runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2014-03-25:
Altså, jeg tror ikke, man kan være uenig i, at vi alle sammen delte det håb, som hr. Bjarne Laustsen gav udtryk for i 1998 – det gør vi sådan set stadig væk.
Det er også et meget godt billede på, at det ikke er et snuptag, der kan løse den.
Og derfor tror jeg ikke på den der løsning med, at Danmark bare går og rasler med sablen, eller hvad man nu skal bruge som billede i den her sammenhæng.
Det løser ikke noget som helst.
Vi kan alle sammen godt sætte os hen og vaske hænder og have rene hænder, men det, vi må have fokus på, er, hvad der er med til at løse den her konflikt, og hvad der kan være med til at løse den her konflikt.
Det er ikke en løsning ikke at forfølge FN-sporet.
Det er ikke en løsning, at vi går ud modsat de øvrige europæiske lande og stiller os op og siger, at nu vil vi det her.
Det er en løsning, at vi bidrager til en løsning i FN-regi.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-25:
Det, vi foreslår i dag, er det samme, som den svenske rigsdag har vedtaget.
Det vil sige, at hvis Folketinget i dag bakker op om det her, står Danmark i hvert fald skulder ved skulder med svenskerne.
Og svenskernes begrundelse for at gøre det var, at Marokko bliver nødt til at rykke sig, at Marokko bliver nødt til at følge FN's mandat, og at Marokko bliver nødt til at tillade, at der kommer en folkeafstemning.
Hvis ikke vi følger svenskerne, er der jo derfor den situation, at Marokko slipper af sted med at bryde FN-mandatet.
Kan Venstre virkelig støtte det?
Ønsker Venstre, at vi skal lade være at følge svenskerne i et krav om, at FN's beslutninger skal implementeres af Marokko?
Søren Pind (V), 2014-03-25:
Men også det punkt er jo dækket af udenrigsministeren.
Det er jo ikke Sverige, der har truffet den beslutning, det er en svensk rigsdag, og regeringen er ikke forpligtet på det.
Det er blevet lidt moderne, at regeringer ikke altid følger parlamentet.
Jeg ved ikke, hvad jeg skal mene om det, det må Enhedslisten selv tage med sin regering.
Men altså, jeg vil bare sige det på den måde, at det jo ikke er Sverige.
Og hvis det skulle virke, som hr. Nikolaj Villumsen skitserer, hvorfor har det så ikke virket, at svenskerne har gjort det?
Det har det jo åbenlyst ikke.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-03-25:
Jeg kan jo fuldt og helt tilslutte mig det, som udenrigsministeren sagde, og så kan jeg jo for en gangs skyld også fuldt og helt tilslutte mig det, som hr. Søren Pind sagde.
Det er altid bekymrende, når man ikke kan opnå enighed i Folketingssalen, men jeg kan jo fortælle, at det også nogle gange er bekymrende, når man er fuldstændig enig med hr. Søren Pind, men det må man tage som en kærkommen oplevelse.
Så vil jeg om det her beslutningsforslag fra Enhedslistens sige, at det jo ikke er sådan, at der ikke er en udbredt sympati med folk, der bor i det område, som vi kalder Vestsahara.
Det er heller ikke sådan, at der ikke er et ønske om, at den her meget langvarige konflikt finder en eller anden form for løsning.
Det tror jeg ikke det er, og derfor kan Socialdemokraterne selvfølgelig ikke støtte det her beslutningsforslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-25:
Tak for det.
Nu har vi en situation, hvor Socialdemokraterne så afviser at gøre det samme, som man har gjort i Sverige i Rigsdagen, hvor man har sagt, at man skal anerkende Vestsahara for at lægge pres på Marokko.
Jeg synes, det er trist, at man gør det.
Så jeg synes, det har en konsekvens at vedtage Enhedslistens forslag i dag.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-03-25:
Jeg synes i virkeligheden, at udenrigsministeren gjorde meget klart rede for, hvad mulighederne her egentlig er, nemlig at man forfølger det FN-spor, der er lagt ud.
Ja, det har taget lang tid, og det er ikke sikkert, at det er noget, der bliver løst lige med det samme, men jeg tror helt oprigtigt ikke, at der er andre muligheder.
Jeg tror ikke, det vil løse noget i den her konflikt, at vi i Danmark går enegang, måske nærmest tværtimod.
Så der er kun én mulighed for mig at se, og det er at følge det arbejde, som FN har gang i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-25:
Det er jo et arbejde, som har været i gang længe.
Der har været et FN-mandat siden 1991.
Det har Socialdemokraterne hele vejen igennem støttet.
Jeg kan bare konkludere, at Marokko ikke følger FN-mandatet; Marokko respekterer ikke menneskerettighederne, Marokko støtter ikke op om, at der skal holdes en folkeafstemning, så befolkningen i Vestsahara kan afgøre sin fremtid.
Altså, skal Danmark ikke gøre noget?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-03-25:
Jo, det, Danmark skal gøre, er at blive ved med at presse på, så der kan findes en forhandlet løsning i FN-regi.
Det er jo ikke rigtigt, at der ikke er sket en eller anden form for udvikling siden 1991.
Det er der trods alt.
Det går langsomt, det medgiver jeg, men der er sket en udvikling.
Og pointen er igen: Hvad er alternativet til den her forhandlede løsning i FN-regi?
Jeg har svært ved at se den.
Jeg tror ikke, det gavner noget, at vi støtter det her beslutningsforslag fra Enhedslisten, og derfor gør vi det ikke.
Christian Juhl (EL), 2014-03-25:
Socialdemokraterne havde også en kommentar i 1998-99, da det sidst blev diskuteret her i Folketinget.
Da sagde hr. Bjarne Laustsen den 23. april 1998 – så må ordføreren jo selv prøve at tælle tilbage og finde ud af, hvor lang tid det er siden – at nu skal vi blot have fulgt indsatsen helt til dørs, så FN i løbet af relativt kort tid kan forlade Vestsahara som et område, hvor årtiers blodig krig er afløst af fredelig sameksistens og arbejdet hen imod opbygningen af demokratiske traditioner og institutioner, altså en forhåbning på daværende tidspunkt fra den socialdemokratiske ordførers side om, at det her var en relativt kort ting, som vi hurtigt skulle have på plads.
Baggrunden for den nuværende anmodning fra FN – hedder det i samme tale fra 1998 – er en fredsaftale fra 1988, hvor det via FN's mellemkomst lykkedes at etablere en fredsaftale, der indebar, at en folkeafstemning skulle afgøre, hvorvidt Vestsahara skulle være selvstændig stat eller forblive under marokkansk flag.
Se, da var der ikke tvivl hos Socialdemokraterne om, hvad formålet var med afstemningen, hvad temaet var for afstemningen, og at det skulle ske relativt hurtigt.
Hvad er det, der er skiftet hos Socialdemokraterne i forhold til 1998, når der alligevel ikke er sket ret meget og man så er endnu mere passiv i dag?
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Anerkender man slet ikke hos hr. Villum Christensen eller forslagsstillerne, at der i DSB i dag udfoldes rigtig store bestræbelser på at få økonomien på plads?
Det her minder jo mest af alt om sådan en slags, hvad skal vi kalde det, marodørvirksomhed, altså at man render rundt og plukker, om jeg så må sige, folk, der på det nærmeste ligger ned.
Det er efter min mening ikke en rimelig måde at udsætte DSB for konkurrence på, i den situation DSB står i.
Man har selv – den gamle regering, det gentager jeg – været med til at skabe det morads, som DSB står i.
Martin Lidegaard (RV), 2014-03-25:
Det er faktisk min dybeste overbevisning, at hvis man skal finde en fredelig og holdbar løsning på Vestsaharas problem, så kræver det, at man kan forhandle det i FN-regi og sikre opbakning, ikke bare fra Marokko, men også fra alle de tilstødende nationer i Sahelområdet, og få det internationale samfunds opbakning, herunder de organisationers opbakning, der skal opretholde f.eks. menneskerettigheder og holde øje med dem, altså de lande, der bidrager med humanitær bistand og med almindelig bistand på sigt.
Når vi normalt siger, at vi gerne vil have den form for konfliktmægling og løsning fra FN's side, er det jo netop for at få en samlet løsning, hvor alle de forskellige aktører, der er, kan se sig selv.
Derfor er jeg sådan som udgangspunkt, når der kører en FN-proces, ikke specielt stor tilhænger af forskellige unilaterale tiltag, herunder tiltag fra Danmarks side.
Villum Christensen (LA), 2014-03-25:
Det er præcis også derfor, jeg mener, at det er utrolig vigtigt, at man er realistisk i forhold til de udviklingsmuligheder, DSB overhovedet har.
Man skal jo anskaffe en masse nye tog, og man har en stor gæld.
Det kunne jo være en kærkommen lejlighed til, at man siger, at vi ikke har råd til de her tog, men så lad dog andre komme på banen og vise, hvad de duer til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-03-25:
Nu bagatelliserer ministeren det og siger, at det kun skulle være 10 pct., men erfaringer tyder på, at der er et potentiale på mellem 10 pct. og 20 pct., måske endda mere.
Men selv om det kun er 10 pct., er det dog en slat penge, man kunne spare hvert år, i og med at jernbanen jo bliver understøttet af skatteyderne med 5 mia. kr. om året.
Så det er også penge.
Ministeren var inde på, at der savnes et sikkert virkende grundlag.
Jeg går ud fra, at ministeren er bekendt med rapporten fra Boston Consulting Group, som virkelig i detaljer har analyseret forskellige scenarier for udbud, herunder hvor mange pakker man kan opdele togdriften i osv.
Er ministeren ikke bekendt med, at der netop ifølge den her rapport er et stort potentiale?
Det er også den rapport, forskellige kommissioner m.v. senere har henvist til.
Med hensyn til det med stationerne: Forestiller ministeren sig, at det er DSB, der fremover skal drive stationerne, selv om det er konkurrenter, der kører togene?
Er det ikke et paradoks og noget, som ministeren under alle omstændigheder vil rydde op i?
Eller skal DSB bare eje stationerne til evig tid?
Magnus Heunicke (S), 2014-03-25:
Ja, det mener jeg, Jeg mener rent faktisk, at man som togrejsende er uendelig uinteresseret i, hvilket skilt der står.
Det værste, der kan ske, er, hvis man som togrejsende skal vurdere, når man skal af sted: Hvilken billet skal jeg nu købe, hvilket firma skal jeg nu køre med, hvorfra skal jeg hjem, og hvem ejer hvad?
Det kan være, at man politisk og ideologisk går op i det, men som togrejsende er man uendelig uinteresseret i præcis den ting.
Jeg mener, at kontakten til de togrejsende, herunder også på stationerne, bør varetages af et selskab.
Der har vi jo i dag DSB, eller skal vi opfinde et nyt selskab, som skal varetage samme opgave som DSB?
Vi har andre selskaber, og Arriva er jo et godt eksempel.
Det er et selskab, som i starten udbyder dele af togdriften og til sidst det hele, og det kan man jo godt have som mål, hvis man har lyst til det.
Det er det, jeg siger.
Så må DSB kunne udbyde dele af det, og så kan den politiske debat – baseret på fornuft – handle om, hvor stor en procentdel af den danske togdrift vi skal udbyde.
Der tror jeg ikke at vi er helt enige, men vi er enige om, at der skal udbydes noget.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Altså, jeg vil sige, at jeg er meget, meget enig med transportministeren i det, han sagde i sin tale, og også i nogle af de svar, han nu er kommet med.
Jeg er enig i meget af det, men alligevel vil jeg fortsætte lidt i samme boldgade, fordi ministeren jo altså også holder muligheden åben for trods alt stadig væk at foretage udbud af noget af DSB's kørsel.
Der er det bare, jeg spørger: Hvordan skal det så foregå?
Forslagsstillerne til B 55 har jo foreslået en måde at gøre det på: i pakker, over 10 år, osv. osv.
Hvis det ikke skal være på den måde, hvordan skal det så være?
Det har jeg ikke helt forstået, og det kunne jeg godt tænke mig at høre transportministerens bud på.
Magnus Heunicke (S), 2014-03-25:
Det skal man jo mødes om til forhandlingerne, men hvis Enhedslistens ordfører vil høre, hvordan jeg ser situationen, og hvordan jeg mener det kunne være, så vil jeg først sige: Lad os nu tage ved lære af de fejl, der blev begået med udbuddet på Kystbanen, og også af de indkøringsvanskeligheder, som der var i starten af Arrivaudbuddet i Midt- og Vestjylland – som nu kører godt, men som havde mange indkøringsvanskeligheder.
Kystbanen kom jo aldrig rigtig i gang med at køre godt, selv om man har repareret på det og det trods alt kører bedre, end det gjorde til at starte med.
Ja, et eksempel er jo, at når man kører toget, synes jeg også, at man skal have billetindtægterne.
Det bør være selskabet selv, der får dem, og det vil så sige, at der skal laves kontrakter, hvor man selv hver eneste dag har en god grund til at møde på arbejde og få flest mulige mennesker ind i toget.
Det er jo bare ét sted at starte, som man ikke har haft tidligere.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
En af transportministerens forgængere i embedet, hr. Henrik Dam Kristensen, startede sin periode med at aflyse udbuddet af Svendborgbanen, og fru Pia Olsen Dyhr ville jo som transportminister hjemtage Kystbanen til DSB.
Kan transportministeren forestille sig, at der også i denne embedsperiode, eller hvad vi skal kalde det, kan komme udspil til at hjemtage nogle af de strækninger, som DSB i dag ikke kører?
Det kunne jo være i Midt- og Vestjylland.
Magnus Heunicke (S), 2014-03-25:
Nej, det forestiller jeg mig ikke, for jeg tror, hvis jeg skal oversætte det til dansk – og det skal jeg jo i hvert fald i dag – at hvis det ikke fungerer, skal man lade være med at lave det.
Er det ikke det, man siger på engelsk?
Altså, hvis noget fungerer godt og til stor tilfredshed og samtidig har økonomisk bæredygtighed – og det har udbuddet jo, for efter indkøringsvanskeligheder det første stykke tid må man sige, at det i årevis har kørt godt og flot i Midt- og Vestjylland – kan jeg ikke se nogen som helst grund til, at vi skulle pille ved det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-03-25:
Jeg må konstatere, at hr. Rasmus Prehn forsøger at være i det muntre hjørne i dag, og det er jo altid hyggeligt, men det er lige før, man får den tanke, at hr. Rasmus Prehn kunne gøre sig bedre som stand up-komiker frem for trafikordfører efter at have hørt den her tale.
Det var i hvert et forsøg på at gøre sig morsom over et seriøst forslag.
Det har jo grobund i Produktivitetskommissionen, det har grobund i Det Miljøøkonomiske Råd, altså de fora, som også den nuværende regering har nedsat, og derfor er det da utroligt at høre, at man kun er ude på at finde hår i suppen her.
Selvfølgelig skal det hele ikke kastes op i luften på en gang, det skal jo ske på en velordnet måde, hvor man tager bestik af de erfaringer, der er, både fra Midt- og Vestjylland, men også fra andre lande.
Men jeg hører virkelig nogle ord: liberalistisk dræsinebande.
Man kunne også finde på nogle andre ord, nemlig betonsocialdemokrater.
Sådanne ord synes jeg ikke man skal bruge.
Jeg tror, danskerne er interesseret i at få bedre og billigere tog, de er ikke interesseret i ideologi, som hr. Rasmus Prehn står og docerer.
De er interesseret i, at vi finder nogle midler til at få mere togdrift og mere effekt for de penge, vi har til rådighed.
Det er det, jeg tror danskerne er optaget af.
Og jeg vil kalde det en noget paradoksal eller selvmodsigende tale, for ministeren startede med indledningsvis at slå fast, at regeringen ikke har det fjerneste imod udbud.
Det ville også være mærkeligt, når regeringens egen Produktivitetskommission anbefaler det, når Det Miljøøkonomiske Råd anbefaler det, og når man kan se Rigsrevisionen afdække, at der har været meget positive resultater af udbud i Midt- og Vestjylland, og når vi kan se lige uden for landets grænser, at netop udbud har givet nogle rigtig flotte resultater i form af sparede driftsudgifter og bedre passagertilfredshed.
Men jeg må konstatere, at ministeren ikke bestilte andet i resten af talen: Vi vil splitte DSB i atomer, og hvem skal tage sig af stationerne?
Altså, ministeren prøvede hele tiden at finde hår i suppen, men er i øvrigt positiv over for udbud.
Det hænger ikke sammen.
Derfor er jeg nødt til at spørge
: Mener regeringen, at Produktivitetskommissionen, som regeringen selv har nedsat, Det Miljøøkonomiske Råd og alle de andre, som peger på, at udbud kan være en måde at få bedre og billigere togdrift på i Danmark, tager fuldstændig fejl?
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Når først protesterne begynder at strømme ind over larm, støj og tung trafik frem og tilbage, vil reaktionen så ikke være den sædvanlige fra politikerne: at det ikke kan undgås, at der er bøvl, ballade og støj, når der bygges, og at det må man tage med i den periode, det varer?
Villum Christensen (LA), 2014-03-25:
Jeg tror, at indbyggerne i Ringsted er rigtig optaget af, at når det her nu engang er overstået, så bliver det godt igen. Køreplanen, som jeg kan forstå det tager 10 år før kommer i værk, og hvor vi skal tage stilling til, om togene skal stoppe i Ringsted, er formentlig mindst lige så vigtig for borgerne i Ringsted.
Og jeg er enig med Enhedslisten i, at det er dér, vi skal tage den rigtig store kamp, for det er det, der betyder noget for folk i Ringsted; det er jeg overbevist om.
Mike Legarth (KF), 2014-03-25:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter den her delaftale af den oprindelige aftale om togplanen, kan man sige – Femern, Storstrømsbroen osv, og hvad der ellers er indeholdt i lovforslaget som helhed.
Vi vil jo gerne medvirke til en udbygning af togplanen og bedre kollektiv trafik, og det giver mig så lejlighed til en gang mere at cementere, at når der er debat omkring togplanen og finansieringen, er det finansieringen, vi er imod; det er sandelig ikke udbygningen af togplanen og at få hurtigere, flere og mere præcise tog.
De ting er vi selvfølgelig stærke tilhængere af, og den dagsorden satte vi jo også, da vi i sin tid over flere perioder sad på transportministerposten.
Det skaber bedre og mere driftsikre tog, altså regularitet, så vi får flere tog til tiden, hvilket er meget vigtigt.
Der er samtidig etableret et godsspor, som forbedrer vilkårene for dem, der bruger det – ikke mindst erhvervslivet.
Der er efter grundig debat valgt en vestlig placering.
Vi har hørt de forskellige grupperinger, der mener det ene og det andet, men vi er landet på, at det samlet set er den bedste løsning, og vi har taget hensyn til, at der kunne være andre modeller.
Ingen er fejlfri, og det er den her model heller ikke, men ingen har kunnet pege på en model, der var bedre for Ringsted by og omegn.
Jeg synes også, det er værd at nævne, at der under arbejdet er blevet lyttet en hel del til de høringssvar, der er afgivet, og at der er taget hensyn til skoleveje og til, hvor meget der må støjes under arbejdet.
Jeg har en klar forventning om, at man overholder de ting og gør det, man siger man vil, og det siger jeg på baggrund af de udtalelser, der har været i forbindelse med høringsrunden.
Når man siger det, skal man selvfølige også leve op til det, og vi har en forventning om, at de ting, der står i lovforslaget, også bliver opfyldt, så det her byggeri afvikles pænt og ordentligt.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2014-03-25:
Jamen jeg skal da indledningsvis beklage over for Venstres hr. Kristian Pihl Lorentzen, at jeg slog en lidt munter tone an.
Nu kender jeg hr. Kristian Pihl Lorentzen lidt som en munter søn fra Als, og jeg tænker, at der vel er et vist rum til, at man også kan være i det vittige hjørne.
Det plejer Venstres ordfører selv at være.
Og ja, det her er et meget alvorligt emne, og det skal vi selvfølgelig tage alvorligt.
Det mener jeg godt man kan, selv om der er en vis ironisk distance til tingene.
Jeg synes netop, jeg prøver ikke at være betonideologisk, jeg prøver som socialdemokratisk ordfører at sige, at vi faktisk er åbne over for, at man godt kan have et udbud, at man godt kan have en vis form for konkurrence, men vi skal jo bare være sikre på, at der er et reelt marked, og at der er en reel konkurrenceudsættelse, og at vi ikke bare har en situation, hvor det er udenlandske stater, der byder ind og så bygger et nyt monopol op.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg meget præcis, synes jeg, prøver at skitsere, hvilke uhensigtsmæssigheder der kan være, hvilke ting der ikke er belyst: alt det med DSB's materiel, billetsystemet, køreplanlægning, mange af de ting, som DSB også løser.
Hvem skal stå med det ansvar?
Vi ved jo, at da Arriva skulle tage over i Vestjylland, måtte de have hjælp fra DSB til at lave køreplanlægningen.
Så vi er nødt til at vide noget mere om det her, før vi bare kaster os ud på et eller andet liberalistisk åbent hav.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Man opnår jo fuldstændig de samme trafikale fordele ved at placere skæringen øst som vest for Ringsted.
Måske kan man endda hævde – eller det vil jeg da i hvert fald hævde – at der er flere fordele ved at placere den øst for.
Det er rigtigt, at der er en lidt langsommere gennemkørsel af Ringsted Station, hvis man laver den niveaufri skæring øst for, men det har jo ingen betydning, hvis man, sådan som Enhedslisten har kæmpet for i forbindelse med Togfonden, beslutter sig for at stoppe i Ringsted, hvilket er meget rimeligt, da det er et trafikalt knudepunkt på Sjælland.
Hvis man beslutter sig for at stoppe i Ringsted, er det sådan, at det i sig selv tager 3 minutter, har vi jo fået at vide.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Men har ministeren ikke tænkt på, at man jo helt kunne undgå at genere borgerne i Ringsted, hvis det var sådan, at man placerede den her niveaufri skæring øst for Ringsted?
Der vil man kunne etablere den på en bar mark, og der er faktisk ikke nogen, man kommer til at genere.
Det var dog værd at tage med i sine betragtninger, når man skal beslutte, om man skal placere anlægget øst eller vest for Ringsted.
Magnus Heunicke (S), 2014-03-25:
Nej, det mener jeg ikke.
Så vidt jeg kan se af Produktivitetskommissionens seneste rapport, så skriver de – og det er den validerede rapport – at de vurderer et besparelsespotentiale på 5 pct. og måske på op mod 10 pct. ved et udbud.
Det mener jeg er noget, vi skal arbejde videre med, og vi skal også bruge det til at vise DSB, at de kan arbejde mere effektivt.
Man må bare sige, at DSB's medarbejdere og DSB's ledelse er i fuld gang med at arbejde mere effektivt.
Den oprydningsproces blev sat i gang for nogle år siden, og den er man ikke færdig med endnu.
Det, jeg gjorde opmærksom på i talen, er spørgsmålet om, hvem der sikrer sammenhæng i det danske togsystem.
Det mangler jeg desværre i det forslag, som Venstre og andre partier har fremsat.
Det tror jeg at vi skal have med, og så kan vi sagtens have en debat om, hvor stor en procentdel af den danske jernbanedrift, der skal i udbud.
Men vi skal have et selskab, og det mener jeg må være DSB, der skal stå for sammenhængen.
Så kan vi have en politisk debat om, hvor stor en procentdel der skal i udbud.
Det kan være rigtig godt at få det debatteret.
Det vil jeg være åben over for.
Karsten Hønge (SF), 2014-03-25:
Jo, man kan godt på afgrænsede områder med det mål for øje alene at få testet en bestemt situation bruge konkurrenceudsættelse, hvis det sker ordnet, og hvis det sker, netop fordi det er inden for et afgrænset område.
Men jeg tror bare, at der, når man i det forslag, der ligger her, ganske vist over tid, men alligevel uændret, vil plukke selskabet op, er alt for stor risiko for, at man ender i en situation, hvor man sælger noget, man ikke senere hen kan bygge op igen.
Det kan godt være, at det kan foregå, som ordføreren har sagt flere gange, under ordnede vilkår hen over de næste 10 år.
Men hvad er kaos værd, hvis man forbereder det ordentligt, og det så alligevel er det, det ender med?
De ordnede forhold skal være der, men målet er, som vi kan se det, kaotiske forhold.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-03-25:
Jeg tror da, at der er en række ting, vi er enige om i den her debat.
Nu virker det, som om vi uenige om det hele.
Jeg tror, at vi er enige om, at vi gerne vil have flere passagerer ind i togene fremover.
Det er en stor udfordring, det kræver flere tog osv., mere kapacitet, fordi vi allerede har mange, der står som sild i en tønde.
Så det er en stor udfordring.
Derfor er vi ikke med, men vi er jo enige om elektrificeringen.
Vi er også enige om, at det er godt, at DSB's nye ledelse har iværksat en effektivisering af virksomheden, en modernisering af virksomheden.
Jeg tror også, vi enige om, at DSB's medarbejdere yder en stor indsats i det daglige for at få det til at hænge sammen.
Alligevel tror vi på, at vi kan opnå nogle gevinster for samfundet og passagererne ved at definere opgaven og så spørge til prisen på en velordnet måde, ikke det hele på en gang.
Tror SF overhovedet ikke på de mange erfaringer, som er gjort, med hensyn til at konkurrence er et middel til at opnå en mere effektiv drift?