runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Det er Danmark, der bestemmer, hvor mange flygtninge og migranter der kommer ind i landet, vil jeg sige.
Og hvis Danmark fører en politik, hvor vi nedbringer antallet af flygtninge, sparer vi nogle udgifter, og hvis vi bliver bedre til at sende folk tilbage, sparer vi nogle udgifter.
Når den lovgivning er på plads, kan vi nedbringe de omkostninger, som vi desværre for øjeblikket har på asylområdet.
For at få nedbragt de omkostninger er det nødvendigt at få noget lovgivning på plads.
Der venter jeg så at Enhedslisten vil støtte os med f.eks. en permanent grænsekontrol, så det bliver muligt at asylbehandle på grænsen, og så vi dermed kan spare en lang række udgifter til en unødvendig asylbehandling i Danmark.
Når omkostningerne på det område er nedbragt tilstrækkeligt, kan vi se positivt på et nyt forslag fra Enhedslisten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over den her absolutte form for finansiering.
Skal det virkelig forstås sådan, at Dansk Folkeparti nægter at støtte et forslag om at hjælpe med genopbygningen inde i Syrien i de befriede områder, indtil man har fået lukket grænsen fuldstændig for flygtninge i Danmark?
Altså, hvis det virkelig er holdningen i Dansk Folkeparti, vil der fortsat komme flygtninge, fordi man ikke har mulighed for at genopbygge områderne i rigtig, rigtig lang tid.
Det undrer mig meget, hvis det virkelig er Dansk Folkepartis position.
Og hvis det ikke er det, er der mulighed for forhandling.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Som jeg sagde, skal det nok være et beslutningsforslag i en ny udgave, for forudsætningen for, at vi kan spare på omkostningerne på udlændingeog asylområdet, er jo, at der indføres regler, sådan at det bliver muligt at hjemsende syriske flygtninge, at det bliver muligt at behandle deres sager hurtigere osv., og at man f.eks. rent faktisk kan stoppe dem ved grænsen.
Når alle de ting er i stand og vi har nedbragt omkostningerne på asylområdet tilstrækkeligt, vil vi selvfølgelig se positivt på et nyt forslag om, hvordan man kan hjælpe hjemsendte syriske flygtninge med at genopbygge landet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Det er klart, at man ikke kan lave finansiering til det her forslag med penge, som allerede er brugt.
Det er klart, at vi skal finde ny finansiering under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes selvfølgelig, det er positivt, at Dansk Folkeparti byder ind i de forhandlinger, som vi skal have i udvalget.
Men det er klart, at vi fra Enhedslistens side ikke kan støtte, at man bruger en finansiering, som man på ingen måde kan skaffe, eftersom der ikke vil være flertal i Folketinget for den lovgivning, som fru Marie Krarup her beskriver.
Så det vil ikke være en finansiering, vi kan bruge til noget.
Men jeg håber da, at Dansk Folkeparti vil gå ind i de her forhandlinger med et åbent sind.
Det her handler jo lige præcis om at lave genopbygning i befriede områder i Syrien, hvor man har fået smidt Assad og ISIL på porten.
Det handler om at gøre det muligt for de civile at have en fremtid i Syrien og gøre det muligt for flygtninge at kunne vende tilbage.
Det er lige præcis den højt besungne hjælp i nærområderne, som vi rigtig tit taler om.
Ja, selvfølgelig skal vi hjælpe hele Syrien.
Problemet er bare, og det ved ordføreren også godt, at der er særlige områder i Syrien, hvor der er særlige udfordringer.
Assad belejrer nogle byer og har nogle gange udsultet byer, og så tillader man ikke, at hjælpen kan komme frem.
Her har vi så en situation, hvor der er nogle befriede områder, som har Islamisk Stat på den ene side, og som har den tyrkiske grænse på den anden side.
Og der har vi ønsket at sende minerydningsudstyr ind.
Det er jo selvfølgelig en del af genopbygningsindsatsen, at folk kan få ryddet minerne væk fra deres huse og kan begynde at genopbygge deres huse.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg vil altså blankt erkende, at mit kendskab til, hvordan man håndterer grænserne inden for det her område, ikke er så stort.
Men så synes jeg da, at ordføreren for Enhedslisten skulle have haft det med i sine overvejelser, da man sad og trykkede på den røde knap under en tidligere debat her i Folketinget.
For vi sender også et Herculesfly af sted, som kan være med til at sikre, at hjælpen kommer derud, hvor der er behov for den.
Men Enhedslisten må jo have været i dialog med sig selv og fundet ud af, at de hellere vil være med til at gøre ingenting i stedet for at sikre, at hjælpen i hvert fald kommer frem på den ene eller på den anden måde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Selvfølgelig synes vi da fra Enhedslistens side, det er fint, hvis der kommer mere humanitær hjælp fra Danmark til Syrien generelt.
Men der er jo også et helt specifikt problem omkring Kobane.
Da hr. Martin Lidegaard var udenrigsminister, besluttede han jo at sende danske mineryddere ned for at rydde miner i Kobane, og siden da har vi jo været til grin for vores egne penge, fordi den tyrkiske regering ikke har ladet de her mineryddere komme ind.
Det er jo derfor, det her både er et humanitært spørgsmål, hvor vi selvfølgelig vil støtte enhver form for humanitær hjælp, der kan komme ind i Syrien, men det er også et politisk spørgsmål i forhold til nogle specifikke områder.
Hr. Martin Lidegaard siger sådan lidt polemisk, at det ikke skal være sekterisk og sådan noget.
Det er jo lige præcis særkendet i de områder, som er de kurdisk kontrollerede områder, at man ikke fører en sekterisk politik, men at man inkluderer alle befolkningsgrupper.
Så det, jeg bare godt kunne tænke mig at høre fra hr. Martin Lidegaard, er: Når vi nu kan se, at vi har været til grin for vores egne penge i forhold til minerydning, kunne De Radikale så ikke fremadrettet være med på, at vi prøvede se på, hvordan vi også kan få humanitær hjælp ind i de her områder, ligesom vi selvfølgelig også skal prøve på at få det i andre dele af Syrien?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Mange tak.
Det går vi ind for i Radikale Venstre.
Så hvis det er det, der principielt set ligger i det her forslag, nemlig at vi prøver at øge den humanitære støtte – og nu håber jeg, at forslagsstillerne vil lytte til, hvad der bliver sagt – er der sådan set her en støtte, hvis det er på de betingelser.
Men så håber jeg, at forslagsstilleren fra Enhedslisten, når han skal holde sin ordførertale, vil sige, ligesom hr. René Gade lige har gjort, at det er rigtigt forstået, at det her sådan set intet har med Kobane at gøre, men er et spørgsmål om at øge den generelle humanitære støtte til Syrien, for så er vi jo inde på et helt andet ball game.
Vi har som sagt allerede brugt cirka tre gange flere midler på det end på det militære, men vi så da gerne, at der blev brugt endnu flere midler, så lad os endelig gøre det.
Men så synes jeg bare – for man kan godt få et lidt andet indtryk, når man hører Enhedslistens spørgsmål i dag, end det, man fik gennem det, hr. René Gade har sagt, og hr. René Gade er selvfølgelig lige så fuldt ud repræsentant for forslagsstillerne, som Enhedslisten er – at Enhedslistens repræsentant også skulle bekræfte, at det her er et generelt ønske om humanitær bistand, som ikke specifikt har noget med Kobane at gøre. Så vil jeg bare for god ordens skyld sige, at vi også går ind for humanitær støtte til Kobane.
Det giver rigtig god mening.
Og skulle der være barrierer for den humanitære støtte, går vi også ind for, at man arbejder for at fjerne dem.
Men det problem, som vi også lidt har, er det der med at tage enkelte etniske grupper eller byer ud og sige, at det er dem, som Danmark specifikt skal kæmpe for, og at det ikke er for alle.
Det synes vi er lidt svært.
Vi ser gerne, at det er en helhedsindsats i Syrien, og derfor vil vi lægge stor vægt på det, når nu forslagsstilleren får ordet om lidt.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg tror, at hverken i forhold til at løse konflikten militært eller humanitært eller ved at genopbygge civile strukturer kan vi beslutte i Folketinget, hvordan det skal lade sig gøre.
Der ville det her være en rigtig god måde at gøre det på i stedet for at satse militært.
Men det er der så ikke stemning for, i og med at B 108 blev stemt igennem.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Der er så nogle andre problemer, men to af de tre problemer, vi havde, nærmer sig i hvert fald en løsning her.
Jeg skal bare høre, om det så også vil være sådan, at når man måtte beslutte at gøre indsatsen andre steder, så vil det ske ad de sædvanlige veje og gennem de sædvanlige procedurer, som vi bruger til at vælge, hvor sådan en hjælp måtte blive placeret, og ikke ved at vi skal gøre det her i Folketingssalen.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Det er helt korrekt.
Forslaget var egentlig ment som en erstatning for den militære indsats, og der ønsker vi jo at vise, at hvis man ikke har våben i hånden, er der en større chance for at lykkes med at mægle.
Så det er korrekt.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jeg skal bare være helt sikker på – og det er også det, jeg hører ordføreren sige – at når der nogle gange står Kobane i det her beslutningsforslag, er det simpelt hen kun et eksempel, og at hvis det måtte lykkes at finde pengene, kan de lige så vel blive sendt andre steder hen.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Det var jo vores ønske i Alternativet, da vi sagde ja tak til at være med på det her gode forslag, at vi skulle have et reelt alternativ til beslutningsforslag nr. B 108, som blev behandlet tidligere i dag.
Nu er det blevet stemt igennem, så derfor ser jeg egentlig det her forslag som første skridt til en ny dialog, men jeg accepterer fuldt ud, at partierne gerne vil se noget andet at arbejde videre med.
Jeg har noteret mig, at flere synes, at Kobane er blevet nævnt for kraftigt, at det skævvrider hele ideen om, hvad vi egentlig vil med det her forslag.
Pointen med at nævne Kobane specifikt og opridse, hvilke problemer og udfordringer der havde været, er netop at gøre det håndfast og forståeligt, at der er andre veje, der kunne styrke en destabiliseret region og kunne styrke indsatsen mod terror ved at opbygge massivt og sikre, at alle omstændigheder er til stede, for at man kan opbygge massivt.
Det må vi så tage videre.
Vi må finde ud af, hvordan vi i samlet flok kan pointere det endnu skarpere.
Jeg er tryg ved, at udenrigsministeren og Folketinget generelt alle gerne vil bakke op om det, der egentlig er essensen af det her forslag.
Meningen var, at det skulle finansieres med de midler, der bliver brugt på den militære indsats.
Det er ikke længere muligt.
Så fra Alternativets side har vi lyttet, og vi presser på, alt hvad vi kan, for at vise, at der altså er det her alternativ til militære indsatser.
Vi håber, at man fremover ikke vil se så meget på, hvad man ikke kan lide ved forslaget, og tillægge det motiver, som faktisk ikke er til stede.
Vi vil bare gerne for en gangs skyld prøve at være helt konkrete med, hvor det er, man kunne sætte ind.
Derved og derfor vises der eksempler på, lige præcis hvor der er behov, og hvad der er behov for.
Her er eksemplet så Kobane, ligesom vi tidligere i dag har talt om kurderne.
Kurderne er nogle, som vi i mange henseender mener bliver overset i fredsprocessen, og her mener vi, at Kobane er et rigtig godt eksempel på noget, man kunne gøre endnu bedre og mere ved.
Derfor er det eksemplet, der er blevet nævnt.
Så vi tager det videre til udvalgsarbejdet, måske i et andet beslutningsforslag på et senere tidspunkt, men håber, at folk vil se på det positive i det i stedet for at tillægge det alle mulige andre motiver, end det egentlig var hensigten.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-19:
Det gør jeg bestemt også.
Men jeg vil bare understrege, at det med, at Folketinget tror, vi kan sige, at det præcis skal være Kobane eller andre områder, er et fejlspor.
Så kan det afhænge af, hvilket flertal der er her i Tinget, om vi kan gøre sådan noget.
Derfor mener jeg sådan set, at Enhedslisten stort set dagen igennem har været på forkert kurs ved at ville gå så målrettet efter bestemte løsninger.
Og det er måske også derfor, det kuldsejler.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg ser da frem til den her dialog, men jeg vil så bare tillade mig at gøre ordføreren opmærksom på, at vi lige præcis i forhold til Kobane jo har et specifikt politisk problem, fordi vi én gang har besluttet, at vi gerne ville lave minerydning, men simpelt hen ikke har fået lov til det, ligesom der også i andre dele af Syrien er politiske problemer.
Jeg tror ikke, vi i morgen får overbevist Assad om, at vi skal have genopbygningsmateriale ind i et eller andet område, hvor han ikke vil have det.
Men i det her område taler vi om at det er en nær allieret af Danmark, nemlig den tyrkiske regering.
Tyrkiet er en del af NATO, og der er så vores holdning: Skulle vi ikke prøve på at overtale dem til, at vi kan få vores mineryddere og andet genopbygningsmateriale frem?
Så vil jeg bare sige, jeg ser frem til forhandlingerne i udvalget med Liberal Alliance.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-19:
Vi har den indgang til det, at det skal ske i en lidt større sammenhæng og ikke i forbindelse med en speciel udpegning i Folketinget af, hvor det skal være.
Dansk Folkeparti har allerede nævnt en vej, og det er bestemt også noget, vi er villige til at overveje muligheden af.
Men vi vil vige tilbage den dag, hvor vi skal sige fra Folketingets talerstol: Vi kan se, præcis hvor det skal foregå.
Det skal ske i en større sammenhæng og i en større koalition.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg vil bare sige, at jeg da synes, det er ærgerligt, at vi ikke kan have en drøftelse om hjælp i nærområderne på baggrund af det her forslag.
Så jeg skal bare lige forstå, præcis hvad det er, der gør, at Liberal Alliance ikke vil indgå i en forhandling i udvalgsarbejdet om at finde finansiering til den her indsats.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-19:
Der er brug for genopbygning i Syrien.
Vi kan vel alle sammen genkalde os billeder fra tv – nogle af os også fra selvsyn – af ødelæggelser, så det er sådan set meget sympatisk, at Folketinget diskuterer, hvordan man foretager, støtter og fremmer en genopbygning.
Det skal ske i en større sammenhæng, og vi kan glæde os over, at udenrigsministeren har nævnt, at der allerede forfølges spor med genopbygning, og at vi sådan set bruger betydelig flere midler til den del af det, end vi gør til den militære indsats.
Detaljen om, at pengene er brugt i dag, behøver jeg ikke gentage.
Det afmonterer jo sådan set forslaget her.
Men spørgsmålet, om vi kunne finde andre veje, kunne tyde på et spændende udvalgsarbejde, for Liberal Alliance går bestemt ind for at hjælpe i nærområder, og det fremmes, ved at der bliver en genopbygningsmulighed.
Det fremmer faktisk muligheden for at hjælpe i nærområderne, så det er vi sådan set med på at se på.
Jeg tror bare ikke, at det lige bliver på baggrund af det her forslag, som vi ikke kan støtte.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det vurderes af militærfaglige grunde at være i deres grupperingers interesse, at vi ikke nævner navnene på, hvem det er, at det er underlagt fortrolighed.
Det har vi haft en længere diskussion om i Folketingssalen, og der har været en drøftelse af det i fortrolighed med Forsvarsudvalget i Forsvarsministeriet for at redegøre så nøje, man kan, inden for de fortrolighedsrammer, der ligger i koalitionen, for, hvem vi arbejder sammen med.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Så vidt jeg har forstået ministeren, og som jeg også forstår svaret, har koalitionen nogle samarbejdsgrupper i Syrien, hvor vi altså kun kan få oplyst en af dem, de andre henstår i det uvisse.
Og jeg synes da, det er dybt, dybt problematisk, at man er i gang med at sende danske F-16-fly og specialstyrker ud i en krig, hvor vi ikke ved, præcis hvem samarbejdspartnerne er.
Så vil ministeren ikke bare en sidste gang lige sige lidt mere om, hvorfor det er, man ikke mener, det er relevant for den danske befolkning at vide, hvem det er, vi skal samarbejde med her?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg skal bare læse op fra starten af svaret på spørgsmål 5: »Danmark har ikke udvalgt grupper, som skal støttes i Syrien, men der foregår i regi af koalitionen en vis grad af militært samarbejde med grupperinger i Syrien.«
Derfor vil jeg sige som svar på, om jeg kan nævne hvilke grupper: Nej, da de ikke er udvalgt og godkendt endnu, kan jeg ikke nævne hvilke grupper.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Tusind tak.
Det er bare lige for at spørge til noget, som udenrigsministeren nævnte her til sidst.
I de svar, vi har fået indtil videre, om, hvad det er for nogle grupper, som man skal arbejde sammen med, har vi fået oplyst, at det er de her Syrian Democratic Forces, og ellers så, at der er nogle andre grupper, men man kan ikke sige, hvad det er for nogle andre grupper af hensyn til bl.a. de allieredes ønske om, at man ikke oplyser det.
Nu siger udenrigsministeren så her, at man ikke kan oplyse det, fordi de slet ikke er blevet godkendt endnu.
Altså, hvad er hvad her: Er det, fordi de ikke er blevet godkendt, eller er det af hensyn til ønsket fra allierede, at man ikke vil oplyse, hvem de her andre grupper er?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Igen: Jeg ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
Hr. Søren Søndergaards præmis er, at vi ikke ønsker militært at arbejde sammen med kurdere i Syrien.
Det er forkert.
Jeg ønsker at arbejde sammen med kurdere i Syrien, jeg ønsker at arbejde sammen med kristne i Syrien.
Jeg ønsker at arbejde sammen med de grupper i Syrien, der har det samme mål som mig, nemlig at få stoppet ISIL militært.
Det spørgsmål, der blev rejst, var spørgsmålet om en forhandlingsdelegation i forhold til Genève.
Det, vi står og behandler her i dag, er spørgsmålet om et militært bidrag til at bekæmpe ISIL.
Jeg anerkender fuldt ud, at kurdere i den nordlige del af Syrien har været nogle af de mest effektive styrker til at stoppe ISIL, og derfor ønsker jeg naturligvis også at søge et samarbejde med de kurdere, der har det samme mål som mig i spørgsmålet om ISIL.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Diskussionen kan selvfølgelig blive lang, når man ikke bare ikke svarer på spørgsmålene, men slet ikke forholder sig til dem.
Jeg stillede tidligere det spørgsmål til ministeren, hvordan han forholder sig til den klare udtalelse, der kom fra den konservative formand for Folketingets Forsvarsudvalg, om, at en del af grunden til, at man ikke ville støtte de syriske kurdere og kristne og den alliance, de udgør, på landjorden med våben og materiel osv., var hensynet til Tyrkiet.
Og ministeren forholder sig ikke til det.
Men på sin vis synes jeg, at ministeren har svaret.
Ministeren har svaret ved at repetere den tyrkiske side af sagen i kritikken af YPG og YPJ, nemlig det, den tyrkiske propagandatjeneste sender ud, om, at kurderne i Syrien kan man ikke stole på i kampen mod Assad.
Det er et rent tyrkisk argument.
Det er et argument, som ministeren her har videregivet, og det er jo sådan set også en slags svar på det spørgsmål, jeg stillede tidligere.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Som jeg sagde tidligere i debatten: De, der ikke har viljen til at bære ansvarets åg, kan altid finde en undskyldning for ikke at være med.
Vi har svaret direkte på spørgsmål 5, på det spørgsmål, der blev rejst tidligere, om, hvilke grupper det er.
Der er risiko for civile tab.
Ja, det er der.
Der er risiko, hvis ikke man handler.
Så vil ISIL brede sig mere igen.
Så vil ISIL have mulighed for at have deres terrorregime over flere og flere mennesker.
For 20 måneder siden, da ISIL virkelig bragede igennem, troede man, de var ustoppelige.
Nu har en international koalition vist, at de kan stoppes.
Vi er i gang med at få bygget lokale styrker op, således at man også fra landjorden kan klare det meget bedre, end man kunne for 20 måneder siden.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jamen det var også det, jeg sagde.
Det hele er ganske uklart.
Vi søger nogle grupper at arbejde sammen med.
Nogle af dem kender vi.
Vi søger at få en aftale med irakerne om fanger.
Vi søger at få stillet det an sådan, at vi ikke kan ramme civile.
Kan ministeren ikke selv se, at det her er ganske, ganske uklart?
Det her dur ikke, hr. minister.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Hvis man læser spørgsmål og svar igennem, vil man vide, at der er en lang række af de her spørgsmål, hvor vi siger: Vi har ikke de grupper, vi har ikke godkendt dem endnu, vi har ikke undersøgt dem endnu, og derfor har vi naturligvis heller ikke navnene på dem.
Vi har fortalt, hvilken procedure der skal gennemgås, hvad det er for en såkaldt vetting procedure, der skal gennemgås, for at nå frem til grupperne, men når de ikke er valgt, kan jeg jo heller ikke svare på hr. Christian Juhls spørgsmål om, hvem de er.
Vi er i gang med en udvælgelsesprocedure, hvor vi undersøger ledelsesstruktur, samarbejdsrelationer.
Vi undersøger, hvorvidt de vil være i stand til at acceptere at skulle følge krigens love og modtage undervisning i krigens love, men så lang tid de ikke er udvalgt, kan jeg naturligvis heller ikke sige, at jeg kender grupperingerne, og om den udvidelsesproces er det altså nævnt flere gange både i Forsvarsudvalget og her i Folketingssalen, at den foregår i fortrolighed.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg kan ikke huske – nu har jeg heller ikke siddet hele mit liv herinde i den her sal – nogle så uklare svar, og jeg kan ikke huske så uklart et grundlag at sende folk af sted på i så farlig og så kompliceret en mission som den her.
Vi har godt nok, desværre alt for ofte, i den tid, jeg har været her, skullet tage stilling til at sende folk ud.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor ministeren ikke fortæller, hvad det er for nogle grupper.
Derfor vil jeg gerne spørge: Ved ministeren selv, hvad det er for nogle grupper?
Ved ministeren, Danmarks udenrigsminister, hvem de her grupper, der tales så meget om, er, der er godkendt og kontrolleret og ting og sager, eller er det kun koalitionens inderkreds, der ved det?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Vi skal, netop fordi ISIL spreder sig til andre steder, også arbejde med de andre fire spor, jeg har nævnt, altså at genopbygge, således at man kan se, at livet under en fri folkevalgt regering er bedre end under ISIL's regime; at stoppe finansieringskilderne, så de ikke har mulighed for at sprede sig; at stoppe rekrutteringsgrundlaget, så de ikke får tilført så mange unge mænd og unge kvinder fra resten af verden; og at modvirke deres propaganda, ved at vi uddanner folk på stedet til at fortælle, hvordan livet virkelig er under ISIL.
Jeg har ingen planer om, at vi skal have et militært engagement andre steder end det, vi vedtager her.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Når vi interesserer os meget for det her, er det selvfølgelig også, fordi vi tror på, at hvis der skal komme en stabil og varig fred i Syrien og en demokratisk udvikling, er det meget, meget vigtigt, at de centrale grupper er med i de her fredsforhandlinger – især også, at nogle af de grupper, som faktisk gerne vil et inklusivt Syrien, hvor der er plads til forskellige folk og religiøse minoriteter, mænd og kvinder osv., også er repræsenteret i de her forhandlinger.
I den tidligere debat var udenrigsministeren inde sådan og så lidt tvivl om, hvad man egentlig kunne mene om PYD, og at den tyrkiske udenrigsminister har peget på, at de støtter Assad, hvilket jeg virkelig ikke mener er tilfældet, så jeg vil bare gerne høre: Hvad mener udenrigsministeren selv om PYD?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Danmark arbejder ud fra et helt klart mål, nemlig at den syriske opposition selv vælger, hvem de lader sig repræsentere af i forhandlingsdelegationen.
Jeg mener sådan set, det er syrerne selv, der uden indblanding fra eksterne parter skal træffe den beslutning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Situationen er jo den, at der er rigtig mange, der blander sig, og der er helt konkret et land, der hedder Tyrkiet, som insisterer, og som har sagt, at det er deres fuldstændig røde linje, at kurderne holdes ude fra de her forhandlinger.
Spørgsmålet er jo, om man fra folketingsflertallets side, fra regeringens side skal acceptere, at den tyrkiske regering må diktere, at sekulære grupper ikke må sidde med i fredsforhandlingerne.
For det er jo det, der er realiteten.
Skal den tyrkiske regering have vetoret over, hvilke grupper Danmark bør arbejde for bliver inkluderet i fredsforhandlingerne?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det, beslutningsforslaget går ud på, er noget andet.
Det går ud på, at vi skal blande os i, hvem der skal repræsentere den syriske opposition.
Det mener jeg ikke at Danmark skal blande sig i.