runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2014-10-23:
Jamen det er jo en glædens dag for Frederikssund efter mange års kamp og massivt pres fra et næsten enigt byråd.
Der var kun en enkelt socialdemokrat, der ikke var enig, så vidt jeg er orienteret, så det var altså heldigvis et langt overvejende flertal, der var enig om at indstille til os politikere herinde på Christiansborg, at man havde et varmt ønske om også at lave den her brugerfinansierede løsning, som er lidt nytænkning.
Men som andre har været inde på, havde alternativet nok været, at der var gået måske 10-15 år endnu, inden der var kommet en løsning på de trafikale problemer omkring Frederikssund.
Det her er et løft til erhvervslivet.
Der er ingen tvivl om, at det også vil være et kæmpe løft til bosætningen i området, så derfor hilser vi naturligvis også i Dansk Folkeparti det her velkommen.
Vi har været med til aktivt at presse på for, at vi også kunne få bevilget de ekstra penge; det viste sig faktisk i ellevte time, at der lige pludselig var lidt behov for yderligere midler.
Det var godt, at vi kunne enes om i forligskredsen at finde dem.
Det er rigtigt, som nogle også har været inde på, at der er rejst en lille smule tvivl i forhold til habitatsområdet, og jeg hilser også velkommen, at ministeren nu beder Vejdirektoratet om at kigge en ekstra gang på den VVM-redegørelse, der er lavet.
Jeg har nu fuld tiltro til, at folkene i Vejdirektoratet og dem, der har lavet den VVM-redegørelse, har fuldt styr på det, hvilket jeg måske ikke altid har tillid til at man har nede i EU; de er jo også lidt langt fra Frederikssund, kan man sige.
Så mon ikke vi kan være nogenlunde sikre på, at det store forarbejde, der er lavet, også holder hele vejen hjem, for det er vigtigt, at det her projekt ikke bliver yderligere forsinket.
Der må vi politisk står sammen om at få det her kørt igennem inden for den tidsplan, der er skitseret.
Det er som sagt vigtigt af hensyn til ikke mindst erhvervslivet i Frederikssund, men også af hensyn til de mange borgere, der hver dag holder i kø enten den ene eller den anden vej for at passe deres daglige gøremål.
Så vi ser frem til både anden og tredje behandling og en endelig vedtagelse af det her lovforslag, og vi ser endnu mere frem til, at gravemaskinerne kommer i gang.
Anne Baastrup (SF), 2014-10-23:
I mange år har man drøftet, hvorledes Frederikssund kan få en bymidte, som er værdig for byens borgere.
I mange år har der været bekymring for, hvor længe Kronprins Frederiks Broen kunne holde til presset.
Kommune, borgere og erhvervsliv har længe presset på for at få løst problemet.
Adskillige udredningsarbejder ligger bag.
Forskellige modeller er opsat – nord for, syd for, knap så meget syd for, tunnel, højbro osv.
Men de landede jo også i et finansieringsproblem.
Det var en udfordring for os at få prioriteret Frederikssundsbroen alene over statslige penge, så derfor har det været en fornøjelse at opleve den medvindsdiskussion, vi har haft i Frederikssund, om at få løst udfordringen på en anden måde.
Jeg føler mig overbevist om, at den her selvstændige offentlige virksomhed, som nu skal fastlægge taksterne for at køre over højbroen, rent faktisk finder en model, som gør, at både borgere i Frederikssund oplever, at de kan få den fornødne rabat, men også at trafikken, der blot kører forbi, fordi det er hurtigere, også kommer til at betale.
Sagen er jo den, at vi skal have pengene hjem i løbet af 40 år.
Så jeg ser frem til, at denne bro vil fremme Frederikssunds muligheder for at få et godt erhvervsliv og nogle gode forhold for de borgere, der bor der.
Der er bare en enkelt detalje, som vi skal bruge en del tid i udvalget på at få udredt.
Ministeren og ministeriet har jo i deres bemærkninger til lovforslaget gjort meget ud af, hvordan forholdet er for de forskellige dyrearter, der lever i Natura 2000-området, og hvordan man i øvrigt kan kompensere og sikre, at der kommer den nødvendige erstatningsnatur, den nødvendige erstatningsskov op for de problemer, som højbroen giver.
Men så er der jo kommet den her dom fra maj 2014, og den skal vi selvfølgelig tage højde for i den endelige udformning af kompensationer, erstatninger, eller hvad man nu i øvrigt må kalde det i EU-sprog, således at der ikke skal herske tvivl om, at vi naturligvis lever op til principperne i Natura 2000- og habitatdirektivet, og så der ikke rejses tvivl til fortolkningen af, om det er artikel 6, stk. 3, eller artikel 6, stk. 4.
Det ved jeg at man i Frederikssund er opmærksom på.
Der skal vi fra udvalgets side også lægge op til, at vi godt vil understøtte, hvis der er noget, man kan gøre derudover, således at vi ikke under nogen omstændigheder ender med en domstolssag i EU-systemet. Så jeg ser frem til et relativt hårdt arbejde i Transportudvalget, for det er en vigtig sag.
Jeg vil foreslå, at vi tager et samarbejde med Miljøudvalget.
De er jo noget mere inde i de her forskellige direktiver og bestemmelser om de enkelte artikler i habitatdirektivet, således at vi ikke løber ind i kritik fra vores kollegers side her i Folketinget.
Men der skal ikke herske tvivl om, at i SF synes vi, at en forbindelse syd om Frederikssund er en god idé.
Vi skal bare have fuldstændig styr på det hele.
Hans Andersen (V), 2014-10-23:
Tak for det.
Jeg glæder mig over, at SF sådan set støtter det her forslag og ikke nu begynder at vakle, på grund af at der er nogle ting her, der skal undersøges grundigere.
Fru Anne Baastrup nævnte, at man ville arbejde hårdt, og jeg håber også, man vil arbejde hurtigt, for det her haster sådan set.
Som jeg ser det, fører unødvendige forsinkelser til, at de mennesker, der i dag holder i Frederikssund, sådan set skal holde endnu længere, hvis det her bliver forsinket endnu længere tid, så vi ikke taler 2019, men 2020 og 2021.
Men spørgsmålet er: Vil SF også arbejde hurtigt, således at vi kan få det her på plads inden jul?
Anne Baastrup (SF), 2014-10-23:
Nu er arbejdet i Transportudvalget jo en kollektiv proces, og det er klart, at hvis jeg skal bruge lang tid på at få lov til at holde de der forskellige høringer, eller hvad vi i øvrigt finder ud af kunne være en god idé, så går der tid med det.
Det, jeg lægger op til, er, at vi arbejder ihærdigt, hurtigt, nøjagtigt og grundigt, således at vi får afdækket, hvad det er, der er galt med at anvende artikel 6, stk. 4 i forhold til artikel 6, stk. 3, om man kan kompensere, om man skal komme med erstatninger foran, hvordan vi kan sikre os, at vi rent faktisk lever op til EU-direktiverne.
Jeg synes, vi bliver nødt til at være noget smidige her og imødekomme hinanden i vores ønske om at få det afdækket, sådan at vi ikke løber ind i nogen sager, for det her er vigtigt.
Det er vigtigt for borgerne i Frederikssund, det er vigtigt for erhvervslivet i Frederikssund, men det er altså også vigtigt for Danmarks renommé, at vi ikke hives for domstolen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-23:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt ind til noget, som jeg også selv kommenterede i min ordførertale, og det drejer sig om en af de forskelligheder, der er.
I det lovforslag, som vi har fremme nu, er der til forskel fra det forslag, som egentlig blev begået på Bornholm, faktisk et maksimum for indskuddet, altså de der 30.000 kr. for hver medarbejder.
Der kunne man jo egentlig eventuelt også kigge på dem, der tjener mere end 440.000 kr. eller deromkring, og det er der måske ikke så mange i virksomheden der gør, men man kunne vel også godt tage det spørgsmål frem, når vi nu alligevel nærmest er ved at revidere hele loven her for åbent tæppe og fjernsyn og alt muligt, inden den er blevet vedtaget i øvrigt. Kunne der ikke være sund fornuft i at fjerne den maksimumgrænse, for det første fordi der er så få medarbejdere, som kommer op i den prisklasse, og for det andet fordi det jo vil være sådan, at dem, der er oppe i den prisklasse, typisk har en progressiv skat; de har sådan set også fordel af det, altså den skat, som de slipper for at betale, er større, fordi der er mere skat på den sidst tjente krone, end der er på den første?
Så hvad er årsagen til, at vi er endt lige på de der 30.000 kr.?
Kunne vi eventuelt ikke også vælge, at der i stedet var en lavere procentsats for indkomster over det niveau, så det f.eks. var 4 pct., man indbetalte?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Men det accepterer jeg også fuldstændig.
Jeg synes egentlig blot, at jeg passer mit arbejde ved at sætte spørgsmålstegn ved ting, der er uklare i lovgivningen, og ting, som ikke er færdige, og så læser jeg sådan set op fra teksten i den aftale, vi har indgået.
Det er rigtigt, at som det yngste folketingsmedlem på bageste række, er det ikke mig, der sidder og fører den store forhandlingspind.
Det kan være, at jeg når dertil i min tilværelse på et tidspunkt, hvis de højere magter ellers tilsmiler mig.
Men det er en forudsætning for Venstre, at vi får afklaret det, og jeg skal ikke blande mig i, hvad den enkelte virksomhed sætter af kriterier sammen med deres medarbejdere og fagforbund for, hvilken procentdel, der skal være med.
Det må være decentralt.
Men min bekymring er, som loven lægger op til, i nogle tilfælde for et meget stort mindretal, der kan forpligtes privatøkonomisk.
Det vil jeg gerne undersøge noget mere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-23:
Men så bliver det jo lidt som katten om den varme grød.
Der er ikke noget nyt at tilføje, kan man sige, fordi det jo er sådan, det er.
Man kan altid diskutere, om det er de 98 pct., der har ret, eller de 2 pct., som skal bremse de 98 pct.
Det kunne jo være, at det var endnu værre.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-23:
Det er såmænd kun et opklarende spørgsmål, fordi vi kan konstatere af de høringsindlæg, der har været, at der er rigtig mange, der ikke rigtig kan forstå lige nøjagtig det emne, vi drøfter her, altså om flertallet kan tvinge mindretallet med.
Så det er ikke så tosset, at vi her i Folketinget måske prøver at afæske de enkelte politiske partier deres opfattelse af, hvordan lovforslaget skal forstås på det område.
Det er ikke oplæg til nogen særlig diskussion, men jeg vil bare være helt sikker: Er det sådan, at Dansk Folkeparti forstår det foreliggende forslag derhen, at et flertal kan tvinge et mindretal med i et medarbejderinvesteringsselskab?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-23:
Ja, det er det, der ligger, og det er også det, som er blevet oplyst i de forhandlinger, der har været, og hvor Venstre har deltaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-23:
Jeg gør bare høfligst opmærksom på, at der er mange, der har spurgt til det, og de har jo altså fået følgende svar fra ministeriet: Medarbejderne skal have en reel mulighed for ikke at deltage.
Det læser jeg, som om man kan melde fra.
Det er dødhamrende nødvendigt, at vi ved hundrede procent, hvad det går ud på.
Så jeg kan konstatere, at der i hvert fald er en forskel på Dansk Folkepartis og ministerens opfattelse af det, og den burde vi få ud af verden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-23:
Det er jeg nu ikke af den overbevisning at der er.
Jeg sagde faktisk også, at det spørgsmål, som er rejst fra hr. Jakob Engel-Schmidts og hr. Preben Bang Henriksens side, selvfølgelig både skal undersøges og besvares.
Det er jeg sikker på at regeringen nok selv skal tage hånd om.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Og det er også det, jeg står ved.
Jeg mener jo, at når vi har den her type forslag, er det, uanset hvad man vil prøve at gøre det til, svært at lave en fuldstændig stringent økonomisk vægtning, som gør, at alle får ret.
For det gør de jo ikke, og det gjorde de heller ikke på Bornholm, altså de 2 pct., som stemte nej til redningsaktionen.
De fik jo ikke ret.
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-23:
Først og fremmest vil jeg sige tillykke til vores nye præsidiemedlem.
Fra radikal side er vi glade for, at regeringen med et bredt flertal foreslår en 3-årig forsøgsordning med medarbejderinvesteringsselskaber.
Selskabet foretager investering af de akkumulerede lønmidler i den virksomhed, hvor medarbejderne er ansat.
Og så er der flere tekniske ting i forhold til beløb og andre ting, som mine ordførerkolleger har været inde på.
Det vil jeg ikke trætte jer med.
Men det, der er vigtigt for mig at få sagt, og det, der også er vigtigt i forhold til den radikale opbakning og regeringens opbakning til det her, er, at det er et innovativt forslag, som skal sikre, at danske arbejdspladser bliver fastholdt i Danmark.
Så man kan tale om, at i en usikker tid, hvor vi hører meget om produktionsarbejdspladser, som forlader Danmark, og hvor der er usikkerhed, så er det her et udtryk for en konsensusmodel, om man vil, som vi i Danmark er gode til – den danske model, hvor vi er gode til at sikre løsninger på arbejdsmarkedet, på jobmarkedet.
Så man skal se det som en forlængelse af den danske model.
Og jeg synes faktisk, det er en god model, vi har fundet her.
Det er ikke den model alene, der så at sige løser vores udfordringer, men det er et godt bidrag.
Der har været meget tale om forskellige ting ved ordningen, som man kunne diskutere, og det er vi også villige til at diskutere i den videre udvalgsbehandling.
Jeg mener faktisk, at hvis vi ser på det grundlæggende ved den her model, er det en god model med en forsøgsordning, og det kan vi Radikale bakke op om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-10-23:
Jamen jeg anerkender jo også – det synes jeg også at jeg sagde – at de kritikpunkter, der kom, selvfølgelig skal besvares, sådan som vi plejer at gøre her i Folketinget.
Jeg skal ikke forsvare regeringen, det skal regeringen nok selv sørge for.
Det er ikke min opgave, og det kan jeg så naturligvis oplyse hr. Jakob Engel-Schmidt om, men jeg synes jo bare, at det, som hr. Jakob Engel-Schmidt sagde i sin ordførertale, var, at hvis Venstre skulle støtte det her lovforslag, så ville etc. etc. ..., og der var det altså i min optik sådan en forståelse af, at det ikke var afgjort endnu.
Der er det bare, at jeg siger, at i de forhandlinger, der har været om det her, har Venstre været med ved bordet.
Det godt være, at det ikke har været hr. Jakob Engel-Schmidt, der har været med, men der har været Venstrerepræsentanter med, og selve den kritik om, om det skulle være et absolut flertal eller et flertal på 100 pct., som skulle stemme for, eller om 98 pct. kunne være nok, sådan som det er på Bornholm, er altså nogle elementer, som alle var vidende om, allerede da vi satte det her i værk.
Det ikke noget nyt.
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-23:
Altså, man kan sige, at det nok er mere relevant, at det er virksomheder, som er lidt mere nødlidende, der først og fremmest kommer til at bruge det.
Men som jeg ser det, er det jo ikke begrænset til de selskaber alene.
Det er også vigtigt for mig at få sagt, at det her ikke kun handler om brandslukning.
Det handler også om rettidig omhu, og det tror jeg også at spørgeren og jeg er enige om.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Når nu ordføreren har afklaret sin fremtid, kan det være, vi kan få et frimodigt svar på et helt konkret spørgsmål, og jeg håber, ordføreren er klogere, end jeg er:
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at man sandsynligvis kan tvinge medarbejdere til at deltage.
I høringssvaret står her, at en, der ikke ønsker at deltage, har mulighed for at trække sig fra medarbejderinvesteringsselskabet.
Hvordan opfatter ordføreren det?
Nadeem Farooq (RV), 2014-10-23:
Nu opfatter jeg mig ikke som værende klogere end hr. Jakob Engel-Schmidt.
Jeg forsøger at blive det – eller blive lige så klog, men det er der nogle udfordringer i.
Hvad angår lige præcis spørgsmålet her, vil jeg sige, at jeg forstår det på den måde, at ja, medarbejderne har indflydelsen.
De har indflydelsen til at sige nej til det her.
Men ligesom ved overenskomstforhandlinger, når der skal gives opbakning til det, handler det om, om der er et flertal af medarbejderne, der bakker op.
Det er den indflydelse, der er, og det er jo en demokratisk måde at gøre det på.
Det kan jeg godt bakke op om.
Det er sådan, jeg forstår det.
Jeg ved ikke, om spørgeren hentyder til noget andet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Tak for det.
Når nu hr. Preben Bang Henriksen og jeg efter i 2 år at have arbejdet i hr. Henrik Sass Larsens selskab bliver fyret, mener ordføreren så, at det, som det er med den nuværende lovgivning, er rimeligt, at hr. Preben Bang Henriksen og jeg skal vente mellem 5 og 8 år på at få udbetalt de midler, vi har stillet virksomheden til rådighed?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-23:
Vil ordføreren konkretisere, på grund af hvilke forhold ordføreren og hr. Preben Bang Henriksen ikke længere arbejder i virksomheden?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Det var blot et tænkt eksempel på, at medarbejdere, der vælger at bidrage i medarbejderinvesteringsselskabet, kan risikere at blive fyret, og så er der en meget lang frist, i forhold til at få pengene retur, også selv om man ikke længere arbejder i virksomheden.
Det synes vi er uheldigt.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-23:
I vidt omfang er jeg enig med ordføreren i hans beskrivelse af ordningen her, men jeg vil bare lige høre, om det efter ordførerens opfattelse er en ordning, der kun kan anvendes, og dermed godkendes af Erhvervsstyrelsen, i nødlidende selskaber, eller om den også kan anvendes i, om jeg så må sige, friske selskaber, der ikke direkte kan dokumentere noget kapitaltab eller ønske om kapital.
Thomas Jensen (S), 2014-10-23:
Tak, formand.
Jeg er rigtig glad for det her lovforslag, fordi vi foreslår at ophæve næringsbrevsordningen.
Herved fjerner vi økonomiske og administrative byrder for fødevarevirksomhederne i Danmark.
Forhistorien med næringsbrevsordningen redegjorde den tidligere ordfører for, og det er, at den blev indført i 2005 og med ønsket om at give myndighederne tværgående redskab i fødevarekontrollen.
Men på opfordring fra Virksomhedsforum igangsatte regeringen i 2012 en evaluering af ordningen.
Af den fremgår det, at næringsbrevet kun er blevet brugt i ganske få tilfælde, og at myndighederne i forvejen har de nødvendige lovgivningsmæssige beføjelser til at gennemføre fødevarekontrol.
På den baggrund er det jo ikke formålstjenligt at opretholde en ordning, der koster fødevarevirksomhederne 500 kr. om året, og hvor der er et gebyr på 600 kr. for overhovedet at tage næringsprøven, og dertil skal man lægge, at den er dyr at administrere for både det offentlige og de erhvervsdrivende.
Vi skal af med unødvendigt administrativt bøvl og besvær, og vi skal bruge pengene bedre.
Også i et internationalt perspektiv er det vigtigt, at vi afskaffer næringsbrevet.
Man har ikke den her ordning med næringsbrev i de lande, som danske virksomheder konkurrerer med, og den ekstra økonomiske og administrative byrde stiller selvsagt danske virksomheder dårligere end virksomheder i resten af EU.
Det synes vi er vigtigt at sætte en stopper for.
Så vi skal glæde os over processen med afskaffelse af bøvl og besvær, og hvor Virksomhedsforum i et tæt samarbejde med erhvervslivet kommer med indspil til regeringen, så vi kan skabe nogle langt bedre forudsætninger for danske fødevarevirksomheder.
Socialdemokraterne vil blive ved med at lytte til de forslag, der kommer fra Virksomhedsforum.
Evalueringen af ordningen har netop vist, at kontrolmyndighederne benytter sig af andre muligheder i lovgivningen – myndighederne har altså fortsat de nødvendige redskaber, selv om vi nu afskaffer næringsbrevsordningen.
Hos Socialdemokraterne arbejder vi for, at vi kan give det danske erhvervsliv de bedste betingelser, for at de kan gøre det, de er bedst til, nemlig at drive virksomhederne så produktivt som muligt og skabe gode arbejdspladser.
Og det kan vi kun gøre, hvis vi lytter til virksomhederne, lytter til, hvor de væksthæmmende foranstaltninger er, og så kan vi sørge for, at erhvervslivet i dagligdagen får langt bedre rammer for at drive virksomhed.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte det her forslag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Ja, og tak til ordføreren.
Vi er jo enige om intentionen.
Men hvis ordføreren har gjort sig den ulejlighed at læse på side 9 i bemærkningerne til lovforslaget, kan hun se, at der i anden kolonne nederst står følgende: »I det omfang, der er tale om en virksomhed, som er omfattet af en overenskomst, kan den forhandlingsberettigede fagforening træffe aftale med virksomheden om stiftelse af et medarbejderinvesteringsselskab.
Hvis virksomheden er omfattet af flere overenskomster, er det den på nationalt plan mest repræsentative fagforening, som kan forhandle på medarbejdernes vegne.
Der kan i disse situationer være medarbejdere, som imod deres vilje skal indbetale midler til medarbejderinvesteringsselskabet.«
Det står jo i rimelig skærende kontrast til det, ordføreren netop har sagt fra talerstolen, om, at ingen kan tvinges til at betale midler til noget, man ikke ønsker at deltage i.
Hvordan forklarer ordføreren det?
Astrid Krag (S), 2014-10-23:
Jamen det skal jo være en demokratisk beslutning på arbejdspladsen, om man vil være en del af et medarbejderinvesteringsselskab, og så er det jo sådan med demokrati, at det godt kan være, man personligt selv har stemt imod, men hvis der er et flertal for det, vil det jo kunne gennemføres.
Der bliver vel nødt til at være en vis økonomi i sådan et medarbejderinvesteringsselskab, for at det giver mening.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Jamen jeg henviste blot til det, ordføreren sagde på talerstolen, nemlig at ingen skulle tvinges til at bidrage, hvis de ikke ønskede det.
Det lovforslag, vi behandler i dag i den her form, lægger op til, at et snævert flertal kan tvinge et mindretal i en virksomhed til at foretage ikke ubetydelige privatøkonomiske investeringer i et selskab, en virksomhed, som ofte vil være konkurstruet eller truet i fremtiden, for det er ofte i de tilfælde, man anvender medarbejderinvesteringer.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at et snævert flertal i en virksomhed kan tvinge et mindretal til at deltage i en virksomhedsform, de ikke har lyst til at være med i?
Astrid Krag (S), 2014-10-23:
Det første, jeg hører ordføreren problematisere, er, at man siger, at det må være den mest repræsentative lønmodtagerorganisation, man så forhandler med om det, der skal forhandles mere kollektivt.
Jeg ved ikke, hvordan ordføreren ellers forestiller sig at det kunne gribes an.
I forhold til det andet vil jeg da gerne høre, hvad ordføreren så ser for sig, hvis det ikke er en demokratisk beslutning blandt medarbejderne, der skal være afgørende her.
Det kunne være spændende at høre, hvad for nogle modeller Venstre gerne så i spil.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-23:
Det glæder mig jo egentlig, at jeg kan være enig i det meste af det, hr. Hans Kristian Skibby siger fra talerstolen.
Det gør mig dog lidt ked af – det kan jo være, at det er, fordi jeg er dummere end andre folks børn, det ved man ikke – at der bliver sat så stort et spørgsmålstegn ved de enkelte tvivlsemner, jeg rejser.
Det kan være, at ordføreren bedre end mig kan forklare, hvordan medarbejderne er stillet ved en konkurs jævnfør det, der står om, hvordan man er stillet ved opsigelse og andre ting.
Det synes jeg faktisk er ganske relevante spørgsmål.
Når jeg tillader mig kort at sætte spørgsmåltegn ved konstruktionen, skyldes det, at der i aftaleteksten ganske fredeligt står: Alle medarbejdere skal bidrage med en del af deres løn for at opnå ejerskab.
Der står altså ikke noget om, at selv om et flertal ønsker det, forpligtiger det resten af medarbejderstaben.
Det er blot det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, det er et fortolkningsspørgsmål, og det synes jeg sådan set er relevant at få på banen.
Det er måske i virkeligheden mere en kommentar til det, ordføreren sagde, end et spørgsmål, også blot for at præcisere, at vi sådan set støtter lovforslaget og synes, at det er ganske fornuftigt, men der er en række tvivlsområder, som vi skylder både os selv, men især de mange mennesker, der kommer til at investere deres sparepenge, at afklare, før vi stemmer ja.