runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Jeg håber ikke på, at det nogen sinde bliver tilfældet, at Det Radikale Venstre kommer til regeringsmagten, for hvis de gør, er det, vi kan opleve, det, som Dansk Folkepartis annoncekampagne viste, nemlig en burkaklædt kvinde som dommer i de danske retssale.
Det tror jeg er det, vi kan forvente, for i Det Radikale Venstre bøjer man sig med hensyn til retssikkerheden på alle mulige områder, når det gælder religiøse minoriteter, der gerne vil have deres særkrav igennem.
Det synes jeg er dybt pinligt for et parti, som ellers siger, at vi skal værne om retssikkerheden.
Men det gælder altså ikke, når det er, at religiøse mindretal, religiøse minoriteter, vil have deres særkrav igennem, og da slet ikke, når det gælder de danske domstole.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-29:
Jamen hvor ville det være fantastisk, hvis vi rent faktisk stillede de informationer, som vi har, til rådighed for borgerne.
Lad os lige en gang til tage eksemplet med produkter indeholdende rød solhat.
Det er en vitaminpille, hvis udformning er specielt rettet mod børn, den er udformet som små bamser og dinosaurer, det er rigtig sjovt alt sammen, og den indeholder som sagt et produkt, der hedder rød solhat.
Men der står intet på den portal, som kommer til at være i det opslag, borgerne kan foretage, hvoraf det fremgår, at det produkt er på Drogelisten, og hvad der i øvrigt står om det på Drogelisten, altså bl.a. at det er potentielt allergifremkaldende.
Colette L. Brix (DF), 2009-05-29:
Da jeg ikke var til stede under andenbehandlingen af L 170, vil jeg på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi er tilfredse med, at vi nu har fået en ny selskabslov med L 170 og L 171. Vi havde nogle ting, som vi lagde meget vægt på skulle blive i denne lov, og sådan er det så blevet.
Den indskudte kapital i anpartsselskaberne er stadig væk 62.500 kr., som det var ved de 125.000 kr. Så er kapitalen nedsat til 80.000 kr.
Der var lidt diskussion om det, men vi blev enige om, at den skulle være, som den er blevet i lovforslaget støttet af Socialdemokraterne.
Med hensyn til mellembalancen var det også et meget vigtigt punkt for Dansk Folkeparti, at der kommer en revisor ind, før der bliver udbetalt penge i selskabet, sådan at man ikke bare kan tømme virksomheden.
Det vil sige, at set fra vores side har Dansk Folkeparti faktisk fået opfyldt alt det, som vi gerne ville.
Det er jo sådan, at man må give og tage herinde, og det har vi gjort.
Men der hæfter man så selv for hele beløbet.
Vi synes, det er vigtigt, at der stadig er nogle værnsregler her i Danmark, når man åbner et selskab, for det er det offentlige, der skal tage det på sig, hvis man lukker det igen.
Jeg synes, det har været et fint arbejde, vi har haft i udvalget.
For det er jo her, vi skal hen.
Vi skal hen og gøre noget for dem, så det alt andet lige er sjovt at drive virksomhed i landet.
Det er jo det, vi alle sammen gerne vil.
Så det tager vi frem med det samme i den nye samling.
Tak for et godt samarbejde med partierne om selskabsloven.
Tak til ministeren.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Nu spørger jeg ikke til, hvad Dansk Folkeparti havde forudset for et år siden.
Jeg spørger om den situation, vi står i lige nu.
Dansk Folkeparti skal om lidt skal trykke på knappen og stemme for et lovforslag, som de fleste forudser kommer i en situation, hvor arbejdsløsheden stiger og altså ikke bare har en tendens til stigning, men faktisk stiger og er blevet fordoblet på mindre end 1 år, og hvor vi derfor kan forudse, at der kan komme en stor regning til kommunerne, som vil gå ud over de ældre, gå ud over børnene, gå ud over folkeskolen osv., hvis ikke man sørger for, at der kommer penge med, men Dansk Folkeparti har sagt, at det ikke vil ske.
Så spørger jeg: Hvilken garanti har Dansk Folkeparti fået for, at der faktisk kommer penge ud til kommunerne?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Nu er det jo sådan, at fru Line Barfod har hørt, hvad fru Pia Kjærsgaard har sagt; fru Line Barfod har hørt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, og det er sådan i Dansk Folkeparti, at da Dansk Folkeparti er med til at lave finansloven med regeringen, kan vi selvfølgelig tage det op i finanslovsforhandlingerne og få det gennemført, hvis vi kan se, at der sker noget uforudset vedrørende kommunerne, altså at der er nogle, der kommer i klemme økonomisk og, som fru Line Barfod siger, skærer i ældreplejen, børnesektoren, eller hvad jeg, som kan være problematisk der.
Det har Dansk Folkeparti mulighed for igennem finansloven, fordi vi forhandler en finanslov på plads med regeringen – modsat fru Line Barfod, der ikke har mulighed for at forhandle finanslov, fordi Enhedslisten aldrig har taget ansvar for en finanslov.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Der er en telefon, der ligger og ringer, og den må vi lige have stoppet.
Tak, hr. formand.
Jamen jeg synes stadig væk, at det står temmelig uklart, hvad Dansk Folkeparti egentlig vil i forhold til kommunerne, fordi man taler om uforudsete udgifter.
Men hvis man eksempelvis tager svaret på spørgsmål 46 med 160.000 ledige, når reformen – eller deformen – er fuldt indfaset, kan man se, at Lolland taber 9 mio. kr., Svendborg 10,7 mio., Silkeborg 12,2 mio. og Herning taber 11 mio. kr. …
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Smid den i skraldespanden.
Hvis der er kommuner, der kommer i den situation, at de skal skære i ældreplejen eller børneplejen eller på skolerne, eller hvad det nu er, er det, der er blevet sagt fra Dansk Folkepartis side, at vi så er klar til at gå ind og se på, hvordan vi da kan hjælpe de kommuner.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Hvordan skal det fortolkes?
Vi er nødt til at få det hele på det rene, for det er jo sådan set en vigtig diskussion både for kommunerne og i forbindelse med forståelsen af det her.
Det er det også af hensyn til historikken, for det er nok ikke sidste gang, vi får den her diskussion.
Betyder det, at når der er nogle kommuner, der siger, at de får en underkompensation på 1 eller 2 eller 3 mio. kr. – eller 10 mio. kr. eller 20 mio. kr., som nogle får – at Dansk Folkeparti vil møde op til finanslovforhandlingerne og gennemføre, at de kommuner så får deres penge hundrede procent tilbage, så der ikke er en eneste kommune, der kommer til at tabe så meget som en bøjet femøre på det her lovforslag?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jeg kan jo stille et modspørgsmål, for betyder det, at Socialdemokratiet vil ind og sige, at vi i stedet for at forhandle med KL skal til at forhandle med hver enkelt kommune?
Det er egentlig det, det drejer sig om.
Hr. Torben Hansen siger, at der ikke er en eneste kommune, der skal komme til at miste noget – og vil vi så kompensere hver enkelt kommune?
Hvis vi skal ind og se på det på den måde, som hr. Torben Hansen siger, så skal vi jo ind og forhandle med hver enkelt kommune.
Og så har vi jo egentlig afskaffet KL, der sidder og forhandler med finansministeren om økonomien.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Betyder det så, at Dansk Folkeparti på forhånd accepterer, at der er nogle kommuner, der taber penge på det her?
Hvis Dansk Folkeparti ikke accepterer det, betyder det så, at når man begynder at indfase det her og den første kommune kommer og siger, at de har tabt 1 eller 2 eller 3 mio. kr. på det her, så vil Dansk Folkeparti gå ind og kompensere sådan, at regningen ikke skal smides på plejehjemmet og i skolegården og i børneinstitutionen?
Eller accepterer Dansk Folkeparti, at der er nogle kommuner, der kommer til at tabe på det her?
Det må man kunne svare på: Ja eller nej.
Tak, hr. formand.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jeg har også svært ved at forstå Enhedslisten.
Jeg har ikke sagt, at det var uforudset.
Jeg har sagt, at man ikke kunne forudse, hvor meget ledigheden ville stige.
Der er en forskel på at sige, at det er uforudset, og så at man ikke kan forudse.
Der er en stor forskel.
Man kan ikke i dag vurdere helt nøjagtigt, hvad ledigheden vil være om 2 år.
Man kan se, at der lige nu er en tendens til, at den stiger, men man kan ikke vurdere, hvordan udviklingen på verdensmarkedet bliver.
Vender det lige pludselig?
Det gjorde det her i finanskrisen, det kom lige pludselig.
Da kom der en vending, og der var mange af de kloge, der sagde, at det var uforudset.
Jeg har ikke sagt det.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Jeg har altså meget, meget svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti kan mene, at det er uforudset, at arbejdsløsheden stiger.
Altså, arbejdsløsheden er steget, den er fordoblet på mindre end 1 år, plus der er alle dem, der slet ikke bliver registreret, fordi de ikke er forsikrede.
Så vi har en meget, meget stærk stigende arbejdsløshed.
Hvordan kan Dansk Folkeparti kalde det uforudset?
Hvad er det, Dansk Folkeparti mere konkret vil love kommunerne at de vil gøre?
Er der andet end vindfrikadeller og luftsteg?
Er der noget som helst holdbart i det?
Har Dansk Folkeparti fået noget løfte om, at man kan sikre, at kommunerne får penge, når arbejdsløsheden bliver ved med at stige?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Jeg ved ikke, om det er en fordel for hr. Bent Bøgsted, at jeg sætter stor pris på at udtale det, og at det er velment, men jeg hører jo også her, at Dansk Folkeparti går ind i det her med bind for øjnene.
Man aner ikke noget om, hvordan det her kommer til at virke.
Man har intet grundlag at træffe beslutningen på, man ved ikke noget om, hvordan økonomien er.
Alligevel udsteder man en blankocheck, og der vil jeg gerne høre, hvordan det hænger sammen med den blankocheck, hvad fru Pia Kjærsgaard forleden aften i forbindelse med afslutningsdebatten udtalte, og så det, at der er en lang række kommuner, der bevisligt kommer til at tabe.
Har Dansk Folkeparti sikret, at det er et lukket system, hvor der ikke kan opstå tvivl om, om man har gjort det på den ene eller den anden måde, så man kan kompensere kommunerne, som man har lovet?
Så kan jeg også sige, at jeg har fået optrykt spørgsmål 48 i betænkningen her.
Det handler om det der med it, for det er jo en væsentlig sag.
Der har vi stadig væk ikke fået svar på, hvad det kommer til at koste, hvem der skal betale regningen, om det kommer til at fungere, om it-systemerne kan snakke sammen, altså i a-kasserne og kommunerne og jobcentrene.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jeg kan høre på hr. Bjarne Laustsen, at det er et spørgsmål om tro.
Det hørte vi jo også for lidt siden vedrørende a-kasserne.
Der troede hr. Bjarne Laustsen også, at det blev sådan og sådan.
Og jeg er ret overbevist om, at hr. Bjarne Laustsen også tror, at det bliver sådan, som hr. Bjarne Laustsen fremlægger det, for ellers ville det jo ikke blive fremlagt.
I Dansk Folkeparti er vi ikke gået ind i det her med bind for øjnene.
Vi har hele tiden været klar over, hvad der kunne ske ude i kommunerne, og derfor siger vi også, at det ikke skal være sådan, at der er nogle kommuner, der kommer i klemme.
Som fru Pia Kjærsgaard sagde, er vi klar til at gå ind og se på det, hvis der skulle ske det uforudsete, at der er nogle kommuner, der helt kommer i klemme, for det skal ikke være sådan, at de skal skære på nogle af de andre områder.
Så er vi klar til at løse de problemer for kommunerne.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Det er jo ikke en hypotese, når vi taler om, at ledigheden stiger.
Den er blevet fordoblet på 10 måneder.
Regeringen siger selv, at der er 145.000, og nogle siger noget andet.
Vi har bare bedt om at få beregnet, hvad det vil koste med 160.000.
Har Dansk Folkeparti sikret sig, at der, hvis de tal, der ligger i svaret på spørgsmål 46, kommer til at holde stik, så bare kommer en check, uden at man skal ud at bede om den, uden at der skal være diskussion om, om kommunen så har gjort det på den rigtige måde, altså om opgørelsesmetoden er den rigtige?
Er det tilsagn, man har givet, en garanti for, at hvis kommunen kan dokumentere, at man har flere udgifter end de penge, man har fået af staten, kommer Dansk Folkeparti med resten?
Er det sådan at forstå?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jamen det, der er sagt, er, at vi ser på det, hvis der sker noget uforudset.
Vi er klar til at hjælpe kommunerne, hvis der sker noget uforudset.
Man kan jo ikke gætte noget om, hvad der sker i fremtiden.
Hr. Bjarne Laustsen går jo heller ikke ud og giver en masse garantier for noget som helst.
Jeg kan se, at hr. Bjarne Laustsen ryster på hovedet, så det er hr. Bjarne Laustsen enig med mig i.
Det der med at give en garanti har hr. Bjarne Laustsen meget dårlige erfaringer med, så det gør hr. Bjarne Laustsen ikke.
Men det, jeg kan garantere, er, at Dansk Folkeparti følger udviklingen, og at vi er klar til at se på det, hvis der sker noget uforudset.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Dansk Folkeparti har altid ønsket et enstrenget system, hører vi.
Det er da o.k. og forståeligt nok, men bekymrer de her tal, som ministeren jo mener at det ender med, og som ministeren selv er kommet med i et svar, ikke Dansk Folkeparti?
Det er altså en mistillid til ministerens tal, som Dansk Folkeparti kommer med, da ministerens tal jo bestemt ikke viser, at kommunerne kan klare det, og kommunerne derfor får underskud.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Nu fik jeg ikke helt fat i den sidste sætning, hr. Leif Lahn Jensen her sagde, men jeg klarer det nok alligevel.
Altså, med hensyn til at de her tal er de rene gætterier, vil jeg sige, at det jo er et spørgsmål om, hvad for nogle forudsætninger man opstiller.
Hvis man vil begynde at se på den anden vej, altså på, når ledigheden falder, så er det de kommuner, der i første omgang har haft et tab, der får en gevinst, og de andre kommuner, der har et tab.
Det har lidt at gøre med udviklingen i ledigheden, og hvordan ser det ud med ledigheden om 2 år?
Jamen jeg tror da ikke, at der er nogen her, der kan forudsige helt nøjagtigt, hvordan det ser ud med ledigheden om 2 år.
Der er trods alt en del, vi ikke er herre over.
Det ene gæt kan være lige så godt som det andet.
Man kan ikke udelukke, at tallet bliver på 160.000, men man kan heller ikke udelukke, at det bliver på 110.000, ligesom man heller ikke kan udelukke, at det bliver på 180.000.
Altså, det er et spørgsmål om, hvad for en udvikling der sker.
Men jeg er ret så overbevist om, at formanden vil sige, at jeg nu ikke har mere tid.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Vi hører jo, at Dansk Folkeparti igen og igen siger, at det ikke kommer til at gå ud over kommunerne, altså at kommunerne ikke skal skære i deres andre services, altså i andre områder; det kommer de ikke til.
Men det kan Dansk Folkeparti jo bestemt ikke vide.
Man tror ikke på de tal, der er kommet frem, hører jeg jo Dansk Folkeparti sige.
Det gør man simpelt hen ikke.
De er manipuleret, og man skal høre mange ting.
Men jeg kan da også konstatere, at Dansk Folkeparti da ikke har ønsket at få andre tal frem.
Jeg har ikke set et eneste spørgsmål, hvor Dansk Folkeparti virkelig har ønsket at kende de her konsekvenser, altså hvor Dansk Folkeparti virkelig siger: Nu skal vi sikre os, at der ikke sker nogen forringelse ude i kommunerne.
Det har jeg altså ikke set.
Hvorfor ønsker Dansk Folkeparti ikke at kende de konsekvenser?
Hvorfor er Dansk Folkeparti fuldstændig ligeglade med, hvad det ender med?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jamen Dansk Folkeparti er ikke ligeglade med, hvad det ender med.
Det er vi da så sandelig ikke.
Systemet er lavet, for at vi skal have den bedste indsats over for borgerne; det er lavet på den baggrund.
Det er også derfor, at vi følger udviklingen.
Vi skal da løbende se på, hvordan udviklingen bliver.
Med hensyn til det her med tal er det jo ikke Dansk Folkeparti, der er kommet med et spørgsmål, hvor man skal se bort fra midtvejsregulering, efterregulering og forsikringsordninger og så få nogle tal.
Det var jo det, der lå i et spørgsmål fra Socialdemokratiet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Kan det nu passe, at hr. Knud Kristensen endnu en gang på en og samme dag husker lidt forkert?
Regeringen har aldrig offentliggjort et specielt projekt omkring det her.
I 2001 sagde man, at man ville lave en statslig a-kasse.
Det er regeringens projekt.
Det ligger ovre hos beskæftigelsesministeren i skuffen.
Det var det, hr. Bent Bøgsted og jeg afviste.
Det ville vi ikke være med til, og det er ikke blevet til noget.
Så laver man en sen nattetime uden om alle regler en kommunalisering.
Det var sådan set godt, at Dansk Folkeparti og vi holdt fast i, at man ikke skulle lave en statslig a-kasse.
Det ville have været spildt, hvis den kun havde fået lov at leve i 7 år, inden man kommunaliserede det hele.
Der er ingen positive reaktioner på det her.
Så vil jeg bare lige sige, at det ikke passer, at vi ikke har været positive.
Vi har støttet ændringsforslag nr. 6, og vi vil gerne sørge for, at regeringen ikke kommer galt af sted, og det er med hensyn til finansieringen for Bornholm.
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Nu sker der jo nogle gange det, at man kommer til at markere for at få ordet, inden man har hørt hele talen, og når man så også har besluttet sig for at spørge om noget bestemt, inden man har hørt talen, kan man jo komme til at spørge om noget helt forkert, og det er jo så desværre det, der er tilfældet her for hr. Bjarne Laustsen, for jeg har nemlig ikke sagt noget i min tale om, at der ingen saglige eller faglige begrundelser skulle være for at lave den her ændring.
Jeg mener faktisk tværtimod, at det her kommer de ledige til gode.
Og hvis ellers hr. Bjarne Laustsens slutbemærkning også er det, hr. Bjarne Laustsen egentlig mener, nemlig at dem, vi skal tage hensyn til nu, er de ledige, jamen så må hr. Bjarne Laustsen jo være enig i det her lovforslag, for det her lovforslag gør jo alt andet lige, at der bliver flere ressourcer, som kan bruges på de ledige.
Så har jeg i øvrigt ikke sagt, at det her er et besparelsesprojekt.
Faktisk har jeg tværtimod sagt, at det her jo alt andet lige frigiver nogle ressourcer, som kan bruges på de ledige.
Men sådan kan det gå, når man kommer til at markere og beslutte sig for, hvad man vil spørge om, inden man har hørt en tale.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Der er tre grunde til, at det her ikke duer: De tilbud, de ledige i fremtiden får, bliver for dårlige; arbejdsgiverne får ikke den arbejdskraft, der er brug for; og kommunerne kommer til at tabe penge.
Det betyder, at der bliver besparelser i børneværelserne og på ældrecentrene.
Det er en helt klar og umiddelbar reaktion på det her.
Derfor er vi imod konstruktionen.
Jeg mangler simpelt hen at få at vide, hvad grundene til det her er.
Ministeren har jo selv i spørgsmål nr. 46 svaret ud fra ministerens egne forudsætninger.
Det er ikke noget med LO eller noget som helst andet, som man ikke har tillid til.
Det her er ministerens bedste bud.
Venstreborgmestre siger: Det er helt urimeligt, for vi er blevet lovet fuld kompensation.
Ud over alt det der med, at der skal udliciteres osv., så har man forventet, at man ville få fuld kompensation for de udgifter, man har, når man overtager en opgave fra staten.
Det er spørgsmålet: Hvorfor får man ikke det?
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
De beregninger, der ligger i spørgsmål nr. 46, kan vi sagtens tage.
Og hvis det var sådan, at hr. Bjarne Laustsen ville gøre sig den ulejlighed bare for én gangs skyld at prøve at læse hele svaret på de spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen selv stiller, eller som andre stiller, i stedet for bare at læse en lille del af det, så ville hr. Bjarne Laustsen jo se, hvorfor tallene i spørgsmål nr. 46 falder ud, som de gør.
Det er, fordi der er sat nogle forudsætninger ind, som jo alligevel ikke kommer til at holde i virkeligheden.
For forudsætningen for, at det kommer til at se sådan ud i 2010, er, at ledighedsfordelingen skulle svare til gennemsnittet for tallene fra 2004 til 2008.
Det tror hr. Bjarne Laustsen vel heller ikke på.
Men en eller anden forudsætning bliver man jo nødt til at lægge ind i en beregning, og det er så den, der er lagt til grund her i spørgsmål nr. 46.
Hvis man vil læse forklaringen på, hvorfor tallene er faldet ud, som de er, bliver man nødt til at læse hele svaret og ikke bare lige den del af det, som man synes lige falder inden for det, man selv kan bruge i sin argumentation.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Nu beklager jeg over for ministeren, at jeg markerede, før talen var færdig, men det er nok, fordi talen egentlig blev som forventet.
Jeg kunne sådan set have markeret i går aftes, for jeg regnede næsten med, at talen ville ende ud i det her.
Men jeg vil da sige tak, fordi ministeren stillede op.
Alle er jo stort set uenige med regeringen.
Vi har jo set den her revisionsberetning, der har sagt, at kommunerne ikke gør det godt nok med de opgaver, de har nu.
Så spørger jeg: Hvorfor laver man egentlig den ændring nu før evalueringen, og hvorfor satte man egentlig gang i disse jobcentre?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Jeg synes jo, at det er en rigtig møgsag, som den nye beskæftigelsesminister har arvet, for der er jo ingen saglig begrundelse for det.
Og uanset om hr. Jens Vibjerg er ved at falde ud af Rundetårn, eller det er beskæftigelsesministeren, så vil vi gerne hjælpe, så man ikke kommer galt af sted.
Problemet er, at man ikke lytter i den her sag, for man kunne have ventet og fundet nogle saglige begrundelser for det.
Erkender ministeren, at der ingen faglige begrundelser eller noget som helst er for det her?
Så er jeg glad for, at ministeren også bekræfter, at kommunerne kommer til at tabe på det her, og at det er et besparelsesprojekt.
Man står og bryster sig af, at kommunen får mulighed for at spare på det her.
Det, det må dreje sig om, må da være – det må vi kunne blive enige om – at de arbejdsløse hurtigst muligt kommer i arbejde, hurtigst muligt får den omskoling og den opkvalificering, der skal til, for at erhvervslivet får gang i hjulene igen.
Kunne vi bare blive enige om det, og så at kommunerne ikke kommer til at skulle betale andre steder for den her fejlslagne politik?
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Det har sådan set aldrig nogen sinde været meningen, at vi skulle vente på en evaluering.
Tværtimod har det hele tiden været meningen, at vi ville lave en enstrenget model, fordi vi mener, at det er det, der er det rigtige.
Nu var det så den tidligere beskæftigelsesminister, der satte det her i søen, men jeg må sige, at jeg bare er stolt over og glad for, at jeg er den, der så får lov til at stå her på talerstolen i dag og være beskæftigelsesminister, når lovforslaget skal vedtages, for jeg mener, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
Det mener jeg, fordi det er en mindre bureaukratisk måde at gøre det på.
Den ledige vil i højere grad komme i centrum.
Der er én økonomistyring nu, der er én finansiering, og der er mindre bureaukrati.
Det må da være det rigtige, for alt andet lige vil kræfterne i højere grad kunne bruges på de ledige i den her sag, og det må da være det, også Socialdemokratiet ønsker i den situation, vi er i – eller hvad?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-29:
Der er i hvert fald en ting, jeg ikke helt forstår.
Vi hører fra regeringen og fra ministeren og fra Dansk Folkeparti en masse forklaringer på og garantier omkring det her.
Hvorfor giver man garantier, når der egentlig ikke er behov for det ifølge ministeren?
Det forstår jeg ikke helt.
Der er ingen kommuner, der vil tabe så meget, at det vil gå ud over børnene og de ældre, sagde ministeren.
Dertil kan jeg i hvert fald sige, at de her tal, som ministeren selv er kommet med, og som jeg selvfølgelig tror på, når ministeren mener, at de passer, f.eks. siger, at Syddjurs – og der kommer jeg selv fra – vil tabe 6,6 mio. kr. Jeg kan sige, at man i Syddjurs lige p.t. snakker om at lukke skoler, at man snakker om store besparelser på grund af de 6,6 mio. kr.
Hvis det sker, så vil jeg i hvert fald garantere ministeren, at det vil kunne mærkes.
Så vil det gå ud over børnene, så vil det gå ud over de ældre, det kan simpelt hen ikke undgås.