runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det synes jeg er meget interessant, for jeg fik ikke noget svar på, om SF har ændret opfattelse af, om det, at man øger arbejdsudbuddet, som man gør, når man laver de her reformer, får flere i beskæftigelse.
Hvis man ikke har ændret opfattelse af det, betyder det jo, at ikke nok med at man stemmer for noget, som man synes er uretfærdigt, fordi nogle mennesker skal blive længere tid på arbejdsmarkedet, men man tror ikke engang på, at det virker økonomisk, og så er det jo en fuldstændig falliterklæring.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu behøver hr. Mads Rørvig ikke at være nervøs for, at Enhedslisten ikke fortsætter det princip, vi har, med, at når vi siger noget, så prøver vi også at gennemføre det.
Vi stemmer for den mindste forbedring efter vores hoved og imod den mindste forringelse, og det vil vi fortsætte med.
at fortælle, hvad finanslovforliget indeholder, vil tage meget længere tid, end min taletid er til, for det er en stor pædagogisk opgave, og jeg vil gerne tilbyde, at vi ved lejlighed mødes i Snapstinget, så skal jeg gerne gennemgå den side for side, linje for linje.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-25:
Det var et meget interessant argument, især fordi man jo altid kan vende den type argumenter om.
Det vil sige, at hvis ydelserne ikke har nogen betydning og man skal se nogle helt andre steder hen, er det jo netop også et argument for, at man ikke behøver at fastholde de lave ydelser, hvis man gerne vil tage hensyn til dem, som ikke kommer i beskæftigelse.
Altså, hvis man ønsker at fremme beskæftigelsen, skal man gøre nogle indsatser helt andre steder andre steder.
Derfor er mit spørgsmål, og jeg vil faktisk godt prøve at være lidt konstruktiv: Hvad er så De Konservatives forslag, i forhold til hvordan vi konkret skal sørge for at få flere i arbejde, når det nu rent faktisk er sådan, som fru Mai Henriksen har sagt, at ydelsernes størrelse ikke har nogen effekt, og at det derfor heller ikke vil have nogen effekt den anden vej rundt?
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Løftebrud, når man ikke kan finde 90 mandater?
Det er godt nok en mærkelig argumentation.
Vil det så sige, at fordi hr. Christian Juhl ikke kan finde 90 mandater i den her sal, stemmer hr. Christian Juhl ja til eller for de tre lovforslag, vi behandler nu?
Det er jo en følge af den logik, som ordføreren her har præsenteret.
Det er altså noget mærkeligt noget at stå og lave matematik på den måde.
Jeg glæder mig over, at hr. Christian Juhl er enig med mig i, at det er skadeligt for folkestyret, når to store partier på den måde løber væk fra det, man lovede under valgkampen.
Det er jeg meget glad for.
Jeg vil så høre hr. Christian Juhl: Hvordan tager man sig betalt for det her?
Det er jo ikke, som om det stråler ud af finansloven, at Enhedslisten har sat spor.
Der var ikke nogen millionærskat, og der var ikke en masse ting, som De Radikale havde forpurret.
Hvordan har man tænkt sig at tage betaling for det her i de kommende reformer, som regeringen har spillet ud med her i løbet af foråret?
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i, men det er Socialdemokraterne og SF vist ikke ene om
Jeg husker også en aften – det var den første aften, jeg var her i salen, tror jeg, det var til åbningsdebatten – hvor 29 eller 28 Venstrefolk tog ordet og gentog det samme spørgsmål.
Der ringede min kone om aftenen og sagde: Tror de da virkelig, at vælgerne synes, det er sjovt?
Det var voksne mennesker, der har været ministre, der løb op på talerstolen og på den måde underminerede autoriteten fra den her talerstol.
Men jeg har det sådan med, at man ikke holder, hvad man lover, at hvis ikke man kan finde 90 mandater til at gennemføre en ting, som man gerne vil have gennemført, så må man sige, at så er der jo ikke meget løftebrud i det.
Jeg har også en masse ting, jeg gerne vil have gennemført, men jeg har ikke rigtig fundet flertal for det endnu.
Der er sagt ufattelig meget sludder om løftebrud fra den her talerstol og i aviserne og i tv, og jeg vil sige, at løftebrud er, når man ikke kan finde de 90 mandater.
Længere er den ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Der er jo ingen tvivl om, at Enhedslisten i finansloven har sat ét spor – ét spor – og det er sådan set det, som vi drøftede i et tidligere lovforslag, nemlig at få fjernet starthjælpen.
Jeg kan også forstå, at det har været en af hovedårsagerne til, at man har stemt for finansloven.
Det drejer sig jo altså om en forholdsvis lille gruppe mennesker, en gruppe flygtninge, som kommer til Danmark, og som får starthjælp.
Hvad er grunden til, at Enhedslisten ikke har haft det samme ultimative krav med hensyn til efterlønnen som til starthjælpen?
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Med hensyn til det der med, hvad man gør for at få magten – nu er jeg så gammel, at jeg kan huske mere end 10 år tilbage: Der er vist ingen, hverken i højre eller venstre side af salen af dem, der har bejlet efter regeringsmagten, der har noget at lade hinanden høre.
Jeg ved ikke, hvor mange penge der er brugt, og jeg tror ikke, der er nogen, der har helt overblik over det endnu.
For mig at se er den vigtigste aktivitet for fagbevægelsen de titusinder af mennesker, som var aktive deltagere i valgkampen, de tillidsfolk, fagforeningsfolk og almindelige medlemmer, som sagde: Nu er nok nok, nu vil vi have en ny regering, og derfor går vi på gaden, og derfor deltager vi i valgkamp osv.
Så er der selvfølgelig også brugt penge, men det er den menneskelige kapital, der betyder, at vi i dag har fået et regeringsskifte, og hvis jeg skal sige det helt ligeud, er jeg rigtig glad for det.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Hr. Christian Juhl skal bestemt ikke være i tvivl om, at jeg er ganske godt tilfreds med, at tilbagetrækningsreformen bliver vedtaget med et bredt flertal i Folketinget.
Men det, jeg synes er bekymrende på folkestyrets vegne, er, at man den ene dag kan sige det ene, for dernæst den næste dag at gennemføre det andet, blot for at det kan bane vejen for, at man kan få magten og dermed også ministerbiler og meget andet.
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Juhl, om hr. Christian Juhl er enig med mig i, at de hundreder millioner af kroner, som LO-forbundene brugte på en kampagne imod netop tilbagetrækningsreformen – man brugte altså fagforeningsmedlemmernes penge på at føre kampagne imod tilbagetrækningsreformen – er fuldstændig spildt.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu har det ikke overrasket mig, at S og SF stiller sig, som de gør, for jeg har forstået, at De Radikale har forlangt, at den her reform skal gennemføres sammen med bl.a. Venstre.
Det, der undrer mig mere, er den spøjse oplevelse, jeg har haft med de borgerlige i den her sal.
De synes næsten, at det var ubehageligt, at S og SF ville stemme sammen med dem.
Jeg har forstået, at Venstre og Konservative og for den sags skyld også andre i den borgerlige lejr gerne vil have brede forlig.
Jeg synes, at hvis de mener det, skulle de rose de to partier i stedet for.
Jeg kan se dilemmaet, og jeg tror også, at fru Ulla Tørnæs har hørt, at jeg fra min plads har stillet nogle spørgsmål undervejs netop for at sige, at det dog var ærgerligt, at de er kommet i så dårligt selskab, at de må stemme sammen med de borgerlige.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Jeg kunne ikke lade være med lige at tage ordet, det var egentlig ikke meningen.
Men hr. Christian Juhl undrede sig over, hvorfor vi går lidt til Socialdemokraterne og SF, og det skal hr. Christian Juhl ikke undre sig over.
Det er af bekymring for folkestyret, altså bekymring for den tillid, der er til vores hverv som politikere.
Når man siger et før et valg og så vinder magten og så gør det stik modsatte, efter at man har fået magten, så bekymrer det os.
Jeg vil høre, om hr. Christian Juhl ikke deler den bekymring for folkets tillid til politikerne og Danmarks tillid til Folketinget, når man på den måde bare skøjter rundt i synspunkterne og mener noget helt andet efter valget end før valget.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Det glæder mig usigelig, at hr. Eyvind Vesselbo har fået øje på en af de ca. 50 gode ting, vi har fået igennem i finansloven.
Han vil også blive budt velkommen, hvis vi skulle tage en tur derude bagefter.
Nu drejer starthjælpen sig jo altså om alle danskere, og jeg vil ikke have den diskussion, som vi tidligere på eftermiddagen havde, om det her gjaldt danskere eller udlændinge, for det kom nogle jo lidt galt af sted med og hidsede hinanden op med tidligere.
Starthjælpen gælder alle, og derfor skal vi også sige, at uanset farve er det en stor hjælp til alle dem, der slipper for at skulle leve på den ydelse.
Så var spørgsmålet, ja, hvad var spørgsmålet?
Jeg tror, at ordføreren skulle kigge i sit manuskript en gang til.
Jeg prøvede at stenografere så hurtigt, jeg kunne.
Men virkeligheden er jo, at der nu kommer et alvorligt pres for, at en meget stor gruppe skal gå af efterlønnen; de tvinges rent faktisk nærmest til at gå af efterlønnen.
Og der kommer endda en moralsk pegefinger fra ordføreren om, at det er rigtig, rigtig skidt, hvis man alligevel tillader sig at vælge den her ordning.
Er det frivillighed?
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at man skal på efterløn.
Men jeg må bare konstatere, at rigtig mange er blevet presset på efterløn.
Hvis man ser kommunale budgetter og dykker ned i forklaringerne, vil man rigtig mange steder se, at reduktioner på budgettet klares ved naturlig afgang.
Naturlig afgang betyder jo bare, at man laver et ansættelsesstop, og dem, som så står til at skulle på efterløn, får en meget stor henstilling om, at nu skal de på efterløn.
Og det betyder altså, at vi har med mennesker at gøre, som ikke nødvendigvis kunne tænke sig at komme på efterløn, men som ganske enkelt føler sig presset til det.
Og det er det, jeg synes ikke er helt fair.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man skal holde op med at arbejde, fordi man bliver 60 år med den nuværende efterlønsordning.
Jeg havde forstået, at det var et frit valg, og at man faktisk kan tage den, når man er 60 år, hvis man har betalt længe nok, eller man kan få en præmie, og så vente til man er 62 år, eller man kan få en præmie og så vente, til man er 65 år.
Jeg hørte, at ordføreren sagde, at man skal holde op med at arbejde, fordi man bliver 60 år.
Derfor var ordføreren tilhænger af en ny ordning, hvor man fjerner store dele af indholdet.
Er frit valg ikke et bedre system end nu, hvor man tvungent fjerner det, og gør ordningen rigtig, rigtig ringe for mange mennesker?
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil da gerne fortælle hr. Vesselbo, at det er rigtig godt at vælge sine nederlag med omhu.
Vi stillede ikke ultimative krav i de forhandlinger, vi havde med regeringen, for vores hovedformål var at holde fast i den her regering, fordi vi tror, at den er kvalitativt bedre end den gamle regering, og vi så en masse muligheder for at få forbedringer igennem, ikke kun for små grupper, men for meget, meget store grupper af mennesker i det danske samfund.
Det har vi gjort.
Og det, jeg siger, er, at vi nok har det til gode til en anden gang, for der er meget, meget kort tid at svare på her, men jeg skal gerne svare på det enten skriftligt til hr. Eyvind Vesselbo eller også mundtligt på et tidspunkt.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Jeg vil bare sige, at jeg er fuldstændig enig i, at det ikke kun er flygtninge, men at det er alle.
Men det var sådan set ikke det, der var det vigtige.
Det, jeg ikke forstår, er, hvad det er for en prioritering, det, at man prioriterer en lille gruppe i forhold til en stor gruppe.
Jeg synes, det er fint, at efterlønnen bliver fjernet, men jeg forstår bare ikke Enhedslistens logik her, for det er jo klart, at havde Enhedslisten sagt nej til at stemme for finansloven med den begrundelse, at de ikke ville have, at efterlønnen blev fjernet, så var den ganske givet ikke blevet fjernet.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Efterlønnen var jo ikke til debat, og det var der en hel masse andre temaer der ikke var – og der måtte jeg så få min første lektion i, hvordan virkeligheden er inden for murene på Borgen, nemlig den, at nogle ting er forligsbelagt, og nogle ting skal tages i den rækkefølge, man har lavet aftaler om.
Der var en hel masse ting, jeg også gerne ville have lavet om – og dem skal jeg underholde med senere – men der fik jeg så venligt, men bestemt besked om, at det var forligsbelagt med andre parter, og at man derfor ikke kunne åbne forligene sådan uden videre, og at jeg i hvert fald ikke kunne komme med i de forlig.
Det er jo derfor, vi har hele den her specielle debat, hvor regeringen fremlægger Venstres forslag til en efterlønsreform.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Det er så ikke mit andet spørgsmål, men jeg skal gerne gentage mit klare spørgsmål: Når man nu har sat et ultimativt krav om starthjælpen, hvorfor har man så ikke sat det samme ultimative krav i finansloven om efterlønnen?
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg vil gerne sige velkommen til ordføreren, og så vil jeg gerne kvittere for ordførerens ærlighed her, for ordføreren siger nøjagtig det samme i dag, som ordføreren sagde under valgkampen og også før valgkampen vedrørende ændringer i efterlønnen.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Christian Juhl, om hr. Christian Juhl synes, at S og SF kom med en god begrundelse for, hvorfor S og SF har valgt at bryde et løfte, som de gav til deres vælgere om at stemme imod tilbagetrækningsreformen.
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu havde jeg fået den opfattelse, at Liberal Alliance var tilhængere af frie valg i vores samfund, og der er det jo sådan, at man frit kan vælge efterlønsordningen til og vælge den fra,
sådan har det været hele vejen igennem.
Og der er det sådan, at dem, der vælger den til, får en rettighed, og de betaler så via deres a-kasse til ordningen.
Andre kan vælge den fra og spare pengene, og sådan er det.
Det er da ikke så svært, jeg troede, det var et godt, liberalistisk princip.
Vi har sagt: Der har været to forringelser af efterlønsordningen, og dem har vi været imod begge to, men vi har prøvet at holde fast i det, der trods alt er tilbage, og det er også derfor, vi denne gang står på hovedet, indtil vi er sikre på, at vi har overbevist de andre om, at det her skal de holde fingrene fra.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det tror jeg ville være synd at sige at der er.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Det skal blive ganske kort.
Er hr. Eigil Andersen enig med mig i, at der ikke er meget socialisme i det her forslag, der er lagt frem nu?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det ligger jo altså i – i øvrigt har jeg ikke spor dårlig samvittighed, jeg er overbevist om, at det her er det rigtige at gøre; det har jeg begrundet i flere omgange – at vi meget tydeligt allerede i maj måned har udtalt, at vi ville vise respekt for det flertal, som ville gennemføre det her.
Det har jeg forklaret hvordan hænger sammen.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Når jeg spørger, er det, fordi ordføreren på et tidligere tidspunkt sagde, at i SF er det socialistiske stemmer, der arbejder.
Lad mig så spørge som repræsentant for et af de tre arbejderpartier i Danmark: Er hr. Eigil Andersen enig med mig i, at det her er at føre politik imod store grupper i den arbejderklasse, som SF påstår at repræsentere?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det vil jeg ikke til at lave en gennemgang af ved den her lejlighed.
Altså, man kan slå op og se, hvad SF har sagt om efterlønnen tidligere.
Det har nogle fra de borgerlige partier også gjort, som man kunne høre i det, der er blevet læst op her i dag.
Så jeg vil bare sige, at det er min faste overbevisning, at det er en stor fordel, at vi har fået en ny regering, og regeringsgrundlaget indeholder forskellige elementer, og det indeholder bl.a. det her med, at der skal gennemføres en tilbagetrækningsreform.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Jeg vil godt sige til hr. Eigil Andersen, at når jeg stiller spørgsmål til ordføreren her, så er det sådan set ikke for at give ordføreren dårlig samvittighed eller drille eller sådan noget.
Sagen er jo, at vores to partier skal stemme sammen om det her, altså SF og Venstre.
Derfor er det egentlig bare for at finde ud af, hvor vores fælles flader er for at finde begrundelsen for, at vores to partier stemmer sammen.
Jeg ved jo, hvorfor Venstre gør det, og så ville det også være rart at vide, hvorfor SF gør det.
Nu har jeg fået et enkelt lille svar på det spørgsmål tidligere.
Når ordføreren er så skeptisk over for det her forslag, hvor er så de tre værste punkter i det her lovforslag?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Jamen altså, der kan jo spørges på mange forskellige måder, og det er der jo også blevet.
Men det forekommer mig, at det også kunne være en god idé, at der blev lyttet til de svar, som man forsøger at give heroppe fra talerstolen.
Jeg har fra starten af sagt, at det er min overbevisning, at det er meget glædeligt, at vi har fået en ny regering med et regeringsgrundlag, som indeholder en masse gode ting og så også indeholder det her punkt om efterlønnen.
Det er min overbevisning, at det er at vise respekt for flertallet, at man stemmer for de forslag her.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Det, som SF tidligere har sagt om den her sag, holder jo så ikke, når man i SF stemmer for et andet forslag end det, der tidligere er sagt.
Derfor var det egentlig bare for at veje det lille punkt op, der var en fordel, i forhold til de ting, der var dårlige ting.
Det var egentlig det, der var mit spørgsmål, for så kunne vi jo få en fornemmelse af, hvad det er, SF vægter højest i det her lovforslag, som betyder, at man stemmer for.
Men det får jeg så åbenbart ikke noget svar på, for hr. Eigil Andersen vil ikke gå ind i det, eller hvad?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
At der er blevet skabt en ny regering, at der er kommet et nyt flertal, som vil gavne mennesker i Danmark,
mener jeg står fuldstændig fast.
Nogle af de eksempler, som jeg nævnte tidligere, vil jeg gerne gentage:
Man skal til at genforhandle aftalen om beskatning af nordsøolien; man skal have øget beskatning af multinationale selskaber – meget vigtigt; vi skal have skabt 10.000 nye studiepladser til unge; vi skal have effektiv kontrol med social dumping; vi skal have fattigdomsydelserne væk, som der også er taget hul på i dag; vi skal have kickstartet økonomien og skabt 9.000 job næste år og 12.000 i 2013; vi skal have indført en arbejdsskadeafgift; og vi skal have et nyt aktiveringssystem for arbejdsløse.
Det er mange, mange rigtig gode ting, som jeg er sikker på at den danske befolkning vil blive glad for.
Det kunne aldrig have været gennemført, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen stadig var statsminister.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Men det er kun en tredjedel af de ufaglærte, som er tilmeldt efterlønsordningen.
Hvad er det rimelige i, at dem, som ikke er tilmeldt den her ordning, skal betale for dem, som er tilmeldt ordningen, betale for, at de kan stoppe tidligere?
For de har præcis det samme helbred.
Dem, der går på efterløn, er ikke mere nedslidte end dem, som ikke går på efterløn.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Det skulle være for at undgå, at folk bliver totalt nedslidte.
Det skulle være en ordning, så også vi almindelige arbejdere kunne få et ordentligt otium og ikke kun de højtlønnede kunne få det.
Det har været grundideen bag det, og så har det været for at give plads til de unge, så det skal nok passe, at det kun er 15 pct., der er nedslidte.
Nedslidte mennesker skal hjælpes på anden måde, efterlønsordningen var et tilbud om, at folk kunne sige: Nu har jeg muligheden for at gå fra, for jeg synes, det er ved at være svært at være på min arbejdsplads.
Så der skal hr. Joachim B. Olsen skelne: De skal ikke være nedslidte, men når de er slidte, skal de have ret til at gå på efterløn.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Jeg synes, det er dejligt, når der kommer mennesker, der brænder for det, de laver, ind i Folketinget.
Det synes jeg er rigtig godt.
Men der var også meget følelsesretorik, og når Velfærdskommissionen påpeger, at det kun er 15 pct. af dem, som går på efterløn, som er reelt nedslidte, så får det jo det, som ordføreren sagde på talerstolen, til at lyde en lille smule hult.
Anerkender ordføreren, at det kun er 15 pct., som Velfærdskommissionen siger, af dem, der går på efterløn, som er reelt nedslidte?
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu har det ikke så meget lige med det her forslag at gøre, men jeg vil da gerne svare på det alligevel.
Det er rigtigt, at der er nogle enkelte problemer, som vi diskuterer med vennerne i fagbevægelsen i øjeblikket, men de er små i forhold til de resultater, vi når at skabe ved netop aktivt at sætte arbejdet i gang i stedet for at sidde på hænderne og spare det hele ihjel.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Som sagt er der meget at lære endnu, og jeg er sikker på, at hr. Christian Juhl også på et tidspunkt finder ud af, hvad det vil sige at have et forlig.
Så alt det der er floskler, det der med, hvis man besinder sig, og hvis man ændrer mening.
Det gør man jo ikke, når man har indgået et forlig, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, sådan er det jo.
Og Dansk Folkeparti står selvfølgelig ved det, vi har indgået aftaler om.
Men derimod er det lidt vanskeligt for Dansk Folkeparti at forstå, at Enhedslisten siger ja til indgreb over for den danske befolkning, der skaber arbejdsløshed, og her tænker jeg på de skatter og afgifter, som virksomhederne nu begynder at melde ud koster arbejdspladser.
Det er især ufaglærte arbejdspladser, og det er netop dem, som jeg ved hr. Christian Juhl pr. tradition vil forsvare.
Så det er sådan lidt mystisk at se, at Enhedslisten siger ja til at gennemføre skatter og afgifter, der egentlig går ud og fjerner nogle af de ufaglærte arbejdspladser, som hr. Christian Juhl ellers plejer at værne om.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Næh, det er såmænd ingen træls situation.
Vi vil bare gerne fra Enhedslistens side, at der skal være sammenhæng i økonomien, og når vi er med til at lave en finanslovreform, hvor vi kan se at Dansk Folkeparti totalt har svigtet på det her område, så er vi nødt til at afsætte nogle penge, hvis nu det skulle vise sig, at man holdt fast hele vejen.
Hvis nu det viser sig, at Dansk Folkeparti besinder sig, sådan at der bliver 90 mandater i Folketinget, for det er kun Dansk Folkeparti, der mangler, ja, så har vi en masse rigtig gode ideer at bruge de milliarder til.
Det kan hr. Bøgsted rolig regne med.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Hr. Christian Juhl skulle jo ikke blive skuffet
nu, hvor det er første gang, hr. Christian Juhl er på talerstolen, tillykke med det.
Det er altid rart at se nye ansigter, og så var det da trist, hvis der ikke blev stillet spørgsmål, så vi skulle også være sikre på, at den oplevelse kom med.
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Juhl, om det ikke er sådan lidt bemærkelsesværdigt at stå på talerstolen og tordne imod tilbagetrækningsreformen.
Det er fair nok, at Enhedslisten ikke stemmer for den, men alligevel stemmer Enhedslisten jo for finansloven, der gennemfører tilbagetrækningsreformen, og dermed siger Enhedslisten ja til, at finansloven, der gennemfører tilbagetrækningsreformen, bliver vedtaget.
Det må egentlig være en sådan lidt træls situation, sagt på godt jysk.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jeg havde måske forventet, at der sådan kom lidt mere for at få lidt mere kød på det her.
Det er faktisk sådan her i Danmark, at vi stiller høje krav til de mennesker, der skal komme hertil, uanset om det er af den ene eller den anden årsag.
Derfor, når man så endelig er kommet ind i Danmark og har opfyldt de betingelser, er det kun rimeligt, at man bliver behandlet ordentligt som menneske, uanset hvor man kommer fra.
Det er i hvert fald vores opfattelse.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Jeg synes, det er befriende ærligt, at man fra Socialdemokratiets side har den opfattelse og melder klart ud, at mennesker, som lige er kommet til Danmark, skal sidestilles med danskere, hvis familier igennem generationer har været med til at opbygge det danske velfærdssamfund, sådan at udlændinge, der ikke har bidraget til det danske samfund, fra dag et skal opnå de samme rettigheder som alle andre uden at have bidraget til samfundet.
Jeg vil gerne kvittere for ærligheden; det synes jeg er befriende, tak.