runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2013-12-17:
Tak for det.
Jeg vil da gerne starte med at sige, at jeg synes, det er meget fint, at statsministeren sådan bruger lejligheden her, hvor vi nærmer os jul og nytår, til at gøre lidt status over, hvordan verden eller i hvert fald Danmark ser ud nu ved årsskiftet.
Det, der så også altid er interessant – og nu forlanger jeg ikke, at statsministeren skal løfte sløret for nytårstalen – er at gøre sig nogle overvejelser om, hvad der skal ske i det kommende år.
Hvad er det for en udvikling, vi skal skabe for Danmark i det kommende år?
Vi skal også være lidt gode ved hinanden her ved juletid, og der vil jeg sige, at jeg synes, det var forfriskende og rigtigt, at regeringen i forbindelse med den økonomiske redegørelse fra december valgte at sætte fokus på, hvorfor det er, at det går bedre i Sverige end i Danmark.
Og jeg er så meget enig med økonomi- og indenrigsministeren, som i forbindelse med redegørelsen sagde, at man netop i Sverige har opnået nogle store resultater, og at hvis vi i Danmark – sagde økonomi- og indenrigsministeren – skal have samme vækstrate som i Sverige, så kræver det endnu flere reformer og hårde politiske valg.
Og det er vi i Det Konservative Folkeparti meget enige i.
Hvis det er udtryk for regeringens politik, og det er sådan set det, jeg vil spørge statsministeren om, nemlig om statsministeren er enig med økonomi- og indenrigsministeren i det synspunkt, så synes jeg, det kunne være spændende at få en debat om, hvad det er, vi skal gøre for at nå de samme resultater, som man har nået i Sverige.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren er enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at vi skal se til Sverige og gennemføre reformer, som de har gjort i Sverige, for at komme videre i retning af den samme vækstrate, som de har.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Det er lidt underligt, at hr. Anders Samuelsen siger, at jeg er polemisk, når jeg blot forsøger at sige, at der er forskel i dansk politik.
Liberal Alliance må have deres holdninger.
Vi har jo alle sammen hørt hr. Joachim B. Olsen udtale sig om de fattige i Danmark med utrolig stor mangel på respekt for, at vores liv kan falde forskelligt ud, og at man også kan ende på en side af livet, hvor tingene ikke er så lyse.
Jeg synes ikke, at det er et udtryk for, at Liberal Alliance er optaget af en fornuftig velfærdspolitik i Danmark.
Og lad os da bare sige det, som det er: Liberal Alliance vil give kæmpestore skattelettelser på bekostning af fællesskabet og et stærkt velfærdssamfund.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det forholder sig sådan, og det, der ærgrer mig, er, at når man siger det, bliver man beskyldt for at polemisere.
Det er et fair nok synspunkt.
Regeringen er bare lodret uenig, for vi mener, at man skal give skattelettelser, og det har vi gjort, men samtidig sikre, at vi får råd til en fornuftig balance og også kunne udvikle vores velfærdssamfund.
Det er jo en helt naturlig forskel i dansk politik.
Det ville klæde Liberal Alliance at erkende det og lade være at forsøge at bilde danskerne ind, at man både kan få det ene og det andet, for det kan man ikke.
Anders Samuelsen (LA), 2013-12-17:
Jeg er ked af, at det skal blive så polemisk.
Jeg ved ikke, om statsministeren vil komme med nogle citater fra vores principprogrammer og arbejdsprogrammer, hvor der står, at vi ikke ønsker, at man skal kunne få ordentlig undervisning, at man ikke skal modtage ordentlig socialhjælp, at man ikke osv. osv.
Det er jo ikke det, diskussionen drejer sig om.
Det, den i bund og grund drejer sig om, er, hvordan vi kan finansiere det her på en bæredygtig måde, samtidig med at vi løser nogle af de socialpolitiske udfordringer, vi står over for.
Jeg har selv arbejdet med handicappede i mange år, inden jeg kom ind i Folketinget, og set, hvilken ufattelig tilfredsstillelse det er at få en mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, og det, statsministeren står her i dag og siger til de mennesker, som står uden for og ikke kan komme ind, fordi der ikke er gang i arbejdsmarkedet, fordi de her arbejdspladser ikke opstår, fordi de flytter ud af landet, er, at vi synes, vi har gjort nok.
Vi synes, at vi har gjort det rigtig godt, og vi har ligesom ikke rigtig mere at komme med.
Det er da utrolig uambitiøst, og det er da en socialpolitisk katastrofe, hvis det er det, der er ambitionsniveauet for regeringen.
Kan man finde pengene uden at skære på den grundlæggende velfærd?
Ifølge Ugebrevet Mandag Morgen er der 55 mia. kr. at hente ved at effektivisere.
Regeringens egen produktivitetskommission har peget på, hvor mange milliarder der ligger.
Det lille forslag, som vi har stillet, om at lette skatten i bunden, som virkelig ville have en enorm effekt i forhold til at skabe nye job og dermed flytte folk fra passiv forsørgelse over i en aktiv arbejdsmarkedsindsats, koster ca. 40 mia. kr.
Så skal man ikke betale skat af de første 84.000 kr., man tjener om året.
Det er jo ikke det, der er vores ambition.
Vores ambition er at sikre ligesom statsministeren – og jeg tror at vi er enige – et bæredygtigt velfærdssamfund.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Det her er ikke et spørgsmål om, at jeg ikke vil svare.
Det er et spørgsmål om, at vi ikke er enige.
Jeg synes jo, jeg svarer på det her spørgsmål ved at henvise til, at hr. Morten Bødskov har været i et samråd i Folketinget, hvor han helt klart har beklaget, at han har bidraget til, at medlemmerne af Retsudvalget har fået en begrundelse for aflysning af Christiania-besøget, som ikke var den reelle.
Det var det, som Morten Bødskov sagde i samrådet, da han var justitsminister.
Og det er den besvarelse, jeg må give på det spørgsmål.
Jeg har oven i købet sagt, at jeg synes – det har hr. Morten Bødskov også sagt – at der har været ting i det forløb, som han gerne ville have gjort anderledes.
Jeg synes, det er klogt, at han har svaret direkte på de spørgsmål, der er blevet stillet, og også har udtrykt den beklagelse, som han har gjort, i forhold til de ting, han har villet beklage.
Så det er svaret på spørgsmålet.
Det er en alvorlig sag, for Folketinget skal selvfølgelig have korrekte oplysninger, og hr. Morten Bødskov er jo så heller ikke justitsminister længere.
Jeg har lidt svært ved at forstå Venstres tilgang til den her debat.
På den ene side har de en politisk ordfører, som siger, at det går dårligt og regeringen gør ikke noget og alt muligt andet.
Jeg har lidt svært ved at få det gjort helt tydeligt for mig, hvad Venstre egentlig mener i den her sag.
Det gælder ikke kun den her sag, det gælder så mange andre sager også.
Men hvis hr. Lars Løkke Rasmussen spørger mig, om de reformer, han henviser til, har bidraget til en sund økonomi i Danmark, er svaret jo ja, ligesom alle de andre ting, vi har gjort, har bidraget, ligesom velfærdsreformen fra 2006 har bidraget, ligesom den efterlønsreform, der blev lavet helt tilbage i 1990'erne, har bidraget.
Alle de her ting er jo tegn på, at når vi træffer beslutninger i fællesskab, kan vi rykke Danmark meget vidt.
Vi har også truffet beslutning om en række andre ting, som vil forandre Danmark mange år frem.
Det drejer sig om en folkeskolereform, som jo er helt fantastisk, fordi den vil sikre, at vores børn kommer til at lære mere.
Vi er i gang med en erhvervsuddannelsesreform, som vil sikre, at erhvervsuddannelserne igen bliver af høj kvalitet, og at de unge ikke falder fra dem i så høj grad, som de gør i dag.
Så reform på reform kombineret med den tryghed, som regeringen også er optaget af, har vist sig at være en rigtig god opskrift for Danmark, og jeg er som sagt – det lyder måske ikke sådan – rigtig godt tilfreds med, at Venstre nu i dag her i Folketinget har sagt, at det er rigtigt, at det går bedre i Danmark, det er rigtigt, at de beslutninger, der er truffet med denne regering, har været gode for Danmark.
Det er en stor fornøjelse for mig at få det at vide her i Folketingssalen i dag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-17:
Det er faktisk det, vi prøver at finde ud af.
Statsministeren må vel medgive mig, at statsministerens parti ikke ville være med til at lave tilbagetrækningsreformen – sådan husker jeg det i hvert fald – eller dagpengereformen.
Det er to store reformer, som sammen med de reformer, der i øvrigt blev lavet i min tid som finans- og statsminister, øger det danske bruttonationalprodukt med 57,5 mia. kr., som står i kontrast til de ca. 15 reformamokmilliarder, som statsministeren har præsteret.
Det er derfor, jeg sådan set bare er lidt ledende efter at få statsministeren til at erkende og anerkende, at grundstenen i den økonomiske politik, som vi har hjulpet regeringen med at gøre endnu bedre, er disse reformer: efterlønsreformen, dagpengereformen.
Anerkender statsministeren, at det er grundstenen i den økonomiske politik, som regeringen fører?
Er statsministeren i dag glad for, at de reformer er blevet vedtaget?
Er statsministeren i dag glad for, at den megen snak fra før valget om, at det hele skulle rulles tilbage, heldigvis blev ved snakken og var tom snak og løftebrud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Jeg har ingen grund til at betvivle de tal, som hr. Lars Løkke Rasmussen angiver her.
Det, som jeg gerne vil sætte spørgsmålstegn ved, er det der billede af, hvordan tingene var før i tiden.
Hvem var med til den?
Hvem var med til at sætte sig ind i forhandlingslokalet og sikre, at det kunne lade sig gøre?
Ja, det var selvfølgelig Socialdemokraterne og andre af de partier, som indgår i regeringen.
Så jeg synes egentlig, det billede med, at vi ikke ville være med til noget som helst før, er lidt underligt, og det er jo ganske enkelt ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Jeg har også godt lagt mærke til, at man, når man i den tidligere regering f.eks. ikke var i stand til at styre budgetterne, eller når man bliver beskyldt for overophedning af økonomien, så i stedet for at påtage sig i hvert fald en lille del af ansvaret selv, kigger på den tidligere opposition og siger, at det var deres skyld.
Men det er en lidt uskøn måde at tage ansvar på i dansk politik.
Jeg står netop her i dag og siger, at jeg er meget glad for de aftaler, vi har lavet; jeg glæder mig over, at alle Folketingets partier har været involveret i det.
Men vi må nok også konstatere, at uden regeringen og uden regeringens handlekraft så ville Danmark ikke står der, hvor vi står i dag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-17:
Jamen det er jo rart at kunne lade julefreden sænke sig, og vi kan alle sammen være fornøjede.
Jeg er da også fornøjet over, at de beslutninger, vi traf før valget, og som statsministeren gik til valg på at lave om, står der endnu og er fundamentet for, at dansk økonomi er i relativt god form.
Jeg er glad for, at statsministeren også erkender og anerkender det her i dag.
Ja, de reformer har bidraget.
Statsministeren har heller ingen grund til at betvivle de tal, jeg har lagt frem, altså små 58 mia. kr. arvet i effekt, beslutninger arvet fra den tidligere regering – mestendels noget, statsministeren helst ville have været foruden og rullet tilbage – og oven på det er der så bygget for 15 mia. kr. fælles beslutninger.
Det er fornøjeligt, og jeg vil gerne give det tilsagn her i dag, at vi sådan set ønsker at bidrage.
Hver gang regeringen støber en lille sten, der kan lægges oven på dette fundament, som regeringen heldigvis ikke fik revet ned, vil vi gerne være med til at lægge den, og vi vil gerne være med til at gøre den større.
Derfor skulle vi måske vende os lidt mod fremtiden, for der skal vel ske noget mere.
Det lykkedes jo at lave en finanslovsaftale, hvor vi gav skattelettelser.
Vi har givet skattelettelser til danskerne og erhvervslivet.
Vi så dem gerne mere ambitiøse, vi vil gerne tage flere skridt i den rigtige retning.
Derfor vil jeg egentlig bare, inden vi nu indleder det næste politiske år – 2014 – spørge statsministeren til statsministerens vurdering af det danske skattetryk.
Det kan jo egentlig gøres så simpelt, at jeg bare spørger: Synes statsministeren, at det danske skattetryk er for højt?
Og vil statsministeren i givet fald sammen med Venstre sænke skattetrykket yderligere?
Jeg er jo helt enig i, at det var et kendetegn for den største del af oppositionen, at man ikke ønskede at tage ansvar, mens man var i opposition, og det er selvfølgelig også derfor, jeg kredser lidt om, hvad det nu er for nogle fjer, statsministeren begynder at stå og smykke sig med.
Og egentlig er det lidt trist, at statsministeren ikke kan få sig selv til at sige, at ja, efterlønsreformen var et ganske væsentligt bidrag – måske hovedbidraget – ja, dagpengereformen var et ganske væsentligt bidrag.
Men når statsministeren ikke vil svare entydigt på det, kan statsministeren så i det mindste bekræfte de seneste tal fra Finansministeriet, som dokumenterer, at VK-regeringens tilbagetrækningsreform, som statsministeren gik til valg på at rulle tilbage, men som jo består endnu, løfter værdien i det danske samfund, bruttonationalproduktet, med ca. 39 mia. kr., mens de reformer, som regeringen har lavet, eksempelvis af førtidspensionen eller af SU'en – for nu at tage de to eksempler – kun øger værdien af bruttonationalproduktet med ca. 3 mia. kr.?
Kan statsministeren bekræfte de tal?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Jeg er simpelt hen oprigtig glad for, at oppositionens leder her i Folketingssalen konstaterer, at det har været et godt politisk år.
For det står på en eller anden måde lidt i modsætning til det, som Venstres politiske ordfører siger, når hun toner frem på skærmen.
Her siger hun, at det går dårligt i Danmark, at der ikke er skabt arbejdspladser, og at der er mange ting, der er i vejen.
Men nu har vi så hørt Venstres formand – og det må vitterlig veje lidt tungere – sige klart og tydeligt, at det har været et godt politisk år.
Der er truffet mange vigtige beslutninger, og det lysner sådan set for dansk økonomi.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er summen af de beslutninger, vi har truffet, som gør, at det går bedre i Danmark.
Og der er de reformer, som hr. Lars Løkke Rasmussen henviser til, jo en del af de politiske beslutninger.
Der er også andre elementer, der gør, at det går bedre i Danmark.
F.eks. er det ikke sådan, som dengang hr. Lars Løkke Rasmussen sad i regering, at budgetterne skrider år for år.
Sådan var det jo stort set hvert eneste år, da hr. Lars Løkke Rasmussen sad i regering.
Det har vi stoppet nu.
Budgetterne skrider ikke længere år for år.
Jeg tror, at de fleste mennesker med ansvar for en husholdning ved, at en af de fundamentale ting, når man skal styre noget som helst, er, at man sådan set kan regne med, at det, man har budgetteret på et område, også holder fremadrettet.
Så der er mange elementer, der har gjort, at vi i langt højere grad har fået styr på dansk økonomi.
Men jeg vil alligevel ikke undlade i det her svar at takke for kvitteringen fra hr. Lars Løkke Rasmussen – det er jeg meget tilfreds med – og så også selvfølgelig takke for det, som bliver sagt, nemlig at vi har arbejdet sammen, vi har gjort tingene i fællesskab.
Det er godt for Danmark.
Det er godt for dansk økonomi, at blokpolitikken, som jo også var et kendetegn ved den tidligere regering, nu endegyldigt ikke er her mere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Og jeg synes også, det er fornuftigt at bruge den sidste spørgetime til at gøre en slags status, hvilket statsministeren jo også gjorde.
Der er indgået en række vigtige aftaler: vækstpakke, folkeskolereform og senest finansloven for næste år, som rummer en række gode elementer, nemlig for et par milliarder skattelettelser, der ellers ikke ville komme.
Det vil jeg egentlig gerne sige statsministeren tak for.
Det vil jeg jo, fordi vi igen og igen hører statsministeren – nu lige for et øjeblik siden – fremhæve regeringens ansvarlige krisestyring.
Jeg gætter på, at næste gang danskerne hører den melodi, vi netop lagde øre til, bliver, når statsministeren skal holde sin nytårstale, hvor jeg forudser, at statsministeren vil tale om et Danmark, der går lysere tider i møde, og som er kommet tilbage på sporet takket være en ansvarlig politisk krisestyring.
Måske vil man ligefrem høre statsministeren mere end antyde, at hun har ryddet op i dansk økonomi.
I så fald er det jo sket med vaskemidler og klude og koste og støvsugere, som alle sammen er stillet frem af Venstre til statsministeren, inden statsminister blev statsminister.
Og vi har jo også taget del i arbejdet siden hen, for vi har deltaget i alle reformer, der er besluttet, mens statsministeren har været statsminister.
Vi har bidraget til at gøre skridtene i den rigtige retning større hver gang, og vi har også den glæde, at det fundament – jeg tror, statsministeren talte om det brede og solide fundament, som regeringens økonomiske politik hviler på – er skabt af os før valget.
Det var jo det, som statsministeren ville rive ned, hvis statsministeren blev statsminister, nemlig efterlønsreformen, dagpengereformen, det, der er hele fundamentet under den økonomiske politik, som betyder – og jeg deler sådan set billedet – at Danmark er i en relativt fornuftig forfatning.
Derfor er mit åbningsspørgsmål til statsministeren det meget enkle: Synes statsministeren, at efterlønsreformen og dagpengereformen, hvis effekter er langt større end alle andre reformer, der er besluttet under den nuværende regering, er gode reformer for Danmark?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-17:
Tak for det.
Det er jo årets sidste spørgetime, og så er det også naturligt at gøre status for det år, der er gået.
Her ved udgangen af 2013 går det jo fremad i dansk økonomi.
Danskerne er ved at genvinde troen på fremtiden.
Vi har fået flere arbejdspladser og færre arbejdsløse.
I år forventes væksten at være svag, men dog positiv.
Til næste år forventer vi en vækst på 1,6 pct.
og lidt mere året efter, nemlig 1,9 pct.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at regeringens politik virker, og jeg glæder mig over, at vi har gennemført den politik med brede flertal.
Alle mandater her i Folketinget har været med, og det vil jeg egentlig gerne kvittere for her ved årets sidste debat.
For brede flertal giver stabilitet i Danmark og for danskerne.
Vi er et bredt flertal bag oprettelsen af en togfond.
Vi vil bruge de fælles værdier i Nordsøen til at forbedre den kollektive trafik.
Vi er et bredt flertal bag en ny folkeskole, hvor vores børn skal lære noget mere.
Til næste år får de flere timer i dansk og matematik og engelsk fra 1. klasse.
Vi har også brede flertal bag vores beslutning om at sikre mere arbejdskraft med en SU-reform, som skal få de unge hurtigere ud på arbejdsmarkedet, og en kontanthjælpsreform, som vil sikre, at færre bliver overladt til passiv forsørgelse.
Der er et bredt flertal bag »Vækstplan DK«, hvor vi sætter mere end 90 mia. kr. af til at styrke vores konkurrenceevne og vores arbejdspladser.
Vi sætter selskabsskatten ned, men vi gør det på vores egen måde.
Vi undtager bankerne og olieselskaberne, vi sænker en række afgifter, og vi øger de offentlige investeringer.
Finansloven vil holde hånden under vækst og arbejdspladser til næste år, og sådan skal det være.
På samme tid giver vi flere penge til de ældre og bedre forhold for de mennesker, der lider af en psykisk sygdom.
Sammen med Enhedslisten er vi også blevet enige om at indfase den 2-årige dagpengeperiode i ro og mag.
Vi har sat 1 mia. kr. af til efteruddannelse bl.a. til gavn for dem, som ikke har fået så meget uddannelse fra starten.
Det hører også med til årets store resultater, at Danmark endelig har opnået en rabat i EU på 1 mia. kr.
Så sent som i går præsenterede regeringen så også sin nye vækstplan for fødevarer.
Vi vil skabe øget vækst, beskæftigelse og bedre eksportmuligheder for danske virksomheder inden for det vigtige område, som fødevareområdet er.
Det vil vi bl.a. gøre med en mere hensigtsmæssig regulering og også bedre adgang til finansiering.
Regeringen har truffet vigtige beslutninger, vi gennemfører reformer, vi holder en ansvarlig økonomisk kurs, og vi fører en bundsolid finanspolitik.
Familierne kan trygt regne med, at regeringen vil prioritere velfærden, og at vi har pengene til at gøre det.
Alle mandater her i Folketinget har som sagt været med.
Vi har endelig gjort op med blokpolitikken.
Louise Schack Elholm (V), 2013-12-17:
Vil det sige, at det, som hr. Leif Lahn Jensen i virkeligheden siger her, er, at vi skal have en ny dagpengereform inden næste valg?
Eller har regeringen tænkt sig at gå til valg på en ny dagpengereform, og er det derfor, man laver den her undersøgelse?
Er den bagvedliggende årsag simpelt hen, at der nu skal en ny dagpengereform til?
Men man vil heller ikke gå fra den gamle, før Carsten Koch-udvalget er færdige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-17:
Tak for det.
... at tiden skred så meget, men jeg er glad for, at jeg får anledning til det.
Og en af de ting, som vi også diskuterede på min foranledning for 14 dage siden, var specifikt børnechecken, fordi regeringen dér har lavet om på de ting, der ellers gælder i forhold til udbetaling af børnechecken, altså, at man bl.a. kan komme fra et østeuropæisk land og så få børnechecken sendt tilbage til ens hjemland, hvor børnene opholder sig.
Der lavede vi jo i 2010 sammen med den daværende regering et optjeningsprincip, der gjorde, at man dog skulle være i Danmark i i hvert fald 2 år, før man kunne få den fulde børnecheck sendt til hjemlandet.
Men regeringen – og det var det, jeg tog op for et par uger siden – har så lavet om på administrationen af de her regler.
Regeringen har fjernet det her optjeningsprincip, så man får den fulde børnecheck fra dag et; hvis eksempelvis en østeuropæisk arbejder kommer til Danmark for at arbejde og har børn i hjemlandet, så sendes der altså nu fra dag et en børnecheck tilbage til hjemlandet.
Det er jo i strid med de regler, der fremgår af den danske lovgivning, og derfor synes jeg, det er interessant i dag at få statsministeren til for det første at bekræfte det, hun sagde foran pressen for 14 dage siden, nemlig at regeringen rent faktisk administrerer i strid med dansk lov, sådan som den er formuleret i dag, fordi man administrerer efter Europa-Kommissionens ønske.
Og det andet spørgsmål, som det er naturligt at statsministeren forholder sig til i dag, er så selvfølgelig, på hvilket hjemmelsgrundlag man gør det – altså hvordan man kan gøre det som mindretalsregering, at man vælger at administrere i strid med dansk lov, fordi Europa-Kommissionen har et ønske om det.
De to spørgsmål, altså en bekræftelse på tingenes tilstand og et svar på, på hvilket hjemmelsgrundlag man faktisk kan gøre det, vil jeg meget gerne have statsministeren til at besvare i dag.
Grunden til, at det her er interessant, er jo, at det er en politiker, som statsministeren ønsker at have i sit partis gruppeledelse.
Derfor kigger man selvfølgelig interesseret på det og siger: Gad vide, hvem der så bliver dansk EU-kommissær?
Derfor er det da interessant, om en person, der har brudt loven om ministeransvarlighed ved at vildlede Folketinget, i virkeligheden er statsministerens bud på en EU-kommissær.
Derfor er det interessant for Folketinget at få statsministerens svar på det enkle spørgsmål: Er statsministeren enig eller uenig i, at det, vi var udsat for, var, at hr. Morten Bødskov brød lov om ministeransvarlighed?
Der står i lov om ministeransvarlighed, at hvis en minister giver vildledende oplysninger til Folketinget, har han overtrådt loven.
Der står så i øvrigt, at strafferammen for det er op til 2 års fængsel.
Samtidig har den tidligere justitsminister beklaget dybt, fordi han har givet Folketingets Retsudvalg en begrundelse, som ikke var reel.
Det har også være nævnt af andre, at han har løjet.
Derfor: Kan vi ikke få et klart svar på, om statsministeren er enig i, at det, det her så er udtryk for, er, at man har brudt lov om ministeransvarlighed?