Martin Lidegaard (RV), 2013-02-28:
Mange tak.
Og tak for de mange bemærkninger, der er faldet fra ordførerne og den generelt positive opbakning til vores lovforslag, der som hovedformål har at indføre nye tiltag, som kan medvirke til en effektiv byggesagsbehandling i kommunerne og nedbringe sagsbehandlingstiden for byggesager.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at byggeriet stadig er hårdt ramt af finanskrisen, og at der derfor bliver gennemført betydelig færre byggearbejder end i de gode år i 00'erne.
Når en virksomhed eller en borger så alligevel vælger at bygge nyt eller bygge om, så er det vores pligt som politikere at sørge for, at sagsbehandlingen ikke udgør en hindring, men tværtimod kan medvirke til, at byggeprojektet hurtigt og effektivt bliver omsat til konkret byggeri.
Derfor er byggesagsbehandlingen et vigtigt rammevilkår for byggebranchens produktivitet og for byggebranchen som sådan, da en hurtig sagsbehandling giver mere aktivitet hos byggefirmaerne og dermed ikke bare sikrer større omsætning, men også flere arbejdspladser osv. Derfor nedsatte jeg sidste år en arbejdsgruppe med repræsentanter fra byggeriets erhvervsorganisationer og Kommunernes Landsforening, og jeg bad gruppen om at se på, hvad vi kan gøre for at gøre det her bedre.
På baggrund af de anbefalinger, der er kommet fra den arbejdsgruppe, foreslås det her at gøre to ting overordnet set.
For det første foreslår regeringen, at der indføres krav om, at den enkelte kommune skal fastsætte servicemål for byggesagsbehandlingen, det vil sige offentligt oplyse, hvor lang tid det tager at få behandlet en byggesag.
Det er min forventning, at kommunernes aktive stillingtagen til det i sig selv vil bidrage til hurtigere sagsbehandling, og samtidig vil det blive lettere for virksomhederne og borgerne at orientere sig.
For det andet ønsker jeg at forenkle reglerne for ejere og brugere af transportable konstruktioner.
På den måde sparer både ejerne og brugerne tid, samtidig med at der stadig er et godt sikkerhedsniveau.
Med disse tiltag tager vi altså de første vigtige skridt på vej mod en mere effektiv byggesagsbehandling.
Men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg faktisk ønsker at komme et spadestik dybere.
Derfor har vi også i regeringens vækstplan, som blev offentliggjort i tirsdags, lagt op til, at der skal ske yderligere effektiviseringstiltag.
Et centralt element er, at regeringen ønsker at indføre en gebyrmodel, der skal medvirke til en højere grad af ensretning og gennemskuelighed i gebyropkrævningen.
Vi ser gerne, at vækstplanens initiativer hurtigst muligt får effekt, så vi går på med krum hals, når vi går til forhandlingerne, og efterfølgende fremlægger vi forslag til en ny gebyrmodel, som kan skabe ensrettede og gennemsigtige gebyrer til gavn for både virksomheder og borgere.
I regi af regeringens kommende byggepolitiske strategi tager vi også initiativ til at vurdere hele organiseringen af byggesagsbehandlingen helt fra bunden, samtidig med at vi ser på, hvordan digitale værktøjer kan lette sagsbehandlingen i kommunerne.
Byggesagsbehandling, og hvordan den foretages, vil derfor blive et meget centralt element i den byggepolitiske strategi.
Det er min ambition, at vi kommer hele vejen rundt om det, og at det sikres, at både erhvervsliv og borgere kan få en effektiv, smidig og gennemskuelig sagsbehandling.
Endelig vil jeg også gerne bemærke, at den del af lovforslagets anden del, som handler om ændringer af BBR-loven, hvor vi forbedrer mulighederne for at registrere oplysninger om varmeinstallationer i Bygnings- og Boligregistret, jo giver kommuner og andre myndigheder mulighed for at målrette og effektivisere deres indsats for at opnå energibesparelser.
Det er jo en af de ting, som nogle af ordførerne har været lidt bekymret over.
Det var vist Dansk Folkepartis og De Konservatives ordførere, der specifikt nævnte den bekymring.
Så også i forhold til planlægningsformål kan der være god grund til at videregive de her oplysninger.
Vi har selvfølgelig også overvejet, om det her på nogen måde kan misbruges.
Er det noget, som kan virke som en slags gabestok?
Der er det vigtigt for mig at sige til Dansk Folkepartis ordfører, at der ikke med det her lovforslag bliver ændret på indsamlingen af oplysninger om energiforbruget.
Det kan kun finde sted under iagttagelse af reglerne i persondataloven, som flere har nævnt, og det betyder i praksis, at det kun er tilladt at offentliggøre oplysninger i en samlet eller bearbejdet form, så de ikke kan henføres til enkelte husstande.
Og det er noget, som vi selvfølgelig har spurgt Datatilsynet om de er enige i, og det er de.
Endelig kan jeg også sige, at de nuværende regler i BBR-loven ikke giver mulighed for, at oplysninger om enkeltpersoners eller husstandes energiforbrug kan videregives til brug for en virksomheds markedsføring, så det skulle der også være taget højde for i det her.
Så det håber jeg kan berolige lidt.
Der har også været nogle andre kommentarer.
Venstres ordfører bemærker, at de synes, det er vigtigt, at kommunerne stadig har en vis frihed til at vælge, hvordan de vil fastsætte de her forskellige sagsbehandlingstider.
Det er jeg sådan set enig i.
Dansk Folkeparti og Enhedslisten er fælles om en, jeg vil ikke sige dyb bekymring, men dog en alvorlig bekymring for, om ministeren nu kunne finde på at misbruge denne beføjelse til bare at vælte nye EU-bestemmelser ind i dansk lovgivning.
Jeg vil dog gerne berolige ordførerne lidt ved at sige, at vi – jeg – selvfølgelig har tænkt bemyndigelsen alene anvendt ved mindre justeringer eller ændringer i EU-forskrifter, som har helt overvejende teknisk karakter.
Det kunne f.eks. være, at man implementerer en del af energieffektiviseringsdirektivets krav om, at individuelle målere også skal bruges til måling af varmt og ikke kun koldt brugsvand.
Man kan måske undre sig over, at det er nødvendigt at have det så udførligt beskrevet i et direktiv, men det er det, og der har vi altså tænkt, at vi måske skulle spare det ærede Folketing for at skulle ned på det detaljeringsniveau i implementeringen af direktiverne – så det er baggrunden.
Det er klart, at den her bemyndigelse heller ikke gælder til at kunne implementere helt nye retsakter uden om Folketinget.
Det vil jeg gerne garantere herfra.
Det sidste, jeg måske lige skal nævne her, er, at Enhedslisten havde nogle bemærkninger om høringsfristen.
Det er rigtigt, at den ikke har været så lang, som vi egentlig gerne ville have det.
Det er jo en afvejning, og jeg vil gerne sige åbent, at det altid er utilfredsstillende, når ikke høringsfristen kan opfyldes til punkt og prikke.
Vi har rigtig meget lovgivning i den her folketingssamling, og vi har også forsøgt som helhed fra regeringens side at få fordelt det nogenlunde, sådan at vi ikke sad med, om jeg så må sige, langt, langt den overvejende del af al den lovgivning, der skal laves, i den sidste måned af folketingssamlingen her.
Og det gør, at vi har skudt noget af det lidt frem for at være sikre på, at vi kunne nå at få det igennem på en fornuftig måde.
Men det er selvfølgelig aldrig helt tilfredsstillende.
Endelig har Enhedslisten så udtrykt bekymring om, at det retssikkerhedsmæssigt er betænkeligt, at klageadgangen begrænses, sådan at der alene kan klages over retslige spørgsmål.
Det er klart, at når man beskærer en klageadgang, er det jo altid betænkeligt, men lige præcis den her ændring er det altså min vurdering faktisk ikke har betydning for borgernes retssikkerhed, for når virksomheder efter bygningsloven godkender konstruktion og materialer og udførelsesmåder, er det jo meget tekniske forhold, som vil kræve særlige tekniske kompetencer at kunne vurdere, og det er kun den her del, altså den tekniske del, som klagemyndigheden afskæres fra at vurdere.
Der kan fortsat klages til Energistyrelsen over selve sagsbehandlingen og i forhold til, om den virksomhed, der teknisk har vurderet produktet, har foretaget den tekniske godkendelse efter de rigtige regler.
Det er helt almindelig forvaltningspraksis, at klageadgangen til en delegerende myndighed, i det her tilfælde altså Energistyrelsen, kan begrænses til alene at angå de retslige forhold.
Jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om de enkelte elementer i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget, og med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.