runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Jeg vil gerne understrege, at vi Socialdemokrater faktisk ser med stor alvor på de udfordringer, der er.
Jeg kunne forstå på integrationsministeren, at omkostningerne i de kommende år kan blive markant større end det, som man har skønnet, al den stund at man ikke kender tilstrømningen.
Derfor er det alvorligt.
Der er dog en ting, som bekymrer mig en anelse, for i finansministerens besvarelse af mit spørgsmål her listes det ikke op, at kommunerne jo har en stor udfordring, i forhold til hvordan de huser de flygtninge, som kommer ud i kommunerne.
Og det er en stor økonomisk udfordring.
Det hørte jeg dog integrationsministeren anerkende, altså at den udfordring var til stede.
Men når det er sagt, er der jo en snitflade her – en kombination af at kommunerne på den ene side er presset af flygtningetilstrømningen og på den ene side skal spare meget markant på baggrund af omprioriteringsbidraget.
Og derfor vil jeg gerne bede finansministeren om at forholde sig til, om det er sådan, at kommunerne vil kunne undgå, at omprioriteringsbidraget samlet set tager penge fra kommunerne.
Jeg spørger om dette, fordi man jo i næste uge har et topmøde i Kommunernes Landsforening, KL, og derfor tror jeg, der er mange borgmestre, der netop i øjeblikket har ekstra meget fokus på det.
Så vil omprioriteringsbidraget samlet set betyde, at der ikke tages penge fra kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det er klart, at når vi ser en så stor tilstrømning af flygtninge, som vi ser i dag, så presser det både vores økonomi, vores værdier og sammenhængskraften i det danske samfund.
Derfor har regeringen fra dag et også haft fokus på at nedbringe antallet af asylansøgere, der søger til Danmark, for det er vigtigt, for at vi kan følge med.
Men det er vigtigt at understrege, at de flygtninge, som kommunerne får ind nu, ikke er dem, der kom over grænsen i går.
Det betaler vi via vores udviklingsbistand, og dermed presser det ikke andre serviceudgifter.
Derudover er kommunernes direkte udgifter til flygtninge, eksempelvis til integrationsydelse og danskundervisning, under et fuldt ud finansieret via statslig refusion, bloktilskud m.v. Og vi aftalte, at kommunerne også i 2016 modtager de ekstraordinære integrationstilskud på samlet 325 mio. kr. – penge, som kommer ud over den generelle finansiering.
Så er det korrekt, at kommunerne inden for den aftalte serviceramme på knap 240 mia. kr. skal afholde visse udgifter til f.eks. dagtilbud og folkeskole.
Men som jeg tidligere har nævnt, drøfter vi jo netop nu med kommunerne, hvordan vi i fællesskab kan gøre integrationsindsatsen billigere via konkrete og betydelige lempelser.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Omvendt tror jeg også, at ministeren måske misforstod det, jeg sagde, for det, jeg prøvede på at sige, var, at 72 mio. kr. er det, som ministeriet har regnet ud.
Hvis man så får 30 mio. kr. for museet, bygningerne, er det måske 42 mio. kr. i stedet for.
Det var sådan set det, mit spørgsmål gik på.
Man så kan jeg jo spørge: Vil ministeren ikke forklare, hvorfor det giver rigtig god mening at flytte Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, men at det til gengæld ikke giver god mening at flytte Statens Værksteder For Kunst, som også koster rigtig mange penge pr. årsværk, altså pr. medarbejder?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Statens Værksteder For Kunst skal flyttes, men det blev for dyrt at flytte dem til Helsingør.
Så det er en helt anden snak.
Det, vi taler om her, er, at vi får mere museum for pengene til glæde for tre gange så mange mennesker og på længere sigt driftsbesparelser.
Det er det, det handler om – og det har jeg så sagt for tiende gang.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Hvis vi siger 72 mio. kr., svarer det jo faktisk til 7 års drift af Jagt- og Skovbrugsmuseet, fordi de har et budget på ca. 10 mio. kr. om året.
Hvis nu man ikke solgte bygningerne, ville man faktisk i 7 år kunne drive et museum på Djursland for de samme penge.
Kunne det ikke være en mulighed?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Heldigvis tænker vi i regeringen meget mere langsigtet end fru Pernille Schnoor, og dertil kommer, at vi er regering for hele landet.
Det er jo tydeligt, at fru Pernille Schnoor kun tænker på sin egen valgkreds.
Hun føler sig overhovedet ikke ansvarlig for Danmark som helhed.
Hun er fløjtende ligeglad med, at der er tre gange så mange, som får glæde af det, hvis man flytter det.
Og så hugger hun pinde på nogle forkerte tal.
Det, det handler om, er jo, at vi får mere museum for pengene til glæde for tre gange så mange mennesker.
Det er det, den her sag handler om.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Vil ministeren garantere, at der i forbindelse med flytningen af Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, hvor der skal findes 72 mio. kr., ikke vil blive afskediget medarbejdere, så der reelt er tale om en spareøvelse?
Jeg læser først spørgsmålet op: Vil ministeren garantere, at der i forbindelse med flytningen af Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, hvor der skal findes 72 mio. kr., ikke vil blive afskediget medarbejdere, så der reelt er tale om en spareøvelse?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Det er ikke udgangspunktet, at medarbejdere skal afskediges i forbindelse med flytningen af museet.
Udflytningen hviler på en økonomi, som hænger pænt sammen.
Flytteudgifterne er engangsudgifter.
Det koster noget at flytte museet – det har jeg aldrig lagt skjul på – men til gengæld får vi mere museum for pengene på længere sigt, og der er flere, der får glæde af det.
Som regeringen har meldt ud, er udgangspunktet for flytningen, at 12 årsværk flyttes fra Hørsholm til Auning i Norddjurs Kommune.
De 12 årsværk er i dag fordelt på 13 medarbejdere.
Det er min opfattelse, at det nye og større museum vil være bedre rustet til at gennemføre de 2-procentsbesparelser, som de statslige kulturinstitutioner jo alle er underlagt.
Derfor må jeg fuldstændig afvise fru Pernille Schnoors antydning af, at det, vi taler om her, skulle være dårlig økonomisk politik.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Nu synes jeg ikke, det er så relevant, om det er den ene eller den anden valgkreds, man er fra.
Jeg går f.eks. heller ikke ind i ministerens personlige forhold til Landbrugsmuseet.
Så derfor er det jo ikke helt korrekt, at det kun handler om, om det er i min valgkreds; der er i øvrigt også 6.500 på hele Sjælland, der har skrevet under på, at de ikke ønsker, at det skal flyttes.
Når det så er sagt, har ministeren jo lige sagt, at det koster noget, og Claus Hjort Frederiksen har tidligere sagt, og jeg citerer: Det her er baseret på bedste mands bedste skøn.
Derfor tror jeg, at det gennemsnitligt vil ramme nogenlunde rigtigt.
Hvad betyder det?
Betyder det, at der er en risiko for, at det skøn, som Jagt- og Skovbrugsmuseet selv havde foretaget på 102 mio. kr., kan ende med at være det, hvormed man rammer rigtigt?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Der er ikke tale om, at jeg siger, at de 72 mio. kr. er for højt sat.
Nej, det tal kommer jo fra ministeriet.
Jeg siger bare, at til gengæld kommer der indtægter ved salg af de nuværende bygninger og i form af driftsbesparelser.
Det er det, der giver det regnestykke, som siger, at der på længere sigt er rigtig god økonomi og god museumspolitik i det, også fordi tre gange så mange får glæde af museet efter flytningen.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Uanset om vi taler om 72 mio. eller måske 42 mio. kr., når nu de historiske bygninger er blevet solgt, anerkender ministeren så, at det er et stort beløb af skatteborgernes penge at bruge, når man kunne have investeret i noget nyt i stedet for og kunne have skabt nogle arbejdspladser i Norddjurs i stedet for?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Fru Lisbeth Bech Poulsen har jo ret i, at det i sidste ende er mig, der som skatteminister er den øverste ansvarlige for, hvad der foregår i SKAT og i Skatteministeriet.
Nu har jeg redegjort for, hvad der er sket i den konkrete sag, og mit oplysningsniveau var det samme som Folketingets.
Man kan jo ofte diskutere, hvor meget der skal svares, og der er nogle gange en overvejelse af, om der skal sendes 10 sider over, eller om der kun skal sendes en halv side.
I den her sag kunne jeg godt tænke mig – og det har jeg noteret mig at en del af Folketingets partier også kunne tænke sig – at man havde uddybet, hvad »bl.a.« i øvrigt dækkede over.
Men fru Lisbeth Bech Poulsen har jo fuldstændig ret i, at det i sidste ende er mit ansvar, og det ansvar tager jeg selvfølgelig på mig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-02:
Det skal ministeren måske være lidt forsigtig med at tage på sig, men jeg tror selvfølgelig på ministeren, når ministeren siger, at det var det oplysningsniveau, han havde, og så håber jeg selvfølgelig også, at han indskærper over for sit embedsværk, at ministeren under ministeransvarsloven er ansvarlig, øverste ansvarlig for at give Folketinget ikke bare oplysninger, men også fyldestgørende oplysninger.
At de to ord, blandt andet, kan indeholde noget, der er ulovligt, kunne man jo bare skrive.
Jeg ved ikke, hvor mange sider der skal til at skrive, at SKAT har opsagt ordningen, fordi man har fundet ud af, at den er ulovlig.
Det tror jeg ikke er specielt svært at gøre.
Jeg tror, at jeg vil stoppe her, for nu har formanden rejst sig.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Men man bliver jo nødt til, om det er retfærdigt eller ej, at holde ministeren ansvarlig.
Sådan er systemet i Danmark.
Så er det jo Folketinget, der vurderer de fejl, man begår, og om det er nogle, der skal have konsekvenser i større eller mindre omfang.
Jeg tror, at alle begå fejl.
Det gør man også som minister med de sager, der kommer, og så er det jo Folketinget, der vurderer, om man har tillid til den opgave, der bliver løst.
Jeg prøver at gøre mit til, at Folketinget kan have en stor grad af tillid til mig, og derfor er oplysningsniveauet også generelt højt.
Jeg vil bare sige til fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål, at det, der bliver spurgt ind til, jo ikke er hjemmelsgrundlaget for regnearksordningen, men en række andre ting, og jeg henholder mig så til det svar fra SKAT, som de kom med, og jeg har, kan jeg berolige fru Lisbeth Bech Poulsen med, sagt til Skatteministeriets embedsfolk såvel som til SKAT, at det ikke er et tilstrækkelig godt svar, der blev givet dengang, og at det aldeles ikke er acceptabelt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-02:
Når man svarer, at SKAT har opsagt de nævnte aftaler på grund af det og det og det, er det selvfølgelig meget nærliggende at sige, at den primære årsag er, at det var ulovlig praksis.
Men jeg stoler selvfølgelig på det, når ministeren siger, at det var det oplysningsniveau, han havde, og så at det her måske kan være en lektie til os alle sammen om, at jo bedre man behandler Folketinget, jo bedre behandler Folketinget også ministeren.
Det her er en sag, som vi jo alle sammen ønsker både skal blive opklaret, men også at vi kan stoppe de her omfattende svindler, fordi det er skatteydernes penge og den fælles kasse, der kommer til at mangle dem.
Så det er bare en opfordring til, at vi i fællesskab prøver at løse det her.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Anerkender ministeren, at det er et forholdsmæssigt stort beløb, nemlig 72 mio. kr., af skatteborgernes penge, som regeringen vil bruge på udflytning af blot 12 arbejdspladser på Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, og at pengene kunne være anvendt til at skabe nye arbejdspladser i Norddjurs?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Som jeg flere gange har sagt ved samråd og her i salen til fru Pernille Schnoor, er der ikke tale om, at det koster 72 mio. kr. at flytte 12 arbejdspladser.
De 72 mio. kr. er også en investering i et nyt og bedre museum.
Vi får mere museum for pengene, og vi får lavere driftsudgifter på længere sigt.
De 72 mio. kr. skal ses i sammenhæng med en forventet indtægt på et stort tocifret millionbeløb fra salg af museumsbygningerne og grunden i Hørsholm.
En del af udgifterne finansieres af den pulje, regeringen har afsat til statens udflytninger, og endelig finansierer ministeriet selv en del af udgifterne til bygningstilpasninger ved træk på den statslige låneramme samt ved brug af opsparede midler på ministerområdet.
Den samlede økonomi ved udflytningen hænger derfor fint sammen, især på lang sigt, hvor der spares en direktørløn, og hvor der spares på huslejen til gengæld for den engangsudgift, vi drøfter her.
Vi får mere museum for pengene på længere sigt.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-02:
Det sidste er jeg helt enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, så jeg har sådan set ikke andet at tilføje.
Jeg er også blevet kaldt i samråd, jeg tror bl.a. af SF og en række andre partier, helt legitimt som følge af Rigsrevisionens berettigede kritik af Skatteministeriet og SKAT, og der tror jeg også, at det er et af de spørgsmål, som vi kommer til at vende.
Så vi vender tilbage til det.
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Jeg er kulturminister.
Jeg har mere tillid til Finansministeriets og Kulturministeriets beregninger end til beregningerne foretaget af chefen for det museum, der skal flyttes.
Det kan jo være, at chefen for det museum, der skal flyttes, har et motiv for at gøre det mere problematisk, end det er.
Til gengæld har vi i Finansministeriet og Kulturministeriet ikke noget motiv for at gøre det lettere, end det er, for vi skal jo senere stå til ansvar for det, vi siger og opgiver af beregninger.
Der er en meget stor forskel.
Så vil jeg bare lige meddele fru Pernille Schnoor: Jeg er selv valgt i hovedstadsområdet, så jeg vil gerne pure afvise den antydning, der kom i starten af spørgsmålet.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Jeg vil gerne lige korrigere: Der var ingen antydning.
Jeg sagde bare, at jeg ikke går ind i nogen personlig vurdering af, hvorfor kulturministeren skulle have en interesse i det.
Det synes jeg heller ikke er relevant.
Så synes jeg også, det er ærgerligt at skyde en embedsmand nogle motiver i skoene, om man så må sige.
Det, jeg bare vil spørge om, er det faktaark, der er udleveret i forbindelse med udflytning af statslige arbejdspladser, hvor der står, citat, at det ikke er den udflyttede institution, der nødvendigvis kommer til at bære den samlede merudgift.
Kan ministeren forklare, om det kan blive den udflyttede institution, der kommer til at bære en del af merudgiften?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Jeg vil lige tillade mig at tage udgangspunkt i ministerens besvarelse i første runde af hr. Morten Bødskovs spørgsmål.
Kan ministeren komme i tanker om tidspunkter, hvor ministeren har været menigt medlem af Folketinget og har anvendt den tilgang at stille det samme spørgsmål til den samme minister mere end en gang?
Det kan godt være, det er min hukommelse, der spiller mig et puds, men jeg synes, det er lidt underligt, at ministeren på den måde anfægter hr. Morten Bødskovs ret til at stille et spørgsmål, han ikke mener han har fået svar på tidligere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg tænker jo bare, at vi har været i samråd om de her sager.
Nu kommer der så i dag seks spørgsmål om nøjagtig det samme.
Det var bare det, jeg tillod mig at påpege.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Så mit spørgsmål, som jeg erkender ikke ligger inden for rammen af spørgsmålet, men som dog er meget simpelt, nemlig om det er sket tidligere, også for ministeren i hans tid som medlem af oppositionen, får vi ikke engang svar på.
Kan det lade sig gøre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg vil gerne til hr. Benny Engelbrecht sige, at jeg betragter det her som en meget alvorlig sag med den kæmpe tilstrømning, der er af asylansøgere.
Det er jo ikke sådan, at der kun er en, der skal løse det her spørgsmål i det danske samfund.
Vi har staten, der tager en meget, meget stor del af de her udgifter.
Vi har kommunerne, som også tager en væsentlig del.
På et eller tidspunkt, når de her mennesker kommer, vil sygehusene også blive belastet af det.
Det, hr. Morten Bødskov siger, er selvfølgelig også vigtigt, men jeg ville jo sætte pris på, hvis spørgeren fulgte lidt med i dagspressen.
Regeringen fører altså forhandlinger med kommunerne netop i disse uger om netop disse spørgsmål.
Så mon ikke det står højt på regeringens dagsorden at finde nogle løsninger på disse spørgsmål?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Jeg læser spørgsmålet op: Kan ministeren bekræfte, at det alene som følge af dette års og de senere års asyltilstrømning vil koste kommunerne et milliardbeløb blot at opretholde de nuværende normeringer i daginstitutioner og skoler, og i forlængelse heraf oplyse, om det er muligt med regeringens omprioriteringsbidrag?
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Tak for det, formand.
Det er bestemt ikke drillerier, vil jeg sige til finansministeren.
Det er jo alvorlige sager.
Danmark står i en situation, hvor der kommer tusindvis af asylansøgere og dermed også flygtninge til landet.
Der er kommuner, som her i sidste uge bad om hjælp til tusindvis af boliger.
Der er pres på de kommunale budgetter; der er usikkerhed om økonomien, fordi regeringen ikke kan finde ud af, hvilket antal vi lander på, og det skaber selvfølgelig stor usikkerhed i kommunerne om, hvordan man skal håndtere den her opgave.
Der er det bare, vi spørger: Kan man fra regeringens side sige til kommunerne i dag, at den opgave klarer vi sammen, samtidig med at det stadig er muligt, som der står i spørgsmålet, at forbedre den borgernære velfærd?
Og hvis finansministeren ikke ved, hvad borgernær velfærd er, er det selvfølgelig fair nok.
Det er skoler, det er daginstitutioner, det er ældrepleje osv.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
I de forhandlinger, vi har med kommunerne, prøver vi at understøtte kommunernes opgave med at boligplacere flygtninge, og vi drøfter, hvordan vi skaber bedre rammer for den kommunale integrationsindsats, så kommunerne kan følge med.
Vi har fokus på helt konkrete lempelser med afsæt i de forslag, som kommunerne selv er kommet med, og endelig drøfter vi, hvordan vi via beskæftigelsesindsatsen kan bidrage til at få flygtninge og indvandrere i job og væk fra offentlig forsørgelse til gavn for både kommunernes økonomi og for samfundsøkonomien.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Der var ikke noget af det, finansministeren her læste op, som Socialdemokraterne er uenige i, men det var ikke svar på det spørgsmål, som er stillet skriftligt, ej heller på det, jeg forsøgte at gentage før, så nu prøver jeg lige for tredje gang.
Så kommer spørgsmålet igen, og det er det, jeg gerne vil have finansministerens svar på: Er det samtidig med alle de udfordringer muligt for kommunerne at forbedre den borgernære velfærd?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Der bliver fælles ledelse, og den nye ledelse får frie hænder til at skabe det bedst mulige museum og fremme den forskning, som også finder sted i forbindelse med et sådant museum.
Begge dele bliver i øvrigt styrket ved den her lejlighed.
Vi har så – efter at have vurderet Nationalmuseets udgifter til udstillingen om de hvide busser – skønnet, at udgiften til indretningen af den nye udstilling kommer til at ligge omkring de 10 mio. kr., som udstillingen om de hvide busser har kostet, og det tror jeg er et meget ædrueligt skøn.
Der er jo visse ting, der gøres billigere i Jylland end i København, og det tror jeg også kommer til at ske i det her tilfælde.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-02:
Så vil jeg bare spørge til sidst her: Kan ministeren garantere, at der ingen fyringer vil finde sted i forbindelse med sammenlægningen af de to museer?
Bertel Haarder (V), 2016-03-02:
Jeg kan garantere, at de 12 årsværk fordelt på 13 medarbejdere overføres, og at vi ikke i Kulturministeriet høster en eller anden gevinst i forbindelse med overflytningen.
Så det er op til den nye ledelse – heldigvis – at få lavet det bedst mulige museum for de langt flere besøgende, som nu får glæde af Jagt- og Skovbrugsmuseet.
Og det sidste ville jeg ønske at fru Pernille Schnoor ville tænke på bare i 10 sekunder, nemlig at der er tre gange så mange, der får glæde af museet efter flytningen.
Er det fuldstændig ligegyldigt for Socialdemokratiet, for dem, der er valgt, for borgmesteren i Norddjurs Kommune, som i øvrigt er socialdemokrat?
Jeg spørger bare.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg noterer mig, at Socialdemokraterne og Enhedslisten har valgt at stille de samme spørgsmål, som jeg besvarede her i salen for et par uger siden.
Det er spørgsmål besvaret den 20. januar.
Jeg skal gerne gentage mine svar, men jeg må indrømme, at jeg ikke forstår formålet med at stille spørgsmålene igen og igen.
Især ikke, når vi som samfund står over for en så stor og alvorlig udfordring med at modtage og integrere ekstraordinært mange flygtninge.
Der er tale om en udfordring, som hverken regeringen, kommunerne eller andre kan løse på egen hånd, men hvor løsningerne skal findes i fællesskab og i dialog med de aktører, der møder den enkelte flygtning og skal finde boligen, bistå med at formidle jobbet og finde en folkeskole osv. Som bekendt pågår der drøftelser af disse spørgsmål med kommuner og arbejdsmarkedets parter, og derfor havde jeg selvfølgelig håbet, at også Socialdemokraterne kunne se alvoren og behovet for at finde konkrete løsninger frem for at stå her og stille de samme spørgsmål igen og igen.
Det er klart, at når vi ser en så stor tilstrømning af flygtninge, som vi ser i dag, så presser det både vores økonomi, vores værdier og vores sammenhængskraft.
Derfor har regeringen fra dag et haft fokus på at nedbringe antallet af asylansøgere til Danmark.
Det er vigtigt, for at vi kan følge med.
Derudover er vi nødt til at lykkes med bedre integration for dem, der allerede er kommet til Danmark, og dem, som fortsat kommer.
For vi er nødt til at være ærlige og sige, at den hidtidige integrationsindsats ikke har været god nok, og at eksempelvis alt for få flygtninge og familiesammenførte er kommet i beskæftigelse.
Det er dyrt både menneskeligt og økonomisk.
At få flere flygtninge og familiesammenførte i beskæftigelse er derfor en bunden opgave, og derfor har vi indkaldt arbejdsmarkedets partier og kommunerne til forhandlinger, som pågår i disse uger.
Der pågår en konstruktiv drøftelse om at finde løsninger på de her problemer.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Det var selvfølgelig et interessant svar.
Jeg tror bare, at jeg vil læse den sidste halvdel af spørgsmålet op igen.
Det er sådan set det centrale, nemlig om det er muligt for kommunerne at forbedre den borgernære velfærd, samtidig med at man skal overholde udgiftslofterne – altså spare 7 mia. kr. i 2019 – og også skal modtage tusindvis af flygtninge de kommende år.
Det er jo det, der er spørgsmålets kerne.
Finansministeren svarer på noget andet, nemlig spørgsmålet om, hvordan vi får sikkerhed for, at de tal, som regeringen, for så vidt angår antallet af asylansøgere, kommer med, holder.
Der er stor usikkerhed om omkostningerne for det.
Men det, vi spørger til her, er jo, om regeringen vil sikre – hvad man jo siger, man vil – at det er muligt for kommunerne at forbedre den borgernære velfærd, når de her udfordringer samtidig skal håndteres.
Det er sådan set det, vi spørger om, og derfor havde jeg jo selvfølgelig forventet, at finansministeren ville give et svar på det, der bliver spurgt om.
Men det kan han så få mulighed for nu.
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren bekræfte, at der ifølge de kommunale udgiftslofter skal spares 7 mia. kr. i 2019 i forhold til i år, og i forlængelse heraf redegøre for, om det samtidig hermed er muligt for kommunerne at forbedre den borgernære velfærd, når de også skal modtage tusindvis af flygtninge de kommende år?