runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2008-06-03:
Nu er der jo også blevet indført nogle flere G-dage, så på den måde rammer man også arbejdsgiverne der.
Vedrørende det her med at hente arbejdskraft fra udlandet vil jeg sige, at hr. Bjarne Laustsen jo godt ved, at han har sørget for, at de i hvert fald kan det.
Men stadig væk vil jeg sige, at jeg jo ikke synes, det er nødvendigt at rejse rundt og lave en form for skræmmekampagne og sige til lønmodtagerne, at de bliver så og så hårdt ramt, før man er sikker på, at arbejdsgiverne ikke kan planlægge anderledes.
Vi tror netop, at arbejdsgiverne kan planlægge anderledes, så vi får nedbragt forbruget af supplerende dagpenge, men det gør det jo ikke bedre, at der så kører en skræmmekampagne ude blandt lønmodtagerne, hvor man siger, at de simpelt hen mister så og så mange penge, at der ikke er noget at gøre ved det, at arbejdsgiverne slet ikke vil have med det at gøre, og at arbejdsgiverne ikke vil planlægge, så de kan få flere timer.
Vi tror på, at arbejdsgiverne planlægger efter, at der er endnu flere, der får et fuldtidsjob.
Jeg synes, det er lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Bjarne Laustsen ikke accepterer, at der trods alt er en mulighed for at forbedre forholdene for lønmodtagerne og give dem de 37 timer, de ønsker.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-03:
Ja, undersøgelser kan jo laves på mange forskellige måder.
Jeg er ikke inde i detaljerne med hensyn til, hvordan den her undersøgelse er gennemført, men jeg må sige, at de undersøgelser, der bliver lavet, og som der foregår en offentlig debat om, tager jeg generelt med et meget stort gran salt, fordi de ikke kan bruges som beviser for, hvordan tingene forholder sig i praksis.
Der kan spørges på utrolig mange måder, og afhængigt af den måde, man spørger på, vil man også få mange forskellige svar.
Jeg står fuldstændig fast på, at det altoverskyggende flertal af dem på supplerende dagpenge er interesseret i fuldtidsjob, og at de også søger det.
Og jeg mener ikke, at man skal lovgive efter et uendelig lille mindretal, som muligvis ikke gør det.
Jens Vibjerg (V), 2008-06-03:
Så må jeg sige, at når argumentet for at bevare det nuværende system er, at Kommunernes Landsforening skal have mulighed for at holde deres årlige fætter-kusine-fest i Aalborg, synes jeg nok, at vi er ude på tynd is for at bevare et system.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-03:
Det er selvfølgelig lidt ekstraordinært, at vi rejser en så lokal og kommunal sag som den her i Folketingssalen, men ikke desto mindre synes vi, at der er noget, der taler for, at man godt kan retfærdiggøre det i det her tilfælde.
Når man kigger på det forløb, der har været i Københavns Kommune omkring nedlæggelsen af Ungdomshuset på Jagtvej 69, hvor Ritt Bjerregaard godt bakket op af venstrefløjen har undersøgt mulighederne for, at man kunne finde et nyt sted at placere et nyt ungdomshus, synes jeg faktisk, at der er visse principielle problemstillinger, som har vist sig i den forbindelse.
Og på den baggrund synes vi, at det er relevant, at sagen kommer op i Folketingssalen og bliver diskuteret, også fordi man jo kunne have den frygt, at det forløb, der har været i Københavns Kommune, bliver et forbillede for, hvordan andre af landets store kommuner, og sådan set også små kommuner, vil håndtere en sådan sag, hvor der er nogle unge, der har opført sig på en måde, som gør, at de mildest talt ikke burde have et nyt ungdomshus.
På den baggrund synes vi, at det er relevant, at regeringen og Folketinget får mulighed for at tage stilling til det sagsforløb, der har været i Københavns Kommune, og det er baggrunden for forespørgslen.
Lene Espersen (KF), 2008-06-03:
Som det fremgår af forespørgslens ordlyd, er det Københavns Kommune, der har ansvaret for placeringen af et nyt ungdomshus.
Af gode grunde kan jeg derfor heller ikke rigtig bidrage med noget i forhold til baggrunden for kommunens beslutning om at placere et nyt ungdomshus på Dortheavej i Københavns nordvestkvarter.
At Ungdomshuset er en sag mellem Københavns Kommune og de unge mennesker, er der i øvrigt ikke noget nyt i.
Det var jo som bekendt Københavns Kommune, der i foråret 1982 indgik en aftale med den såkaldte initivgruppe om at etablere et ungdomshus som et åbent værested for unge københavnere.
Ejendommen på Jagtvej 69 blev herefter købt af kommunen, der stillede bygningen til rådighed for de unge.
I 1996 besluttede Københavns Borgerrepræsentation, at aktiviteterne i huset skulle ophøre, og det var også Borgerrepræsentationen, der i 1999 besluttede, at ejendommen på Jagtvej skulle sælges.
Resten af historien kender vi jo kun alt for godt.
Nu har Københavns Borgerrepræsentation så besluttet, at der skal placeres et nyt ungdomshus på Dortheavej i Københavns nordvestkvarter, og som velfærdsministeren har oplyst, er der intet, der peger på, at Københavns Kommune skulle have overtrådt reglerne om statslige tilskud eller lovgivningen i øvrigt ved beslutningen om at placere det nye ungdomshus.
Det er derfor en beslutning, regeringen hverken kan eller vil blande sig i.
For god ordens skyld skal jeg bemærke, at politiet heller ikke har været involveret i Københavns Kommunes beslutning.
Københavns Politi har oplyst, at overborgmesteren meget overordnet har givet en kort orientering på møder om sagen i kredsrådet, men politiet har derudover ikke været inddraget i sagen.
Københavns Politi har dog samtidig understreget, at politiet selvfølgelig følger sagen og naturligvis vil reagere, hvis der skulle vise sig et behov for en øget politimæssig indsats i området, med henblik på at skabe den størst mulige tryghed for de omkringboende.
I forbindelse med urolighederne omkring Ungdomshuset har politiet efter min mening udført et særdeles professionelt og kompetent arbejde, og jeg har fuld tillid til, at Københavns Politi på tilsvarende vis vil løse de opgaver, der eventuelt måtte opstå i tilknytning til det nye ungdomshus.
Lad mig i den forbindelse udtrykke et håb, som jeg tror jeg deler med mange, nemlig at de unge nu vil bruge det hus, som Københavns Kommune så storsindet vil stille til rådighed for dem, på en både fornuftig og hensynsfuld måde.
Søren Krarup (DF), 2008-06-03:
Jeg synes, det var en aldeles fortræffelig tale, Venstres ordfører holdt; det hensætter mig blot i dyb forbløffelse over, at han så ikke kan stemme for den henstilling, som Dansk Folkeparti er fremkommet med.
Forholdet er jo, som hr. Kim Andersen ved, at det ungdomshus er et eksempel på, at vold betaler sig.
Vi lever jo desværre i en periode i danmarkshistorien, hvor volden er blevet meget almindelig; den findes et bestemt sted, den findes altid på venstrefløjen.
Venstrefløjen er voldsdyrkende, har voldsmonopol - jeg henviser bare som det seneste eksempel til hr. Jesper Langballe, der blev slået ned forleden.
Det er altid venstrefløjen, der øver vold imod deres modstandere.
Her har vi så i Ungdomshuset et eksempel på, at volden har været så stor, at den faktisk i en periode har sat hovedstaden i brand.
Det er dog ubegribeligt, at man i stedet for at fastholde, at vold ikke betaler sig, så belønner den med et ungdomshus.
Jeg vil spørge Venstres ordfører: Finder han det ikke så umoralsk - han var inde på det i sin tale - er det ikke så umoralsk, at man simpelt hen er nødt til at henstille til Københavns Kommune, at dette kan vi ikke acceptere, og sige: I må i hvert fald lade beboerne derude stemme om det?
Kim Andersen (V), 2008-06-03:
Vi kan ikke stemme for det fremsatte forslag til vedtagelse, fordi vi respekterer det kommunale selvstyre dybt, og fordi vi her har med en sag at gøre, som ene og alene er at adressere til Københavns Kommune.
Det vil vi gerne slå fast, og det ønsker vi ikke at sætte spørgsmålstegn ved.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at det er åbenlyst for enhver, at Københavns Kommune ikke har levet op til sit ansvar og sine forpligtelser i de her sager.
Det generer også mig dybt, at det nu er andre grupper, som skal forlade nogle lokaliteter i det ungdomshus, der skal huse de her ballademagere, for at ballademagerne kan være der.
Kommunen siger, at man stiller andre faciliteter til rådighed.
Ja, ja, det gør man, og det skal nok også blive godt nok, men igen er det ordentlige, fornuftige og anstændige mennesker, som passer deres, der skal vige, for at de her ballademagere kan få deres.
Når Knud Flovsnak, der repræsenterer de her foreninger, ikke engang kan finde ud af at vedstå, at man skal erlægge et depositum for at indgå et lejemål, er det dybt pinligt, og det siger jo mere om ham end om noget andet.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-03:
Nu er Kommunernes Landsforenings årsmøde blevet nævnt, for det er et af de absurde eksempler, men det, som ikke blev kommenteret her, er, at i kommunerne er det, som jeg nævnte, 40-50 pct. af stillingerne inden for daginstitutionerne og inden for ældreområdet, der er deltidsstillinger, og det skyldes, at kommunerne ikke har råd til at oprette fuldtidsjob.
Det ville de gerne, hvis staten gav dem mulighederne, men det gør staten ikke, herunder det parti, som hr. Jens Vibjerg repræsenterer, nemlig Venstre.
Men jeg bemærkede mig, at den side af sagen ikke blev kommenteret i det indlæg, som kom her.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Jeg noterede mig, at der i hr. Eigil Andersens glimrende indlæg var en lille smutter - tror jeg - for det blev sagt, at man ikke kan få ubegrænset supplerende dagpenge.
Det kan man rent faktisk godt, men jeg tror, det er et teoretisk eksempel; vi har jo ikke set nogen data på det.
Det, den her meget vanskelige øvelse går ud på, er, at man skelner mellem dem, der har opsigelsesvarsel, og dem, der ikke har opsigelsesvarsel.
Dem med ret til hjemsendelse, der ikke har opsigelsesvarsel, har aldrig været omfattet af det her.
Med hensyn til den anden gruppe, som bl.a. hr. Jens Vibjerg talte om: Er det så ikke sådan, at arbejdsgiverne har skrevet under på en frigørelsesattest, der gør, at man, hvis man får et fuldtidsarbejde, som man kan bestride, skal tage det?
Så kan arbejdsgiveren ikke gøre krav på den pågældende, men skal øjeblikkelig slippe vedkommende.
Derfor må det bedste svar jo være, at man simpelt hen giver folk et fuldtidsjob, og så stopper deltidsarbejdet med det samme.
Er det ikke rigtigt, at det her er ensidigt vendt mod lønmodtagerne?
Der findes ingen sanktioner, straffeaktioner eller incitamenter for de private arbejdsgivere til at oprette fuldtidsjob i det her.
Er det ikke korrekt?
Eigil Andersen (SF), 2008-06-03:
Jo, det er fuldstændig rigtigt, at dem, der har været omfattet af hjemsendelsebestemmelser og lignende, hidtil ikke har været omfattet af reglerne, og det er et af de meget alvorlige problemer med det her.
Som det er nævnt, betyder frigørelsesattesten jo netop, at man er frigjort fra sit opsigelsesvarsel og kan tiltræde et fuldtidsjob i morgen.
Det kan man gøre: Man kan tiltræde et fuldtidsjob i morgen.
Det er jeg helt enig i.
Det betyder selvfølgelig, at hvis man fra myndighedernes side mener, at der er nogle enkelte arbejdsløse, som gør noget forkert her, er der jo en meget effektiv metode, nemlig at anvise de pågældende et job, som det er nævnt, og de har så pligt til at tage imod det.
Derfor er det her jo i virkeligheden også at rette smed for bager, som man siger.
Jo, det er helt klart, at det her er ensidigt vendt mod lønmodtagerne.
Det er da klart, at det da ville klæde demokratiet, hvis man lyttede til de mennesker, som kommer i deputation.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Jeg spurgte, om det var et ensidigt indgreb mod lønmodtagerne, for hvis man kigger på, om der er nogle incitamenter til at få private arbejdsgivere til at oprette flere fuldtidsjob, hvor er de så henne?
Er det ikke rigtigt, at der er et loft på 16 G-dage?
Det bliver der ikke ændret ved i den her forbindelse.
Hvis man mener, at arbejdsgiverne udnytter systemet, kunne man jo sige, at de må betale noget mere.
Det andet, jeg vil spørge SF's ordfører om, er, om man har et overblik over, hvem der er blevet spurgt, når hr. Jens Vibjerg refererer til, at dem, der er på deltid, faktisk ikke gider lave noget som helst.
Det er den sang, vi hører hele tiden og igen og igen.
Kan hr. Eigil Andersen ikke bekræfte, at repræsentanter for alle de mange, mange grupper, vi har haft i deputation i Arbejdsmarkedsudvalget, alle sammen har sagt, at de gerne vil arbejde fuld tid, og at de hellere end gerne vil arbejde fuld tid.
Det, der jo er problemet her, er jo, at der ikke er arbejde at få på grund af vejrliget, hvis der ingen fisk er osv.
Det er jo skåret ud i pap.
På den måde er der ikke nogen, der kan beskylde nogen for at have ført skræmmekampagner.
Jeg vil lade Venstre om, hvornår de vil spille musik, hvornår de vil høre det, og hvornår de vil gøre nogle andre ting.
Man kan altid diskutere, hvordan reglerne skal være, men jeg beder blot om, at hr. Jens Vibjerg bekræfter, at de her grupper i yderområderne, vi taler om der bliver særlig ramt, kvinderne, løsarbejderne, ikke har været omfattet af nogen varighedsbegrænsning.
Vi i Socialdemokratiet ville ikke have noget imod, hvis man sagde, at der var en ens varighedsbegrænsning for begge grupper på 52 uger.
Det er det, vi har talt om.
Det ville vi ikke have noget imod, det vil vi kunne forsvare, for så var det ens.
Det, man gør her, er, at man sætter den ned til 30 uger.
Det er det, som Det Radikale Venstre ikke har forstået noget som helst af indtil nu jeg håber, at de gør det senere hen, for vi skal jo også have en tredjebehandling - nemlig at der er nogle grupper, som ikke har været omfattet af det her, og lige pludselig er det ikke nok bare med 52 uger, og så sætter man den helt ned til 30 uger.
Derfor er der mange grupper, der bliver ramt af det her.
Det kan godt være, at man rammer dem med åbne øjne, det er fint nok, det skal man så bare fortælle folk i stedet for den situation, hvor vi spørger ministeren og så får at vide, at der kun er 400, der bliver ramt.
Det er jo kun dem med hjemsendelse.
Jens Vibjerg (V), 2008-06-03:
Nu må jeg sige, at jeg tror, hr. Bjarne Laustsen har fået det lidt varmt her i solen, for det, der i hvert fald står klart med det, hr. Bjarne Laustsen siger nu, er, at ordføreren nu pludselig vældigt forsvarer at fortsætte med supplerende dagpenge uden opsigelsesvarsel, altså at man kan køre livet ud, spille musik tirsdag og onsdag aften og så gå på supplerende dagpenge resten af ugen året ud, livet ud.
Tidligere har Socialdemokraterne i hvert fald sagt - og det her har jeg flere aviscitater på -
at lige netop supplerende dagpenge uden tidsbegrænsning var en uskik, det skulle man have lavet om.
Så spørgsmålet er, om ikke hr. Bjarne Laustsen har fået lidt solstik her i varmen og pludselig begynder at forsvare noget, som partiet tidligere har givet udtryk for at man ville ændre på.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-03:
Det, det drejer sig om i den her sag, er, at der jo opføres op til 60.000 bygninger årligt, hvoraf 80-90 pct. er ukomplicerede bygninger, og at man altså i kommunerne sidder og beregner disse ting.
Nu hører vi jo i disse tider meget om, at man pålægger kommunerne flere og flere opgaver, og jeg håber, at kommunerne nu får tid til at se på de byggerier, hvor der virkelig er behov for en byggesagsbehandling, i stedet for at de skal sidde og regne ud, om det er de rigtige spær i den rigtige størrelse.
Det er jo heller ikke sådan, at de her beregninger og godkendelser i kommunen fritager den private bygherre for at stå til ansvar for det her.
Det er stadig væk den private bygherre, der har ansvaret for, at det, der bliver afleveret, er i orden.
Og derfor mener vi ikke, at der skal bruges masser af ressourcer ude i kommunerne på tilbygninger, garager og lignende.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Fra De Konservatives side vil vi heller ikke modsætte os Socialdemokraternes ønske.
Det, der selvfølgelig for mig at se er lidt ærgerligt, er, at jeg egentlig synes, at vi har fået en rigtig god model, hvor vi jo har bedt miljøministeren om at søge en dialog med kommunerne og med erhvervet, og hvor man derefter har fundet en fornuftig model, som jo er væsentlig mere ubureaukratisk og en mere velfungerende model, og det synes jeg er konstruktivt og positivt.
Derfor er mit udgangspunkt, at vi fra De Konservative føler, at man er nået dertil, at når erhvervet, kommunerne og ministeriet har kunnet finde en model, stopper vi der.
Men vi er selvfølgelig villige til at høre, hvad der skulle være af nyt, og vil heller ikke stå i vejen for, at lovforslaget kommer tilbage til udvalget.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Der er foreslået, at vi tager den tilbage til udvalget.
Vi har jo møde i morgen, så jeg synes, at det er helt fint at tage den tilbage og drøfte den og så lade den køre videre bagefter.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Som stedfortrædende ordfører, da hr. Morten Østergaard ikke kan være til stede, skal jeg bare spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad det præcis er, Socialdemokratiet har noget imod.
Den ene er, at tidsbegrænsningen fremover også omfatter dem, der er ansat uden et opsigelsesvarsel.
Den anden er, at tidsbegrænsningens varighed ændres, så den fremover bliver på 30 uger inden for 104 uger.
Hvis vi kan få et klart svar på, hvad det er, Socialdemokraterne er imod, i stedet for hele det lag af omsvøb og gode historier - jeg vil medgive, at det er rigtig, rigtig gode historier, som hr. Bjarne Laustsen har brugt rigtig meget tid på - tror jeg, at vi får en mere præcis diskussion.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Jeg vil nødig gå så langt som til at sige, at den radikale ordfører, fru Margrethe Vestager, udviser en total mangel på respekt for alle de grupper, der har været inde i Arbejdsmarkedsudvalget og fortælle os, præcis hvad der er galt med det her lovforslag.
Jeg vil gerne resumere, hvad der er galt med det.
Det er jo rigtigt, at jeg gjorde meget ud af det i min tale, for det er meget teknisk, så også folk, der sidder og kigger på det her eller er herinde og overværer debatten, er med.
For hvad betyder det der med og uden opsigelsesvarsel?
Ministeren havde selv besvær med det, da han skulle svare på, hvor mange der bliver ramt i fiskeindustrien.
Ministeren svarede, at det er 400, men det er kun dem, der fast arbejder på nedsat tid.
Man kan selvfølgelig sige, at det er arbejdsgivernes problem, men det ender med at blive lønmodtagernes problem.
Vi er derfor imod, at der er nogle, der bliver ramt, og vi vil derfor gerne give en mulighed for, at de grupper kan fritages.
Det kan ministeren gøre, og det kan forligspartierne gøre.
Vi vil være parate til at acceptere 52 uger for begge grupper.
Margrethe Vestager (RV), 2008-06-03:
Jeg har stor respekt for de mennesker, som tager ind til Folketinget og deltager i deputationsarbejdet, men det er jo ikke det, det her handler om.
Jeg synes ikke, at hr. Bjarne Laustsen skal skyde nogen i skoene, at de ikke har respekt for de mennesker, som deltager i det demokratiske arbejde.
Men det er nu engang ikke dem, der stemmer.
Jeg tror, at konklusionen på det, hr. Bjarne Laustsen sagde, var, at det, som man er imod, er, at den periode, hvori man kan modtage supplerende dagpenge, og den periode, det bliver målt op imod, bliver af en anden varighed.
Der er jo ikke nogen ændringer af definitionen; der er ikke nogen ændringer i grupperne; der er ikke nogen ændringer i, hvad det her vedrører.
Hvis hr. Bjarne Laustsen havde læst betænkningsbidragene i den ånd, de er skrevet i, og ud fra den indsats, der bl.a. på hr. Bjarne Laustsens foranledning er gjort for at gøre det klart, hvad det her handler om, så tror jeg også, at vi kunne have fået en anden diskussion om det, der er indholdet, nemlig om man altid skal kunne være på supplerende dagpenge, eller om det skal være inden for rimelighedens grænser, og dermed også lægge det helt nødvendige pres på de arbejdsgivere, som ikke vil give folk det fuldtidsarbejde, som de har brug for.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-03:
Jeg er da glad for at høre, at den radikale ordfører synes godt om, at folk møder op i Arbejdsmarkedsudvalget.
Jeg har ingen grund til at betvivle, at alle de her skrækkelige historier og eksempler fuldstændig står til troende.
Jeg tror, at fru Margrethe Vestager har misforstået noget.
Hun siger nemlig, at der ikke er nogen ændringer, men det er der.
Kan fru Margrethe Vestager - hvis fru Margrethe Vestager lige vil høre efter ikke bekræfte, at alle de lønmodtagere, der i dag ikke har noget opsigelsesvarsel, aldrig nogen sinde har været omfattet af de her regler?
De har aldrig været omfattet af den varighedsbegrænsning.
Det kan meget vel være, at man vil lave om på det, men problemet for fiskepigerne er jo, at de er ansat på fuld tid med ret til at blive sendt hjem, og de har aldrig nogen sinde været ramt af det her.
Derfor er det helt soleklart, hvilket der også ligger et svar på, at det er 22.000 mennesker, der bliver ramt at det her.
De 16.000 af dem er kvinder, hvoraf mange af dem i dag arbejder i fiskeindustrien.
Kan fru Margrethe Vestager ikke bekræfte, at de grupper - havnearbejdere, løsarbejdere, fiskepiger osv. - aldrig nogen sinde har været omfattet af det?
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-03:
Der er jo ingen tvivl om, at dette Folketing først og fremmest ønsker at få gennemført den mest hensigtsmæssige indsamling af batterier i Danmark, så de ikke efterlades i naturen.
Det fremsatte lovforslag har også været igennem en udvalgsbehandling, en noget rodet en af slagsen, og de, der har fulgt sagen her i salen, vil nok kunne undre sig over det.
Vi havde nemlig en klar forventning om ved førstebehandlingen, at det fremsatte lovforslag ville få overvejende positive tilkendegivelser i høringsperioden.
Det viste sig imidlertid, at lovforslaget, der var sendt i høring, siden hen var ændret, inden det nåede til Folketingets behandling.
Det betød, at udvalget og ministeriet fik en mængde henvendelser, og dem har vi naturligvis lyttet til.
Fra oppositionens side blev ministeren tidligt opfordret til at udsætte behandlingen af det fremsatte lovforslag for at tage sig den nødvendige tid til at finde en holdbar løsning.
Det blev afvist, og i stedet gennemførtes et hastigt arbejde med at rydde problemerne af vejen.
Dette er nu fremsat som ændringsforslag, der bl.a. betyder, at kommunerne gives et incitament til at indsamle flest mulige batterier.
Det gør man ved at gå fra at kompensere kommunerne via DUT-princippet til, at man afregner efter den konkret indsamlede mængde batterier.
Fint nok.
Desværre viser det sig nu, at ministeriets hurtige arbejde tilsyneladende ikke har løst alle problemer med dette lovforslag.
I går aftes og igen her til formiddag har vi modtaget yderligere henvendelser fra berørte parter.
Parterne peger på de problemer, der tilsyneladende ikke er løst af ministerens ændringsforslag.
Det ene problem, der påpeges, er princippet om at afkræve afgifter efter vægt, som umiddelbart synes at være en fin idé.
Her peger Branchen ForbrugerElektronik på, at det vil give ekstraordinært store administrative byrder, da ingen af de batterisælgende virksomheder arbejder med vægt.
Branchen foreslår derfor, at man i stedet skal benytte en model, hvor der opkræves en stykafgift.
Dette er en ny information og derfor en information, som vi bør overveje, og derfor er det en overvejelse værd at tage dette tilbage til udvalget.
Den anden henvendelse er fra RenoSam, der påpeger problemer omkring kommunal underkompensering.
Igen en sag, som vi anbefaler at vi kigger nærmere på i udvalget.
Så mit forslag herfra skal være, at vi trækker denne sag i en ny udvalgsbehandling.