runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-04-23:
Jeg kan sige, at det for den danske regering og også for mig selv som miljøminister er af afgørende betydning, at vi får en bindende international aftale i 2009, og det er også helt afgørende, at vi i den forbindelse får de meget, meget stor bidragsydere med, og det er USA.
Nu kan man jo godt tage en længere debat om hele Kyotoprotokollens tilblivelse og den amerikanske administrations holdning.
Det er sådan set ikke det, der bliver lagt op til i spørgsmålet.
Men jeg vil blot helt klart sige, hvad der er regeringens holdning, og hvad der er min holdning som miljøminister.
Det er, at vi skal have en fælles international aftale, som også har nogle meget ambitiøse målsætninger.
Jeg må sige, at det da også glæder mig, at vi nu oplever en stærk opbakning rundtomkring i verden for det synspunkt.
Det er klart, at der så stadig væk er lande, som jo diskuterer, hvorvidt de skal være med i en international aftale eller ej.
Men det er netop også derfor, at statsministeren og klimaministeren ofrer rigtig mange kræfter på at opnå tilsagn om en bindende international aftale.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-23:
Selvfølgelig er det godt, at regeringen tager fat på udfordringen med vores privatbilisme, og jeg hilser da også velkommen, at man har lavet et takststop i den kollektive trafik siden den 1. januar.
Men fra 2001 og frem til 2007 er taksterne i den kollektive trafik steget med omkring 40 pct., og det er noget, danskerne kan mærke.
Danskerne kan faktisk mærke det, når de skal betale 20 kr. for en busbillet, og så er det måske ikke nødvendigvis noget, de gør.
Men lad nu det ligge.
Det viser bare, at den kollektive trafik er blevet ganske dyr, og at regeringen også er blevet opmærksom på det.
Jeg er glad for, at ministeren vælger at nævne, at vi selvfølgelig også skal sænke CO2-udslippet fra trafikken frem til 2020, og at det er en del af EU-målsætningerne.
Jeg vil spørge, om ministeren kan bekræfte, at regeringen stadig står ved bæredygtighedsstrategien »Grønt Ansvar«, som ministeren fremlagde et udkast til, og hvori der står, at man skal reducere CO2-udslippet fra trafikken med 25 pct. i 2030.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
Repræsentanter for den danske regering, herunder jeg selv, har masser af gange udtrykt bekymring over det her: Hvad nu, hvis vi gør det her galt?
Derfor var vi oprindeligt også nogle af de første - i øvrigt også inspireret af andre partier, andre gode input - der har krævet certificering i EU, og vi har presset på, for at det skulle ske hurtigt, og nu er vi altså et af de lande, der kommer med et fuldstændig konkret bud på, at f.eks. CO2-fortrængningskravet skal øges.
Det vil jo betyde, at man i højere grad er nødt til at producere biobrændstoffer på affald og ikke kan få det med, der er produceret på ting, der lige så godt kunne være brugt til mad.
Det er faktisk en rigtig, rigtig fornuftig linje, den danske regering har haft og stadig væk har, og jeg er glad over, at det også tegner til, at der er en ret stor opbakning til den i Folketinget.
Der er jo ingen grund til, at vi taler forbi hinanden.
Vi er enige i, at vi skal passe på, at vi ikke laver et helt umanerligt fejlgreb for at løse et problem i verden, for vi risikerer i virkeligheden så at skabe ganske mange andre problemer.
Det kan jeg bekræfte, det ved fru Pia Olsen Dyhr, men jeg kunne nu også have lyst til at tilføje debatten et par aspekter mere.
For når nu der bliver spurgt til trafikken - der taler vi jo bl.a. om perioden frem til 2020, og fru Pia Olsen Dyhr taler om en strategi frem til 2030 - er det vel værd at bemærke, at fru Pia Olsen Dyhrs parti, SF, og hele det øvrige Folketing med undtagelse af Enhedslisten har indgået en energiaftale, hvori der også står nogle interessante ting om trafik, bl.a. at vi vil afgiftslempe elbiler foreløbig til og med 2012.
Der står også, at den samme kreds af partier næste år, når vi lidt bedre kender konturerne af, hvad de kommende plug in-hybridbiler kan, vil sætte sig sammen og kigge på, hvordan vi kan sørge for, at de hurtigst muligt kommer ind på det danske marked.
Har vi allerede den lovgivning, der skal til, er det jo fint, men ellers har vi lovet hinanden, at det kigger vi på.
Jeg tror altså også, når vi kigger frem mod 2020, at et af de allerallermest interessante perspektiver vil være, hvordan vi kan nyttiggøre vedvarende energi i vores transportsystem, f.eks. ved hjælp af nogle batteriteknologier.
Ikke mindst i et land som Danmark, der har meget vindenergi og dermed somme tider overskud på nettet, vil det være rigtig, rigtig interessant, og det kan hjælpe med til at nedsætte CO2-udslippet fra transporten.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-23:
Jeg er, som klima- og energiministeren jo godt ved, meget optaget af at udvikle anden generation og derfor en stor tilhænger af det, man kalder et dynamisk system, altså at man over årene skærper kravene.
Det skal bare helst være kendt fra starten, når man lægger det frem, sådan at der virkelig er et kraftigt signal til de miljøer og de industrier, der udvikler det her.
Jeg vil så godt spørge ministeren: Er ministeren indstillet på at diskutere det her med os andre i Folketinget og ikke kun i Europaudvalget, inden der bliver lavet endelige udmeldinger til EU på det her område, altså hurtigt? Mit andet spørgsmål går så på målsætningen.
Miljøkommissær Dimas har tidligere på året sagt, at for ham var bæredygtighedskravet vigtigere, end at man fik 10 pct. Der vil jeg godt have en melding fra klimaministeren, om hun er enig i det, for vi er jo i en situation, hvor vi virkelig må tage stilling til, hvordan vi undgår, at det her kommer til at bidrage til en fødevarekrise, og hvordan vi samtidig sikrer, at andengenerationsbiobrændstoffer kan udvikles.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
Jeg har det jo sådan, og det er sådan set ligegyldigt, hvad vi taler om, at vi helst også skal basere os på, hvad det er, som mennesker, der har forstand på et givet område, fortæller os.
Det springende punkt bliver så, og det kender jeg ikke endnu, nemlig tyskernes, englændernes, hollændernes og andres holdning til det her med, om vi kan gøre det til noget dynamisk.
Det er faktisk det allermest interessante, at man nu ikke en gang for alle sætter en procentdel fast, men at man gør det til noget dynamisk, så man om 2 år, 5 år, 7 år eller om 9 år løbende kan justere de her ting i opadgående retning.
Det er faktisk det, der miljømæssigt, energimæssigt og effektiviseringsmæssigt er det allerallervæsentligste, og det er der, der ligger et meget, meget stærkt signal også til virksomhederne om at blive ved med at udvikle de her teknologier.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-23:
Jeg starter med miljømærkningen eller certificeringen.
For mig virker det i hvert tilfælde som en mærkelig politisk udmelding at komme med, at det hedder 44 pct.
Altså, vi ved jo alle sammen, at når man skal flytte noget i EU, handler det om at gå sammen med andre lande, der vil i den samme retning, og skabe så stærk en klub eller alliance som overhovedet muligt.
Når England, Tyskland og Holland, som jo ikke er ubetydelige lande på det her område, går ud og siger minimum 50 pct., og det slovenske formandskab tilsyneladende også bakker det op, mener jeg jo, det er åbenlyst, at Danmark skal sige det samme og gå ind i det her.
Nu bliver det meget teknisk at diskutere 44 pct., og hvad der er begrundelsen for det,
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
Danmark er i den kategori af lande, der prøver at få det her skærpet, og vi har i øvrigt været i dialog med både Storbritannien, Tyskland og Holland, som nævnes, i rigtig lang tid om det her, også med deres miljøministre.
Så vi er i den gruppe, der virkelig prøver at få det her forbedret.
Det, der jo bare er vigtigt, er, at vi også kan argumentere for, hvor det så lige er, den rigtige grænse går.
Det er i den forbindelse, at vi har nogle teknikere siddende nu, også i nogle tekniske komiteer i EU, der prøver at spille ind med, hvad det f.eks. er, vores forskere herhjemme siger er det rigtige snit at lægge, og hvor hurtigt man så kan gøre det til nogle mere dynamiske krav.
Det var det ene spørgsmål.
Jeg tror, at det vil være med til at booste elbiler.
Jeg tror, at det kan være med til at fremme f.eks. det, der altså hedder plug in-hybrid.
Så det synes jeg faktisk er meget fornuftigt.
Men det ligger altså allerede i Kommissionens forslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-04-23:
Jeg fortsætter med biobrændstofferne og Danmarks strategi i EU.
EU har jo besluttet en målsætning på 10 pct. inden 2020, som dog også kan indfries ved biogas eller ved elbiler, der kører på grøn el.
Og så har EU besluttet, at der skal være en miljømærkning af biobrændstoffer, det, vi også kalder en certificering.
Det er noget, vi selv i SF tog initiativ til skulle ind i den danske EU-politik.
I den situation, vi står i i øjeblikket, er der en masse spekulation på verdensmarkedet, hvor man køber op bl.a. i lyset af, at man nok kan holde på sine lagre af majs og korn og måske andre produkter, fordi der er nogle faste målsætninger for biobrændstoffer.
Så mit spørgsmål handler om to ting.
Er ministeren indstillet på at arbejde for, at man nedjusterer den målsætning, der er i EU, for at lade den gå over til anden form for vedvarende energi?
Det er den ene del af det.
Den anden del er: Er miljøministeren indstillet på, at Danmark arbejder sammen med England, Tyskland, Holland, og så vidt jeg har forstået det også det slovenske formandskab for EU, som siger, at der skal være et miljømærkningskrav om, at der mindst skal være en 50 pct. miljøeffekt af de biobrændstoffer, der kan komme på markedet i EU?
Det med 44 pct. lyder lidt mærkeligt for mig, når der er andre lande, der i hvert fald ifølge The Economist har spillet ud med 50 pct.
Og jeg går ud fra, at vi er enige om, at der skal være skrappe bæredygtighedskrav.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
Jeg var ude at sige offentligt i sidste uge, at 35 pct. er for lavt.
Det skal være omkring 44 pct.
Det er nemlig der, vi med hjælp fra vores teknikere og de folk, der virkelig ved noget om det, kan argumentere for, at det bør ligge nu.
Men jeg har så sagt en ting til, og det er, at det er meget, meget vigtigt, at vi nu i EU laver et dynamisk system, sådan at kriterierne løbende kan strammes og skærpes, så det bliver reelt teknologidrivende, så der bliver en reel tilskyndelse hos virksomhederne til stadig væk at være i front med det her.
Så vi skal ikke lave et statisk mål; det skal være et mål, hvor det hele tiden går opad.
Det vil faktisk betyde, at det, vi jo har valgt at satse på i Danmark, nemlig biobrændstof produceret på affald - det er det, vi har sat 200 mio. kr. af til at forske i - jo klarer sig ganske godt, og det er også på den anden side af 50 pct.
F.eks. har det, Daka laver, en CO2-fortrængningseffekt på 60 pct., og det er biobrændstoffer lavet på slagteriaffald.
Det er ganske, ganske fornuftigt.
Så vi må ikke sige nej til det hele.
Vi skal lægge snittet det rigtige sted, og det er det, vi efter virkelig bedste evne og mange overvejelser har prøvet at gøre med det her bud.
Der er sådan en vittighedstegning her fra Harald Tribune fra forleden dag, hvor vi ser sådan en vestlig udseende mand stå over for en afrikansk dreng og sige: Spis nu din mad, børnene i USA er ved at løbe tør for benzin.
Altså, vi skal passe på, at vi ikke skaber den omvendte verden.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-23:
Jeg bliver nødt til lige at starte med at rette en lille ting: Klimaministeren siger, at Socialdemokratiet har skrevet under på kravet om 5,75 pct. i energiaftalen.
Nej, det har vi ikke.
Det var nemlig grundlag for en væsentlig drøftelse under forhandlingerne, og det er meget klart, at vi konstaterer i energiaftalen, at regeringen har det her krav, konstaterer, at EU har nogle krav.
Socialdemokratiet har bestemt ikke skrevet under på, at det er vores politik.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi tidligere har været meget opsat på og meget, meget positive over for biobrændstoffer, fordi vi havde nogle meget høje forventninger, men de forventninger må vi jo bare konstatere ikke er blevet indfriet.
Derfor er vi nødt til at forholde os til virkelighedens verden om, at nogle biobrændstoffer belaster både miljøet og klimaet mere, end de gavner.
Og en af de ting, som jeg har hæftet mig ved, er, at Gordon Brown i The Guardian har udtrykt bekymring over biobrændstoffer.
Jeg synes, det ville være rigtigt, hvis vores minister også gik til EU og udtrykte en sådan bekymring og overvejede at lempe kravet.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
Nu må jeg for det første gå i rette med fru Mette Gjerskov.
Men som fru Mette Gjerskov ved, er vi jo nogle, der hele tiden har været meget forbeholdne over for det her med at lave fødevarer til brændstof, og regeringen har faktisk holdt tungen fuldstændig lige i munden her.
Det er også derfor, vi har sagt, at vi ikke vil afgiftslempe eller ligge under for pres - i øvrigt bl.a. fra Socialdemokratiet tidligere - om, at vi skal tvinge flere procent biobrændstof ind i benzinen hurtigere.
Vi har været drivkraften i EU, vi har presset på i EU for at få nogle markante bæredygtighedskriterier.
De er under udarbejdelse, vi kender Kommissionens udspil, og oven i det har regeringen så sagt: Der er nogle ting i Kommissionens udspil til, hvad der skal være kriterierne, for at vi kan kalde et biobrændstof for bæredygtigt, der ikke er skrappe nok.
Så der har jeg på regeringens vegne spillet ind med, at det skal være endnu skrappere, bl.a. evnen for disse biobrændstoffer til i hele deres levetid så at sige at fortrænge CO2.
Det er klart, at hvis verden laver et galt greb der, kan det få nogle enorme konsekvenser.
Derfor skal vi tænke os godt om, og derfor fulgte regeringen faktisk ikke sidste år i januar bl.a. Socialdemokratiets og hr. Svend Aukens forslag om, at vi skulle have 10 pct. biobrændstof tvunget iblandet allerede i 2010.
Der tror jeg det var rigtig, rigtig klogt at regeringen holdt tungen lige i munden.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-23:
Jeg vil gerne vende blikket lidt imod biobrændstoffer, for det er jo sådan, at mange steder rundtomkring i verden står valget mellem, om vi vil have mad eller vi vil have benzin.
Verdensmarkedspriserne på fødevarer stiger, og nogle steder er prisen på sådan nogle helt basale fødevarer som majs og ris fordoblet.
Det er der selvfølgelig flere grunde til, men en af dem er altså, at mere og mere mad bruges til at lave biobenzin og biodiesel i stedet for - som det burde - til at mætte slunkne maver.
Nu er vi nogle, som er blevet vældig, vældig bekymrede ved biobrændstofferne, ikke mindst set i lyset af verdensmarkedspriserne på madvarer.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren er enig i, at det her krav om at iblande biobrændstoffer i benzinen faktisk har vist sig at være en fejl.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-23:
I princippet kan alt jo diskuteres, også det arbejde, der pågår.
Det betyder bare, at borgerne skal betale for det på en anden måde.
Og erfaringerne andre steder fra viser jo, at det virker i den fase, man starter med det, men på et eller andet tidspunkt finder det igen sit leje, og de, der har råd til det, kører altså stadig væk i biler i byerne.
Så vi skal tænke os godt om med hensyn til virkemidlerne.
Nu startede fru Pia Olsen Dyhr jo med at sige, at benzinpriserne i Danmark ikke var steget lige så meget som andre steder osv., men alle ved jo, at mennesker i Danmark til gengæld er overordentlig hårdt beskattede på udgiften til en bil.
Man kan sige meget om Danmark, men det vil altså være de færreste, der hævder, at vi beskatter bilisterne decideret lempeligt.
Det er der ikke noget der tyder på.
Til gengæld fik vi, da vi sidste år omlagde bilafgifterne, også ændret vanerne, sådan at salget af firehjulstrækkere er halveret siden sidste år og salget af de mere energi- og miljøvenlige biler er mangedoblet.
Det er faktisk et rigtig godt eksempel på regeringens miljø- og klimapolitik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-23:
Jeg er meget glad for, at klima- og energiministeren bekræfter målet om de 25 pct. i 2030, for transportministeren har sagt, at vi må kigge på, om det skal være 25 pct. eller 20 pct.
Det må være op til en diskussion.
Så jeg håber på, at klimaministeren sætter det på plads i regeringen, og at vi selvfølgelig holder fast i målsætningen om de 25 pct. Med hensyn til det med de forskellige virkemidler til at gøre noget for at sænke CO2-udslippet fra trafikken er jeg enig i, at det selvfølgelig er godt, at man i energiaftalen har gjort noget i forhold til elbiler.
Men vi har mange andre virkemidler, og jeg vil gerne høre ministerens holdning til at få indført f.eks. trængselsafgifter, som jo vil være et kraftigt incitament til at få folk væk fra bilen og over i den kollektive trafik.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-23:
Jeg vil gerne sige tak for svaret, for jeg synes, det er rigtig positivt, at klimaministeren vil være med til at stille nogle skrappere krav til EU.
Det, man taler om i EU lige nu, er en fortrængningsprocent på 35 pct. CO2, hvis vi nu skal være lidt tekniske her i Folketingssalen, og det er faktisk ganske utilstrækkeligt, hvis man skal have fjernet alle fødevarerne fra det certificerede biobrændsel.
Jeg så forleden dag, at professor Henrik Wenzel herhjemme sagde, at det decideret er hovedet under armen, hvis man gør det.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren deler den holdning, at de 35 pct. vil være hovedet under armen.
Er ministeren enig i sådan et mål?
Steen Gade (SF), 2008-04-23:
Jeg har egentlig ondt af miljøministeren.
Det er altså ham, der taler om Bushs ranch, men ikke taler om, at Bush har gennemført dramatiske forringelser af naturpolitikken i USA, herunder i nationalparkerne, og givet lov til olieudvinding i områder, hvor olieudvinding før var forbudt.
Men der var i hvert fald en melding fra miljøministeren, nemlig at miljøministeren går ind for bindende internationale aftaler.
Så vil jeg spørge miljøministeren, om han ikke mener, at lige netop præsident Bush er den, der har gjort størst skade i forhold til Kyotoprotokollen overhovedet.
Det var ham, der torpederede den eller prøvede at torpedere den totalt.
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-23:
Statens Institut for Folkesundhed har i rapporten »Sundhed og sygelighed i Danmark 2005 & udviklingen siden 1987« beskrevet problemerne med astma meget tydeligt.
I 1987 angav, hvad der svarede til 2,9 pct. af den voksne danske befolkning, at de havde astma.
Det tilsvarende tal for 2005 viser, at antallet var steget til 6,4 pct., altså mere end en fordobling på bare 18 år.
Særlig skræmmende er det, at andelen er lige så høj i aldersgruppen 16-24 år, som den er i aldersgruppen 65-79 år, nemlig 7,3 pct.
Vi ved, at problemerne vil vokse i den gruppe af unge, der vokser op; stadig flere vil få astma, og en af årsagerne er naturligvis luftforureningen.
Vi har for længst erkendt, at der skal gøres noget aktivt for at mindske problemerne med passiv rygning, og at det helt afgjort er en meget vigtig faktor i udviklingen af astma, men den anden store synder er altså trafikkens luftforurening.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-04-23:
Jeg må sige, at vi kommer langt omkring – en helikopter, der skal bringe en statsleder til en anden.
Hvis det er det, jeg skal svare på, så må man sige, at vi kommer meget langt omkring.
Men det er helt fair, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht.
Jeg tror, det giver sig selv, at der, når man skal mødes statsleder til statsleder, kan være nogle praktiske udfordringer i det.
Jeg kan sådan set bare henholde mig til at sige, at jeg jo af gode grunde ikke var med til det møde.
Af mange årsager synes jeg da, at det kunne have været meget spændende at møde præsident Bush, og det vil jeg da også håbe jeg får lejlighed til.
Der er nu ikke noget i min kalender, der tyder på, at jeg får lejlighed til det.
Men jeg vil sådan set bare sige, at jeg jo overhovedet ikke kan eller vil gå ind i en debat om, hvad der har været drøftet de to statsledere imellem.
Jeg kan blot se, hvad det er, statsministeren har svaret på det spørgsmål, som hr. Torben Hansen og Det Politisk-Økonomiske Udvalg har stillet.
Og jeg må sige, at jeg erklærer mig fuldstændig enig i statsministerens svar.
Jeg kan forstå, at der så lige med hensyn til den rapport er stor tiltro til statens eksperter.
Det er jo ellers noget, som Socialdemokraterne ved festlige lejligheder har taget et stort opgør med, fordi de ikke nødvendigvis mener, at de ting, vi får oplyst, er så korrekte.
Men lad det være.
Det, som jeg gerne vil slå helt fast, er, at jeg tager luftforureningen særdeles seriøst.
Jeg startede bare med at måtte spørge hr. Torben Hansen om, hvorvidt det går rigtige vej eller ej, for når man hørte hr. Torben Hansens indledning, fik man næsten indtryk af, at det var blevet meget værre.
Det er blevet bedre, og det er kun godt, og det er kun fornuftigt, men det betyder da ikke, at man skal lægge sig tilbage i hængekøjen og ikke gøre noget ved problemstillingerne, for vi har en lang række EU-målsætninger, vi skal leve op til.
Det er også derfor - og det kunne man måske have håbet at der var blevet kvitteret for, men det er fair nok, at Socialdemokratiet ikke vil gøre det - at jeg nu kommer med en lufthandlingsplan.
Det er netop for at rykke på nogle af de udfordringer, vi står over for, og som vi skal finde en løsning på.
Men af mange forskellige årsager har jeg ikke tænkt mig i dag at fremlægge, hvordan min lufthandlingsplan kommer til at se ud, men der kan miljøzoner og debatten om miljøzoner selvfølgelig være et væsentligt incitament og også en væsentlig del af den plan, der bliver fremlagt, men det er hverken noget, jeg har besluttet endnu, eller noget, som jeg vil informere Folketinget om i dag.
Torben Hansen (S), 2008-04-23:
Jeg kan forstå på ministeren, at han ikke synes, at det her er et massivt problem.
Sådan blev det i hvert fald udtrykt.
Socialdemokratiet synes, at når vi hvert år har 3.400 danskere, der dør af luftforurening, når vi har massive antal af astma- og bronkitistilfælde, hospitalsindlæggelser, 2 millioner sygedage, så synes vi, at det er massivt problem.
Så kører ministeren frem med den sædvanlige snak om, at det hele kommer fra udlandet, og der vil jeg endnu en gang henvise til den her nye rapport fra Statens Institut for Folkesundhed, hvor der rent faktisk står: Den væsentligste kilde til ultrafine partikler i byluft er trafik, især udstødning fra dieseldrevne køretøjer.
Man dækker sig hele tiden ind under, at det hele kommer udefra, og det er der også noget af det, der gør, men partiklerne, som er dem, der langt hen ad vejen slår de fleste mennesker ihjel, er vi selv herre over, og det er dem, som Socialdemokratiet gerne vil af med ved hjælp af den her miljøzonelovgivning.
Kan vi ikke få et klart svar fra ministeren?
Det der med, at det kommer udefra, holder ikke.
Jeg synes, at man også skal prøve at konsultere, hvad statens egne eksperter siger på det her område.
Det er noget, som vi selv kan regulere.