runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Mange tak.
I dag behandler vi et forslag fra Liberal Alliance om at fjerne kravet om at opstille måltal for den kønsmæssige sammensætning af ledelsen i store virksomheder og i statslige institutioner.
I Dansk Folkeparti tror vi på kvalitet og ikke på kvantitet.
Det vigtigste for os er, at man får den mest kvalificerede medarbejder, om det så er en kvinde eller en mand, er for så vidt lige meget for os.
Derfor giver måltal og kvoter i øvrigt heller ikke nogen mening for os.
Det er meget muligt, at kvinder kan bidrage med noget andet end mænd, og at mænd kan bidrage med noget andet end kvinder, men at fremtvinge en særlig sammensætning på baggrund af antallet af et eller andet køn via kvoter er for os se ikke den rigtige vej at gå.
Det her er så ikke deciderede kvoter, men det nærmer sig jo, for når virksomheden skal opsætte et mål, sætter de jo et tal, og det tal vil de så gøre meget for at opnå, og så kan man jo godt sige, at det alligevel er en slags kvoter.
Vi tror på, at virksomhederne godt selv kan finde ud af at sammensætte deres ansatte og finde de rigtige.
Vi tror på, at virksomhederne godt kan finde de bedst kvalificerede til de opgaver, de nu skal løse.
At mænd og kvinder jo er forskellige, og at mænd og kvinder har forskellige præferencer i deres liv, synes vi ikke er noget problem.
Hvis en kvinde gerne vil gå derhjemme på deltid eller slet ikke have et arbejde for at passe sine børn, er det fint, og hvis hendes mand har ambitioner om at nå til tops i en virksomhed, er det også fint.
I øvrigt er det også fint, hvis det var omvendt.
I sidste periode havde vi en kvindelig statsminister.
I denne periode har vi en kvindelig formand for Folketinget.
I øvrigt er der 37,4 pct. kvinder her i Folketinget, og det er så måske ikke lige en virksomhed, der er tale om her, men det viser i hvert fald, at de kvinder, der gerne vil, kommer også frem.
Vi tror på, at de ledere, der kæmper for, og som ønsker poster, også får dem – om de er mænd eller kvinder, er lige meget.
Så er der den her snak om EU-kvoter.
Da det her i sin tid blev vedtaget, snakkede man også om EU-kvoter.
Man snakkede også om, at der muligvis kom kvoter fra EU.
Det er efterhånden en del år siden, og vi har endnu ikke rigtig fundet ud af, hvornår de der kvoter så kommer, og om de kommer.
Der må jeg så bare sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke vil tvinges til at fastholde måltallene på baggrund af en skræk for, hvad der måtte komme fra EU.
Vi vil i øvrigt heller ikke tvinges til at lave kvoter, hvis det måtte komme fra EU.
Derfor støtter vi Liberal Alliances forslag om at fjerne måltallet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Grunden til, at der ikke er kommet EU-kvoter, er, at der er et blokerende mindretal i EU, som forhindrer det.
Det er bl.a. Danmark og andre lande, som er med til at blokere for, at vi kan blive pålagt EU-kvoter.
Og nu må vi se, for vi ved jo aldrig, hvordan verden ser ud om et år, om 2 år eller om 5 år, men i min optik er det bedste, vi kan gøre, at bruge tiden fornuftigt og vise, at det her kan vi selv.
Vi har ikke brug for, at nogen nede fra Bruxelles skal komme og belære os om, hvordan tingene skal ordnes.
Det plejer da ellers at være en dagsorden, Dansk Folkeparti gerne vil være med på.
Så kan Dansk Folkeparti ikke se, at det allerbedste værn, vi har imod at blive pålagt noget af EU, er, at vi løser tingene selv, og at vi gør det vores egen måde, og at vi gør det på en måde, som virksomhederne kan se sig selv i?
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Jo, det er jeg for så vidt fuldstændig enig med hr. Rasmus Horn Langhoff i, bortset fra, at vi så ikke går ind for måltallene og derfor ønsker dem fjernet
Og det vil vi også gerne selv have lov at bestemme.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Så fik vi hørt, hvad Dansk Folkeparti ikke vil.
Men så bliver jeg nødt til at spørge: Hvad vil Dansk Folkeparti så?
Vil I ingenting, eller har I andre bud på det?
Er der et eller andet i kvinder, der bare gør det, altså dna'et eller kvinders prioriteringer?
Skal det bare være sådan, som det er nu, altså at der ikke er særlig mange kvinder i toppen af dansk erhvervsliv?
Er det det naturlige?
Altså, mener Dansk Folkeparti, at der en problemstilling i, at der er meget få kvinder i toppen af dansk erhvervsliv?
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Nej, vi mener faktisk ikke, det er et problem.
Det, som vi mener er problemet, er, at man forsøger at lave en eller anden ideologisk sammensætning, som man tror er rigtig god.
Og der må jeg bare tilslutte mig det, som Liberal Alliances ordfører sagde tidligere, altså at det at være kvinde og ikke vide, om man er valgt på baggrund af ens køn eller på baggrund af ens kvalifikationer, ikke er nogen rar tanke, og det er heller ikke noget, som vi tror er specielt gavnligt for kvinderne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Jeg kan forstå, at det er vigtigt, vi løser vores problemer selv – det er jo næsten sådan en hel liberal tilgang til verden.
Men for at blive i bibelsproget kan man jo næsten sammenligne det sammenbrud, der var i den socialdemokratiske ligestillingsdagsorden i sidste periode, med sådan et bibelsk inferno – vi taler jo både kønskvoter og forbud mod prostitution og tvungen barsel osv. osv.
Derfor spørger jeg nu ordføreren igen: Er man i det kongelige danske Socialdemokrati gået væk fra at mene, at kønskvoter er en god idé?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Nu var det faktisk ikke for at sige, at spørgeren var absurd, men sådan tror jeg spørgeren opfattede det.
Men det ville ligge mig fjernt at sige, at nogen i Dansk Folkeparti var absurd.
Men nu er det jo en diskussion om, at en minister svarer, at man kan sætte nul som et måltal, og der må jeg sige, at det kan være, at det kræver en lidt nærmere historisk udredning af, hvorfor der så blev givet det svar.
Og generelt giver ministre jo sådan set svar, der er fornuftige, fordi der er gode folk, der hjælper ministre med det.
Men altså, jeg står fuldt på mål for det, jeg sagde under samrådet den anden dag.
Og som jeg også gav tilsagn om, kommer vi til at lave en uddybning på baggrund af dette, for hvis man har et måltal, der hedder nul, hvordan kan man så overhovedet have en ambition om at flytte sig?
Det var sådan, man skulle opfatte mit svar.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg bliver lige nødt til at tage ordet her.
Jeg skal sige, at for mit eget vedkommende og for Socialdemokratiets vedkommende går vi ind for den her lov, fordi vi tror på den, altså fordi vi mener, det er det bedste for erhvervslivet og også på længere sigt for Danmarks konkurrenceevne, at vi får hele talentmassen i spil, men også fordi vi mener, det er vigtigt for ligestillingen, og at det er vigtigt for den enkelte arbejdsplads, og fordi vi tror på, at mangfoldighed er en styrke.
Så det er derfor, vi går ind for det.
Jeg nævner også den politiske virkelighed, der er i det europæiske, fordi jeg synes, at det også er en del af historien.
Hvis man mangler argumenter, kan man jo altid læne sig op ad det, og det er jo så det, vores regering meget har gjort i dag.
Jeg vil lige sige, at Alternativet skal passe lidt på med de her EU-kvoter; for det første, fordi erhvervslivet, mener jeg, ikke får særlig stor gavn af, at de bliver pålagt en bestemt procent inden 2020, og for det andet, fordi ligestillingen ikke kommer til at få særlig meget gavn af det, fordi det kun er de allerstørste børsnoterede virksomheder, der bliver pålagt de her kvoter.
Så det er et meget, meget hårdt redskab, som i virkeligheden kommer til at få en meget, meget lille ligestillingsmæssig effekt.
Og det er da en dårlig handel at gøre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jeg tror heller ikke, at jeg udtrykte, at jeg ikke troede, at Socialdemokraterne gik ind for den her lov af rent strategiske grunde.
Nu var det mine egne overvejelser her fra stolen.
Først synes jeg, at det er vigtigt lige at holde sig for øje, at vi ikke kommer til at blande to forskellige begreber sammen, nemlig ligestilling og mangfoldighed.
Jeg synes, det er meget vigtigt at holde dem adskilt.
Ligestilling er ligesom en sag for sig selv, og ud over det har vi mangfoldighedsstrategierne, som er vigtige.
Jeg kender udmærket godt til, hvordan EU-kvoterne er beskrevet, og grunden til, at jeg synes, de er fornuftige, er, at når vi presser toppen, sker der nogle forandringer.
For når der sker en forandring i ledelsesstrukturerne i de store virksomheder, er vi overbeviste om, at det vil have en meget gavnlig effekt hele vejen ned, men det gør ikke, at et redskab som måltal og strategier ikke også er gode redskaber.
Vi synes bare, at det går meget, meget langsomt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Det er toppen i Danmark, der rykker.
Det er bagdelen og halen, som har problemer med at følge med.
Så det, man virkelig vil gøre, hvis man tager imod de europæiske kvoter, er, at du vil slå de allerstørste børsnoterede virksomheder oven i hovedet, og så vil du ikke få ligestillingseffekten og talentmassen i spil i resten af de mange virksomheder, der i virkeligheden har behov for det.
Det er jo det, der er så genialt ved det her.
Det er blød lovgivning, men rammer enormt bredt, så vi får en massebevægelse i gang.
Så skal vi lige have ministeren til at håndhæve det, men ellers kommer det til at køre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jeg forstår ikke helt, at vi har toppen med.
De tal, som jeg har kunnet finde, viser, at vi ligesom er overhalet af alle andre lande i Europa, når det kommer til topledelsesteamsene i vores C20-virksomheder.
Det er sådan noget med 97-3 til mændene.
Så jeg synes ikke, at det går så fantastisk godt; det må jeg indrømme.
Det kan godt være, at der er nogle nyere tal, som spørgeren har fat i.
Dem vil jeg meget gerne have.
Men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det lyder, som om vi kan lave en rigtig god værktøjskasse af mange forskellige muligheder, der både kan indeholde kvoter, måltal, strategier.
Det synes jeg bliver spændende at se, når vi i 2017 får den her evaluering, og så kan vi forhåbentlig for alvor komme videre og rykke på ligestillingen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg forstår godt, at Liberal Alliance blev lidt overrasket over, at nu var der så borgerligt flertal, og at Venstre så hopper over til rød blok i den her sag.
Jeg er meget positivt overrasket over det, måske lige så overrasket over det, som fru Laura Lindahl.
Så jeg forstår godt frustrationen, og jeg synes også, at det er helt naturligt at fremsætte det her beslutningsforslag.
Når det så er sagt, synes jeg også, at det er bekymrende, at Liberal Alliance ikke har større tiltro til danske virksomheder, for hvorfor i alverden skulle Danmarks største virksomheder på grund af nogle måltal og på grund af nogle politikker gå ud og udpege dårligt kvalificerede kvinder og mænd i deres bestyrelser.
Hvordan i alverden skulle de have gavn af det?
Det er der jo ikke nogen der pålægger dem, det er jo ikke nogen herinde der pålægger dem, og der er jo ikke noget i loven, der pålægger dem, at de skal hive ukvalificerede bestyrelsesmedlemmer ind, eller at de skal have x antal mænd eller kvinder.
Jeg siger bare, at de skal have deres politikker, og at de skal have deres ambitioner.
Hvorfor har Liberal Alliance ikke større tiltro til dansk erhvervsliv?
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Liberal Alliance har jo netop kæmpe tiltro til dansk erhvervsliv, og derfor tror vi jo på, at de kan klare det her selv, at de kan sammensætte den bedste bestyrelse.
Uafhængigt af hvad vi politikere mener er den bedste bestyrelse, så tror vi jo netop, at det kan virksomhederne selv.
Det skal vi ikke blande os i politisk.
Så jeg mener jo netop, at vi gerne vil afskaffe de her måltal.
Det er netop et udtryk for en enorm tillid til det danske erhvervsliv.
Det er klart, at vi i Liberal Alliance ikke er tilhængere af EU's kvoter, men det er altså nyt for mig, at vi herinde skulle begynde at lovgive ud fra, hvis og såfremt der på et tidspunkt sker en ændring i EU.
Det er så meget hvis og hvis og hvis, at det er helt mærkeligt, at vi skulle tage højde for det i vores lovgivningsarbejde.
Jeg tror ikke, at ordføreren kan nævne andre områder, hvor vi sidder og lovgiver her, i forhold til hvis der på et eller andet tidspunkt sker en ændring i EU.
Sådan kan vi jo ikke arbejde.
Det er fuldstændig galimatias for mig, at vi skulle tage højde for, at der på et tidspunkt kan ske en ændring i EU.
Det kan da sagtens ske, men det er vi ikke herre over her.
Så her i Danmark er vi nødt til at lovgive ud fra det, vi mener er det rigtige.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Først vil jeg lige sige, at jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er noget underligt noget at skulle lave lovgivning ud fra, hvad der måske kan komme til at ske i EU.
Nå, men det, jeg egentlig tager ordet for, er for at spørge ind til noget, som fru Laura Lindahl har spurgt flere om, nemlig det her med, om de kunne forstå følelsen af, om man var valgt som kvinde eller for sit talent eller for sin kunnen.
Men tror fru Laura Lindahl ikke, at man, når der netop er nogle mål, og når der er den opmærksomhed, som måltal eller kvoter kan give, så er mere bevidst om sin rekrutteringsproces, altså at man prøver at kigge lidt længere ud?
For vi har jo alle sammen set undersøgelser om sammensætninger, nemlig at det kører i netværk, og at det kører i kredse, hvor man ligner hinanden.
Så den tvungne opmærksomhed, som det her kan give, kan være med til, at man åbner rekrutteringsprocessen op og måske finder nogle langt mere kvalificerede personer til poster.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Det vil jeg ikke afvise, men min holdning er baseret på en principiel holdning til, at det må virksomhederne selv finde ud af.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at virksomheder bliver dygtigere.
Jeg har al interesse i, at man får sammensat de bedste bestyrelser, og jeg ser da meget gerne netop rollemodeller inden for virksomheder, der går forrest og siger: Vi har sammensat vores bestyrelse med både mænd og kvinder og forskellige etniciteter og aldre, og det giver en bedre bundlinje.
Men jeg vil have det ad frivillighedens vej.
Jeg vil have det ad den vej, hvor virksomhederne viser, at det her giver mening for dem, og at der så er andre virksomheder, som frivilligt lader sig inspirere af det.
Det er nok forskellen.
Jeg tror sådan set, at målet sagtens kan være det samme.
Men forskellen er, at jeg er meget interesseret i, at virksomhederne selv bygger det op nedefra, og at det ikke er noget, vi kommer og pådutter dem oppefra.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Men når man laver den her slags lovgivning, er det jo netop for at skubbe på en udvikling.
Det er jo også en form for hjælp, kan man sige.
Kan ordføreren forestille sig andre værktøjer, vi så kunne komme med herindefra, for at hjælpe vores erhvervsliv til at blive bedre til rekruttering?
Så er der nogle andre redskaber, som ordføreren kan forestille sig vi så kan komme med som hjælp herfra til vores erhvervsliv, ligesom vi hjælper med mange andre ting?
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Jamen i virkeligheden mener jeg ikke, at vi politisk skal blande os.
Det er sådan helt principielt.
Men hvis man skulle pege på en ting, ville mit bud være at fjerne topskatten.
Det kan lyde som klassisk Liberal Alliance, men faktisk ved vi, at kvinder reagerer meget mere på topskatten, end mænd gør.
Kvinder vejer det meget mere op: Hvad er min fritid værd, i forhold til hvad jeg får ud af det økonomisk.
Så hvis vi fjernede topskatten, tror jeg faktisk, at det ville vælte ind med kvinder i bestyrelserne og på de øverste topledelsesposter, for så ville kvinderne synes, at det var det værd, og de kunne bruge den ekstra økonomi til at ansætte noget hjælp i hjemmet, som typisk er vigtigere for en kvinde.
Så at fjerne topskatten kunne være et muligt bud.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
De kan selv i dag, og alle virksomheder ved, at de selv kan i dag, så der er ingen grund til at gøre det mod dansk erhvervsliv.
Men det er jo ikke en eller anden lille lokal købmand et eller andet tilfældigt sted.
Det er landets allerstørste virksomheder, dybt professionelle kæmpestore virksomheder.
De ved godt, at de skal udpege de bedst kvalificerede, men at de også skal opstille nogle ligestillingspolitikker.
Så der er jo ikke noget, der tvinges ned over dem, altså at de skulle hente nogle ind, der er ukvalificerede.
Derimod er Liberal Alliance i gang med at gøre dansk erhvervsliv en kæmpe bjørnetjeneste ved at ville fjerne den her lovgivning, for så kan de netop risikere, at der vil komme nogle kvoter fra Bruxelles, som de vil blive pålagt, og så er der ingen kære mor.
Så er de klemt.
Og det må Liberal Alliance tage ansvaret for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Hvis man tager årsrapporter for en række virksomheder og kigger på billedgalleriet over bestyrelsen, så tror jeg, at man vil opleve, at det ser lidt ensartet ud nogle steder, og at mænd er for dominerende.
Jeg er ganske uenig i, at virksomhederne pr. automatik har sammensat den bedste bestyrelse.
Jeg tror, at man har sammensat bestyrelser mange steder, fordi man lige kender en, man synes kunne passe ind i det hold, som så bliver ret ens.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-13:
Jamen jeg vil bare sige tak for svaret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Det sad jeg faktisk også og tænkte over, altså om jeg skulle være enormt strategisk og lige pludselig ændre den indstilling, jeg havde fået fra gruppen, og sige: Fint, vi stemmer for.
Men nu har vi den her lov, som er et lille skridt i den retning, vi gerne vil gå.
Der skal være en evaluering til næste år, og den er jeg ret sikker på kommer til at vise, at der ikke er sket nok.
Og så er jeg sikker på, at der er flere partier, der vil være med til at tage flere skridt for at gøre det her.
Så, ja, jeg kunne godt have tænkt meget strategisk og tænkt, at vi via den vej kunne have fået EU-regler ind, men det er nu ikke sådan, jeg har lyst til at agere.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg synes, Enhedslistens ordfører rigtig fint har redegjort for, hvorfor mangfoldighed naturligvis også er en styrke i erhvervslivet.
Jeg har et spørgsmål, som egentlig er lidt i kategori med det, som Liberal Alliance har spurgt til og været meget bekymret for, og jeg kan stille spørgsmålet til Enhedslistens ordfører på en anden måde: Med alle de fantastisk dygtige kvinder, vi har i Danmark, kan Enhedslistens ordfører så være bekymret for, om der sidder nogle mænd derude i bestyrelserne og egentlig frygter, at de ikke havde siddet der, hvis de eksempelvis havde været kvinder?
Altså, er der nogle mænd derude, der går og er enormt bekymrede på vegne af deres køn for, om de nu er dygtige nok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Jeg har ikke statistisk belæg for at vide, hvor stor den mandlige bekymring er for, at der skulle komme nogle kvinder, der var dygtigere.
Men jeg tror sådan set, at der er mange, der godt kunne frygte det, for der er så mange dygtige kvinder og der er så mange bestyrelser, som hovedsagelig består af mænd.
Så jeg ville godt kunne forstå, hvis der var nogle, der bekymrede sig lidt.
Det kan jo være interessant at sidde i en bestyrelse, men det er rigtig interessant at sidde der, hvis det er en bestyrelse, som fungerer godt, hvis der er fremdrift i det, man skal lede, og man har nogle gode processer.
Det er min erfaring, at det har man sådan set bedst, hvis man har en bredt funderet bestyrelse med forskellige kompetencer.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-05-13:
Jeg spørger både med et glimt i øjet, men jo også i alvor, for i den her diskussion hører vi tit, at man er så bekymret for, at hvis der skulle komme flere kvinder, ville det sikkert være de allermest talentløse kvinder, som virksomhederne ville hive ind, hvor vi slet ikke sætter spørgsmåltegn ved de mænd, der bliver hevet ind.
Det kunne jo godt være, at virksomhederne bare ville hive de bedste ind, og at det sådan set også er i virksomhedernes interesse, at vi har gang i hele talentmassen, både de dygtigste mænd og de dygtigste kvinder.
Der er faktisk ingen grund til at hive nogen ind, som ikke er dygtige nok, hverken kvinder eller mænd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Jamen jeg er sikker på, at man mange steder har fokus på at rekruttere de bedste, og hvis det viser sig, at de ikke er de bedste, så kan de skiftes ud.
Altså, mere kompliceret er det jo ikke.
Det er ikke ligesom med Folketinget, hvor befolkningen vælger nogle ind, og så hænger befolkningen på den sammensætning i måske helt op til 4 år, før man kan evaluere, om det er de rigtige, som man har siddende i Folketinget.
Der har man i erhvervslivet en mulighed for hurtigere at udskifte bestyrelsesmedlemmer.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Mange tak.
Hvis man nu har en mand og en kvinde, som har akkurat de samme forudsætninger, og som har akkurat de samme kvalifikationer, og fordi man så at sige har opfyldt mandekvoten, mangler en kvinde, kan man så ikke godt kalde det diskrimination af mænd på baggrund af køn, når manden nu bliver fravalgt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-13:
Jo, det kan man godt sige, men sådan er det jo, når man arbejder med nogle omstillinger.
Så er der nogle, der kan blive nedprioriteret, når man skal opprioritere andre.
Hvad angår det der med at gøre det matematisk op, tror jeg ikke man kan finde så mange eksempler på, at man står med to, der er helt lige.
Men det er klart, at når man arbejder med de her måltal – og vi kan se, at vi er inde i en proces, hvor det ser ud, som om der bliver lidt flere kvinder i toppen af ledelsen – så er der nok nogle mænd, som ikke kommer frem i karrieren, og sådan er det.
Det synes jeg sådan set ikke er noget problem.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-13:
Det er jo meget interessant, at man accepterer kønsdiskrimination.
Hvis man så har sin bestyrelse, og man ligesom har fyldt op med de her mænd, som man nu skal have, og man så får nogle flere ansøgninger, og der også kommer nogle fra nogle mænd, så kan man heller ikke ansætte dem, selv om de er mere kvalificerede end de kvinder, der så eventuelt måtte ansøge, og så er man jo tvunget til at ansætte en, der mindre kvalificeret.
Kan ordføreren ikke se et problem i det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Vi behandler det her forslag om at afskaffe måltallene for den kønsmæssige sammensætning af ledelsen i virksomheder og statslige institutioner.
Jeg vil starte med at sige, at Alternativet ikke støtter forslaget, og det skal jeg også sige på vegne af SF.
Når vi ikke kan støtte det her, er det, fordi vi tager ligestilling meget alvorligt, og vi mener, at det er afgørende, at vi har ligestilling, som reelt giver lige ret, men også lige muligheder til både mænd og kvinder.
Det gør altså, at vi må gøre op med noget af den strukturelle diskrimination, som der jo er i vores samfund, herunder også i ledelserne i virksomheder.
Altså, vi er ikke stolte af at se på de her tal, der kommer fra forskellige organisationer.
Ifølge de seneste tal, jeg har fra World Economic Forum, ligger vi på 72.-pladsen i kønsbalance.
Grunden til, at vi ikke er stolte af det, er, at når vi ikke har en bedre kønsbalance, udnytter vi ikke det store potentiale, der er, hele den talentmasse, der er, og det gør vi ikke, fordi vi har nogle systemer, der ligesom strukturelt set står i vejen for det.
Så kan man sige: Er det så nok med de her måltal?
Det mener vi faktisk ikke, og det var også derfor, vi ikke støttede regeringens mandat i Europaudvalget, da man skulle ned i efteråret og diskutere kvoter.
Vi kunne simpelt hen ikke støtte, at man stemte imod det, for vi mener faktisk, at det kan være fuldstændig nødvendigt at have kvoter i en overgangsperiode, når man skal lave så fundamentale forandringer, som vi jo i vores optik bliver nødt til at lave i virksomhederne og de statslige institutioner.
Så vi kan ikke støtte det her forslag om at afskaffe måltallene.
Vi så gerne, at man gik længere.
Nu ved vi så, at der skal være en evaluering af det her til næste år, og hvis den så viser, at det ikke har gjort nok, håber vi på, at der er flere, der vil være med på at tage nogle yderligere skridt, så vi for alvor kan få skabt reel ligestilling.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-05-13:
Tak for det.
Derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Nordqvist, om han ikke mener, at den private ejendomsret for helt almindelige mennesker og iværksættere, der stifter virksomhed, er vigtig.