runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Tak for det.
Miljøministeren foreslår med L 21, at der skabes bedre viden om risiko for oversvømmelser som følge af kapacitetsproblemer i spildevandsanlæg, og miljøministeren får bemyndigelse til at fastsætte rammer for spildevandsforsyningsselskabernes pligt til at give kommunalbestyrelserne og ejere af fast ejendom viden om risiko for oversvømmelser som følge af kraftige regnskyl.
Herudover kan ministeren fastsætte nogle bestemmelser om, at spildevandsforsyningsselskaberne for egen regning eller ved at hæve spildevandsafgifterne kan undlade at oprette de såkaldte oversvømmelseskort.
Men tro mig, mange af de her omkostninger vil blive dækket gennem en stigning af spildevandsafgifterne.
Vi er sådan set indforståede med, at ministeren fremsætter et lovforslag, som tager hul på løsningerne af problemerne ved oversvømmelser.
Det er et lovforslag, som gør det nemmere for kommunerne at planlægge den vigtige klimatilpasning, og i øvrigt et lovforslag, som også i en vis udstrækning gør det nemmere for ejere af fast ejendom at kunne forebygge oversvømmelser i deres ejendomme.
Vi taler derfor her om nogle udgifter, som nogle steder uden tvivl vil blive væsentligt større end blot at frembringe et oversvømmelseskort.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, før vi har en aftale om en anden model for opkrævning af spildevandsafgifter.
Vi kan ikke støtte denne betalingsmodel, som kan blive meget belastende for en del arbejdsintensive virksomheder, herunder bl.a. fødevarevirksomheder.
Læser man spildevandsudvalgets rapport fra 2011, så dokumenterer den tydeligt, at store vandforbrugende virksomheder betaler uforholdsmæssigt store dele af spildevandsselskabernes udgifter.
Derfor er det kritisabelt, at de mange store økonomiske konsekvenser, der er på vej ved lovforslaget, i stor stil påduttes disse virksomheder, fordi man har valgt at finansiere opgaven via den kendte model for spildevandstakster.
I stedet for at finansiere lovforslaget gennem en fast afgift pr. kubikmeter uanset forbrug så mener vi, at vi lige så godt allerede nu i forbindelse med det her forslag kan finde en mere retfærdig model for betalingen.
Også her har spildevandsudvalget peget på en trappemodel.
Ved den undgår vi, at en enkelt virksomhed kommer til at betale en meget stor andel.
Der er vist eksempler på en virksomhed, som betaler i nærheden af 29 pct. af spildevandsomkostningerne ved et enkelt selskab.
Så vi er positive over for at tage fat på løsninger med oversvømmelser, men vi er stålsatte med hensyn til, at vi må have fundet en ny betalingsmodel.
Det kan vi lige så godt gøre nu, inden vi implementerer det her lovforslag.
Også her skal jeg meddele, at disse holdninger samtidig dækker Det Konservative Folkeparti.
Ida Auken (S), 2012-10-26:
Mange tak.
Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene.
Det er jo klart, at det, vi taler om i dag, bl.a. er at få sikret vores grundvand; det er at lave beskyttelseszoner rundt om vores boringer.
Vi kigger i øjeblikket på, om vi kan få flere kommuner til at lave egentlige boringsnære beskyttelsesområder, hvor man ikke bare tegner en cirkel, men faktisk ser, hvordan grundvandet ligger, så man mere målrettet kan beskytte det.
Men det lovforslag, vi diskuterer i dag, har jo til formål at rette op på en fejl, der opstod tidligere, nemlig at man kun kompenserede dem, der ejede det areal, hvor boringen lå, og hvis nogle ejede en stor del af 25-meters-beskyttelseszonen rundt om det, så fik de ikke en erstatning.
Det er så det, vi retter op på nu.
Jeg vil sige, at det i mange sammenhænge viser sig, at det er vandforsyningerne, der har opkøbt den allerinderste del af området omkring drikkevandsboringerne, og det betyder, at grundejeren uden for den allerinderste del af området lider et økonomisk tab, men ikke har krav på godtgørelse, og det var jo aldrig hensigten med loven.
Jeg er glad for, at ordførerne tager så positivt imod forslaget.
Jeg vil sige, at et parti som Liberal Alliance jo plejer at gå meget op i bureaukrati, og jeg synes, at man også i den fase, der kommer, skal overveje meget, hvor langt man skal gå i forhold til at have meget specifikke ordninger.
Det drejer sig om 429 kr. pr. boring, så hvis det beløb skal til at deles mellem rigtig mange mennesker, synes jeg bare, at man fra Liberal Alliances side skal overveje, hvor meget bureaukrati man vil lægge ned i de her systemer.
Jeg kan måske også svare Dansk Folkeparti og sige, at Dansk Folkeparti jo var med til at lave en fejl, da man lavede loven, og at det havde klædt Dansk Folkeparti bare at kvittere for, at vi nu retter op på den fejl og reparerer på det, der er lavet.
Men alt i alt ser det ud til, at der er en velvillig modtagelse af det her lovforslag, og jeg glæder mig til den fortsatte behandling og er selvfølgelig klar til at diskutere, om vi skal lave meget mere bureaukrati, eller om vi bare skal få ryddet op i det her spørgsmål.
Laura Lindahl (LA), 2012-10-26:
I ordfører hr. Villum Christensens fravær vil jeg fremføre følgende ordførertale: Liberal Alliance finder det positivt, at man ved dette lovforslag får rettet op på de dårligdomme, der er kommet frem i den gældende lovgivning, som har været upræcis, administrativt tung og i mange tilfælde uhensigtsmæssig.
Vi finder det også positivt, at man forbedrer de oprindelige kompensationsregler.
Vi synes bare, det er ærgerligt, at man ikke tager skridtet fuldt ud og siger, at hvis en lodsejer får indskrænket sin råderet over et stykke jord som følge af boringer, der tjener almenvellet, så erstatter samfundet selvfølgelig tabet.
Her synes vi ikke at man når helt i mål, når der f.eks. ikke kan tages højde for boringer, der ligger i skel, hvorved beskyttelsesområdet vil ligge på nabogrunden.
Så er det altså ikke sjovt at blive nr. 2 fjerde eller femte gang
Vi er helt med på, at da der kan være tale om beskedne beløb, kan der være ræson i eventuelt at indarbejde en bagatelgrænse, men som princip må samfundet yde kompensation for mistede erhvervsmæssige rettigheder.
Så derfor siger vi ja til et skridt i den rigtige retning, men vi vil i udvalgsarbejdet, ligesom det blev nævnt af hr. Henrik Høegh, på linje med V og K arbejde for at komme helt i mål.
Eigil Andersen (SF), 2012-10-26:
Det er selvfølgelig meget uheldigt, at det er gået sådan, at temperaturen på jordkloden er stigende, bl.a. på grund af større udslip af CO2, sådan at vi har fået nogle klimaforandringer, som indebærer, at vi også i Danmark nu står i den vanskelige situation, at der i højere grad bliver oversvømmelser.
Når det nu har formet sig sådan, og det sætter så nogle store spørgsmålstegn ved vores måde at indrette vores samfund på, tror jeg, at alle er enige om, at det er hensigtsmæssigt, at der så bliver udarbejdet nogle kort, som viser, hvor risikoen for oversvømmelse er til stede.
Så derfor er det jo et godt lovforslag.
Så bliver der fra Venstres side anført, at det er en belastning for virksomhederne, men som man kan læse i bemærkningerne til lovforslaget, fremgår det, at udgiften ved at lave de her oversvømmelseskort samlet set vurderes til at blive 29 mio. kr. for hele det danske samfund, og at ca. 11 mio. kr. af de 29 mio. kr. vil skulle pålignes virksomheder.
Jeg må sige, at jeg ikke tror, at det, at et stort antal virksomheder i Danmark, som også bruger vand, skal betale 11 mio. kr. tilsammen, vil føre til, at der er arbejdspladser, der flytter ud af kongeriget.
Det er simpelt hen så lille et beløb, at jeg ikke kan forestille mig, at der vil være et eneste firma, som vil flytte ud af Danmark på den baggrund.
Dermed mener jeg, at man kan tilbagevise den argumentation, som Venstres ordfører er kommet ned.
Sophie Løhde (V), 2012-10-26:
For alle andre gælder det, at de skal vente dobbelt så længe, før de får retten til at vælge ventetiden fra.
Jan er netop et eksempel på de patienter, om hvem vi ikke aner, hvilke patientrettigheder de reelt får.
Han er en af de patienter, om hvem man kan vurdere: Ah, du kan nok godt tåle at vente lidt længere, hjem i sofaen med dig, vi ses tidligst om 2 måneder, du har ikke retten til den hurtige behandling, som der er i dag.
Det er vi i Venstre uforstående over for er et mål i sig selv.
Hvorfor ikke sørge for, at alle patienter behandles hurtigt, og at alle har retten til at kunne vælge ventetiderne fra, uanset størrelsen på pengepungen?
Camilla Hersom (RV), 2012-10-26:
Og tak for talen.
Mit spørgsmål angår Jan på 46 år, som er kranfører, og som vi må antage er et menneske, ordføreren fysisk har mødt. Hans situation er, at han får lavet en undersøgelse.
Det er klart, hvad han fejler.
Han er i job, vil gerne hurtigt tilbage, og derfor bliver han behandlet inden for få uger.
Er der noget som helst i det nærværende lovforslag, som skulle forhindre, at en kranfører på 46 år, som hedder Jan, får foretaget en hurtig udredning og diagnose og bliver behandlet inden for par uger, sådan som lovforslaget foreligger?
Er der noget, der forhindrer det?
Ida Auken (S), 2012-10-26:
Det, det her lovforslag ændrer, er, at nu er der den rigtige kortlægning, som kan ligge til grund for den forandring, der kan ske herfra.
Så vil jeg sige, når vi skal til at diskutere, om man skal kunne finansiere nye tiltag, om man skal kunne finansiere f.eks. vandløb i byer eller i det åbne land, at jeg synes, det er yderst relevant at løse den problemstilling, som Venstres ordfører kommer med.
Men i dag diskuterer vi, om vi skal have de rigtige kort på banen, vi diskuterer, om Danmark som samfund har råd til en 29-millioner-kroners-investering for at få kortene på banen, så vi ikke laver store fejlinvesteringer, og så vi målretter det, vi skal gøre.
Så synes jeg, vi skal holde os til den diskussion og sige selvfølgelig, selvfølgelig – for jeg har hørt alle ordførerne sige, at det vil de gerne være med til.
Så jeg forventer selvfølgelig også her en konstruktiv tilgang til udvalgsarbejdet, og at man selvfølgelig stemmer for, og man ikke tager et lovforslag som gidsel, fordi man gerne vil have en anden diskussion.
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Når jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, ser jeg, at der under pkt. 3.2.1. står, at man hidtil har kunnet kræve betaling for omkostninger til vand og spildevand.
Det er fuldstændig korrekt.
I pkt. 3.2.2. står der direkte, at man nu også kan kræve betaling for omkostninger i forbindelse med miljøbeskyttelseslovens § 32 a og for andre omkostninger forbundet med gennemførelsen af disse regler og krav.
Det betyder, at vi med det her lovforslag åbner for – hvis ministeren ikke kommer med en ny betalingsmodel, hvis ministeren stadig overhører Spildevandsudvalgets rapport – at ministeren kan fortsætte med at få dækket udgifterne til klimatilpasninger med den betalingsmåde, der er nu.
Er ministeren ikke enig i, at så vil der være nogle vandforbrugende virksomheder, som ikke nødvendigvis bidrager med hele andelen af klimaproblemerne, og som får urimelig store omkostninger?
Ida Auken (S), 2012-10-26:
Så jeg synes, at debatten skal handle om det.
Så kan vi tage diskussionen om en trappemodel eller et regnvandsbidrag der, hvor det hører til, og det skal nok komme.
Det kan jeg love
Venstres ordfører.
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Nu kan man jo så oven på ministerens indlæg her debattere, hvem det er, der kravler højest op og forsøger at få en masse symbolpolitik afleveret samtidig.
Vi siger sådan set stille og roligt, at det her lovforslag giver en åbning for, at de næste omkostninger også kan betales på samme læst som de 29 mio. kr.
Jeg er helt enig i, at det er begrænset, hvilken effekt de 29 mio. kr. får.
Jeg spørger bare først ministeren: Er det ikke rigtigt, at de 29 mio. kr. er den første del af omkostningerne, som er nødvendige og vigtige?
Og er det ikke rigtigt, at i et år har der fra et spildevandsudvalg ligget en rapport om, hvordan vi kunne gennemføre en betaling af klimatilpasninger, og at der stadig væk ikke er kommet noget forslag fra ministeren på det område?
Laura Lindahl (LA), 2012-10-26:
Det ville være dejligt, hvis det var sådan, og jeg vil give bemærkningerne videre til ordføreren på området, og jeg skal sikre, at han kigger på det i udvalgsbehandlingerne.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Kan Liberal Alliances ordfører så ikke bekræfte, at det, der rent faktisk kommer ud af det her, nemlig at vi forhåbentlig får forhindret oversvømmelser i de kommende år, rent faktisk vil betyde, at erhvervslivet vil spare mange penge, fordi man er fri for at skulle til at rydde op efter vandmasser, og fordi man forhåbentlig også er fri for at skulle til at stoppe produktionen og alle mulige andre ting? Så for et beløb, der svarer til 10 kr. pr. husstand, går det her, når man kommer i gang med det, rent faktisk hen og bliver en økonomisk fordel både for borgerne og især også for virksomhederne – og vi er jo enige om, at det altid er meget billigere at forebygge end at helbrede – og ikke det modsatte, som Liberal Alliances ordfører står og siger.
Laura Lindahl (LA), 2012-10-26:
Nej, men det her er for Liberal Alliance en principiel diskussion om, at man ikke kan blive ved med at pålægge erhvervslivet afgifter, og derfor vil vi meget gerne kigge på det her.
Vi mener også, at det er relevant, men vi vil gerne drøfte finansieringsformen yderligere i udvalget.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Nu nævnte Liberal Alliances ordfører helt specifikt mit parti, og det er jeg da glad for – tak for det.
Men kan Liberal Alliances ordfører ikke bekræfte, at det, vi sådan set drøfter her, er, at man samlet set i hele Danmark skal forsøge at få udarbejdet de her oversvømmelseskort til kommunerne – og man kunne nærmest høre på Liberal Alliance, at det her vil betyde, at fædrelandet og virksomhederne vil synke i havet under åget af nye afgifter – og at den samlede regning vil være i underkanten af 30 mio. kr., svarende til ca. 10 kr. pr. husstand?
Er det noget, som Liberal Alliances ordfører mener vil få fædrelandet til at synke i havet og virksomhederne til at flygte?
Det kunne nemlig næsten lyde sådan.
Jeg tror ikke, det vil ske, men gør Liberal Alliances ordfører det?
Laura Lindahl (LA), 2012-10-26:
Da ordfører hr. Villum Christensen fortsat ikke har mulighed for at være i salen i dag, vil jeg fremføre følgende ordførertale:
Liberal Alliance anerkender til fulde det store behov for at klimasikre Danmark og dermed også nødvendigheden af at sikre de rette rammer i lovgivningen, herunder en øget viden om sandsynligheden for oversvømmelser på de enkelte ejendomme.
Vi har således intet at indvende imod, at ministeren ved dette lovforslag får mulighed for at stille krav til forsyningsselskaberne om at tilvejebringe det nødvendige kortgrundlag.
Disse selskaber ved jo bedre end nogen, hvor kapacitetsproblemerne i spildevandsanlæggene primært befinder sig.
Grundlæggende finder vi, at man skal passe på med at fæstne alt for meget lid til klimamodeller, som rækker for mange år ud i fremtiden, også dem, der kommer fra FN.
Det kan jo være svært nok at ramme rigtigt i en 5-døgns-prognose, og klimaet er ustyrligt og uforudsigeligt.
Dette problem vil vi dog primært lade teknikerne om.
Spørgsmålet om finansieringen af indsatsen vil vi derimod meget gerne komme med synspunkter på, og vi må sige det meget klart: Vi kan ikke acceptere stigende afgifter til erhvervslivet.
Her vil vi med sikkerhed se, at store vandforbrugende virksomheder som f.eks. slagterier og mejerier vil komme til at bøde alt for meget i forhold til, hvor meget de belaster samfundet.
Socialdemokratiet vil jeg lige minde om, at det ikke er mange dage siden, vi hørte en statsminister konstatere, at virksomhederne ikke kunne tåle flere afgifter nu.
Vi vil derfor arbejde hårdt for, at vi får en anden finansieringsmodel til den her indsats.
Afslutningsvis må vi bare sige, at vi ikke kan blive ved med at høre på, at regeringen bruger al sin vågne tid på at skaffe arbejdspladser, når den lovgivning, man så forsøger at få vedtaget, fører i stik modsatte retning.
Så ja til bedre information til lodsejerne om spildevandskapaciteten, men nej til nye afgifter til erhvervslivet.
Eigil Andersen (SF), 2012-10-26:
Der er jo af de tidligere ordførere, bl.a. den radikale ordfører, redegjort fint for, hvad det her lovforslag går ud på, og derfor vil jeg bare indskrænke mig til at sige, at SF også stemmer for lovforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-26:
Tak for det.
I Danmark værner vi om vores drikkevand, og når vi kan drikke grundvandet over hele landet, er det jo, fordi vi beskytter kilden, og det vil vi fortsætte med.
Med vedtagelsen af »Grøn Vækst«-loven i juni 2011 blev der i miljøbeskyttelsesloven indført et forbud mod erhvervsmæssig og offentlig anvendelse af pesticider og gødskning og dyrkning inden for en beskyttelseszone på 25 m omkring vandboringer, hvor man indvinder vand til almene vandforsyningsanlæg.
25-meters-beskyttelseszonen blev modsvaret af en lovbestemt og standardiseret godtgørelse til dækning af det tab, som er fulgt af forbuddet, men kun til den, som havde boringen på sin jord.
Dette lovforslag har til formål at kompensere de jordejere, som besidder størstedelen af de arealer, der ligger i en radius på 25 m omkring boringerne.
Den oprindelige lov forudsatte, at man skulle eje jorden ved boringerne, men da det jordareal ofte er købt af vandforsyningsselskabet, er der en del, som ikke har kunnet få kompensation, selv om de har måttet underlægge sig kravene om ikke at gøde, bruge sprøjtegifte eller dyrke jorden inden for 25-meters-beskyttelseszonen.
Det rådes der bod på.
Selv om der i høringssvarene efterlyses kompensation til flere ejere, er vi i Radikale Venstre enige om, at administrationen skal være proportional med den opgjorte værdi.
Derfor kan Radikale Venstre støtte lovforslaget, som det ser ud, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Mette Gjerskov (S), 2012-10-26:
Ordføreren.
Martin Geertsen (V), 2012-10-26:
Undskyld, jeg ødelægger en lang talerække uden korte bemærkninger, men nu blev det alligevel for stærk kost.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at stille det samme spørgsmål til SF's ordfører, som jeg stillede før til hr. Leif Mikkelsen, nemlig spørgsmålet om, hvad ordføreren egentlig mener er vigtigst: Er det det kommunale selvstyre, eller er det det enkelte menneskes, altså individets, krav på at få så god og billig en service som overhovedet muligt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-26:
Ligesom det foregående lovforslag omhandler dette en afbureaukratisering af den offentlige sektor, specifikt kommunerne.
Betegnelsen frit valg har altid moret mig lidt og er jo meget misvisende i denne sammenhæng.
Det er nærmest nysprog i orwellsk forstand, i mange tilfælde betyder det det modsatte.
Bureaukrati bredt forstået kræver alene på FTF-området 60 millioner arbejdstimer årligt.
Høringssvaret, som vi har fået fra BUPL, udtrykker stor tilfredshed, da arbejdet med at indtaste og ajourføre data for daginstitutionerne er blevet en ekstra stor arbejdsopgave, trods det, at oplysningerne allerede forefindes på institutionernes og kommunens hjemmeside.
I den forbindelse nedlægges it-portalen www.brugerinformation.dk med dette lovforslag, idet informationerne også findes på www.borger.dk og på kommunens hjemmeside.
Procesregulering er ikke vejen frem.
Den enkelte kommunalbestyrelse som lokale folkevalgte skal have mulighed for flere frihedsgrader for at tilrettelægge arbejdet bedst muligt og sikre bedre lokal ressourceudnyttelse.
Nogen i det her Ting mener åbenbart, at man kan bureaukratisere sig til mere frihed.
Det er ikke et begreb, jeg selv har fundet på; det er faktisk ministeren, der sagde det den anden dag, og jeg synes, det er rigtig, rigtig godt – altså, den idé, at jo flere regler og jo mere tvang vi lægger ned over kommunerne, jo mere frihed får vi.
Det mener jeg ikke.
Lovforslaget er helt i SF's ånd ved at erstatte regler og kontrol med tillid og fokus på resultater.
SF støtter selvfølgelig lovforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-26:
På vegne af vores kommunalordfører, fru Liv Holm Andersen, vil jeg gerne læse vores holdning op:
Med L 6 afskaffes lov nr. 253 af 28. marts 2006 om fremme af frit valg.
Det her skal ligesom det forrige forslag, L 5, ses i forlængelse af et ønske om at skabe mindre bureaukrati og færre ideologiske standardløsninger og dermed større tillid, mere frihed og rum til, at forskellige kommuner sætter sig forskellige mål og kommer med forskellige løsninger.
Således skal kommunerne ikke længere tvinges til at vurdere muligheder for udvidelse af frit valg-ordninger, at indføre frit valg på områder, hvor det ikke allerede er sikret, og at informere om områder, der ikke er omfattet af sammenlignelig brugerinformation.
Kommunerne får frihed til at kommunikere frit valg, som de måtte ønske det.
Kommunerne skal altså fortsat arbejde med frit valg, dog uden unødvendig detailstyring, for det er ikke spor frugtbart, når det handler om at nå målene i vores mange vidt forskellige kommuner.
Det kan Radikale Venstre i den grad bakke op om, og således støtter Radikale Venstre forslaget.
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Tak for det.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra Dansk Folkepartis side er imod den her lovændring.
Vi er imod, at man afskaffer bestemmelsen om forpligtelsen til at videreføre frit valg-ordninger i kommunen og foretage egentlige opfølgninger.
Ligeledes synes vi, det er forkert, at man nedlægger it-portalen www.brugerinformation.dk.
Den socialdemokratiske ordfører sagde godt nok, at den måske ikke bliver brugt så meget, men det kan altså diskuteres, om 17.000 hits om måneden udgør meget eller lidt.
Men vi synes, det er vigtigt, at borgerne fortsat har mulighed for at kunne sammenligne kommunernes virke på frit valg-området.
Fra Dansk Folkepartis side er vi jo meget vilde med frikommuneforsøg, og det er en idé, som vi var med til at opfinde.
Når ordningen ikke er kommet med i de frikommuneforsøg, der findes i dag, er det måske, fordi de kommuner, der er udpeget som frikommuner, ikke synes, at de har problemer med at opfylde bestemmelserne om at være forpligtet til at tilbyde de her frit valg-ordninger.
Jeg vil så sige, at vi i Dansk Folkeparti er af den overbevisning, at når man sender noget ud i frikommuneforsøg, så skal man også, når resultaterne kommer ind, evaluere dem.
Og i mit parti er vi overbevist om, at der vil være nogle områder, som man kan blive klogere på, og det kan måske oven i købet være med til at rykke ens indgangsvinkel.
Jeg skal da personligt sige, at kommer der resultater ind fra nogle af de forsøg, som er i modstrid med det, som Dansk Folkeparti hidtil har været bannerfører for og haft en holdning til, så er vi da klar til at lave det om, hvis der kommer positive resultater ind.
Ligeledes forventer vi af dem på den modsatte fløj, at de, hvis der kommer resultater ind, som de måske ikke havde nogen forventning om at kommunerne ville opnå, selvfølgelig også ændrer opfattelse.
Så kort og godt: Nej til lovforslaget, som det er, men ja til frikommuneforsøg.
Det kunne vi godt have tænkt os at det her også var kommet ind over.