runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Der er egentlig to ting, jeg gerne vil sige til det.
Den ene er, at jeg grundlæggende tror, at det forholder sig sådan, at de mennesker, der lige nu forsøger at komme væk, enten fra Assad i Syrien eller fra Islamisk Stat enten i Irak eller i Syrien, først og fremmest har én interesse, og det er at komme under beskyttelse.
Langt hovedparten flygter til nærområderne, nogle kommer til Europa.
Når det så er sagt, skal man ikke gøre sig nogen som helst illusioner på asylområdet, for der er en hardcore infrastruktur bag asylsystemet med menneskesmugling, måske sågar menneskehandel, det ved jeg ikke, men i hvert fald med menneskesmugling.
Det er meget velorganiseret, og der tjenes ufattelig mange millioner kroner på det her område lige nu.
Der er jeg ikke i tvivl om, at mange af dem, der står bag den trafik – og det er jo enormt synd, for først skal folk flygte fra krig, og derefter kommer nogle i hænderne på nogle markedsmekanismer og nogle bagmænd, der ikke er noget godt at sige om – da godt ved, hvad de skal sige til asylansøgerne.
Det kan være familiesammenføringsregler, det kan være indkvarteringsforhold, og det kan være, hvordan politiet tager imod folk, og det kan selvfølgelig også være, hvad man har adgang til som asylansøger.
Jeg tror, at rigtig mange ting kan indgå i den diskussion og den information – desværre.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Tak, og tak til ministeren for at svare så kort på det indledende spørgsmål.
Som jeg forstår ministerens svar, siger ministeren, at hun anerkender begrebet asylshopping.
Det er det, der illustreres, hvis man kigger på, hvor mange asylansøgere Danmark har taget i år, nemlig noget, der svarer til, hvad 10-15 sydeuropæiske lande – i hvert fald nogle af dem – har taget.
Det anerkender ministeren.
Det, jeg så godt vil spørge ministeren om, er, om ministeren forventer, at den stramning af reglerne for familiesammenføring, som ministeren vil lave, vil føre til, at der er færre, der vælger at søge til Danmark – altså om ministeren kan af- eller bekræfte, at asylshoppingen vil blive mindre eller valget af Danmark vil blive mindre hyppigt som følge af den stramning af retten til familiesammenføring.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jamen der ligger ikke nogen indrømmelse i det her, og man skal passe på med både at overdrive og underdrive.
For der er ingen, hverken hr. Martin Geertsen eller jeg, der præcis ved, hvad der er på spil på asylområdet, og det finder vi givet aldrig ud af.
Det er jo et dybt kriminaliseret område, hvad angår menneskesmugling.
Så vi kan ikke vide præcis, hvad der er på spil.
Det eneste, vi kan sige, er, hvad det er, vi tror kan indgå i overvejelserne, og jeg vil stædigt holde fast i, at jeg tror, at det, der driver den enkelte, først og fremmest er et behov for beskyttelse.
Derudover er der en infrastruktur og bagmænd, som har, tror jeg, en ret stor viden om, hvad der foregår i de enkelte lande.
Men hvordan komponenterne spiller ind i forhold til hinanden, er der ingen af os der kan vide noget om.
Så for mig at se er der ikke noget nyt i det her.
Jeg har også sagt det ved andre lejligheder.
Jeg mener ikke, at det her gør, at vi skal genindføre starthjælpen i Danmark, men det er for lang en diskussion, til at jeg kan nå at svare, når Folketingets formand allerede har bedt mig om at sætte mig ned igen.
Man behøver nu ikke være så bekymret, når jeg roser.
Jeg synes, det er uhyre relevant, at vi har diskussioner i Folketingssalen om både asyl og udlændinge og retspolitik i det hele taget.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at jeg selv synes, at det er mere interessant at diskutere substans end alt muligt andet, men folk har jo tydeligvis deres forskellige præferencer, følelser og behov.
Så er der det konkrete spørgsmål.
Nu bliver der sagt 22 pct.
Hvis det er ca. 77 pct., der som udgangspunkt er individuelt forfulgte, så må det andet tal nok være 23 pct.
Jeg tror, at Venstre og Socialdemokratiet godt kan være enige om, hvordan vi kommer op til de 100 pct. Så bliver der spurgt konkret til, om vi tror, at de 23 pct. vil være omfattet af de nye regler.
Jeg tror, det vil være klogt at afvente realitetsbehandlingen af de konkrete asylsager, før man udtaler sig meget skråsikkert om det, for af gode grunde kan jeg ikke vide det, før at sagerne er blevet behandlet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg vil godt tilføje, at jeg faktisk synes, at min partifælle Inger Støjbergs spørgsmål var ganske relevant.
Det ville ministeren så ikke svare på, men brugte tiden på at rose mig og hr. Martin Geertsen.
Det er jo fint, det er vi glade for, men vi er nu altid lidt skeptiske, når regeringens ministre roser os.
Men vi kvitterer alligevel, og jeg skal også kvittere for svaret.
Vi har jo som sagt spurgt, fordi der har været lidt uklarhed, og det indrømmer ministeren også, om, hvor mange der er omfattet.
Først tror jeg at den tidligere justitsminister sagde, at det var størstedelen, så var det en tredjedel, og nu er det altså så kun ifølge det svar, jeg har fået – jeg spurgte den tidligere minister – mellem en fjerdedel og en femtedel af de syriske asylansøgere, som er omfattet af den her opstramning.
Den del af de syriske asylansøgere, der har fået beskyttelsesstatus, er, så vidt jeg er orienteret, omkring de 20 pct.
Kan ministeren sige, om der er klarhed om, om de 22 pct. vil være omfattet af den opstramning, som regeringen laver?
Altså, kan man flytte de 22 pct., der får beskyttelsesstatus i dag, over i den her nye status med begrænsede rettigheder til familiesammenføring, som regeringen skaber?
Kan man sige noget om det?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Det er ganske, ganske alvorligt for Danmark med de problemer, vi har både med grænseoverskridende kriminalitet og med illegal indvandring.
Så er der en aktuel problemstilling i Københavns Lufthavn, som vi er enige om er væsentlig.
Derfor har jeg bedt om en redegørelse for, hvad det er, der foregår, og myndighederne er indkaldt til møde.
Og så træffer jeg selvfølgelig beslutning på baggrund af det, i forhold til hvad vi kan gøre her på den korte bane.
Martin Geertsen (V), 2014-11-05:
Spørgsmålet lyder som sådan: Vil ministeren redegøre for, om hun er enig med Aarhusborgmester Jacob Bundsgaard, når han i The Washington Post ifølge www.jp.dk den 20. oktober 2014 om hjemvendte islamister bl.a. er citeret for følgende: »Vi kan ikke vedtage love, som ændrer den måde, de tænker og føler.
Men vi kan vise dem, at vi er seriøse, når det gælder integration og dialog«?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at jeg overhovedet ingen forståelse har for, at man bruger det ene liv, jeg tror man har, på at rejse til Syrien, Irak eller andre steder og kæmpe for Islamisk Stat eller andre, som ikke vil menneskeheden eller det her verdenssamfund noget som helst godt.
Der er al mulig grund til at tage afstand fra, at der er danskere, der rejser ud og kæmper på den forkerte side af demokrati og menneskerettigheder.
Det skal vi reagere på som samfund, vi skal reagere prompte for at forebygge, at folk rejser ud.
Det foreslår vi i regeringen jo at gøre på den hårde måde fremadrettet ved eksempelvis at kunne tage passet fra danskere eller lade være med at udstede pas og ved at hindre udlændinge i at have et fortsat opholdsgrundlag, og så skal vi som myndigheder selvfølgelige gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at forhindre den radikalisering, som ligger til grund for, at nogle rejser ud.
Til det helt konkrete spørgsmål vil jeg sige, at borgmesteren i Aarhus vel, hvis citatet ellers er korrekt, sådan set har ret i, at det er utrolig svært at vedtage love, som ændrer på, hvordan folk tænker og føler – det går jeg ud fra at spørgeren er enig med mig i.
Det kunne være belejligt i nogle sammenhænge, men det er nok meget godt, at vi hverken forsøger på det eller kan gøre det.
Hvis der ligger i spørgsmålet, om jeg er enig i, at det er integration og dialog, der er de eneste løsninger, når det handler om radikalisering, er svaret nej.
Altså, jeg tror, det er vigtigt at gå på to ben: På den ene side skal der sættes hårdt mod hårdt, når det handler om terrorisme og radikalisering og det, at man rejser til Syrien lige nu og bliver hellig kriger; på den anden side skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, integrationsmæssigt for at hindre, at der er unge mænd og kvinder, der overhovedet får lyst til at gå den vej.
Martin Geertsen (V), 2014-11-05:
Tak for svaret.
Ministeren har fuldstændig ret i, at det er den sidste del af citatet – som i øvrigt er korrekt – jeg refererer til.
Jeg tror, jeg ville blive beskyldt for uvederhæftighed, hvis jeg ikke havde taget den første del af citatet med.
Det er også rigtigt, som ministeren skitserer, at der sådan set er to spor i det her.
Det ene handler om dem, der har været til stede under den ene eller den anden form i de her ISIL-kontrollerede områder, og det andet handler så om, hvad der skal ske, når de er kommet hjem.
Det er de første to hovedspor.
Et andet spor handler om, hvad vi gør forud for det, altså alt det præventive, og hvad der sker, når de her islamister af den ene eller den anden årsag vender hjem til Danmark.
Jeg forstår det sådan, at det, Aarhusborgmesteren siger – uden at jeg skal skamride citatet – sådan set refererer til en artikel, som handler om, hvad der sker, når islamisterne kommer hjem til Danmark og altså har været nede og kæmpe på ISIL's side.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren vil elaborere en lillebitte smule mere over, hvilke metoder man skal tage i anvendelse, når disse islamister vender tilbage til Danmark, enten fordi de er danske statsborgere, eller fordi de er her på opholdstilladelse.
Er der overhovedet noget her, der tilsiger, at man har fløjlshandsker på, er der overhovedet noget her, der tilsiger, at man, når de vender tilbage fra de her områder, skal forsøge sig med dialog og integration, som Aarhusborgmesteren siger noget om i dette citat?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jeg må være helt ærlig og sige, at når det drejer sig om mennesker, der inden for den nuværende periode er rejst til enten Irak eller Syrien og kæmpet på samme side som Islamisk Stat, er der i mine øjne kunne ét punkt, der for alvor har interesse, og det er selvfølgelig, at myndighederne afdækker, om der er noget som helst grundlag for at rejse sigtelse i forhold til de handlinger, der måtte være begået.
, så den primære interesse for de danske myndigheder må jo være, om man kan afdække et handlingsmønster, så man kan finde ud af, om der er grundlag for at rejse en sigtelse, hvis vedkommende eksempelvis har været involveret i krigshandlinger, forbrydelser mod menneskeheden og freden eller andre meget, meget krænkende handlinger, som sagtens kan have foregået i det område.
Martin Geertsen (V), 2014-11-05:
Det er jeg sådan set tilfreds med at ministeren svarer, fordi det er – efter hvad jeg sådan kan tolke ud af ministerens svar – jo så også en kold afvaskning af Aarhusborgmester Jacob Bundsgaard, når han siger, at vi skal håndtere de hjemvendte krigere med integration og dialog.
Så jeg skal bare spørge ministeren her afslutningsvis – i første runde tror jeg det er – om vi så, når vi f.eks. skal forhandle satspulje og andre spørgsmål omkring forebyggelse, i virkeligheden kan se bort fra alle de elementer, der handler om dialog, integration, funktionel familieterapi og den slags, og så koncentrere kræfterne om at straffe dem, der vender hjem.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jeg har det sådan, når det handler om hjemvendte hellige krigere, at så er der ingen grund til hverken at være romantisk eller være naiv.
Altså, det er så grusomt, hvad der foregår i Mellemøsten lige nu.
Det vil sige, at enhver form for opbakning til Islamisk Stat, hvor end den måtte komme fra, er der grund til at tage afstand fra, herunder også de danskere, der bruger deres sparsomme liv på at rejse ud til den forkerte side af en konflikt.
Jeg intet behov for hverken fløjlshandsker eller anden form for terapi, skulle jeg til at sige, i forhold til de pågældende.
Det, jeg er mest optaget af, er, om der kan være grundlag for at rejse sigtelser, hvis de pågældende har været involveret i aktiviteter, som er ulovlige, og det må der være grund til at antage de har, hvis de har været udrejst.
Når det så er sagt, kan der selvfølgelig godt være personer, der har fortrudt deres handlinger og ønsker at bruge resten af livet på demokratiets side og et helt almindeligt liv, og det skal der selvfølgelig være mulighed for at vende tilbage til.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Jeg tror, at vi i den pågældende artikel i Washington Post er fremstillet sådan lidt lalleglade, naive i Danmark med den socialdemokratiske Aarhusborgmester i spidsen.
Det er i hvert fald vigtigt for os i Venstre ikke blot at signalere det til Washington Posts læsere i USA, men generelt – og vigtigst af alt til den danske befolkning – at når man har været i Syrien og begået terror og kommer til Danmark og udgør en sikkerhedsrisiko, også selv om der ikke kan løftes en bevisbyrde for det, så er myndighedernes svar altså ikke dialog og integration, men det er bl.a. den overvågning, som PET står for.
Det kan jeg så forstå at ministeren er enig i, og det er jo glædeligt.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om – for ministeren er selv inde på det her med strafforfølgelse – er, om ministeren gør noget for at presse på, for at vi så i ekstra grad kan retsforfølge den her gruppe af unge, som har været dernede, og om hun gør noget ved den problemstilling med den løftede bevisbyrde.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Det synes jeg da er et fuldstændig relevant spørgsmål, der bliver stillet fra partiet Venstre.
Det svarer jeg selvfølgelig meget, meget gerne på.
Man kan sige, at hele baggrunden for spørgsmålet her og diskussionen jo er, at vi foreslår fra regeringens side, at der indføres en ny midlertidig beskyttelse for mennesker, der er på flugt fra eksempelvis borgerkrig.
Det er blevet aktualiseret af en ret stor asyltilstrømning lige nu, primært fra Syrien, som bringer os i en ekstraordinær situation.
Det, vi foreslår, er, at hvis man bliver omfattet af en midlertidig beskyttelse, vil man få en opholdstilladelse, der til at starte med gælder 1 år.
Fordi man forventer, at de kun skal være i Danmark i kortere tid, kan de ikke få deres familie med som udgangspunkt, og det betyder, at familiesammenføring først opnås efter 1 år.
De her stramninger og ændringer vil alene omfatte asylansøgere, som ikke er individuelt forfulgte.
Det ved spørgeren alt om, for det har vi diskuteret tidligere.
Hvor mange vil så blive omfattet af det her, spørger spørgeren, og det forstår jeg godt, for der har også været en del diskussion i offentligheden om tal.
Man kan jo ikke give et entydigt, definitivt svar på det spørgsmål, for det vil afhænge af, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark, og det vil afhænge af, hvem der kommer til Danmark og søger asyl.
I øjeblikket oplever vi en meget stor gruppe af asylansøgere fra Syrien.
Mange af dem, de fleste, er p.t. individuelt forfulgte og omfattet af flygtningekonventionen.
De seneste tal peger på, at det er helt op mod 77 pct.
De grupper vil ikke være omfattet af de stramninger på asylområdet, vi lægger op til. Samtidig vil jeg også gerne sige, at tingene kan forandre sig.
Situationen i Mellemøsten kan forandre sig, hvilke flygtninge der går fra nærområder til eksempelvis Danmark, kan ændre sig, og sammensætningen kan også, men for nærværende vil langt hovedparten af de syrere, der kommer hertil, være kategoriseret som individuelt forfulgte og dermed dækket af konventionens beskyttelsesregler.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Er det ministerens opfattelse, at der er klarhed over, hvor mange asylansøgere der vil blive omfattet af de af regeringen foreslåede justeringer?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Ja, det vil jeg sådan set gerne give et tilsagn om.
Det er et vanskeligt område at arbejde i, men jeg har en god fornemmelse af, at PET også er ret vidende om, hvad der foregår i de miljøer, der måtte være afsenderne her.
Men derfor kan spørgeren jo godt have ret i, at der også er folk, der kan gå så stille med dørene – og måske endda agere helt på egen hånd – at det kan være svært for både politiet og PET at afdække deres gøren og laden.
Men man kan sige, at hele ideen med det kommende lovforslag jo er, at det er på baggrund af den viden, myndighederne måtte have, om hvem der påtænker at udrejse, at man både kan udstede et udrejseforbud og inddrage passet, og det er jo præcis det, der vedrører danske statsborgere.
Om der kan være yderligere initiativer, er jeg meget, meget åben over for at diskutere.
Martin Geertsen (V), 2014-11-05:
Tak for det, og endnu en gang tak til ministeren for besvarelsen af dette spørgsmål.
Jeg vil for bare at følge op på hr. Karsten Lauritzens spørgsmål fra før sige, at problematikken her jo er, at det er svært at løfte en bevisbyrde.
Vi har en gruppe tilbage af danske statsborgere, som risikerer at flyve under myndighedernes radar.
Vil ministeren være villig til at tage en drøftelse, bl.a. med mit parti, om at finde nogle modeller for, hvordan man kan håndtere lige præcis den her gruppe af danske statsborgere, som risikerer at flyve under myndighedernes radar, når de rejser til Syrien, til Irak, og risikerer at vende radikaliserede tilbage?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Grunden til, at jeg spurgte, er, at det jo normalt er anklagemyndigheden, der tager stilling til, om der skal rejses sigtelser, mens det i forhold til terrorparagraffen jo er justitsministeren, der i sidste ende specifikt skal træffe beslutning om, hvorvidt der skal rejses sigtelse.
Nu er ministeren jo ny på området, men jeg kan sige, at vi tidligere har haft en dialog med den foregående justitsminister og også med den foregående justitsministers forgænger om justitsministerens brug af muligheden for at rejse de her sager, altså i form af prøvesager, for at teste, om den lovgivning, vi har, er god nok til, at man kan løfte en bevisbyrde.
Så jeg vil bare kvittere for ministerens svar og sige, at vi vil glæde os til at diskutere det videre med justitsministeren, for der er behov for at retsforfølge nogle af de her unge mennesker, også selv om det måske ikke er i alle tilfælde, vi kan være sikre på at vi kan vinde en retssag og løfte en bevisbyrde.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jeg har det jo helt grundlæggende sådan, at begår man en kriminel handling, skal man også gerne retsforfølges for den – det må være udgangspunktet.
Og der er, som jeg sagde det før, ingen formildende omstændigheder for at udrejse og kæmpe på samme side som Islamisk Stat.
Der er da ikke noget, jeg ønsker mig mere, end at vi myndighedsmæssigt gør, hvad vi overhovedet kan, for at få retsforfulgt de – undskyld sprogbrugen, nej, jeg skal lade være med at sige, hvad jeg mener om dem – danskere eller herboende udlændinge, der udrejser for det.
Når det så er sagt, ved spørgeren jo også godt, at det kan være en rigtig svær bevisbyrde at løfte, fordi det ganske enkelt kan være svært at få adgang til, hvad der er foregået, hvem der har ansvaret for hvilke handlinger, og hvad det er, den pågældende har udført, fordi så let er det nok ikke at få vidneforklaringer om det, der lige nu foregår i og omkring Syrien, af mange, mange årsager.
Det skal jo ikke hindre myndighederne i at forsøge det, og jeg har en klar forventning om, at PET holder et meget, meget skarpt fokus på dem, der måtte være hjemvendt fra Syrien, hvad enten det handler om at retsforfølge dem eller i øvrigt at afdække deres gøren og laden.
For vi må forvente, at der er en sikkerhedsrisiko, når folk har været udrejst til Syrien – det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, om vi nærmer os en i virkeligheden ret stor kompliment fra partiet Venstre til mig, for jeg får nærmest sådan en profetisk karakter i Folketingssalen, herunder at jeg kan forudse, både hvordan samtlige af verdens flygtningestrømme går, og hvad der præcis er motivet hos hver enkelt flygtning; hvad der præcis sker hos hver enkelt bagmand, og om alle lytter til den danske debat på asylområdet.
Jeg tror ikke, jeg kommer til at kunne give et helt fyldestgørende svar eller billede af det, og derfor må det bygge på formodning.
Ja, jeg tror, det er sådan, at når Danmark melder ud, at der sker en opstramning på asylområdet, så tilgår det det marked, der er på asylområdet.
Jeg er så ked af, at det marked er opstået, og jeg synes, det er så synd for de mennesker, at de skal havne i hænderne på de bagmænd.
Det tror jeg sådan set hr. Karsten Lauritzen er enig med mig i.
Men ja, jeg tror, det er sådan, at det bliver formidlet videre på den ene eller den anden måde, at der kan ske en opstramning i Danmark, og at det f.eks. kan have en konsekvens, hvad angår familiesammenføring.
Men det præcise styrkeforhold mellem det og alle andre faktorer, der spiller ind, tror jeg ikke der er nogen af os der kan give noget billede af.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-05:
Jeg kan sige, at jeg selv – og jeg tror, jeg taler på vegne af hele Venstres folketingsgruppe – hverken betragter ministeren som profet eller spåkone.
Det synes jeg også ville være en uværdig betegnelse for en minister i enhver regering.
Men det er jo en relevant diskussion, hvorvidt en stramning som den her betyder, at der kommer en mindre tilstrømning til Danmark.
Det siger ministeren at ministeren regner med, men ministeren kan ikke sige, hvor meget mindre.
Det, jeg godt vil have ministeren til at indrømme, er, at hvis man lemper på en række områder, hvis man forbedrer vilkårene på en række områder – det kan være det økonomiske incitament, og det kan være familiesammenføringsreglerne – så må det vel også føre til en øget tiltrækning.
Er ministeren enig i det?
Så kan vi altid diskutere, hvor meget en stramning betyder, og hvor meget en lempelse betyder.
Men at systemet er sådan, og at det understøtter asylshopping, ville det klæde ministeren her afslutningsvis at erkende.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Og derfor må de forberede de omlægninger, som skal ske pr. 1. januar 2015, så det virker på helårsplanen.
Det er jo noget af det, der er det svære, når vi laver den slags øvelser, at vi skal omprioritere og få det til at virke fra starten.
Så derfor synes jeg, det er ansvarligt af Danmarks Radio at påpege, hvordan de har i sinde at spare de penge.
Så kommer vi til kontrakten efterfølgende, den skal jo udformes her i november måned.
Der forhandler vi kontrakten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-05:
Det har vi, og nu har vi jo efterhånden nogle gange talt om det dejlige Underholdningsorkester.
Jeg må indrømme, at jeg i lighed med min kollega er meget overrasket over, hvor stædigt ministeren bliver ved med at fastholde beslutningen fra Danmarks Radios side og forsvare den.
Min gode kollega, hr. Morten Marinus, har jo lige spurgt til betimeligheden i, at Danmarks Radio faktisk sparer mere, end de skal, og at det kommer til at koste en hel del at komme af med orkesteret.
Ministeren siger så, at man skal se det i sammenhæng med en langsigtet økonomisk plan.
Det er jo for så vidt rigtigt nok, at det her er en langsigtet økonomisk plan.
Danmarks Radio har i kraft af licensen en forpligtelse til også at indoperere og overveje det kulturelle.
Så har Danmarks Radio ikke en langsigtet kulturel forpligtelse til også at bevare et orkester som Underholdningsorkestret, der jo indgår som en del af ensemblerne?
Altså, vi har jo også Big Bandet.
Vil det betyde, at vi så i næste ombæring om et år eller to ser Danmarks Radio spare Big Bandet væk, fordi det indgår i en langsigtet økonomisk plan?
Det bliver ministeren altså nødt til at forholde sig til.