runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-19:
Jeg synes faktisk, jeg er meget meddelsom.
Jeg peger netop på, at i den givne sag var det jo sådan, at der på baggrund af den givne sag blev ændret et styresignal, fordi den givne domsafsigelse jo lige præcis ændrede en praksis.
Så jeg må indrømme, at jeg da for det første lige præcis her er meget glad for, at påstanden om, at det skulle være SKAT, som er anklager, ikke er rigtig, det her sker jo igennem anklagemyndigheden.
For det andet skal det være sådan, når vi bor i en retsstat, at hvis en domstol ændrer en afgørelse og dermed skaber en ny praksis, får det så også efterfølgende den konsekvens, at praksis ændres så hurtigt, som det i øvrigt kan lade sig gøre.
Men jeg er også opmærksom på, at hr. Claus Hjort Frederiksen har en anden virkelighedsopfattelse af tingene på det her punkt, når det gælder de faktisk gældende forhold.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-11-19:
Nu taler jeg om SKAT.
Østre Landsret reddede den pågældende person.
Havde det stået til SKAT, havde de 1 år og 9 måneder stået fast.
Det er jo det, der er sagens kendsgerning, skatteminister.
Så skal skatteministeren jo ikke komme rendende og sige, at den pågældende blev reddet.
Det er jo SKAT, der har foranlediget sagen, og det er jo det, jeg synes der er så åbenbart urimeligt i den her sag.
Men altså, jeg har jo forgæves forsøgt at få ministeren til antydningsvis bare at løfte sløret for sin opfattelse af ret og rimelighed i det her samfund, men ministeren er jo ikke særlig meddelsom.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Jeg vil gerne starte med at læse spørgsmålet op: Kan ministeren oplyse, om ministeren er enig med Guldborgsund Havne i, at Orehoved Havn ikke skal stå ringere, når den nye Storstrømsbro står færdig?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Når den nye Storstrømsbro står færdig, vil Sjælland og Falster være forbundet via et stykke moderne og, må jeg også sige, hårdt tiltrængt infrastruktur for både bane og vej.
Det er jeg helt sikker på også gavner de nærliggende havne, herunder også Orehoved Havn.
I øjeblikket er Vejdirektoratet i fuld gang med at projektere broen, og man er også opmærksom på, at adgangsforholdene til havnen fra land- og søsiden efter byggeriet af broen skal være i orden.
Den ny sejlrende vil få minimum samme dybde som den eksisterende sejlrende.
Når det drejer sig om adgangsvejene til Orehoved Havn, forventes de sådan set ikke ændret, når den nye bro står færdig.
Hvad angår tiden under byggeriet, har jeg fået at vide af Vejdirektoratet, at man er meget opmærksom på, at adgangsforholdene til havnen fra land- og søsiden er i orden, altså også under byggeriet.
Det er jo også sådan, at Orehoved Havn ikke blev udpeget som arbejdshavn for Storstrømsbroen.
Det var jo netop Nakskov.
Men der er, som det også har været fuldt ud offentligt undervejs, mulighed for, at havnen kan komme til at fungere som f.eks. leveringssted, når der f.eks. skal transporteres indvundne materialer fra havet eller andre materialer til brug for anlæggelsen af broen.
Havnen vil i sådanne tilfælde kunne opleve en stigning af tung trafik på vejene.
Hvis der kommer gener ud af det, altså på grund af den forøgede tunge trafik til og fra Orehoved Havn, vil det jo være muligt at anlægge en midlertidig arbejdsvej vest om Orehoved by.
Havnen vil naturligvis opleve, at der under byggeriet vil ske nogle forandringer, men jeg kan ikke se, at havnen bliver stillet ringere, for nu at nå frem til spørgsmålet, når der står en ny moderne bro klar, snarere tværtimod.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Jeg har egentlig ikke så meget mere til det første spørgsmål, jeg har stillet, andet end at sige, at jeg er glad for, at ministeren her i Folketingssalen har sagt, at når man laver store infrastrukturprojekter – det kunne også være andre steder i Danmark – er det selvfølgelig vigtigt, at man tager synergieffekterne med, men at man selvfølgelig også kigger på de udfordringer, der kan være i forbindelse med dem.
Når vi nu vælger at bruge noget, der vel kommer til at ligge tæt på 4 mia. kr. på at bygge en Storstrømsbro, så ville det være rigtig ærgerligt, hvis det ikke kommer til at give alle de synergieffekter, også når broen er færdig.
Derfor er jeg glad for i dag, at ministeren siger, at den udfordring, som en anden aktør, i den her forbindelse en havn, efterfølgende har i forbindelse med et brobyggeri, tager man meget alvorligt.
Det kan jo også være til efterlevelse andre steder i Danmark, hvor man laver store infrastrukturprojekter.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-19:
Hvilke tiltag vil ministeren tage for at hjælpe forældre til børn med autisme, der i dag af mange kommuner presses og stresses med sanktioner og pålæg, hvis forældrene ikke kan få deres børn i det skoletilbud, de er blevet placeret i?
Hvilke tiltag vil ministeren tage for at hjælpe forældre til børn med autisme, der i dag af mange kommuner presses og stresses med sanktioner og pålæg, hvis forældrene ikke kan få deres børn i det skoletilbud, de er blevet placeret i?
Skriftlig begrundelse
I brevet gøres der opmærksom på, at Landsforeningen Autisme mener at kunne dokumenterer, at kommuner presser forældre til børn og unge med autisme med sanktioner og pålæg –, i værste fald tvangsfjernelse – fordi forældrene ikke kan få deres børn i skole.
Eleverne udvikler skoleværing og i værste fald psykiatriske tillægsdiagnoser som angst og depression, fordi de stresses i de skoletilbud, de er blevet placeret i.
Der er brug for, at forældrene til disse børn får en anden hjælp end blot mulige sanktioner og pålæg fra kommunerne, og spørgeren er interesseret i at ministeren kommer på banen med andre løsninger.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Tak til ministeren.
Jeg havde også forventet, at ministeren ville sige noget lignende.
Jeg har også læst »Vækstplan for Det Blå Danmark«, og den er jo også væsentlig og positiv på rigtig mange punkter.
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det selvfølgelig i forlængelse af det tidligere.
For når man netop kigger på Storstrømmen, er der dér faktisk ret store udviklingsmuligheder for havnene, både for Vordingborg Havne og for Guldborgsund Havne.
For det, vi kan se, når vi kigger på det, er jo, at hvor der i Øresund, som er meget besejlet, kun er 7 meters dybde, er der faktisk i Storstrømmen 10 meters dybde, og derfor kan man sige, at det er hovedstrøget, når man kigger på skibstrafikken, også fra det tidligere Baltikum og andre steder; så er det den vej op igennem.
Og derfor er der jo, når man nu også får en Storstrømsbro, hvor man kan køre gummihjulstrafikken både nordpå og sydpå, reelt store chancer for og mulighed for at skabe nye arbejdspladser i det her område, som har så hårdt brug for dem.
Så spørgsmålet her var jo selvfølgelig, om ministeren bakker op om, at infrastrukturen både på land, som ministeren jo har en hel del med at gøre – og der er broen jo en stor del af det – og i vandet skal have de bedste muligheder.
Og der kunne jeg også forstå på ministerens svar på det første spørgsmål, at det indgår i ministerens arbejde, når man bliver helt færdige i forhold til Storstrømsbroen, og at den måde, man servicerer havnene på i området omkring Storstrømsbroen, selvfølgelig ikke skal blive hæmmet af, at man laver noget god infrastruktur på land, men hvor man jo så desværre, kan vi sige, med den her kasket på flytter broen, så den kommer meget, meget tæt på en havn, hvor det kun er 500 meter, og det er altså i de her terminologier meget tæt på, når vi taler om skibe med 10 meters dybde.
Jeg har flere spørgsmål tilbage, men jeg fornemmer jo tydeligt, at ministeren svarer, at det her vil indgå i hans fremtidige arbejde, også i forbindelse med at udmønte Storstrømsbroen, og det er jeg egentlig godt tilfreds med.
Så jeg har ikke flere spørgsmål, men jeg havde behov for at høre det fra ministeren, og det er jeg glad for.
René Christensen (DF), 2014-11-19:
Det er selvfølgelig et spørgsmål, der ligger i forlængelse af det tidligere, og nu har ministeren jo svaret meget positivt på det.
Er ministeren enig i, at vi skal udvikle Det Blå Danmark?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Jeg må jo nok erkende, at det ikke er mig beskåret at beslutte noget på vegne af Saudi-Arabien eller andre eksotiske steder.
Jeg er stolt over og tilfreds med, at regeringen har fremsætter lovforslag nr. L 72, som understøtter og sikrer, at vi har en asylpolitik, der er den rigtige for Danmark i situationen – en asylpolitik, der er i balance, som er sund, og som tager hensyn til internationale konventioner og lever op til et medmenneskeligt ansvar.
Når vi får asylansøgerne her til Danmark, har vi et system, der afgør, om de kan få ophold, og med lovforslaget her indfører vi midlertidig opholdstilladelse på 1 år.
Det gør også, at man ude i kommunerne, hvor opgaven skal løses, har ordentlige muligheder.
Det understøtter vi over finansloven med en ekstra bevilling: Ordentlige muligheder for at kunne skabe en tilværelse for de her mennesker, der er på flugt fra krig, konflikter og rædsler.
Jamen regeringen har arbejdet med lovforslaget her, sådan at det flugter også med internationale konventioner og også med børnekonventionen.
Vi har selvfølgelig bemærket, at der er kritiske røster, men vi understreger, at lovforslaget her er i overensstemmelse med internationale konventioner, børnekonventionen, menneskerettigheder osv. Alt andet ville være helt utænkeligt for en radikal-socialdemokratisk regering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Det forstår jeg sådan, at der ikke er nogen forskel på lovforslaget før og efter, kun det, at man har skrevet et par ord om børnekonventionen.
Men så er det, jeg ikke helt forstår, hvorfor man ikke bare dropper familiesammenføringer eller siger, at man først skal kunne familiesammenføres efter 5 år?
Hvis man mener, der er en eller anden form for krav på at få familiesammenføring, hvorfor så stoppe ved 1 år?
Hvorfor ikke 5 år?
Det er det, jeg ikke rigtig kan forstå.
Hvordan kan det så være i overensstemmelse med konventionerne, at man sætter en grænse på 1 år?
Så kan man jo lige så godt sætte den længere oppe eller andre steder.
Altså, for mig at se er der et eller andet, der stikker under her, og der er noget, der siger mig, at man i de høringssvar kan have ret i, at der i det her forslag er problemer i forhold til konventionerne med.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-20:
En stramning – javel.
Ordføreren taler om populisme og nærområder.
Lad os tage et land som Saudi-Arabien.
De har taget 0 flygtninge fra Syrien, det er et af verdens rigeste lande, det ligger i nærområdet, det er et arabisk land, det er et muslimsk land.
Samtidig har vi en masse menneskesmuglere, som tjener rigtig mange penge på at transportere unge, raske mænd op til Danmark.
Synes ordføreren, at det er et sundt system, og vil ordføreren fortsat have et system, som understøtter menneskesmuglere, der bliver rigere af andres ulykke?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Der er jo en hel del organisationer, der har kritiseret det her lovforslag og sagt, at det ikke er i overensstemmelse med børnekonventionen.
Børn optager mig faktisk rigtig meget, så derfor bliver jeg nødt til at spørge ordføreren – for regeringen har jo sådan set reageret ved at sætte et afsnit om børnekonventionen ind – om det ændrer noget ved lovforslaget.
Altså, er der forskel på den retlige tilstand, før og efter man har indsat børnekonventionen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-20:
Men måske skyldes det snarere, at det forestående valg har en afsmittende virkning, og vi har denne skælmeregering, som laver dette forslag, som man snarere kunne kalde et skalkeskjul.
For sandheden er jo, at vi på den ene side har Socialdemokraterne, som jo siger, at de laver en stramning, og på den anden side har vi regeringspartneren, Det Radikale Venstre, som mere eller mindre åbent indrømmer, at det ikke er en stramning.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad der egentlig gælder.
Er det det, som Socialdemokraterne siger, der gælder, eller er det det, som partneren hos Det Radikale Venstre siger, der gælder?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Der er ikke flyttet et komma i asylpolitikken.
Vi har den asylpolitik, som gjaldt i 2010, faktisk under Anders Fogh Rasmussen.
Og naturligvis har det her igen med timing at gøre.
Vi skal, når der er krig og konflikter rundtom i verden, med historiske 52 millioner flygtninge, hvoraf nogle naturligvis også kommer til Europa, kommer op til Danmark og banker på vores dør, kunne tage hånd om sådan en udfordring, og det gør vi.
Tallene stiger, og de falder.
Det er faktuelt – og det må vi jo tage en snak om efterfølgende – at tallet også steg i 2010 under den borgerlige regering, ligesom der var et lille fald i 2013, og så har vi nu her hen over sommeren oplevet en stigning og her i oktober måned igen et lille fald.
Jeg vil bare gerne holde fast i, vil jeg sige til ordføreren for Dansk Folkeparti, at vi her kommer med et ansvarligt forslag og ikke som DF kommer med fantastiske forslag om at oprette lejre i Kenya og andre steder, hvilket man jo dér også afviser.
Og det var måske på det område, det kunne være i orden at bruge et udtryk som totalt tåget.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-20:
Jeg synes, det rigtigste er, at den socialdemokratiske ordfører fortæller sandheden over for Folketinget.
Når hr. Troels Ravn siger, at der i 2013 var et fald, må jeg sige, at jeg ikke ved, hvor han får det fra.
Antallet af dem, der søgte asyl, steg fra 6.196 i 2012 til 7.215 i 2013, altså i den tid, hvor hr. Troels Ravns parti, Socialdemokraterne, har haft vagten.
Så det, som ordføreren her siger, virker helt tåget.
Så siger ordføreren, at det er, fordi der nu er krig.
Men var der ikke krig i 00'erne?
Var der ikke krig i Afghanistan og i Irak?
Hvordan kan det være, at tallene var så meget lavere, da der sad en anden regering?
Kunne det være, fordi den regering, vi har nu, har lempet udlændingepolitikken på 31 områder?
Kunne det være derfor?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Vi må erkende, at der lige nu kommer flere flygtninge og asylansøgere, end vi har oplevet på et tidligere tidspunkt.
Vi skal helt tilbage til starten af 1990'erne i forbindelse med krigen i Jugoslavien for at opleve noget af det samme, og det skal en ansvarlig regering naturligvis kunne håndtere og handle på baggrund af.
Og det er det, vi gør med L 72.
Så selvfølgelig er der en timing i det her; det er der naturligvis.
Vi har en ansvarlig regering, der tager de udfordringer, som kommer, op, samtidig med at vi også generelt forebygger og laver reformer osv. for at skabe et samfund, som også er godt leve i i morgen.
Så når forslaget kommer lige netop nu, er det naturligvis, fordi vi oplever en stigning i antallet af asylansøgere, og det har vi gjort hen over sommeren.
Så har der været et lille dyk her i oktober måned, hvor det var omkring 1.800.
Hvad det skyldes, kan man jo gisne om, men vi bliver nødt til at forholde os til, at vi i år har oplevet en større tilstrømning af asylansøgere.
Lad så mig lige sige, at vi i 2013 faktisk oplevede et lille fald, ligesom vi i 2010 under den borgerlige regering oplevede en relativt stor stigning.
Det her har jo noget gøre med, hvordan verden derude ser ud.
Når der er krig og ufred, når 52 millioner mennesker er på flugt, så får det selvfølgelig også en afsmittende virkning på Danmark.
Der kan komme op mod 20.000, men det er formentlig kun omkring 6.000, der får opholdstilladelse.
Og netop med det her lovforslag indfører vi så et midlertidigt ophold på 1 år, og det gør vi igen for at sikre, at når forholdene i hjemlandet er til det, skal man så kunne rejse hjem igen.
Alle har ikke ret til ophold.
Det er jo en fuldstændig misforståelse, som ordføreren giver udtryk for, og hvis man går ind og læser lovforslaget her, vil man jo også kunne se, at det netop er det, vi nu går ind og tager hånd om.
Det er ikke fra politisk side, vi afgør det.
Så er der kommunerne, og det har jeg faktisk også svaret ordføreren på.
Kommunerne får i forbindelse med finansloven tilført et stort trecifret millionbeløb – 200-300 mio. kr. – til at løse opgaven her med.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Der er nogen, der siger, at timing er alt, og i den forbindelse kunne jeg egentlig godt lige tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører om noget, og det er: Hvorfor kommer forslaget lige nu?
Hvorfor er det, at regeringen vil stramme op lige nu?
Når jeg spørger om det, er det jo, fordi jeg, når jeg kigger på tallene for, hvor mange der har søgt asyl, og som har fået asyl, kan se, at tallene er steget uafbrudt, siden den her regering trådte til i 2011.
Og derfor kan man jo undre sig over, hvorfor det er lige nu, regeringen kommer med det forslag, og det håber jeg ordføreren vil svare på.
Altså, når man kigger på tallene, kan man se, at der i 2011, da der sad en borgerlig regering, var 3.810, der søgte asyl, mens det i 2012, da den nye regering var kommet til, var 6.196, og det i 2013 var 7.215, og nu regner vi så med, at det her i år måske bliver 15.000 eller flere, der søger asyl.
Det, der for mig er interessant her, er: Hvorfor ønsker regeringen at stramme op nu?
For mens regeringen har siddet, er tallet steget og steget.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det her lovforslag, L 72, er en stramning.
Det understøtter og sikrer, at vi har den rigtige asylpolitik – en asylpolitik i balance.
Der er naturligvis en grund til, at der er sat et afsnit ind under arbejdet med lovforslaget her, og det er jo naturligvis for at ruste det til at være i overensstemmelse med konventionerne.
Og det midlertidige ophold på 1 år er også for at sikre, at vi er i balance, og at det er rimeligt at skelne imellem individuelt forfulgte flygtninge og generelt forfulgte flygtninge og for den sidstnævnte gruppe at indføre et midlertidigt ophold på 1 år, hvor vi efter 1 år så kan vurdere situationen.
Er det muligt at rejse hjem, skal man rejse hjem.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
For det første så fragter vi ikke nogen herop.
Til det menneske, som står foran Danmarks dør, banker på, beder om at få asyl og siger: Jeg er på flugt, jeg er forfulgt, der, hvor jeg kommer fra, er der så farligt, at jeg ikke kan være der, vil I hjælpe mig?
siger vi i Danmark – heldigvis gør de fleste partier her i Folketinget – ja, vi vil gerne hjælpe jer, og ja, vi vil faktisk også gerne hjælpe jer i gang med et nyt liv her i Danmark.
Det synes jeg er ordentlig udlændingepolitik, og det synes jeg i det hele taget er næstekærlighed og medmenneskelighed, som det skal være.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-20:
Jeg har siddet og fulgt debatten, og jeg synes, at ordføreren er noget usikker på hele situationen.
Jeg vil godt gå lidt mere ind i det grundlæggende, i forhold til at ordføreren bliver ved med at sige: Nu vurderer vi om 1 år, og så kan vi se, om de pågældende kan rejse hjem.
For det, vi jo hele tiden hører om, er integration, integration, integration.
Det er det, der har været gældende i en årrække, hvor det grundlæggende naturligvis bør være, at er der overhovedet mulighed for det, rejser man hjem.
Nu har jeg hørt nogle gange, at ordføreren har sagt: Så rejser man hjem.
Men det sker jo ikke.
Hvad er det, ordføreren forventer der skulle ske, for at man lige pludselig kunne begynde at rejse hjem?
Jeg synes, det ville være dejligt, men jeg synes, det ville være skønnest, hvis man kunne følge Dansk Folkepartis forslag og oprette lejre i nærområderne.
Jeg forstår ikke, at ordføreren er så nedladende over for den tanke.
Men når de nu ikke ifølge ordføreren vil være med til det, så send dog folk hjem i samme øjeblik.
Der er jo områder, som man godt kan sende folk hjem til, men det gør man jo bare ikke i dag.
Hvad skulle så ændres, hvis man pludselig skulle begynde at gøre det?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jamen som sagt så er det meget svært at spå om, hvilken effekt det præcis vil have på tilstrømningen.
Det, der selvfølgelig også har været væsentligt for Radikale Venstre, er at finde den her balance imellem, at vi på den ene side ikke vil være med til et kapløb mod bunden, altså gøre forholdene så ringe, at flygtningene går uden om Danmark og søger til Sverige eller Tyskland, eller hvor man kunne søge hen; det kapløb, som en del partier her i Folketinget har rigtig gode forslag til hvordan vi kunne byde ind på.
Det kapløb ønsker Radikale ikke at være med til.
På den anden side har vi jo også erkendt, at de korte sagsbehandlingstider måske – måske – kunne være en grund til, at vi så, at tilstrømningen til Danmark steg mere, end den gjorde til det øvrige Europa.
Det mener vi ikke skal være et selvstændigt argument for at søge til Danmark, men vi mener på den anden side heller ikke, at vi vil være med til det her kapløb mod bunden.
Derfor synes vi, at lovforslaget i sin form er afbalanceret.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Tak for det svar, og tak for ordførertalen i øvrigt.
Det er jo der, hvor man måske fornemmer en divergens mellem det, Socialdemokratiet siger, og det, Radikale Venstre siger.
Jeg synes jo, at vi skulle få opklaret det.
For det, hr. Troels Ravn sagde, da han svarede på det samme spørgsmål, var, at han håbede, at det tog toppen af tilstrømningen.
Det vil nok være en meget, meget lille betydning, men dog have en betydning for tilstrømningen og være en løsning af det problem.
Men jeg skal forstå det sådan, at det forventer Det Radikale Venstre ikke, og at det ikke er Det Radikale Venstres motivation for i regeringen at sige ja til det her forslag.
Det handler først og fremmest om kommunerne, som ordføreren også var inde på.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
Jeg synes, det er meget svært at gisne om, hvad præcis det her lovforslag vil betyde for tilstrømningen til Danmark.
Jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange grunde til, at man som flygtning og som asylansøger kommer til Danmark.
Så det vil jeg ikke spå om, det vil jeg ikke gisne om.
De prognoser, som regeringen lægger til grund for, hvor mange der kommer her i 2014 og i 2015, er kendt af alle.
Baggrunden for, at vi foreslår den her lov indført, er, fordi vi kan se, som jeg sagde i min ordførertale, at mange kommuner føler sig pressede.
Der er en ekstraordinær stor tilstrømning af asylansøgere og efterfølgende flygtninge til Danmark.
Den situation skal kommunerne håndtere, og det er det, som vi gør med det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Goddag, jeg skal undskylde mange gange.
Det, jeg godt vil spørge den radikale ordfører om – det er jo en alvorlig sag – er, hvorvidt De Radikale har den opfattelse, at det her forslag vil føre til en mindre tilstrømning til Danmark.
Og er det formålet med lovforslaget, altså at der skal komme færre asylansøgere til Danmark?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-20:
De Radikale udviser jo her et meget kynisk og ikke særlig næstekærligt menneskesyn.
Man vil hellere fragte 144 mennesker herop i stedet for at hjælpe 2.000.
Dem, der så kommer herop, er unge, raske mænd, og så lader man børn, kvinder og svage tilbage i nærområderne, når man samtidig kunne oprette nogle lejre dernede efter vestlig standard.
Hvordan kan Det Radikale Venstre forsvare sådan en menneskefjendsk, manglende næstekærlig indstilling til de 2.000 flygtninge, der bliver efterladt dernede, hovedsagelig kvinder og børn?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-20:
For Radikale Venstre er det ikke et enten-eller, der er det et både-og.
Naturligvis skal vi hjælpe i nærområderne, det gør vi også.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
I Odense Kommune modtager vi i 2015 ca. 144 syriske flygtninge som følge af regeringens politik.
Det koster sammenlagt 62 mio. kr. for stat og kommune.
Det er 430.000 kr. pr. flygtning.
Samtidig så ved vi – det har ministeriet selv oplyst – at en flygtning i en flygtningelejr efter vestlig standard koster cirka et par tusinde om året.
Det betyder, at mens vi tager 144 til Danmark, kan vi brødføde og sikre 2.000 flygtninges eksistens.
Er det så ikke langt bedre at hjælpe 2.000 i nærområdet end at flytte 144 hovedsagelig unge, raske mænd til Danmark?