runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om I i jeres parti har gjort jer den ulejlighed at prøve at analysere omstændighederne bag de overskridelser, der jo har været af aftalen.
Ingen kan være i tvivl om, at der er brugt flere penge, end der er aftalt.
Nu ser vi sådan på det, at man kan diskutere, hvor meget aftale der er.
Men KL er altså endt med at sige ja til det.
Vi er så overbevist om, at der formentlig er en lang række kommuner, som fra start har ment, at det ikke var nogen fair aftale.
Derfor spørger jeg: Har I analyseret det spørgsmål?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg har såmænd ikke så meget imod at svare på et spørgsmål om den aktuelle situation i kommunerne og om deres økonomi og om, hvor overskridelserne har været.
Men det her lovforslag drejer sig sådan set ikke om det, som ordføreren stiller spørgsmål om, for det her er ikke et lovforslag, der tager udgangspunkt i indeværende budget eller i den nuværende økonomi.
Det er faktisk et lovforslag, som tager udgangspunkt i alle fremtidige økonomiaftaler, der indgås mellem KL og regeringen.
Derfor kan man jo ikke bruge det argument med, at vi nu skal kigge på kommunernes budgetter og se ude i Ballerup, hvor det er gået helt galt med ældresektoren, og andre steder, hvor det er gået galt på andre områder, fordi man står med store udgifter osv. Det her er et spørgsmål om X eller Y.
Det er simpelt hen et spørgsmål om A eller B osv.
Det er ren lovteknik.
Det må man altså forholde sig til.
Det kan så godt være, at hr. Flemming Bonne kunne stille et lignende spørgsmål senere, når vi behandler et af de andre lovforslag, eksempelvis L 174, som sådan set mere dækker en rent økonomisk konstatering af kommunernes situation her og nu.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg skal gøre det meget kort.
Det er bare et forsøg på at få et svar på, om man har været inde at vurdere lidt på kommunernes meget, meget store forskelligheder, ikke andet - også fremadrettet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jo, men jeg tror egentlig, det generelt er sådan, at når man nu indgår aftaler, så kigger man også på kommunernes forskellighed, og det er jo sådan set en god måde at gøre det på.
Vi har jo et solidarisk aftalesystem i Danmark, som betyder, at KL forhandler på vegne af alle medlemskommunerne, alle 98 kommuner, og derfor er der også nogle kommuner, der føler, at de bliver forbigået, og at andre kommuner bliver tilgodeset for meget.
Det kan man ikke lave om på, medmindre man fuldstændig vil underkende aftalesystemet og begynde at lave individuelle aftaler med kommunerne sådan en efter en eller i grupper, alt efter om det er de små eller de store eller dem, der har mange penge, eller dem, der har få penge osv.
Det er jo ikke den politiske agenda, som jeg har indtryk af at man har i SF, så det mener jeg ikke er det, som vi skal gøre noget ved i dag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han er enig med Kommunernes Landsforening, som i deres høringssvar anfører, at man ikke med sikkerhed vil kunne budgettere med den betingede milliard fremover, altså at man i realiteten ikke, når man lægger sine budgetter, ved, om den enkelte kommune får sin andel af den milliard, og dermed introduceres der på det felt en budgetusikkerhed.
Er hr. Hans Kristian Skibby enig i den vurdering?
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Folketinget skulle jo i dag have haft en forespørgsel, hvor vi skulle have haft lejlighed til at diskutere både den kommunale økonomi og det kommunale selvstyre.
Den er så blevet aflyst, men jeg har forstået, at vi skal have den den 15. maj, og det ser vi frem til i SF, fordi det giver lejlighed til at få drøftet alle principperne angående forholdet mellem stat og kommuner.
For os er det jo åbenlyst, at der er mange ting, der ikke fungerer.
Det første, der randt mig i hu, da jeg læste bemærkningerne til L 172, L 173 og L 174, var George Orwells begreb newspeak.
Her præsenteres alle de forskellige straffeforanstaltninger over for kommunerne, som regeringen og dens støtteparti, Dansk Folkeparti, nu lægger op til, hvis de ikke overholder økonomiaftaler til punkt og prikke, som lovforslag lovforslag, som - i citationstegn - skal understøtte aftalesystemet mellem staten og kommunerne.
Jeg vil bare gerne sige, at hvis der virkelig var tale om et reelt aftalesystem, med streg under ordet aftale, mellem to ligeværdige parter, arbejdede man altså ikke med et system, hvor man dels truer med bål og brand, dels sætter den lokale velfærd endnu mere under pres i en tid, hvor kommunerne er ved at drukne i udgifter på f.eks. sygedagpengeområdet, til kommunesammenlægningerne og til nye opgaver fra de gamle amtskommuner - opgaver, som vi kan se de ikke er blevet kompenseret for i tilstrækkelig grad.
F.eks. er det sådan i en af landets dårligst stillede kommuner, Vesthimmerland, at kommunesammenlægningerne har kostet netto 71 mio. kr. uden kompensation.
Samtidig skorter det jo ikke på nye ideer til, hvad kommunerne også skal løse fremadrettet.
Det er nye opgaver på sundheds-, genoptrænings- og integrationsområdet osv. osv.
Men det hænger altså bare ikke sammen, og det bliver man nødt til at nå til en erkendelse af.
Hvis regeringen ønskede at optræde som en reel aftalepartner, ville den påtage sig sit fordelingspolitiske ansvar og sikre, at en aftale rummer instrumenter til at håndtere kommunernes forskelligheder og de fejl, der måtte være i systemet.
Selv om L 172 som sagt sælges som et forslag, der skal understøtte det kommunale aftalesystem, gør forslaget det rent faktisk endnu sværere for kommunerne at budgetlægge, for som KL ganske rigtigt siger i sit høringssvar, indføres der en betydelig usikkerhedsfaktor i den enkelte kommunes budgettering, hvis forslaget vedtages.
Godt nok udmeldes det kommunale balancetilskud på 1 mia. kr. sammen med de øvrige tilskud efter vedtagelsen af de kommunale bloktilskud i Finansudvalget sidst i juni, men hvis de ikke udløses, skal kommunerne - selv de kommuner, hvor man har overholdt alle regeringens planøkonomiske dekreter - ud i en ny sparerunde.
Det er ikke fair, det er ikke rimeligt, og det er ikke en ordentlig måde at gøre det på.
I SF har vi nogle forslag til en helt anden måde, tingene kan gøres på.
Dem ville vi have præsenteret i dag under forespørgslen, men nu må vi se, om vi ikke vil komme med nogle af dem i det kommende udvalgsarbejde.
Jeg skal blot sige, at som forslaget ligger på nuværende tidspunkt, stemmer vi imod.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Hr. Hans Kristian Skibby, som er kommunalordfører og formand for Kommunaludvalget, starter svaret med at sige, at det skal han ikke gøre sig klog på.
I det her tilfælde siger den kommunale organisation altså, at med det lovforslag, som ligger her, vil man indføre en budgetusikkerhed, for så vidt angår den andel, som hver enkelt kommune skal have af den betingede milliard, hvilket betyder, at man ikke kan tage den med ind i sin budgetlægning.
Det må da interessere Kommunaludvalgets formand.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg synes heller ikke, jeg sagde, at det ikke interesserer mig, men det kan så godt være, at man forstår ordene anderledes den anden vej end her fra Folketingets talerstol.
Det, som jeg sagde, var, at det her lovforslag er helt konkret, og det betyder, at man meddeler de her tal i juni måned, året før at kommunerne skal tage hensyn til dem i deres budgetter.
Så kan det godt være, at det kan give nogle individuelle forskelle, men vi skal altså huske på, at det her er en aftale, som dækker alle aftaleparterne inden for KL, og det betyder alle 98 kommuner.
Så jeg ser ikke noget problem i det, og skulle der så ske det, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, er jeg da sikker på, at man vil kigge på det.
Det er jo ikke unormalt, at der i forbindelse med ny lovgivning er nogle enkelte ting, som skal tilgodeses efterfølgende.
Og det må vi så lade komme an på en diskussion bagefter.
Line Barfod (EL), 2008-04-24:
Det her er jo ikke bare sådan en eller anden lille teknisk ændring ved et lovforslag, det er sådan set ret afgørende for hele velfærden ude i kommunerne.
Så hvis hr. Hans Kristian Skibby er usikker på, hvordan det her lovforslag vil virke, synes jeg faktisk, at det er noget, man burde få afklaret, før Dansk Folkeparti beslutter sig til, om lovforslaget skal gennemføres eller ej, for det er jo Dansk Folkeparti, der har de afgørende stemmer her.
Hvis hr. Hans Kristian Skibby er usikker på, om vedtagelsen af det her lovforslag rent faktisk kan betyde, at man ude i kommunerne vil have meget svært ved at sikre, at man har penge nok til helt basale velfærdsydelser, til at sikre, at man bl.a. kan levere en ordentlig ældreomsorg, en god folkeskole osv., så synes jeg, at hr. Hans Kristian Skibby skulle sætte sig ned og kigge på forslaget en gang til og snakke med de mange folk, både fra kommunerne og fra de mange fagforbund, der har medlemmer, der arbejder med velfærdsydelser osv., og se på, hvad det er man forventer at konsekvenserne bliver.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Nu bemærkede jeg heldigvis, at fru Line Barfod hele tiden nævnte ordet hvis foran mit navn og foran Dansk Folkeparti, og det synes jeg måske også var meget passende at gøre, for det er jo ikke sådan, at jeg er i tvivl om det her lovforslag, eller at Dansk Folkeparti er i tvivl om det her lovforslag.
Det er en del af en aftale, som vi har indgået.
Det, som jeg i al stilfærdighed nævnte, var, at det ikke er unormalt, at hvis der er uhensigtsmæssigheder i forbindelse med et lovforslag, kan man tage det op til diskussion senere.
Sådan er det, og sådan er det med alle lovforslag her i Folketinget.
Der er jo ikke noget, der er statisk herinde, og noget, der ikke vil kunne blive ændret efterfølgende.
Jeg har bare pointeret, at netop det lovforslag, som vi konkret har at gøre med her, er et lovforslag, hvor tallene vil blive udmeldt i juni måned, forud for at kommunerne skal lægge budgettet for det kommende regnskabsår, og derfor ser jeg det overhovedet ikke som et problem.
Men jeg sagde så som en imødekommelse, at hvis det viser sig at være et problem, er vi selvfølgelig åbne over for en dialog, og det tror jeg da sådan set at alle politikere vil være, hvis det er det, der er tilfældet.
Line Barfod (EL), 2008-04-24:
Jeg håbede ellers lige, at man kunne påvirke ordføreren bare en lillebitte smule, men jeg kan forstå, at for hr. Hans Kristian Skibby og Dansk Folkeparti er det afgørende at kunne fastholde - og støtte regeringen i at fastholde - et økonomisk jerngreb om kommunerne.
Det er et jerngreb, der gør, at man f.eks. ikke har mulighed for at imødekomme det krav om nødvendige lønforhøjelser, som der konfliktes om i øjeblikket, fordi - som kommunernes chefforhandler, Mads Lebech, tidligere har været ude at sige - hvis man skulle imødekomme kravet om rimelige lønforhøjelser, ville man være nødt til at skære 6.000 stillinger, som bl.a. ville ramme ældreplejen hårdt.
Men for Dansk Folkeparti er det altså vigtigere at støtte regeringen i et økonomisk jerngreb, end det er at leve op til sine løfter både til de ældre og til de mange offentligt ansatte, SOSU'er og mange andre grupper, der i øjeblikket konflikter for at få en ordentlig løn.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg synes simpelt hen, det er fantastisk, at vi under det her lovforslag skal til at have en diskussion om konflikten, som er lovligt varslet ude i det åbne arbejdsmarked uden for Christiansborgs tykke mure.
Men det er åbenbart det, som fru Line Barfod mener er det allermest vigtige at diskutere i forbindelse med det her konkrete lovforslag, selv om det faktisk ikke har noget som helst med lovforslaget at gøre.
Og det nytter ikke, at fru Line Barfod ryster på hovedet, det bliver det ikke mere rigtigt af.
Men jeg noterer mig mere de konkrete kommentarer, som kom fra fru Line Barfod om, at det her er et jerngreb, som Dansk Folkeparti er med til at indføre omkring kommunerne.
Hr. Rasmus Prehn var tidligere inde på, at det var tæskehold og at det var dummebøder.
Det er jo sådan set retorikken, som vi oplever i forbindelse med de her lovforslag.
Det må man så acceptere, men det gør bare ikke, at det bliver mere rigtigt, og derfor kan jeg kun afvise de kommentarer, som der er kommet fra fru Line Barfod.
Det skal jeg såmænd ikke gøre mig klog på på nuværende tidspunkt, men det er jo altså sådan, at det, der ligger i det her konkrete forslag, er, at det bliver udmeldt i juni måned, året før man skal tage hensyn til det i et budget.
Og derfor mener jeg sådan set, at der er sund fornuft og ræson i den måde, som man har planlagt det her på.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jamen det er jo netop for at sikre, at borgerne får en god velfærd og en god service, at vi ønsker at bevare aftalesystemet og det kommunesystem, vi har, fordi man jo med forhandlingerne om økonomiaftalerne midt på året netop gennemgår tingene og sikrer, at der er den nødvendige økonomi til rådighed for at leve op til de målsætninger, som vi her er meget enige om.
Så derfor får man en sammenhæng mellem mål og midler.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Man fik næsten en lille tåre i øjenkrogen, da hr. Mike Legarth talte om, at det lokale selvstyre er en hjertesag.
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren så forklarer, at man netop fra konservative borgmestres side er meget oprevet over de her forskellige sanktioner og kritiserer dem voldsomt.
Det næste spørgsmål, jeg gerne lige vil stille, handler om det med, at selvstyre er godt, så længe man overholder de her aftaler, og sådan nogle ting.
Men vi ser jo, at der mange andre steder er budgetoverskridelser, der er større end det, vi kender fra kommunerne.
Altså, kigger vi f.eks. på Transportministeriet, som jo har været ledet af en konservativ minister igennem længere tid, er der jo i procent en større budgetoverskridelse end det, vi kender fra kommunerne.
Altså, skulle man ikke lade være med at kaste med sten, når man selv bor i et glashus?
Kan ordføreren komme med en kommentar til det?
Line Barfod (EL), 2008-04-24:
Det var jo en lang teknisk gennemgang af lovforslaget.
Kan hr. Erling Bonnesen bekræfte, at hvis kommunerne nu vælger, at de gerne vil sikre, at der er den nødvendige service til deres borgere, gerne vil sikre, at ældre får den pleje, de har behov for, at børnene får nogle gode børnehaver og nogle gode skoler, og at de derfor - for at sikre det niveau, som de mener er anstændigt, og at der ikke er nogen, der lider nød - er nødt til at bruge mere end det, som regeringen har dikteret at kommunerne må bruge, så betyder det her lovforslag, som Venstre stemmer for, at så vil kommunerne blive straffet, så mister de penge og får endnu sværere ved at leve op til at levere en ordentlig service?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Selv om hr. Morten Østergaard endda er medlem af den samme gruppe i Europarådet, som jeg er, så er vi jo langt fra hinanden politisk - i hvert fald nogle gange - i det danske parlament, og derfor ønsker jeg ikke at indgå i det paradespil.
Jeg har sagt ligeud, at jeg selvfølgelig synes, det er vigtigt, at vi tager de kommentarer og kritikpunkter og lignende, der kommer fra Europarådet, alvorligt, og at vi diskuterer det, men det betyder selvfølgelig ikke, at vi altid er enige i de kritikpunkter.
Vi er uenige i nogle af de kritikpunkter, der er kommet, og det synes jeg også at vi skal have ret til at være.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Det har man så ikke fundet anledning til lige at eksplicitere, og det er jo derfor, jeg spørger hr. Michael Aastrup Jensen: Når Venstres ordfører ellers tager kritik fra Europarådets forskellige overvågningsinstrumenter meget alvorligt, hvad er det så præcis for nogle punkter i kritikken, som hr. Michael Aastrup Jensen er uenig i?
For det ville jo fremme en seriøs diskussion, hvis hr. Michael Aastrup Jensen kunne komme med nogle eksempler på ting, som han var uenig i i den kritik, som menneskerettighedskommissæren har fremlagt.
Og jeg siger det jo, fordi det vel er svært at tage det med at tage tingene alvorligt alvorligt, hvis man ikke engang ved, hvad det er, vi taler om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Jamen så har hr. Morten Østergaard jo desværre ikke hørt efter.
Og nu er han jo ellers liberal - i hvert fald medlem af den liberale gruppe nede i Europarådet - og det er lidt sørgeligt, at han så beviser, at han ikke lytter efter, for hr. Mogens Jensen spurgte jo selv ind til det tidligere, altså spørgsmålet om starthjælpen, om 24-års-reglen og andre elementer, hvor vi fra regeringspartiernes side har en klokkeklar holdning til det; vi er faktisk tilhængere af de elementer, fordi vi mener, at de gør en forskel, og ikke mindst en positiv forskel.
Men jeg vil indrømme - det vil jeg beklageligvis sige - at jeg synes, det er et niveau, der er lige plat nok, som hr. Morten Østergaard prøver på at komme ind på nu; det må jeg have lov til at sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Jeg vil begive mig over i en lidt anden del af Europarådets arbejde.
Hr. Michael Aastrup Jensen nævnte i sin ordførertale hele menneskerettighedsdiskussionen og Menneskerettighedsdomstolen og vigtigheden af det arbejde, der ligger i Europarådet, hvor man jo netop finder alle de europæiske demokratier.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Michael Aastrup Jensen har overvejet den frygt, som en hel del medlemmer af Europarådets parlamentariske forsamling har ytret over, at EU nu vil tiltræde menneskerettighedskonventionen og få sit eget charter om grundlæggende rettigheder, og over den dobbeltrolle, der hermed opstår med Europarådet på den ene side og EU på den anden side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
På stående fod kan jeg sige, at vi, og det har vi været længe, faktisk er glade for, at EU nu kan tilslutte sig menneskerettighedskonventionen, for det tror vi der kommer markant positive ting ud af.
Med hensyn til dobbeltrolle og lignende har vi jo diskuteret, og jeg kan forstå, at man også har diskuteret det de tidligere år, også i redegørelsesdebatter her i Folketinget, hvad der er Europarådets rolle, og hvad der er EU’s rolle.
Det er de to hovedområder, som jeg synes Europarådet er god til og skal blive ved med at være god til.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Det sidste kan vi i hvert fald blive enige om, men netop derfor er der jo grund til at være bekymret over, at EU nu forsøger at gøre netop menneskerettighedsdiskussionen til sin egen.
Når Lissabontraktaten træder i kraft - hr. Michael Aastrup Jensen har netop været medskyldig i, at den bliver ratificeret - vil borgerne jo kunne påberåbe sig de grundlæggende rettigheder, også ved EF-Domstolen, som så skal fortolke det i forhold til det indre marked og alle den slags ting.
Heri ligger der et problem, for dermed bliver EF-Domstolen en konkurrerende institution til Menneskerettighedsdomstolen, hvor de 20 lande, der endnu ikke er medlem af EU eller ikke vil være medlem af EU, kan henvende sig.
Dermed får man en A-domstol, et A-hold i Vesteuropa og en B-domstol, et B-hold i Østeuropa, og jeg spørger bare: Er den opdeling i A- og B-hold i overensstemmelse med det ønske om at fremme menneskerettighederne i Europa, som hr. Michael Aastrup Jensen ellers ytrer?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Jamen jeg ser ikke helt så negativt på det, som hr. Morten Messerschmidt gør.
Jeg ser tværtimod sådan på det, at ved, at vi får EF-Domstolens virkeområde udbredt, får vi faktisk ikke bare én domstol, nemlig Menneskerettighedsdomstolen, men også EF-Domstolen til at være vagthund med hensyn til menneskerettigheder, og det ser jeg faktisk kun som noget positivt.
Selvfølgelig vil der altid være en forskel, alt efter om du er medlem af EU eller ikke er medlem af EU.
Men det er jo ikke sådan, at Menneskerettighedsdomstolen nu bliver nedlagt og ikke længere er gyldig.
Hvis man kan sige det på den måde, kommer der jo bare et ekstra led ind, som gør, at vi som EU-borgere får nogle flere rettigheder, og det synes jeg faktisk kun er positivt.
Jeg ved godt, at hr. Morten Messerschmidt ikke ser helt så positivt på EF-Domstolen, som jeg måske gør, men jeg ser tværtimod kun det her som noget positivt.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-24:
Ja tak.
Det, der får mig op af stolen, er, at hr. Michael Aastrup Jensen mener, det er plat, når hr. Morten Østergaard bliver ved med at bede om at få et eksempel på, hvad det var, kritikken gik på.
Når det måske alligevel ikke er så plat, er det jo, fordi det ikke bare var sådan, at ECRI blev kritiseret.
Nej, de blev nærmest overfaldet for at være kommet med en kritisk rapport, og efterfølgende blev himmel og jord sat i bevægelse for at rydde ud i ECRI-sammenhæng for at undgå at få den type rapporter igen.
Derfor er det måske ikke så urimeligt, for når man nu er så glad for og umiddelbar over for den ros, man får - den er man ikke nær så kritisk over for - er det måske lidt underligt, at man ikke kan nævne ét eneste eksempel på, hvad det var, kritikken gik på, og hvad der var forkert ved den.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Jamen det har jeg jo nævnt.
Jeg har nævnt 24-års-reglen, og jeg har også nævnt starthjælpen som to eksempler på det, som Danmark er blevet udsat for kritik af fra Europarådets side.
Dem har jeg jo nævnt, og de var også oppe at vende, allerede da den første spørger, hr. Mogens Jensen, stillede spørgsmål om dem.
Så igen - undskyld, jeg siger det - men mit råd til hr. Morten Østergaard skal åbenbart også være mit råd til fru Pernille Frahm, nemlig at man lige skal lytte efter, hvad det er, jeg siger.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-24:
Det er nemlig rigtigt.
Nu nævner hr. Michael Aastrup Jensen nogle overskrifter, nogle titler, men kritikken gjaldt jo ikke 24-års-reglen.
Kritikken lød »24-års-reglen, fordi …«, kritikken lød »tilknytningsreglen, fordi …«, og det er jo deri kritikken ligger.
Kritikken gælder jo ikke overskriften, kritikken gælder indholdet, og det var derfor, jeg tænkte, at hr. Michael Aastrup Jensen måske kunne gå lidt mere til biddet.
Men sådan blev det ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Jamen jeg har dyb respekt for fru Pernille Frahm og hendes politiske synspunkt om, at hvis man kan få Europarådet ind som spydspids og bølgebryder i en dansk debat, vil man selvfølgelig udnytte den fordel.
Jeg har sagt fra starten af, at vi ikke er enige i de kritikpunkter, og jeg har også redegjort for, hvorfor vi ikke er det.
Vi mener faktisk, de er til gavn for Danmarks interesser og ikke mindst til gavn for vores borgere.
Det betyder da ikke, at vi bare skal sidde kritikpunkter overhørig, når de kommer, men det betyder altså heller ikke - undskyld, jeg siger det - at de måske helt kan sammenlignes med de kritikpunkter om f.eks. demokrati, som har været rettet mod Rusland.
Der er forskellige kategorier af kritikpunkter, så jeg synes, vi lige skal have sagen ned på jorden igen.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Det kan man også læse af redegørelsen.
Man kan ikke læse så meget om, hvad det er for en kritik, regeringen har modtaget fra menneskerettighedskommissæren; det er faktisk overhovedet ikke nævnt.
Men da jeg ved, at hr. Michael Aastrup Jensen tager det meget alvorligt, så kunne han måske lige ridse op, hvad det er for en kritik, som menneskerettighedskommissæren har givet af Danmark, bare sådan tre, fire, fem punkter - der er nok at tage af, kan jeg fortælle.
Så altså, når man nu tager det så alvorligt, hvad er det, vi diskuterer, og hvad er kritikken fra menneskerettighedskommissæren?