runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-04-21:
Nej, det tror jeg sådan set at Dansk Folkeparti har misforstået fuldstændig.
Det er jo sådan, at Socialdemokratiet flere gange er kommet med forslag om, at man skal slå hårdt ned på narkobagmændene, og vi mener også, at man skal gå efter pushere, men den selv samme regering, vi har i dag - og i det hele taget et meget bredt flertal i Folketinget - har jo vedtaget, at man så vidt muligt ikke skal gå efter de meget hårdt belastede, afhængige mennesker, når de besidder stoffer.
Og det går jeg ud fra at Dansk Folkeparti fortsat bakker op om.
Det gør vi i hvert fald i Socialdemokratiet, og det gør man i forskellige cirkulærer, der har været på Justitsministeriet område.
Så man kan altså godt lade være med den der dæmonisering.
Socialdemokratiet er ikke ude på at frigive illegale euforiserende stoffer; vi er sådan set ikke ude på at lave lovgivningen om det sted.
Det er forbudt at indtage de her stoffer, men der er mennesker, der er blevet afhængige af dem, og derfor må vi hjælpe dem.
De mennesker befinder sig på gadeplan.
Nogle af dem har det meget, meget dårligt; nogle af dem ser helt forfærdelige ud og har helt åbenlyst det, man kunne kalde dårlige liv.
På sådan en dag, hvor Forebyggelseskommissionens arbejde kommer frem, må vi også gøre noget for at forebygge, at mange af de mennesker dør i en al, al for tidlig alder eller får så mange skader, at de aldrig ser nogen vej ud af deres afhængighed igen.
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke hører særlig godt efter, for i min ordførertale fortalte jeg, at med hensyn til de etablerede sundhedsrum, der findes rundtomkring i Europa - i Tyskland er der i hvert fald over 20 af dem - er det sådan, at man ligesom alle steder rundtomkring i verden, Australien, Canada og andre steder, har etableret dem i samarbejde med politiet, og det mener jeg sådan set også man må gøre i Danmark.
Når der etableres sundhedsrum i Danmark, hvor man kan fixe eller indtage stoffer i det hele taget, f.eks. ryge dem, må det være sådan, at man har en aftale med politiet om, hvordan man gør det, og derfor vil jeg ikke tage den diskussion allerede nu og sige, om det skal være 20 m eller 100 m. Man har valgt at gøre det på én måde i Norge, man har valgt at gøre det på én måde i Tyskland, man har valgt en anden måde i Schweiz og andre steder, og det må helt klart være efter en drøftelse med det danske politi - hvor flere betjente jo i øvrigt også er positive over for et sådant tiltag - man finder ud af, hvordan det skal gøres i praksis.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Ordføreren har jo tidligere tilkendegivet, at det kan dreje sig om 4 pct. ekstra arbejdsløshed, som kommunen selv skal betale, og har heller ikke draget i tvivl, at det kan dreje sig om 1.200 arbejdsløse i en kommune.
Derfor må jeg sige, at de over 100 mio. kr., som det vil koste til dagpenge og aktivering, kan jeg simpelt hen ikke forstå hvordan kommunen skal fremskaffe med den smalle økonomi, som regeringen har pålagt kommunerne, og som i forvejen fører til sociale besparelser.
Jeg oplever ikke, at der bliver svaret på, hvordan en kommune dog skal klare det problem.
Sandheden er jo, at det her bliver en økonomisk katastrofe for en hel del kommuner, hvor virksomheder ved tilfældighedernes spil lukker i højere grad end i andre kommuner.
Der er ikke noget økonomisk sikkerhedsnet.
Sandheden er, at hvis der i en landsdel er 6 pct. ledighed og den stiger til 10 pct. i en kommune, så skal kommunen betale for de 4 pct.
Det har ordføreren også sagt.
Det er utrolig mange penge.
Jeg har regnet lidt på det, og så vidt jeg kan se, vil det i en typisk kommune kunne betyde omkring 1.200 arbejdsløse, hvor kommunen skal betale deres dagpenge og deres aktiveringsudgifter.
Det giver langt over 100 mio. kr.
Hvordan skal en kommune bære en ekstraudgift på over 100 mio. kr., når man på grund af regeringens politik i forvejen skærer ned på ældreområdet, på folkeskolen, på daginstitutioner osv.?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Nu hørte vi jo lige fra den foregående spørger, hr. Morten Østergaard, at vi gik alt for meget med livrem og seler i det her, og at der altså ikke var incitamenter nok til at gå i krig.
Og så kommer hr. Eigil Andersen og siger, at det her bliver en økonomisk katastrofe for nogle kommuner.
Nu er det jo sådan, at sandheden er - og det er der nogle, der måske med rette kan kritisere os for - at vi sikrer kommunerne økonomisk helt ud på anden decimal efter kommaet, og derfor er der ingen kommuner, der på grund af det her kommer i økonomiske vanskeligheder.
Så hr. Eigil Andersens tal er grebet ud af den blå luft.
Den radikale ordfører udtrykker sig på en måde, så jeg er lige ved at få fornemmelsen af, at han selv tror på det, han siger, vel vidende at det gør han selvfølgelig ikke, for det er jo ikke virkeligheden.
Altså, virkeligheden er, at det system, vi har, bare bliver trimmet til at gøre det endnu bedre.
Det er sådan set det, der ligger i forslaget.
Jeg tror, jeg må sige, at det bedste argument her for, at jeg har ret og hr. Eigil Andersen ikke har ret, er, at KL er med i aftalen og siger, at det er en rigtig god aftale.
Der er altså noget, den socialdemokratiske ordfører har misforstået.
For den garanti, der ligger inden for hver region, gælder ud i fremtiden; det er jo ikke bare i 2010.
I 2010 har vi sagt, at vi dækker 100 pct. i en lang periode.
De regler, jeg omtalte, var de generelle regler, altså dem, der gælder ud i fremtiden, og ikke overgangsreglerne, hvor der er gået endnu mere med livrem og seler.
Så på den lange bane er man altså dækket ind, også i Nordjylland - hundrede procent - sådan at man ikke kommer til at mangle en eneste krone i forbindelse med beskæftigelsesindsatsen i Nordjylland, selv om markedet skulle gå hen og udvikle sig skævt i Nordjylland.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jeg var sådan set glad for at høre, at ordføreren nøjedes med at sige, at de tal, som LO har beregnet for kommunerne i Danmark, måske ikke er helt nøjagtige; ordføreren vælger ikke at bruge udtryk som løgn og opspind, som ministeren har gjort.
Det er da trods alt en forbedring.
Det, der så er underligt i den her situation, er jo, at det er de eneste tal, vi har til rådighed.
Vi har jo faktisk på et tidspunkt forespurgt ministeriets folk, om der var mulighed for at producere nogle tal.
Man kan jo kigge bagud i historien og kigge på ledighedstal.
Det er ikke muligt, og man har heller ikke tænkt sig at gøre det.
Så har vi spurgt: Jamen er det så muligt, når den her prøveperiode på 2 år kører, at lave en beregning i den periode og se, hvordan det ville være gået, hvis ikke der var fuld dækning krone til krone for hver enkelt kommune?
Nej, det er heller ikke muligt.
Det kunne man bruge som rettesnor for, hvordan man skulle indrette systemet efterfølgende.
Det synes jeg er rigtig interessant.
Det er også interessant at høre ordføreren sige, at der ikke vil være en eneste kommune, der vil komme ud i økonomiske vanskeligheder.
Hvordan i alverden kan man sige det, når man ikke vil acceptere den eneste udregning, der er lavet, og man i øvrigt heller ikke stiller sig klar til at få lavet nogle andre beregninger, så vi ved, hvordan økonomien bliver i kommunerne?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Nu har vi jo igennem tiderne set mange beregninger for, hvad det her betyder, fra aktører, som ingen forudsætninger har for at lave de beregninger.
Jeg så på et tidspunkt, jeg tror, det var for Aalborg Kommunes vedkommende, at det ville koste 0,5 mia. kr. eller noget i den størrelsesorden.
Jeg synes, at hvis man vil være saglig i sin argumentation, skal man bruge nogle rigtige argumenter og nogle fakta, der holder, og der er jo ingen af de tal, der holder.
Hvis det var så usikkert, som også hr. Lennart Damsbo-Andersen vel giver udtryk for, så ville KL jo aldrig have sagt ja til den her aftale, og det er jo den bedste garanti for, at tallene er i orden.
Vi kender jo KL så godt, at vi ved, at bare der er risiko for, at en enkelt kommune skal af med nogle håndører, så er de jo på stikkerne.
Her siger de: Det er bare i orden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Nu er det jo svært at vide helt nøjagtigt, hvad KL som forening mener i den her situation.
Vi ved, hvad ledelsen i KL mener, og der kan man jo så se på, hvilke kommuner de kommer fra, og så kan man måske godt forstå, hvorfor de ikke kan få armene ned, for det er jo ikke dem, der kommer til at betale regningen.
Jeg tror nok, at når de senere i KL kommer til at drøfte konsekvenserne, vil der nok være nogle arme, der igen bliver vredet om på ryggen.
Det er jeg helt sikker på.
Det kan være af en part, der ikke kommer fra LO eller lignende.
Det kunne f.eks. være ministeriet, der fik lavet nogle beregninger af, hvad konsekvenserne vil være, så vi alle sammen kan diskutere på det samme grundlag og i hvert fald være enige om det grundlag, som vi diskuterer det på.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Nu vil jeg jo sige, at de fleste kritikere af økonomien i det her forstummede, da de så den finansieringsmodel, der blev lagt frem.
For når man sætter sig ned og kigger på den, kan man jo godt se, at det her ikke kan gå galt.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Tak, hr. formand.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at de tal og andre ting sådan nærmest er de rene skræmmekampagner.
Men nu kan vi se, som også andre har henvist til, at eksempelvis Dansk Industri i går i Børsen går ud og advarer kraftigt imod det her.
Vi kan også se af høringssvarene til lovforslaget fra LO, SALA, AC, Lederne, FTF og Dansk Arbejdsgiverforening, at de alle sammen advarer imod, at man nu gennemfører det her enstrengede beskæftigelsessystem.
Mener Venstres ordfører så også, at det er en skræmmekampagne fra Dansk Industri og alle de andre gode folk, alle arbejdsmarkedets parter, som alle sammen siger, at det her ikke duer, og at de vender sig stærkt imod det?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Mit spørgsmål går specifikt på den overgangsordning, hvor man har valgt at skævvride på et tidspunkt, hvor vi står i en økonomisk krise, og hvor man forventer en kraftig vækst i ledigheden, som må forventes særlig at udgøres af forsikrede ledige.
Hvorfor har man valgt at lave en overgangsordning, der skævvrider?
Er det, fordi man har det mål - for det indtryk efterlades man jo med - at den strukturelle ledighed her i landet skal være højere?
Er det regeringens ønske?
For ellers er det da helt absurd at lave en ordning på et tidspunkt, hvor man ved at de ledige vil strømme til, som entydigt giver kommunerne et incitament til at fokusere på andre end de forsikrede ledige.
Det er da helt absurd i en krisesituation.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Det er sådan set et rigtig godt tidspunkt at gennemføre det her på, for nu trimmer vi jo den model, vi har i dag, og frigør ressourcer til det primære, nemlig at hjælpe ledige i job.
De mennesker, der i dag sidder med dobbeltadministration, dobbeltledelse, bliver nu frigjort til at yde en aktiv indsats i forhold til de mennesker, det her handler om.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg har forstået, at Venstre normalt går ind for arbejdskraftens fri bevægelighed.
Det har jeg i hvert fald hørt gentaget flere gange, når vi har diskuteret landegrænser.
Derfor undrer det mig, at Venstre nu kommer med et forslag, der skal begrænse arbejdskraftens frie bevægelighed over kommunegrænser.
Jeg vil gerne høre, hvad der er baggrunden for, at Venstre ikke ønsker, at vi skal have arbejdskraftens frie bevægelighed over kommunegrænser i Danmark, men tværtimod ønsker, at økonomien skal være sådan, at kommunerne skal prøve at få deres egne borgere i arbejde og oven i købet tjener penge, hvis nabokommunens borgere bliver arbejdsløse.
Jeg synes, at det er meget mærkeligt og ikke helt i tråd med, at Venstre normalt siger, at de går ind for arbejdskraftens frie bevægelighed.
Så hvad er den saglige begrundelse for at indføre de her kommunegrænser?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Nu er det jo sådan, at der rent faktisk ikke sker den store ændring for de ledige i forhold til det, vi har i dag.
De skal ind ad nøjagtig den samme dør, og de skal ind at møde nøjagtig de samme medarbejdere.
For jobcentrene er derude, medarbejderne er derude, og det eneste, vi her ændrer på, er, at man nu får én ledelse, man får én organisation, man får ét administrativt system at fungere i, og så lægger vi økonomien ud i kommunerne.
Det er den eneste forskel.
Der er stadig væk kommunalt incitament til at gøre en indsats for at få de ledige i arbejde.
Der kunne selvfølgelig godt skrues yderligere op for incitamentet til at få ledige i arbejde, men så bliver der jo en større risiko for, at det kan påvirke en kommune økonomisk negativt.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Hr. Jens Vibjerg svarede overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål gik på arbejdskraftens frie bevægelighed, som Venstre jo normalt stiller sig op og siger de hylder, når det gælder landegrænser.
Hvordan kan det så være, at Venstre mener, at arbejdskraftens frie bevægelighed skal begrænses internt i Danmark, og arbejdskraften skal helst holdes inden for kommunegrænserne?
Og man har skruet økonomien i det her forslag sammen på en sådan måde, at den ledige jo kommer til at mærke, at kommunen vil være interesseret i at få ham ansat inden for kommunen, men kommunen vil have en økonomisk interesse i, at han ikke bliver ansat i nabokommunen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Venstre ønsker at bygge de her kommunegrænser rundt om de arbejdsløse frem for at sikre, at vi har et velfungerende arbejdsmarked på et større område, sådan som det er i dag.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Jamen jeg må beklage, at fru Line Barfod åbenbart ikke har forstået, hvad forslaget går ud på, for der er ingen grænser; arbejdskraften er frit bevægelig.
De fleste søger nu selv at finde arbejde, hvor arbejdet er, og tager hverken hensyn til kommunegrænser eller regionsgrænser.
Og så er der også incitamenter i kommunerne; sammen med det, der ligger i de kommunale beskæftigelsesråd, er der klare incitamenter til simpelt hen at hjælpe - også de ledige, der ikke selv kan finde arbejde - til beskæftigelse der, hvor beskæftigelsen er.
Det er under alle omstændigheder en fordel for kommunen, at den ledige kommer i arbejde.
Når man regner konsekvenserne ud, skal man jo lægge nogle forudsætninger ind for, hvor meget og hvor lidt ledigheden stiger i den ene og anden kommune.
Det, vi kan se ud af forslaget, og det kan hr. Leif Lahn Jensen jo også klart se ud af forslaget og af det, jeg omtalte, er den maksimale risiko, en kommune under de værst tænkelige forhold kan blive udsat for.
Det giver så marginalt et udslag på skatteprocenten, at det ligger langt, langt under det, man normalt opererer med, når vi lægger opgaver ud til kommunerne og går ind og siger, hvad det må påvirke.
Normalt opererer man jo med, at det må påvirke skatteprocenten 0,2.
Det er den generelle ting, man har i forhold til kommunerne, og det har man jo aftalt med KL.
Derfor har KL jo også klappet i deres hænder over det forslag, der ligger her.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Så ordføreren har med andre ord ikke tal på det her for de enkelte kommuner.
Jeg kan sige så meget, at LO har lavet en beregning.
København tjener 324 mio. kr.
Odense tjener 94 mio. kr.
Horsens, Randers, Vejle og Silkeborg skal faktisk betale den regning.
Mange udkantsområder skal betale den regning.
Lad nu være med at sige, at tallene fra LO ikke passer.
Jeg har forsøgt at spørge ministeren, om ministeren har nogle tal på den her beregning.
Det kan ministeren ikke regne ud.
Så når ordføreren nu er i tvivl om økonomien, vil ordføreren så spørge ministeren for at være sikker på, at ordføreren ikke går med til noget, der er virkelig galt for kommunerne?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Jeg tør godt som ordfører stå her at sige, at de tal ikke passer.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
For jeg synes, at når man beslutter sig for at lave en sådan reform som den her og samtidig laver en overgangsordning, der helt entydigt giver kommunerne et incitament til at nedprioritere indsatsen for de forsikrede ledige til fordel for kontanthjælpsmodtagerne, og man samtidig står over for, at ledigheden måske i 2010 efter Nationalbankens seneste skøn kan nå helt op på 190.000 ledige, hvoraf de fleste nytilkomne ledige må forventes at være forsikrede, ja, så er det jo, man opnår den situation, som vismand Michael Rosholm beskrev i går i Børsen, og jeg citerer: »Reformen vil skævvride indsatsen for at få ledige i job til fordel for personer på kontanthjælp, for den indebærer, at kommunerne har en langt større økonomisk interesse i at få kontanthjælpsmodtagere i job end personer på dagpenge.« Hvorfor vælger man at lave en sådan ordning på et tidspunkt, hvor man ved at der bliver en voldsom vækst i antallet af forsikrede ledige?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg hørte hr. Jens Vibjerg i talen sige, at ingen kommer i den situation, at det vil gå ud over kommunens økonomi.
Efter at hr. Bjarne Laustsen gik til ordføreren, sagde ordføreren, at det var landsdele.
Lige pludselig blev kommunen lavet om til landsdele.
Når man går med til sådan et forslag, er det jo, fordi man kender konsekvenserne.
Hvis man ikke kender konsekvenserne, vil man vel have det undersøgt.
Kender ordføreren konsekvenserne rent kronemæssigt for de enkelte kommuner - ikke landsdele - når han nu kommer med sådan en udtalelse?
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Jeg vil gerne starte med her fra talerstolen at byde velkommen til vores nye socialdemokratiske arbejdsmarkedsordfører, hr. Torben Hansen.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Så skal jeg sige, at jeg godt ved, nogle af de her organisationer, der er imod - nu kunne hr. Torben Hansen jo have valgt en lang række andre organisationer, som synes, at det her er rigtig godt; det er jo lidt afhængigt af, hvor man sidder henne i systemet - er imod af politiske grunde.
Det har de været helt fra starten af, men der er jo ikke nogen af dem, der siger, at økonomien ikke holder.
Torben Hansen (S), 2009-04-22:
Først tak for den pæne velkomst fra Venstres ordfører.
Jeg glæder mig også til samarbejdet og til nogle debatter, som der forhåbentlig er noget saft og kraft i.
Det er jo også det, der skal bringe tingene frem.
Jeg forstår ikke, at Venstres ordfører på den måde tilsidesætter arbejdsmarkedets parter.
Det er jo en enig arbejdstagerside og en enig arbejdsgiverside, der klart formuleret siger, at det her bare ikke duer, og at det her lovforslag ikke må blive gennemført, for det er en katastrofe for arbejdsmarkedet.
Man skal ikke have det her enstrengede system, der bliver lagt op til.
Gør det ikke på nogen som helst måde indtryk på Venstre og på Venstres arbejdsmarkedsordfører, at de, der står ude i suppedasen til daglig, arbejdsgivere og fagforeninger, som skal have det her til at fungere, siger, at det her simpelt hen ikke duer?
Hvordan kan det være, at man er så nonchalant, at man vælger at køre hen over det?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg har talt med ministeren om det.
Det var så den daværende minister og ikke den nye minister, vi har nu.
I den forbindelse er det også vigtigt at påpege, at med hensyn til udlicitering til andre aktører er det jo ikke sådan, at vi skal afskaffe andre aktører.
Socialdemokratiet har selv været med til at indføre muligheden for at bruge andre aktører i indsatsen over for de ledige, men der er jo også en topgrænse for, hvor meget man kan bruge til andre aktører pr. ledig, og mange kommuner har i dag allerede overskredet den grænse.
Det er - så vidt jeg husker - noget med 18.500 kr. pr. ledig, så der er mange kommuner, der har overskredet den grænse i forvejen.
Så incitamentet til at sige, at man fortsat vil gå ud og udlicitere, holder ikke helt.
Men når det så er sagt, er det også vigtigt at påpege, at man ikke bare skal gå ud og udlicitere alt, hvad man kan.
Det er ikke meningen med det, og det er sådan noget, som vi holder meget øje med.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Det var mange, mange ord.
Jeg ved ikke, om ordføreren er ude på at forklare.
Det var mange ord, og jeg vil sige, at man nu bliver tvunget til at udlicitere i det her forslag.
Det er noget, man går meget op i i det her forslag.
Jeg kan kun stille et enkelt spørgsmål, og ordføreren behøver ikke at bruge så mange ord på det.
Det er jo enkelt at svare på: Går Dansk Folkeparti imod på grund af det her, som man har nævnt før, eller har man ændret holdning?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Det er ikke Dansk Folkepartis holdning, at vi skal have udliciteret det hele, og det er heller ikke det, der ligger i det her.
Men samtidig går Dansk Folkeparti også ind for, at der skal være mulighed for at bruge andre aktører.
Der er ikke lagt op til, at kommunerne absolut skal udlicitere alt, hvad de kan.
Det er sådan med andre aktører, og jeg går ud fra, at kommunerne kun bruger dem, hvis de kan få noget ud af det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte med lidt det samme og spørge: Er hr. Bent Bøgsted så ikke bekymret over, at der i loven ligger et klart økonomisk incitament for kommunen til at bruge en anden aktør i stedet for selv at løse opgaven?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jeg mener ikke, at der ligger så klart et økonomisk incitament, at kommunen vil udlicitere alt, for der er en grænse for, hvor meget de kan udlicitere, og der er rigtig mange kommuner, der allerede i dag har overskredet den grænse.
Der er også rigtig mange kommuner, der ser sådan på det, at de vurderer, hvad de får mest ud af, for det vigtigste for dem er, om de får folk i arbejder eller ikke får folk i arbejde.
Jeg vil først lige sige, at Dansk Folkeparti ikke mener, man skal udlicitere for enhver pris.
Vi mener kun man skal udlicitere, hvis man får noget ud af det, ellers skal man klare opgaverne selv.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg synes, det er vigtigt, at Dansk Folkeparti, som jo med den blokpolitik, der føres nu, er dem, der bærer det her igennem, klart og tydeligt fortæller, at det her vil de lave om - sådan som hr. Bent Bøgsted også har været ude at sige.
I administrationen af de ledige er det sådan, at det er en forudsætning - det står i lovforslaget - at den opgave skal udliciteres.
Hvis man ikke gør det, får man nul; hvis man gør det, kan man få op til 50 pct. i refusion.
Og hvis hr. Bent Bøgsted er imod det og har så meget power, synes jeg da, at han skulle sætte sig igennem over for den nye beskæftigelsesminister og sige: Det her er vi lodret imod.
Vi synes, den opgave ligger godt ude hos kommunerne, men vi synes ikke, de skal straffes økonomisk.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Jamen det er jo sådan, at der er en grænse for, hvor meget kommunerne kan udlicitere, og den grænse er 18.500 kr. pr. ledig.
Det er jo ikke sådan, at man går ud fra, at kommunerne for enhver pris udliciterer alt, for der er grænser for, hvor meget de får refunderet.
Udliciterer de mere end op til den grænse, får de jo ingenting.
Der er jo ikke noget med, at de så får refusion.
Det er jo kun op til den grænse, de får refusion ved udlicitering.