runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-12-15:
Den socialdemokratiske ordfører indrømmer hårdt presset, at der er brugt 74 mia. kr. mere end i 2001.
Men jeg kan så forstå, at en ansvarlig finanspolitik skal afløses af følelser.
Så lad os blive i de her følelser: Det vil sige, at hvis man sådan føler, at der er behov for 10, 20, 30, 100 mia. kr. mere, så vil den ansvarlige socialdemokratiske ordfører sige: O.k., så bliver vi så nødt til at sætte skatterne op for at kunne bidrage til det.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Som sagt er det rigtigt nok, at man bruger flere penge fra år til år, og det er også rigtigt nok, at der er afsat flere penge, men det, man bare skal huske på, er, at udgifterne stiger.
De penge, man afsætter, er ikke nok til at indfri de udgifter, der rent faktisk er.
Det er jo derfor, at det går galt for jer.
Det forstår jeg helt fint.
Men det, der jo bare er pointen, er, at der er besparelser.
Der sker besparelser på vores sygehuse, der sker besparelser i vores folkeskole, der sker besparelser på vores ældreområdet, og der sker besparelser på daginstitutionerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-12-15:
Når vi nu er i den der lidt virkelighedsfjerne verden, hvor vi måske går sådan lidt og tænker, tænker jeg bare: Når Socialdemokratiets ordfører står på talerstolen, mener han så i virkeligheden, at de offentligt ansatte – med de penge, der er givet – ikke laver nok?
Det er det, jeg hører Socialdemokratiets ordfører sige, for ellers kan jeg ikke få det til at hænge sammen.
Der er givet flere penge, der er flere offentligt ansatte, der er flere læger, der er flere sygeplejersker, og der bliver givet flere penge pr. elev.
Sådan er fakta.
Er det det, der er problemet?
Jeg mener faktisk, at man laver temmelig meget.
Kan det være, at kommunerne, kan det være, at regionerne, hvor fire regioner ud af fem er socialdemokratisk ledet, ikke kan finde ud af budgetterne og ikke kan finde ud af, hvordan pengene skal virke ude til gavn for borgerne?
Det tror jeg er problemet i virkeligheden.
Det tror jeg faktisk er problemet.
Eller mener Socialdemokratiet, at det er de offentligt ansatte, der ikke løber hurtigt nok?
Det er det, jeg hører han siger.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Det er en økonomisk politik, som betyder, at der sker besparelser på ældreområdet, på sundhedsområdet, på daginstitutionsområdet og på skoleområdet.
Hvorfor?
Ikke fordi de offentligt ansatte ikke løber stærkt nok, tværtimod, de har tvunget dem til at løbe endnu stærkere.
Nej, det, der sker, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, er, at man laver aftaler med kommunerne og regionerne, som ikke gør det muligt at afholde de udgifter, de har.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig mente det, de sagde, skulle de sikre, at kommunerne havde penge, således at man ikke var nødt til at skære ned i forhold til vores pensionister, vores udsatte børn og vores udsatte elever i folkeskolen.
Så var der sammenhæng mellem ord og handling, men det, der er problemet for Dansk Folkeparti, er, at det er der ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-15:
Jeg mener ikke, at vi skal have verdens suverænt største offentlige sektor, så jeg ville ønske, at det var rigtigt, når det bliver påstået, at der har været store besparelser.
Men når nu faktum er, at der desværre bruges flere offentlige kroner end nogen sinde før, hvordan kan Socialdemokraterne så tale imod det faktum ved at henvise til, at folk oplever noget andet?
Det svarer jo til, at jeg går ned til min arbejdsgiver og siger: Jeg oplever, at jeg har fået færre penge i løn end i sidste måned.
Han hiver så min lønseddel frem, sammenligner den med lønsedlen fra sidste måned og viser mig, at der faktisk er kommet flere penge til mig i løn end i forrige måned.
Skulle jeg så henvise til, at jeg oplever, at jeg har fået færre penge?
Skulle jeg spørge, hvordan det kan være, at mit tøjbudget er blevet mindre?
Ville min arbejdsgiver skulle stå til ansvar for det?
Mener hr. Morten Bødskov, at det her med, hvor mange penge der er blevet brugt, er et spørgsmål om følelser, og hvad man fornemmer ude i virkeligheden?
Eller er det et spørgsmål om, hvad der står i finansloven?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jeg vil sige, at det altid er dejligt at diskutere med Konservative, fordi de er fuldkommen klasserene.
Der er ingen slinger i valsen.
Det handler om, at hvis der er problemer, er det de øverste i vores samfund, der skal have større skattelettelser, og det er de nederste i vores samfund, der skal have mere pisk.
Det har jeg hørt hr. Rasmus Jarlov og De Konservatives finansordfører sige gentagne gange.
Folk mærker konsekvensen af den førte politik.
De mærker konsekvensen, når de skal aflevere deres børn i daginstitutionen, når eleverne i folkeskolen kommer hjem med bøger, som ikke er blevet skiftet ud i årevis, men er hæftet eller klistret sammen.
Det er det, der er virkeligheden.
Det kan man godt forsøge at benægte, men så skal man også bare være klar til at tage konsekvensen af det.
For hvad er den?
Den er, at vi får en ringere folkeskole, at vi får dårligere pasning af vores børn, at vi får dårligere pleje af vores syge.
Sig nu sandheden, nemlig at det er det, der er konsekvensen af den førte økonomiske politik fra den her regerings side.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-15:
Det glæder mig, at hr. Morten Bødskov har hørt efter, når vi Konservative snakker om efterlønnen.
Efterlønnen giver raske såvel som nedslidte 60-årige retten til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på samfundets regning.
Det efterlønsbidrag, som efterlønnerne selv har indbetalt, udgør kun 20-30 pct. af omkostningerne.
Arbejdsmarkedskommissionen har konkluderet, at efterlønnerne har et helbred, der kun er marginalt dårligere end de beskæftigedes.
På grund af efterlønnen har vi langt færre 60-64-årige på arbejdsmarkedet end vores nabolande.
Vi ved, at vi i løbet af få år kommer til at mangle arbejdskraft, og samtlige økonomer, det være sig Arbejdsmarkedskommissionen, OECD, Velfærdskommissionen, vismændene eller andre med forstand på Danmarks økonomi, siger, at vi derfor er nødt til at afskaffe efterlønnen, hvis vi skal bevare vores rigdom.
De samme økonomer siger, at hvis man afskaffede efterlønnen, ville man frigøre 18 mia. kr., som man kunne bruge på noget andet.
Skal vi ikke træffe en hurtig beslutning om, at vi målretter tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet til folk, der har brug for det, og får afskaffet efterlønnen, så vi kan sikre vores position som et af verdens rigeste lande?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Men jeg synes igen, det er fint, at De Konservative melder så klart ud.
Det er jo et befriende bidrag til den politiske debat, og det vil jeg sådan set gerne takke for.
For det udstiller jo bare, hvilket kaos der er om den økonomiske politik i blå blok.
Man forstår, at De Konservative, også tidligere formænd og den nuværende økonomi- og erhvervsminister, kæmper en indædt hård kamp for i den 2020-plan, vi forstår at regeringen vil fremlægge nu her, at få om ikke en afskaffelse af efterlønnen med, så i hvert fald en væsentlig forringelse af efterlønnen.
Det ønske har man så fået en kold klud i ansigtet for af landets finansminister, forstår vi.
Men hvad siger økonomi- og erhvervsministeren?
Så siger han: Selv om vi ikke har fået efterlønsafskaffelsen med i regeringens kommende 2020-plan, er vi helt sikre på, at vi nok skal få efterlønnen afskaffet.
Den lader vi lige stå et øjeblik.
Hvis man mener, at hårdtarbejdende lønmodtagere, som har slidt og slæbt på slagterier, i vej- og parkafdelinger, og jeg ved ikke hvad, skal fratages deres ret til efterløn, så sig det højt nu, og sig det endnu højere, for så bliver valget i dansk politik meget, meget mere klart.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-15:
Det er jo rart at få den bekræftelse.
Det er jo det, man sådan set fra Socialdemokratiets side gang på gang glemmer at fortælle ude i offentligheden.
Der bliver fremstillet et billede af, at det udelukkende er regeringen og Dansk Folkeparti, der altså sidder på det her område, men det passer overhovedet ikke.
Jeg vil bare gerne bede hr. Jacob Jensen bekræfte, at man i 2001 brugte 36,4 mia. kr. på folkeskolen, men at det tal rent faktisk i 2009 var øget til knap 40 mia. kr., med andre ord 39,8 mia. kr., altså en stigning.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jo, det kan jeg bekræfte at de gør.
Men derfor er det jo stadig væk sådan, at det er regeringen, der har udspilsretten, og det er også regeringen, der ligesom lægger linjerne for det.
Der tror jeg at jeg gerne vil anerkende, at man konstruktivt går ind – og det håber jeg også at socialdemokraterne har gjort – i forhandlingerne og søger den indflydelse, man nu engang har.
Det er meget interessant, at vi bliver beskyldt for to ting, som er fuldstændig modsatrettede.
På den ene side bliver vi beskyldt for, at der bliver brugt for mange penge.
Der er brugt 5 mia. kr., nogle siger 10 mia. kr., for meget i kommunerne.
Det er også et problem, ja.
Og på den anden side bliver vi beskyldt for at skære ned.
Nu må oppositionen altså vælge: Hvad er det, vi bliver beskyldt for?
Bliver vi beskyldt for at skære ned, eller bliver vi beskyldt for at bruge for mange penge?
Jeg forholder mig til fakta, og fakta er det, som jeg har sagt, både i min ordførertale og i nogle af de svar, som jeg har givet, nemlig at vi har brugt så mange penge som ingen regering nogen sinde før i danmarkshistorien har brugt på offentlig velfærd.
73,5 mia. kr. bruger regeringen mere pr. år, end venstrefløjsregeringen under Nyrup gjorde.
Og det vedkender vi os.
Det ansvar tager vi gerne på os.
Men vi bliver så også nødt til at sige, at vi nu har en offentlig sektor, der er historisk stor.
Og vi vælger altså velfærd frem for rentebetalingerne, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Der var ikke et ord, der nærmede sig et svar på det spørgsmål, jeg stillede – ikke et ord.
Der var gentagelser, men ikke et ord til svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg prøver derfor igen: Man kan se i finansministerens økonomiske redegørelse, at man påregner en voldsom stigning i det private forbrug.
Det, der stiger mest, er bilparken, dernæst stiger anvendelsen af varige forbrugsgoder, elektronik og den slags.
Man prioriterer altså de private indkøb, de skal vokse, samtidig med at der også skal spares i det offentlige.
Altså flere penge til det private, færre penge til det offentlige.
Det er jo de tal, der står i redegørelsen.
De er jo ikke til debat, det er jo finansministerens tal.
Så spørger jeg bare: Hvorfor prioriterer regeringen en større bilpark frem for bedre folkeskole, bedre plejehjem, bedre hospitaler?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Vi prioriterer sådan set bedre plejehjem, bedre folkeskole, bedre ældrecentre, bedre sundhedscentre, og hvad det nu ellers var, hr. Frank Aaen omtalte.
Det gør vi ud fra to principper.
Ressourcetildelingen har været så høj som aldrig før, det vil den også være til næste år.
Der er ikke nogen, der skal komme og sige, at vi skærer ned.
Den her regering har aldrig skåret ned, den har år efter år brugt flere penge på offentlig velfærd – hvert eneste år uden undtagelse.
Det betyder jo selvfølgelig, at vi på et tidspunkt bliver nødt til at se i øjnene, at når indtægterne svigter, som de har gjort på grund af den internationale krise, bliver vi også nødt til at sige, at o.k., for ikke at skabe usikkerhed og utryghed og dermed være årsag til, at vi skal bruge flere penge på noget af det, vi ikke vil, nemlig rentebetalinger, skal vi finde ud af, hvordan vi så kan bruge pengene endnu mere kvalificeret.
Vi ønsker så at tage fat på nogle af de mange, mange eksempler, der er rundtomkring i kommuner og regioner, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Vi ønsker ikke herfra at styre centralt og sige, at man skal gøre det på den ene eller den anden måde, men vi ønsker dog at sige, at vi har et ansvar for, at økonomien er troværdig, og at der dermed er balance mellem indtægter og udgifter.
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Ingen regering har nogen sinde prioriteret udgiftspolitikken så højt som denne regering, er der blevet sagt fra den talerstol, som jeg står og kigger op på lige nu.
År efter år har vi øget udgifterne.
Der er ingen undtagelse.
Vi brugte flere penge sidste år, end vi gjorde forrige år.
Og forrige år brugte vi endnu flere penge, end vi gjorde året før.
Det er jo næsten skamløst. Er det en borgerlig-liberal finansordfører, der står på talerstolen, eller er det en socialdemokratisk ordfører?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg kan sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg er glad for det spørgsmål, for det bekræfter jo bare det, jeg har sagt, nemlig at hr. Anders Samuelsen faktisk har hørt efter.
Og jeg forholder mig til fakta og forsøger at forklare, at vi har brugt flere penge.
Man kan så være uenig eller enig i, at vi skulle have gjort tingene på en anderledes måde, men vi har brugt flere penge i år end sidste år, og sidste år end det forrige år osv.
Det kan man selvfølgelig være uenig i, og det kan jeg så forstå at hr. Anders Samuelsen er, men jeg forstår også på venstrefløjen, at de synes, at vi skulle have brugt endnu flere penge, altså at det niveau, vi er på, som er historisk højt, ikke er nok.
Det skulle have været endnu højere.
Selv om den offentlige sektor aldrig har fyldt mere i den danske økonomi end nu, så skulle den have fyldt endnu mere.
Det er vi så ikke enige med venstrefløjen i.
Men jeg har bare forholdt mig til fakta, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Ordføreren henviste før til den økonomiske redegørelse, og det er jo interessant læsning.
Deri kan man jo se, at statsgælden eksploderer på grund af skattelettelserne til de rigeste.
Men der er også noget andet i den økonomiske redegørelse.
De penge, som vi tjener i 2011, er regeringen jo også enige om hvordan skal bruges.
Det skal vokse dramatisk, hvorimod den fælles velfærd skal beskæres.
Hvorfor har man lavet den prioritering, at beløbene til folkeskolen, plejehjemmene, hospitalerne skal beskæres, mens bilparken bare skal vokse, og mens vi bare skal have endnu flere elektroniske instrumenter i vores hjem?
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Det er jo også skræmmende fakta.
Vi er i en situation, hvor vi har et underskud på 80 mia. kr.
Vi kommer til finanslovforhandlingerne i en situation, hvor der er en finansminister, der lægger et finanslovforslag frem med udsigt til et underskud på 80 mia. kr. Så har vi en ordfører her, som står og klapper sig selv på ryggen af, at man aldrig før har brugt så mange penge.
Vil det i bund og grund ikke sige, at hvis man nu bare havde holdt udgifterne i ro igennem de år, hvor vi har haft borgerlig-liberal regering, så havde vi ikke haft den økonomiske krise, som vi står i i Danmark i dag?
Vi havde ikke haft det kæmpemæssige underskud, hvis man havde haft styr på økonomien.
I dag står der i Børsen, at Dansk Erhverv peger på, at en LO-familie i Danmark ville komme til at tjene 46.000 kr. om året, hvis man gennemførte reformer.
Hvis regeringen, kunne vi også omvendt sige, havde gennemført reformer, havde en LO-familie haft 46.000 kr. ekstra om året.
Hvorfor gør man det ikke?
Der står, at man skal gøre noget ved efterlønnen, at pensionsalderen skal sættes op, at der skal røres ved topskatten, at der skal røres ved selskabsskatten, og at man skal have en mere effektiv og slankere offentlig sektor.
Det er præcis, hvad der står i Liberal Alliances program.
Er det noget, som den her regering vil tage op, eller vil man bare konkludere, at det er rigtigt, hvad Information skriver på forsiden i dag, nemlig at der er to veje i dansk politik og begge to fører ud over afgrunden?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Vi har haft styr på økonomien.
Vi har haft styr på økonomien i den grad, at vi faktisk på et tidspunkt, da det gik rigtig godt, havde nettoformue.
Vi havde betalt vores gæld af til forskel fra, hvad vi var blevet tudet ørerne fulde af fra venstrefløjens side: Vi skulle have brugt endnu flere penge.
Vi skulle have brugt mere i den offentlige sektor – endnu mere, end vi har gjort.
Vi havde styr på økonomien, og vi havde også mod til at sige: Når det nu er gode tider og der er høje indtægter, så skal vi også turde lægge til side, betale af på vores gæld, så vi har fedt på kroppen, den dag det måtte gå galt og det måtte blive dårlige tider.
Det er derfor, at når jeg kan fremvise nogle af de plancher i Økonomisk Redegørelse, som finansministeren gennemgik forleden dag, viser det sig, at Danmark faktisk på kerneområder, langtidsledighed, ungdomsledighed, gæld, underskud, er langt bedre rustet end stort set samtlige andre lande inden for EU-området og OECD-området.
Det skyldes jo, at vi har haft styr på de offentlige finanser, og den økonomiske politik, som vi har ført.
Men med hensyn til de reformer, som hr. Anders Samuelsen henviser til, må jeg bare sige, at vi jo allerede har gennemført striber af dem i forhold til selskabsskatten, pensionsalderen og andre af de ting, som hr. Anders Samuelsen var inde på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-12-15:
Da ordføreren indledte sin tale med at fortælle, at der faktisk aldrig har været så stor en offentlig sektor, som der er i disse år, at der er givet mere til sundhed, at der er givet mere til social omsorg, at der er givet mere til uddannelse og forskning, at der er flere læger og flere sygeplejersker, så lagde jeg mærke til, at ovre på den her side begyndte folk at sidde og grine og ryste på hovedet.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Er det ordførerens opfattelse, at det er et udtryk for ubegavethed, for uvidenhed, for dumhed, eller er det et udtryk for manipulation?
Hvad er ordførerens opfattelse?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg har meget stor respekt for samtlige af mine folketingskollegaer, uanset om de kommer fra det ene eller andet parti.
Jeg tror sådan set, at det ikke er mangel på intelligens.
Så jeg tror, det er et spørgsmål om, at vi år efter år – vi kan jo tage citat efter citat hele vejen rundt fra hr. Villy Søvndal, fra hr. Ole Sohn, fra hr. Morten Bødskov og fru Helle Thorning-Schmidt – har hørt, at der er skåret ned, at der har været en udsultning, at der har været en massakre, når faktum har været lige det modsatte.
Derfor må jeg konkludere og dermed give fru Pia Kjærsgaard det svar, at det er et spørgsmål om, at man har forsøgt at fremstille vores politik til forskel fra det, de selv står for, som fejlagtig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-12-15:
Det tror jeg er fuldstændig rigtigt, men er det ikke dybt, dybt betænkeligt, at det er sådan nogle mennesker, der gerne vil til magten i Danmark, at man i den grad manipulerer, at man i den grad forsøger at føre folk bag lyset, at man ikke har bare den mindste grad af ærlighed i forhold til den danske befolkning?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Det vil jeg give fru Pia Kjærsgaard fuldstændig ret i.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-12-15:
Det førte til, at S og SF fremlagde en plan, og det gjorde regeringen også.
Jeg vil sådan set
bare spørge ordføreren: I de her nulvæksttider hvad har konsekvenserne så været for Yderdanmark i forbindelse med finansloven, som der nu er indgået aftale om her, ud over at jeg kan forstå at der skal bygges megastore butikker, hvilket jeg bestemt ikke tror vil være til gavn det detailhandelsnet, der er i Yderdanmark?
Faktisk har de udtrykt meget, meget stor betænkelighed.
Så er Yderdanmark ikke blevet fuldstændig glemt af regeringen?
Da der var diskussion om det, var der ingen ende på planerne.
Men virkeligheden, realiteten, har vist sig at være en totalt anden.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Sådan der, nu virker den.
Venstre forsøger hele tiden at sige til os her, til de offentligt ansatte, til danskerne, at nulvækst ingen konsekvenser har.
Som man siger, så har vi de samme penge i morgen, som vi har i dag – plus lidt til nogle prisstigninger og til nogle lønstigninger.
Eksempelvis har vi konstateret, at kommunernes formand, Jan Trøjborg, har været ude at sige, at op mod 10.000 job bliver nedlagt i kommunerne som konsekvens af regeringens politik.
Nu ser vi så, at Venstres ordfører ønsker at forlænge nulvæksten frem til 2020.
Vil man stadig væk fastholde, at nulvæksten, selv om man forlænger den frem til 2020, ingen konsekvenser har for servicen i eksempelvis kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Altså, nu er det jo ikke regeringen, der beder kommunerne om at prioritere.
Det, vi beder kommuner og regioner om, er at holde budgetterne i 2011.
Og hvis de gør det, giver det jo ikke nogen problemer, hverken i forhold til balancen, i forhold til den langsigtede holdbarhed i 2015 eller i forhold til den EU-henstilling, som vi også er underlagt.
Jo, det betyder lige præcis det, at vi så kommer til at bruge en større andel af vores økonomi til at betale renter med i stedet for til at betale velfærdsydelser med Og der vælger vi altså fra Venstres side og fra regeringens side at prioritere velfærdsydelser i stedet for rentebetalinger.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jeg spurgte meget konkret, fordi her den anden dag fik den ordfører, som står på talerstolen nu, faktisk et dobbeltopslag i Dagbladet Børsen, og det er jo ikke så tit, det sker, hvor der stod: »V ønsker offentlig nulvækst indtil 2020«.
Jeg spurgte bare, om det var det, Venstre ønskede, og om man stadig væk vil fastholde, at nulvækst ikke har nogen konsekvenser, som man siger i Venstre, og at man har de samme penge i morgen, som man har i dag.
Vil man stadig fastholde, at nulvækst ikke har nogen konsekvenser, når eksempelvis kommunernes formand, Jan Trøjborg, er ude at sige, at det, regeringen allerede har meldt ud, kan koste – og at det måske vil koste – op i nærheden af 10.000 stillinger?
Hvis man stadig vil fastholde det, altså at det ikke har nogen konsekvenser, og at danskerne ikke kommer til at mærke det, tror jeg, der sidder rigtig mange danskere tilbage, som har svært ved at forstå, hvad så årsagen er til de enorme besparelser.
Til sidst: Hvis det ikke har nogen konsekvenser, hvordan kan det så være, at ordføreren altså vil fastholde nulvækst frem til 2020 og, som der står, i den periode ønsker at finde op mod 25 mia. kr.?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg har ikke påstået, at nulvækst ikke har nogen konsekvenser, men jeg mener, at konsekvensen er den modsatte af det, som hr. Morten Bødskov prøver at indikere her.
For det, at vi holder det historisk høje serviceniveau, den historisk høje ressourcetildeling – vi har aldrig nogen sinde i danmarkshistorien brugt så mange midler på offentlig velfærd, som vi gør i år; vi bruger flere penge i år, end vi brugte sidste år, sidste år brugte vi flere penge, end vi brugte året før, og forrige år brugte vi flere penge, end vi gjorde året før, osv.; og vi har aldrig før brugt så mange penge på offentlig velfærd, som vi gør i år – betyder også, at når vi er i en situation, hvor indtægterne svigter efter en international krise, og hvor alle andre EU-lande, og faktisk også andre lande uden for EU, betaler af på deres gæld, forsøger at dæmpe forbruget, ville det lige præcis få en negativ konsekvens for de mennesker, som arbejder, bl.a. i den offentlige sektor, men alle andre i øvrigt i det danske samfund, hvis vi fulgte den linje, hr. Morten Bødskov ønsker.
Det er det, der ville være konsekvensen.
Det er klart, at man ville risikovurdere Danmark og sige: Jamen de har ikke styr på tingene.
Ergo er det en højere risikopræmie, en højere rente, man kommer til at betale, og det vil vi ikke, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
I Venstre hæger vi faktisk om princippet, at der er kommunalt selvstyre.
Det er klart, at vi herindefra har ansvaret, og jeg fralægger mig intet ansvar.
Jeg tager gerne det ansvar, at vi har brugt for 73,5 mia. kr. mere, end da S og R sad i regering i 2001, oven i købet fremskrevet med pris- og lønudviklingen – mere, end da hr. Morten Østergaards parti sad i regering.
Det ansvar tager jeg gerne på mig, men jeg tager også gerne det ansvar på mig, at vi skal sikre, at der er troværdighed og holdbarhed i dansk økonomi.
Derfor har vi jo bl.a. fremlagt reformer på dagpengeområdet – det har vi noteret os at De Radikale til forskel fra den øvrige venstrefløj går med på –
Der synes jeg, at vi mangler svar fra den anden side af Folketinget på, hvad de så ønsker, for de ønsker jo lige det modsatte, nemlig at rulle tilbage.
Skattereformen skal rulles tilbage, alt, der har en positiv effekt, og som hr. Morten Østergaard jo er enig mig i, skal rulles tilbage af de partier, som hr. Morten Østergaard gerne ønsker at samarbejde med.