runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Jeg har set film om uledsagede børn, som fægter deres vej igennem Europa, og som jo er vanvittig bange og bliver udsat for alle mulige forfærdelige ting.
Så jeg kunne forestille mig, at når de endelig når deres bestemmelsessted, vil de være glade og lettede.
Mens ministeren sagde, at det kun var i helt, helt særlige tilfælde, man ville frihedsberøve børn, har jeg siddet og tænkt på, hvad det kan være for helt, helt særlige tilfælde.
Vil ministeren give mig bare ét eksempel på sådan et helt, helt særligt tilfælde, for min fantasi rækker ikke til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Jeg er glad for, at ministeren ikke på nogen måde bringer terrorangreb ind i en sammenligning med flygtningestrømme, for det er jo netop dem, de flygter fra.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren kan specificere de indstillinger fra myndighederne, fra politiet, som ministeren redegjorde for.
Skal de foreligge på skrift?
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
De behøver ikke nødvendigvis at foreligge på skrift.
Men det kunne man jo forestille sig at de i nogle tilfælde ville gøre, og i nogle tilfælde ville de formodentlig ikke.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Hvordan vil ministeren orientere Folketinget om den indstilling, der skal ligge fra politiet, for at man suspenderer reglerne?
Vil ministeren oversende indstillingen, vurderingen fra politiet til Udlændingeudvalget?
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
Nej, jeg antager, at jeg i en sådan situation vil underrette udvalget via et brev.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Jeg må vel fastholde, at spørgsmålet om definition handler om politisk vilje til at definere tingene klart og umisforståeligt.
Til det andet svar: Vil det så sige, at det er forkert, når der i lovforslaget står, at det er i forbindelse med indledende registrering og sagsbehandling?
Indledende sagsbehandling må jo så være forkert i forhold til det, ministeren svarer her.
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
Men jeg vil da skyde på, at der var nogle, der ville søge aktindsigt i det, hvis der forelå sådan et brev.
Nu sagde jeg jo, at det ikke nødvendigvis behøver at ligge i skriftlig form, men at man antagelig kunne sige, at det ville det nok gøre i et vist omfang.
Derudover vil jeg også tro, at udvalget – det kunne være Retsudvalget eller Udlændingeudvalget – ville indkalde mig til et samråd.
Desuden vil jeg kunne forestille mig, at udvalgsmedlemmer og i øvrigt folketingsmedlemmer vil stille skriftlige spørgsmål.
Det kunne være, man ville ønske at få en hasteforespørgsel her i Folketingssalen, det kunne være, der kunne være mundtlige spørgsmål her i Folketingssalen, og det kunne i øvrigt være, at pressen også ville interessere sig grundigt for det.
Og så ville jeg selvfølgelig redegøre for det, så godt jeg overhovedet kunne.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg ved ikke, om ministeren kan se, hvad jeg har i hænderne.
Det hedder en elastik på jysk.
Når ministeren snakker om tidsubestemt frihedsberøvelse – det er derfor, jeg har taget elastikken med – så siger hun: Så længe, det er nødvendigt.
Og hun siger: Der er ikke et ønske om at frihedsberøve børn; kun hvis det bliver strengt nødvendigt, og under passende omstændigheder, og så hurtigt som muligt.
Kan ministeren se, hvad jeg mener?
Vi vedtager normalt ikke lovgivning i den her sal med en elastik bygget ind i lovgivningen.
Vi laver det så præcist, som vi kan, for at der ikke skal være nogen tvivl, og for at vi ikke skal antaste vores retsstatsprincipper, sådan at mennesker – altså jeg som flygtning – ved, hvilken lov der gælder.
Kunne vi ikke godt præstere det også i det her tilfælde i stedet for alt den her elastik, vi har fået?
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
Udover at jeg nu ikke skulle mene, at jeg har trukket udtalen af ordene ud, hverken »længe« eller »muligt« eller »børn« eller andre ord, som hr. Christian Juhl må have en mening om at jeg skulle have trukket udtalen ud af, kan jeg sige, at det jo netop er defineret så præcist som muligt.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Men uanset om jeg havde trukket udtalen af ordene ud eller havde ladet være med at gøre det, er de ord lige præcis ganske elastiske, ganske upræcise.
Derfor kommer vi tilbage til den tidsubestemte frihedsberøvelse, som også Venstres ordfører nævnte.
Det er jo det, der er hele humlen i det her: Man fjerner den klare rettighed, vi som borgere, flygtninge og danske skatteydere har, og indfører en vilkårlighed, hvor det er ministeren, der bestemmer, hvor lang elastikken skal være.
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
Jeg kan sige til hr. Christian Juhl, at det jo præcis er defineret så nøjagtigt, som det overhovedet kan, her i det her lovforslag.
Og det er så det, et meget, meget stort flertal i Folketinget har stillet sig tilfreds med.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Kan ministeren bekræfte, at det er defineret så nøjagtigt, som man har lyst til at definere det?
Det er det første spørgsmål.
Det andet er et faktuelt spørgsmål: Hvad betyder det, når der i lovforslaget står, at man kan frihedsberøve børn i forbindelse med indledende registrering og sagsbehandling?
Hvad er det for en sagsbehandling, der hentydes til der?
Inger Støjberg (V), 2015-11-20:
Med hensyn til om det er så nøjagtigt, som man har lyst til, kan jeg sige, at det er så nøjagtigt, som det er muligt at definere.
Og med hensyn til det andet spørgsmål kan jeg sige, at det, det handler om, naturligvis er, at i de tilfælde – og det vil jo være meget sjældne tilfælde, vil jeg håbe – hvor børn skal frihedsberøves, så vil det være i registreringsperioden.
Derefter vil man blive oversendt til et modtagecenter.
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Jeg antager, at Folketinget vil have indblik i det.
Nu kan jeg ikke hele juraen i hovedet, men på stående fod vil jeg antage, at Folketinget selvfølgelig kan få det.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-20:
Jeg vil foreslå, at ordføreren svarer på spørgsmålet.
Det var ikke, om man stemte for, at det skulle hastebehandles nu.
Det er helt i orden – altså, når der er de der ekstraordinære omstændigheder.
Det var, om ordføreren, i betragtning af at man siger, at det er ekstraordinært, så også vil være med til ekstraordinært hurtigt at lave en revurdering, sådan at der kan komme høringssvar, og at organisationerne kan komme med, og at man eventuelt kan finde bedre løsninger og få mere tid til at behandle det.
Og så kan man jo vedtage det en gang til.
Men så vidt jeg forstod, stemte Socialdemokratiet imod en hurtig behandling her om et halvt år, som jo ville have givet mulighed for at lave den grundige behandling.
Hvorfor stemte Socialdemokratiet imod det?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg beklager, hvis ikke jeg fik svaret på det første spørgsmål – måske var det, fordi jeg var i gang med at tælle, hvor mange gange der stod »ekstraordinære« i min ordførertale.
Vi stemte nej til Enhedslistens ændringsforslag, men det har været vigtigt for os i forhandlingerne om den aftale, der ligger bag det her lovforslag, at der kom en solnedgangsklausul efter 4 år, og at der i øvrigt kommer en fornyet politisk diskussion i folketingssamlingen 2017-18 med henblik på eventuelt at ændre noget i lovgivningen.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Tak til ordføreren.
Jeg har stadig væk rigtig, rigtig svært ved at forstå, hvad det er, der gør, at man ikke synes, der er behov for en dommerkendelse.
I virkeligheden kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål, der går på, om det er, fordi man har mistillid til den danske dommerstand.
Mig bekendt vil en dommer tage det alvorligt, hvis myndighederne kommer og siger, at vi har behov for at forlænge den her tilbageholdelse med mere end 3 dage.
Jeg kan ikke mindes, jeg har set eksempler på, at myndighederne har haft problemer med, at dommerne så imødekommer det.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Socialdemokraterne har ikke mistillid til den danske dommerstand, og vi er fortsat tilhængere af, at der skal være en paragraf i udlændingeloven, som giver asylansøgerne ret til at komme for en dommer inden for 3 gange 24 timer.
Spørgeren hævder også, at Socialdemokraterne ikke mener, der er behov for, at folk bliver sat for en dommer.
Det er forkert.
Vores udgangspunkt er selvfølgelig, at reglen om de 3 gange 24 timer skal finde anvendelse.
Det er kun i en ekstraordinær situation, hvor myndighederne ikke er i stand til at opfylde den betingelse, at der skal være mulighed for at suspendere.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Jamen hvorfor så ikke bare give mulighed for at forlænge, samtidig med at der stadig væk skal en dommerkendelse til?
Det hænger simpelt hen ikke sammen for mig i hvert fald.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
En af udfordringerne er jo, om myndighederne har ressourcer til at få fremstillet folk for en dommer, og det vil jo ikke blive løst med Alternativets forslag.
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
I onsdags førstebehandlede vi dette lovforslag, og lad det være sagt med det samme: Venstres holdning har ikke rykket sig.
Vi mener stadig væk, at Danmark skal være rustet til en ikke så utænkelig situation, som nogle forsøger at gøre det til, hvor de hårdt pressede asylsystemer i landene omkring os bryder sammen.
For hvad hvis Danmark i fremtiden ikke længere bare er et såkaldt transitland, som størstedelen af flygtninge- og migrantstrømmen blot rejser igennem?
Hvad hvis der, som vi har set det hos vores naboer i Sverige, pludselig er op mod 10.000 mennesker eller markant flere, der banker på døren ved de danske grænser?
Hvad gør vi så?
Venstre og regeringens svar er klart: Vi må og skal berede os på de ekstraordinære tilstande, så vi ikke står med håret i postkassen, når først problemet opstår.
Ved førstebehandlingen hørte jeg en del kritik fra partier, som står uden for aftalen.
Kritikken er primært rettet mod den udvidede beføjelse til at frihedsberøve udlændinge i længere end 3 gange 24 timer.
Til det vil jeg sige her i dag, at det jo ikke er en bestemmelse, vi indfører bare for at genere folk, for at gøre livet surt for dem, men vi er nødt til at have et minimum af kontrol med de mennesker, som vi tager imod, skulle situationen udvikle sig så vildt og voldsomt, og vi bliver nødt til at geare systemerne og myndighederne, så de rent faktisk kan følge med situationen.
I lyset af kritikken er jeg sådan set også selv nysgerrig efter at vide, hvad det er, de øvrige partier – dem, som ikke er med i aftalen – foreslår at vi skal gøre, hvis der pludselig er tusindvis af mennesker, der kommer ind over de danske grænser.
Hvad er det så præcis man vil gøre?
Vil man stå og se på, ligesom vi så det på Lolland for et par måneder siden, hvor folk gik hen over skinnerne og gik ude på motorvejene?
Og jeg har stillet spørgsmålet flere gange til de andre partier: Hvad er det, I så vil gøre i en sådan situation?
Og det svar, jeg hører igen og igen, er, at det er en fælleseuropæisk løsning.
Men det er jo ikke svaret på, hvad vi gør, hvis der står 5.000 eller 10.000 mennesker ved den danske grænse.
Så kan man ikke bare omfordele dem her og nu rundtomkring i Europa.
Så det er virkelig det svar, jeg savner fra de andre partier.
Jeg synes, det er fint, at man kritiserer hinanden, men hvis man ikke har et bedre forslag, så klinger det ligesom lidt hult.
Som ved førstebehandlingen vil jeg gerne understrege, at det er vidtgående beføjelser, som vi her vil give myndighederne, men det er nødvendige beføjelser og beføjelser, som kun bliver taget i brug, hvis der er en ekstraordinær situation.
Det er nødvendigt, og det er ansvarligt, og derfor støtter Venstre selvfølgelig dette lovforslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-20:
Ordføreren har talt utrolig meget om de flygtninge, der kom til Lolland i september.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, at de flygtninge, både børn og voksne, skulle have været indfanget og frihedsberøvet.
Mener ordføreren og Venstre, at den rette ageren i den situation havde været at indfange og frihedsberøve disse flygtninge, både børn og voksne?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Nu var de jo rent faktisk frihedsberøvede et stykke tid.
De her mennesker opholdt sig på en skole, hvor de fik mad, hvor de fik lægetilsyn, varme, et sted at sove.
Så jeg synes, at man skal passe lidt på med det her negative lys, man sætter det i.
Det, vi jo så bagefter, var, at eftersom man ikke kunne tilbageholde dem mere end de her 3 gange 24 timer, så begyndte folk at blive hentet i biler af folk fra København, vandre op ad motorvejen osv. osv.
Det er præcis den situation, vi skal undgå.
Jeg skal ikke stå her og gøre mig klog på, hvad jeg præcis havde gjort som politileder i den situation.
Men vi så i hvert fald, at de redskaber, myndighederne havde, ikke var de korrekte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-20:
Jeg vil sige til hr. Marcus Knuth, at det ikke var sådan, at myndighederne løb rundt og fangede alle de flygtninge, man kunne få øje på, og holdt dem tilbage i de 3 døgn, som man maks kan holde mennesker tilbage i dag, før de skal for en dommer.
Sådan var det ikke.
Tværtimod havde regeringen på det tidspunkt den holdning, at man ikke skulle frihedsberøve disse flygtninge.
Men det kan være, regeringen har ændret holdning?
Mener Venstre, at flygtninge, der kommer til Danmark, skal frihedsberøves?
Skulle man have frihedsberøvet alle de mennesker, der kom i september, både børn og voksne?
Marcus Knuth (V), 2015-11-20:
Hvis man kigger på, hvordan hverdagen fungerer lige nu i Danmark, så ser man, at det er soleklart, at vi ikke frihedsberøver alle flygtninge eller migranter, der kommer til Danmark.
Det, vi taler om her, er en ekstraordinær situation, hvor der kommer et kæmpe antal.
Hvis vi ønskede at implementere de her regler til hverdag, ville jeg også selv være stærkt kritisk, men det her er redskaber, som kun vil blive taget i brug i en ekstraordinær situation.
Så længere er den ikke.
Jacob Mark (SF), 2015-11-20:
Det var et perfekt oplæg til mit spørgsmål, for jeg spurgte nemlig Dansk Folkeparti tidligere, hvornår der er en ekstraordinær situation.
Var det en ekstraordinær situation i Rødby?
Så vil jeg bare høre hr. Marcus Knuth: Hvornår er der tale om en ekstraordinær situation?
Hvor mange skal der til?
Og var Rødby og episoden dernede en ekstraordinær situation?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Tak for spørgsmålet.
For det første nævnte jeg ikke begrebet ekstraordinære ti gange, men to gange.
For det andet ville jeg ønske, at det her lovforslag havde været fremsat tidligere – det ville jeg.
Det er også derfor, Socialdemokraterne har forsøgt at lægge pres på regeringen for at få det fremsat tidligere.
Det mener vi ikke er i strid med de regler, vi har i Danmark; det mener vi er i forlængelse af Folketingets forretningsorden.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-20:
Jeg tror, det ærede medlem ti gange i sit indlæg brugte de ekstraordinære omstændigheder som argument for det her.
Og det er jo rigtigt, at der er to slags ekstraordinære omstændigheder.
Så kan man spørge: Er det, fordi nogle partier ønsker at gøre det, eller er det, fordi de føler sig tvunget til det?
Og det havde ordføreren jo en mulighed for ligesom at være med til at afklare, da Enhedslisten og en række andre partier stillede et ændringsforslag om, at vi lavede en evaluering relativt hurtigt – ikke nødvendigvis for at lave det om, hvis de ekstraordinære omstændigheder ude i verden stadig var de samme, men for at vi kunne få en ordentlig lovbehandling og få høringssvar ind osv.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan oplyse os om ordførerens overvejelser, i forhold til hvordan ordføreren stemte til det ændringsforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil da ikke anbefale spørgeren at sætte sine egne politiske holdninger til side, for vi har da netop brug for, at spørgeren holder godt fast i dem.
Er det her
i modstrid med, hvad Socialdemokraterne står for?
Nej, det sker i forlængelse af det, vi har bedt om siden september, nemlig at myndighederne får de redskaber, der skal til for at kunne håndtere en ekstraordinær situation, som vi mener ikke er ren fatamorgana, men som sådan set godt kan risikere at opstå i Danmark.
Det har vi bedt om siden september, og det er ikke i modstrid med, hvad vi mener, men er i forlængelse af vores synspunkter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-20:
Så gentager jeg bare mit sidste spørgsmål: Betyder det så, at havde vi stået i en situation lige nu, hvor Socialdemokraterne havde haft flertal i Folketinget, ville Socialdemokratiet så have fremsat et tilsvarende lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal ikke kunne sige, om det havde set hundrede procent sådan ud, men at vi havde fremsat et lovforslag, som havde til hensigt at sikre, at vores myndigheder havde de redskaber, der skulle til for under ordnede forhold og med juridisk fast grund under fødderne at sikre, at vi kunne håndtere en ekstraordinær flygtningestrøm, kan spørgeren være hundrede procent sikker på.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Mange tak.
Ordføreren har gentagne gange henvist til retspraksis, men der er vel ingen retspraksis for en så ekstraordinær situation, der kan danne baggrund for dette lovforslag.
Ekstraordinære situationer er jo ifølge definitionen noget, som ligger uden for normal retspraksis.
Så har ordføreren også gentagne gange talt om Institut for Menneskerettigheder, og de skriver jo: »Instituttet anbefaler derfor, at der i loven indsættes klare regler om den maksimale tidsmæssige udstrækning både af frihedsberøvelse ved indrejse og af suspensionen af den enkelte udlændings ret til domstolskontrol, således at loven begrænser regeringens beføjelser i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.«
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Mange tak for spørgsmålet.
Fru Ulla Sandbæk hævder, at der ikke kan være udviklet en retspraksis for sådan en situation.
Det, jeg argumenterer for, er, at den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 5 er blevet taget i anvendelse ved den europæiske menneskerettighedsdomstol.
Der er afsagt op til flere domme, som afgrænser og beskriver, hvordan myndighederne skal fortolke den paragraf.
Det er den retspraksis, jeg læner mig op ad.
Derudover oplyser spørgeren fra Alternativet om Institut for Menneskerettigheders ændringsforslag til lovforslaget.
Jeg anerkender, at instituttet har nogle politiske holdninger, og det har jeg læst om med interesse.
Det, jeg læner mig op ad, er instituttets juridiske vurderinger, og der er ingen tvivl.
Instituttet udtrykker ikke ét eneste sted tvivl om, hvorvidt det danske Folketing er i gang med at bryde internationale konventioner, ikke ét sted.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Der står altså faktisk, at regeringen får hjemmel til at træffe beslutninger, der kan være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Det synes jeg alene er nok, og så mener jeg ikke, man burde have lavet den her lovgivning, inden man havde undersøgt, om de her bestemmelser rent faktisk er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Så står der, at man »anbefaler«, men når instituttet anbefaler, at man bringer noget i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser, så er det, fordi de mener, de er overtrådt.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
For det første vil jeg sige, at det er undersøgt.
Det er forkert, når spørgeren hævder, at det ikke er undersøgt, hvorvidt lovforslaget er i strid med vores internationale forpligtelser.
Det er undersøgt, og det er ikke i strid med vores internationale forpligtelser, og jeg har indtil videre ikke hørt andre end juraprofessor Eva Smith hævde andet.
For det andet er det korrekt, at Institut for Menneskerettigheder skriver, at det giver regeringen – nu kan jeg ikke præcis huske formuleringen, som jeg gerne lige ville kunne huske i hovedet – hjemmel til at træffe beslutninger, der vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Det er jo regeringens ansvar, og det er spørgerens og mit ansvar at holde regeringen op på, at de selvfølgelig overholder de forpligtelser, det danske samfund har tiltrådt.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Lad mig da starte med at takke for, at ordføreren selv læser højt, at han er i færd med at give hjemmel til, at regeringen kan bryde internationale konventioner.
Så påtager man sig et ansvar.
Ingen over og ingen ved siden af det danske Folketing: Det er Folketinget, der sætter rammerne, og det er Socialdemokraterne, der lige nu er ved at sætte rammerne for, at Danmark kan bryde international lov.
Så fik vi det præciseret; så kan vi nemlig gå over til de praktiske virkninger af det, som det her går ud på.
Og der vil jeg spørge ligeud: Hvis nu den her lov havde været gældende her den 5. og 6. september, da vi havde mange flygtninge på de danske veje og mange flygtninge kom over grænsen med færger og tog, ville det så have været ønsket fra Socialdemokraternes side, at alle de flygtninge, familierne og børnene, var blevet taget, så snart de trådte på dansk grund, og var blevet interneret på ubestemt tid alle sammen?
Ville det have været scenariet?
Og er det det, man ønsker skal ske, hvis vi måtte komme i den situation igen?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
For det første kan hverken Socialdemokratiet eller Folketinget give regeringen hjemmel til at bryde de internationale konventioner, vi har tiltrådt.
Regeringen er jo forpligtet til at overholde de konventioner.
Det er vores opgave at holde dem i ørerne, hvis ikke man gør det.
For det andet: Det, der udviklede sig i september, udviklede sig jo under nogle forhold, hvor Sverige havde åbne grænser.
Det ville have været anderledes, hvis Sverige havde haft lukkede grænser og vi ikke kunne tilbageholde folk med henblik på at registrere deres identitet og skaffe grundlag for at indlede en asylbehandling, hvis de ellers søgte asyl.
Det er to forskellige situationer.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-20:
Jeg har den opfattelse og måske også den følelse, at det danske politi klarede den situation, og at de danske myndigheder klarede den situation, forbilledligt.
Jeg tror, at vi, når vi bliver ældre, og når vi ser tilbage på det, vil være glade for, at det var sådan, vi håndterede det.
Derfor er jeg også nysgerrig efter, hvad det er for nogle billeder, ordføreren ønsker at se, hvis det her måtte ske igen, for jeg er ikke sikker på, at det er i Danmarks interesse, at vi, hvis vi ulykkeligvis skulle komme i situationen igen, internerer alle, børn som voksne.
Så hvad er det for et billede, hvad er det for en situation, man forestiller sig?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-20:
Det danske politi var i stand til at håndtere den situation forbilledligt, fordi Øresundsbroen var åben.
Det må vi også erkende.
Hvis Øresundsbroen havde været lukket og de mange mennesker, der ankom til Rødby, f.eks. ikke kunne være rejst igennem Danmark, så ville vi jo ikke kunne have håndteret situationen på den måde.
Men jeg vil gerne takke for spørgsmålet, for jeg synes, vi nu kommer ind til noget af det, der er interessant.
Hvad er det for nogle billeder, jeg ønsker at se, spørger spørgeren fra Radikale Venstre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-11-20:
Tak for det.
Nu har vi talt en del om det med, hvor lang tid man skal kunne tilbageholdes osv., men jeg kunne godt tænke mig at løfte den her debat en lille smule op.
At Venstre fremsætter det her lovforslag, kan man forstå, for det har de været ude at sige fra starten, og det er sådan set bare godt politisk håndværk, hvis man kan sige det.
At DF støtter, forstår jeg også.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, for jeg begriber simpelt hen ikke, jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, der gør, at Socialdemokraterne går ud og støtter det her lovforslag.
Helt konkret – selv om jeg prøver at sætte mine egne politiske holdninger til side og prøver at kigge på det og prøver at forstå, hvorfor det egentlig lige er, at Danmarks Socialdemokrati støtter sådan et lovforslag her – kan jeg simpelt hen ikke selv finde svarene.
Hvis nu Socialdemokraterne havde 90 mandater i Folketinget, ville Socialdemokratiet så selv have fremsat et tilsvarende lovforslag?