runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-19:
Det kan jo undre, at der er den her modstand mod, at danskerne kan få de penge, de selv har sparet op.
Det er danskernes penge, og de skal have lov til at bruge dem til, hvad de vil.
For lige at klargøre det, er det noget med en pulje, der ligger i forvejen i SP, og derfor er det ikke nogen penge, der går fra folks opsparinger.
Så det går ikke ud over almindelige SP-indbetaleres opsparing, hvis de vælger ikke at få deres penge udbetalt, for det er ikke der, pengenes tages fra.
Så det går ikke ud over SP-opsparerne, de får bare en frihed til at trække deres penge ud.
Det kan vi kun være for.
Folk skal have lov til at bestemme over deres egne penge.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-19:
Vi er kommet med pakker og alt mulig andet, og bl.a. nogle af de ting med offentlige investeringer kan skaffe 11.000 nye arbejdspladser.
Det her kan, hvis det er sandsynligt, hvis det skønnes og alle de der ord,
skaffe måske 3.000 arbejdspladser.
Så det, vi siger, er, at vi har en meget bedre løsning.
Det her er ikke redskab nok i den her finanskrise.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Jamen hvis man er ordfører på et forslag, sker det nogle gange, at man kender lidt til forslaget, og forslaget er sådan, at alle skal betale det samme i skat af de penge, de får udbetalt, men det er sådan, at de, der skulle have betalt topskat, skulle have betalt mere end dem, der ikke betaler topskat.
Og hele logikken - hvis ordføreren har tid til at høre efter - med i sin tid at sige, at man skulle betale det samme ind, som man senere får ud, var jo, at de, der betaler topskat, fik det store fradrag, når de indbetalte, og til gengæld betalte topskat, når de fik pengene ud.
Men det har man jo fjernet.
Nu har folk fået det store fradrag, hvis de betalte topskat ved indbetalingen, og nu, når de får pengene udbetalt, får de det med skatterabat.
Og det er altså kun de rige, der får skatterabat.
Det er altså ikke så svært.
Man behøver ikke kende ret meget til skattepolitik for at vide, at 25 pct. er mindre end 65.
Så igen vil jeg spørge Dansk Folkeparti: Var det med vilje, eller var det en fejl, at man kom til at give skatterabat til de allerrigeste ved udbetalingen af SP-midlerne?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-19:
Jeg synes egentlig, det her taler for sig selv.
Ordningen med at udbetale SP-pengene er en meget populær ordning, og hr. Frank Aaen må erkende, at hr. Frank Aaen har en meget, meget dårlig sag med at stå heroppe og forsvare, at vi stadig væk skal kræve penge ind fra borgernes lommer.
Det er ikke rimeligt, og det er ikke det, Dansk Folkeparti går ind for; vi går ind for, at borgerne selvfølgelig skal have deres egne penge.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-19:
Tak for det.
Lovforslaget er jo en udmøntning af finanslovaftalen for 2009 mellem bl.a. regeringen og Dansk Folkeparti.
Efter ønske fra Dansk Folkeparti indføres der et prisloft på 3.000 kr. pr. måned for modtagernes egenbetaling for madservice i plejeboliger, plejehjem, botilbud og lignende boligenheder, hvortil der er knyttet omsorgs- og servicefunktioner med tilhørende personale.
Vi er fra Dansk Folkepartis side rigtig glade for, at Folketinget vedtager det her lovforslag, for der har været nogle eksempler på, at kommuner har opkrævet alt for mange - synes vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side - kroner og øre for det madtilbud, som blev leveret i kommunerne til eksempelvis plejehjem.
Vi rejste kravet under finanslovforhandlingerne, fordi vi mente, at vi skulle have et ordentligt prisniveau på det her, og i og med at der var en række kommuner, som ikke kunne finde ud af at håndtere det på en ordentlig og fornuftig måde, ønskede vi så, at vi fra Folketingets og fra statens side gik ind og sagde, at det maks. måtte koste 3.000 kr. pr. måned at få leveret det her.
Der har været nogle eksempler på, at det har kostet over 3.000 kr.
Det er vi rigtig tilfredse med, og vi er selvfølgelig glade for, at Folketinget bakker op om Dansk Folkepartis ønske på det her område.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-19:
I SF kan vi godt forstå, at Dansk Folkeparti er tilfredse med at få sine ting igennem.
Det, der er lidt sværere at forstå, er, at man kan være tilfreds med det her resultat, når man havde mulighed for at opnå et endnu bedre resultat.
Det, der var mulighed for, var for et stykke tid siden at opnå en bedre ordning end den her med en lavere madpris, og der var også mulighed for at opnå en løsning, hvor det ikke kun var mad til plejeboliger, men også den mad, der bliver bragt ud til ældre, der kom med.
Så det her er et forslag, som SF støtter.
Vi synes, at det er tilfredsstillende, at man kommer i gang med det her, men det er ikke et forslag, som er af en karakter, som jeg synes Dansk Folkeparti skal være meget stolte af.
Det kan undre, at Dansk Folkeparti lader sig nøje med det her, når man kunne have fået et bedre resultat på en anden måde.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-19:
Jeg skal da blot kvittere for, at Socialistisk Folkeparti bakker op om Dansk Folkepartis ældrepolitik på det her område.
Det er altid dejligt, når man kan inspirere andre partier; det gør vi gerne i Dansk Folkeparti.
Når Dansk Folkeparti kommer med et bud på velfærdsområdet, i det her tilfælde ældreområdet, kan vi jo bare forvente, at der går sådan ca. 5-10 min., før Socialistisk Folkeparti kommer med et bud.
Og hvis Dansk Folkepartis forslag koster 124 mio. kr. om året, som det her jo koster, så vidt jeg husker, jamen så kan vi være sikre på, at Socialistisk Folkeparti finder på et forslag, der koster det dobbelte.
Det er selvfølgelig fint nok.
Vi er selvfølgelig glade for, at vi kan inspirere andre partier, og det her er jo altså et skridt på vejen.
Med Dansk Folkepartis hjælp tager Folketinget nu et skridt i den rigtige retning.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-19:
Og Dansk Folkeparti kunne på det tidspunkt ikke støtte det, fordi man havde gang i sine egne forhandlinger.
Så hvis man tager kronologien og skal begynde at snakke om inspiration, kan vi godt diskutere, hvem der er inspireret af hvem, men faktum er, at Dansk Folkeparti lader sig nøje i stedet for at gå efter det bedst mulige.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-19:
Altså, man kan sagtens snakke om kronologi og kan i den forbindelse jo også, når man taler om ældrepolitik, nævne, at Socialistisk Folkeparti i 1990'erne støttede en SR-regering, der afskaffede efterlevelsespensionen.
Altså, det kan man jo også godt, men jeg tror ikke, at det ville være så gavnligt for Socialistisk Folkeparti, hvis man sådan for alvor begyndte at rippe op i fortiden.
Men nok om det.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er dejligt, at bl.a. Socialistisk Folkeparti og vel et enigt Folketing - det håber jeg i hvert fald bakker op om det initiativ, som Dansk Folkeparti fik gennemført i finanslovforhandlingerne med bl.a. regeringen.
Og så ser vi frem til, at der kommer yderligere positive tiltag på ældreområdet.
Det vil vi i hvert fald lægge vægt på fra Dansk Folkepartis side.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Det her forslag er som så meget andet, denne regering har lavet sammen med Dansk Folkeparti, hamrende asocialt.
Det var sådan, at da de rigeste mennesker her i samfundet betalte til SP-ordningen i de år, hvor den borgerlige regering havde magten, fik de det høje skattefradrag.
Meningen var så, at når de fik pengene ud, skulle de betale den høje skat, fordi man forventede, at de ville have en høj indkomst på grund af alle de gode pensionsordninger, de har.
Det er jo det, man så gør om nu, ved at man siger til de rige: I får en skatterabat ved udbetalingen.
Det er så oven i købet så grotesk, at dem, der følger deres rådgiveres råd, og som er rige nok og ikke behøver at have pengene, skynder sig at sætte SP-pengene ind på en ny pensionsopsparing og får igen et højere skattefradrag.
Det er altså virkelig et skattecirkus for rige mænd og kvinder, som er sat i gang med det her lovforslag, og som det er uforståeligt at der bare kan samles sådan et flertal for som det, vi ser.
Det er oven i købet sådan, at når man læser det, som skatterådgiverne skriver, for de skriver side op og side ned om det i Jyllands-Posten og Børsen og andre steder, kan man læse, at de skriver, at det kun er dem, der har mange penge og skal regne med at betale topskat, når de bliver pensionister, der skal det og rigtig har fordel af det her forslag, hvorimod andre, som ikke tjener så meget og ikke regner med at få så meget i pension, endelig skal lade være, for her er der ikke nogen skattefordele for dem, det er der kun for de rige.
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at det, Dansk Folkeparti gør her, er helt målrettet, det er nemlig til fordel for de rige.
Det er essensen i det.
Så har der været en anden debat heroppe om, at det her jo også er brandslukning i forbindelse med statskassen.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at den her regering har tryllet et kæmpemæssigt overskud i statskassen om til et kæmpemæssigt underskud.
Og her kan man med det her lovforslag sikre nogle milliarder i et enkelt år, der gør, at tallene bliver sminket og ikke ser så slemme ud.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det her jo også kører videre.
Vi havde en diskussion lidt tidligere om, at regeringen siger, at den gør så meget, men at den ingenting gør.
Altså, den giver penge til bankerne.
Det har jo ikke hjulpet noget som helst på krisen.
Den giver penge til erhvervslivet i form af kreditter.
Det har ikke hjulpet på krisen.
Der kommer alle mulige tiltag, som ikke hjælper noget som helst, som ikke hjælper dem, der bliver arbejdsløse, eller dem, der mister deres hus på grund af tvangsauktion.
Og det er akkurat det samme her.
De fleste af pengene vil bare ryge ind på en ny pensionsordning, eller også vil de gå til at øge beskæftigelsen blandt skiinstruktører i Frankrig, fordi man får råd til en ekstra skitur.
Det er jo det, der er humlen i det.
Det eneste, man gør, er at fylde lommerne på dem, der har flest penge i forvejen.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-19:
Jamen for at belyse sagens baggrund skal jeg gerne oplyse, at i 1997, da SP-ordningen blev indført, var jeg en af dem, der fik ekstra ind på kontoen.
Men det var da meget, meget urimeligt for mig at se, at en af mine kvindelige kollegaer, der fik mere i løn, skulle betale til min pension.
Jeg skal nok selv betale til min egen pension.
Det var den opfattelse, jeg havde, da jeg var på arbejdsmarkedet, og den har jeg stadig væk, nemlig at der ikke skal være en skæv omfordeling, så min nabo skal betale til mig.
Det giver en dårlig stemning ude på arbejdspladserne.
Men jeg ved godt, at det er mange, mange år siden, at hr. Bjarne Laustsen har begået sig på en arbejdsplads.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-19:
Det er jo rart at høre, hvad Dansk Folkeparti går ind for.
Vi har jo hørt i dag og også læst i aviserne, at Dansk Folkeparti kalder den her ordning for et misfoster.
Det var altså noget, der engang blev lavet for de mennesker, der tjente under 260.000 kr. eller ikke tjente så meget, dem, der måske heller ikke havde mulighed for at få en ordentlig pension.
Det var faktisk en ordning, der sørgede for, at de kunne få en pension, samtidig med at de rent faktisk tjente på den her ordning.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad har Dansk Folkeparti egentlig imod netop det med, at især folk med de brede skuldre bærer byrden for de små?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-19:
Jeg kan sige det på den måde, at Dansk Folkeparti ikke har noget imod pensionsordninger.
Det, vi har imod det, er, at man laver en omfordelingsnøgle.
Man starter med at tage 1 pct. ud af lommen på alle dem, der er på arbejdsmarkedet, haps.
Så laver man en omfordelingsnøgle, der betyder, at der er en rigtig stor del af befolkningen, der kommer til at afgive penge.
De får kun ca. 2.300 kr. ind på deres konto.
Det var det, der skete.
Da ordningen blev indført, var jeg ude på arbejdsmarkedet - det var, før jeg kom herind - og de kolleger, jeg snakkede med rundtomkring, har alle været så sure på den ordning, som hr. Leif Lahn Jensen, eller i hvert fald hans parti, var med til at indføre i 1997.
Det er en glæde for mig i hvert fald, for jeg har kæmpet for at få den her ordning væk lige siden 1997, så jeg er rigtig godt tilfreds med, at den nu mere eller mindre forsvinder.
Jeg havde håbet, at vi kunne have stoppet den helt, men det har ikke kunnet lade sig gøre endnu, men det kan måske komme senere.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-19:
Det er jo klart, at hr. Bent Bøgsted hele tiden forsøger at undgå at svare på det spørgsmål, jeg stiller.
For det var jo netop, som jeg sagde før, en mulighed for at give de lavtlønnede en god pensionsordning.
Det skal vi holde fast i, for det var reelt det, det var.
Det, der så skete senere, da den nuværende regering kom til magten, var, at Dansk Folkeparti faktisk var med til at ødelægge det her, så de, der ikke tjente så meget, altså heller ikke fik så meget ud af den ordning.
Det her er jo et rigtig godt, klart bevis på, at det er Dansk Folkeparti faktisk ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-19:
Hr. Leif Lahn Jensen glemmer jo helt, at formålet med at indføre SP-ordningen i sin tid var at bremse forbruget.
Det var ikke hensigten at lave en pensionsordning - det var ikke det, der var hovedformålet med at indføre en SP-ordning på 1 pct.
Det var at nedsætte forbruget, at trække pengene ud af folks lommer.
Det var det, der var baggrunden for, at man lavede den SP-ordning.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-19:
Det, der er interessant ved Dansk Folkepartis synspunkt og hr. Bent Bøgsteds synspunkt, som vi kan læse om i Nordjyske i dag, er jo, at han er imod, at vi laver en omfordeling, hvor vi tager fra dem, der har de bredeste skuldre, og giver til dem i samfundet, der har mindst.
Det er en notorisk kendsgerning, at kvinderne i dette land i gennemsnit har en ringere løn, og den dag, de kommer frem til pensionsalderen, har de også mindre i pension.
Det her var en forsøgsordning, der ville gøre, at der blev en udjævning, så f.eks. vi som folketingsmedlemmer betalte 1.400-1.500 kr. til de svageste i samfundet.
Alle de, der havde under 260.000 kr. om året, tjente på den ordning.
Det, der er interessant, er, at hr. Bent Bøgsted siger, at det er et misfoster, som man ikke vil være med til i Dansk Folkeparti.
Kan hr. Bent Bøgsted så komme med nogle eksempler på, at Dansk Folkeparti vil være med til at rette op på det her, sådan at de svageste og de, der har de dårligste vilkår i samfundet både med hensyn til løn og pension og alle mulige andre ting, bliver tilgodeset, når hr. Bent Bøgsted ikke vil lave omfordeling?
Altså, jeg er godt klar over, at hr. Bent Bøgsted ikke bryder sig om ordet klassekamp, men det er jo sådan set det, det er.
Det handler om at sikre, at der ikke bliver ulighed mellem grupperne i pensionsalderen og i arbejdslivet.
Hvilke eksempler har hr. Bent Bøgsted på det?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-19:
Hvis det var sådan, at det var det, der var hensigten med SP-ordningen, kunne Socialdemokratiet jo, dengang SP-ordningen blev indført, have lavet favorable vilkår for de lavestlønnede i stedet for at lave en omfordelingsnøgle.
Så kunne man have sagt, at de, der var lavtlønnede, ikke skulle betale så meget i skat af deres pension som de højtlønnede.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-19:
Det var sådan, systemet også var.
Men det, som Dansk Folkeparti har gjort hver eneste dag, siden de kom herind, har været at øge uligheden i Danmark, gøre skævheden større.
Bevares, det er svært at ændre, at der er folk, der betaler meget i skat, og hvis man sætter skatteprocenten ned, vil de rigeste, der betaler mest i skat, også få de største lettelser.
Det er uundgåeligt.
Men der findes så mange instrumenter, vi kan skrue på herinde, hvis der er vilje til det.
Vi har set, at Dansk Folkeparti nu deltager i en rødvinsreform, der giver de rigeste mest.
I den valgkreds, som hr. Bent Bøgsted og jeg selv kommer fra, får de omkring 3.500 kr. ud af det i gennemsnit, men i Gentofte Kommune får de 13.000-14.000 kr.
Det lægger hr. Bent Bøgsted ryg til.
Og han lægger også hver eneste dag ryg til, at han var med til at afskaffe ligelønsstatistikken for mænd og kvinder i dette land, et område, hvor hr. Bent Bøgsted udmærket godt ved at der er en forskel.
Så det drejer sig om: Hvad er det for nogle instrumenter, vi kan få i fremtiden fra Dansk Folkeparti, hvis vi skal rette op på de ting her?
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Det er min klare opfattelse, at hvis vi ikke havde taget et initiativ, havde vi set flere virksomhedslukninger, vi havde set flere ledige, og vi havde set konkurser og en arbejdsløshed på et højere niveau end det, vi kender i dag.
Derfor var det en rigtig beslutning.
Det kan godt være, at en konsekvens af det kan blive, at der, når vi når hen til nytår, vil være flere skyldnere og flere debitorer, end der ellers ville være i en normal situation, men jeg tror, at der vil være færre, end hvis vi ikke havde givet likviditeten.
Hvis vi ikke havde givet den nødhjælp, som det er at lade dem beholde noget likviditet i 1 måned ekstra, så tror jeg, vi for alvor havde set virksomhedslukninger af en anden karakter end den, vi desværre har set hidtil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Der ligger jo en stor selvmodsigelse i det, som hr. Jesper Petersen siger.
For hr. Jesper Petersen fremhæver netop en række af de områder, hvor der sker større offentlige investeringer, f.eks. trafikområdet.
Og effekten af, at kommunerne kan bruge 2 mia. kr. ekstra i år til anlægsinvesteringer, afhænger jo ikke af, om pengene kommer fra statskassen, eller om de kommer fra kommunekassen.
Beskæftigelseseffekten er jo præcis den samme.
Jeg må så bare konstatere, at når der kommer analyser, der viser, at det er utrolig gavnligt for økonomien, gavnligt for beskæftigelsen og gavnligt for væksten, at man sænker skatten på arbejde, kommer der så en fuldstændig ideologisk blokering fra SF's side, for SF bryder sig grundlæggende ikke om, at danskerne får lov at beholde lidt flere af deres egne lønkroner til sig selv.
Så afviser man enhver form for analyse.
Man holder fast i sin socialistiske, marxistiske økonomiske opfattelse og afviser på det kraftigste, at det, at borgerne kan beholde lidt flere penge til sig selv, skulle have nogen som helst gavnlig virkning.
Det er altså at afvise den virkelighed, som vi andre lever i.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-19:
Det får mig jo lige til at knytte an til den bemærkning, som SF's ordfører havde.
Det, Danmark nu står i, er en økonomisk presset situation, en krise med stigende arbejdsløshed, stigende antal tvangsauktioner, og så laver CBS en analyse, der siger, at på kort sigt er det mest effektive at gennemføre offentlige investeringer i stedet for at give pengene bort i skattelettelser.
Han burde faktisk læse rapporten ordentligt, sådan som den er skrevet.
Men jeg har et helt andet spørgsmål, og det er: Bekymrer det overhovedet ikke Venstre, at statens økonomi nu også er på vej mod et underskud - et kæmpe underskud i indeværende år?
Bekymrer det overhovedet ikke Venstre, samtidig med at man gennemfører en skattereform, der jo klart lægger op til, at der bliver lukket arbejdspladser?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Det er altså besynderligt, at man skal høre, at det er et enten-eller, at det enten er offentlige investeringer eller skattelettelser.
Regeringen gør begge dele, det burde være åbenbart for enhver, der følger en lille smule med, at der er en vifte af initiativer, som regeringen har taget, og det er jo netop, fordi vi bekymrer os om den situation, som dansk økonomi er i.
Vi er bekymret for, at ledigheden stiger, vi er bekymret for, at virksomhederne kan se, at det kniber gevaldigt med at fastholde arbejdspladser, og derfor tager vi den lange række af initiativer, som jeg har nævnt flere gange.
For det er afgørende vigtigt, at vi holder mest muligt gang i hjulene, at vi sørger for, at dansk økonomi kommer så smertefrit igennem finanskrisen som muligt, så vi kan opretholde et højt velstandsniveau, og så vi kan sikre vækst og sikre beskæftigelse.
Det sidste, må man jo sige, er også noget, som skattereformen bidrager til, for den er faktisk med til at sikre, at vores finanspolitiske holdbarhed bliver styrket på sigt, og derfor er skattereformen jo med til at sikre, at vi har råd til finansiering af velfærdssamfundet i fremtiden.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-19:
Det er jo helt utroligt at høre Venstres ordfører her.
Dem bruger man til at sænke indkomstskatten.
Så skaffer man dækning for en del af det ved at lægge øgede afgifter på erhvervslivet i form af energiafgifter og afgifter på forurenende affald.
Vi har haft den ene deputation efter den anden i Skatteudvalget, der har kunnet fortælle os, hvor skadeligt det er for dansk erhvervsliv, hvor meget det ødelægger med hensyn til arbejdspladser.
Heroverfor står et forslag om at bruge de godt 30 mia. kr. til direkte investeringer, som vi ved ville give en øget beskæftigelse, som ville sikre Danmarks fremtid, som ville gøre, at vi var klædt på, den dag krisen var overstået, som virkelig var det, der ville skabe arbejdspladser.
Men Venstre lukker øjnene og er i realiteternes verden fuldstændig ligeglad med, at arbejdsløsheden stiger, og at folks huse går på tvangsauktion.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-19:
Den sidste påstand er jo fuldstændig vanvittig.
At påstå, at vi ikke er optaget af at sikre den størst mulige beskæftigelse, at sikre, at der er tryghed om danskernes privatøkonomi, at danskerne ikke skal gå fra hus og hjem, og at danske virksomheder skal have ordentlige vilkår, er da det mest absurde, jeg længe har hørt her i Folketingssalen.
Jeg ville jo gerne have, at jeg kunne tage en grundig diskussion med hr. Klaus Hækkerup om skattereformen, men det er mig fuldstændig umuligt.
For på den ene side hører vi fra Socialdemokratiet, at skattereformen er for sort, at der er for lidt miljø, at den er for uambitiøs, og på den anden side hører vi, at den er for grøn, og at den går for langt.
Men vi får jo ikke noget klart svar på, hvad det er, Socialdemokratiet vil, så derfor er det fuldstændig håbløst at få en reel diskussion med Socialdemokratiet om skattepolitik.
Lad mig så lige rette en sidste vildfarelse fra hr. Klaus Hækkerup.
Den underfinansiering, der ligger i skattereformen, kan jo ikke konverteres til offentlige investeringer.
Man kan ikke lave en sådan konvertering, og det er jeg overbevist om at hr. Klaus Hækkerup udmærket ved.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-19:
Nu er det her jo ikke en debat om den generelle økonomiske politik, selv om hr. Torsten Schack Pedersen lagde op til det.
Det er en behandling af et lovforslag, L 215, om udskydelse af betalingsfristerne for A-skat, moms m.v. Socialdemokratiet støttede forgængeren til det her lovforslag, nemlig lov nr. 175 af 12. marts 2009 om udskydelse af betalingsfristerne på de her områder.
Begrundelsen var den gang, at på trods af en bankpakke I og på trods af en bankpakke II fungerede det finansielle marked stadig ikke, og en række virksomheder havde vanskeligt ved at refinansiere lån, der udløb, eller at finde finansiering til i øvrigt sunde projekter.
Markedet fungerer stadig ikke, og vi hører ofte beklagelser fra erhvervslivet over pengeinstitutternes tilbageholdenhed med at yde lån.
Vi er derfor positive over for det her lovforslag, fordi det indebærer en forlængelse af fristen for indbetaling af A-skat m.v., men samtidig en aftrapning.
Vi finder, det er centralt, at det finansielle marked bringes til at fungere igen.
Netop de bestemmelser, der er i lovforslaget om forlængelse af betalingsfristernes gradvise afvikling, falder godt i tråd dels med vores ønske om gradvis at afvikle ordningen i løbet af indeværende år, dels vores samtidig ønske om at bringe markedet til at fungere igen.
Vi gør det i erkendelse af, at forslaget medfører et rentetab, som kan skønnes til 0,5 mia. kr.
Men vi vil samtidig fremhæve, at vi har stigende bekymring for udviklingen i statens underskud
såvel i år som på lang sigt.
Efter mange år med overskud - oprindelig tilvejebragt af den socialdemokratisk ledede regering - er det bekymrende, at der nu sandsynligvis er udsigt til underskud med en fornyet gældsopbygning.
Det har vi heller ikke brug for.