runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Da Venstres ordfører, fru Louise Schack Elholm, ikke har mulighed for at være til stede, idet hun er til forhandlinger i Socialministeriet, har jeg lovet at fremføre Venstres ordførertale.
Beslutningsforslaget har to elementer.
Det andet element betyder, at forslagsstillerne ønsker at ophæve tilknytningskravet ved registreret partnerskab eller vielse af homoseksuelle par.
Lad mig starte med at sige – og det »mig« er altså ikke mig, men hende, der har skrevet talen – at jeg mener, at det er vigtigt, at vi behandler folk ens uanset race, religion eller seksualitet.
Jeg mener også, at homoseksualitet heldigvis allerede er accepteret i Danmark i dag.
Med hensyn til de mere konkrete forslag i beslutningsforslaget vil jeg gennemgå det del for del.
Det første element omhandler homoseksuelles ret til at blive viet såvel borgerligt som kirkeligt.
Her ser jeg et problem med, at staten skal påtvinge en religion at vie homoseksuelle.
Det er allerede muligt i dag for homoseksuelle at få en kirkelig vielse.
Folkekirken har ikke udtrykt ønske om at udføre kirkelige vielser af homoseksuelle.
Man kan spørge sig selv: Er det så en statslig opgave at tvinge præster til at vie homoseksuelle?
Er det en statslig opgave at bestemme, hvordan forskellige religioner skal forholde sig til ægteskabet?
Det mener Venstre ikke at det er.
Problemstillingen er, at det ikke er alle lande, der anerkender det registrerede partnerskab, hvorfor der er risiko for, at den pågældende kan gifte sig i hjemlandet og hermed i realiteten begå bigami.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Jeg vil gerne spørge om noget med hensyn til den konkrete afstemning om det her forslag.
Det kan godt være, at det er lidt problematisk, når det ikke er ordføreren på området, der er her, men er det her et udtryk for den samlede Venstregruppe, eller er der et mindretal i Venstres gruppe, som ikke er enige i det, ordføreren siger?
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Det er tilladt at spørge.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Jeg synes sådan set, at det er fint nok, hvis vikaren – var jeg lige ved at sige – ikke kan svare, fordi man ikke ved det.
Men det plejer at være sådan i Venstre, i hvert fald hvis det har været oppe i gruppen, at der nogle gange er en mindretalsudtalelse, så det var lidt det, jeg prøvede at spørge om.
Er der det i den her kontekst, eller er det den samlede gruppe, der står bag udtalelsen?
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Igen vil jeg sige, at det kan jeg ikke bekræfte, men jeg kan da bekræfte, at der somme tider har været mindretalsudtalelser i Venstres folketingsgruppe.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Altså, ud over at jeg lige skal have ordføreren ud af den vildfarelse, at Liberal Alliance skulle tilhøre oppositionen, er jeg selvfølgelig meget glad for, at Socialdemokraterne støtter det beslutningsforslag, vi har fremsat.
Så vil jeg i øvrigt godt bede ordføreren om at bekræfte, at det med fremmedadoption for homoseksuelle er et forslag, som har været fremsat af oppositionspartier og behandlet ca. ti gange i Folketinget, rigtig mange gange, og det blev aldrig vedtaget, men da undertegnede fremsatte det uden om oppositionen, kunne det finde flertal i Folketinget.
Er det korrekt?
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Man må jo sige, at de ytringer, som hr. Jesper Langballe kommer med, og som jo i allerhøjeste grad må siges at være familiefundamentalistiske, er jeg ikke nødvendigvis sikker på er fantastisk dansk.
Jeg vil i hvert fald vove at påstå, at det nok er noget, som hører mere hjemme i andre dele af verden, end det hører hjemme i en europæisk kontekst.
Det er jo rigtigt, at hr. Jesper Langballe sandsynligvis kender meget mere til historien i detaljer, end jeg gør.
Men omvendt vil jeg så også sige, at hr. Jesper Langballes problem er, at han befinder sig i historien og ikke er kommet frem til nutiden, mens det her forslag lægger op til en nutidig debat og ikke en debat, der kunne have foregået for 50-100 år siden, hvor hr. Jesper Langballe desværre stadig befinder sig.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
For hr. Kamal Qureshi tror, at historie bare er fortid, og at vi, når vi er ude af historien, er i nutiden.
Nej, vil jeg sige til hr. Kamal Qureshi, historie er noget, vi har for nutidslivets skyld, og vi, der lever og arbejder og diskuterer lige nu, er selv med i historien.
Når man har det udgangspunkt, ser tilværelsen pludselig anderledes ud, for så er mennesket ikke en tabula rasa, som man kan kradse sine egne ideologiske skriverier ned på og definere, men så er menneskelivet noget, vi har overtaget, og som vi skal være forpligtet på.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Det er jo altså interessant.
Altså, i dag er det sådan, at man ikke kan få lov at vie homoseksuelle.
Det er sådan, det er i dag.
Så vil vi lave en ægteskabslovgivning, der siger, at hvis man har lyst til det, kan man gøre det, og hvis ikke man har lyst til det, så skal man ikke gøre det, for vi vil ikke tvinge præsterne til noget.
Sådan som jeg ved, det er i dag, er det også sådan, at præster kan lade være at vie fraskilte.
Det mener jeg, men det kan hr. Jesper Langballe, der kender meget mere til det end jeg gør, be- eller afkræfte.
Sådan har vi skabt en vis rummelighed inden for folkekirken.
Der er nogle præster, jeg har stor tillid til, og jeg kan hilse og sige, at der også er nogle, jeg har ret lille tillid til.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad fru Lone Dybkjær siger, at der gælder en vis samvittighedsfrihed for præster, og det er sikkert meget fornuftigt.
En præst skal kunne sige nej til at vie fraskilte, hvis det er hans overbevisning.
Jeg synes ikke, den overbevisning er særlig kristelig, men det bliver hans sag.
Det kan han.
Man har en fuldstændig klar lovgivning om, at fraskilte selvfølgelig kan blive viet i folkekirken eller på rådhuset.
Det er lovgivningen.
Og så laver man nogle undtagelser, hvor præsterne kan slippe fri af denne.
Men fru Lone Dybkjær vil jo fjerne alle regler og gøre det hele til undtagelser ved at sige, at de egentlig selv må om det.
Vi forbyder nu, at man gør det.
Det er jo, fordi vi har et bestemt syn på, hvad ægteskabet er.
Men fru Lone Dybkjær vil bare slippe det hele løs.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Ja, det kan jeg godt gøre i en masse sammenhænge, men nu ikke i den her.
Altså i det lovforslag, jeg tidligere har fremlagt – det er nøjagtig det samme, som jeg vil fremlægge igen, jeg troede, hr. Jesper Langballe måske kunne huske den debat, vi havde dengang, men skidt med det – står der, at det er tilladt, kan man sige, at det på linje med fraskilte er sådan, at man kan få en kirkelig vielse, men at den enkelte præst kan sige nej.
Det er altså samme undtagelse.
Så derfor er det ikke en stor forvirring, det er bare sådan, at jeg siger, at jeg ikke vil tvinge en præst til at vie homoseksuelle, hvis det er imod hans eller hendes samvittighed.
Det er den samme undtagelse som ved skilsmisser, nøjagtig.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Men så lad mig gå over til at tale om det der med anerkendelsesbehovet.
Nu spørger jeg sådan fuldstændig åbent: Jeg forstår godt det der med, at det er forrige tiders mangel på anerkendelse, der presser på og skaber det der behov, men er man ikke kommet ud over det?
Hvorfor kan man ikke bare hvile i sig selv og overtage sin seksualitet og i det hele taget sit liv, sådan som det nu engang er, uden at det nødvendigvis betyder, at man skal ind at ødelægge ægteskabet?
Jeg gjorde jo rede for i min ordførertale, at der efter min mening vil være tale om ødelæggelse af ægteskabet, hvis man gennembryder den faste, entydige ægteskabsdefinition, der har været gældende i de sidste 500 år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Nu er det jo sådan, at svaret skal matche spørgsmålet, hvis jeg nu skal svare på det første først.
Derefter vil jeg sige, at angsten for, at ægteskabet skulle blive ødelagt af det her, er mig fuldstændig fremmed.
Sandheden er jo den, at jeg som liberal selvfølgelig vil give folk den frihed, at de selv kan vælge, men selvfølgelig ikke på en sådan måde, at de skader andre.
Men der er da ingen som helst, der bliver skadet af, at to mænd eller to kvinder skulle indgå et ægteskab.
Det tager da ikke friheden fra nogen andre, det tager da ikke ægteskabet fra nogen andre.
Det er da et utrolig sørgeligt ægteskab, man skal lede efter, hvis det skulle blive påvirket af, hvem der i øvrigt måtte indgå et ægteskab.
Men sådan er det jo ikke.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Jeg vil indskrænke mig til at svare på de ting, som hr. Simon Emil Ammitzbøll kom ind på vedrørende den principielle debat.
Hvad angår kærlighed, er jeg fuldstændig enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at det absolut er at foretrække, at et ægteskab er indgået på grund af kærlighed og ikke på grund af et eller andet slægtsarrangement.
Men det betyder ikke, at ethvert kærlighedsforhold er et ægteskab.
Det kunne jo også være et kærlighedsforhold, der var i konflikt med ægteskabet.
Uanset hvor uenige vi er om, hvordan vi definerer ægteskabet, så vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om vi ikke godt kan blive enige om, at en erotomani, hvor man flagrer fra den ene til den anden af kærlighed eller forelskelse hver gang, i hvert fald ikke er i overensstemmelse med ægteskabets idé. Det der om anerkendelse venter jeg med.
Ja, det, jeg nu siger, gælder jo ikke bare fru Lone Dybkjær, men jo også flere andre, der har haft ordet her i dag.
Jeg er egentlig lidt forbløffet over fru Lone Dybkjærs enorme tillid til præster, også selv om præsterne siger noget vidt forskelligt.
Hvordan kan det være, at fru Lone Dybkjær synes, at det skal bero på den enkelte præsts fuldstændig frie valg?
Er det trods alt ikke i Folketinget, at ægteskabslovgivningen vedtages?
Det er, som om fru Lone Dybkjær synes, at vi her i Folketinget skal sige: Gør, hvad I vil, det kan såmænd være lige meget.
Og så er det op til den enkelte subjektivt at vurdere, hvad han eller hun vil.
Er det ikke en urimelig tillid til præster, at de så at sige skal overtage det arbejde, der burde ligge i Folketinget?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg kan ikke andet end at tolke hr. Jesper Langballes udsagn som et udtryk for forhistorie.
Jeg er til gengæld rigtig glad for, at hr. Jesper Langballe siger, at et homoseksuelt forhold kan være både smukt og godt.
Jeg er sikker på, at der er mange i Danmark, som giver hr. Jesper Langballe fuldstændig ret i, at det er sådan, for det, som det bygger på, er kærlighed.
Hvor bliver kærligheden af i hr. Jesper Langballes kommentar, indføjning og indfletning af ægteskabet?
Det er jo det, det drejer sig om i den her sammenhæng.
Jeg vil blot som det sidste bede hr. Jesper Langballe om at svare på, om der er forskel på ægteskab og vielse.
Det, som vi fra socialdemokratisk side taler om, er, at de trossamfund, som ønsker det, også skal kunne give en velsignelse af og vie homoseksuelle par.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Nu siger hr. Flemming Møller Mortensen, at jeg er tilbage i forhistorien.
Forhistorie er vist noget med dinosaurer og sådan noget.
Det mener jeg ikke er særlig relevant i den her forbindelse.
Jeg vil sige, at hvis der var kommet sådan et lovforslag, mens jeg var præst – nu er jeg gået af som præst – ville jeg selvfølgelig have sagt nej.
Det ville jeg ikke ud fra nogen bestemte bibelfundamentalistiske præmisser, men fordi vi i kirken har en historisk tilgang til den nutidige virkelighed.
Det betyder, at jeg ville sige, at det ikke er et ægteskab.
Uanset om jeg siger ja eller nej til at foretage en vielseslignende handling, så bliver det aldrig et ægteskab.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Jeg tror nok, at jeg meget præcist fik sagt, at man kunne leve i historiens fortid eller kunne leve i historiens nutid.
Hr. Jesper Langballe siger, at hvis ordføreren havde været præst i dag, ville ordføreren have sagt nej.
Det er jo lige nøjagtig her, jeg synes, at det helt afgørende ligger i det, som jeg sagde i min ordførertale: Vi ønsker på ingen måde at presse noget ned over folkekirken eller over andre trossamfund.
Men vi skal da ikke have en administrativ lovgivning, som ikke giver trossamfundene mulighed for det, hvis de gerne vil det.
Det er deri, at jeg præciserer diskriminationen, og jeg mener virkelig, at den er der.
En sidste kommentar skal være: Vi kunne jo løfte folkekirken og andre trossamfund fri og lave en sidestilling af borgerlige vielser og registreret partnerskab.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Nej, for kirken står ikke frit.
Kirken skal aldrig stå frit.
Kirken er bundet til et ganske bestemt evangelium og nogle ganske bestemte bekendelsesskrifter, og så er den bundet til landets love.
Den her kulturradikale tro på det fuldstændig frie menneske, der svæver over det hele og kan bestemme alting selv, deles ikke af den evangelisk-lutherske kirke.
Jeg ved godt, at der vil komme et hyl om, at jeg prædiker, men vi snakker om folkekirken, og der prædiker man faktisk, at verden er skabt af gud.
Det betyder, at vi ikke selv skal opfinde verden.
Vi skal ikke selv opfinde vores egen virkelighed.
Vi skal ikke selv opfinde ægteskabet.
Det overtager vi, sådan som det er overleveret os.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Hvis jeg var præst, sagde hr. Jesper Langballe.
Nu er det jo altså Folketingets talerstol og ikke en prædikestol, som hr. Jesper Langballe står på i øjeblikket.
Det her forslag handler jo ikke alene om at give mulighed for præster til at vie homoseksuelle, det handler også om, at der kan foretages en borgerlig vielse, et ægteskab i en borgerlig sammenhæng eller et muslimsk ægteskab eller et jødisk ægteskab, eller hvad man nu kan forestille sig.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Det havde jeg slet ikke forestillet mig.
Det vil sige, at det her beslutningsforslag altså også sigter på, at vi skal påbyde muslimerne, at de skal foretage vielser mellem to af samme køn.
Jeg er meget spændt på, hvordan det vil falde ud.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-26:
Nu er det jo et udsøgt hus og en udsøgt forsamling, så jeg vil ikke tale om, hvem der kan læse bibelen hvordan, men sagen er den, at vi vil give det enkelte trossamfund mulighed for at sige ja eller nej til at vie homoseksuelle.
Vi vil ikke påtvinge nogen noget.
Så hvis hr. Jesper Langballe stadig var præst, så kunne han jo bare sige nej og så dog lade de mange præster, som skriver til mig, når hr. Langballe og jeg har været i fjernsynet, at de glæder sig til den dag, de kan vie homoseksuelle, gøre det.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Jeg må gentage over for hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg simpelt hen ikke mener, at der skal foretages sådan nogle vielser i folkekirken, fordi jeg ikke mener, at det er et ægteskab, selv om Folketinget får den tovlige idé at vedtage, at det er det.
Jeg vil egentlig godt sige noget andet.
Det her forslag er ført frem gang på gang, og det er jo også ført frem af de organiserede homoseksuelle.
Jeg fatter egentlig ikke rigtigt det anerkendelsesbehov, der ligger i det.
Hvorfor kan man ikke bare overtage sit liv som homoseksuel og leve det lykkeligt og godt eventuelt sammen med en fælle, uden at man partout skal have en mand i sort kjole eller en borgmester til at sige nogle rituelle ord for at give forholdet legitimitet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
I 1989 blev lovgivningen om registreret partnerskab vedtaget i Danmark.
Det er Danmark desværre ikke længere.
Selv om tiden for længst er løbet fra diskrimination på baggrund af seksuel orientering, tilbyder den danske lovgivning fortsat ikke seksuelle minoriteter fuld ligestilling i forhold til ægteskabslovgivningen.
Dels mangler den symbolske anerkendelse, der ligger i, at samfundet anerkender homoseksuelle og heteroseksuelle pars forpligtelse til hinanden med enslydende ord og regler, dels mangler der, at homoseksuelle opnår ligestilling på de områder, hvor homoseksuelle par endnu ikke har de samme rettigheder som heteroseksuelle.
I de senere år har flere europæiske lande, herunder Norge, Sverige, Holland, Belgien og Spanien,
gennemført ligestilling af homoseksuelle par med heteroseksuelle par.
En ægteskabslovgivning, som ligestiller homoseksuelle og heteroseksuelle par, er et vigtigt politisk signal om, at forskelsbehandling af seksuelle minoriteter ikke er acceptabel.
SF støtter forslaget.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Tak for det.
Jeg er i øvrigt stand-in for vores sædvanlige ordfører på området, fru Vivi Kier, som desværre ikke kan være til stede på nuværende tidspunkt.
Det var vi nok nogle flere der ville ønske at vi heller ikke kunne, men sådan er det jo.
Debatten kører, og klokken er blevet mange, og derfor skal jeg bare nøjes med kort at ridse op her, hvordan den konservative position i forhold til beslutningsforslaget er.
Forslaget falder jo på en måde i tre elementer.
Hvad angår den kirkelige vielse, så siger vi nej til det.
Der er ikke udtrykt noget ønske om det, og vi føler fra konservativ ikke behov for at fremføre det pågældende synspunkt, endsige at indføre den pågældende ordning.
Med hensyn til at ophæve tilknytningskravet synes vi, det kan være problematisk, for det vil jo lukke op for, at udenlandske par af samme køn vil kunne indgå registreret partnerskab i Danmark, vel vidende for dem selv, at det ikke har nogen juridisk betydning i deres hjemland, og det betyder, at man kan komme i den situation, at de i virkeligheden kan tage tilbage til det land, de nu kom fra, hvor det ikke er tilladt, og så indgå andre former for ægteskab der, og dermed opstår risikoen for bigami.
Men i det hele taget er princippet om, at man begynder at skabe nogle konstellationer, som juridisk ikke er holdbare, og at de pågældende mennesker alene tager til Danmark for at omgå deres eget lands love og regler, ikke noget, vi vil medvirke til.
Det tredje element handler om adoption, og lige præcis spørgsmålet om adoption har der jo været et utal af diskussioner og debatter om her i Folketinget, og det, der gør sig gældende med hensyn til det punkt i beslutningsforslaget lige nu, er, at der jo er et forslag på vej fra regeringen, som netop tager hånd om den problemstilling.
Men alt i alt kan vi fra konservativ side ikke støtte beslutningsforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Kunne det ikke være en mulighed, at vi overvejede at afsætte penge til f.eks. gratis udlevering af cykelhjelme?
Det kunne være i vuggestuen, det kunne være i børnehaven, det kunne være i skolen.
Jeg ved, at man i Københavns Kommune udleverer cykelhjelme til eleverne i 3. klasse.
Det kunne jo være penge, vi satte af i trafikforliget.
Hvordan vil Dansk Folkeparti stille sig til det?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Det var præcis, hvad jeg svarede den foregående spørger, hvor jeg nævnte, at jeg havde stemt imod de fleste af de forslag, der blev nævnt, som repræsentant for Det Konservative Folkeparti.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-26:
Jeg agter, når det bliver min tur, på mit partis vegne at holde en konservativ ordførertale, altså en kulturkonservativ ordførertale.
Jeg kunne egentlig godt have ønsket mig, at den konservative justitsminister havde gjort det samme.
Hvorfor svarede justitsministeren ikke hr. Kamal Qureshi: Ja, det er rigtigt.
Vi har stemt imod alle de forsøg på skridt for skridt at ligestille homoseksuelle parforhold med ægteskabet?
Uanset hvor fortræffeligt og smukt og udmærket et homoseksuelt parforhold er,
kunne en konservativ justitsminister dog godt svare: Et ægteskab er det ikke, og derfor er det rigtigt, at vi har stemt imod også de tidligere forslag.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Altså, der er jo en verden til forskel – og det er det jo så udmærket at få slået fast her – mellem den måde, som socialister tænker på, og den måde, som konservative tænker på.
Hvis man laver et påbud som her foreslået af Socialistisk Folkeparti over for dem, der er under 12 år, fordi man vil have fat i de børnefamilier, hvor forældrene endnu ikke har fået taget sig sammen til at købe en cykelhjelm til barnet, er det så det, der gør, at forældrene siger: Nå, o.k., så må vi ned at købe en cykelhjelm?
Nej, jeg tror desværre, de fleste vil sige: Nej, vi smider cyklen ned i cykelkælderen, og så venter vi, indtil vi får tid til at købe den cykelhjelm.
Og det kan godt være, at det bliver udsat uge efter uge, indtil barnet er 22 år gammelt, og så skal cyklen alligevel også smides væk.
Jeg tror ikke på, at det er vejen frem; jeg tror, det vil have flere negative konsekvenser end positive.
Men det vil have flere positive konsekvenser, hvis vi fortsætter den linje, som er blevet lagt af de organisationer, som har styr på de her ting, nemlig tilgængelighed; det er det, det drejer sig om.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Nu synes jeg altid, det er interessant, når en repræsentant for Det Konservative Folkeparti beskylder andre for at være enormt socialistiske.
Men jeg forlanger ikke, at man skal gå ind i en madpakkediskussion lige nu, selv om det er relevant.
Jeg er enig med ordføreren i, at tilgængelighed spiller en rolle.
Nu skal jeg ikke stå her og reklamere for nogle af de nævnte butikker.
Jeg synes sådan set ikke, at de her af ordføreren nævnte kæder er nok, jeg synes, at det med salget af hjelmene faktisk skal længere ud.
Jeg kan ikke se, hvorfor de der cykelhjelme ikke kunne være tilgængelige mange steder.
Jeg tænker på, om man ikke kunne lave noget de steder, hvor børnene er, for man kan jo ikke bare lige købe en cykelhjelm til et barn.
Så kunne man ikke udbrede det der tilgængelighedsprincip lidt?
Jeg siger ikke, at de skal være gratis.
Det vil jeg slet ikke gå ind i, men man kunne måske udbrede salget til andet end lige butikker.
Skulle vi ikke kunne finde dem i idrætsforeninger, på skoler eller nogle andre steder også?
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Jo, jeg tror, det står enhver producent af cykelhjelme frit for at prøve at gå ud og søge markeder.
Det, som Rådet for Sikker Trafik gjorde, var, at man lavede noget kampagnemæssigt, hvor man i øvrigt også sørgede for at samle nogle penge ind til forskellige organisationer, som netop tager sig af, når skaden alligevel er sket.
Det er jo kampagnemæssigt, at man er nødt til at sætte ind.
Man kan ikke favne det hele på en gang, men man kan sagtens udbygge det, og det kan sagtens være, at der kommer nye kampagner.
Og ved cyklistprøven skal børnene have en cykelhjelm på.
Så det vil sige, at der altså kommer brev hjem til forældrene om, at nu skal ungerne have en cykelhjelm, fordi der kommer en cyklistprøve, og der skal man have cykelhjelm på.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg tror nu ikke, at producenterne uden videre kan gå ud på skolerne, og det ved hr. Tom Behnke også udmærket at de ikke kan.
Det, jeg bare advokerer for, er, at man tænker meget nøje igennem, hvor vi kan gøre tilgængeligheden større.
Det er det ene, jeg vil sige.
Så er der det med forfængelighed.
Der er det bare, at jeg tror, at hvis alle fik påbudt den her cykelhjelm, så er det bare sådan, og, som jeg sagde, så ser alle sådan ud – jeg skal lade være med at sige hvordan – og så er det det. Men så vil jeg gerne spørge den konservative ordfører: Hvad er målet?
Hvis vi nu siger, at vi nu kører kampagner i x år – jeg går ikke ud fra, at vi har 100 år til vores rådighed, men et par stykker måske –
hvad er tallet så for Dansk Folkeparti, hvad er det for et tal, der er tilfredsstillende for Dansk Folkeparti f.eks. for unge mellem 0 og 18 år?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Det er jo tankevækkende, at der stadig væk er så mange børn, der kører rundt uden cykelhjelm, for vi ved, at det er farligt.
Jeg ved, at hr. Tom Behnke som politibetjent helt sikkert har set, hvad det medfører, når nogen ikke har cykelhjelm på, når man kommer ud til et færdselsuheld.
Så det er ikke for sjov, at vi laver det her beslutningsforslag, og derfor vil jeg også gerne understrege det her med: Hvad gør vi for, at folk får købt cykelhjelm og brugt den?
Og hvordan vil De Konservative stille sig over for, at man f.eks. udleverer dem gratis i vuggestuen, i børnehaven, i skolen osv.?
Kunne det være en vej frem?
For det vil jo også øge tilgængeligheden.