runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Opgaven med 2020-planen har været at sikre, at vi også, når vi når frem til 2020, har en sund og holdbar økonomi.
Men det, jeg så også vil understrege, er, at hele den politiske udfordring og hele landets udfordring sådan set er at finde forslag til at få en sundere økonomi, og der indgår ikke skattelettelser.
For opgaven er at finde penge, der er ikke en opgave i at bruge penge.
Det synes jeg sådan set også at oppositionen burde være opmærksom på, nemlig at udfordringen altså er at komme med konkrete forslag til, hvordan vi får en sammenhæng mellem udgifter og indtægter.
Jeg beklager, at der i det forhandlingsforløb ikke har været et større antal partier, der har været villige til at finde løsninger, men glæder mig over, at både Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har anerkendt, at det var helt nødvendigt, at vi fik skabt nogle økonomiske resultater.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-18:
Som ministeren svarede, må svaret vel nærmest forstås således, at hverken regeringen eller Danmarks liberale parti, Venstre, har nogen som helst planer om at sænke skatten de næste 9 år frem mod 2020.
Er det korrekt forstået?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Der er ikke i 2020-planen finansiering til at sænke skatten, hverken skatten på arbejde eller andre skatter, fordi øvelsen sådan set har været at skulle finde 47 mia. kr., som vil gøre, at vi vil have en balance mellem statens udgifter og indtægter, også når vi når frem til 2020.
Det er en helt, helt anden udfordring, og det siger sig selv, at når opgaven er at skulle finde penge, er der ikke dermed råd til at sænke skatten.
Jeg vil gerne gentage, at jeg jo godt forstår, at Socialdemokratiet meget gerne vil køre hele tilbagetrækningsreformen sammen med skattelettelser.
Det er der nogle politiske grunde til at man vil, men det har bare ikke noget at gøre med den politik, som regeringen har gennemført og vil gennemføre som følge af aftalen.
Og jeg synes, det vil have klædt også Socialdemokratiet at tage et medansvar for landets økonomi.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-18:
Nu er det jo ikke os, der har kørt det her sammen med skattelettelser.
Så sent som i går var landets økonomi- og erhvervsminister, en del af regeringen og en central spiller i 2020-forhandlingerne, ude med en melding om, at pengene skal ud og lette skatten på arbejdsindkomst, efterhånden som man finder dem hen ad vejen.
Tilsvarende sagde De Konservatives finansordfører, hr. Mike Legarth: »Det er helt afgørende for os konservative, at vores vælgere helt præcist ved, hvad vi står for. Vi vil skabe rådighed til at sænke skatten på arbejde«.
Så man kan jo ikke sige, at det er Socialdemokratiet, der har fundet på, at det er en del af regeringens politik.
Det er simpelt hen, hvad centrale folk i regeringen og tæt knyttet til regeringen selv melder ud.
Og på den baggrund er det vel rimeligt at sige, at for den brede del af befolkningen har den politik, som har været tegnet, været løntilbageholdenhed, nu forringet efterløn, forringet folkepension, hårdere arbejde, offentlige besparelser, udflytning af job og øget indkomstforskel – ting, som jo alene bliver forstærket af de meldinger, som nu kommer fra erhvervsministeren og den konservative erhvervsordfører om, at skatten for de højestlønnede skal ned.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Der er ikke noget nyt i, at Det Konservative Folkeparti har et stort ønske om, at man kunne sænke beskatningen i det her land.
Det har de haft, så længe jeg kan huske, så længe jeg har været engageret i politik, så det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det, som økonomi- og erhvervsministeren også har understreget, er, at det ikke er en del af 2020-opgaven, og at det dermed også var et signal om, hvad det egentlig er, De Konservative gerne så på sigt, men at der ikke var finansiering til det.
Og det er sådan set det, der er det centrale, nemlig at opgaven er en helt anden.
Det, vi har siddet og slåsset med og haft mange forhandlinger om, har været den svære øvelse, det sådan set er at finde 47 mia. kr. Jeg kan se, at hvis man er i opposition, kan man fremlægge den ene luftige plan efter den anden, som bygger på ønsketænkning og på håb om, at vi alle sammen bliver mere raske.
Hvis man er i regering, må der være nogle konkrete forslag til at skabe en sund økonomi.
Dem har vi lagt frem, og det er forskellen på regeringen og oppositionen.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-18:
En af de historier, der fyldte mediebilledet sidste sommer, var jo historien om, hvorvidt fru Helle Thorning-Schmidts mand, Stephen Kinnock, er skattepligtig eller ej her i Danmark.
Det er en kendt sag, at han har bopæl i Schweiz, men han har jo også kone, børn og hus her i Danmark.
Sagen endte så med, at det blev fastslået af SKAT, at Stephen Kinnock ikke er skattepligtig i Danmark, men i Schweiz.
Det, som så gør, at jeg vil stille spørgsmål til skatteministeren om det i dag, er, at dagbladet B.T. i dag har fundet frem til, at der har været en afgørelse i en lignende sag, hvor en mand, der har boet i Grønland i over 20 år og er skattepligtig der, ønsker at besøge sin kone, som bor i Danmark.
Han har fået den afgørelse fra SKAT, at hvis han så meget som besvarer et opkald på sin arbejdstelefon eller besvarer en e-mail, når han er inden for Danmarks grænser, vil han blive skattepligtig i Danmark.
Det er så det, jeg ikke forstår, for det er jo to næsten identiske sager.
Så hvorfor når man frem til forskellige afgørelser om skattepligten?
Er der tale om en ny praksis fra SKATs side?
Det må skatteministeren meget gerne svare på.
Og mener skatteministeren, at det er tilfredsstillende, at der er så uklare regler, at to næsten identiske sager kan føre frem til to forskellige afgørelser?
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Jeg kan svare, ligesom jeg gjorde første gang: Årsagen til, at vi laver de her ændringer, er, at vi går efter at reducere omkostninger og skabe effektiviseringer.
Jeg har forstået på alle, også på oppositionens forslag til, hvordan vi kan få økonomien i det her land til hænge sammen, at man gerne vil gå efter effektiviseringer i det offentlige system.
Det gør vi også her.
Det er derfor, vi har fået øje på, at der var behov for en større fleksibilitet.
Det er vores bevæggrund.
Så må jeg endnu en gang beklage, at jeg ikke har et overblik her på stående fod over, om der er særlige steder, hvor der skal bruges statsansatte dyrlæger.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-18:
Jeg er nødt til at bøje mig for, at ministeren ikke har viden på området, så han kan svare.
Men ministeren må vel kende svaret på mit første spørgsmål, som jeg har stillet to gange, og nu vil jeg så stille det for tredje gang: Er det, fordi branchen har lagt pres på ministeren for at få en billigere måde at gøre det her på?
Det er jo brugerfinansieret, skal jeg bare lige oplyse Folketinget om, så det er ikke sådan, at det koster staten noget.
Er det, fordi branchen synes, at det ville være rigtig godt at få nogle andre, nogle billigere, måske nogle, der ikke er helt så gode til at kontrollere?
Så må man også i forhold til tredjelande undre sig over, hvorfor embedsværket skal blive ved der.
Ministeren er nødt til at forklare, hvad forskellen på det er.
Hvorfor skal tredjelande blive ved med at have det?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Jeg kender ikke til de konkrete sager, og havde jeg kendt til dem, ville jeg heller ikke som skatteminister kunne udtale mig om dem.
Jeg har noteret mig, at dele af oppositionen – det indbefatter ikke Dansk Folkeparti –
har haft lidt svært ved at respektere, at jeg har tavshedspligt i forhold til virksomheder og borgere.
Men det er jeg så sikker på at de vil have respekt for i forhold til det spørgsmål, der bliver stillet her.
Som skatteminister har jeg tavshedspligt og kan ikke udtale mig om konkrete sager, men jeg kan udtale mig generelt, og der er ikke sket nogen praksisændring i forhold til vurderingen af, hvorvidt man er skattepligtig i Danmark eller ej.
Men der er ikke sket nogen praksisændring.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-05-18:
Alt det glæder vi os til at den nuværende regering laver en plan for, således at vi kan nedbringe antallet af overbelægninger.
Men det er jo ikke sket endnu.
Man er ikke et eneste år i gennemsnit nået ned på en belægningsprocent, der bare nærmer sig noget, der ikke minder om overbelægning.
Det er da fuldstændig grotesk, at man har villet være vidne til det i den her regering, samtidig med at man med egne ord har postet penge ud i de offentlige sygehuse.
Man har ikke for længst sat sig ned og lavet en plan for, hvordan man fik nedbragt de her uværdige forhold, der gør, at ældre mennesker bliver indlagt og ligger på gangene eller i skyllerum eller bliver udskrevet for tidligt og bliver genindlagt bagefter igen, hvilket også er uværdigt efter min mening, fordi der er så markant mangel på sengepladser på de medicinske afdelinger.
Man bør træde i karakter langt tidligere med det her problem.
Bertel Haarder (V), 2011-05-18:
Hvis en regering nogen sinde har haft en plan, så er det da denne regering, en plan for hele sundhedsvæsenet i fremtiden med akuthuse, akutberedskab, nye lægehuse, sundheds- og akuthuse; alt, hvad der ikke er svært, skal være nært.
Den satser på moderne teknologiske løsninger.
Byggesummerne skal fordeles på den måde, at 20-25 pct. skal bruges til udstyr på universitetshospitalerne, og det er for, at vi bygger sygehuse til fremtiden og ikke til fortiden.
Den plan, som de nye sygehuse repræsenterer, indebærer færre senge og ikke flere senge, fordi færre senge er vejen frem, ikke at man trasker videre i forhold til ens fodspor.
Så er den gennemsnitlige belægningsprocent efter mine tal på 95, men det kan godt være, at inden for visse afdelinger ligger det højere.
Men disse afdelinger, hvis vi taler om ældre medicinske patienter, er lige præcis der, hvor der er størst mulighed for at undgå, at de skal indlægges.
Det er jo også derfor, at vi har fået gennemført lovforslaget om kommunal medfinansiering.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-18:
Nu er det jo en kendt sag, at vi skal have en folkeafstemning om efterlønnen: om den skal ændres efter et valg, eller hvad den skal.
Det vil jeg ikke spørge om.
Men jeg vil til gengæld gerne spørge, om »Grøn Vækst« bliver gennemført i den udformning, den ligger, inden et folketingsvalg?
Hvordan ser ministeren på det?
Det er jo også en kendt sag, at der er kommet rigtig mange høringssvar ind, og at de skal besvares osv.
Så jeg vil godt høre, hvordan det går med det.
Men en anden vinkel er landbruget som energileverandør.
Jeg har været meget optaget af det spørgsmål igennem lang tid, og der er jo sat nogle måltal for, hvad det er, man skal nå.
Jeg tror ikke på, at man kan nå de måltal i forhold til de konstruktioner, der er lagt til rette.
Og da regeringen selv har en plan for, at vi skal være fossilfri, for så vidt angår de kendte brændsler, og at vi skal bygge mere på vedvarende energi, vil jeg godt spørge ministeren, om det her bliver gennemført inden et valg, og om man kan nå de måltal, man selv har stillet op.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Først om det med »Grøn Vækst«: Der har vi lagt rigtig mange spørgsmål i en hel række udvalg, og efterhånden som de afrapporterer, tager vi selvfølgelig stilling til, hvad det får af konsekvenser.
Vi har til gengæld tænkt os at tage action, efterhånden som udvalgene afrapporter, som vi gjorde det på spørgsmålet om de 10.000 t.
Med hensyn til landbruget som energileverandør har regeringen fremlagt en energistrategi, og en af de store hjørnesten er biogasproduktion, hvor vi har lagt nogle nye tilskudselementer ind.
Vi laver en helt ny måde at håndtere biogas på, så det både kan leveres til net, til virksomheder og til kraft-varme-værker, som vi kender det.
Så det afhænger jo af energiforhandlingerne, om oppositionen og andre har lyst til at være med.
Har man det, kan vi komme hurtigt i gang, ellers kommer vi hen over sommerferien, inden det kan ske.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-18:
Jeg troede jo, at fødevareministeren om det spørgsmål ville sige, om det blev gennemført inden et valg, for så kunne fødevareministeren måske være med til at afsløre, hvornår det der valg kommer.
Det tror jeg der er rigtig mange der interesserer sig for.
Jeg tror, at der er flere, der interesserer sig for det end for det, vi taler om her.
Ikke desto mindre vil jeg gerne spørge: Hvad siger EU til den kurs, som Danmark har lagt?
Altså, det er en kendt sag, at regeringen er meget sent ude med at melde ud, hvad man vil gøre i forhold til »Grøn Vækst«.
Der er lavet en åbningsskrivelse, så det, jeg også er interesseret i her, er, om EU er tilfreds med, at man har de her arbejdsgrupper, og at man ikke har taget stilling til de sidste 10.000 t. Så vil jeg godt sige i forbindelse med det med biogas, at der er vi helt enige.
Jeg synes bare, at regeringen har skyndt sig meget, meget langsomt med at få lavet nogle ordninger, der gør, at folk ude i landet begynder at abonnere på dem.
Med den hastighed, der har været indtil nu, tror jeg ikke at man kan nå de måltal, man selv har stillet op.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Forholdet til EU og håndteringen af EU i forbindelse med »Grøn Vækst« og vandrammedirektivet mener jeg absolut man skal spørge miljøministeren om.
Det er hende, der har den korrespondance med EU på det område, så det vil jeg ikke svare direkte på.
Man kunne egentlig sige det samme om biogas, nemlig at det er klima- og energiministeren, der fører de forhandlinger.
Og jeg er bekendt med, at der begynder at være en stigende interesse, også fra andre investorer end landmænd, for at finde ud af, om vi har fundet et niveau nu, som er økonomisk bæredygtigt.
Der er ikke tvivl om, at der er behov for at få fremmed kapital ind i de store biogasinvesteringer, der skal være.
Jeg er optimistisk.
Jeg mener stadig væk, at afgasningen af husdyrgødning er en af de helt store klimagevinster.
Med den interesse, jeg hører rundtomkring, for regeringens nye forslag om biogas, er jeg ret sikker på, at der er lagt en grundsten nu, og hvis det kommer igennem i forliget, kan det også bære nogle investeringer.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-18:
Jo, men jeg synes stadig væk, at regeringen må arbejde som et kollektiv.
Derfor kan fødevareministeren heller ikke være interesseret i at være lovbryder, ved at man ikke opfylder det, man skal i henhold til EU.
Derfor tror jeg da, at regeringen har en samlet interesse i det.
Vi kan også se, at der bliver rettet spørgsmål til udenrigsministeren i den her sag, så det er vel væsentligt, at vi opfylder de ting, vi skal i henhold til EU.
Det er derfor også et spørgsmål om, om man skynder sig meget, meget langsomt, fordi man kunne synes, at det sådan var utimeligt at komme med det inden et folketingsvalg.
Eller presser man på for at sige, at det vil man have gennemført, for det har man lovet?
Det sidste, jeg vil sige, er vedrørende biogas.
Så lang tid det er sådan, at det er kommunerne, der skal give garantien, og man ikke har nået en aftale om afregningsprisen, tror jeg simpelt hen, at der er så meget usikkerhed om det, også fordi man forhandler om det.
Folk vil jo ikke gå ud og investere i noget, der er usikkerhed om.
Så derfor skal jeg da kun opfordre regeringen til at fremskynde de forhandlinger af hensyn til dem, der skal investere i det her.
For vi er enige i, at det er klogt at gøre det, men så lang tid de barrierer og uklarheder er her, tror jeg ikke på, at det kommer i gang.
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Jeg henviser stadig væk til miljøministeren med hensyn til korrespondancen med EU.
Det, vi står for, er de afsmitninger, der bl.a. er i gødskningsbekendtgørelsen.
Så vil jeg sige, at omkring biogas kan jeg da berolige hr. Bjarne Laustsen med, at hvis man læser oplægget igennem, vil man se, at i regeringens nye energistrategi står der intet om kommunegaranti eller anden offentlig garanti, for vi kan ikke både give et anlægstilskud og en offentlig garanti eller kaution.
Vi har valgt at give et anlægstilskud og nu hæve det til 30 pct. og så ikke længere have en offentlig garanti eller kautionsforpligtelse ind over det.
Der tror jeg at vi er ved at have fundet et niveau, hvor det her kan komme i arbejde, så det glæder jeg mig til, og det ser jeg frem til.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-18:
Der bliver hvert år sendt flere millioner dyr ud på en meget lang, pinefuld rejse på lastvogne via de såkaldte samlesteder i Danmark.
På nuværende tidspunkt kontrolleres disse dyretransporter af statslige embedsdyrlæger for at sikre et minimum af dyrevelfærd under disse lange transporter.
Nu har jeg forstået, at ministeren har besluttet, at kontrol af dyrevelfærd ikke længere skal foretages af statslige embedsdyrlæger, men af timelønnede private dyrlæger.
Sker denne ændring, fordi branchen har lagt pres på ministeren, eller er det, fordi ministeren mener, at det faktisk vil give bedre dyrevelfærd at fjerne kontrollen fra embedsdyrlægerne?
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Hvad angår samlestederne, er det allerede i dag således, at der både er statsligt ansatte embedsdyrlæger og timelønnede dyrlæger, så det er noget, vi er vant til at håndtere og arbejde med.
Kravene til timelønnede dyrlæger er selvfølgelig de samme som til statsligt ansatte embedsdyrlæger med hensyn til det faglige niveau og med hensyn til kontrollen.
Så jeg ser ikke nogen direkte forskel på den kontrol, der bliver udført.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-18:
Nu var ministeren jo elegant nok til at lade være med at svare på mit spørgsmål, så jeg er nødt til at gentage det: Sker den ændring, der skal foretages her – og jeg har forstået, at det er en rimelig stor ændring, der sker – fordi branchen har lagt pres på ministeren, eller fordi ministeren mener, at det vil give bedre dyrevelfærd?
Jeg har forstået, at eksport af levende dyr til visse tredjelande fortsat skal kontrolleres af fastansatte statslige embedsdyrlæger.
Hvad er begrundelsen for det?
Man vil lægge det om til timelønnede, men der er lige et sted, hvor jeg kan forstå de statslige embedsdyrlæger skal blive ved.
Kan ministeren ikke give en rimelig forklaring på det?
Henrik Høegh (V), 2011-05-18:
Vi foretager løbende ændringer, tilpasninger af hele vores kontrolsegment.
Det er meget nødvendigt, at vi sørger for også der at have en effektiv kontrol af og en god service for hele fødevarekæden og – som hr. Kristen Touborg nævner – af vores dyretransporter.
Og i det arbejde har vi fået øje på, at der var større fleksibilitet ved i nogle tilfælde at bruge timelønnede dyrlæger frem for statsansatte dyrlæger.
Der var simpelt hen behov for en ekstra fleksibilitet, for til tider er der meget arbejde i samlestaldene, og andre tider på ugen er der meget lidt.
Med hensyn til om der er visse regler om, at der er særlige tilfælde, hvor statslige dyrlæger skal foretage kontrollen, må jeg sige, at det kan jeg ikke svare på her.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-18:
Tak for det.
Nu har vi jo haft en diskussion om, hvorvidt det indgår i regeringens planer og i plan 2020, at der skal være skattelettelser fremover.
Vi har også hørt, og det er vi også enige om, at det er 47 mia. kr., regeringens forslag i plan 2020 lægger op til at statens økonomi skal forbedres med for at sikre den langsigtede balance.
Men i finansloven for indeværende år er underskuddet på statens budget 33 mia. kr. Er forskellen fra de 33 mia. kr. og op til de 47 mia. kr. ikke de 14 mia. kr., som regeringen uden at sige det skal bruge til at lave skattelettelser med i de kommende år?
Bertel Haarder (V), 2011-05-18:
Jeg ved ikke rigtig, hvad spørgsmålet var, og jeg kunne heller ikke helt få hoved og hale i det.
Jeg synes, det lyder, som om spørgeren nu bakker fra det, hun sagde i første omgang.
Mit svar er klokkeklart, at løsningen på overbelægning ikke er at bygge hospitaler med flere senge.
Løsningen er, at man skal ligge i kortere tid, at der er færre, der skal indlægges, og at der skal være færre, der genindlægges.
Jeg ved, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige om, at når man ligger på hospitalet, kan der tilstøde uheldige ting.
Det undgår man jo, hvis man ikke ligger på hospitalet.
Jeg har selv set det med egne øjne.
Men løsningen er altså ikke at bygge sygehuse med plads til flere senge.
Løsningen er at bygge sygehuse for fremtiden og bruge moderne teknologiske løsninger til at få flere til at kunne være derhjemme og holde sig i gang, få dem på benene noget før, undgå, at de skal genindlægges, styrke den kommunale del og den primære sundhedstjenestes del af sundhedssektoren.
Det er det, der er vejen frem.
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Der tror jeg, at jeg skulle have hørt bedre efter.
For jeg tror, hr. Klaus Hækkerup er i gang med at blande konkrete tal sammen med strukturel virkning.
Jeg kan forsikre om, at de tal, som jeg igen undrer mig over at der nu bliver sat spørgsmålstegn ved, er til at dække det hul, der vil være.
Oppositionen tilslutter sig, at der strukturelt mangler 47 mia. kr. – og det er endda 47,2 mia. kr. – og vi har nu som regering i går fremlagt et konkret svar på, hvordan vi når til at dække det hul, der vil være.
Og så får jeg pludselig et spørgsmål om, om det så ikke er der, hvor der er gemt penge til skattelettelser.
Nej, der er ikke gemt nogen penge til skattelettelser.
De 47 mia. kr., vi nu forbedrer landets finanser med, er det, der er nødvendigt for at have en sund økonomi i 2020, og det i sig selv giver ikke rum til skattelettelser.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-18:
Jo, det er meget godt – en strukturel balance og en balance, der gælder over et konjunkturforløb i gennemsnit.
Nu er vi næsten, må vi da formode, i bunden af et konjunkturforløb, og der har vi så et underskud på statens budget på 33 mia. kr.
Så laver vi en strukturel forbedring på 47 mia. kr. Så må der da blive en difference, og hvad skal den bruges til, hvis ikke den skal bruges til det, De Konservative siger: skattelettelser?
Er det ikke regeringens hemmelige plan, at det er det, der skal gennemføres, når eller hvis regeringens plan 2020 bliver ført ud i livet?
Peter Christensen (V), 2011-05-18:
Nå, men så havde jeg ret i mit første svar på spørgsmålet, nemlig at der blev blandet et enkelt års konkrete underskud sammen med en strukturel saldo.
Og det kan man ikke, må jeg sige til hr. Klaus Hækkerup – vi har altid styret dansk offentlig økonomi ud fra den strukturelle saldo – og derfor giver spørgsmålet, undskyld mig, ingen mening.
Vi har et strukturelt problem på 47 mia. kr., som også hr. Klaus Hækkerups partiformand har tilsluttet sig som værende det problem, der er.
Og nu har vi med både genopretningsaftalen og tilbagetrækningsreformen plus de andre elementer, vi præsenterede i går, givet et konkret svar på, hvordan vi vil finde de penge.
Man kan som borger i det her land eller som opposition sige: Det er vi uenige i.
Det, jeg synes ville være fair, var, at man så fremsatte nogle konkrete forslag til, hvordan man så skulle have løst det.
Socialdemokratiet forlod forhandlingsbordet, de ville ikke være med til at tage ansvar.
De kan kun kritisere regeringen, og når de så kommer med noget, der skulle minde om at være konkret, er det ikke andet end ønsketænkning.
Hvis det var så nemt at løse landets økonomiske problemer, som Socialdemokratiet lægger op til, så havde vi nok gjort det.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-18:
Nu har ministeren jo så at sige ikke svaret på de spørgsmål, der er stillet, og han kommer med den sædvanlige svanesang til sidst i sit indlæg om, hvor uansvarlig oppositionen er.
Jeg kunne forstå det, hvis ministeren havde sagt, at det her er en implementeringsperiode frem til 2020.
Men vi kan se, at vores underskud er på vej nedad, vi kan se, at det er faldet gennem de sidste 2 år.
Vi er på vej ud af finanskrisen, der er på vej til at komme en automatisk forbedring af den offentlige økonomi.
Når vi så samtidig afskaffer efterlønnen, rammer nogle af dem, der er allersvagest, ved at begrænse statens udgifter, så får vi en stor besparelse i staten, og samtidig kan vi se, at indtægterne er på vej opad.
Det giver et eller andet sted en difference, og mit spørgsmål er: Har regeringen ikke i virkeligheden malet et alt, alt for sort billede – også når vi f.eks. sammenligner med OECD og EU's udtalelser – i forbindelse med den besparelse, man nu gennemfører, for at kunne have en reserve til at gennemføre skattelettelser fremover?
Med det, vi har hørt i øvrigt i dag, vil jeg sige: jo.
Svaret er jo.