runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Dem husker jeg ikke i detaljer.
Men i forarbejdet til lovforslaget her har vi fået oplyst, at det jo er viden, som er kendt i virksomheden, og som en almindelig regnskabsmedarbejder vil kunne skrive ind i årsregnskabet, sådan som det er annonceret.
For de 1.100 virksomheder, som er udvalgt i forhold til deres branche - en har en virksomhedsklasse B, og en anden har en virksomhedsklasse D, og disse udgør i alt 1.100 virksomheder - anslås det, at man vil bruge 3.000 timer på det, og eftersom det vil være en almindelig lønmedarbejder til standardpris, vil det i alt for de 1.100 virksomheder udgøre en pris af 600.000 kr.
Nej, det gjorde fru Colette L. Brix ikke.
Heldigvis.
Vi talte om de 1.100 virksomheder, som nu bliver bedt om frivilligt at indføre det her, og det var dem, jeg hentydede til, naturligvis.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-10-21:
Når man nu ser, at mange store danske virksomheder allerede i dag har indført CSR-regnskaber og er meget proaktive på det her område - de rejser jo faktisk rundt i verden og fortæller, hvordan man kan lave de her regnskaber - hvad vil du så sige at det her lovforslag tilbyder af nyt?
Når det netop er frivilligt, når man nu allerede gør det frivilligt i mange virksomheder, hvad er det så, det her gør af nyt?
Hvad er det, det bidrager med, når man netop ikke vil gøre det tvungent for virksomhederne?
Villum Christensen (LA), 2008-10-21:
Nu har virksomhederne jo altid nogle interessenter, som er interesserede i, hvordan det går med virksomheden.
Vi kan jo også se i disse urolige finanstider, at det er vigtigt at følge med i, hvad der sker i virksomheden.
Det er jeg fuldstændig enig med dig i.
Men jeg synes nok, at man altid kan diskutere, hvad vi dog skal pille i herinde i det høje Folketing, når det drejer sig om socialt ansvar.
Den syntes jeg var meget sød.
Jens Christian Lund (S), 2008-10-21:
Først vil jeg gerne sige tillykke med talen.
Det var da klar tale - og det var måske lidt overraskende klar tale.
Mit stille og rolige spørgsmål til ordføreren er, om vi ikke, når vi er i gang, skulle droppe hele årsregnskabsloven, for der er jo mange ting i den, der skal indberettes?
Det ville jo gøre livet lidt lettere.
Er det egentlig ordførerens ultimative ønske, at vi slet ikke havde årsregnskabsloven?
Villum Christensen (LA), 2008-10-21:
Der er vist ikke ret mange i dette land og heller ikke herinde i Tinget, som ikke er helt på det rene med, at det er nogle fantastiske målsætninger, der ligger i lovforslaget.
Man kunne så spørge, om det også er de rigtige midler.
Jeg synes, der indsniger sig en bacille i vores folkestyre, som handler om, at bare man laver politikker og rapporterer på kryds og tværs, så vil der rigtig ske ting og sager ude i det virkelige liv.
Jeg kender det selv fra uddannelsesinstitutioner, hvor vi også skal lave politikker, og hvis ikke vi laver politikker og afrapporterer, så får vi ingen penge.
Det minder lidt om det her.
Nu er jeg forholdsvis ny, og når jeg hører de forskellige ordførere på talerstolen, ligger spørgsmålet hele tiden bag ved, om det er noget, der nytter noget.
Før hørte vi noget om, hvorvidt det er en tom lov, og om det er frivilligt.
Man kan nævne så mange ting, men det afgørende for mig er, at den medicin og den tænkning, der ligger bag forslaget, efter min opfattelse ikke er korrekt.
Vi skal da ikke sidde herinde i dette Ting og fortælle, hvordan ansvarlige virksomheder - endda de allerstørste skal opføre sig.
En virksomhed er jo ikke noget, der står uden for samfundet.
En virksomhed er jo en meget central del af samfundet, og arme den virksomhed, som ikke er i samklang med samfundets interessenter.
Den har jo ingen chancer alligevel.
Vi skal ikke jo fortælle virksomhederne, hvordan de skal konkurrere.
Jeg synes næsten, man kan få tårer i øjnene, når man hører, at vi skal hjælpe dem med at få et stærkt brand ude i den store verden.
Herre du milde gud, man får da ikke et brand ved at afrapportere i nogle rapporter, som revisoren skal skrive under på.
Det, der giver brand, er den handling, man foretager, og ikke, hvad man skriver, man vil gøre.
Jeg synes, at den tænkning, der ligger bagved, er det allervigtigste, og jeg tror faktisk ikke på, at vi får løst en masse problemer ved at bede folk om at gøre et eller andet og dokumentere det med en revisorunderskrift.
Nej, lad virksomhederne selv tage det ansvar, nøjagtig som Dansk Folkeparti er inde på, for det giver langt større respekt.
Vi har jo i øvrigt også en så gennemskuelig international kommunikation, at hvis der er nogen, der ikke opfører sig ordentligt, så skal man såmænd nok finde ud af det.
Det er jo ikke sådan, at man går ind og søger på en hjemmeside for at finde ud af, om man vil købe et bestemt produkt - jeg tror, at det er sådan en pseudoverden, man bilder sig ind, at nogen lever i.
Nej, det er jo den virkelige handling, som bliver foretaget ud i virksomhederne, der skaber brand, og det er det, der skaber værdi.
Det skaber ikke værdi at lave rapporter og politikker, og derfor går Liberal Alliance imod denne lovgivning.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Jamen måske er det forslag, vi behandler i dag, tomt og indholdsløst, hvis ikke man med det i hånden kan gå ud og se, hvordan tingene virkelig er produceret - har en virksomhed levet op til sit ansvar?
Og jeg kan nu forstå på hr. Per Ørum Jørgensen, at det åbenbart ikke er muligt med det her forslag.
Hvis det er tilfældet, så er det jo tomt, og så må jeg jo overveje min støtte en gang mere.
Men muligvis er det ikke tomt.
Muligvis er der reel oplysning i det, som man kan gå ud og bruge i virkelighedens verden.
Den største mangel er så, at en virksomhed kan skrive: Vi har ikke nogen politik.
Det er så det, som fru Colette L. Brix brokker sig over, altså at man skal skrive, at man ikke har nogen politik.
Det er så Dansk Folkepartis sag.
Jeg synes, det er en god forbrugerinformation at få, at en virksomhed ikke ved, hvordan dens ting bliver lavet.
Det er sådan set ikke særlig betryggende, hvis ikke en virksomhed ved, hvordan dens ting bliver lavet.
Så jeg vælger altså at sige, at jeg tror, at ministeren har fremsat et forslag, der har indhold, og det er derfor, jeg siger, at det ligger meget på linje med det, vi foreslog sidste år.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-10-21:
Nu skal man altid være forholdsvis forsigtig, når hr. Frank Aaen bruger ordet avanceret om et beslutningsforslag, som Enhedslisten har udarbejdet.
Jeg vil bare gerne gentage det her med det bureaukrati, som man ville presse ned over danske virksomheder.
Når det i sin tid blev betragtet som betonsocialisme, så skyldtes det simpelt hen, at danske virksomheder skulle udarbejde meget, meget detaljerede lister over deres leverandørers gøren og laden og over underleverandørernes gøren og laden, og det var med tvang, og det var et bureaukrati, som overhovedet ikke ville kunne etableres i virkelighedens verden.
Det synes jeg retfærdigvis bør indgå i debatten, når nu hr. Frank Aaen bryster sig af, at det tidligere forslag er identisk med det nuværende.
Jens Christian Lund (S), 2008-10-21:
Og selv om vi nok kunne se nogle bedre ting, så vil jeg gerne - da De Konservative helt klart støtter forslaget - spørge, hvad Det Konservative Folkeparti mener om Dansk Folkepartis økonomiske beregninger over, hvad det koster.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Jeg indrømmer gerne, at Enhedslistens forslag var mere avanceret end regeringens forslag.
Det er jeg helt med på.
Det er fuldstændig korrekt.
Men det var altså et forslag om virksomheders oplysningspligt vedrørende de forhold, varer produceres under.
Det er det, vi taler om i dag.
Det er oplysningspligt om, hvordan man tager sit samfundsmæssige ansvar alvorligt.
Derfor går forslagene helt i samme retning.
Jeg indrømmer, at vores er lidt bedre end regeringens, men regeringens går altså i den rigtige retning.
Vores forslag blev afvist, det må jeg altså sige.
Det blev afvist med, at det var betonsocialisme.
Meget vil jeg sige om ministeren, men ordet betonsocialist om vores minister får man altså ikke ud af min mund.
Og derfor synes jeg bare, at man har bevæget sig i den rigtige retning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-10-21:
Det var nu hr. Per Ørum Jørgensen, men det bliver da i familien.
Jeg hørte et spørgsmål til den konservative ordfører fra hr. Frank Aaen, og der blev jeg jo så draget ind i den her debat.
Hr. Frank Aaen siger jo så, at de er forholdsvis ens, men er det ikke rigtigt, at det forslag, som Enhedslisten fremsatte i samlingen 2006-07, gik ud på en mærkningsordning, hvor virksomhederne simpelt hen skulle offentliggøre en lang række forhold, som både gjaldt deres leverandører og underleverandører, og at det dermed ville give en voldsom uoverskuelighed og en meget stor administrativ byrde for danske virksomheder?
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Jeg tror, det her i meget høj grad vil tjene de danske virksomheders brand i udlandet og kendskabet til dem.
Og jeg kan godt tilgive de små talefejl der, de bliver sikkert rettet en anden gang, så spørgeren skal ikke lægge mere i det - set fra min side; jeg forstår selvfølgelig, at formanden er nødt til at korrigere det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-10-21:
Jeg er altså lidt bekymret for, hvilken verden ordføreren befinder sig i.
Den internationale standardiseringskomité, som hedder ISO, sidder i øjeblikket og forhandler en standard vedrørende standarder for CSR, som hedder ISO 26000, hvor mange af de store multinationale selskaber faktisk stiller en del krav til sig selv ud over FN's Global Compact.
Der er altså yderligere krav på banen dér.
Så jeg stiller mig lidt undrende over for, at du tror, at Danmark på den måde træder i karakter og er blandt dem, der ligesom viser vejen - når man nu allerede har set vejen.
Hvad er det, det her lovforslag gør yderligere?
Er det sådan, at vi kan sige, at fordi vi tilbyder det her, eller fordi vi tænker sådan her, så får vi mange flere til at committe sig?
Det tror jeg ikke; jeg tror, I går galt i byen ved at sige, at det her ikke skal være tvungent.
Så jeg vil gerne spørge: Hvad vil du gøre opfølgende for at sikre det, du tror - at vi kan blive et eller andet brand på det her punkt?
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Jamen det er, at jeg tror, at vi i Danmark vil blive kendt for, at vi uden tvang positivt oplyser om vores sociale ansvar.
På den måde brander vi Danmark ude i den store verden og skaber dermed anerkendelse for vores produkter, og dermed bliver vi mere konkurrencedygtige på verdensplan.
Den helt indlysende forskel er, at i Det Konservative Folkeparti vil vi gerne være med til at stimulere og bane vejen, skabe muligheder, men vi vil ikke være med til tvang, og vi vil ikke være med til at detailstyre nogen.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Jeg må sige til hr. Frank Aaen, at der ikke er noget underligt i det.
Hvorfor i alverden skal man i årsregnskabet oplyse, at man ikke har en CSR-politik?
Hvorfor skal man det?
Det skal da være det positive, der skal med i årsregnskabet.
Lad dog for pokker dem, der gerne vil, komme med de årsregnskaber ad frivillighedens vej, lad dem afrapportere deres hjemmesider, og hvad de ellers har på det her område.
Men man skal da ikke ind og fortælle, at man ikke har det, for så varer det jo ikke ret længe, før man også skal fortælle, hvorfor man ikke har det.
Aldrig nogen sinde!
Ad frivillighedens vej kommer man længst.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Jo, desværre, kan man sige, er det jo frivilligt.
Det er altså åbenbart det, Dansk Folkeparti er imod, og det synes jeg egentlig er mærkeligt, hvis man roser, at flere og flere virksomheder tager deres sociale ansvar alvorligt, og man synes, det er en god idé.
Hvorfor skal vi så ikke bare bede dem, der fravælger at gøre det, om at skrive i deres regnskab, at det har de fravalgt?
Det synes jeg altså er en underlig begrundelse for at afvise forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Vi synes, det er helt i orden, at man ad frivillighedens vej har en CSR-politik, og det er der rigtig, rigtig mange virksomheder i Danmark der har; selv mange af de små virksomheder har allerede en CSR-politik.
Så det er helt på plads.
Det er ikke noget problem for os.
Det, der er et problem, er det pres, at man også skal ind og fortælle, at man ikke har en CSR-politik, og at man ikke ønsker den, for der er jo ikke nogen, der ved, hvorfor firmaet ikke ønsker den.
Der kan være mange gode årsager til, at man ikke lige i dag ønsker at bruge 6.000 timer på en revisor, der skal sidde og hænge i ens administrationskontor for at lave en CSR-politik.
Det kunne være, man ville det senere, men det kan man nok godt selv finde ud af som virksomhed.
Jeg tror på, at de godt selv kan finde ud af det; det har det jo vist sig at de godt kan.
Så det er der, vi presser på, det er lige præcis på det punkt: Det er ikke frivilligt mere.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Det var, fordi jeg ikke helt kunne forstå argumentationen imod.
Det er en administrativ byrde, siger ordføreren, men jeg hørte også meget pæn tale om, at det er godt, hvis virksomhederne har et socialt ansvar og tager det alvorligt.
Det her lovforslag går ud på, at virksomhederne kan skrive: Vi har taget det alvorligt, for vi har gjort det og det og det.
Det tror jeg ikke er nogen administrativ byrde, for de bør jo vide i forvejen, hvad det er, de gør.
Hvis de ikke gør noget, kan de jo bare skrive, at de ikke gør noget, og så er der jo ikke nogen administrativ byrde i det.
Det er rigtigt, at der så er kommet et pres på virksomhederne, for at de skal gøre noget.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at det her kun er en del af det, der skal til.
Der skal mere til end det her, og jeg ser frem til, at der kommer mere fra regeringen på det her område, helt sikkert.
Men det, jeg spurgte til, var jo ikke, om det her var nok, for det er det ikke, det er bare et skridt på vejen.
Det, jeg spurgte til, var, hvordan det kan være, at Venstre bare sidste år sagde, at det her var administrativt bøvl, man ikke ville pålægge virksomhederne.
Og nu kan vi høre en meget rosende og ganske udmærket og meget fin fremlæggelse af tingene som værende et skridt på vejen.
Hvad er der sket siden da?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Jacob Jensen (V), 2008-10-21:
Det, der er tale om i forslaget fra regeringens side, er, at vi går ind og sender et signal om, at det her er noget, som vi gerne vil tage alvorligt, men at vi også gør det så fleksibelt, at vi undgår den form for dobbeltrapportering og undgår den form for unødige administrative byrder, som hr. Frank Aaen også henviser til.
Jeg er da glad for hr. Frank Aaens opbakning til forslaget.
Men jeg vil så også gerne sige, at det her jo kun er en lille del af den samlede CSR-handlingsplan fra regeringens side.
Den er dog specifikt målrettet mod virksomhederne, men der er jo mange andre ting, som kommer efterfølgende i handlingsplanen.
Så det, at vi laver det som en fleksibel og fornuftig ordning, i forhold til at man får fremmet og sendt signalet om, at det her er noget, vi tager alvorligt, synes vi faktisk er ganske positivt.
Og så skal det altså ses som en vigtig del af en samlet handlingsplan fra regeringens side.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Lad mig starte med at sige, at jeg synes, at det er et rigtig godt forslag, og jeg er også enig i begrundelsen fra Venstres side om, at det ikke alene er med til at forbedre forholdene for folk ude i verden, men jo også kan være fremmende for dansk erhvervsliv.
Det er alt sammen ganske udmærket.
Jeg har så bare et spørgsmål: Hvordan kan det være så godt i dag, når vi sidste år, da vi behandlede Enhedslistens forslag om helt nøjagtig det samme, kunne høre fra Venstres side, at det ikke var et forslag, man kunne støtte?
Det var bare administrativt bøvl, og det ville man ikke have med at gøre.
Hvad er der sket siden da?
Jeg gentager: Vi er glade for udviklingen, men det kunne da være interessant for befolkningen at vide, hvad der er sket siden da.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Undskyld, formand.
Det, vi bad om, var, at virksomhederne oplyste, hvad de gør for at sikre menneskerettigheder, miljø og social ansvarlighed.
Det var i al sin enkelhed det, vores forslag gik ud på, og det er i virkeligheden også det, det her forslag går ud på.
Man kan godt sige, at der var nogle flere krav i vores forslag, nemlig om man skulle gøre det, man skulle bare offentliggøre, hvad man gjorde, og på den måde ligner de her forslag fuldstændig hinanden, for der er også i det, regeringen har foreslået, et krav om, hvad virksomheden skal gøre - desværre også med den lille kattelem, at man kan sige, at man ingenting gør, men det er i virkeligheden dér, den største forskel er.
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Jeg synes, at det er glædeligt, at hr. Frank Aaen har fået humor med i sine spørgsmål og sine tilkendegivelser her i Folketingssalen.
Det er dejligt.
Men det var jo så også det eneste positive, der var i den kommentar
der er overhovedet ingen sammenhæng mellem det forslag, som Enhedslisten fremsatte, og det, vi her behandler.
Det er der ikke, for det var jo en total detailstyring bygget op på krav og konsekvenser og sanktioner, hvis man ikke opfyldte dem.
Så det er to helt forskellige ting, vi forholder os til.
Det her er frivilligt.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
I indledningen af sin tale sagde ordføreren, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget.
Jeg har lidt svært ved at se, det er »selvfølgeligt«, for da vi behandlede et nogenlunde tilsvarende forslag fremsat af Enhedslisten sidste år, kunne vi jo høre hr. Per Ørum Jørgensen, Det Konservative Folkepartis daværende ordfører, sige: Det er et statsapparat, det, der er foreslået, som vi vel ikke har set, siden Muren faldt i Østberlin for nogle år siden; det er typisk socialistisk betonbetænkning med mistro til danske virksomheder; det er bureaukratisk at påføre danske virksomheder enorme omkostninger og bureaukrati og støtte sig på mistro.
Der er alligevel lidt forskel fra den ordførertale og til, at det er »selvfølgeligt«, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, men vi er da glade for, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget, som er et initiativ i regeringens handlingsplan for virksomhedernes samfundsansvar med henblik på at skabe maksimal gennemskuelighed og transparens.
Formålet er at få de største virksomheder og investorer til at forholde sig aktivt til deres samfundsansvar.
Det skal bidrage til, at endnu flere virksomheder vil arbejde med samfundsansvar, så danske virksomheder og Danmark kan blive internationalt kendt for ansvarlig vækst.
Det vil således styrke danske virksomheders konkurrencesituation og dermed bidrage til øget vækst.
Det betyder, at de omfattede virksomheder fremadrettet skal oplyse om tre ting, nemlig deres politik for samfundsansvar, hvordan disse politikker bliver omsat til handling og endelig deres vurdering af, hvad der er opnået som følge af samfundsansvar.
Lovforslaget som sådan ændrer altså ikke ved, at det fortsat er frivilligt for en virksomhed, om den vil arbejde med samfundsansvar og i så fald, hvordan den vil gøre det.
Virksomhederne kan bl.a. selv vælge, om de vil placere deres redegørelse for samfundsansvar i ledelsesberetningen eller i en supplerende beretning til årsrapporten eller som en tredje model på virksomhedens hjemmeside.
Det var sådan set de konservative kommentarer til det lovforslag, som vi som nævnt indledningsvis støtter.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Men jeg er jo enig i, at bag næsten alle importvarer her i landet står der en kinesisk arbejder eller en arbejder i Bangladesh osv.
- det gælder jo også hr. Frank Aaens trøje og min skjorte, som vi ikke kender den fulde sandhed om.
Det må vi jo se i øjnene, og det skal vi arbejde målbevidst med.
Det er faktisk en af grundene til, at jeg siger, at foruden den her rapportering må vi også støtte de græsrodsorganisationer, der findes.
Det er DanWatch.
Det er bl.a. dem, der har afsløret det med granitten, og det var jo fremragende.
Hvorfor skal vi ikke støtte dem og sige: Ja, det er da fair nok at hænge en virksomhed ud, hvis den har importeret noget granit til Skive Kommune, hvor jeg er valgt, til metroen osv., og det ikke er ordentligt undersøgt, om det går ud over arbejderne de steder, og om der produceres på en helt urimelig måde?
Det er jo en måde at sørge for, at den diskussion kommer højere op, samtidig med at vi vedtager det her lovforslag og stiller ændringsforslag til loven.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Når nu hr. Steen Gade siger, at de små virksomheder jo også gerne skal med, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor langt vi så skal ned i de små virksomheder, for at de skal med til Global Compact og alt det dér, man har på det her område, som for mig at se er varm luft.
Hvor langt skal de små virksomheder med ned i det her?
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Jeg er selvfølgelig enig i, at man skal hjælpe små virksomheder, så man ikke bare kvæler dem.
Det er jeg helt med på.
Men det er altså også vigtigt at holde fast i, at også bag en lille virksomhed er der altså en arbejder i et fattigt uland, som måske betaler med sit liv for at kunne producere billige produkter til Danmark.
Det er jo derfor, at vi siger, at der ikke alene skal være de her oplysningspligter, men jeg tror - og det vil jeg komme ind på i mit ordførerindlæg- at man også er nødt til at begynde at indføje nogle egentlige forbud mod, hvad der må importeres til Danmark, forstået på den måde, at er der et produkt, der bevisligt er produceret på en måde, så det har skadet arbejderen, der har lavet det, må vi simpelt hen sige, at den slags produkter vil vi ikke have ind i Danmark.
Det er jo også til beskyttelse af de små virksomheder, og så bliver de jo på den måde ligestillet, om jeg så må sige, med alle andre virksomheder, i stedet for at de måske bare bliver squeezet ud.
Men lad os tage debatten også i andre sammenhænge.
Det her er kun én debat.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Jeg tror, at hr. Frank Aaen ender cirka det samme sted, nemlig at vi jo skal starte et sted.
Jeg synes, og det tror jeg også, at vi er enige om, at regeringen godt kunne starte betydelig mere ambitiøst.
Jeg har sagt, at jeg også synes, at vi skal gå længere ned med et lovkrav.
Men det, jeg jo egentlig tilbyder her, er, at vi også får en diskussion om, hvordan vi hjælper små og mellemstore virksomheder.
Vi må jo erkende, at for nogle af dem - og det er ikke dem, som hr. Frank Aaen først og fremmest nævner her, men nogle andre danske virksomheder, der producerer osv. - er det rigtig mange penge, hvis de skal bede konsulenter redegøre for det, at de skal afrapportere helt korrekt osv., og de skal være helt sikre på, at der ingen fejl opstår, når de køber.
Så derfor tror jeg altså, at det er en sådan mere rigtig pragmatisk tilgang at sige: O.k., de små skal så hjælpes på en anden måde.
Men jeg vil rigtig gerne være med til i forbindelse med det her at føre en diskussion om, hvad vi gør ved de små virksomheder.
Frank Aaen (EL), 2008-10-21:
Det er i forbindelse med den her diskussion om små virksomheder og store virksomheder.
En af de virksomheder, det vil være helt givet at se på, og som måske altid vil blive vurderet som en lille virksomhed, er jo importøren af granit fra Kina.
Har den importør ikke et ansvar for, at de, der har produceret granitten i Kina, ikke har fået støvlunger, og at de ikke dør af arbejdet med at levere granit til metroen eller operaen?
Jeg synes i virkeligheden, at det er en lidt mærkelig diskussion, og jeg synes også, at det er det forkerte, som Dansk Folkeparti prøver at støtte.
Altså, det er jo ikke bare et ansvar, vi har over for virksomhederne her i landet, det er jo også et ansvar over for dem, som leverer til virksomhederne her i landet - og det er jo faktisk meget vigtigere.
Derfor vil jeg sige til hr. Steen Gade - for jeg tror, at vi er enige langt hen ad vejen om det her, det er bare et spørgsmål om, hvordan vi gør det - at det måske er en lidt kunstig skillelinje, når man siger, at små virksomheder skal behandles, om jeg så må sige, venligere end store virksomheder.