Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Kommunalreformen er gennemført bl.a. for at fremtidssikre det decentrale Danmark.
Sammen med bl.a. landdistriktsprogrammet sikres udviklingsmuligheder og dermed et Danmark i bedre balance.
De faglige miljøer i de gamle kommuner var simpelt hen for små i forhold til de mange og komplicerede opgaver, som medarbejderne blev stillet over for.
Vi oplevede, at presset her fra Christiansborg for at stemme opgaverne væk fra kommunerne steg.
Når der var dårlige sager i medierne, stod landspolitikerne i kø for at stemme opgaverne væk fra kommunerne, og dermed kom den decentrale model under pres.
Kommunalreformen har skabt 98 stærke kommuner og 5 stærke regioner, der er bedre rustet til at levere god service til borgerne, end de gamle kommuner og amterne var.
Resultatet er en bedre offentlig service i alle dele af landet og bedre faglige miljøer for de ansatte.
Den offentlige service er rykket tættere på borgerne, og den decentrale model er fremtidssikret.
Sammenlægningen af kommunerne afhjælper selv nogle af forskellene mellem landets kommuner, men ikke dem alle.
Derfor har vi også fået vedtaget en udligningsreform, der øger det generelle udligningsniveau, så kommunerne sikres gode og rimelige vilkår for at tilvejebringe et serviceniveau, der imødekommer borgernes behov.
Puljen med tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner bevares i det nye system, og der afsættes årligt 180 mio. kr. til puljen til særlig vanskeligt stillede kommuner, og fra 2007 er puljen midlertidigt forhøjet med 150 mio. kr. i forbindelse med indkøringen af kommunalreformen.
I Venstre har vi stor tillid til, at de lokale politikere kan udnytte rammerne og skabe en god service for lokal udvikling.
Lokalt kan man langt bedre udpege de rigtige lokale løsninger, så det lokale potentiale realiseres.
Men ikke nok med, at der er skabt en bedre ramme for de lokale initiativer, regeringen har også taget en række konkrete initiativer, der er målrettet landdistrikterne.
Et rigtig godt eksempel er »Landdistriktsprogram 2007-2013«.
Gennem en massiv indsats skal der skabes et Danmark i bedre balance, hvor også yderområderne får del i den gode udvikling, og hvor vi sikrer sammenhængskraften i samfundet.
De næste 7 år investeres der mere end 6 mia. kr. i landdistrikterne, hvor staten giver den ene halvdel og EU den anden halvdel.
Midlerne går til at skabe flere arbejdspladser, udvikle fødevarebranchen, styrke økologien, gøre det mere attraktivt at bo på landet, bevare vores rige natur og sikre miljøet.
Med landdistriktsprogrammet er der skabt et nyt og stærkt udgangspunkt for den fortsatte udvikling i landdistrikterne.
Vækst og udvikling sikres, samtidig med at vi holder fast i regeringens ambitiøse målsætninger på miljøområdet.
Også i landdistriktsprogrammet er det lokale initiativ og de lokale beslutninger i centrum.
En del af pengene er øremærket til lokale aktionsgrupper, og de lokale aktionsgrupper skal sikre en høj grad af lokal indflydelse og medejerskab.
Vi tager således regeringens og ministerens redegørelse til efterretning og fremsætter følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget tager indenrigs- og sundhedsministerens besvarelse af F 45 og Landdistriktsredegørelse 2007 – afgivet af indenrigs- og sundhedsministeren og fødevareministeren – til efterretning.
Folketinget anerkender således, at der er taget en lang række statslige initiativer til gavn for udviklingen i landdistrikterne, som beskrevet i redegørelsen.
Folketinget anbefaler i den sammenhæng, at der i kommunerne individuelt formuleres en lokal landdistriktspolitik, og Folketinget anerkender, at kommunerne i stor udstrækning har fulgt opfordringen.
Folketinget finder det imidlertid vigtigt, at udviklingen i landdistrikterne fortsat følges tæt, og Folketinget pålægger derfor regeringen at afgive en status i foråret 2009 for udviklingen i de første år efter kommunalreformens ikrafttræden.«