runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg forstår ikke hr. Jørn Dohrmanns billede, i forhold til at opgaven ikke er løst godt nok, men sådan er det åbenbart.
Hr. Jørn Dohrmann bliver ved med at nævne borgeren.
Vil hr. Jørn Dohrmann ikke godt forklare for mig, hvilken profession de her borgere hyppigst har?
Altså, når nu hr. Jørn Dohrmann siger, at man forsvarer borgernes retssikkerhed, så vil jeg godt spørge, hvad de borgere laver. Der er en anden ting, jeg gerne vil spørge hr. Jørn Dohrmann om.
Hr. Jørn Dohrmann siger, at der kan komme mere regnvand.
Det er jo lige nøjagtig derfor, vi fra socialdemokratisk side siger, at vi gerne vil have en eksperthøring.
Det er for at få en samlet vurdering af, hvordan belastningen på vores vandløb bliver fremover.
Hvilke udfordringer har vi?
Hvilke udfordringer måtte vi have i forhold til ejerforhold, i forhold til vedligeholdelsesgrad, i forhold til biodiversitet, i forhold til vådområder og i forhold til kvælstof og fosfor og det hele?
Kan hr. Jørn Dohrmann ikke godt se, at der kunne være noget fornuft i, at vi fik et større videngrundlag at vurdere ud fra, når nu udfordringen, som hr. Dohrmann selv siger, vokser, eksempelvis på grund af mere regnvejr?
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tak for det.
Jeg kunne forstå, at hr. Jørn Dohrmann gerne ville give det billede, at det er nogle særlig slemme socialdemokratiske kommuner, der er ude at genere borgerne her om natten, og så kommer det gode flertal her i Folketinget og sørger for, at det ikke sker.
Der er blevet henvist til nogle kommuner fra miljøministerens side i den her sammenhæng
: Det er Ikast-Brande Kommune, som jeg kender særdeles godt, med en Venstreborgmester i spidsen – en mangeårig Venstreborgmester, Carsten Kissmeyer – som i øvrigt siger, at det er irriterende, at man ikke lader kommunalpolitikere stå på mål for den slags beslutninger, og at det er en overdrevet indblanding fra Folketingets side.
Den anden kommune er også en, hr. Jørn Dohrmann kender ret godt; det er nemlig Kolding Kommune, hvor der også er en Venstreborgmester, og han siger, at det her ikke er en spareøvelse i Kolding, at de bruger de samme penge på vandløb fremover, som de gør i dag, men at der skal ske nogle omlægninger.
Hvad er det så egentlig for noget sludder, som hr. Jørn Dohrmann står og siger oppe på talerstolen?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jamen altså, jeg tror altid man både kan finde nogle kommuner med Venstreborgmestre og nogle kommuner med socialdemokratiske borgmestre.
Jeg må bare sige, at i Kolding har vi haft en socialdemokratisk borgmester i over 20 år, og der blev der jo også nedklassificeret vandløb.
Det er jo helt klart, at når man ligesom ser på historien, mindes jeg, at der bare sidste år var 8-10 sager om nedklassificering, så man kan sagtens finde mange eksempler.
Men fakta er jo – fakta er jo – at det her er penge, som de ikke ønsker at bruge på det her område.
De kunne jo også have valgt at harmonisere reglerne ved at opklassificere de andre vandløb.
Det kunne man jo have valgt.
Det havde så kostet nogle penge.
Det er der ingen af de kommuner der har valgt at gøre, for de vil hellere spare pengene.
Jeg tror, at hr. Johs. Poulsen med sin baggrund som kommunalpolitiker godt ved, hvad det er, det går ud på, nemlig selvfølgelig at lægge regningen over til borgerne.
Det er jo det, mange af de, kan man sige, røde lejesvende gerne vil.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Hr. Jørn Dohrmann nævner flere gange de her vandløb, der ikke er blevet vedligeholdt gennem de sidste 40 år.
Resultatet, sådan som jeg måtte høre det, og som hr. Jørn Dohrmann ønsker at udtrykke det, er, at vandstanden er høj, og at der ikke er grødeskåret, og at det hele ligger hen, sådan at der er sumpede arealer omkring.
Hvis det måtte være billedet, tror jeg, rigtig mange landmænd gerne ville have, at det blev private vandløb, hvis de vel at mærke kunne få lov til at dybdegrave det, de ville, og så aflede vandet.
Jeg nævner det her bare for at slå en pæl igennem det, hr. Jørn Dohrmann siger, om, at kvaliteten af vedligeholdelsen er forskellig, alt efter om det er privat eller offentligt.
Det er den ikke.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Det er rigtigt nok, at jeg er belastet af viden på området, og jeg må sige, at det er interessant, at hr. Jørn Dohrmann står og siger, at det, borgmesteren i den kommune, han selv kommer fra, offentligt siger, nemlig at de her penge skal flyttes fra nogle vandløb til nogle andre vandløb, fordi man omlægger indsatsen, ikke passer.
Jeg kan forstå, at det er det, hr. Jørn Dohrmann står og siger, for han siger, at det udelukkende er kommunalbestyrelsen, der vil spare penge.
Men det kunne jo få mig til at spørge på en anden måde: Er det hr. Jørn Dohrmann, der har bragt den her idé om, at der skal laves et lovforslag på det her område, ind til regeringen, fordi hr. Jørn Dohrmann er kommet i mindretal i Kolding Kommunalbestyrelse?
Er det sådan, det hænger sammen?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-10:
Jeg kan sige til hr. Johs. Poulsens oplysning, at det her ikke har været til afstemning i byrådssalen, så derfor giver det jo sig selv.
Men jeg vil sige, at når man sidder og laver høringer om den her slags ting, hvor man jo selvfølgelig kan spare nogle penge på et område, og hvor man ønsker at bruge pengene på noget andet – sådan er det jo i kommunalpolitik, sådan er det i Folketinget – så mener jeg, at vi repræsenterer befolkningen, og vi prøver på at hjælpe de her borgere, når de kommer med henvendelser til os og siger, at det her er fuldstændig uretfærdigt, og at de skal overtage et nedslidt vandløb.
Og når kommunen altid har haft den her forpligtelse, mener jeg, det er rimeligt, at man selvfølgelig kommer med det her forslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg forstår slet ikke ordvalget om at vælge laveste fællesnævner i det her, for fællesnævneren er givet.
Fællesnævneren er den samme.
Forskellen ligger i ejerforholdet – der er ingen kvalitetsmæssig forskel i forhold til vedligeholdelsesdelen af det.
Så jeg forstår ikke spørgsmålet, det må jeg sige.
Jeg synes, at det ikke giver nogen mening, men det gør lovforslaget jo heller ikke, så derfor hænger det måske alligevel sammen.
Om hr. Jørn Dohrmanns eksempel med, at noget ikke er blevet vedligeholdt i 40 år, vil jeg sige, at jeg ved, at hr. Jørn Dohrmann har kommunalpolitisk erfaring, ligesom jeg selv har, og jeg ved, hvordan tilsynet med vandløbene er derude.
Der er i hvert fald en åmand, der har sovet i 40 år og har fået sin løn for at udføre et arbejde, som ikke er blevet udført, hvis man har åer, der har ligget sådan hen i 40 år.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Vi vender tilbage til det samme spørgsmål igen og igen, og jeg er nødt til at påpege, at står man og skal behandles i offentligt regi, har man den samme indgangsdør, nemlig den praktiserende læge, og derefter har man den samme indgangsdør til det offentlige sundhedsvæsen, og der har man så muligheden for at benytte sig af det udvidede frie sygehusvalg, som indebærer, at alle borgere, hvis de skal vente mere end 1 måned, kan blive henvist og blive behandlet på et privathospital.
Det er en rigtig, rigtig god ordning, vi har skabt her, og hermed har vi også skabt noget konkurrence, som man ellers ikke har set tidligere.
I forhold til kritikken vil jeg sige, at ja, vi skal altid lytte til den kritik, vi får, og gøre det endnu bedre.
Og så må jeg igen påpege, at professor Jes Søgaard fra Dansk Sundhedsinstitut har sagt, at går man ind og fjerner den her skattefritagelse for sundhedsforsikringerne, deler vi virkelig befolkningen op i et A-hold og B-hold, som vi så under den tidligere regering.
Jeg kender ikke til det konkrete eksempel, som hr. Jonas Dahl spørger ind til, og hvis det drejer sig om den debat, som vi også tog i et samråd i går om privatpraktiserende speciallæger, og de postulater, der har været fremme om, at de behandler private patienter før de offentlige patienter, så er jeg nødt til at sige: Nej, det må de ikke, og det ligger der også en helt klar aftale om.
Men man må gerne arbejde ud over den arbejdstid, der er aftalt, og behandle private patienter i fritiden.
Og det synes jeg er rigtig positivt, altså at lægen, frem for at gå hjem i sin indkørsel og lægge nye fliser, hyrer en til det og så bliver efter endt almindelig arbejdstid og udfører det erhverv, som han er rigtig god til.
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Men det er vel forholdsvis indlysende, tror jeg, for dem, som benytter sig af det her system, at hvis man er i stand til at købe sig – i gåseøjne – til en diagnose, så kommer man længere frem i køen, og så overhaler man dem, som ikke har nogen sundhedsforsikring.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jamen igen må jeg sige med hensyn til at købe sig til en diagnose: Ja, hvis man har en sundhedsforsikring og kommer ud og bliver diagnosticeret tidligere et andet sted, men har man den sundhedsforsikring, vælger man nok også at få behandlingen i privat regi.
Vælger man kun at købe sig til diagnosen og dermed vil have behandlingen i offentligt regi, ryger man ind på den venteliste på lige fod med alle andre, og der kan man benytte sig af det udvidede frie sygehusvalg, hvis man venter mere end 1 måned.
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om hun er uenig med hr. Jonas Dahl, når han siger, at det faktisk forholder sig sådan, at private sundhedsforsikringer fører til, at man kan få opereret knæ hurtigere, end hvis man ikke har en privat sundhedsforsikring.
Forholder det sig sådan, eller forholder det sig ikke sådan?
Og hvis det forholder sig sådan, synes ordføreren så, at det er acceptabelt, eller er det udtryk for en uacceptabel ulighed i sundhed og i sygehusbehandling?
Baggrunden for den her forespørgsel er jo de politiske diskussioner, der har været, og de politiske beslutninger, som inden for den seneste måneds tid er truffet i flere regioner, og som har ført til både fyringer og lukning af afdelinger osv. inden for sygehusområdet, sager, som jo ikke mindst har ramt de områder, der ligger uden for de store byer.
Det er særlig tydeligt i den region, hvor jeg selv er valgt, nemlig i Region Midtjylland, men det er også meget tydeligt andre steder.
Det står efter min mening fuldstændig i modsætning til den megen snak om, at man skal gøre noget for at skabe udvikling i det såkaldte Udkantsdanmark, og at man skal sikre en ordentlig sygehusbetjening også i de områder.
Så kan man spørge: Hvad skal vi nu inddrage sundhedsministeren i det her for?
Var det ikke mere klogt, hvis Per Clausen havde forsøgt at indkalde hr. Bent Hansen, formanden for regionsrådet i Region Midtjylland, til sådan lidt diskussion?
Det er jeg sådan set også helt indstillet på at gøre, men der er to grunde til, at det nok alligevel er klogt lige at tage sundhedsministeren med ind i den her debat.
Den ene grund er, at sundhedsministeren sammen med regeringen og flertallet her i Folketinget jo helt ensidigt fastlægger regionernes økonomiske forhold.
Jeg ved godt, at der foregår en forhandling, men en forhandling, hvor den ene part entydigt bestemmer, betragter jeg ikke som nogen helt ligeværdig forhandling.
Så det er i hvert fald af den grund klogt at inddrage sundhedsministeren.
Den anden grund til, at det også er klogt at inddrage sundhedsministeren, er, at mange beslutninger i regionerne jo træffes med henvisning til den sygehusplanlægning, som regeringen har et meget, meget stort ansvar for er blevet, som den er blevet, og når det påvirker regionernes beslutninger, er det jo, fordi regionerne godt ved, hvad der sker, hvis de ikke følger regeringens diktater på det her område: Så risikerer de ikke at få nogen penge.
Så når alt kommer til alt, mener jeg, at det måske er endnu mere interessant at høre, hvad sundhedsministeren mener om, hvad der sker rundtomkring i landet, end at høre, hvad regionerne mener.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Er ministeren enig med de kritikere, der har fremført, at de midler, som nu er givet til at bygge et helt nyt Odense Universitetshospital, simpelt hen vil være af en sådan karakter og størrelse, at hospitalet ikke bliver stort nok til at rumme alle de akutte patienter, som man vil have skal være i optageområdet, den dag man kræver at få lukket akutmodtagelsen i Svendborg?
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Jamen det er jo påfaldende, at en regering, som har hele regeringsapparatet til rådighed, efter 8 år ikke er i stand til at påvise, at den politik, de påstod de ville gennemføre, faktisk ikke kan dokumenteres.
Det er dog lidt bemærkelsesværdigt, og både rigsrevisor og senest Statsrevisorerne har sådan set rejst en kritik af, at regeringen ikke har været i stand til at leve op til det, man skrev i lovgivningen i sin tid.
Men jeg vil altså bare gerne vende tilbage til et spørgsmål, for det er nemlig et relativt simpelt spørgsmål: Hvis man har to patienter, der begge to skal opereres i knæet for den samme ting, og som får en diagnostik, og den ene patient har en privat sundhedsforsikring i hånden, og den anden patient har ikke en privat sundhedsforsikring, hvad er så baggrunden for, at det er rimeligt, at patienten med en privat sundhedsforsikring kan komme hurtigere til behandling på et offentligt sygehus – et offentligt sygehus, ikke et privat sygehus, men et offentligt sygehus, som alle skatteydere bidrager til?
Hvad er baggrunden for, at en patient med en privat sundhedsforsikring kommer hurtigere til behandling på det offentlige sygehus?
Synes ordføreren det er rimeligt?
Burde det ikke snarere være sådan, at man skulle komme lige hurtigt til, hvis sygdommene var lige alvorlige?
Ville det ikke være rimeligt?
Bertel Haarder (V), 2011-02-11:
Vi har som bekendt et ekspertudvalg, som godkender de nye hospitalsbyggerier, og de skal selvfølgelig overholde de økonomiske rammer, men de skal jo også overholde de lægefaglige krav, man kan stille.
Befolkningen skal have lægedækning, befolkningen skal have hospitalsdækning.
Det er det, vi har ekspertudvalget til, og det går jeg ud fra også vil blive sikret i tilfældet Odense.
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Nu var der mange spørgsmål, og der kunne være mange svar til fru Sophie Hæstorp Andersen.
For fru Sophie Hæstorp Andersen ved godt, at jeg også synes, at vi skal se på det med speciallægerne.
Der skal være nogle retningslinjer, og vi skal sikre os, at det sker på en ordentlig måde, så man ikke føler, at der kommer andre ind, når man selv skulle have været det, og at vi går ind og kigger på, hvad det er for nogle timer, og hvor det er, man tager dem med en privat sundhedsforsikring ind, så det ikke sker uhensigtsmæssigt, som det måske gør hos nogle speciallæger.
Men ja, selvfølgelig er der en forskel.
Men som det også tidligere blev sagt heroppefra, vil jeg sige: Når man nu kommer til et privathospital eller kommer på et andet tidspunkt end det, der er afsat til dem, der ikke har en sundhedsforsikring, gør det, at køen bliver kortere, og det gavner også pensionisten eller efterlønneren, eller hvem det er, der ikke har en forsikring.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Tror ordføreren, at vi får et mere effektivt sundhedsvæsen ved hele tiden at skyde flere og flere sundhedsforsikringer og forsikringsselskaber ind imellem borgerne som patienter og lægerne?
Tror ordføreren, at vi på den måde bruger vores sundhedskroner bedst muligt og få behandlet flest mulige mennesker?
Mener ordføreren, at det er i orden, at de mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet, dem med de fleste sygdomme, dem med de fleste lidelser, som kommer bagest i køen, er med til at betale for, at andre kan få de her goder på arbejdsmarkedet?
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Nu har vi jo et system i Danmark, der gør, at vi alle sammen skal tage del i, at det hele kører rundt.
Vi har nogle, der arbejder, og som ligesom skal få pengene ind, for at vi netop kan tage hånd om dem, som ikke har pengene selv, dem, der ikke arbejder, dem, der er meget syge.
Det er et system, hvor vi har brug for noget økonomi.
Ved at lave nogle sundhedsforsikringer, får vi også økonomi ind på en anden måde ved, at der netop er nogle forsikringsselskaber, som folk betaler til.
Der er jo også nogle, der har en sundhedsforsikring, der ikke er skattesubsidieret, men som selv betaler den.
Så det giver jo også økonomi til vores sundhedsvæsen, så det er altså en ekstra gevinst.
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Jeg faldt over et ord, som ordføreren havde i sin tale.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er Socialistisk Folkepartis holdning, at efterlønnere og førtidspensionister er udstødte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Jeg kan forstå, at det er meget vigtigt for De Konservative, at virksomhederne påtager sig et socialt ansvar.
Mit spørgsmål må bare være: Hvorfor skal det sociale ansvar, virksomhederne tager, så være skattesubsidieret?
Dermed er det jo ikke virksomhederne, der påtager sig det sociale ansvar, men derimod staten, der påtager sig det sociale ansvar, som virksomhederne så bare udmønter, hvis man kan sige det sådan.
Det er jo sådan set et faktum, at forsikringspræmierne på de sundhedsforsikringer, som arbejdsgiverne tilbyder, jo ikke har gjort andet end at stige og stige de seneste år, bl.a. med henvisning til, at det er en gratis omgang, kan man jo sige.
Hver gang forsikringspræmierne hæves, ja, så stiger det beløb, folk kan trække fra i skat.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jeg har set utallige eksempler på, at man med de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er med til at løfte et socialt ansvar.
Når jeg ser en virksomhed, som godt kan se, at der er en medarbejder, som eksempelvis har et alkoholproblem, og som før i tiden ville være blevet fyret fra arbejdspladsen og været ude at belaste systemet, og virksomheden siger, at nu vil den godt støtte op, for den har en forsikring, der kan dække det – det kan være et menneske, der har behov for psykologhjælp eller lignende – synes jeg, at arbejdsgiverne påtager sig et ansvar.
Det er forsikringen, der betaler for behandlingen, og dermed er borgerne væk fra den venteliste, vi andre, som ikke har en sundhedsforsikring, står på.
Jeg må sige, at jeg overhovedet ikke kan sætte mig ind i fru Sophie Hæstorps verden ud over, at dér skal det være fuldstændig ens for alle, hvis alle ikke kan få, er det ikke godt.
Og det er fuldstændig på samme måde, som jeg har påpeget det.
For vil det så sige, at kan man få et tilskudsbetalt sundt frokostmåltid i sin kantine på arbejdspladsen, skal vi så også afskaffe det?
For der er også nogle mennesker, som er uden for arbejdsmarkedet, og som ikke har adgang til det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Jamen jeg mener ikke, at ordføreren besvarede mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Når virksomhederne tager et socialt ansvar, men de alene tager det, fordi der foregår en skattesubsidiering af deres ansvar, hvor vi så henne?
Altså, er det konservativ politik, at man skal opfordre virksomheder til at tage et socialt ansvar, men hvis de ikke er villige til at gøre det, skal de skattesubsidieres, så det i virkeligheden er staten, der påtager sig det sociale ansvar, og ikke virksomhederne?
Og hvordan kan det så være rimeligt, at pensionister, der typisk fejler langt mere end alle os andre, og de mange mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet, f.eks. på grund af kroniske sygdomme, skal stilles ringere, samtidig med at man indirekte betaler for, at de velstillede på arbejdsmarkedet, de privatansatte mænd, kan få en sundhedsforsikring og komme hurtigere gennem køen?
Så man skal både betale for, at andre kan komme foran en i køen, og bagefter skal man tage til takke med, at man kan komme på en meget lang venteliste til f.eks. undersøgelser og behandlinger hos privatpraktiserende speciallæger.
Og alt sammen sker med skattesubsidiering.
Jeg synes da, at man skal se meget langt efter det her virksomhedsansvar, men det kan den konservative ordfører måske fortælle mig lidt om.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jeg ser intet ondt eller odiøst i, at vi har givet en skattefritagelse, og dermed tegner virksomhederne en forsikring, som så betaler for de pågældendes behandling.
Det betyder, at de fjerner sig fra den behandling, der skal betales af det offentlige, og dermed bliver køen kortere.
Jeg kan godt forstå, at det kan fru Sophie Hæstorp Andersen overhovedet ikke sætte sig ind i eller forstå, eller også vil hun ikke forstå det.
Det er rigtig svært at gøre op, men der bliver faktisk pustet rigtig, rigtig mange ekstra penge i vores sundhedssektor via det her, så jeg mener ikke at det er tale om et tab.
Så vil jeg sige, at vi også har indført det udvidede frie sygehusvalg, og hvis der er en patient, der bliver behandlet i det private regi, bliver køen altså kortere i det offentlige regi.
Og der er altså som sagt det udvidede frie sygehusvalg, hvor man kan gøre brug af at blive behandlet på det offentliges regning på et privat sygehus, hvis man har ventet mere end 1 måned.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Jamen vil ordføreren ikke bare medgive, at det er relativ nemt, for det er bare at gå ind i SKAT og se på, hvor mange indberetninger der ligger om private sundhedsforsikringer, og dermed også konkludere på, hvor meget den her skattesubsidierede sundhedsforsikring koster den danske statskasse?
Det er jo et relativt nemt regnestykke.
Det seneste tal, jeg så, var på syvhundredeogetellerandet, og det var fra 2008, hvis jeg ikke tager helt fejl. Så har man så set en stigning i private sundhedsforsikringer, så vi må formode, at tallet er et par hundrede mio. kr. højere i dag.
Men jeg vil bare gerne høre ordføreren, om ordføreren synes, at det er rimeligt, at man med en privat sundhedsforsikring i hånden kan komme til behandling hurtigere på et offentligt sygehus, for det har været lidt svært at få svar på det af de forskellige borgerlige ordførere i dag?
Nu vil jeg gerne finde, hvad jeg sagde, så ordføreren kan få den præcise ordlyd.
Det, jeg nemlig opregnede, var netop en gruppe af mennesker, som ikke er i stand til at få en privat sundhedsforsikring, en gruppe af mennesker, som bl.a. omfatter efterlønnere, førtidspensionister – nu skal jeg finde det her i mit papir – og andre, også udstødte.
Disse grupper har ikke adgang til sundhedsforsikringer.
Så for mig at se er det helt klart, at der er en bred gruppe af mennesker i den danske befolkning, det være sig både offentligt ansatte, pensionister – folkepensionister og førtidspensionister – arbejdsløse og andre, som på den ene eller den anden måde er udstødt af det danske samfund, der ikke har samme, lige adgang til det danske sundhedsvæsen, fordi Dansk Folkeparti sammen med den borgerlige regering har gennemført private sundhedsforsikringer, som i den grad skaber et A- og et B-hold og i den grad skaber forskel i det danske samfund.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Men der har jo været en meget, meget stor debat om netop de meldinger, som er kommet fra Erik Juhl-udvalget, hvor man dels har haft nogle meget firkantede måder at se tingene på, dels decideret har udfordret det her spørgsmål om størrelsen af enestuer for patienterne osv. Er ministeren enig i, at det vil være en skandale, hvis det ender med, at vi bygger en lang række sygehuse, som faktisk bliver underdimensionerede; at man ikke kan foretage de specialiseringer, man ønsker sig, og heller ikke kan lave bedre forhold for patienterne, den dag sygehusene står færdige?
Bertel Haarder (V), 2011-02-11:
Det er svært at spå, især om fremtiden, og især inden for sundhedssektoren.
Vi ved faktisk ikke, om det lykkes at få den gennemsnitlige liggetid ned med de 2-3 pct., som der er mulighed for.
Vi ved ikke, om det er det, man vil gøre.
Vi ved ikke, i hvor høj grad det lykkes ved telemedicinske løsninger og ved egenomsorg at få borgerne til i højere grad at ligge hjemme, altså blive udlagt i stedet for at blive indlagt.
Vi ved det ikke, så vi famler i nogen grad i blinde, når vi planlægger hospitaler til 2020 og 2030 og 2040.
Derfor er det så vigtigt, at vi kan have tillid til det ekspertudvalg, der sidder, og som ud fra den bedste viden prøver at afstikke rimelige retningslinjer for fremtidens hospitalsbyggerier.
Og så tror jeg, at både spørgeren og jeg og alle andre skal indstille sig på, at historien nok ikke stopper her.
Altså, man vil også tale om ændringer af hospitalsvæsenet om 5 år, om 10 år og om 25 år.
Det gælder bare om, at vi ikke spilder penge på noget, der ikke er langtidsholdbart.