runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg forstår godt irritationen hos Venstres ordfører, også over at SF, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre bliver ved med at kritisere.
Vi opfordrede faktisk ved den samme forespørgsel i januar regeringen til at fremlægge en realistisk økonomisk plan, der kunne imødegå tilbageslaget i vækst og beskæftigelse og sikre den langsigtede holdbarhed.
Hvis man havde lyttet til oppositionen i tide, havde vi ikke stået med det kæmpe hul, der er slået i statskassen, bl.a. på grund af ufinansierede skattelettelser, og fordi man tror, at man bare ved dankortets magi kan komme igennem krisen.
Så havde vi måske fået fremrykket nogle offentlige investeringer, så private håndværkere og private arbejdsgivere kunne få noget at lave, og dermed sikret, at vi i den tid, hvor der ikke er eksportmuligheder, fik løst nogle af de uløste opgaver, vi har i samfundet.
Det er det, der er kernen i krisestyring, og det er her, rådvildheden hos regeringen er slået igennem.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Der var masser af ting om, hvad Socialdemokraterne og SF vil, og det er vi sådan set meget glade for, selv om udlægningen af det ikke var helt rigtig, men hvad er det i grunden, Venstre vil?
Når man lytter til talen, fristes man til at sige, at det eneste, Venstre sådan set klynger sig til, er håbet om bedring.
Men pointen er vel den, at det er et meget spinkelt grundlag at føre politik på, ikke mindst når situationen er den, at vi kan få op mod 170.000 arbejdsløse næste år, at vi har en regering, der har et kæmpe hul i kassen, en regering, som ikke har et flertal for at sikre sammenhængen i sin egen økonomiske politik, og hvis eget parlamentariske grundlag ikke vil bakke op om at lave de reformer, som kunne lukke det her hul.
Man er altså efterladt med et håb og med udsigten til, at arbejdsløsheden stiger.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at skubbe mere gang i dansk økonomi, således at vi kan undgå, at tusindvis af familier skal opleve, at arbejdsløsheden vil ramme dem i de kommende måneder?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Sådan som regeringen fremlægger det i forslaget, er der langt, langt flere ressourcer til offentlige anlægsinvesteringer, end der har været tidligere, der er stigninger på 30 pct. fra i år til næste år; vi ligger klart over det niveau, som Socialdemokraterne mestrede, da der på et tidspunkt var omkring 300.000 ledige i Danmark; da lå man langt under det niveau, som regeringen lægger op til.
Derudover er der penge til mere velfærd.
Vi har afsat penge til skoler og plejehjem; der er flere investeringer i sygehuse og en massiv investering i universiteterne.
Så der er mange fortrin ved at gå denne vej.
Det, der særlig bekymrer os, er, at Socialdemokraterne med deres skatteforslag og finanslovforslag er parat til at forgælde danskerne i en sådan grad, at vi risikerer at miste konkurrenceevne.
Socialdemokraterne må jo sande og være bevidste om, at den arbejdsplads, vi skaber i dag, meget vel kan ske på bekostning af to arbejdspladser i fremtiden, for så vidt man ikke gebærder sig klogt.
Jeg tror, at danskerne er fulde af forståelse for, at når man bruger 86,3 mia. kr. og opbygger et underskud i en tid, hvor der er krise, så gør man meget.
Og som jeg nævnte tidligere, gør Danmark langt mere end de fleste andre lande.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Desværre for ordføreren tegner der sig et billede af, at danskerne ikke har forståelse for regeringens politik.
Sandheden er jo den, at de initiativer, som man fra regeringens side har fremlagt, ikke rykker ved, at arbejdsløsheden eksploderer, de rykker ikke ved, at vi kommer op i nærheden af 170.000 arbejdsløse – nogle siger 190.000 arbejdsløse – næste år.
Der er ingen svar, man har kun håbet at klynge sig til.
Ingen svar er der.
Det er det, der er bekymrende, for hvis langtidsarbejdsløsheden stiger, hvis ledigheden eksploderer, som den gør nu, forringer det holdbarheden i dansk økonomi.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Der er jo faktisk initiativer for omkring 55 mia. kr. i det her udspil.
Det, der er interessant, er, at hvor vi samlet set bruger 55 mia. kr. ekstra – fra krisen begyndte for alvor omkring vintertid sidste år og så frem til nu – foreslog Socialdemokraterne, at der skulle bruges 36 mia. kr. ekstra.
Det er altså stadig væk det beløb, man forklarer om og forsvarer sig med over for befolkningen – 36 mia. kr. ekstra.
Men det, vi gør, er altså at bruge 55 mia. kr. ekstra med de udgifter, vi har haft i år, og de udgifter, vi har næste år.
Derudover mener jeg også, at det er væsentligt at pege på, at vi jo f.eks. har taget initiativ til en indsats på 1,5 mia. kr. for bl.a. at skabe praktikpladser.
Den tidligere regering var ved det, og man manglede ca. 6.000 praktikpladser, altså et niveau, der svarer til det her, og der indgik fru Margrethe Vestager en aftale med arbejdsmarkedets parter om, at de kunne prøve at skabe dem.
Men det, vi gør, er, at vi går ud og giver en finansiering til, at de rent faktisk bliver skabt, så unge ikke ender i ledighed, men får et egentligt job- og uddannelsestilbud.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg forstår godt, at Venstres ordfører måske mener, at min socialdemokratiske kollega har været lidt hård i sin måde at spørge på.
Men når man nu tænker på, at regeringen i januar måned sammen med Dansk Folkeparti sagde her i Folketinget, at der er et solidt fundament for en fortsat sund udvikling af dansk økonomi med høj og stabil beskæftigelse, gode rammevilkår for vækst og en holdbar udvikling af de offentlige finanser, og man så kort tid efter hører finansministeren sige, at han ikke havde set krisen komme, forstår vi jo godt den rådvildhed og handlingslammelse, der er i regeringen.
Men man kan vel ikke blive ved med at håbe på, at omverdenen skal redde Danmark.
Vi må vel også gøre noget selv, og så er spørgsmålet: Hvornår ønsker regeringen – hvis den ønsker det – at træde i karakter og forsøge at styre landet gennem den økonomiske krise med den eksplosivt høje arbejdsløshed?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jamen de ord, der blev sagt i januar, står jo stadig ved magt.
Situationen er den, at netop fordi vi er gået glat igennem i dårlige tider, har vi et frirum at bevæge os inden for nu.
Det ville vi ikke have haft – og det er det ærlige svar – hvis S og SF havde siddet i regering, for det eneste svar, de to partier har på de udfordringer, vi har, uanset om der er gode tider eller dårlige tider, er at bruge nogle flere penge og smide dem alle sammen ind i den offentlige sektor, for så går det nok alt sammen.
Men situationen er jo bare den, at uanset hvad man gør, vil der – som arbejderbevægelsen selv har været ude at sige – være en stigende arbejdsløshed.
Vi kan ikke tvinge tyskere, svenskere, franskmænd, englændere, amerikanere eller andre til at købe vores produkter, så løsningen er, at vi kommer gennem denne krise i smult vand med massive investeringer.
Vi anerkender, at der er et massivt underskud i udspillet, fordi vi gør en historisk indsats for at sætte gang i hjulene ude i omverdenen, men der kommer jo også en morgendag.
Vi må se, om den morgendag kommer før eller efter valget, men situationen er jo den, at vi tager ansvar og ikke blot løber efter, hvor popularitetsbølgen ligger.
Situationen er den, at det danske samfund er nået frem til toppen af, hvad vi kan mestre, hvis vi ikke skal have rentestigninger, som igen koster ledige.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Nu tror jeg, at spørgeren, inden han hidser sig for meget op, lige skal lytte til det, hvad det var, jeg sagde.
For det, jeg sagde, var, at hvis man ser på de oprindelige EU-lande, altså EU-15, ligger vi nederst med Irland under os.
Men pointen er bare den, at vi mener, at dansk erhvervsliv godt kan bidrage mere til, at vi kan få et bedre velfærdssamfund, en mere veluddannet ungdom og en mere veluddannet arbejdskraft på sigt.
Det siger vi åbent og ærligt.
Vi mener godt, at den finansielle sektor kan bidrage mere til fællesskabet, fordi vi som sagt mener, at den har været særligt begunstiget i en 7-8 år under den her regering – som jeg sagde i min ordførertale: Bare det gik op, gik det godt – og ikke i tilstrækkelig grad har bidraget til fællesskabet.
Så derfor deler vi ikke opfattelsen af, at gør man, som Socialdemokraterne foreslår, nemlig udvider grundlaget for selskabsbeskatningen, så styrter virksomhederne ud over grænserne, tværtimod.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Der bliver jo hele tiden lavet reformer under den her regering – jeg tror faktisk, der er mange i omverdenen, der synes, at det er lidt rigeligt med reformer.
Men de særlige reformer, som hr. Anders Samuelsen efterspørger, er jo bl.a. det med at forkorte dagpengeperioden, fjerne eller delvis fjerne efterlønnen.
Og dertil er der jo det at sige, at vi har lavet mange reformer.
Vi har gjort det mindre attraktivt at forlade arbejdsmarkedet nu, end det var, før vi lavede reformerne.
Vi har lavet en jobplan, som nedbringer sygefraværet og giver et incitament til, at både folkepensionister og førtidspensionister kan prøve kræfter med det danske arbejdsmarked.
Så på den led har vi gjort meget.
Men det, der jo nok er det helt afgørende, er de omlægninger, det er lykkedes os at få lavet på skatteområdet.
Her har vi lavet det sådan, at det bedre kan svare sig at gøre en indsats.
Og vi har gjort det dyrere at gøre det, vi ikke er så vilde med, nemlig at man forurener eller forbruger for megen energi.
Så vi har lavet reformer.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
Se, det, jeg lytter efter, er, om viljen er til stede, altså om man egentlig har lyst til at lave reformer.
Og der må jeg sige at jeg bliver en lille smule bekymret, for det lyder, som om det, man har gjort, er godt nok.
Men betyder det så, at man egentlig gerne ville lave det?
Altså, vil regeringen egentlig gerne?
Man mangler bare lige at kunne tælle til 90 på den rigtige måde, man mangler, at Liberal Alliances mandater var de afgørende, for så ville man gerne være mere ambitiøs på skatteområdet, så ville man gerne gøre noget på efterløns-, på dagpenge-, på førtidspensionsreformområdet, med hensyn til momsen, på virksomhedsbeskatningsområdet, sådan at Danmark kunne komme op i superligaen igen, sådan at vi kunne få ekstra vækst, sådan at vi kunne skabe lidt arbejdspladser, så der faktisk var nogle midler at bruge af og nogle hænder at bruge, både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Altså, er viljen egentlig til stede, eller synes man, at man har gjort det godt nok?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Jeg vedgår gerne på Venstres vegne, at vi synes, det er et meget stort underskud, der bliver lavet i år.
Det er ikke sådan en snusfornuftig Venstrepolitik, at man strør om sig med penge.
Men ret skal være ret
, når det er nødvendigt, gør vi det gerne.
Men vi vil ikke gøre det i et sådant omfang, at vi sender regningen lukt ind i fremtiden og det bliver sådan, at en arbejdsplads, skabt i dag, koster to i morgen.
Når nu fru Margrethe Vestager siger, at vi har taget en lang række initiativer, vil jeg sige, at det er korrekt.
Det er jo vurderet, at renten og de initiativer, som regeringen har taget, betyder, at der er mellem 70.000 og 75.000 færre arbejdsløse, end der ellers ville have været.
Det, der bekymrer mig allermest ved fru Margrethe Vestager er, at hun er så parat til at kaste sig ind i rød blok, hvor man er parat til at underfinansiere sit skatteudspil og tage mere i skat ude hos borgerne.
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Jeg tror, at en del af vejen til at forstå regeringens krisestyring, er det, som ordføreren siger: Når det er nødvendigt, gør vi det gerne.
Når det ikke længere kan afvises, når det tårner sig op foran os, gør vi noget.
Det, jeg synes er ærgerligt, er, at der ikke er overblik, at der ikke er alvor, at der ikke er ro på, at der ikke er en solid prognose for, hvad vi skal gøre på hvilket tidspunkt.
Det er derfor, jeg bekymrer mig lidt, når den konservative finansordfører siger: Skulle novemberprognoserne for arbejdsmarkedet for 2011 dog forværres, har vi en hel stribe elementer klar for at imødegå en endnu højere ledighed end de 175.000.
Det er jo det samme.
Der vil jeg gerne spørge Venstres finansordfører: Er Venstres ordfører enig i, at det skal være den sædvanlige brandslukning, hvis det viser sig at blive endnu værre, end regeringen havde forventet?
Det er jo dog det, vi efterhånden kender fra regeringen, nemlig at vi kan være helt sikre på, at det går værre, end regeringen forventer.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Som jeg sagde i min ordførertale, vil vi følge det her time for time, uge for uge og hele tiden tage bestik af, hvilken dosering, hvilken timing der er brug for.
Men jeg må sige, at vi bevæger os på ydregrænsen af, hvad det danske samfund kan bære i ny gældsætning.
Det er bekymrende, hvis det er sådan, at vi kommer ud på den anden side af krisen og har belånt os så dramatisk, at vi fuldstændig bliver låst fast efterfølgende og dermed risikerer, at arbejdsløsheden bliver permanent på et forholdsvis højt niveau.
Det lykkedes faktisk først i begyndelsen af det her årtusinde, at vi begyndte at få et dramatisk fald i ledigheden fra tårnhøje 300.000.
Det er dette, der kan imødegå de værste konsekvenser af krisen, men den kan jo ikke fjerne den, for den kommer i høj grad udefra.
Christine Antorini (S), 2009-09-08:
Jeg har lagt mærke til, at Venstres ordfører gentagne gange har vendt et forsvar til et angreb og sagt, at oppositionens svar jo bare er at bruge flere penge.
Nu hører vi det igen: flere og flere penge.
Altså, hvis der er noget, som regeringen har været rigtig dygtig til, er det at bruge flere penge, men bare på nogle helt andre ting end det, vi foreslår at pengene skal bruges til.
De har brugt milliarder på skattelettelser.
Hvis vi tager næste år, vil der for hver evig eneste dansker, som tjener mere end 1 mio. kr. – det er altså folk, som har penge – gives en skattelettelse på 40.000 kr.
Så det er jo et valg, hvad det er man vil bruge penge på.
I vælger at smide en masse penge ud til skattelettelser, som vi rent faktisk ikke ved om virker, andet end der er nogle rige, som bliver glade for dem.
Vi vil investere f.eks. i uddannelse.
Vi har jo med spænding ventet på den ungepakke, som regeringen vil lancere, for vi står i en katastrofal situation, fordi vi er ved at miste en generation af unge, der ikke gennemfører en ungdomsuddannelse.
Vi skal helt tilbage til 1993 for at se færre unge, der gennemfører en erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse.
Frafaldet er enormt.
Det, jeg bare vil spørge fru Tina Nedergaard om, er: Den ungepakke, den gigantiske satsning for, at vi ikke mister den her generation af unge, kan det virkelig være rigtigt, at den handler om 5.000 flere praktikpladser?
Er det det, man har at byde på fra regeringens side?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Det kan godt være, at Socialdemokraterne har svært ved at huske, hvor meget det koster at skabe praktikpladser.
Dengang man selv sad i regering, lod man jo arbejdsgiverne om at finansiere showet, altså, det var igennem Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Det, regeringen her i dag gør, er, at man bruger af fællesskabets kasse til at sige, at vi vil gøre en helt særlig indsats for alle vores unge, og selv om vi er midt i en krise, selv om det er meget, meget vanskeligt at gebærde sig igennem og mange virksomheder kæmper for livet derude, så vil vi gøre en helt særlig indsats for de unge.
5.000 praktikpladser –
der kan fru Christine Antorini jo spørge fru Margrethe Vestager, hvor nemt det er at skabe 5.000 praktikpladser, for det lykkedes jo i hvert fald ikke under den tidligere regering, da man også gerne ville op på omkring 35.000 praktikpladser.
Det er meget afgørende, at der kommer flere praktikpladser, men det er også meget afgørende, at der er et uddannelsestilbud til de unge.
Det er også meget afgørende, at straks man bliver ledig som ung, har man en mulighed for enten at få et jobtilbud, et aktiveringstilbud eller et uddannelsestilbud, så der er mange facetter.
Men praktikpladserne, ja, det er jeg helt enig i er kerneområdet; det er hovedvægten, der skal lægges der.
Christine Antorini (S), 2009-09-08:
Jeg synes, det er meget bekymrende at høre, at regeringens eneste ambition i forhold til den gigantiske mangel på uddannelse til unge er at sørge for, at der kommer lidt flere skolepraktikpladser.
Selvfølgelig skal vi da have skolepraktikpladser, hvis virksomhederne ikke er i stand til at oprette praktikpladser, det er der jo ingen uenighed om, men hvad med alle de andre problemer, der er på ungdomsuddannelsesområdet?
Men lad os bare holde fast ved det angående praktikpladser.
Kan Venstres ordfører bekræfte, at den finansiering, som regeringen lægger op til, er sådan, at skolepraktikken ikke længere skal ske over finansloven?
Det har været sådan, at den er blevet finansieret via finansloven, men hvad gør regeringen med Dansk Folkepartis støtte?
Den siger: Åh, det fjerner vi lige fra finansloven, og så kan vi betale via globaliseringspuljen.
Men det kommer der jo altså ikke flere investeringskroner af, man fjerner det bare fra finansloven, så man kan prioritere de skattelettelser, der ligger regeringen så meget på sinde.
Kan Venstres ordfører også bekræfte, at de penge, som vi i fællesskab i globaliseringsforligskredsen har afsat til efteruddannelse af erhvervsskolelærerne, er noget at det, der måske kunne løfte kvaliteten af uddannelserne?
Der skulle have været 100 mio. kr. ude i sektoren pr. 1. januar, men der er ikke kommet en eneste af de 100 mio. kr. ud, fordi regeringen bare sidder på dem.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Ungepakken er jo en del af håndteringen af krisen i øjeblikket, og derfor er det heller ikke en vedvarende bevilling, som skal løbe i al fremtid.
Da tiderne var anderledes, var mere normale, gik det jo godt med at skabe praktikpladser.
Vi havde et historisk højt niveau i moderne tid af praktikpladser, der var plads til de unge ude i virksomhederne, og virksomhederne ville godt tage det ekstra ansvar på sig, for de kunne magte det.
Men det kan de jo ikke i dag, hvor de også afskediger faste og gode medarbejdere, som de har haft i mange år.
Så kan de ikke tage nye elever ind, for de tør ikke forpligte sig på de lange kontrakter.
Derfor er det jo afgørende og vigtigt nu, at der er et hurtigt og effektivt tiltag, som bringer de unge igennem, til der forhåbentlig igen er rigtige praktikpladser ude i rigtige virksomheder.
Vi ved nemlig af erfaring, at det er det, der giver de unge de bedste muligheder for også efterfølgende at få job og ikke ende i ledighed.
Men vi håber da naturligvis, at krisen på et tidspunkt er overstået, og at vi er tilbage i lidt bedre tider, om jeg så må sige.
Jonas Dahl (SF), 2009-09-08:
Tak for det.
Jeg vil godt tage lidt fat i sundhedsområdet igen.
Jeg savner nogle klare svar på, hvad regeringen reelt set vil med det nye sygehusbyggeri.
Vi kan se, at en fjerdedel af de nuværende offentlige sygehuse er fra før anden verdenskrig, og en anden fjerdedel er fra før 1964, da den nuværende statsminister blev født.
Men samtidig kan vi også se, at privathospitalerne skyder op som paddehatte.
Vi har vel rundet de 300 privathospitaler.
Fra SF's side har vi foreslået, at regionerne skal have mulighed for at benytte sig af en låneramme.
Såfremt de kan påvise, at de kan hente nogle effektiviseringsgevinster, skal de have lov til at låne et beløb, således at de kan bygge nye sygehuse, og endvidere har vi også foreslået, at regionerne kan bruge det provenu, de får ved at sælge eksisterende bygninger.
Jeg savner et svar fra Venstres ordfører: Hvad er det, Venstre reelt set vil på sygehusområdet med de sygehuse, som er nedslidte, og som medarbejderne er utilfredse med?
Venstre har bare set til i den seneste tid, og vil regeringen bare sprøjte pengene ud til privathospitalerne, som vi har fået at vide gennem Rigsrevisionen?
Er det det, der er regeringens politik?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
For lige først at slå det angående det offentlige og det private sundhedsvæsen fast: Hver gang vi bruger 1,50 kr. i det private, bruger vi 100 kr. i det offentlige.
Jeg siger det bare for at få proportionerne ind i den diskussion.
Vi tror også, at de 280.000 danskere, der har benyttet sig af frit valg mellem offentligt og privat og har kunnet bevæge sig frit rundt i det danske sundhedsvæsen, er utrolig glade for, at man har fået indført de muligheder.
Det er ikke kun skidt med privathospitaler, det er rigtig godt for patienterne.
Med hensyn til den fremtidige struktur for sygehusene er det jo aftalt mellem regeringen og regionerne, at der samlet set skal afsættes 40 mia. kr. til nyinvesteringer i nye sygehuse.
Men den proces, der kører i øjeblikket, er jo, at regionerne skal melde tilbage, hvad det er for nogle projekter de vil prioritere inden for de nærmest kommende år.
De projekter skal så godkendes i en fase, og jeg synes, det er meget naturligt, når vi sender mange, mange milliarder ud i et samfund, at det sker, efter at der er lavet en langtidsinvesteringsplan, så vi ikke nu får lavet ret dyre investeringer, som viser sig ikke at kunne bruges til noget, fordi man laver noget helt andet med den anden hånd.
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Jeg synes på mange måder, at det er velgørende, at Venstre nu har fået en ny finansordfører, for det gør, at vi kan tale mere ligeud om tingene.
Finansordføreren har allerede meddelt, at der er udstedt en gigantisk check på 55 mia. kr. i 2009 og 2010.
Og det gør jo, at med hensyn til den diskussion, vi har haft med finansministeren om den her gigantiske check, finansministeren hele tiden har talt om, og som han under ingen omstændigheder vil udstede, indrømmer finansordføreren blankt, at man selvfølgelig har brugt en masse penge.
Det, der så er lidt ærgerligt, er, at det ikke virker.
For det er den her privatiserede måde, man gør det på.
Det andet, som jeg synes er velgørende, er, at finansordføreren også bare siger helt åbent: Ja, vi har en vækstpakke.
Det er så bare en, der er så lille, at børnene nok ville være blevet skuffede, hvis det havde været juleaften.
Men det er et rigtig, rigtig godt skridt på vejen.
Når jeg er optimistisk, er det selvfølgelig på en lidt blandet baggrund, fordi finansordføreren så også siger: Vi står på toppen af, hvad vi kan mestre.
Når det bekymrer mig, er det, fordi den konservative finansordfører meddeler her i Der Nordschleswiger – jeg har det fra Ritzau kl. 10.15 – at De Konservative har et helt katalog af ting, som skal gennemføres, hvis ledigheden stiger mere.