Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Det her er et forsøg på på en specifik måde, hvor vi bruger efterafgrøder, at efterkomme det krav.
Du kan jo ikke bare efterkomme et krav, der siger, at vi giver større fleksibilitet, og hvis der så er en miljømanko, så fred være med den.
Det giver sig selv.
Hvis ikke I vil have det her, så lad være.
Hvis ikke I mener, der er noget at forklare over for landbruget, så fint nok.
Så er der jo ikke noget at forklare.
Jeg mener, der er noget at forklare, for jeg mener, at vi her faktisk prøver på at give mere fleksibilitet.
Det er jo ikke en idé, jeg sådan har trukket ud af det blå, og noget, som jeg synes jeg bare vil gøre sådan for sjov.
Tak for ordet.
Jeg har læst beslutningsforslaget med interesse, og tak til forslagsstillerne for at sætte en diskussion om landbrugets kvælstofforurening på dagsordenen.
Forslaget repræsenterer Liberal Alliances vision om en fremtidig kvælstofregulering af landbrugssektoren.
Eller måske ville det være mere retvisende at kalde det en fantasi frem for en vision: en fantasi om afviklingen af landbrugets kvælstofregulering.
I dag har vi det, man kan kalde en generel regulering af landbrugets kvælstofudledning.
Vi stiller de samme krav om kvælstofreduktion til alle landmænd, selv om vi ved, at der er nogle steder i landet, hvor vandmiljøet er mere sårbart, end det er andre steder, og at der også er steder, hvor jorden bedre kan optage kvælstof, end den kan andre steder.
Det skyldes, at vi hidtil ikke har haft teknologi og viden til at målrette indsatsen der, hvor behovet er størst, og det er netop det, regeringen ønsker at lave om med en mere målrettet miljøregulering.
Man kunne sammenligne situationen i landbruget lige nu med f.eks. trafikpolitik.
Og så er faktum, at fordi vi har sådan en one size fits all-tilgang til det, hvor alle reguleres ens, så svarer forslaget her faktisk til at sige, at selv om det er fornuftigt, at man nogle steder kun må køre 50 km/t., andre steder 100 km/t. og andre steder igen 150 km/t., så vælger man altså ud fra en gennemsnitsbetragtning at lægge grænsen lige omkring 100 km/t.
Det er selvfølgelig en forsimpling, men det er for at illustrere det med et eksempel.
Det, Liberal Alliance foreslår, er, at man i stedet for at regulere landbrugets kvælstofregulering blot måler, om der opstår problemer i vandmiljøet, og derefter sætter ind med frivillige virkemidler efter behov.
Og når ulykken så er sket, sætter man ind med frivillige virkemidler for at få sat farten ned.
Jeg er ikke parat til at sætte de sidste 25 års fremskridt for det danske vandmiljø over styr.
Jeg har også bemærket, at Liberal Alliance har gjort sig nogle overvejelser om de samfundsøkonomiske konsekvenser af at fjerne den nuværende regulering.
Ifølge bemærkningerne til beslutningsforslaget vil den skitserede regulering kunne medføre ikke mindre end 34 mia. kr. i øgede indtægter på betalingsbalancen, 35.000 nye arbejdspladser og en vækst på 34 pct.
Jeg har læst den rapport, I citerer fra, og jeg vil gerne tillade mig at læse et par små passager fra rapportens såkaldte metodeafsnit op:
»Hvad er scenarier?
Scenarier beskriver muligheder i fremtiden.
Det er billeder af en mulig og sandsynlig fremtid.«
»Ved at opstille flere scenarier for den fremtidige udvikling udspænder man et rum, inden for hvilket den fremtidige udvikling vil komme til at foregå – mulighedsrummet.
« Okay!
Jeg havde nok forestillet mig, at metodeafsnittet ville indeholde en beskrivelse af, hvordan man havde regnet sig frem til det økonomiske potentiale i en anden regulering.
Men det har forfatterne sikkert gemt til analyseafsnittet, tænkte jeg så og læste videre.
Afsnittet, hvor det økonomiske potentiale beskrives, indledes med følgende: »Solen skinner, fuglene synger, og der er så grønt herude på landet. Vi er i 2020 og de seneste 7-8 år har der været en stor omvæltningsperiode for dansk landbrug.
Glemt er fortidens stramme økonomi og krise, glemt er de meget detaljerede markplaner, gødningsplaner, ...«.
Det lyder sandelig dejligt, men det fremgik stadig ikke, hvordan man har regnet sig frem til det lovende potentiale, så jeg læste troligt videre.
Og ved I hvad?
Rapportens 14 sider lange analyseafsnit – eller analyse er jo nok så meget sagt – beskriver konsekvent den historiske udvikling i landbruget, hvorefter der citeres tal for potentialet i 2020 uden skyggen af forklaring på, hvordan man fremskriver den historiske udvikling.
Der er ingen analyse, der er ingen metode, og vi ved ikke, hvor tallene kommer fra.
Lad mig sige det helt klart: Vi har ikke brug for hurtige løsninger, der kan sætte de sidste 25 års indsatser for vandmiljøet over styr.
Jeg vil ikke sætte et nyt system i gang, før vi har det faglige og administrative grundlag helt på plads.
Når det så er sagt, er jeg selvfølgelig fuldt ud opmærksom på, at landbruget er i en skrøbelig situation på grund af gældssituationen og handelssanktionerne mod Rusland, og derfor har regeringen også sat gang i en række tiltag for at hjælpe landmændene i den aktuelle krise.
Regeringen bruger 651 mio. kr. i 2014-15 på at støtte miljøteknologi i nye stalde, og med den seneste finanslov har vi afsat 120 mio. kr. til støtte til økologi.
Det er penge, der bl.a. skal fremme eksporten, og vi har også lanceret en eksportstrategi, der skal åbne flere markeder for danske fødevarevirksomheder.
Med de helt åbenlyse mangler, der er i det fremsatte beslutningsforslag, må jeg sige, at hverken jeg eller regeringen kan støtte forslaget.
Tak for ordet.