runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg vil gerne sige, at enhver ansvarlig regering jo er nødt til at se på, hvad det er, der foregår i samfundet.
Og når vi er i en situation, hvor lønningerne accelererede langt hurtigere end i de lande, vi samhandlede med, og hvor produktiviteten stagnerede i forhold til de lande, vi konkurrerede med, og hvor de udenlandske investeringer faldt, så bør en regering jo se advarselslamperne.
Det gjorde den forrige regering ikke.
Man lod stå til.
Det gør, at den nye regering har overtaget nogle udfordringer, som er langt større og langt dybere for samfundet end det, spørgeren gør sig overvejelser over.
Derfor kan man sige, at forudsætningen for, at vi kan bringe Danmark ud af krisen, er, at man går på to ben.
Og det var derfor, jeg nævnte, at vi er nødt til at gøre noget her og nu for at tage toppen af arbejdsløsheden, og det gør vi med kickstarten.
Vi er nødt til at være meget målrettede.
Og vi kan i øvrigt også glæde os over, at der dog trods alt også kommer udenlandske investeringer.
Siemens har lige placeret en stor udviklingsafdeling i Danmark, og vi har jo i øvrigt også sammen med spørgerens parti udviklet et testcenter i Østerild netop for at kunne tiltrække flere udenlandske investeringer.
Så lad os i stedet for at bruge tiden på polemik sige, at Danmark har så store udfordringer, at de kun kan løses, hvis det er sådan, at også oppositionen tager sig sammen og siger: Vi medvirker gerne til løsninger, også når det drejer sig om at skabe bedre investeringsmuligheder i Danmark, og når det drejer sig om at tage det lange, seje træk for at få investeringer i både uddannelse og forskning.
Og det håber jeg også at spørgeren vil medvirke til.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Hvor var det dog et tomt svar.
Ministerens kollega, der er ansvarlig for forskning, siger selv, at regeringens finanslov har 419 mio. kr. mindre end VK-regeringens finanslov for 2011 til forskningsudgifter.
Finansministeren siger, at den politik, man har ført, reducerer arbejdsudbuddet med 4.000 personer.
Det er ikke mig, og det er ikke Venstre, der påstår, at den politik, regeringen fører, trækker i den gale retning, hvad angår forskning og arbejdsudbud.
Det, vi er meget interesseret i, og som vi gerne vil hjælpe med, er at gøre det her samfund mere attraktivt at arbejde, investere og forske i.
Men det kræver altså, at man går i en anden retning end den, regeringen hidtil har taget.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad regeringen konkret har tænkt sig at gøre for at gøre det attraktivt at investere i Danmark.
Hvad vil ministeren gøre?
For jeg går jo ikke ud fra, at ministeren vil gribe ind i løndannelsen.
Ligesom vi ikke greb ind i løndannelsen i de 10 år, vi sad i regering, går jeg heller ikke ud fra, at den nuværende regering vil gribe ind i løndannelsen.
Så hvad er det ellers, regeringen vil gøre for at gøre det attraktivt at investere i Danmark?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Nej, for det er ikke korrekt.
Man kan sige, at i de 10 år, den forrige regering sad, var vi jo i en situation, hvor lønningerne steg langt hurtigere end i vores vigtigste samhandelslande, og produktiviteten udviklede sig langsommere.
Det er jo klart, at det har påført Danmark nogle enormt store problemer, som vi nu er udfordret af.
Derfor kan man ikke lave nogen snuptagsløsninger.
Kickstarten er, som ordet også i sig selv tilkendegiver, et spørgsmålet om at lave nogle løsninger på akutte problemer her og nu, og de skal følges op af det, som blev berørt i min anden del af besvarelsen, netop af investeringer i både uddannelse og forskning.
Vi skal også sikre nogle attraktive vilkår for danske, men også for udenlandske virksomheder.
Vi har jo været i en situation igennem de sidste 10 år, hvor tiltrækningen af udenlandske investeringer i Danmark har været stagnerende i forhold til eksempelvis Sverige og andre lande.
Den udvikling skal vi have vendt.
Det er den udvikling, vi skal have vendt.
Det er ikke noget, man gør over en nat.
Det er et langt, sejt træk, og jeg håber da også, at spørgeren, som havde medansvar for den forrige regerings førte politik, vil erkende, at det var en gal udvikling, og at han vil medvirke til, at vi får løst de udfordringer, som samfundet står over for.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Jeg synes, at det var et meget interessant svar.
Ministeren snakkede om en kickstart, men den hjælper jo kun i 2 år, og derefter reducerer den faktisk arbejdsmarkedet.
Det er fremrykkede investeringer, der så reducerer beskæftigelsen i 2014, 2015, 2016, 2017 og frem mod 2020.
Så kickstarten ændrer ikke på konkurrenceevnen.
Så siger ministeren, at man skal satse på forskningen.
Men ministerens kollega uddannelsesministeren har sagt, at den finanslov, regeringen har vedtaget, reducerer forskningsbevillingerne med 419 mio. kr. i forhold til 2011.
Der bliver sagt, at det skal være et attraktivt investeringsmarked, men regeringen har hævet afgifterne på virksomhederne, bl.a. med de NOx-afgifter, der er med til at gøre, at en række virksomheder bliver klemt konkurrencemæssigt.
Ministeren sagde, at man skulle udvide arbejdsstyrken.
Den førte politik har indtil videre indskrænket arbejdsstyrken.
Der er altså intet af det, ministeren siger skal til for at fremme konkurrenceevne, forskning, et attraktivt investeringsklima og en udvidet arbejdsstyrke, som regeringen har gennemført indtil nu.
Kan ministeren ikke erkende, at i forhold til de målsætninger, der lige er blevet sat op, har regeringens politik været fejlagtig, forkert og skadelig?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Nu er det jo forhåbentlig også en sag, der er kendt for spørgeren, at Europa er ude i en dyb krise, ikke kun i den finansielle sektor, men også en stor gældskrise, som rammer store dele af Europa, og som dermed også påvirker dansk økonomi og dansk eksport.
Så på den måde står vi over for store udfordringer, og derfor har regeringen konkret taget initiativ til at lave en kickstart af dansk økonomi, som bl.a. skal bidrage til at sikre, at der bliver skabt nogle nye arbejdspladser, altså her og nu, i 2012 og 2013.
Vi fokuserer også mere på at sikre, at vi får foretaget investeringer i uddannelse og forskning, og at vi løbende har fokus på, at Danmark er en konkurrencedygtig spiller på det globale marked, og at vi dermed også sikrer, at Danmark bliver et attraktivt investerings-, udviklings- og produktionsland.
Det er nogle af de helt afgørende områder, som vi tager fat på.
Dertil kommer også, at vi skal have udvidet arbejdsstyrken, og ved de planer, som regeringen har lagt frem, er målet at få udvidet arbejdsudbuddet med 140.000 frem mod 2020, hvilket er 60.000 mere end effekten af den genopretningsplan, vi lavede i 2010.
Så vi har sat os nogle ganske ambitiøse mål, oven i købet i en tid, hvor den europæiske økonomi er udfordret i en særdeles stor grad.
Men vi påtager os opgaven.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-01-11:
Jeg vil godt bede statsministeren reflektere lidt over, hvordan statsministerens reaktion havde været, hvis en leder af Venstres politisk-økonomiske sekretariat rettede henvendelse for at få SKAT København til at komme med en erklæring.
Jeg er ret sikker på, at forargelsen ikke ville kende nogen grænser fra statsministerens side, hvis man sendte en embedsmand i byen med en sådan henvendelse, og derfor er det jo noget overraskende, at statsministeren synes at acceptere, at hendes nærmeste mand i valgkampen på et tidspunkt, hvor statsministeren lå foran i meningsmålingerne og derfor også så ud til at ville blive statsminister efter valget, lod sin medarbejder rette henvendelse til SKAT København.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Hvordan vil ministeren konkret følge op på statsministerens nytårstale og sikre, at virksomhedernes konkurrenceevne bliver forbedret, når nu regeringen hidtil har forringet konkurrenceevnen gennem f.eks. højere skatter og afgifter?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Der er to måder at gøre det på.
Det er meget konkret, og det foretager Erhvervsstyrelsen.
Den anden måde drejer sig om en række af de forenklinger, som er foretaget, eksempelvis under den forrige regering, og som ikke er registreret eller oplevet eller erfaret af virksomhederne.
Det er ikke et spørgsmål om, at man behøver at lave nye administrative forenklinger, for de er jo foretaget, men de skal opleves som forenklinger.
Det vil sige, at vi skal have lavet bedre brugerflader, og det kan være på hjemmesiderne, på virk.dk, som er en af dem, som virksomhederne bruger meget i Erhvervsstyrelsen – altså, at det bliver meget mere brugervenligt, og at de oplysninger, som kommer ind, kan bruges af flere forskellige offentlige myndigheder, sådan at virksomheden kun skal levere oplysningerne én gang, og så er det de bagvedliggende offentlige myndigheder, der selv sørger for at lave fordelingen.
Så det er både et spørgsmål om, at man måler konkret på, hvor mange administrative byrder man får forenklet, og hvordan man får lavet en mere brugervenlig måde for virksomhederne at håndtere det på.
Det er de to metoder, vi vil bruge, og den bedste måde, man kan gøre det på, er at sikre, at flest mulige virksomheder også både oplever de konkrete forenklinger og oplever, at det bliver mere brugervenligt – det er ved at inddrage dem, og det er det, regeringen gør.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Jamen det er sådan set ikke atomfysik, jeg spørger ind til.
Hvis man skal vurdere, om en regering lever op til dens mål, skal man kunne vide, hvordan udviklingen er.
Er der færre byrder, eller er der flere byrder?
Og derfor er det bare, at jeg er interesseret i at vide: Hvordan har ministeren tænkt sig at måle det oplevede byrdeniveau?
Jeg forventer ikke, at det er samtlige virksomheder, der sidder i det her nye udvalg, som ministeren så nedsætter, så at nogle virksomheder sidder med, hjælper jo ikke på de andre.
Der må ministeren da have en interesse i at vide, hvordan de oplever byrdeniveauet i dag, og hvordan det skal være, for at ministeren er tilfreds.
Og derfor er spørgsmålet sådan set ganske simpelt: Hvordan vil ministeren måle det oplevede byrdeniveau?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Det vil vi gøre ved at inddrage dem i arbejdet.
Det er jo den bedste måde at gøre det på, for det er ikke alene et spørgsmål om, at man har nogle relativt enkle regler for, hvordan man skal håndtere administrative opgaver, der skal løses for det offentlige.
Det er også et spørgsmål om, at det bliver udformet på en måde, så det er brugervenligt.
Og det kan man altså bedst ved at inddrage virksomhederne selv.
Hvor er det, de oplever barriererne?
Og hvordan er det, man kan finde løsninger?
Det gør vi bl.a. i det her virksomhedsforum, som vi nedsætter, og som løbende kommer til at følge arbejdet.
For det helt afgørende er jo ikke, at spørgeren og jeg kan have en diskussion om, hvor mange administrative regler vi kan få afbureaukratiseret eller forenklet, eller hvordan vi udformer det; det helt afgørende er, at der bliver færre administrative byrder for den enkelte virksomhed og for den enkelte borger for den sags skyld, og at de nødvendige administrative oplysninger, der skal leveres, bliver leveret og håndteret på en så enkel måde som overhovedet muligt.
Den bedste måde at gøre det på er ved at inddrage folk og dermed også inddrage virksomhederne.
Og det er det, regeringen vil gøre.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Jamen det er jo pæne ord, der kommer fra erhvervs- og vækstministeren, men det med inddragelse af virksomheder er præcis den samme metode, som den tidligere regering brugte.
Statsministeren lægger ligesom op til, at nu skal der ske noget nyt, at nu skal der andre boller på suppen, og det eneste, jeg hører, er, at man tager fat i de samme instrumenter, som den tidligere regering gjorde.
Det er ikke for at kritisere dem, men når statsministeren tager sådan et punkt op i sin nytårstale, havde jeg egentlig forventet, at det var, fordi statsministeren havde planlagt, at nu skulle regeringen komme med noget helt nyt.
Men jeg tror desværre ikke, at jeg her i dag får et konkret svar på, hvad det er for nogle nye tiltag, som regeringen vil komme med.
Derfor vil jeg gerne bruge den sidste del af spørgsmålet her til at spørge: Hvordan har ministeren så tænkt sig at måle på, om regeringens politik virker eller ej?
Jeg spørger altså både om, hvordan han har tænkt sig at måle, om der bliver færre byrder, og især om det sidste, som ministeren sagde, nemlig at det var oplevelsen, der var meget vigtig for ministeren.
Hvordan har ministeren tænkt sig at måle på virksomhedernes oplevede administrative byrde?
Det vil jeg gerne høre lidt om.
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg vil starte med at anerkende, at der også under den forrige regering er blevet foretaget afbureaukratiseringer, sådan som det også skete under regeringen før den.
For virkeligheden er jo, at det er en løbende opgave, en opgave, vi hele tiden må have for øje, uanset hvilken regering der er, vi må sørge for, at de administrative byrder er så få som muligt for virksomhederne, specielt i et land som Danmark, hvor vi har mange små og mellemstore virksomheder, som ikke har en professionel organisation til at håndtere alle de administrative opgaver.
Det, der er hovedopgaven, er ikke bare at foretage konkrete administrative forenklinger – det skal gøres, men opgaven er også at sikre, at virksomhederne reelt oplever det sådan.
I mine samtaler med erhvervsorganisationer indtil dato er det et gennemgående tema, at deres medlemsvirksomheder ikke oplever, at der er foretaget mange administrative forenklinger.
Og det er jo bl.a., fordi den måde, det kommunikeres på, ikke har været god nok.
Det kan også være et spørgsmål om, at de digitale løsninger, som Erhvervsstyrelsen under mit ministerium er ved at rulle ud nu, først bliver rullet ud nu, så det bliver enklere på en digital måde at registrere sig som virksomhed og foretage en række af de opgaveløsninger, der nu ligger for virksomhederne over for de offentlige myndigheder.
Derfor er det et spørgsmål om, at vi inddrager virksomhederne i arbejdet og laver en løbende proces, og det er det, regeringen gør.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Når jeg stiller spørgsmålet, gør jeg det i anledning af statsministerens nytårstale, som, på trods af at den vel teknisk set var ganske vel fremført, var temmelig tom for konkret indhold.
Nogle af de steder, hvor den var mest uklar og mindst konkret, var netop i forhold til spørgsmålet om, hvordan man skulle kunne komme virksomhederne til gavn.
Det var så en udvikling, som statsministeren lagde op til der skulle ændres på.
Jeg synes ikke, at der var meget konkret i ministerens besvarelse heraf.
Hvad er det egentlig, man lægger op til at gøre anderledes og mere virksomhedsvenligt end det, der er blevet gjort med den politik, der er blevet ført de seneste 10 år?
Der har været masser af inddragelse af virksomheder i de seneste 10 år.
Når man går ind og kigger på de beregninger, der ligger fra VK-regeringens tid, kan man se, at det jo er lykkedes at få skabt en lettelse af virksomhedernes administrative byrder.
Ud fra den måling af den arbejdskraftbaserede virkning af de administrative byrder, AMWAB-målingen, kan man se, at det er lykkedes at få skabt en nedadgående tendens, man fik altså lettet det for virksomhederne.
Det var bare ikke den oplevelse, mange virksomheder havde.
Derfor er det, jeg gerne vil høre meget mere konkret fra ministeren, hvad det er, regeringen har tænkt sig at gøre for at nedbringe virksomhedernes administrative byrder.
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Regeringen er selvfølgelig optaget af, at det skal være enklere at drive virksomhed i Danmark.
Virksomhederne skal bruge tiden på deres primære opgave, som netop er at drive forretning, og ikke på unødigt administrativt arbejde eller bureaukratiske processer.
Regeringen vil derfor i de kommende måneder lancere en ny erhvervsrettet afbureaukratiseringsindsats, som skal sikre, at vi får nedbragt bureaukratiet på de områder, hvor virksomhederne i dag har de største udfordringer, og at de samlede administrative byrder falder løbende frem mod 2015.
For at det kan blive enklere at drive virksomhed i Danmark, er det afgørende, at vi sætter ind der, hvor udfordringerne er størst for virksomhederne.
Derfor vil regeringen inddrage virksomhederne i at pege på, hvor der særlig er behov for at lette bureaukratiet.
Samtidig vil vi have fokus på at forebygge unødvendigt bureaukrati i ny lovgivning.
Derfor vil jeg gennemgå forslag til ny lovgivning for at vurdere, om eventuelle administrative byrder i forslagene kan reduceres.
Det gælder ligeledes reglerne fra EU; dem vil regeringen også arbejde aktivt for at forenkle.
Regeringen udvider således indsatsen i forhold til indsatsen under den forrige regering, hvor udgangspunktet var selve kravene i reglerne.
Undersøgelser fra erhvervsorganisationerne har vist, at det ikke er nok at have fokus på at forenkle de konkrete krav i lovgivningen; det er lige så vigtigt for virksomhederne også at forenkle myndighedernes håndhævelse, implementering og kommunikation af lovgivningen.
Til hr. Kristian Jensens spørgsmål om, hvorvidt den forrige regerings forslag om et 3-års-stop for nye regler for mindre virksomheder vil være en del af regeringens program, er svaret nej.
Vi mener ikke, at et midlertidigt 3-års-regelstop er det rette middel til at lette erhvervslivets administrative byrder med.
Et regelstop vil blot udskyde byrder, som de små virksomheder stilles over for, og efter 3 år vil de små virksomheder blive ramt af samtlige nye regler som af en boomerang.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Hvilke konkrete tiltag vil regeringen igangsætte for at nedbringe det administrative besvær for virksomhederne, som statsministeren lovede i sin nytårstale, og vil VK-regeringens forslag om et 3-års-stop for nye regler for mindre virksomheder være en del af regeringens program?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Vi mener fortsat, at man ikke kan spare sig ud af krisen.
Vi mener, der er nogle områder, vi er nødt til at effektivisere og spare på, men vi er også nødt til at sikre nye indtægter til samfundet, som vi investerer i det, vi gerne vil have mere af, bl.a. dygtige børn og unge.
Problemet med Liberal Alliances politik er, at man udelukkende vil spare.
Vi har foreslået både før og efter valget, at man sparer og omprioriterer på visse områder.
Det foreslog vi før valget, det har vi også foreslået efter valget, og det gør vi efter valget.
Det var sådan set det, vi sagde før valget, og det er også det, vi har gennemført efter valget.
Så det er rigtigt, at man bliver nødt til at sikre, at man ikke sparer så meget, som Liberal Alliance lægger op til, for så har man ikke mulighed for at investere i børn og unge og investere i, at den næste generation bliver klogere end os selv.
Frank Aaen (EL), 2012-01-11:
Jo, jeg har set, at regeringen har støttet den og går ind for den, hvis den er global.
Men det er jo det samme som at sige nej, for der er altid en ø ude i Stillehavet, som ikke er med, der er altid et England, der ikke er med, fordi de har så stor en finansiel sektor, som de gerne vil beholde.
Og derfor er vi nødt til at sige, at de lande, der vil, bør gøre det, og jeg synes, det er meget opmuntrende, at et stort flertal af EU-landene siger, at de vil gennemføre den, også selv om det ikke omfatter alle lande, altså ikke er global.
Jeg forstår ikke det der argument med, at det koster arbejdspladser.
En lillebitte skat på transaktioner vil jo ikke have betydning for, om en fabrik bliver placeret i Danmark eller ikke bliver placeret i Danmark, det er fuldstændig ligegyldigt sammenlignet med de omkostninger, der er ved at lave en fabrik.
Men spekulanter, der på daglig basis handler for milliarder og atter milliarder, vil selvfølgelig flytte, hvis der kommer en lille skat på deres transaktioner.
Men so what, hvad så?
At spekulanterne flytter til Bahamas, er jo ligegyldigt, at de flytter deres konto fra Danske Bank, som i dag synes, det er en god idé, til en bank i et andet land, er da ikke noget problem, for det koster da ikke arbejdspladser i virkelighedens verden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Først og fremmest tak for lykønskningen i forbindelse med de 100 dage og for ønsket om genvalg.
Det synes jeg også er godt.
Om bankerne: Der er ingen tvivl om, at der i mange, mange år skete en afregulering og også udviklede sig en vis grådighed i den finansielle sektor, hvilket betød, at man ikke handlede ansvarligt over for de lande, man opererede i, over for kunderne – i det hele taget almindelig moral.
Det er vi så begyndt at råde bod på.
Vi har i Danmark haft fire forskellige bankpakker.
Vi har i øjeblikket også en diskussion om, hvor stort et tab kreditorerne skal tage i forhold til Grækenland.
Der er man også gået i gang.
Så jeg synes egentlig, at vi har taget nogle vigtige skridt, og vi gør det også fortsat i Europa, til at regulere bankerne bedre.
Det er vi fortsat i gang med.
Det er også en del af det danske formandskabs opgaver.
Så er der en diskussion om den finansielle transaktionsskat.
Jeg vil sige, at regeringen ikke har noget ideologisk problem med en finansiel transaktionsskat.
Tværtimod har jeg længe, længe ment, at vi skulle have en global finansiel transaktionsskat.
Det synes jeg egentlig er rimeligt.
Og der er vi ikke endnu.
Derfor vil jeg sige det klart og tydeligt: Vi har ikke noget ideologisk problem med en europæisk transaktionsskat, men den skal selvfølgelig indrettes på en sådan måde, at den er robust, så det ikke bare betyder, at vækst og arbejdspladser flytter ud af Europa.
Frank Aaen (EL), 2012-01-11:
Lad mig starte med at sige tillykke med de første 100 dage.
Vi synes også, at der er gennemført en del fornuftige ting i den periode.
Jeg vil også sige det lidt med et citat fra en kendt tv-udsendelse: Vi håber jo så på, at de næste dage bliver endnu bedre.
Der er jo 1.300 dage tilbage til næste valg, hvor vi håber på et genvalg.
Og det håber vi på kan bruges til at lave andre fornuftige ting.
Jeg lagde mærke til, at ministeren et par gange har sagt, at der er brug for nye indtægter, og det er vi jo enige i.
Der er et hul i statskassen, der er kæmpestort.
Vi har stadig væk en krise, der er skabt af finanssektoren.
Bankerne har et enormt ansvar for, at vi kom i krise, og for at vi stadig væk er i krise.
Og vi synes i virkeligheden ikke, at der er noget, der er mere naturligt end at sige til finanssektoren og til bankerne, at de bør betale ved kasse et.
De spekulanter, der har drevet og driver verden rundt i manegen, burde jo komme til at betale kassen.
Desværre har vi jo set regeringen først være noget negativ, men i dag kan vi vel sige lidt vaklende, i forhold til om man vil støtte en skat på spekulationer for at dæmpe spekulationen, men også for at skaffe nogle penge til fællesskabet.
Jeg har lagt mærke til, at et af argumenterne er, at man er lidt nervøs for, om det kommer til at koste arbejdspladser, fordi spekulanten vil flytte uden for Danmark.
Er det ikke bare en sidegevinst, hvis spekulanterne flytter ud af Europa?
Det synes jeg i hvert fald.
Derfor er mit enkle spørgsmål, når nu vi har formandskabet for EU i det næste halve år: Er det ikke sådan, at Danmark i stedet for at være vaklende i den her sag burde gå i spidsen sammen med de lande, der meget gerne vil indføre en skat på spekulation, og på den måde jo altså være fremme i skoene og sørge for, at vi både får spekulanterne til at betale og samtidig sikrer en ekstra indtægt til fællesskabet?