Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-08:
Tak for det, formand.
Enhedslisten ønsker at beskytte forbrugerne bedst muligt mod skadelig kemi og vil med beslutningsforslaget derfor forbyde 30 stoffer i kosmetiske produkter, som i forskellige sammenhænge mistænkes for at være hormonforstyrrende.
Vi bruger alle sammen en lang række forskellige produkter dagligt – vi børster tænder, vasker hår og hænder – og også vores børn og unge bruger kosmetiske produkter.
Der skal derfor ikke herske tvivl om, at kosmetiske produkter skal være sikre for alle forbrugere og især for børn og unge.
Reglerne siger tydeligt, at det er producentens ansvar, at kosmetiske produkter ikke udgør en risiko for menneskers sundhed.
I takt med at det videnskabelige grundlag for vurderingen af de kemiske stoffer i vores kosmetiske produkter øges, målrettes reguleringen også.
Danske forbrugere skal kunne føle sig trygge, når de køber kosmetiske produkter.
Det gælder, både når forbrugeren køber kosmetiske produkter i butikker, over nettet og på ferie i andre lande.
Hvis man som forbruger ønsker at være ekstra forsigtig i sit valg af kosmetik, kan man allerede i dag vælge stoffer fra, som EU har peget på som muligt hormonforstyrrende, ved at vælge svanemærket kosmetik.
Det giver ikke kun den bedste forbrugerbeskyttelse, men også rimelige vilkår for danske producenter.
Virksomhederne skal dermed kun forholde sig til ét regelsæt, hvilket sandsynliggør, at reglerne nemmere overholdes og handlen i EU fungerer.
Kosmetik er reguleret under EU's kosmetikforordning, som er totalharmoniserende.
Derfor kan de enkelte medlemsstater ikke udstede nationale regler, og derfor kan jeg som udgangspunkt ikke indføre særlige danske regler for kosmetik.
Det er kun muligt for en medlemsstat at forbyde stoffer i kosmetik i henhold til sikkerhedsklausulen, når der er tale om alvorlig risiko for menneskers sundhed.
En sådan risiko skal kunne dokumenteres.
Uanset udfaldet skal det nationale tiltag ophæves.
De 30 stoffer, som Enhedslisten vil forbyde i kosmetik, er stoffer, som Forbrugerrådet Tænk anbefaler at man undgår i kosmetiske produkter.
De 30 stoffer er i forskellig grad under mistanke for at være hormonforstyrrende.
De fleste af stofferne har EU udpeget som muligt hormonforstyrrende og prioriteret dem til videre undersøgelse.
Det er sket for over 10 år siden, og nogle af stofferne er efterfølgende reguleret i kosmetik, ved at der er fastsat specifikke koncentrationsgrænser.
Andre stoffer er allerede forbudt at anvende i kosmetik.
Det gælder borsyre, mens et forbud mod 3-BC netop er trådt i kraft i februar.
Det er rigtigt, at man ved de fleste risikovurderinger i EU ikke ser på stoffernes kombinationseffekter, dvs. tager højde for, at vi dagligt udsættes for flere forskellige stoffer med samme effekter.
Man mangler ganske enkelt viden om de fleste stoffer hver for sig til at kunne sige noget om kombinationseffekterne af dem.
I det øjeblik vi kan dokumentere en risiko for forbrugerne ved brug af et hormonforstyrrende stof i kosmetiske produkter, vil jeg sørge for, at vi får presset på i EU for strammere regulering og et højere beskyttelsesniveau.
Det er muligt at regulere hormonforstyrrende stoffer i kosmetik, når vi har videnskabelig dokumentation for, at et stof udgør en risiko for forbrugerne, eller når industrien ikke kan dokumentere et stofs sikre brug.
Som eksempel kan jeg nævne, at EU med støtte fra Danmark i 2015 har forbudt UV-filteret 3-BC i kosmetiske produkter.
3-BC står øverst på den liste, Enhedslisten med dette beslutningsforslag ønsker at forbyde, og er på EU's liste over potentielt hormonforstyrrende stoffer.
Samtidig presser jeg på i EU for at få udviklet kriterier for identifikation af hormonforstyrrende stoffer.
Jeg samarbejder lige nu med flere lande i EU om at lægge pres på Kommissionen, så tempoet i EU's kemikaliearbejde bliver sat op.
Det gælder også arbejdet med at fastsætte EU-kriterier for hormonforstyrrende stoffer, som er krumtappen i forhold til at få reguleringsarbejdet i gang.
Når vi først har identificeret de hormonforstyrrende stoffer, kan vi begynde at tale om, hvordan vi bedst får dem håndteret i vores kosmetiske produkter og vores øvrige hverdagsprodukter.
Indtil kriterierne foreligger, er det som nævnt tidligere stadig muligt at regulere hormonforstyrrende stoffer i kosmetiske produkter, hvis dokumentationen er til stede.
Derfor pågår der sideløbende et arbejde under EU's kemikalieregulering, REACH, hvor man arbejder med at identificere hormonforstyrrende stoffer case-by-case, fordi der i den lovgivning ikke er specifikke krav om kriterier.
Miljøstyrelsen har f.eks. sammen med ECHA udarbejdet et forslag til nye begrænsninger af indholdet af fire ftalater i forbrugerprodukter, som vi forventer vil munde ud i en regulering på EU-plan.
På nationalt plan håber jeg at vi kan samles om en fælles indsats for at få en stærk EU-regulering af disse stoffer.
Vi skal presse på og medvirke til fremdrift i EU med henblik på en stærk fælles EU-regulering af de hormonforstyrrende stoffer.
Og som jeg har sagt under behandlingen af de tidligere beslutningsforslag, håber jeg, at vores politiske drøftelser på kemiområdet vil sikre en målrettet og helhedsorienteret indsats til håndtering af stofferne.