runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-06:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg give den radikale holdning til kende.
Kampen mod klimaforandringer er en af de absolut største udfordringer, menneskerne på jordkloden står over for.
Det handler om naturen, det handler om sikkerhed, det handler om job og økonomi.
I sidste ende handler det om menneskehedens mulighed for at leve på jorden.
Trods tilbageslag og modstand, vrangvillighed og politisk tøven er der en klar dagsorden.
Vi har et ansvar, som vi ikke kan skyde fra os.
Fra radikal side er vi glade for energiforliget.
Vi er glade for loven om vedvarende energi, transportforliget m.v. Det var så langt, vi kunne trække regeringspartierne.
Vi glæder os til at komme videre.
Det er muligheder for at forny vores samfund, for at gøre bæredygtighed til virkelighed, for at skabe grønne job og bidrage til ny respekt for ressourcer og natur.
Dagsordenen er sådan set ikke ny.
Det afspejles klart i den jungle af love og reguleringer, der er viklet ind i hinanden, når det kommer til klima, natur og miljø.
Nogle gange spiller det smukt sammen og andre gange givetvis ikke.
Organisationen NOAH har lavet et glimrende stykke arbejde for at belyse den enorme kompleksitet, der i dag ligger i den reguleringsjungle.
Det er vores vurdering, at der er store muligheder for forenklinger og for at få et overblik ved at endevende regelkomplekset i forbindelse med arbejdet med en klimalov.
Det er vores vurdering, at det vil være godt, at regeringen nedsætter et udvalg med repræsentanter fra involverede ministerier og fra forskellige organisationer og det civile samfund til at forberede en sådan lovgivning.
Vi regner med en konstruktiv udvalgsbehandling og regner med fra radikal side at kunne støtte beslutningsforslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Formålet med beslutningsforslaget er at afskaffe efterlønnen.
Rammerne for efterlønnen, som vi kender den i dag, er vedtaget af et bredt flertal her i Folketinget, og efterlønsordningen er jo fleksibelt indrettet.
Det betyder, at efterlønsmodtagerne kan kombinere efterløn og arbejde.
Desuden er der en belønningsordning indbygget i efterlønnen, der gør det fordelagtigt for borgerne at udskyde tilbagetrækningen.
Det er til gavn for borgerne, samtidig med at det øger udbuddet af arbejdskraft og dermed gavner samfundsøkonomien.
Reformen indebærer bl.a., at efterlønsalderen og folkepensionsalderen gradvist øges til henholdsvis 62 år og 67 år.
Samtidig er det besluttet, at aldersgrænserne i tilbagetrækningssystemet følger med den stigende restlevetid for 60-årige.
Der er således taget en række initiativer, som bidrager til at øge udbuddet af arbejdskraft.
Velfærdsaftalen er fra 2006, og det er regeringens holdning at stå fast på den aftale, der er indgået.
Aftalen giver borgerne god mulighed for at kunne planlægge deres pensionisttilværelse.
Regeringen finder på den baggrund ikke, at der er grundlag for at ændre efterlønnen.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Jeg kan bare sige, at det, der er konservativ politik, er, at vi gerne vil se på efterlønnen, og det er naturligvis også, at vi står ved de forlig, vi indgår.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg lover, at hvis jeg fra Folketingets talerstol bliver spurgt, om jeg er hundrede procent enig i de ting, som hr. Anders Samuelsen og hr. Villum Christensen siger, svarer jeg ja, for i modsat fald må man konkludere, at svaret er et nej.
Så det må være konklusionen.
Nu kaldte hr. Rasmus Jarlov jo det, som S og SF lider af, for Nyrupsyndromet.
Så kan man jo sådan fabulere lidt over, hvad man skal kalde De Konservatives syndrom, hvor man enten har flere holdninger eller i hvert fald siger et og stemmer noget andet – det er vel det, man gør.
Jeg ved ikke, om fru Helle Sjelle har et forslag, eller om hun eventuelt vil svare på det første spørgsmål.
Lykke Friis (V), 2010-04-06:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg synes, der er blevet redegjort fint for lovforslaget og også for, hvad det går ud på.
Og helt overordnet, ja, Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler, men vi skal også bruge den olie og gas, som vi har.
Det skal vi selvfølgelig af økonomiske hensyn, men jo også helt overordnet af forsyningssikkerhedsmæssige grunde.
Det her lovforslag giver mulighed for at kunne etablere separationsfaciliteter i Fredericia, og derved opnås en større fleksibilitet til at udnytte eksisterende faciliteter i forbindelse med fund med anden sammensætning af olie, kondensat og gas end de nuværende felter.
Så har der været rejst nogle spørgsmål, nogle problematiseringer om hele EU-aspektet, bl.a. fra fru Anne Grete Holmsgaards side, hvor jeg kan sige, at vi så her har rettet os efter, hvad Kammeradvokaturen har peget på i den her sammenhæng, nemlig at man ikke kan opkræve afgifter på varer, der er i transit, i henhold til det overordnede EU-retlige princip.
Men det er naturligvis noget, vi kan diskutere og få uddybet nærmere i udvalgsbehandlingen.
Der kan vi jo så også få set på DONG's synspunkt, men jeg vil bare lige der sige, at de jo altså aldrig har tjent noget på den afgift, der har været.
Jeg er glad for den store interesse, der har været for lovforslaget, og jeg ser frem til at tage de her respektive spørgsmål op i Det Energipolitiske Udvalg.
Så med disse bemærkninger vil jeg anmode om velvillig behandling af lovforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Det er meget muntert, når hr. Simon Emil Ammitzbøll prøver at lægge mig ord i munden.
Det, som jeg før sagde, er, at vi meget gerne vil søge at arbejde for, at vi får ændret efterlønnen.
Vi vil gerne have, at man kan regne med det, vi siger.
Det er det, der er svaret på det spørgsmål.
Så må vi erkende, at når vi netop står ved de forlig, der er, er det klart, at vi ikke kan stemme for Liberal Alliances forslag.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Fru Helle Sjelle siger, at det er vigtigt for De Konservative at stå for en reformpolitik, men det afgørende er vel, hvad man ønsker at opnå med en reform.
Altså, der er vel ikke noget særlig godt i at gennemføre en reform bare for at gennemføre en reform.
Derfor synes jeg, at det er rigtig relevant at få svar på det, hr. Eigil Andersen spurgte om før: Hvad forventer Det Konservative Folkeparti, at der sker med de mennesker, der i dag er på efterløn?
Både dagpenge og sygedagpenge er jo langt højere end efterlønnen, så hvorfor skulle det give en besparelse, hvis man flytter mennesker fra at være på efterløn til at være på dagpenge, som er en højere ydelse?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Nu er det ikke nogen naturlov, at de mennesker, som er gået på efterløn i dag, automatisk ville komme over på en anden passiv forsørgelse – det er ikke nogen naturlov.
Vi vil meget gerne være med til at sikre, at vi også fremover har et godt dansk arbejdsudbud, og det er jo derfor, vi netop også vil være med til at se på, hvordan man kan øge det, og det kan man altså bl.a. ved at gå ind og ændre på efterlønnen.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Hvis de skal i arbejde, skal man jo skaffe nogle job.
Man skaffer ikke job ved at afskaffe efterlønnen.
Så hvor kommer den store besparelse ifølge Det Konservative Folkeparti fra, hvis vi får øgede udgifter til dagpenge og sygedagpenge, som er højere end efterlønnen, enten ved at de mennesker, der ellers ville have været på efterløn, nu er på dagpenge, eller ved at de bliver i de job, de har, og at de mennesker, der derfor er på dagpenge, bliver ved med at være på dagpenge i stedet for at komme ind og få det job?
Så hvor ligger besparelsen ifølge De Konservative, når folk får mere på dagpenge, end de gør på efterløn?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Det, der er vigtigt for os, er, at vi også i fremtiden har råd til at have den velfærd, som vi har i dag i det danske samfund; det vil sige, at vi har råd til at have et ordentligt sundhedsvæsen, at vi har råd til at have et ordentligt uddannelsessystem.
Hvis vi også skal have råd til det fremover, er vi altså nødt til at sørge for, at der er nogle hænder på vores arbejdsmarked.
Derfor synes vi, at det er nødvendigt at se på, hvordan vi så også øger det her arbejdsudbud, og det er derfor, vi synes, det er nødvendigt at gå ind at se på, hvordan vi kan lave nogle reformer af det danske arbejdsmarked.
Villum Christensen (LA), 2010-04-06:
Er det korrekt forstået, når man skal analysere det konservative dilemma – at man på den ene side siger et og på den anden side ikke vil stemme for det – at man i virkelighedens verden er gået ind i et forlig, som man ikke er enig i, og som man først skal indfase 13 år efter?
Er det en korrekt analyse af den situation, De Konservative er i, at man i 13 år venter på at få gennemført et forlig, som man ikke er enig i?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Jo, men nu er lidt bedre end ingenting, og det var det, der var sagen, da man indgik det forlig, og det er også derfor, man naturligvis har indgået det.
Selvfølgelig står man ved det forlig, som man har indgået.
Så har vi også foreslået, at man faktisk så på at fremrykke det, men det må vi bare erkende, at der ikke har været flertal for.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Der er en fejlagtig opfattelse.
Liberal Alliance har lagt en plan frem, som i den grad hænger sammen.
Vi har påpeget, hvordan man uden videre kan finde 80 mia. kr.
– udfordringen består i omkring 37 mia. kr., så der er oven i købet rigeligt med midler til at gøre godt med, f.eks. til at få en meget bedre skattepolitik i det her land end den, der er på nuværende tidspunkt.
Jeg kan så forstå, at Det Radikale Venstre ikke vil stemme for forslaget her.
Det er der så nogle Christiansborgtekniske begrundelser for at man ikke vil.
Fint nok, det må vi have respekt for at man fra Det Radikale Venstres side tolker sådan.
Men spørgsmålet er så: Hvis man nu skulle kunne gøre noget i næste valgperiode, er man jo faktisk – for at følge de samme regler – nødt til at opsige den velfærdsaftale, som man er en del af, inden man går til valg, for ellers har man jo låst sig selv, og så kan man heller ikke gøre noget i næste periode, medmindre alle andre pludselig vender rundt og siger: Nu skal vi gøre noget.
Vil man gøre det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål: Er ordføreren hundrede procent enig i de synspunkter, som hr. Rasmus Jarlov har fremført i denne debat?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-06:
Jeg kan forsikre hr. Anders Samuelsen om, at vi ikke kunne drømme om at opsige velfærdsaftalen.
Jeg har aldrig hørt et mere håbløst forslag i den her sammenhæng.
Hvis der ikke er nogen af dem, der i dag afviser at ændre efterlønnen, som skifter mening, så er det sådan, at uanset hvad Det Radikale Venstre gør og siger inden et folketingsvalg – medmindre Liberal Alliance og Det Radikale Venstre tilsammen kan mønstre 90 mandater – bliver der alligevel ikke ændret noget.
Det er derfor, jeg i min tale her har sagt, at for os at se bliver det de samme partier – de ansvarlige partier, der tog ansvar for velfærdsaftalen – der må mødes igen og skabe en ny aftale, der kan skabe holdbarhed i dansk økonomi, herunder også en revision af de vilkår, der er for at få efterløn, og set ud fra vores synspunkt helst påbegynde en udfasning.
Det giver i den sammenhæng absolut ingen mening at opsige velfærdsaftalen, som i øvrigt rummer mange andre gode elementer, og som i hvert fald har den fordel, at der i det mindste sker noget med efterlønnen fra 2019.
Det vil være et rent slag i luften, og det overlader vi trygt til Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg vil godt dvæle lidt ved, at jeg stadig væk synes, det er utrolig mærkeligt, at de her arbejdere og mellemuddannede folk i Sverige og Norge kan arbejde meget længere, end de kan i Danmark.
Er det ikke mærkeligt?
De økonomiske vismænd siger, at 85 pct. af dem, der går på efterløn, ikke er nedslidte.
Er det ikke mærkeligt?
Er det egentlig ikke utroligt, at man siger, at man kender en og kender en?
Jeg kender da også folk, som er i efterlønsalderen – både nogle, som er nedslidte, nogle, som ikke er nedslidte, nogle, som er højtlønnede, nogle, som er lavtlønnede, og hvad ved jeg – men det har jo ikke noget som helst med det, vi diskuterer, at gøre.
Det er jo ikke hr. Eigil Andersens venner, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, at det danske samfund hvert eneste år bruger et kæmpe tocifret milliardbeløb på at holde arbejdsdygtige folk væk fra arbejdsmarkedet med det resultat at fjerne den fremtidige finansiering af velfærdssamfundet til skade for de svageste.
Så SF har et overklassesynspunkt og et middelklassesynspunkt imod de svage, som bliver ofre for den her politik.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Når erhvervsfrekvensen i de her aldersgrupper er højere i f.eks. Norge, end den er i Danmark, skyldes det, at man i Norge har en ordentlig seniorpolitik; det har man ikke i Danmark.
De arbejdsgivervenner, man har i Liberal Alliance, skulle man tage at tale med og få til at opføre sig ordentligt og få til at se perspektiverne i at have ældre lønmodtagere ansat.
Med hensyn til penge og skattelettelser må man jo sige, at den her regering har ydet nogle skattelettelser på 10 mia. kr. om året, og de er fortrinsvis givet til mennesker, som har nogle høje indtægter.
Det er en dybt asocial måde at bruge pengene på, og det er da bare ét eksempel på et fejltrin – et fejltrin, som Liberal Alliance syntes var for lille og ville have gjort større.
Villum Christensen (LA), 2010-04-06:
Når man hører på hr. Eigil Andersens ræsonnementer igennem længere tid, er det, ligesom om der er forhold i den nationaløkonomiske teori, hvor jeg ikke ved, om kurverne vender forkert eller vender modsat af, hvad gængse økonomer kan udlede.
Nu skal jeg prøve at spørge meget klart: Er hr. Eigil Andersen ikke enig i, at hvis man mangler arbejdskraft, bliver samfundslagkagen mindre?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
I dag har vi ikke brug for mere arbejdskraft på grund af den store arbejdsløshed.
Vi er, som jeg også har sagt, enige i, at vi på længere sigt har brug for mere arbejdskraft, og det skal der gøres noget ved.
Det skal gøres mere attraktivt, at man på frivillig basis kan kombinere efterløn og et deltidsarbejde.
Et andet punkt, man kan gøre noget ved, er at forbedre det danske arbejdsmiljø.
50.000 mennesker er syge hver dag i Danmark på grund af dårligt arbejdsmiljø.
Hvis man forestillede sig, at man fik fjernet bare halvdelen af arbejdsulykkerne, halvdelen af erhvervssygdommene og halvdelen af det dårlige psykiske arbejdsmiljø, var der dagligt 25.000 flere mennesker til stede på det danske arbejdsmarked.
Hvad vil Liberal Alliance gøre for at bidrage til det?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Liberal Alliance vil med beslutningsforslaget pålægge regeringen – og jeg citerer – »at fremsætte de nødvendige lovforslag for at sikre en gradvis afskaffelse af efterlønsordningen …«.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at vi Konservative gerne vil være med til at ændre efterlønnen, så snart der er et politisk flertal for det.
Vi Konservative ser – ligesom Liberal Alliance gør det – med stor bekymring på, at antallet af selvforsørgende danskere falder år for år.
Det skyldes hovedsagelig flere ældre og færre unge, men det skyldes også mange andre faktorer.
For os Konservative er beskæftigelse og selvforsørgelse værdier, som vi arbejder på at fremme.
Vi er derfor glade for, at regeringen siden sin tiltræden i 2001 har ført en politik, der tilskynder folk til at forsørge sig selv.
Regeringen har sænket indkomstskatten markant, ligesom den har ført en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
Men vi holder naturligvis også de aftaler, som vi indgår, og desværre må vi konstatere, at der ikke i øjeblikket er et flertal for at ændre velfærdsaftalen, som bl.a. også omfatter efterlønnen.
Den aftale hæver gradvis efterlønsalderen til 62 år fra 2019.
Samme aftale hæver i øvrigt folkepensionsalderen fra 65 til 67 år i perioden 2024 til 2027.
Velfærdsaftalen betyder imidlertid ikke, at vi kan hvile på laurbærrene frem til 2019.
I den kommende tid vil en stor del af regeringens tid gå med at reducere de offentlige udgifter, der har vokset sig alt, alt for store.
I Danmark har vi til trods for skattestoppet verdens højeste skattetryk.
I modsætning til oppositionen, der netop har meddelt, at de vil hæve skatterne, hvis de vinder næste valg, vil vi holde fast i skattestoppet.
Summa summarum: Vi vil reducere statens udgifter for at undgå at brandskatte danskerne.
Men ud over at reducere statens udgifter vil vi også tage fat på andre reformer.
Af regeringens nye arbejdsprogram fremgår det således, at regeringen vil føre en aktiv reformpolitik.
Det indebærer bl.a. en reform af førtidspensionen, så færre unge med psykiske lidelser bliver førtidspensionister.
Det indebærer også en justering af SU-systemet, så vores studerende færdiggør deres studier og finder arbejde tidligere, end det sker i dag.
Men alt i alt kan vi Konservative altså ikke bakke op om beslutningsforslaget fra Liberal Alliance, men vi vil fortsat, og det skal der ikke være tvivl om, arbejde for en aktiv reformpolitik, der sikrer flere selvforsørgende danskere.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi har sagt, at vi er villige til at se på efterlønsordningen, men at vi også står ved de aftaler, som vi indgår.
Det vil sige, at hvis ikke der er et flertal for at se på efterlønnen, jamen så må vi jo erkende, at vi ikke kommer igennem med den politik, som vi gerne vil have.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Jeg synes, det er fint, at vi fik bekræftet, at det er Det Konservative Folkepartis intention at få forringet efterlønsordningen, altså at få lavet en reform, der forringer efterlønsordningen allerede i næste valgperiode.
Det kvitterer jeg for.
Det synes jeg er fornemt.
Det er modigt.
Men spørgsmålet er så: Hvor langt rækker det her mod?
For sagen er jo den, at det ikke bare er et spørgsmål om, hvorvidt man sådan lige umiddelbart kan tælle til 90 mandater.
I Folketinget er det også et spørgsmål om, om man har de afgørende mandater, så man kan presse dem, man arbejder sammen med til daglig, til at gå i en bestemt retning.
Der må man sige, at De Konservative jo faktisk p.t. sidder med de afgørende mandater på samme måde, som Venstre gør, og som Dansk Folkeparti gør.
Men det har ligesom ikke rigtig flyttet læsset ret meget.
Jo, der er blevet indgået en aftale i 2006, som har virkning 13 år senere, altså fra 2019.
Vil vi se De Konservative stille sig op og sige: Det her er simpelt hen bare en betingelse for, at vi er med i regeringssamarbejdet i næste periode, at nu skal vi have gjort noget ved efterlønnen?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Jeg tror, historien har vist – også over for Liberal Alliance – at ultimative krav ikke er noget, man skal stille.
Men man kan godt arbejde for nogle ting, og der er som sagt ingen tvivl om, at vi meget gerne vil arbejde for, at vi har en aktiv reformpolitik her i landet.
Derfor har vi også sagt, at vi synes, det er nødvendigt på sigt at se på at ændre efterlønnen.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Kan man konkludere, at De Konservative har to synspunkter på samme tidspunkt, nemlig punkt 1, at man vil fastholde den nuværende ordning, og punkt 2, at man vil have den ændret og dermed forringe de nuværende efterlønsrettigheder?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Man kan sige det på den måde, at vores politik er ganske klar.
Men vi må også bare erkende, at der ikke er et flertal for at ændre efterlønnen på nuværende tidspunkt, og vi har indgået et forlig, velfærdsforliget, og det forlig står vi naturligvis ved.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Hvor mange af de mennesker, som man på længere sigt vil fjerne muligheden for at kunne gå på efterløn fra, forventer man fra konservativ side skal på sygedagpenge; hvor mange forventer man skal på førtidspension; og hvor mange skal på kontanthjælp?
Jeg spørger, fordi mennesker jo ikke forsvinder, fordi man fjerner en rettighed fra dem.
De besparelser, man taler om på det her område, er jo fuldstændig urealistiske, fordi mange af de mennesker ikke kan arbejde, hvilket vi også har prøvet at belyse her i debatten.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Nu er tal jo en taknemlig størrelse, og derfor er der naturligvis også mange diskussioner om, hvordan de skal fortolkes, og på hvilken måde.
Men jeg synes, at det, der er væsentligt at slå fast her i dag, er, at vi synes, det er relevant at føre en aktiv reformpolitik og netop også at gå ind og se på muligheden for at ændre på efterlønnen.
Men vi står selvfølgelig ved det forlig, som vi har indgået.
Så synes jeg også, at man skal bemærke sig, at vi netop her til sommer tager fat på at se på, hvad vi kan gøre for at lave en fornyelse af vores førtidspensionssystem, og det har vi da også store forhåbninger til.
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Nu siger hr. Anders Samuelsen, at det her lyder som et ekko af det, der blev sagt under det tidligere beslutningsforslag.
Det er der jo sådan set ikke så meget underligt i.
Hvis der var en slingrekurs, så ville jeg synes, at hr. Anders Samuelsen havde noget at kritisere, men her er en meget fast forankret politik.
Man ved, hvad man får.
Jeg går også ud fra, at hr. Anders Samuelsen er bevidst om, at regeringen i efteråret 2008 indkaldte til politiske forhandlinger om netop at modernisere dagpengesystemet.
Det var der på daværende tidspunkt så absolut ikke et politisk flertal for.
Det var endda i en tid, hvor økonomien buldrede derudad, og hvor antallet af arbejdsløse var meget, meget lavere, end det er nu.
Derfor er tiden ganske enkelt ikke til at gennemføre det forslag, som Liberal Alliance har fremsat.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Jeg fik jo ikke noget svar på, hvornår tiden så er til det.
Tiden er ikke til det, når det går godt.
Tiden er heller ikke til det, når det går knap så godt.
Man kan faktisk omvendt sige, at det jo burde være nu, at man skulle gøre sådan nogle ting, for formålet med det her er jo ikke at straffe folk, der få understøttelse eller andet.
Det er at få skabt noget luft, der gør, at man kan skabe en vækstpolitik i det her land, som gør, at man kan frigøre midler, så man kan gøre det danske erhvervsliv mere konkurrencedygtigt, så vi kan få skabt nye arbejdspladser.
Derfor er det jo egentligt det optimale tidspunkt at gøre de her ting på.
Vi er godt nok i en krisesituation, men der er ikke en særlig høj arbejdsløshed.
Det her er jo intet sammenlignet med, hvad man var i stand til i SR-regeringens tid, hvor man reelt forkortede dagpengeperioden fra 17 år til 4 år.
Her taler vi bare om at skære den ned med yderligere 2 år, så vi er nede i nærheden af svenskernes niveau.
Synes regeringen ikke, når det kommer til stykket – bare i et lille lukket lokale som det her – at det er en god idé?
Kan vi ikke få den indrømmelse?
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Jeg ved ikke, hvad det er for en indrømmelse, hr. Anders Samuelsen ønsker at få, for i efteråret 2008 fremlagde regeringen rent faktisk nogle planer om at modernisere dagpengesystemet.
På daværende tidspunkt var der stort set ingen arbejdsløse.
Vi har vel næppe nogen sinde før set så lav en arbejdsløshed, og økonomien buldrede derudad.
Men var der flertal for det?
Det var der bestemt ikke.
Når tiden ikke var til det, da det gik rigtig godt, hvordan kan hr. Anders Samuelsen så forestille sig, at der vil være et politisk flertal for det nu?
Det betyder, at vi bl.a. har styrket indsatsen over for den gruppe, der risikerer at blive afskediget eller allerede har fået varsel om fyring.
Regeringen har desuden styrket indsatsen over for de unge, og som jeg nævnte tidligere, fremlægger jeg ved udgangen af april måned en plan om langtidsledighed, som gør, at vi også tager fat på den front.