runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Det er jo heller ikke, fordi jeg afviser, at der kan være et problem.
Selvfølgelig kan der det, ligesom der også inden for meget højt specialiserede fag i Danmark kan være et problem med en akut mangel på arbejdskraft, og det skal selvfølgelig løses, så tingene ikke går i stå, fordi arbejdskraften ikke er der.
Jeg siger bare, at det jo ikke er dokumenteret eller beskrevet i forslaget.
Der står ikke noget om, hvad der er den faktiske arbejdsløshed blandt de færøske bygningsarbejdere.
Det står der ikke noget om.
Der står bare, at hvis den kommer under 6 pct., så skal man altså uden videre administrativt kunne tilføre yderligere arbejdskraft.
Så jeg synes, det er meget rimeligt, at vi får opklaret det i behandlingen af sådan et lovforslag, også selv om det så ender med, at alle partier i Folketinget stemmer for det.
Vi skal jo trods alt vide, hvad det er, vi gør.
Villum Christensen (LA), 2014-05-06:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort og blot meddele, at Liberal Alliance naturligvis ikke har noget at indvende mod at følge landsstyrets ønske om at tilvejebringe et retligt grundlag for, at der på Færøerne kan meddeles opholdstilladelse til bygningsarbejdere fra EU-lande, når de har fået job på øerne, også selv om den gennemsnitlige ledighed ikke er nede på 3,5.
Det viser sig jo, hver gang man fastsætter sådanne mere eller mindre rigide gennemsnitstal, at der vil opstå uhensigtsmæssigheder på et stærkt fagopdelt arbejdsmarked.
Vi mener under ingen omstændigheder, at bureaukratiske ansøgningsregler skal være en hindring for, at erhvervslivet kan udvikle sig, og vi kan derfor anbefale forslaget.
Mike Legarth (KF), 2014-05-06:
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Det er så det nye, som det også har været drøftet her i salen allerede.
Da vi jo som hovedregel i Det Konservative Folkeparti har til hensigt at efterkomme vore venner i rigsfællesskabets ønsker og ikke ser nogen grund til ikke at gøre i den her sag, så støtter vi det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Jamen jeg vil bare kvittere for ordførerens indlæg og også for holdningen om, at vi skal gøre arbejdet ordentligt, sådan at det ikke bare bliver en sovepude for medlemmerne af Folketinget, hvis der fra Færøerne eller Grønland kommer en anmodning om at gøre et eller andet – altså at vi bare gør det uden at sætte os ind i det.
Det er jo en form for ansvarsforflygtigelse, for når vi trykker på knapperne her, når lovforslaget skal vedtages, så påtager vi os jo et politisk medansvar for den lovgivning, der nu kommer til at virke på Færøerne.
Og det ansvar skal vi jo stå ved.
Så tak for det.
Og jeg ved, at ordføreren ikke bliver fornærmet eller får røde knopper over, at vi siger tingene, som de er – tværtimod, det er han selv god til, og sådan skal det være. Jeg har bare et faktuelt spørgsmål, og der er ingen kritik, hvis ordføreren ikke kan svare på det, så stiller jeg det skriftligt.
Er ordføreren bekendt med, hvad arbejdsløshedsprocenten egentlig er blandt bygge- og anlægsarbejdere på Færøerne?
Og tak for svaret.
Og selvfølgelig er der ingen kritik af, at man ikke lige har en arbejdsløshedsprocent med.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Kan man helt afvise, at der bag det her lovforslag ligger en frygt hos de færøske arbejdsgivere for, at den konkurrence, som det færøske arbejdsmarked uden tvivl er udsat for i forbindelse med muligheden for at tage til Norge osv., skulle udmunde i, at de færøske bygningsarbejdere ville stille nogle større lønkrav, og at det måske er det, der i virkeligheden driver værket, når sådan et lovforslag bliver fremsat?
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Jeg er glad for, at justitsministeren også syntes, det var hyggeligt at læse, for det gjorde jeg i hvert fald.
Nu bliver det sådan lagt op, som om man så ikke kan være medlem af EU.
Nu er der altså efter min opfattelse mange måder at være medlem af EU på.
Der er ting, som man ikke nødvendigvis behøver, som en fuldstændig fri grænsekontrol.
Der er også andre ting, der kunne reguleres, hvis man havde været sin opgave voksen, bl.a. i justitsministerens parti, igennem årene.
Så havde vi undgået en hel masse problemer.
Så sagde justitsministeren: Nu kan vi rejse.
Altså, jeg mindes, at jeg var ude at rejse, inden vi kom med i EF.
Det var jeg altså, det kunne godt lade sig gøre at rejse, og det vil jeg også lige have en bekræftelse på: Man kunne godt rejse.
Men jeg vil lige spørge til sidst: Er det ikke rigtigt, at de der titusindvis af danske arbejdere, som står uden arbejde, ville være bedre tjent med de regler, som Færøerne har?
Edmund Joensen (SP), 2014-05-06:
Efter ønske fra Færøernes landsstyre foreslår justitsministeren i dag at ændre den færøske udlændingelov.
Formålet er selvfølgelig at gøre det nemmere for EU-borgere at arbejde på Færøerne inden for bygge- og anlægssektoren, eller sagt på en anden måde: Det skal være nemmere for virksomhederne at rekruttere medarbejdere til stillinger inden for den nævnte sektor.
Baggrunden er, at der er mangel på faglært arbejdskraft inden for byggeog anlægssektoren på Færøerne.
Man kan så spørge, hvorfor der ikke er faglærte håndværkere nok til at besætte alle stillingerne i sektoren, og det er der spurgt om i dag.
En forklaring er, at man har en meget fleksibel arbejdsstyrke, som flytter sig hurtigt og efter konjunkturerne, og at mange færøske håndværkere således arbejder uden for landets grænser.
Bare for at nævne et eksempel kan jeg sige, at der er mange elektrikere beskæftiget i Norge, bl.a. inden for byggeriet og offshorebranchen.
Så jeg har et lille spørgsmål til ministeren:
Som bekendt er der en overenskomst mellem de nordiske stater om det fællesnordiske arbejdsmarked.
Derfor vil jeg lige høre justitsministeren, om hun kan oplyse, hvordan begrænsningen i den færøske udlændingelov harmonerer med den nordiske overenskomst.
Herudover vil jeg kun sige, at Sambandspartiet på Christiansborg støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Og tak til ordføreren for indlægget.
Det er igen af – hvad skal man sige – videbegærlighed, jeg spørger.
Det er for bedre at forstå det færøske arbejdsmarked, hvad situationen er, og også for at forstå baggrunden for sådan et lovforslag.
Jeg kan forstå, at der åbenbart allerede nu er mangel på faglært arbejdskraft inden for bygge- og anlægssektoren – det siger ordføreren i hvert fald.
Så er mit spørgsmål: Hvad gøres der på Færøerne for at uddanne ufaglært arbejdskraft, sådan at den kan bestride både de job, der mangler at blive besat i dag, og de job, der i givet fald ikke kan besættes fremover inden for bygge- og anlægssektoren?
Edmund Joensen (SP), 2014-05-06:
Altså, situationen er den, som tidligere sagt i dag, at vi jo er naboer til Norge, som har et af de bedste arbejdsmarkeder, som giver høje lønninger og megen fritid.
Så Færøerne er i meget stor konkurrence med Norge på mange måder.
Selvfølgelig er det sådan, at folk flytter.
Færingerne er jo et mobilt folkeslag, der er vant til at sejle ud i verden og flytte sig hurtigt, og nu er det gunstigt med hensyn til indtjening og fritid at arbejde i Norge, så de veluddannede flytter gerne et stykke tid til Norge for at tjene gode penge.
Nu nævnte jeg som eksempel elektrikere, som man mangler på Færøerne.
Derfor giver man nu plads til, at der kan importeres speciel arbejdskraft.
Hvad angår uddannelse, går det sin gang.
Uddannelse sker jo helt tiden, og specielt inden for bygge- og anlægsbranchen er det min fornemmelse, at der selvfølgelig sker en optrapning inden for de erhverv, som giver de bedste lønninger og den meste fritid.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Tak for svaret.
Nu nævnte ordføreren jo selv elektrikerne som én gruppe.
Jeg er ikke elektriker, men jeg har indtrykket af, at det da i hvert fald er en ret krævende uddannelse, man skal gennemgå.
Det kræver væsentlige kvalifikationer at kunne bestride et job som elektriker, og der er sikkert også noget med autorisation og sådan noget på Færøerne, kunne jeg forestille mig.
Hvordan vurderer ordføreren mulighederne for at tiltrække arbejdskraft med de kvalifikationer udefra?
Er der nogle bestemte lande, man har i kikkerten, hvor man håber at kunne tiltrække arbejdskraft fra?
Edmund Joensen (SP), 2014-05-06:
Landsstyret har kun sagt, at det vil tiltrække arbejdskraft fra EU-landene, så nærmere kan jeg ikke beskrive det.
Men jeg går ud fra, at arbejdskraften skal være på højde med de kvalificerede, som i dette tilfælde er rejst til Norge.
De kvalifikationer, som nu mangler på Færøerne, skal være på højde med deres.
Men helt hvor de kommer fra i EU, er svært at sige, det ved jeg ikke.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det vil fremgå af min tale, og som det også er fremgået af mange af de andre taler, er lovforslaget fremsat efter ønske fra det færøske landsstyre, og det glæder mig, at man fra Folketingets side er indstillet på at hjælpe Færøerne med at løse det akutte problem med mangel på kvalificeret faglært arbejdskraft inden for bygge- og anlægssektoren.
Jeg skal lige forklare, at når lovforslaget er fremsat så sent i folketingssamlingen, skyldes det, at landsstyret har haft et stærkt ønske om, at lovforslaget blev behandlet på denne side af sommerferien, og derfor er Færøernes Lagting også indstillet på, at lovforslaget behandles parallelt i Folketinget og Lagtinget.
Lovforslaget blev førstebehandlet i det færøske Lagting i går, og et flertal i Lagtinget forventes inden lovforslagets vedtagelse i Folketinget at tilslutte sig forslaget om ændringen.
Lagtingets udtalelse vil, så snart den foreligger, også bliver oversendt til Færøudvalget, og med disse ord vil jeg sige tak for en god behandling af lovforslaget.
Så mangler jeg måske lige at svare, undskyld, på hr. Edmund Joensens spørgsmål, som vedrørte noget i forbindelse med de særlige omstændigheder, der er for nordiske statsborgere, når man rejser.
Der har vi jo nogle særlig gode vilkår for at kunne rejse.
De regler er der ikke noget der bliver ændret ved, og de regler, der vedrører den her udvidelse af EU-ordningen, handler jo om nogle andre borgere, som har andre rejsebetingelser.
Hvis det svar ikke er fyldestgørende nok, svarer jeg selvfølgelig gerne på et skriftligt uddybende spørgsmål.
Men generelt kan man sige, at vi jo har en særlig nordisk aftale, som giver os bedre rettigheder, og den ændrer det her ikke noget ved.
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Tak til justitsministeren.
Som jeg gjorde opmærksom på i min tale, blev jeg så nostalgisk over at læse det her og over, hvordan det var, også i Danmark, i gamle dage, hvor man selv kunne kontrollere sit arbejdsmarked.
I det øjeblik, hvor man havde behov for udenlandsk arbejdskraft, åbnede man op for det, også for europæisk arbejdskraft, og i det øjeblik, hvor man ikke havde, lukkede man.
Jeg vil spørge justitsministeren, om ikke der er noget positivt i det, i den gode gamle tanke, som vi altid havde i Danmark dengang, og som også Færøerne har nu, om, at vi først og fremmest prioriterer danske arbejdere og sikrer, at der ikke er i titusindvis af danske arbejdere, der kommer til at stå uden job, der så bare bliver taget af vores EU-partneres arbejdere.
Var det ikke en god tanke?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Man kan jo næsten få den tanke, at det, som hr. Søren Espersen spørger til, er: Var Danmark ikke bedre stillet, hvis vi ikke var medlem af EU?
Det er i hvert fald bestemt ikke min, for der er så mange flere fordele ved at være medlem af EU, end der er ved ikke at være det.
Et af elementerne sådan helt grundlæggende i at være medlem af EU er jo, at vi har den frie bevægelighed, og at man derfor kan rejse og arbejde og slå sig ned.
Og jeg synes, at der på en eller anden måde, selv om jeg godt kan forstå romantikken – hvor var det hyggeligt, da vi bestemte selv – alligevel er noget mere praktisk og også moderne ved, at mennesker kan rejse, at man har frihed til at vælge, hvor man gerne vil være, og at man, hvis man kan få et arbejde, sådan set også kan få en fremtid et andet sted – at vi kan flytte os rundt.
Det giver i øvrigt også vækst og arbejdspladser, som jeg hvert fald selv sætter stor pris på, og som bidrager positivt til den danske statskasse.
Så selv om det er hyggeligt at læse om, tror jeg, at jeg foretrækker virkeligheden, som den er i dag.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-06:
Tak for det og tak for ministerens svar.
Jeg skal i forhold til de energitunge virksomheder bare lige have præciseret, at vi altså taler om, at de energitunge virksomheder, som bruger over 100 gigawatt inden sommerferien, havde jeg nær sagt, bliver ramt af det her; hvis de så først bruger over 100 gigawatt efter sommerferien, bliver de undtaget.
Er det ikke noget, ministeren er interesseret i at se lidt nærmere på sammen med os i de øvrige partier, da det jo strider lidt imod de intentioner, vi i Folketinget har givet udtryk for tidligere?
I det materiale, vi har modtaget, står der, at engrosmodellen skal udskydes, på grund af at der er brug for mere tid til at teste de her it-systemer, som vi skal bruge, og at det derudover også er et spørgsmål om, at vi mangler at få truffet nogle beslutninger om en eventuel forsikringsordning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Mangler vi ikke i bund og grund også, at vores stat, SKAT og Energistyrelsen får truffet en beslutning om, hvad det egentlig er, vi vil med det her, inden vi kan komme videre med forsikringsmodeller, og hvad ved jeg?
Er det egentlig ikke en myndighedsbeslutning, som er blevet udskudt i meget lang tid, som gør, at vi står i den situation i dag, at vi må udskyde engrosmodellen?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Tak for det og tak for spørgsmålet.
Nej, der er flere forhold.
Det er ganske rigtigt, som jeg netop har anført, at der udestår et større teknisk stykke arbejde, og det er derfor, vi udsætter engrosmodellen.
Men det er også ganske korrekt, som spørgeren antager, at der er et udestående spørgsmål om sikring af indbetaling af elafgifterne til staten, som er under afklaring.
Det er vigtigt, at der findes en løsning, som kan håndteres inden for engrosmodellen, som både sikrer hensynet til de konkurrencemæssige forhold mellem aktørerne og sikrer statens provenu fra elafgifterne.
Så der er ganske rigtigt også et udestående spørgsmål mellem Energiministeriet og Skatteministeriet, hvor vi så drøfter frem og tilbage, og det skal også finde sin afklaring.
For så vidt angår PSO-lempelser til de energiintensive virksomheder, så er det her jo ikke tilsigtet.
Der er som sagt tale om en fejl, som vi retter op på, og det kan ganske rigtigt have den betydning, at man i det ene halvår kan undtages fra at skulle betale de her PSO-bidrag og det næste halvår ikke kan.
Det er derfor, det er vigtigt for os at få det afklaret så hurtigt som muligt.
Men der er ikke på nogen måde tale om en ønsket effekt – der er tale om en korrekturfejl, som vi retter op på.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-06:
Tak for det.
For at sikre os rigelig tid til at indføre de her it-systemer ude hos dem, vi nu beslutter der skal opkræve, og for at undgå, at vi skal udskyde engrosmodellen en ekstra gang, hvor har ministeren så sin smertegrænse for, hvornår SKAT og Energistyrelsen skal have truffet den her beslutning for, hvordan man vil håndtere det her?
Jeg synes, det er lidt bekymrende, at man internt i styrelsen faktisk udskyder den her problemstilling, som er en del af årsagen til, at vi må udskyde engrosmodellen.
Hvor går ministerens smertegrænse med hensyn til, hvornår der skal være trukket en streg i sandet, og siger: Det er sådan, vi gør?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Tak for det.
Hermed vil engrosmodellen kunne implementeres som forudsat den 1. oktober 2015.
Jeg er helt opmærksom på, at en senere afklaring af reglerne om elafgifterne vil kunne medføre forsinkelser af engrosmodellen, og det vil være skadeligt for markedet, og det vil give projektet yderligere udviklingsomkostninger, så det skal selvfølgelig undgås.
Mikkel Dencker (DF), 2014-05-06:
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti anerkender vi, at leveringspligtmodellen vil være et fremskridt i forbindelse med en fair og lige konkurrence på elmarkedet og vil alt andet lige give muligheder for, at forbrugerne kan få lavere elpriser.
Så langt er vi enige.
Men det er jo en forudsætning for, at man kan udnytte det her marked med de lavere priser, at man ved, hvordan man skal gøre.
Anerkender ministeren ikke, at der er en betydelig del af befolkningen, som ikke benytter internettet i særlig stort omfang eller slet ikke har noget eller har et meget begrænset kendskab til det og lever fint uden det?
Og at den gruppe borgere jo altså vil være tabere i den her liberalisering, i og med at de så bliver hos deres nuværende selskab, som ikke længere har nogen begrænsninger for, hvordan de kan prissætte den elektricitet, de sælger til dem, som dermed risikerer at blive malket.
Hvordan vil regeringen løse det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo, det er oplagt, at vi har forsøgt at gøre noget for det.
Vi kan jo f.eks. også se tilsvarende på telefoniområdet.
Men omvendt kender jeg jo altså også folk, der med stor dygtighed orienterer sig i priser og sørger for at få et ordentligt tilbud, også uden at benytte sig af internettet.
Jeg har som sagt redegjort for, hvad det er, vi prøver at gøre over for de særlig it-svage, men vi har da også en forventning om, at de årlige undersøgelser, vi laver over prismekanismerne, også vil blive fortalt i pressen, og hvis der er selskaber, der er særlig urimelige, så vil det på den måde også via offentligheden – og det behøver ikke bare være internettet – komme til forbrugernes øre.
Mike Legarth (KF), 2014-05-06:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget her.
Det gør vi bl.a., fordi det jo var en konservativ mærkesag at få engrosmodellen ind i energiforliget.
Det synes vi er rigtig godt.
Det er ærgerligt, at vi må udsætte det, men jeg er nu ikke enig med den foregående ordfører om hvorfor.
Sådan som jeg ser det, er det jo, fordi SKAT ikke har taget stilling til, om det er elhandlerne eller det er forsyningsselskabet, som skal opkræve skatten, og så længe det ikke er afklaret, kan man jo faktisk ikke teknisk lave løsningen.
Derfor kunne man jo allerede nu frygte, om det overhovedet kan lade sig gøre at levere den i oktober 2015, som der lægges op til.
Jeg håber meget, at der bliver lagt det pres, at Skatteministeriet hurtigt finder en teknisk løsning, sådan at det i hvert fald ligger fast, sådan at forsyningsselskaberne og elhandelsselskaberne kan komme i gang med at lave en model, som kan blive testet hele vejen igennem forløbet, så vi er sikre på, at når vi lancerer den her løsning, virker den, og så er der ingen fejl.
Det ser vi meget frem til, for det bliver jo en stor gevinst, når vi åbner markedet, når der kommer konkurrence på markedet om, hvor man skal købe sin el, når der kommer den bevidstgørelse af, at man kan gå ind på elpristavlen, i det hele taget forbrugeroplysninger om, hvor man køber billigst.
Det er jo den måde, man skaber konkurrence på, så det ser vi meget frem til.
På samme måde kommer der jo en regningsreform, sådan at det for forbrugeren bliver meget enklere at læse sin energiregning.
Vi støtter også, at forsyningspligten forsvinder, ud med den, det er rigtig glimrende.
Det har aldrig været særlig sundt, at det er en styrelse, der sidder og fastsætter, hvad den enkelte skal betale.
Så nu kommer der altså en fordel for den enkelte forbruger, ved at man selv skal sætte sig ind i, hvor man vil have sin el fra, og så kan man selvfølgelig samtidig afsøge markedet for at finde den billigste.
Det er den måde, man driver effektiv forretning på.
Så det ser vi frem til.
De bliver så forpligtet til at levere til de borgere, der efterspørger elektricitet til kontakterne, og det ser vi ikke nogen problemer i.
Der har været rejst en problemstilling om dårlige betalere og dem, som ikke sørger for at betale sit, og her har man så altså mulighed for at kræve en sikkerhedsstillelse, fordi vi har set, at der er nogle, der bevæger sig fra det ene selskab til det andet uden at betale de regninger, de efterlader.
Så der er her et fair regime for det.
Elreguleringsudvalget har kigget på den problemstilling og har ikke fundet det.
Jeg synes, at det er værd under udvalgsarbejdet lige at sikre os, at der ikke er nogen problemer i det.
Jeg forestiller mig nu ikke, at der er nogle, der ikke vil levere strøm til folk, der gerne vil købe det.
Så umiddelbart tror jeg, at det kan løses, men lad os gennemgå det under udvalgsarbejdet.
Men samlet set støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Der ligger jo i forslaget heldigvis indlejret en varsling af prisstigninger af betydeligt omfang pr. brev.
Det er jo heller ikke på nettet, men vi har som sagt også de her forskellige mekanismer uden for forslaget, der handler om at opkvalificere folk, der er dårlige netbrugere.
Så jeg mener, at vi på mange måder varetager vores beskyttelseshensyn, og er i øvrigt enig i spørgerens hensigter, i forhold til at vi selvfølgelig skal undgå en situation, hvor folk bliver malket fuldstændig uden at kunne stille noget op i den anledning.
Villum Christensen (LA), 2014-05-06:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg kunne forstå, at ministeren kerer sig om at vække markedet ved kampagner efterfølgende, og det kan der være rigtig god grund til.
Nu har vi jo haft en liberalisering på det her område i over 10 år, uden at der rigtig er sket noget.
Som jeg antydede i min ordførertale, kan det også have noget at gøre med de interesser, der er knyttet til det her marked.
Nogle har mere interesse i at vække markedet end andre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Er det sådan, at det bliver ministeriet eller Energistyrelsen, der vil stå for den kampagne og sende breve ud til forbrugerne, eller overlader man det trygt til Dansk Energi eller andre, så ræven kan få lov at vogte gæs endnu et år eller to?
Hvordan forestiller ministeren sig denne vækning af markedet med de kampagner, som jeg hørte i talen?
Hvordan foreslår ministeren det skal foregå?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Jeg kan ikke på stående fod huske, hvem der skal forestå selve kampagnen, men jeg kan i hvert fald fortælle, at formålet med kampagnen selvfølgelig er at give noget uvildig og brugbar information for de kunder, der skal operere i det.
Men jeg vil i øvrigt forfærdelig gerne vende tilbage med et mere præcist svar en anden god gang.
Villum Christensen (LA), 2014-05-06:
Tak for det.
Så håber jeg da, at jeg om ikke andet har vakt opmærksomheden hos ministeren omkring det forhold, at det ikke er ligegyldigt, hvilket brevpapir man sender ud, når man skal orientere om en kompliceret sag.
Mit andet spørgsmål kunne handle om det forhold, at der i lovbemærkningerne ikke rigtig står noget om, hvad det her koster, andet end Prisportalen.
Hvordan kan man tjene ½ mia. kr. ved at markedsliggøre det her område, og så når man skyder det et år, så koster det ikke noget.
Så det er et ret enkelt spørgsmål.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Det er klart, at der er nogle økonomiske konsekvenser ved udskydelsen, bl.a. er der en meromkostning for Energinet.dk på ca. 13 mio. kr. med den her udskydelse, og flere udskydelser af idriftsættelsen vil selvfølgelig medføre yderligere omkostninger.
Men det er også klart, at det her kan have økonomiske konsekvenser for elhandelsvirksomhederne, at markedsomlægningen forsinkes.
Så man kan ikke gøre akkurate tab op, da der allerede i markedet er mulighed for at agere.
Mikkel Dencker (DF), 2014-05-06:
Så jeg skal forstå det sådan, at regeringen ikke mener, der er noget særligt behov for at indføre en form for beskyttelsemekanisme i lovgivningen, som skal beskytte de forbrugere, som ikke orienterer sig på internettet om, hvilke muligheder de har for at få en lavere elpris – sådan at de ikke bliver reduceret til malkekvæg for deres nuværende energiselskab, som bare vil beholde dem som kunder, men lader priserne stige voldsomt.
Mener regeringen virkelig ikke, at der skal være en mekanisme, som skal beskytte dem?