runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Tak for en spændende tale med en række interessante betragtninger.
Mest af alt synes jeg, det var spændende at høre om de forskelle, som fru Antonsen kunne se mellem forfatningen og reformtraktaten.
Det var vist noget med en hymne og nogle flag, som man i øvrigt har anvendt de sidste 20-30 år alligevel.
Jeg synes, det er et spændende aspekt, at det er dér forskellene ligger.
Noget af det, jeg noterede mig i forhold til indholdet af reformtraktaten, var det her med, at vi kunne gå 1 ned i antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet, og til gengæld kunne vi få 179 medlemmer af Folketinget til at agere i EU.
Det synes jeg er utrolig spændende.
Jeg mener: I dag har europaparlamentarikerne mulighed for at fremsætte ændringsforslag til de direktiver, der kommer i Ministerrådet, og jeg vil gerne høre, om fru Charlotte Antonsen mener, at vi som folketingsmedlemmer nu også får den kompetence.
Europa-Parlamentet har mulighed for simpelt hen at nedlægge veto imod store dele af EU’s forslag til direktiver.
Er det noget, vi som medlemmer af Folketinget også får mulighed for?
Og i givet fald
: Præcis hvor i reformtraktaten er det, fru Antonsen finder de her bestemmelser?
For det eneste, jeg har kunnet læse om, er et gult kort, som Kommissionen kan sidde overhørig, hvis de ønsker det.
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Hvis der ikke er tale om en formel afgivelse af suverænitet, skal vi ikke nødvendigvis have en folkeafstemning.
Det er jo ikke kun et juridisk spørgsmål, det er også noget, vi må tage stilling til politisk.
Men vi må jo først have Justitsministeriet til at gennemgå traktaten, og allerførst må vi have traktaten på bordet.
Altså, sådan må det være, når man vurderer, om vi skal have folkeafstemninger.
Nu siger hr. Jens Borking, at jeg synes, at det er en strålende traktat.
Ja, det kan jeg erklære mig enig med danskerne i.
Ifølge Berlingske Tidende i dag ville 35 pct. stemme ja til traktaten og kun 23 pct. stemme imod, hvis danskerne fik en mulighed for en folkeafstemning.
Så det er altså ikke noget med, at vi ikke tror på, at danskerne kan lide den nye traktat.
Det er simpelt hen en demokratisk vurdering, vi skal ind i.
For normalt har vi et repræsentativt demokrati, som vi sådan set er glade for - i hvert fald i Venstre - og opfatter som meget demokratisk.
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Tak for den forlængede taletid - det troede vi egentlig var aftalt, men vi fandt så ud af, at den formelle beslutning ikke var truffet.
Vi er glade for den imødekommenhed, der er blevet vist.
Vi har nu forhandlet om en ændring af EU’s spilleregler i 5 år.
Det startede i 2002, hvor konventet blev nedsat: en kreds af mennesker fra alle EU-landene; en åben debat under ledelse af den tidligere franske præsident Giscard d’Estaing.
Arbejdet i konventet resulterede i forfatningstraktaten i 2004, og ratifikationsprocessen gik så i gang.
18 gange ja til forfatningen og 2 gange nej betød, at vi i EU besluttede os for en tænkepause.
2 års tanker blev sidste år afløst af handling.
Det daværende tyske formandskab med den tyske kansler Angela Merkel i spidsen satte gang i beslutningsprocessen igen.
Hvad er det for forslag i en ny traktat, vi nu har fået?
Det glæder vi os til at høre fra såvel statsministeren som udenrigsministeren.
Kristian Jensen (V), 2007-10-11:
Et forkert argument bliver jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget, og derfor skal jeg bare for god ordens skyld sige, at de, der er interesserede, er velkommen til at gå ind på Folketingets hjemmeside og læse svarene på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 9 og i den tabel, der er, se, at enhver af de grupper af overførselsindkomstmodtagere, som vi har regnet på, på baggrund af det, som er foreslået, vil få en indkomstfremgang frem til 2015 i forhold til den indkomst, de har haft her i 2007.
Så til spørgsmålet omkring, at jeg ligesom skulle være ked af, at hr. Frank Aaen tog udgangspunkt i regeringens besvarelser: Nej, det er jeg ikke.
Jeg er sådan set meget glad for det.
Jeg er så glad, at jeg endda ville ønske, at hr. Frank Aaen ville tage udgangspunkt i hele besvarelsen - hele besvarelsen - der viser, at når man kigger på finansieringen på lang sigt og med troen på, at Danmark fortsætter som nation efter 2015, og vi tager alle aspekter med, så er finansieringen fuldt ud dækket.
Og dermed bliver der ikke taget én eneste krone fra velfærd til at betale for skattelettelser.
Skattelettelserne er finansierede.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Hvad angår det med, om der tages penge fra nogle, vil jeg bare igen sige, at jeg ikke kan forstå, at skatteministeren taler udenom.
Der var ifølge regeringens egen opfattelse af situationen en pose penge på grund af overskuddet i Arbejdsmarkedsfonden.
Hvis man delte de penge ud efter gældende regler, havde pensionister og arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere fået flere penge i hånden, end de nu får.
Det betyder selvfølgelig, at en del af den pose penge, som man syntes der var, har man taget fra pensionister og arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere og givet til dem, der er rige.
Så enkelt er det.
Kristian Jensen (V), 2007-10-11:
Det er igen ikke korrekt.
Det fremgår tydeligt af svaret på Skatteudvalgets spørgsmål nr. 9, at alle indkomstgrupper oplever en indkomstfremgang, alle dagpenge- og overførselsindkomstgrupper oplever en indkomstfremgang.
Så til spørgsmålet om finansieringen.
Det kan godt være, at hr. Frank Aaen har et så sort syn på tilværelsen, at hr. Frank Aaen mener, at verden slutter i år 2015.
Og så er det måske korrekt, at man kan sige, at der likviditetsmæssigt er et tab frem til 2015, der gør, at pengene så er væk.
Men vi, der sådan er lidt mere optimistiske omkring livet og tror på, at verden faktisk også fortsætter efter 2015, er jo nødt til at kigge på de varige virkninger af det.
Vi er nødt til at kigge på, hvordan udviklingen er, når vi har løftet energiafgifterne frem til 2015, og hvad den varige virkning så er af det.
Hvis man vil dele mit optimistiske livssyn og tro på, at Danmark overlever efter 2015 - og det håber jeg egentlig vi kan være enige om at vi gør - så er man nødt til at kigge på, hvad den varige virkning af forslaget her er.
Så er den varige virkning, præcis som jeg har sagt, og så er der fuld balance mellem de penge, vi bruger til at lette skatten på arbejde, og de penge, vi sørger for der er til at finansiere lettelsen.
Og dermed er der, som der er svaret på udvalgets spørgsmål nr. 10, et rundt nul i varig virkning i forhold til statskassen.
Der bliver ikke taget én krone fra velfærd.
Det, vi sikrer, er, at skattelettelserne er finansieret fuldt ud.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Det kunne være lidt svært at høre i ordstrømmen, men jeg tager alligevel det, som skatteministeren sagde, som to bekræftelser: Den ene er, at der frem til 2015 er et underskud i regeringens skatteforslag på 4,2 mia. kr. Og det betyder sagt på en anden måde, at regeringen mener, at den har 4,2 mia. kr., der kan bruges frem til 2015.
De kunne have været brugt til velfærd, hvis man ville - værsgo, mere velfærd - det ville kommunerne have været glade for, eller de kan gives til skattelettelser til specielt de rigeste.
Det er regeringens valg, men der var altså nogle penge, som man syntes man hellere ville dele ud til de rige end give til velfærd.
Det var den ene.
Så siger skatteministeren ganske vist, at der ikke er nogen, der tager penge fra nogen.
Jo, for den gældende lov siger, at der var en portion penge til pensionister og arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere, som de kunne have fået, men den bliver mindre, og det betyder, at man har taget nogle penge fra den gruppe for at give dem til nogle andre, nemlig dem, der er rigere.
Kristian Jensen (V), 2007-10-11:
Jeg vil medgive, at underholdningsværdien altid er høj, når hr. Frank Aaen tager ordet, men det betyder ikke, at sandhedsværdien er tilsvarende høj.
Vi får løst et af de store problemer, der er i det danske samfund, nemlig at vi mangler arbejdskraft, og med lovforslaget her får vi skabt muligheden for, at flere kommer ind på arbejdsmarkedet, men navnlig at de, der er på arbejdsmarkedet, vælger at arbejde mere.
Når man så går ned og kigger på, hvad finansieringselementerne er, så er det rigtigt, at et af finansieringselementerne er, at vi hæver energiafgifterne med 1,8 pct. fra nu af og frem til 2015, og det vil betyde, at alle, som bruger energi - og det gør vi jo alle sammen i et eller andet omfang - kommer til at betale lidt mere.
Og svaret på spørgsmål nr. 9, som hr. Frank Aaen refererer så kraftigt til, viser ganske tydeligt, at alle grupper - den enlige pensionist, dagpengemodtageren, kontanthjælpsmodtageren uden forsørgelsespligt og kontanthjælpsmodtageren med forsørgelsespligt samt førtidspensionisten vil opleve, at med regeringens forslag om lavere skat på arbejde bliver der faktisk taget hånd om, at alle de grupper også vil opleve en indkomstfremgang i forhold til i år.
Men jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det ikke er de store penge, vi snakker om, det er ikke noget, som vil revolutionere den enkelte persons hverdag, men det er et spørgsmål om der, som hr. Frank Aaen har sagt, bliver taget fra nogen, eller der bliver der skabt råderum til, at alle har en bedre økonomi.
Og det er det sidste, der er tilfældet: Der er faktisk en indkomstfremgang til alle.
Så spørger hr. Frank Aaen også om, hvorvidt det her nu er finansieret fuldt ud, og henviser til, at hvis man kigger på de effekter, der er i de første år, på grund af at energiafgifterne bliver indfaset gradvis med 1,8 pct. om året, som jeg nævnte, så opsamles der et likviditetsmæssigt underskud i de første år.
Men hr. Frank Aaen kigger meget enøjet på, hvilken likviditetsmæssig udvikling der er i de første år, og ikke på - hvilket er relevant hvordan den langsigtede virkning er.
For den langsigtede virkning er, at der faktisk er en meget smuk balance, når man medregner de penge, som danskerne får til øget forbrug.
Nogle af dem går naturligvis til at købe varer, som der er moms på, nogle går til at købe varer, som der også er afgift på, og hvis nogle skulle være så optimistiske, at de også bruger dem til at købe en bil, ja, så kan man fra statskassens side glæde sig over, at der virkelig kommer registreringsafgiftskroner i kassen.
Alt det skal naturligvis regnes med til, hvad der løber tilbage i statskassen.
Og når det regnes ind, så fremgår det klart af tabel 1, som jeg oplyste i svaret på spørgsmål nr. 10, at den varige virkning er, at det her er fuldstændig i balance, at det er finansieret fuldt ud, præcis som regeringen har sagt hele vejen igennem.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Jeg tager ordet, fordi vi siden førstebehandlingen har fået yderligere nogle besvarelser fra skatteministeren om virkningen af de lovforslag, der er lagt frem.
Vi har jo haft en debat, både før vi kom til det nye folketingsår og i det nye folketingsår, om, hvordan det her lovforslag stiller pensionister.
Og med lidt besvær, vil jeg sige, er det lykkedes os at få det rigtige svar ud af Skatteministeriet, og det dokumenterer det, vi har sagt hele tiden, nemlig at den eksisterende lovgivning vedrørende regulering af pensioner og dagpenge er bedre end den lovgivning, der lægges op til nu.
Det er korrekt, at de her grupper de første 2 eller 3 år får et par Gajoler som en fordelagtig følge af den nye lovgivning, der er lagt frem, men lige så snart det kommer frem til 12, 13, 14 og 15 år og varigt frem - for nu er det jo et niveau, der bliver fastlagt for lang tid frem i tiden - så ville pensionister, arbejdsløse, førtidspensionister og andre med meget lav indkomst være bedre stillet med den gældende lov end med den nye lov.
Det er ikke, fordi det er store penge, hverken den ene vej eller den anden vej.
Jeg synes jo bare, det er interessant, at når man laver en lovgivning, så laver man altså en lovgivning, der tager penge fra dem med de laveste indtægter og giver penge til dem med de højeste indtægter.
Og jeg vil bare gerne have, at skatteministeren bekræfter, at sådan er det, og at vi kan få en forklaring også fra Dansk Folkeparti på, hvorfor man går med til en lovgivning, der forfordeler på den måde ved ikke bare at give mest til de rigeste, men direkte at tage fra de fattigste og give til de rigeste.
Jeg erkender med det samme, at det er små beløb, men det er også det principielle.
For det er jo det, man har gjort, hver eneste gang man har lavet skattelovgivning i den her regerings tid: Man har taget fra de fattigste og givet til de rigeste.
Og derfor synes jeg, at det er godt at få det frem, og jeg synes, at Dansk Folkeparti skylder en forklaring, fordi de hele tiden siger, at de har åh så meget omsorg for pensionister - jeg ved ikke helt, hvordan det er med arbejdsløse, men i hvert fald med hensyn til pensionister siger man gang på gang, at der har man stor omsorg og et varmt hjerte - og så er man altså med til her at forringe vilkårene for den gruppe i forhold til gældende lovgivning.
Det var det ene og det mest principielle spørgsmål.
Så bare for en ordens skyld, fordi vi altid har en debat herinde om, om ting er finansierede eller ikke er finansierede, vil jeg sige, at selv om man tager regeringens kreative finansiering og finansierer det meste af det her med lommeuld - altså penge, der ikke er der, men som man bare tager - selv om vi accepterer, at regeringen delvis finansierer skattelettelsen med lommeuld, så mangler der stadig væk 4,2 mia. kr. Er det ikke korrekt, at selv om vi medregner regeringens lommeuld til finansieringen, så mangler der alligevel ifølge regeringens egne tal 4,2 mia. kr., for at tingene hænger sammen?
Jeg mener: Det er da interessant, når man snakker om, hvem det er, der bare lader pengene fosse ud af statskassen.
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg nævnte ikke grundlovens § 20. Der er sagt meget om det inden, som jeg er helt enig i, og det skal selvfølgelig være på plads.
Er der tvivl i forhold til grundlovens § 20, vil tvivlen selvfølgelig udløse en folkeafstemning.
Hvis der ligefrem er konklusioner om, at der er krav om en folkeafstemning, vil det også betyde en folkeafstemning.
Jeg synes ikke, det er grundlovens § 20 alene, der skal afgøre det.
Det er en afvejning af på den ene side det forhold, som hr. Messerschmidt er inde på, at mange af de operative bestemmelser heldigvis går igen fra den ene traktat til den anden, og det er vel også det, der er baggrunden for Valéry Giscard d'Estaings udtalelser, og på den anden side, at alle tilløb til et egentlig forfatningsmæssigt projekt er pillet ud af traktaten.
Det er de to ting over for hinanden.
Det spørgsmål, man skal stille sig selv, og sådan opfattede jeg også det, fru Antonsen sagde før, er: Hvis vi ikke havde haft nogen forhistorie, ikke havde haft nogen diskussion om forfatningstraktaten, men alene så på de ændringer, der nu lå om mere effektive beslutninger og sådan noget, og hvis der i øvrigt ikke var et problem med grundlovens § 20, ville vi så i den situation og med det indhold i fællesskab have besluttet en folkeafstemning – ja eller nej?
Det er det, der skal tages stilling til.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Tak for et interessant indlæg.
Jeg synes, det var spændende at høre særlig slutningen - at hr. Svend Auken mener, at hvis den her traktat vedtages, vil man slutte enhver diskussion om føderalisme.
Det tror jeg for så vidt hr. Svend Auken har ret i, alt imens alle, der ved noget om den her traktat ude i Europa fra Valéry Giscard d'Estaing over Mariann Fischer Boel og andre, siger, at det er præcis det samme indhold, som vi havde i forfatningen.
Så derfor tror jeg, hr. Auken har ret i det.
Derfor vil jeg også godt dvæle lidt ved, om ikke vi burde holde en folkeafstemning, ligesom hr. Auken og regeringen og andre jo ønskede i forbindelse med den tidligere forfatning.
Hr. Auken var inde på, at man både skulle høre eksperter og sandelig også lytte til befolkningen og vist også nogle grønne organisationer.
Det synes jeg på alle måder er godt.
Men ville den nemmeste måde at få alle disse vurderinger ind på i virkeligheden ikke bare være at melde klart og frit ud nu, ligesom man har gjort i hvert fald i Irland, at vi vil have en folkeafstemning?
Der er jo overhovedet ikke noget i grundloven, som gør, at vi ikke skulle kunne holde en folkeafstemning, så hvorfor i alverden skal man så afvente en analyse af grundlovens § 20?
Hvorfor ikke bare sige rent ud: I Danmark ønsker vi en folkeafstemning om den her traktat?
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Uanset hvor meget fru Anne Grete Holmsgaard forsøger, får fru Anne Grete Holmsgaard ikke i dag et svar fra Venstre på, om vi mener, at dette traktatudkast skal til folkeafstemning.
Men jeg vil godt sige – og det har jeg allerede i mit ordførerindlæg og efterfølgende i flere svar sagt meget klart – at med den traktat, vi skulle have stemt om, nemlig forfatningstraktaten, var der lagt op til en helt ny og anderledes konstruktion af EU-samarbejdet med en egentlig strømlinet enhedstraktat og nogle symboler, som i hvert fald var forfatningslignende, og derfor er reformtraktaten mindre end den forfatningstraktat, der var lagt op til.
Men vi er nødt til at kende traktatens præcise indhold, før vi kan sige, om Venstre vil anbefale, at vi af politiske grunde skulle afholde en folkeafstemning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Nu synes jeg faktisk, at det er interessant at få at vide, hvad det er for nogle politiske ændringer, og hvor væsentlige de skal være.
Vi ved jo i al væsentlighed, hvad der kommer til at stå i det dokument, der bliver forelagt både her i næste uge og i december.
Der er selvfølgelig nogen, der kan sætte lus i skindpelsen, men i al væsentlighed ved vi, hvad der kommer til at stå.
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Venstre har på intet tidspunkt sagt, at det alene er en juridisk afgørelse, om vi skal have en folkeafstemning.
Det må fru Anne Grete Holmsgaard henvende sig til andre partier om, det har vi aldrig sagt.
Når vi siger, at der er tale om en juridisk vurdering, er det for at afklare, om der et grundlovsmæssigt krav om en folkeafstemning.
Den politiske vurdering handler da bl.a. om, hvor meget den nye traktat er forskellig fra det samarbejde, vi har i dag, altså om der er tilstrækkelig mange ændringer til, at vi så opfatter, at det er nødvendigt at gå ud og spørge befolkningen.
Så det er sådan en rummelig politisk afvejning, vi skal foretage, først når vi ser, om traktaten overhovedet kommer i hus, og dernæst når vi får en detaljeret juridisk gennemgang.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Jeg lagde mærke til, at fru Charlotte Antonsen brugte en meget anderledes formulering i forbindelse med spørgsmålet om folkeafstemning.
Så vil jeg godt vide, hvad det egentlig er fru Charlotte Antonsen mener, for hidtil har Venstre argumenteret med, at hvis der ikke er noget sammenstød med grundloven - hvis der ikke afgives suverænitet ifølge grundlovens § 20 - så kommer der ingen folkeafstemning.
Men når fru Antonsen så siger, at det også er en politisk vurdering, hvad er det så for en politisk vurdering, der skal foretages?
Handler den om indholdet i den nye traktat, handler den om noget andet, handler den om, hvad der rører sig i befolkningen, eller hvad handler den politiske vurdering om?
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Vi har ikke taget stilling til, om der skal være en folkeafstemning, men vi mener, at det er en god traktat, som vi sagtens ville kunne forklare befolkningen er en god traktat.
Vi kan allerede i dag i Berlingeren se, at et stort flertal af dem, der har taget stilling, faktisk ønsker at sige ja til reformtraktaten.
Så vi er ikke bange for noget som helst, når vi taler om EU-området.
Vi ønsker et mere åbent og demokratisk samarbejde, men det er ikke ensbetydende med, at vi nødvendigvis skal holde en folkeafstemning.
Det er det eneste, vi har tilladt os at sige indtil videre: at det ikke er nødvendigt, at vi skal have en folkeafstemning, medmindre grundloven tilsiger det.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Jeg vil godt følge op på spørgsmålet.
Hvis fru Charlotte Antonsen er så sikker på, at der er den store begejstring i befolkningen, er det jo fuldstændig uforståeligt for mig, at det skulle være nødvendigt at hælde til juridiske spidsfindigheder, altså om der nu er meget eller lidt suverænitetsafgivelse eller slet ingen.
I stedet for kunne man, når man oven i købet har et godt produkt, gå over til den holdning at sige til befolkningen, at nu vil man gerne have cadeau for det, og så acceptere, at der selvfølgelig skal være en helt demokratisk folkeafstemning.
Det er altså efter min opfattelse voldsomt at mene, at et repræsentativt demokrati i så vigtig en sag skulle være nok til at afløse en i øvrigt tidligere lovet folkeafstemning om efter min mening nogenlunde den samme traktat.
Det kan vi være uenige om.
Men det er i hvert fald specielt at henvise til jura, hvis man i øvrigt siger, at det er et demokratisk spørgsmål, man må tage stilling til.
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Altså, der er forskel på den danske og den irske grundlov, og det er nogle andre ting, der udløser en folkeafstemning i Irland, end det er i Danmark.
Vi lægger ikke alle gode forslag ud til folkeafstemning.
Det er det, jeg også lige har svaret Enhedslisten på.
Til sidst vil jeg gerne gentage, at Venstre ikke har taget stilling til, om vi skal have en folkeafstemning.
Vi kender ikke den nye traktat, vi aner ikke, om den nye traktat giver anledning til en § 20-afstemning, fordi vi skal afgive formel, juridisk suverænitet, og derfor giver det ikke nogen mening at spekulere i det spørgsmål nu.
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Jeg synes, at det er nogle mildest talt underlige forklaringer, som fru Antonsen kommer med, på, hvorfor vi ikke skal have en folkeafstemning.
Jeg har forstået, at Irlands statsminister allerede har sagt, at de skal have en folkeafstemning, og hvis han på nuværende tidspunkt kan tage stilling til det, så kan den danske regering vel også tage stilling til det.
I forlængelse af det, som statsministeren og også fru Antonsen var inde på, nemlig at alt er godt, alt bliver bedre, alt, hvad EU rører ved, bliver sådan set til guld, vores grænser bliver bedre bevogtet, vandkvaliteten er blevet forbedret - der er simpelt hen ikke det, som EU ikke rører ved, som ikke bare er fantastisk - så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke tør lægge det ud til befolkningen og så overbevise befolkningen om den fantastiske reformtraktat, som regeringen mener at man har.
Men kort sagt: Hvordan kan det være, at man i Irland allerede kan have taget stilling til, at man skal have en folkeafstemning, men at man ikke formår det i Danmark?
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Jeg ved ikke, om jeg er glad for at få en afstemning.
Jeg mener, at det er en god traktat, som vi sagtens ville kunne forklare befolkningen.
Det er ikke det, det handler om.
Det handler om, at vi skal kende traktaten, før vi kan tage stilling.
Med hensyn til Frankrig og Holland, som hr. Frank Aaen nævner, er det rigtigt, at de havde en afstemning, men har hr. Frank Aaen ikke lagt mærke til, hvad de to lande efterfølgende har besluttet?
De har besluttet, at fordi der er så væsentlige og store ændringer i den nye reformtraktat i forhold til den gamle forfatningstraktat, behøver man ikke holde folkeafstemninger i Frankrig og Holland.
Så det er da endnu et eksempel på, at der er tale om noget nyt og noget mindre ud over de ting med den forfatningslignende struktur, som jo er fjernet fuldstændig fra reformtraktaten.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Da der lå et udkast, som franskmændene og hollænderne sagde nej til, var alle partier i Folketinget enige om, at der skulle være en folkeafstemning.
Så er der lavet nogle ændringer, og jeg lyttede godt efter, hvad det er for nogle ændringer, Venstres ordfører mener der er sket, og det er noget med, at der nu ikke står det samme om flaget - det bruges i øvrigt fuldstændig uændret før og efter alligevel - så er det skrevet mindre strømlinet, altså mere rodet, og så er der nogle omformuleringer.
Men hvad er det, der er taget ud af det, som franskmændene og hollænderne stemte om, og som vi også mente, at vi skulle stemme om, i forhold til det, der nu ligger på bordet?
Det har jeg ikke hørt et ord om, andet end at man åbenbart ikke er så glad for at få en afstemning.