runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jeg må sige til fru Bente Dahl, at jeg mener, det er noget, der ligger uden for den diskussion, vi har i dag.
Det er jo generelt, og i dag indskrives der nogle beløbsstørrelser i en masse lovforslag, og derfor synes jeg ikke, det er i det forum her, vi skal diskutere, hvad der er aktuelt og ikke aktuelt.
Med hensyn til at der er seks ting, vi diskuterer her, er det vel ikke særlig mange ting, hvis vi kigger på andre lovforslag.
Jeg synes, det er ret enkelt, og hvis man ser på bemærkningerne osv., jamen så har man vistnok det hele samlet på et par sider, så jeg synes, det er meget overskueligt.
Bente Dahl (RV), 2008-04-03:
Nu siger Venstres ordfører, at det her ligger uden for diskussionen.
Men det står jo i lovteksten, så derfor kan vi godt tage minimumsbøder op til diskussion, så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål og spørge hr. Jens Kirk, om han mener, det er Folketingets opgave at gå så detaljeret til værks.
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jamen jeg må sige til fru Bente Dahl, at man selvfølgelig kan have en holdning til, om det er her, vi skal diskutere det, eller vi skal diskutere det i al almindelighed, for det vedrører jo en masse af de lovforslag, som vi færdiggør her i Folketinget, og som borgerne skal rette sig efter, og hvori der står nogle beløbsstørrelser,
Men jeg synes i grunden, at for fiskeren og for en hvilken som helst anden borger er det rart at vide, hvad der i grunden sker, hvis man bevidst overtræder en eller anden regel.
Det er på grund af hr. Bjarne Laustsens ligesom revselse af, at vi indgik et godt fiskeriforlig for et par år siden, som hr. Bjarne Laustsen nu har stået og kigget på med fortrydelse i det samme antal år, fordi han er ked af, at Socialdemokratiet ikke kom med i det.
Det kan vi sådan set forstå på de generalforsamlinger, vi har referater fra, også de nordjyske.
Nu skal jeg ikke stille for mange spørgsmål, for så kan det godt blive vanskeligt, men kan hr. Bjarne Laustsen ikke lige sådan kort svare på: Går det ikke ret godt, når vi siger FKA?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
Hr. Jens Kirk sagde, at han mener, det er irrelevant at dele lovforslaget op, men hvad er begrundelsen for det?
Er der noget i identiteten, der gør, at det ikke er naturligt at gøre det?
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at i grunden synes jeg, der er noget, der taler imod det.
Nu diskuterer vi først naturen, og derefter begynder jeg at fiske i det samme område, så der er da i allerhøjeste grad sammenhæng mellem tingene.
Jeg skal f.eks. gebærde mig i nogle fredningszoner, jeg skal fiske, og jeg skal tage hensyn ved at bruge forskellige net og fiskeredskaber osv., så jeg synes i grunden, der er en stor sammenhæng.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
Selvfølgelig er der en sammenhæng, men det, jeg spurgte til, var sådan set, at når vi får nogle krav fra EU angående habitatregler og tilføjer dem nogle danske lovændringer - altså nogle nationale lovændringer - er der så ikke noget naturligt i at dele forslaget op, så vi kan behandle den del, der sådan set vedrører EU, og behandle den del, der vedrører det nationale, hver for sig?
Hvad er begrundelsen for, at man har noget imod, at begge dele sådan set kan få en rimelig behandling ud fra grundholdninger?
Jens Kirk (V), 2008-04-03:
Jeg synes, måske i modsætning til hr. Ole Vagn Christensen, at tingene får en grundig behandling, og jeg ser da frem til udvalgsarbejdet, hvor vi kan drøfte tingene endnu mere.
Personligt synes jeg - og jeg kan kun tale personligt, for jeg har ikke været nede fra talerstolen på noget tidspunkt - at der er god sammenhæng mellem tingene.
Men hvis der er mange andre, der mener noget andet, og jeg i en god og saglig diskussion kan blive overbevist om, at det bør være anderledes, er jeg altid åben over for at tage den diskussion.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
Jeg bryder mig i særdeleshed ikke om praleri, og det, som hr. Ib Poulsen stod frem og sagde, var sådan set, at hans parti var skyld i, at vi fik kystfiskerordning og puljeordning.
Nu vil jeg lige gøre opmærksom på, også af hensyn til historieskrivningen, at det faktisk var alle partier, der var enige om det i det forslag til vedtagelse, vi vedtog i sin tid.
Jeg har forstået, at når der blev en diskussion omkring et større fiskeriforlig, så var det som følge af den organiseringsmodel, som man valgte, hvor man valgte en FKA i stedet for den individuelle overdragelige ordning, som man havde for sild og makrel, og som der også var enighed om.
Hvis det var sådan, at partierne ikke havde fået det om kystfiskere og puljeordninger med ind i forliget, så ville jeg have opfattet, at det var, fordi man var rendt fra den vedtagelse, man selv havde været med til at godkende.
Derfor: Kan vi ikke blive fri for det praleri?
Tina Nedergaard (V), 2008-04-03:
Erfaringen viser, at førstegangsetableringer er blevet dyrere som følge af bl.a. struktur- og prisudviklingen i landbruget.
Næsten hver tredje ansøger i 2007 viste sig at have behov for garantier til større lån end den nuværende grænse på 19,5 mio. kr.
Forslaget lægger således op til en forhøjelse af beløbet til 24,5 mio. kr., og nogle vil mene, at det ikke er tilstrækkeligt, men i Venstre byder vi forhøjelsen velkommen og finder også, at den er i balance og i trit med den udvikling, der sker i landbruget.
Forslaget giver samtidig ministeren bemyndigelse til at fastsætte satsen for risikopræmien, hvilket er nødvendigt for at sikre balancen mellem indtægter og udgifter og dermed sikre, at ordningen er udgiftsneutral for staten, sådan som EU-reglerne foreskriver det.
Vi vil i øvrigt tilføje, at uagtet EU-reglerne er det også Venstres opfattelse, at der ikke skal være national støtte til denne del af erhvervet.
Venstre støtter forslaget i sin helhed.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Jeg synes nemlig, at vi skal gøre noget mere ud af at fortælle, hvad der egentlig kommer ud af midlerne på det her område.
For de tilbagemeldinger, jeg får fra de forskellige brancheorganisationer, er, at det her betyder rigtig meget, at det er med til at sætte skub i mange ting og få prøvet noget nyt af.
Og det er jo helt oplagt, at Folketingets Fødevareudvalg også kan følge med i det, der kommer ud af det.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
I det høringsnotat, vi har modtaget i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, er der fremsat et ønske om, at de nuværende medlemmer, som jo har gjort en god indsats for innovationen i det her land, gerne vil repræsenteres i det nye sammenlagte udvalg.
Når vi ser på sammenlægningen af udvalget her, ser vi, at en masse erhvervsinteresser er dækket ind.
Er det en Venstreholdning, at man altså med lovforslaget her vil centralisere i stedet for at udvide kredsen, der har mulighed for at kunne gøre sin indflydelse gældende?
Tina Nedergaard (V), 2008-04-03:
Regeringen lægger med dette lovforslag op til at skabe større sammenhæng i den samlede innovationsindsats inden for fødevareproduktionen, fiskeriet og landbruget.
Forslaget betyder ændrede satser for støtte.
Særlig gælder det, at man kan opnå højere støtte gennem samarbejde mellem forskellige virksomheder og f.eks. forskningsinstitutioner.
Der lægges også vægt på, at mindre virksomheder kan opnå støtte til at innovere i deres egne virksomheder.
Samtidig lægges der med forslaget op til, at de to rådgivende udvalg på området lægges sammen til et udvalg, som skal træffe afgørelse om at yde tilskud til projekter inden for området og samtidig rådgive ministeren og det politiske liv.
I Venstre er vi glade for, at udvalget tillægges den fulde udvælgelseskompetence, da vi finder, at det er relevant at inddrage de aktører, som kender området indgående, i den egentlige beslutningsproces.
Med etableringen af et udvalg øges muligheden for sammenhæng i forskningen, innovationen og udviklingen inden for erhvervene.
Det er afgørende for at skærpe sektorernes konkurrenceevne, og samtidig er en massiv indsats på området af stor betydning for forbrugernes mulighed for at få fødevarer af høj kvalitet, som samtidig kan produceres etisk og miljømæssigt forsvarligt.
Forslaget lægger også op til at fremme oplysningskampagner og foretage effektvurderinger af de igangsatte projekter.
Ikke mindst inden for fødevaresektoren og primærerhvervene er der brug for en koordineret indsats.
Kravene til erhvervene er mange, og forventninger til kvalitet og fødevaresikkerhed er høje.
Det er vores forventning i Venstre, at forslaget vil medvirke hertil.
Sektorerne har selv gjort en stor indsats for at bringe sig i front internationalt, men det er også klart, at der er brug for en statslig prioritering.
Venstre støtter derfor forslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-03:
Jeg synes altid, det er meget fascinerende, når hr. Morten Messerschmidt udfolder sine juridiske talegaver, men jeg må altså bare, for at befolkningen, der hører på, nu ikke tror, at alle vi andre er fuldstændig ligeglade med retssikkerheden, fastholde, at vi jo har brugt rigtig, rigtig meget tid på i udvalget at få belyst f.eks. den parallel, hr. Morten Messerschmidt drager til konkurrenceloven, og det er ikke holdbart at gøre her.
Når vi taler om konkurrenceloven, er der ganske rigtigt tale om et meget, meget betydeligt indgreb, for Konkurrencestyrelsen kan beslaglægge regnskaber, computere og kan gøre en hel række ting.
Her taler vi altså som sagt om, at man kan gå ud og tage stikprøvekontrol to brødristere - uden at skulle forbi retten først.
Hr. Messerschmidt skyder i den her sag gråspurve med kanoner, og jeg vil bare gentage: Den slags principielle ting synes jeg man skal tage op i Retsudvalget, men det vil være en større sag værdig end det her lille bitte lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-03:
Tak, formand.
I tirsdags bestemte Folketinget, at den dobbelthjemmel, der ligger i det her forslag med hensyn til at forfølge virksomheder, der har produkter i produktionen, som forbruger mere energi, end klimaog energiministeren vil tillade, skulle eksistere, således at man både kan gå ind på en virksomheds areal og helt arbitrært udtage produkter, og at man kan idømme bøder.
Dansk Folkepartis forslag om at fjerne den førstnævnte hjemmel blev slået bort.
Den skævhed, som Folketinget i første omgang alligevel har accepteret, forsøger det her ændringsforslag så at rette op på ved at pålægge myndighederne i det mindste at skulle indhente en retskendelse, inden de bevæger sig ind på en privat virksomheds område.
Jeg vil derfor appellere til alle de kræfter her i Folketingssalen, som i det mindste må have bare en liden tillid til det, man kalder den private ejendomsret, om at støtte det her ændringsforslag.
Det kan ikke være rimeligt, at myndigheder fuldstændig arbitrært, fuldstændig uden at komme med nogen videre begrundelse over for virksomhederne skal kunne brage ind og tage produkter ud.
Det strider grundlæggende mod de etiske, moralske og juridiske grundsætninger, som kendetegner grundlovens bestemmelser om privat ejendomsret, og det mener jeg vi skal stå fast på, og derfor vil jeg appellere til alle liberale, frit tænkende mennesker om at støtte det her ændringsforslag.
Tak, formand.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-03:
Tak, formand.
Nej, nu svinger hr. Morten Messerschmidt sig altså noget højt op, når det nærmest skulle dreje sig om både menneskerettigheder og etiske og juridiske grundsætninger, og jeg ved ikke hvad.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at vi skal passe rigtig meget på, at Folketinget ikke vedtager love, der tillader, at man bare sådan kan komme trampende ind på private virksomheder.
Hr. Morten Messerschmidt ved, at det er regeringen meget enig med hr. Morten Messerschmidt i.
Derfor har vi også undersøgt konsekvenserne af det her lovforslag ekstraordinært grundigt.
Hvad handler det om?
Jo, det handler om, at når man skal ind og tage nogle stikprøver, skal man kunne hente 2 stk. brødristere ude hos en eller anden producent.
Det er ude af proportion, hvis man skal gå rettens vej, hver gang man skal hente nogle stikprøver på en virksomhed.
Hr. Morten Messerschmidt ved, at det er derfor, vi ikke kan støtte hans forslag.
Når det så er sagt, er jeg enig med hr. Morten Messerschmidt i, at det ville være godt at få en principiel drøftelse af hele det her område.
Her er det bare en rigtig dårlig sag at sige, at vi sætter foden i, for vi er simpelt hen nede i småtingsafdelingen.
Det principielle og overordnede kan man jo rejse i Retsudvalget, og i Retsudvalget ligger der sådan set også skrivelser tilbage fra januar måned fra justitsministeren om, at man kan tage sådan en principiel drøftelse der.
Det er der villighed til.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-03:
Ude af proportion, siger klima- og energiministeren, men det er jo netop ikkeproportionalt at have dobbelthjemmel til det samme formål, og det er præcis, hvad det her lovforslag lægger op til.
Der er både hjemmel til at idømme bøder, og der er hjemmel til, at myndighederne kan gå ind på virksomhederne og udtage det, som ministeren så kalder brødristere, men som ikke er defineret nærmere i bemærkningerne.
Derfor er selve lovforslaget ikkeproportionalt.
Folketinget har sådan set i tirsdags taget stilling til, at det vil man gerne have, for da kom Dansk Folkeparti med et forslag om, at selve hjemmelen til at gå ind på virksomhederne skulle udgå, således at det kun var muligt at idømme bøder til virksomheder, der ikke samarbejdede.
Det er sådan set bare det, vi beder om.
Vi ønsker netop at bringe balance i den ubalance, som ministerens forslag først har skabt, og som Folketinget derefter i tirsdags har taget et skridt i retning af.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-03:
Når jeg har bedt om ordet i den her sag, er det jo også for at sige til Dansk Folkepartis ordfører, at vi mener, at noget er fuldstændig ude af proportioner.
Vi i Socialdemokratiet er meget, meget optaget af retssikkerheden.
Vi mener, at retssikkerheden skal håndhæves, og at vi skal være sikre på, at borgerne ikke udsættes for overgreb fra myndighedernes side.
Men i en sag som den her, som handler om at skabe miljøforbedringer i forbindelse med nogle produkter, der er ude i nogle virksomheder, mener vi altså, at det er fuldstændig ude af proportioner at begynde at tale om menneskerettigheder og retssikkerhed og alle mulige andre ting.
Vi vil bare gerne have, at man smidigt, enkelt og simpelt kan kontrollere en lovgivning, og der er vi alle sammen i Folketinget jo enige om, at en forbedring af miljøet er en forbedring for danskerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-03:
I den konkrete sag er det nødvendigt, fordi det er miljøet, det handler om.
Målet helliger midlet.
Machiavelli har ikke levet forgæves.
Jeg vil sige: Der er sandelig nogle principper, som man er nødt til stå op om.
Jeg havde ingen illusion om, at Socialdemokratiet ville støtte op om det her.
Men jeg havde dog en forventning til de folk, som normalt på grundlovsdag og på andre højtidelige tidspunkter taler om den private ejendomsret, taler om de grundlæggende frihedsrettigheder og taler om selve udgangspunktet for det samfund, som vi har, og som vi i Dansk Folkeparti deler opfattelsen af.
Jeg havde forventet en noget større tilslutning til, at man ikke skal kunne straffe virksomheder to gange for en lille forseelse, og at man måske skulle holde sig til enten at idømme bøder eller gå ind og udtage produkter.
Det lader til, at Folketinget her ret bredt, bortset fra Dansk Folkeparti, er enig i, at man skal have den dobbelthjemmel, at man skal kunne straffes to gange for en forseelse.
Det er et synspunkt, som vi ganske enkelt ikke deler.
Vi mener, at en forbrydelse skal straffes en gang, enten med en bøde eller ved, at myndighederne går ind og udtager produkter.
Tina Nedergaard (V), 2008-04-03:
Vi finder det helt afgørende, at de interessenter, der er på området, også er inddraget i arbejdet.
Men det giver jo også sig selv, at når man lægger to udvalg sammen til et, er der nogle overvejelser, der skal gøres.
For os er det helt afgørende, i og med at der ikke er tale om en partssag - der er ikke tale om konflikter mellem arbejdsgivere og lønmodtagere på det her område, for der er en fælles interesse - at det er de faglige kompetencer, som er repræsenteret i udvalget, ligesom vi finder det meget vigtigt, og det har ministeren jo også tilkendegivet, at både Miljøministeriet og de regionale vækstfora skal være en del af udvalget, da vi tillægger det betydning, at man netop i udvalget også får input udefra.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
De gamle udvalg bestod af henholdsvis et for den primære produktion og et for fødevareproduktionen.
I de to udvalg sad der også lønmodtagere, som kunne tale om, hvad der sker i den primære jordproduktion, og der sad også repræsentanter, som kunne fortælle, hvad der sker inden for fødevareproduktionen.
Nu er der lagt op til, at der kun skal være et medlem.
Modsat på alle de andre områder.
Det, der er lidt forunderligt for os Socialdemokrater, er, hvorfor lønmodtagerne ikke har den samme ret.
Bente Dahl (RV), 2008-04-03:
Men vil ministeren anerkende, at aktiv medvirken af mennesker uden for det snævre område - altså uden for fødevareindustrien og de organisationer, ministeren nævnte - kan fremme innovation og udvikling?
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Ja, det vil jeg gerne medgive.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
Tak for den åbenhed, der er, for, at vi kan få en drøftelse af udvalgets sammensætning.
For jeg tror, der er noget, der er gået tabt i forbindelse med sammensætningen af udvalget - som det også har været nævnt i et af de høringssvar, der ligger - og det er, at man ikke har været opmærksom nok på, hvem grundaktørerne faktisk har været.
Hvis man går ind og kigger på det gamle produktudviklingsudvalg, som så senere blev til Innovationsudvalget, kan man jo se, hvem det er, der sådan set har drevet den udvikling frem, som vi har haft på det her område.
Det har været tre aktører: Det har været dem, der arbejder i forarbejdningsindustrien, det har været Landbrugsraadet, og det har været fødevareindustrien, som har været de oprindelige grundaktører, og som også fik lavet et forslag til, hvordan man kunne få det her på finansloven i sin tid.
Nu er vi så på vej til at gå ind i noget nyt, men vi skal ikke glemme grundaktørerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Jeg er enig med hr. Ole Vagn Christensen i, at der jo er en række forskellige aktører, der alle sammen har spillet en rolle med hensyn til at sikre udviklingen på det her felt, og jeg mener faktisk, at vi favner ganske bredt og dækkende med dette forslag om sammensætningen af udvalget med hensyn til, hvem der er væsentlige aktører på det her område.
Der er så kommet nogle nye med, men det er simpelt hen, fordi jeg mener, det spiller en stor rolle, at Miljøministeriet er repræsenteret, qua hvor meget miljøområdet fylder og hvor meget opmærksomhed vi har på det, og så de regionale vækstfora, fordi de spiller en stor rolle for, hvad der bliver sat i gang regionalt.
Så jeg mener, at jeg rent faktisk netop har valgt den vinkel at se på, hvem der er væsentlige at have med i udvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-03:
Som jeg nævnte tidligere: To repræsentanter for Landbrugsraadet kan både dække primærproduktionen og slagterier, mejerier, og hvad der ellers er af forarbejdning, ind.
Men vi får jo lejlighed til at spørge lidt til, hvordan udviklingen og forståelsen og alle de der ting har været.
En anden ting er: Vi var jo begge med Fødevareudvalget i New Zealand.
En af de ting, der fremgik meget klart, var, at man efterspurgte kvalitetsfisk og man efterspurgte den måde, hvorpå de var fanget.
Det er en form, som man efter min opfattelse godt kan forstå som innovation, for det system, der skal skabes, er jo sådan set noget, der kræver en innovativ udvikling.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Jeg er enig i, at fødevaresikkerheden spiller en enorm rolle.
Også det, at man kan følge tingene hele vejen igennem - se, hvad det er for et oprindeligt produkt, der er blevet videreforarbejdet - kan faktisk være meget væsentligt, ikke bare i forhold til forbrugernes interesse for det, men også af hensyn til fødevaresikkerheden.
Og det er jo noget af det, der også arbejdes med, og som vi netop har fokus på, fordi vi faktisk i Danmark er rigtig gode til at vægte de her ting og er meget godt med på de forskellige områder og dermed i virkeligheden også har et rigtig godt eksportpotentiale.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at de rammer, vi stiller op for udvikling og innovation, bl.a. med den her lov, er med til at skabe basis for vækst inden for den her sektor og med til at skubbe på og få prøvet nogle ting af, som det måske ellers ikke ville være muligt at få realiseret.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-04-03:
Der er jo ikke tvivl om, at det er store kompetencer, vi også giver til ministeren på det her område.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren vil se positivt på, at der kunne ske en afrapportering eller laves en redegørelse til udvalget f.eks. hvert andet år, sådan at vi hele tiden kan følge med i, hvad der egentlig er sket på det her område, og hvad man har fået ud af at have det her udvalg.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om det kunne være en ting, man kunne arbejde videre med.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-03:
Ja, det mener jeg absolut at udvalget vil kunne med den her sammensætning, hvor vi jo taler om, mener jeg, en god balance mellem repræsentanter fra primærerhvervene og forarbejdningssektoren og repræsentanter fra organisationer, ministerier m.v., som har en stor faglig viden og interesser i, hvilke rammebetingelser der skal gælde for fødevaresektoren.
Så det er sammensætningen.
Men udvalget har jo samtidig mulighed for at inddrage al den ekspertise, det måtte synes det har brug for, kan indhente rådgivning fra sagkyndige, kan sige, at her er der brug for nogen, der går ind og foretager en vurdering af nogle konkrete projekter.
Det vil udvalget have alle muligheder for - at trække på faglig bistand fra andre områder.
Bente Dahl (RV), 2008-04-03:
Ministeren sagde, at det her udvalg, vi nu snakker om i dag, skal beskæftige sig med innovation vedrørende fødevaresektorens forhold.
Det er for så vidt helt klart også for mig, men det, som ikke er helt klart, er sammensætningen af udvalget.
Når man har at gøre med innovation og udvikling, er man for mig at se helt afhængig af udefra kommende ideer - vekselvirkningen mellem det, der er inden for området, og det, der kommer udefra
Tina Nedergaard (V), 2008-04-03:
Jeg har meget stor respekt for det partsstyre, vi har på en lang række områder, hvor man kan sige, at der er væsentlige og afgørende forskelle i opfattelserne af tingene i forhold til lønmodtagere og arbejdsgivere.
Men det, der sådan set er spørgsmålet, når vi behandler lovforslaget her principielt, første gang, er, hvorvidt vi skal give bemyndigelsen til ministeren, og det er faktisk det, vi er i færd med.
For så vidt at Socialdemokraterne bakker op bag forslaget, har man jo overladt den bemyndigelse til ministeren, også på sigt, og så der kan jo også ske ændringer undervejs.
Det er vores målsætning.