runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-12-17:
Hvis jeg kan få to ordførertaler til hvert forslag...
Vi har jo desværre stemt om ændringsforslagene.
Nu taler vi om grundforslaget.
Jeg synes, det har været en meget lærerig debat, i hvert fald for mig.
Jeg har prøvet at ridse det op i seks punkter, som vi nu præcis kender.
De gennemførte ikke kun 2 års dagpenge, men også forringelse af genoptjeningsreglerne, forringelse af de supplerende dagpengeregler osv.
Det var en kæmpe, ubehagelig pakke, som rider de arbejdsløse som en mare.
Det var Dansk Folkeparti, som både fremsatte og gennemførte det forslag.
Det var Dansk Folkeparti, der støttede den borgerlige regerings arbejdsløshedsskabende politik i 10 år.
Det var Dansk Folkeparti, der gik til forhandling med den nye regering for en god måned siden uden et eneste krav om forbedringer for de arbejdsløse.
Det var også Dansk Folkeparti, der ikke ville støtte Enhedslistens forslag om at lave 1 års forlængelse nu her, vel vidende at krisen fortsætter.
Vi har endda i går fået at vide, at det ser helt ad Pommern til ud med økonomien, og at arbejdsløsheden vil stige.
Og sidste punkt: Det er Dansk Folkeparti, der nu skælder alle andre ud for sin egen uformåenhed.
I Enhedslisten rydder vi op.
Vi udnytter vores stemmer optimalt og får det hjem, vi kan.
Foreløbig fik vi ½ års forlængelse i finanslov 2012.
Det er den forlængelse på ½ år, som hr. Bent Bøgsted synes vi også skal have nu, og det er selvfølgelig en rigtig, rigtig god ting, hvis vi kunne få det.
For det første fik vi akutpakke 1 igennem.
Den var aldrig kommet igennem, hvis der ikke havde været et pres udefra regeringen, og hvis ikke Enhedslisten havde krævet det af regeringen.
For det andet fik vi akutpakke 2 igennem.
For det tredje fik vi akutpakke 3 igennem i forbindelse med finansloven.
Hvis Dansk Folkeparti vil være med undervejs, er det dejligt.
Jeg er dog nødt til at rette fru Pernille Rosenkrantz-Theils udtalelse.
Hun siger, at akutpakke 3, den med uddannelse, er bedre end hr. Bent Bøgsteds forslag.
Det er forkert, vil jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Den er anderledes.
Det er dog trods alt bedre end kontanthjælpslignende forsørgelse.
Det må selv fru Pernille Rosenkrantz-Theil indrømme.
Hvad angår vores forhandlinger, siger vi hellere akutpakker i stribevis end at give Dansk Folkeparti og Venstre finanslovforhandlingerne, for så vil ingenting komme til de arbejdsløse.
Det er vores konklusioner, når vi har skullet agere, men som sagt drømmer vi stadig væk om, at vi kan få genoprettet reglerne og loven om dagpengene.
Vi stemmer for det her forslag, fordi der er en forbedring i det.
Selv om Dansk Folkeparti tilsyneladende helst vil stå alene med forslaget og det irriterer dem lidt, at andre vil stemme for det, gør vi det nu alligevel.
Vi stemmer for hver eneste forslag, nogen kunne finde på at fremsætte, og som gavner de arbejdsløse i det her land, og det vil vi blive ved med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-17:
Jeg har et helt konkret eksempel på, hvorfor jeg mener, at den model, som vi lægger op til og i øvrigt har indgået aftale med Enhedslisten om, er bedre end det, som er foreslået her i dag.
For et par dage siden fik jeg et opkald fra en ung fyr, som står til at miste dagpengeretten.
Han er i dag svejser og vil mægtig gerne have en anden uddannelse, som der er større jobsigte med, og havde mulighed for at komme i lære som elektriker, men skulle have finansieret grundforløbet.
Så vil Enhedslistens ordfører ikke medgive, at præcis fordi man går ind og giver et uddannelsesløft, er det jo noget, der rækker ud over det halve år, der ligger i aftalen?
Christian Juhl (EL), 2012-12-17:
Det var lige præcis det, jeg sagde til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: at forslaget ikke er bedre eller ringere, men anderledes.
Hvis man nu havde kombineret de to forslag, havde vi haft en øget indsats for at give folk uddannelse og så en forsørgelse, der lå over kontanthjælpsydelsen.
Det kunne vi være blevet enige om.
Det ville i hvert fald ikke være Enhedslisten, der havde blokeret for den løsning.
Det vil sige, at hvis vi havde valgt det bedste i hr. Bent Bøgsteds forslag og det bedste i det forslag, vi blev enige med regeringen om, så havde vi haft en rigtig, rigtig god løsning.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Hvis man skal følge argumentationen fra den Radikale ordfører, så skulle man jo i Det Radikale Venstre have en ambition om, at der skulle eksistere voldsomt mange flere privatsygehuse i det her samfund, fordi idealet i så fald måtte være, at der altid var et privat alternativ, såfremt det offentlige ikke hurtigt kunne levere.
Det er nye toner.
Det synes jeg lyder som spændende tanker.
Desværre har jeg bare igen mistanke om, at det nok ikke er det, man mener.
Så er det jo noget vås at sige, at det her gælder alle patienter.
Der er jo f.eks. ikke ret til hurtig udredning, hvis man som patient er henvist fra en speciallægepraksis.
Og som noget andet er det grundlæggende problem i forhold til udredningsretten, om end den er et lille skridt fremad, at man ikke giver patienterne nogle konkrete rettigheder, såfremt det offentlige ikke er i stand til at levere den hurtige udredning.
Det håber vi de er, men patienterne har ingen rettigheder overhovedet som konsekvens af det her lovforslag, såfremt man ikke leverer det, man nu stiller dem i udsigt.
Sara Olsvig (IA), 2012-12-17:
Inuit Ataqatigiit er rigtig glad for den genoprettede ret til, at personer, som i længere eller kortere perioder har opholdt sig i Grønland og Færøerne, kan få børne- og ungeydelser på lige fod med andre personer med dansk statsborgerskab, som bor i Danmark.
Vi vil hermed også takke socialministeren for det gode samarbejde i forhold til at få det her genoprettet.
Jeg vil derfor opfordre til, at man også her ser på problematikken i en nordisk sammenhæng.
Jeg vil samtidig opfordre til, at man ser på, hvad der kan gøres for de personer, som er flyttet fra Grønland og Færøerne til Danmark i 2012, hvor loven har været i kraft.
Hvis den del om optjeningsprincippet, som har ramt grønlændere og færinger, i udgangspunktet har været en fejl, bør de ramte vel også blive kompenseret for det, de har mistet gennem dette år.
IA støtter lovændringsforslaget i dets oprindelige form og takker for samarbejdet.
Quianaq.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-17:
Det er jo faktuelt forkert, for det, vi siger, er, at dem, der er syge, dem, der er mest syge, skal have lov til at komme først.
Man ser, at faggruppen af læger og sygeplejersker og en række andre bakker op om det her, og derfor kunne jeg jo godt lige spørge: Nu siger Venstres ordfører, at Venstre er imod forringelser af patienternes adgang til hurtig behandling.
Hvordan hænger det sammen med Venstres nulvækststrategi?
Hvordan hænger det sammen rent økonomisk?
Hvordan vil man på den ene side tage pengene, men på den anden side sige til borgeren: Ved du hvad, det kan godt være, at vi kommer til at lave forringelser, men du kommer til med det samme?
Det er jo faktuelt forkert, og derfor mangler jeg stadig væk svar på, hvordan Venstre vil prioritere deres egne indsatser, hvis man stadig væk går ind for nulvækst.
Edmund Joensen (SP), 2012-12-17:
Altså, som jeg ser sagen, har det aldrig været meningen, at den her lov skulle gælde for færinger eller grønlændere – sådan har jeg opfattet det på alle i Folketingssalen – for loven var beregnet på udlændinge og ikke på rigsborgere.
Og så kom datoen for, hvornår det skulle håndhæves, og det var, hvis jeg husker rigtigt, den 1. januar 2012.
Så kommer vi til embedsværket, som skal fortolke loven, og der mener jeg – og det er det, jeg siger i min tale – at embedsværket har fortolket loven strammere, end vi andre, som har vedtaget den, havde tænkt os det.
Når det så gælder et princip i rigsfællesskabet om, at vi alle sammen er rigsborgere og vil have, at det skal være så frit som muligt at flytte mellem landene, altså så der ikke på den måde er forskel på rigsborgere, så vil jeg helst have, at det her forslag, der er et neutralt forslag, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti kommer med, også bliver behandlet neutralt i Folketinget og ikke bliver blandet sammen med andre indtægter til den siddende regering.
Anne Baastrup (SF), 2012-12-17:
Nu er det mit indtryk, at det her drejer sig om udgifter, men skidt nu med det.
Skal jeg forstå hr. Edmund Joensen sådan, at hvis ændringsforslaget fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om at opsplitte lovforslaget bliver forkastet, så vil hr. Edmund Joensen stemme for det her lovforslag ved tredjebehandlingen på onsdag, eller hvad?
Edmund Joensen (SP), 2012-12-17:
Jeg har sagt tydeligt, at jeg vil have det her forslag vedtaget, for det er et neutralt forslag.
Det andet forslag vedrører så et indenrigspolitisk spørgsmål, som også indbefatter at forhøje folks udgifter over finansloven med over 200 mio. kr.
Kristian Jensen (V), 2012-12-17:
Der har blandt Folketingets partier været en drøftelse af vores interne forhold her i Folketinget, når vi som folketingsmedlemmer skal stille spørgsmål til ministrene, og af, hvorledes det skal afvikles.
Det har tidligere været muligt for andre at blive medspørgere på et spørgsmål til en minister om onsdagen, men i forbindelse med den meget store aktivitet, der var umiddelbart efter regeringsskiftet, valgte Præsidiet at suspendere den ordning.
Nu har vi så drøftet at genindføre ordningen i en lidt anden indpakning og form, hvor det vil være muligt, hvis man synes en anden har stillet et interessant og relevant spørgsmål, at blive medspørger til spørgsmålet.
Det synes vi er glimrende.
Der er samtidig rettet op på den skævhed, der var i form af, at hvis man som folketingsmedlem ville rette spørgsmål til en minister om onsdagen i den mundtlige spørgetid, kunne det kun være til en minister, selv om man egentlig havde spørgsmål til to ministre.
Det har altså ikke været muligt at stille spørgsmål til to forskellige ministre.
Det er også en fornuftig løsning, der her lægges op til, nemlig at vi som folketingsmedlemmer får flere muligheder for at spørge ind til regeringsførelsen og til den politik, som regeringen måtte have.
Det synes vi er glimrende.
Endelig er der den lille præcisering, at 30-dagesreglen, som vi meget fornuftigt har her i Folketinget – at der altså skal gå 30 dage, fra et forslag er fremsat, til det kan endeligt vedtages – er en regel, der kun skal gælde for lovforslag, men ikke for beslutningsforslag.
Alt i alt er B 38 en god samling forbedringer af vilkårene for folketingsmedlemmer, og det er et forslag, der er fremsat i fuld enighed blandt Folketingets partier.
Derfor håber jeg også, at der vil være fuld enighed om det, når vi vedtager det.
Anne Baastrup (SF), 2012-12-17:
Jeg vil lige have en ting på det rene.
Hr. Edmund Joensen er enig med mig i, at det var en fejl, som den tidligere regering lavede, og som man ikke fra hr. Edmund Joensens side reagerede imod på det tidspunkt.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-12-17:
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har stillet et ændringsforslag, som opfordrer til, at man deler lovforslaget i to, for der er faktisk noget i det her lovforslag, som vi kan støtte, og så er der noget, vi ikke kan støtte.
Og det, vi godt kan støtte, er, at personer, som arbejder på Grønland og i Færøerne, får samme rettigheder til optjening af børne- og ungeydelse og børnetilskud.
Og det, vi ikke kan støtte, er, at man fjerner optjeningsretten for flygtninge til de samme ydelser.
Så derfor beder vi i vores ændringsforslag om, at lovforslaget bliver delt, så vi kan stemme for de dele, vi er enige i, og stemme imod dem, som vi er uenige i.
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Hvordan det kan lade sig gøre at prioritere nogle forskellige områder i forhold til hinanden, burde fru Özlem Sara Cekic jo kunne levere et meget klart svar på med en regering, der i 2013 leverer en finanslov, hvor der er så godt som nulvækst.
Så det burde jo ikke være noget, man ikke selv kunne finde ud af.
Vi siger klart, at hvis man ønsker at bruge flere penge på ét område, betyder det selvsagt, at der skal bruges færre penge på et andet område.
Sundhedsområdet er et højt prioriteret område for Venstre, og derfor vil man også, hvis man læser vores forslag til finanslov, kunne se, at vi prioriterer, at patienterne samtidig både skal have adgangen til den hurtige udredning og retten til den hurtige behandling.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-17:
Altså, jeg kan godt forstå, ordføreren har lyst til at tale udenom.
Nu spurgte jeg om, hvordan Venstre ville prioritere det.
Man siger nulvækst, og det svarer til 30 mia. kr. mindre i velfærd.
Så det betyder jo helt konkret, at man også er nødt til at gå ind og skære ned inden for sygehusene.
Det, vi gør, er, at vi siger: Det skal ikke længere være sådan.
Vi har jo afskaffet de her fradrag for sundhedsforsikringer, der gjorde, at folk bare kunne springe køen over.
Vi siger, at de sygeste skal komme først, dem skal vi behandle først, og så skal vi samtidig sørge for, at folk ikke shopper i sundhedsvæsenet, fordi de ikke har en diagnose.
Derfor skal der altså være en hurtig udredning.
Derfor spørger jeg bare en gang til: Hvordan hænger det sammen med det, Venstres ordfører siger om, at de er imod forringelse af patienternes adgang til hurtig behandling, når de samtidig siger, at de vil have nulvækst – en nulvækst, der vil betyde, at man i sundhedsvæsenet er nødt til at gå ind og fyre flere mennesker og samtidig forringe behandlingen af vores patienter?
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Det er sådan set udtryk for en helt simpel logik.
Såfremt man ønsker at prioritere et område højere, kan man gøre det mod, at man prioriterer et andet område mindre højt.
Det vil sige, at vi i Venstre konkret og ærligt har sagt, at vi ønsker at prioritere sundhedsområdet højere end det, som den her regering lægger for dagen.
Så må man jo til den her meget fine retorik med, at de mest syge skal behandles først, hvilket jo lyder vældig smart, bemærke: punkt 1, at sundhedsvæsenet altid har haft pligt til at behandle de mest syge først, og punkt 2, at sundhedsministeren i de svar, der er afleveret på det her lovforslag – og skal jeg remse dem op, er det på spørgsmål nr. 59, spørgsmål nr. 57 osv. osv. – erkender, at de mest syge jo netop ikke er en del af det her, fordi de allerede er omfattet af kræft- og hjertepakkerne.
Så lad os nu lægge retorikken til side og snakke om, hvad det her indeholder.
Det er nemlig, at vi har en regering, der står på mål for, at man nu vil fratage patienterne nogle helt centrale rettigheder og dermed fratage en stor gruppe patienter, og der er p.t. 570.000, som har benyttet sig af det udvidede frie sygehusvalg, muligheden for fremadrettet at få adgang til den hurtige behandling.
Vi mener, at patienterne både skal have ret til hurtig udredning og ret til hurtig behandling.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-17:
Nu er det ikke, fordi vi skal tage forskud på den debat, vi skal have i morgen, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra ordføreren, hvad det så er, man ikke skal prioritere?
Nu har vi jo hørt Venstres ordfører sige, at vi skal prioritere sundhed, sundhed og sundhed, og så kan vi se på økonomien, når Venstre lægger den frem, at der skal bruges færre midler i den offentlige sektor end det, regeringen lægger frem.
Hvor er det så, der skal bruges endnu færre penge?
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Hvis ordføreren gerne ville se vores konkrete forslag til finansiering, kunne ordføreren jo læse Venstres finanslovforslag.
Det har jeg en mistanke om at man muligvis allerede har gjort.
Men det er jo en kendt sag, at vi på en række centrale områder er helt uenige om det.
Regeringen vil gerne bruge flere penge på f.eks. ulandsbistand, mens vi siger, at det er nogle andre områder, når vi alligevel i forvejen giver en meget høj ulandsbistand, som vi ønsker at styrke, herunder er sundhedsområdet et af de prioriterede områder for Venstre.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-17:
Det er jo, siden Venstre kom med sit finanslovudspil, blevet klart, at Venstre nu går ind for nulvækst i hele den offentlige sektor.
Nu står ordføreren så og siger, at det ikke er en nulvækst på sundhedsområdet.
Så er det jo relevant at få svar på her i dag, om der skal være en minusvækst på andre områder, eller hvad det er for en politik, Venstre lægger på bordet.
Det hænger ærlig talt ikke sammen, når man det ene øjeblik siger, at der skal være nulvækst, mens man det andet øjeblik står her og siger, at man vil bruge flere penge på sundhedsområdet.
Den anden dag var det så uddannelsesområdet, man ville bruge flere penge på.
Kan vi ikke få svar på, hvor pengene skal komme fra?
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Det er jo en kendt sag, at der er en række områder, hvor vi ikke deler de prioriteringer, som regeringen har foretaget, bl.a. det, at den her regering afskaffede kontanthjælpsloftet, starthjælpen osv., som betyder, at det for en lang række mennesker i det her samfund ikke længere kan betale sig at arbejde.
Det er et eksempel på en tydelig og klar prioritering, hvor vi siger, at der er andre ting, som vi synes er vigtigere, og hvor vi står fast på, at det også fremadrettet skal kunne betale sig at arbejde.
Benedikte Kiær (KF), 2012-12-17:
Der har været meget en ret stor uklarhed om det her lovforslag om høreapparater.
Det er et lovforslag, der er et resultat af en aftale mellem regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance.
800.000 danskere har et høretab, heraf står 350.000 i den situation, at de faktisk er så uheldigt stillede, at de har brug for et høreapparat, så det er et forslag, der kommer til at betyde rigtig meget for rigtig mange mennesker.
Derfor er det også vigtigt, at der ikke opstår kaos, når lovforslaget allerede træder i kraft den 1. januar 2013.
Det har været svært at få nogle konkrete svar fra ministeren, på trods af at oppositionen har stillet rigtig mange spørgsmål, og det er ikke mange timer siden, at vi fik oversendt de sidste svar fra ministeren.
Men de har ikke skabt den nødvendige klarhed og sikkerhed, og derfor er der stadig væk nogle områder, som oppositionen meget gerne vil undersøge nærmere og diskutere videre i udvalget.
På den baggrund vil Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti anmode om at få lovforslaget tilbage til udvalget til fornyet behandling.
Edmund Joensen (SP), 2012-12-17:
Ændringsforslaget fra Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti drejer sig om at genoprette færingers og grønlænderes ret til en række sociale ydelser, når de har bopæl i Danmark.
Af uransagelige årsager er færinger og grønlændere blevet ramt af optjeningsprincippet, og det har gjort livet besværligt for mange færinger og grønlændere, der er bosiddende her i Danmark.
Som jeg ser problemet, har man nok fra embedsværkets side fortolket loven snævert, og dermed har færinger og grønlændere været nødt til at optjene deres statsborgerrettigheder her i Danmark.
Det er en alvorlig sag, at statsborgerrettigheder er blevet tilsidesat i et helt år.
Derfor er det kun godt, at forholdene nu ændres.
Jeg vil dog sætte spørgsmålstegn ved, om det ikke ville være rimeligt at føre bestemmelsen tilbage til 1. januar 2012.
Dermed ville fejlen blive rettet, og statsborgerne fra Færøerne og Grønland ville få deres mistede rettigheder tilbage.
Jeg kender ikke svaret, men jeg vil gerne opfordre til, at den til enhver siddende regering, embedsværket og Tinget får noget positivt ud af denne sag.
Hver gang der fremsættes et lovforslag, må det sikres, at færøske og grønlandske statsborgere ikke kommer i klemme.
Hvorfor ikke indarbejde en praksis, hvor færinger og grønlændere inkluderes alle steder, hvor det kan lade sig gøre?
Hvorfor ikke tænke rigsfællesskabet ind i lovforslagene?
Hvorfor ikke give færøske og grønlandske virksomheder adgang, når der oprettes ordninger for virksomheder, til f.eks. ekspertise og midler i danske systemer?
Lad os åbne dørene.
Det skal sikres, at ordninger, systemer og rettigheder på Færøerne og Grønland som en selvfølgelighed deles med statsborgere fra Danmark.
Lad os få et rigsfællesskab, der inkluderer i stedet for at ekskludere.
Som medlem for Sambandspartiet vil jeg stemme for ændringsforslaget, som Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti står bag.
Det drejer sig om at rette fejlen.
Pernille Skipper (EL), 2012-12-17:
Jeg kan forstå på hr. Bent Bøgsted, at det, der er galt med Enhedslistens forhandlingsteknik, er, at vi kom til at sige i pressen, at vi ville have en forlængelse af dagpengeperioden, og at vi, hvis vi ikke havde gjort det, nok havde fået det.
Men jeg vil gerne høre hr. Bent Bøgsted, om hr. Bent Bøgsted ikke godt vil bekræfte, at af de ni punkter, som man fremlagde i pressen som de vigtigste, var der ikke et af dem, der rakte nogen form for hjælpende hånd til de mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet?
Og vil hr. Bent Bøgsted nu her i salen sige, om Dansk Folkeparti sad hos finansministeren, selv om det ikke var indeholdt i de ni punkter, under finanslovforhandlingerne og sagde: Hvis I skal have vores stemmer, skal vi gøre noget for de mange mennesker, der har knoklet hele livet, men har været så uheldige at miste deres arbejde og har været så uheldige at miste deres dagpenge, fordi Dansk Folkeparti lagde stemmer til en forringelse af dagpengesystemet?
Blev det sagt over hos finansministeren: Der skal ske noget for dem, for ellers stemmer Dansk Folkeparti ikke for?
Blev det sagt over hos finansministeren?
Kan hr. Bent Bøgsted stå her i dag og bekræfte det?
Sophie Løhde (V), 2012-12-17:
Venstre er principielt imod, at man forringer patienternes adgang til hurtig behandling.
Det her lovforslag indebærer nogle markante forringelser i forhold til de nuværende patientrettigheder, som man har i dag, uanset hvem man er som patient.
Og så må jeg jo konstatere, at man tilsyneladende skal være socialdemokrat for at mene, at der er en absolut sammenhæng mellem, at når man går ind for en udredningsret, som i øvrigt ikke indeholder ret mange rettigheder, skal man også samtidig gå ind for at forringe patienternes adgang til hurtig behandling.
Vi har i Venstre og i oppositionen i det hele taget en ambition om at sikre patienterne både hurtig udredning og hurtig behandling, og det er vi kede af ikke er en ambition, som et bredt flertal her i Folketinget kan bakke op om.
Man insisterer dermed på, at man med den ene hånd skal forringe patienternes nuværende rettigheder.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-17:
Det tror jeg heller ikke at Enhedslisten nogen sinde har gjort, altså fremlagt alt i pressen.
Så er det i hvert fald noget nyt.
Der kom overhovedet ikke nogen realitetsforhandlinger i gang med Dansk Folkeparti.
Christian Juhl (EL), 2012-12-17:
Jeg tror næsten, det nu er ti gange, jeg har prøvet at sige det – helt præcis hvor mange gange det er tør jeg ikke sige, for der er jo dette fjernsynsprogram, hvor de kan tjekke ens fakta, og hvor de kan komme efter en, hvis man siger noget, der er forkert, men et meget stort antal gange har jeg prøvet at sige her, at hovedårsagen til det jo var det, der skete i 2010, og Dansk Folkapartis forblændede glæde over at lave disse forringelser.
Husk det nu og så vær en lille smule glad over i Dansk Folkeparti, at vi både støtter jeres forslag og endda også gerne vil forbedre det.
Kunne vi her op til jul ikke bede om bare en lille smule mere ydmyghed og lille smule mere glæde, i stedet for den øffen, der er om, at vi er negative?
Vi er hamrende positive over for det her, og kunne vi helt fjerne denne reform, så havde vi gjort det.
Det kunne vi bare ikke med den regering, vi har i øjeblikket.
Jeg tror, det kommer i løbet af foråret, men så kan vi jo hjælpes ad til den tid.
Christian Juhl (EL), 2012-12-17:
Jeg vil gerne høre, hvorfor hr. Bent Bøgsted og hans kammerat hr. René Christensen er så sure over, at vi anbefaler at forbedre deres forslag; det kan jeg ikke forstå.
Vil 1 års udskydelse ikke være bedre end ½ års?
Man skal jo ikke begå den samme dumhed igen, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, som Dansk Folkeparti gjorde, da de troede, at krisen holdt op igen i 2012.
Ville det ikke være bedre at tage 1 år og så få det på plads?
Jeg så jo en meget blød og forsigtig afstemning om ændringsforslaget her lige for et øjeblik siden.