runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-20:
Det grønlandske retsvæsen er under ganske massivt pres i de her år, og der er flere tusinde sager, som mangler at blive behandlet, og tilliden til det grønlandske retsvæsen falder og falder, imens sagsbukserne ...
sagsbunkerne vokser og vokser hos de grønlandske domstole.
Det var faktisk det, der var grundlaget for, at vi skulle lave det her lovforslag – det vil jeg vende tilbage til, når jeg afslutter min tale, fordi der tilsyneladende er lidt usikkerhed om tallene.
Det, vi jo alle ved, er, at retsvæsenet er en af demokratiets grundpiller, og vi kan selvfølgelig ikke være tilfredse med, at borgere ikke får en tilfredsstillende beskyttelse af retsvæsenet.
Det, der foreslås her, er at gøre det nemmere at ansætte midlertidige kredsdommere, det foreslås at ændre på kompetencefordelingen mellem kredsretterne og retten i Grønland, og endelig foreslås det, at det bliver nemmere at ansætte hjælpedommere.
Det er selvfølgelig vigtigt, at dommerne har de nødvendige uddannelsesmæssige kompetencer til at kunne varetage det ganske vigtige hverv, som de har, men det er også vigtigt – og det vil jeg meget gerne pointere – at vi fastholder nærhedsprincippet, som de grønlandske domstole er indrettet efter.
Derfor vil jeg på SF's vegne meget gerne understrege, at det er en midlertidig ordning, som indføres her.
Vi skal – og vi vil – om nogen stå vagt om det nærhedsprincip, som det grønlandske retssystem er indrettet efter, og når sagsbunkerne er bragt i bund, forventer vi derfor, at retssystemet vender tilbage til den hidtidige ordning, så nærhedsprincippet bliver overholdt.
Og jeg deler også bekymringen for, hvordan det vil være muligt med hensyn til de 3 år, men jeg hilser det velkommen, at de 3 år er blevet skrevet ind.
Jeg vil også lige have lov til at pointere det utilfredsstillende i, at der ikke helt er enighed om den mængde sager, der er opgivet.
Jeg synes, det er svært, at vi agerer med et lovforslag ud fra et sæt tal vedrørende de her sagsbehandlingssager, hvorefter vi kan se i det materiale, der ligger tilgængeligt nu, at mængden tilsyneladende ikke er så stor.
Jeg kan også se, at der nu er afsendt spørgsmål vedrørende den reelle sagsmængde, og det vil vi meget gerne afvente, så vi kan se, hvor stort det her problem egentlig er.
Men til syvende og sidst er det, vi anbefaler, selvfølgelig, at vi går videre med det her arbejde, og vi er også meget glade for, at der er sat midler af til en taskforce, som skal gå ind og understøtte det arbejde, der er i gang.
Så, ja, hvis vi kan stole på de tal, vi har fået, er det selvfølgelig nødvendigt, at vi går videre med hensyn til det grønlandske retsvæsen, men SF vil meget gerne afvente og se svarene på de spørgsmål, der er stillet om sagsmængden.
På baggrund af det støtter vi det videre arbejde med forslaget, men vi er kritiske i forhold til det datamateriale, der er.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Tak for det.
Vi støtter også lovforslaget, som jo skal nedbringe de store sagsbunker i de grønlandske kredsretter ved at overflytte en række sager til Retten i Grønland, beskikke midlertidige kredsdommere og udvide muligheden for at anvende hjælpedommere.
Det er, som det også er blevet sagt, i overensstemmelse med anbefalingerne fra Rådet for Grønlands Retsvæsen, men det blev dog ikke støttet af samtlige af rådets medlemmer.
Der har også været debat om det i Grønlands Landsting, der har været kritik fra vores søsterparti i Grønland, Demokraterne, og der er kommet nye oplysninger, som tyder på, at sagspuklerne måske ikke er helt så store, som de har været.
Generelt er Radikale Venstre tilhængere af et nærhedsprincip, altså at sagerne skal behandles så tæt på borgerne som muligt.
Derfor deler vi bekymringen for, at den her overflytning kan blive lidt svær at rulle tilbage, og at det dermed på sigt kan komme til at udgøre et problem for kredsdommersystemet.
Derfor er vi rigtig glade for, at det er skrevet ind, at Rådet for Grønlands Retsvæsen skal drøfte spørgsmålet igen i 2017 for at se på, om situationen fortsat kræver, at man bliver nødt til at holde fast i overflytningen.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Dansk Folkeparti og jeg selv synes, det er fint, at der nu tages initiativer i forbindelse med retsvæsnet i Grønland, og at der dermed sker den nødvendige indsats for at bekæmpe de store sagsbunker, der ligger ved kredsretterne.
Ventetiderne på at komme til at afsone i anstalterne var længe et problem, men det blev stort set ryddet af vejen i fjor, således at borgere i Grønland, som er dømt for kriminelle handlinger, nu kan afsone deres straf i umiddelbar forlængelse af en dom.
Om et par år skal man ydermere være klar med en lukket anstalt for de borgere, der er idømt straf for alvorlig kriminalitet, og nu tages der så fat på retsbehandlingerne, hvor den lange sagsbehandlingstid jo er et problem for retssikkerheden.
Derfor er det helt nødvendigt, at der bliver gjort noget ved det.
Alle disse relevante myndigheder bakker lovforslaget op, og på den baggrund skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det er faktisk sådan, som statsministeren informerede om her i salen for 14 dage siden, at der i øjeblikket er 6.800 verserende sager i de grønlandske kredsretter, hvoraf de ca. 2.000 er kriminalsager.
Problemet er, at kapaciteten simpelt hen ikke er til stede i Grønland, og det skal der gøres noget ved.
Man kan vel næsten tillade sig at sige, at det er lidt force majeure.
Man prøver at kigge sig om efter, hvilke løsninger der er mulighed for at stille op, og her har man altså lyttet til Rådet for Grønlands Retsvæsen, som er kommet med nogle anbefalinger, som der her tages højde for.
Samtidig er der i finansloven for 2014 også blevet afsat 20 mio. kr. til den økonomiske side af at løse den her sagsophobning.
Fra Socialdemokraternes side er vi rigtig glade for, at man har, om man så må sige, taget tyren ved hornene, altså både fundet flere penge og også lyttet til det, der er de faglige anbefalinger, for at finde nogle løsningsmodeller, så vi kan komme på den anden side af den her pukkel – en pukkel, som er urimelig i forhold til de mange borgere i Grønland, der er berørt af de mange verserende sager, som ikke har kunnet se sin afslutning.
Socialdemokraterne støtter sagen, og vi håber alt det bedste i den her sag.
Kim Andersen (V), 2014-05-20:
Det her lovforslag fra justitsministeren drejer sig om retsvæsenet i Grønland.
Det er sådan set et meget vigtigt lovforslag, fordi det forsøger ved en relativt hurtig løsning om ikke at komme nogle af de store problemer, der er i Grønland på det her område, til livs, så i hvert fald at formindske dem.
Der er nemlig opstået meget lange ventetider ved retterne i Grønland.
Der er sagsbehandling, som trækker ud, der er nogle ophobede sagsdynger, og der er også indimellem rejst tvivl om kvaliteten, altså sagsbehandlingen, og dermed de afgørelser, der finder sted i det grønlandske retssystem.
Det er selvsagt ikke godt, det er en opgave, der skal løses.
Forsøget her fra ministerens side kan vi kun anerkende og støtte.
Det går ud på at gøre det lettere at beskikke midlertidige kredsdommere i de grønlandske kredsretter, og så bygger det videre efter anbefaling fra Rådet for Grønlands Retsvæsen på at ændre kompetencefordelingen til at behandle civile sager.
I dag behandler kredsretterne som udgangspunkt alle civile retter.
Efter det her forslag vil civile retter kunne overføres til Retten i Grønland.
Det vil så betyde, at kredsdommerne i stedet kan fokusere på en hurtigere og bedre behandling af andre sager, især kriminalsager.
Forslaget giver også mulighed for midlertidig beskikkelse, som jeg nævnte, af kredsdommere, herunder også beskikkelse af danske domstolsjurister, ligesom man får mulighed for at beskikke mennesker, som tidligere har været kredsdommere.
Begrebet hjælpedommer udvides også, så disse kan foretage hovedforhandlinger i retssager.
Jeg vil sige til ministeren, at det vel er et forsøg på at få hjørnespark i en vanskelig situation oppe i Grønland.
Det er jo sådan, at det retlige fortsat sorterer under Danmark – det er ikke hjemtaget.
Og vi har naturligvis en forpligtelse til at sikre, at der også i forbindelse med rettergange i Grønland er maksimal retssikkerhed, og at sagerne bliver behandlet kvalificeret og hurtigt.
Jeg håber meget, at det her forslag, som i alt andrager en udgift på omkring 20 mio. kr., vil hjælpe på det.
Jeg skal så også sige, at ifølge forslaget er udgiften på de 20 mio. kr. anvist via finansloven for 2014, 2015 og 2016 under afsatte midler, og det er naturligvis fremskrevne midler i finansloven, og så er det midler, der i forvejen er afsat til politiet og til anklagemyndigheden.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Jeg ville bare på Venstres vegne takke for, at vi er nået til enighed om det lovforslag, som behandles her.
Det ligger i en del af lovforslaget, der er blevet taget ud, nemlig det, der handler om, at man ikke længere skulle kunne få fængselsstraf i forbindelse med ulovligt ophold.
Vi er glade for, at det er lykkedes at overbevise regeringen om, at den del skal udgå, så det fortsat er muligt – om end der ikke er stor retspraksis for det – at give fængselsstraf.
Det er vi glade for i Venstre, for vi ser det som et stigende problem, at udlændinge opholder sig ulovligt i Danmark.
Folk, der opholder sig lovligt, er meget velkomne – dem skal vi have flere af.
Folk, der opholder sig ulovligt, særlig dem, der begår kriminalitet, skal vi have færre af.
Derfor var det, regeringen lagde op til, på vej til at være et skridt i den forkerte retning.
Derfor skal jeg meddele, at Venstre nu kan støtte forslaget.
Det kunne vi ikke ved andenbehandlingen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Det er da ikke sådan, at noget først er ulovligt, hvis det har været for en domstol.
Det er da ikke det princip, som Det Konservative Folkeparti normalt arbejder efter.
Man har jo også lov til at tænke selv og spørge sine egne jurister.
Og jeg må sige, at jeg endnu har til gode at finde en jurist i Danmark, som ikke er enig med regeringen, altså bortset fra hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Lars Barfoed.
Og derfor handler det her ikke om, at Kommissionen bare har sagt til Danmark, hvad vi skal gøre.
Nej, vi har selvfølgelig kigget nøje på den her sag; vores jurister har kigget nøje på den her sag.
Men vi kan ikke imod bedre vidende ikke give de rettigheder, som borgerne rent faktisk har.
Og det undrer mig stadig, at Det Konservative Folkeparti, som ellers er et lovlydigt parti og mener, at man skal handle efter loven, mener, at man altså først skal rette ind, når der er en domstol, der siger, at man skal gøre det, og at det ikke er tilladt at spørge egne jurister og i øvrigt tænke selv.
Det har én gang før været prøvet i danmarkshistorien, at man lod være med at give borgerne de rettigheder, som de egentlig havde, og det synes jeg egentlig ikke vi slap specielt heldigt fra.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-20:
Altså, statsministeren er jo med til at vælge, hvad vi diskuterer.
Nu var mit oplæg sådan, at vi diskuterede, hvordan vi i fællesskab, de EU-positive partier, fremadrettet kunne påvirke EU-lovgivningen for at afgrænse i forhold til en social union, sådan at uanset hvilken regering der er i Danmark, arbejder Danmark i en bestemt retning.
For det tager jo tit mange år at flytte på tingene.
Men statsministeren vælger så selv at rejse diskussionen om børnepenge ved at påstå, at vi inden for den seneste uge har gjort os skyldige i noget, der skulle være i strid med EU-reglerne.
Vi har fremsat et beslutningsforslag, som et flertal her i Folketinget har tilsluttet sig, der går ud på, at den lov, der er i Danmark, skal regeringen forvalte efter.
Og så må vi jo tage en sag ved Domstolen, hvis Kommissionen vil det.
Hvis Domstolen så siger, at det optjeningsprincip, vi har, er i strid med EU-retten, må vi naturligvis bøje os for det.
Men EU-reglerne er nu engang sådan, at det i sidste ende er Domstolen, der fortolker reglerne, og derfor er der intet retsstridigt ved det optjeningsprincip, vi har, medmindre Domstolen endeligt siger, at det er i strid med EU-reglerne.
Så skal vi naturligvis rette ind.
Men det har Domstolen jo ikke gjort.
Regeringen har kun ageret i forhold til et brev, man har fået fra Europa-Kommissionen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Og der vil det være relevant at tage nogle af de ting, vi har foreslået, med i forhold til den forordning.
Jeg har tidligere foreslået, at hvis en velfærdsydelse kommer under hårdt økonomisk pres, skal det være muligt at sætte et værn.
Man kunne også overveje, om man kunne indeksere børnechecken, sådan at den blev gradueret efter indtægtsforholdene i det land, hvor barnet bor.
Så der er mange forslag, man kunne tage ind i en sådan forordning.
Men grundlaget for, at Danmark kan spille en rolle i forhold til at ændre forordningen, er to ting: For det første, at vi er med, arbejder aktivt i EU for at ændre forordningerne, og for det andet – og det er jo der, hvor Det Konservative Folkeparti har svigtet bare inden for den sidste uge – at vi er et land, der overholder den lovgivning, som vi sådan set selv har været med til at skrive under på. Det Konservative Folkeparti har hernede i Folketingssalen været med til at stemme for et beslutningsforslag, som dybest set ville pålægge regeringen at handle i strid med den lovgivning, vi selv har været en del af, og det er ikke foreneligt med, at man også får indflydelse i EU.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-20:
Vi er jo enige om, at der skal være ligestilling af borgerne, og vi er enige om, at der skal være fri bevægelighed af arbejdskraften i EU – det er en kæmpe fordel også for Danmark.
Men man kan jo godt spørge sig selv, hvis man mener noget med, at vi skal afgrænse EU, så det ikke udvikler sig til en social union, om ikke også reglerne med fortolkninger er gået for vidt, når det er sådan, at det, at folk arbejder i et land, fører til, at det konstituerer rettigheder i meget høj grad for den pågældendes familiemedlemmer, som bor i et andet land.
Jeg er helt enig i, at vi har forpligtelser over for de borgere, der bor i vores eget land, men man kunne jo godt uden at anfægte arbejdskraftens fri bevægelighed sige, at det er de borgere, som bor i ens eget land, man har forpligtelser og ansvar af social karakter over for, men ikke deres familiemedlemmer, som typisk er blevet boende i hjemlandet.
Og det er det princip, jeg egentlig synes vi skulle undersøge og forfølge og tage en dialog med de andre lande om hvorvidt vi kunne komme videre med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Det samme kunne man naturligvis ønske fra Danmarks største parti, nemlig at der også var lidt mere ansvarlighed den vej rundt.
I forhold til det sociale vil jeg også bede alle om, at man ikke taler sig længere væk fra hinanden.
Der er ikke nogen, der mener, at vi ligesom skal udligne på tværs af grænser, og der er heller ikke nogen, der mener, at EU-borgerne skal rejse derhen, hvor ydelserne er bedst eller størst eller lettest at komme til.
Nej, EU-borgerne skal rejse for at få et arbejde, og det skal være sådan, at det er arbejde, der giver adgang til visse ydelser – ydelser, hvis man f.eks. bliver syg eller andre ting.
Det skal selvfølgelig kobles med et ligebehandlingsprincip om, at vi skal behandle borgerne ens, uanset hvor de kommer fra i Europa.
Jeg undrer mig, hvis det ikke længere er det konservative princip i forhold til vandrende arbejdstagere.
Jeg synes, det er et godt og sundt princip, at ingen skal rejse for at få del i sociale ydelser.
Borgerne skal rejse for at arbejde, og det er arbejde, som giver adgang til ydelser helt på linje med adgangen for andre borgere, som arbejder i det pågældende land.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-20:
Tak til statsministeren for de indledende betragtninger om patentdomstolen.
Det bliver vi jo ikke uenige om.
Det er vigtigt for danske virksomheder og ikke mindst for danske arbejdspladser, at vi siger ja til patentdomstolen.
Jeg skal også sige, at jeg noterede mig, at der var en diskussion om grundloven foranlediget af hr. Lars Løkke Rasmussen.
Der er det jo soleklart sådan, at når et forslag som det her om patentdomstolen bliver vedtaget i Folketinget med et flertal, men ikke får fem sjettedeles flertal, og der er suverænitetsafgivelse, så går det til folkeafstemning.
Hvis det skal forkastes ved en folkeafstemning, skal der være et flertal af vælgerne, der stemmer imod, men de skal også repræsentere 30 pct. af stemmerne.
Hvis det ikke er tilfældet, er forslaget vedtaget.
Sådan er det, og jeg er helt enig med statsministeren i, at sådan må det være.
Så er jeg også glad for statsministerens betragtninger om finansskat og afvisning af finansskat.
Det synes jeg er godt at få plads.
Vi skal ikke have en finansskat i Europa.
Jeg kunne jo så godt nu stille statsministeren nogle spørgsmål og gøre nogle betragtninger om patentdomstolen, og så kunne vi udveksle sådan lidt positive bemærkninger om det, indtil min taletid er udløbet, men det er nok ikke meningen med det her.
Så jeg tror, at jeg i stedet for vil fortsætte en diskussion, vi havde i TV 2 i aftes, vi blev jo sådan lidt afbrudt hele tiden af hinanden, og jeg rejste spørgsmålet om det med at afgrænse EU, så det ikke bliver en social union.
Jeg synes, statsministeren skulle sætte sig for bordenden for nogle drøftelser her i Folketinget, hvor i hvert fald de EU-positive partier skulle være enige om, at uanset hvilken regering vi har i Danmark, så er der nogle ting, vi vil føre frem i EU for at påvirke EU-reglerne fremadrettet.
Kunne statsministeren ikke være enig i sådan en proces med det mål?
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
I forlængelse af det, som hr. Finn Sørensen spørger om, er der noget, jeg godt lige vil have på det rene.
Det, vi taler om her, er jo Kvanefjeldsprojektet, et storskalaprojekt, hvor det her selskab, der hedder Greenland Minerals and Energy Ltd., over for os – i hvert fald på de møder, vi haft med dem – har gjort klart, at de gerne vil starte allerede her til efteråret.
Er fru Doris Jakobsen ikke enig med mig i, at de ikke kan starte til efteråret, før der ligger en fuldstændig færdig aftale mellem regeringen og landsstyret?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-20:
Jeg er fuldstændig enig.
Loven skal først færdigbehandles.
Jeg regner også hundrede procent med, at Grønland følger de relevante ILO-konventioner, og at disse overholdes.
Man skal huske på, at der kun er to, der reelt har rækkevidden, og det er London Mining og Kvanefjeldsprojektet.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Det her er en reel bekymring for de mennesker.
Det med, at det kan være en psykisk lidelse, er jo ikke noget, vi finder på fra Venstres side.
Det er også noget af det, arbejdsgruppen påpeger.
Det kan være det.
Det kan også godt være, at der er nogle mennesker derude, der har behov for at høre konsekvenserne.
Det kan også være andre ting – så det er bare en af dem.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at det er en psykisk lidelse, så det vil jeg godt lige have lov til at korrekse.
Det er som sagt ikke andet, end at det også er noget, arbejdsgruppen har med ind over.
Men ja, vi vil gerne være med til at drøfte det.
Vi ser gerne, at der skal være en lægefaglig erklæring.
Det var sådan set bare en kommentar – det var ikke et spørgsmål.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Det gør altid indtryk på mig, når vi laver en høring og vi inviterer folk udefra, og når de kommer med nogle indvendinger, lytter jeg da til dem.
Det, jeg reagerede på, var i forhold til det, som ordføreren fra Venstre sagde, om, at vi skal have en vurdering af, at det ikke er en psykisk sygdom.
Man har da fuldstændig misforstået det, hvis man tror, at bare én samtale hos egen læge er med til at udelukke en psykisk sygdom.
Det kræver langt mere end det.
Jeg ved ikke, hvem der skulle stå i kø for at misbruge det.
Mig bekendt er der 6 måneders fortrydelsesret, og hvis der er folk, der misbruger det, kan de faktisk også stå til straf.
For mig er det nok.
Grundlæggende laver vi jo lovgivning på Christiansborg, som bygger på tillid.
Det er sådan, vi arbejder.
Men jeg kan så forstå, at Venstre rigtig gerne vil diskutere det her i udvalget, og det er jeg faktisk helt fordomsfrit åben over for.
Fatma Øktem (V), 2014-05-20:
Mange tak.
Tak til ordføreren.
Ordføreren stillede mig et spørgsmål tidligere, hvori ordføreren spurgte, om jeg vidste bedre, eller om jeg troede, at folk ville gå ind og gøre det her for sjov, eller fordi de bare syntes, det kunne være fint at ændre køn.
Foreningen af Transkønnede i Danmark er ude at foreslå, at man bør have en lægeerklæring, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Gør det ikke indtryk på ordføreren, når personer, der faktisk ved, hvad det handler om, siger, at man i hvert fald som minimum bør have en lægeerklæring og endda mere for at være sikker på, at man er bevidst og oplyst om, hvilke konsekvenser man kan stå over for?
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Jeg stillede det som et spørgsmål.
Ordføreren sagde selv her fra talerstolen, at man så med denne lægeerklæring kunne vurdere, om folk var psykisk syge, så man kunne udelukke det.
Så siger jeg, at jeg bare tror, at ordføreren skal ud i det virkelige liv, for det er ikke sådan, man får stillet en psykiatrisk diagnose.
Det tager faktisk rigtig lang tid, mere end bare den ene gang.
Hvis det bare var så let, var der heller ikke så mange, der ventede på diverse ventelister.
Jeg synes, at det her i høj grad handler om tillid.
Det er lidt interessant at høre ordføreren fra Venstre snakke om voksne mennesker, som kan træffe et bevidst valg, og så selv stå og sige: Jamen det er jo vores bekymring, om de nu kan træffe det valg.
Det går jeg da stærkt ud fra, for det er jo ikke sådan, at de vågner en morgen og pludselig føler sig som et andet køn.
Det er noget, der har plaget dem i rigtig, rigtig lang tid og har rigtig store følger og konsekvenser for dem.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-05-20:
Ideen bag det aktuelle lovforslag, hvilket tidligere ordførere også har redegjort for, er at muliggøre, at personer, som føler, at der ikke er korrespondens mellem deres biologiske køn og det køn, de føler at tilhøre, kan få et juridisk kønsskifte.
Med det nye cpr-nummer giver vi mulighed for, at man kan få nye personlige dokumenter, der er korresponderende med det køn, man føler at tilhøre – det være sig kørekort, pas osv. En af grundene til, at jeg som radikal er rigtig glad for det her forslag, er dels det, at det har været et ønske blandt vores transkønnede minoritet rigtig længe, dels at vi her giver en minoritet større frihed til og en bedre mulighed for at leve deres liv og skabe deres tilværelse som dem, de er.
Jeg kan forstå, at kampen sådan udfolder sig mellem netop det at give en minoritet retten til og friheden til og mulighederne for at skabe deres liv og deres tilværelse som dem, de er, eller at konservere et cpr-nummersystem »bare fordi«.
Der er jeg altså ret glad for at være med til at vælge det første.
For det her forslag er en styrkelse af retten til forskellighed.
Det er en styrkelse af kampen mod daglig stigmatisering.
Og det kan jeg på vegne af Radikale Venstre kun bakke op om.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-20:
Nu hørte jeg ikke noget spørgsmål i det.
Men jeg vil bare sige, at det er korrekt, at vi i Dansk Folkeparti anser juridisk kønsskifte for at være et problem i forhold til den måde, man registrerer folk på, og det er jo ud fra biologi.
Altså, det er jo den måde, vi registrerer det på.
Jeg anerkender fuldt ud, at man kan føle, at man er i den forkerte krop.
Jeg anerkender fuldt ud, at man har forskellige seksualiteter osv.
Det har jeg fuld forståelse for, og jeg accepterer det også fuldt ud.
Det mener jeg faktisk er noget, der hører folks privatliv til mere eller mindre.
Men jeg synes, at med det cpr-register, vi har, hvor vi giver et cpr-nummer i forhold til det biologiske køn, skal det enten laves helt om, eller også skal det fortsætte, som det er.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Biologi: Der er jo altså nogle her, som føler en anden biologi end den, de er født med.
Jeg må bare konkludere med baggrund i Dansk Folkepartis ordførers indlæg her, at Dansk Folkeparti ikke vil komme de her personer i møde.
Dansk Folkeparti vil ikke fjerne stigmatiseringen.
Dansk Folkeparti vil ikke gøre hverdagen lettere for de transkønnede i Danmark.