runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Regeringens skattereform er en grøn reform.
Lavere skat på arbejde finansieres, ved at miljøbelastningen - energiforbrug og forurenende adfærd - beskattes hårdere.
Disse to lovforslag er en del af finansieringen af skattereformen og er en del af skattereformens grønne profil.
Forslagene forhøjer spildevandsafgiften for udledning af bl.a. kvælstof, fosfor og organisk materiale.
Forslagene her betyder også, at afgiften på CFC-drivgasser og andre industrielle drivgasser hæves, således at det svarer til CO2-afgiften på 150 kr. pr. ton, målt i CO2-ækvivalenter.
For at mindske den nuværende indirekte statsstøtte til flaskeskyllerier nedsættes emballageafgiften; det har en gavnlig effekt på miljøet.
En af de store miljømæssige udfordringer er udledningen af partikler og CO2 fra transportsektoren.
Derfor indføres der et afgiftstillæg for dieseldrevne personbiler, som ikke har partikelfilter.
For varebilerne gælder det fremadrettet, og dermed gøres det mindre attraktivt at anskaffe sig en dieselbil uden partikelfilter; det er til gavn for miljøet.
Registreringsafgiften for hyrevogne ændres, og denne ændring vil øge tilskyndelsen til, at der anskaffes mere miljørigtige hyrevogne i Danmark.
Forslagene her fremmer altså skattereformens grønne profil.
Vi lægger vores politik åbent frem - det har vi endnu til gode at se fra oppositionen, men man kan jo selvfølgelig med forventning se frem til, hvad det er for masser af gode ideer, som Socialdemokraternes formand gjorde sig til talsmand for i tv-programmet Mogensen og Kristiansen forleden.
Jeg vil sige, at når det gælder det grønne, blev klarheden over oppositionens syn på regeringens skattereform jo ikke særlig meget bedre - for at sige det mildt - efter debatten i går.
Der var ordførere, særligt fra Socialdemokratiet, der mente, at vi havde lavet en skattereform, der var for grøn; en skattereform, der belastede miljøforbrug og energiforbrug for hårdt.
Omvendt har udtalelsen i hvert fald fra Socialdemokratiets miljøordfører været, at skattereformen var for sort.
Jeg må også sige, at det, der stod tilbage efter debatten i går, var, at såvel den socialdemokratiske skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, som Socialistisk Folkepartis skatteordfører, hr. Jesper Petersen, mente, at den simpelt hen ikke var grøn nok.
Men det afholdt jo ikke enkeltstående socialdemokrater fra at kritisere regeringen for at lave enfor grøn skattereform.
De to forslag, som vi nu behandler, er en implementering af de sidst to nævnte, og det er selvfølgelig - som alle øvrige dele af skattereformen - noget, vi bakker op om i Venstre.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg har noteret mig, at med den formand, der sidder i formandssædet nu, gælder det om at være kvik.
Nu gjorde Venstres ordfører en del ud af at påpege, at der - efter Venstres opfattelse - har været tilkendegivet forskellige opfattelser.
Jeg vil bare sige, at Socialdemokratiets opfattelse af den her skattereform er, at den ikke går langt nok i miljøretningen.
Til gengæld leder det så hen til det afledte spørgsmål: Når Venstre skatteordfører siger, at der er opbakning til det her i Venstre, omfatter det så også hr. Kim Andersen, der jo har været ude at give udtryk for præcis det modsatte synspunkt, og som, så vidt jeg ved, er medlem af Venstres gruppe?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Der er selvfølgelig fuld opbakning til skattereformen i Venstres gruppe, og jeg tror, at hr. Nick Hækkerup burde være klar over, at netop vedrørende energiafgifterne har vi sikret, at vi indfaser stigningerne lidt blødere til at starte med, end vi umiddelbart havde forestillet os, og så får vi analyseret, hvorledes det her påvirker konkurrencesituationen for de virksomheder, som har gjort opmærksom på deres situation i forbindelse med den høringsrunde, der har været.
Men det er jo sådan set en klar linje, som regeringen har.
Jeg håber bare, at hr. Nick Hækkerup så vil give mig svaret på, om det er hr. Torben Hansen, der mener, at reformen ikke er grøn nok, eller om det er hr. Bjarne Laustsen og hr. Ole Vagn Christensen, der mener, at reformen er for grøn, der er bestemmende for Socialdemokratiets politik?
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jamen jeg bliver simpelt hen ikke af svaret klar over, om hr. Kim Andersen, som har anklaget reformen for at være for grøn, nu er enig med resten af Venstre i, at den her er grøn nok, selv om han syntes, at det her var for meget af det gode.
Er der enighed om det i Venstre?
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg var gået over til lightsodavand og tænkte, at nu må du godt gøre det, men det viser sig jo, at det også er meget usundt at drikke lightsodavand.
Det er skidt for tænderne, og sødestofferne har også nogle konsekvenser, som heller ikke er sunde.
Men alligevel ender man med at lave en afgiftssammensætning, som godt nok betyder, at sukkerholdig sodavand bliver dyrere, men at lightsodavand til gengæld bliver billigere.
Det er vel ikke det rigtige skridt at tage at tilskynde til et øget forbrug af sodavand, sådan som man gør med lovforslaget her, eller er det det, Venstre gerne vil?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Jeg lægger til grund, at jeg er meget enig med hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti i den fælles skattereform, vi har lagt frem.
Det har været gældende under de præmisser, vi har beskrevet her under forhandlingerne, og det vil helt sikkert også gælde i fremtiden.
Borgerne kan være et hundrede procent sikre på, at skattestoppet forbliver, så længe i hvert fald De Konservative medvirker i regeringen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Derfor skal man altså være meget opmærksom, og derfor har vi sagt, at vi laver en omlægning, som skubber forholdet mellem sukkerholdig og ikkesukkerholdig sodavand.
Jeg må sige, at når folk vælger at købe en sodavand, og afgiften afspejler, at der er færre kalorier i en sodavand uden sukker end i en sodavand med sukker, er det med til at hjælpe folkesundheden på vej.
Men om det at tro, at vi vil fremme folkesundheden ved at brandskatte sodavand generelt, vil jeg bare sige, at det vil være at gøre folkesundheden en bjørnetjeneste, for det vil føre til øget grænsehandel.
Som sagt er det ikke afgørende, hvor sodavanden er købt, men hvor den forbruges, og når danskerne indtager for meget sodavand, er det altså danskernes folkesundhed, det går ud over.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-30:
Jeg har også et par korte bemærkninger.
Det ene er, at det jo lyder dejligt, når hr. Mike Legarth står der og taler om sygeplejerskerne og andre grupper, som nu får topskattegrænsen hævet.
Men selvfølgelig kan man så stå og sige: Nu slår vi ud med armene, nu har vi gjort det, nu kan I virkelig se tingene.
Det andet, vi også har talt om, har været fedme og sundhed.
Men til trods for at det har været taget op år efter år, er der ikke gjort noget.
Så er det ikke lidt søgt, når man siger, at det er for sundheden, at man gør det her?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Nick Hækkerup forstod hr. Mikkel Dencker helt præcist på det punkt.
I hvert fald er det min konklusion, at det ikke vil være tilfældet.
Det ligger ikke inden for den måde, vi definerer skattestoppet på.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Tak for ordet og mine to spørgsmål.
Jeg vil vende tilbage til det, som Dansk Folkepartis ordfører oplyste før, og som jeg synes var interessant, og som jeg gerne vil spørge Det Konservative Folkepartis ordfører om - nemlig om det ligger inden for skattestoppets rammer at hæve en skat eller en afgift, under henvisning til at det gør man, fordi det er sundhedsfremmende.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Det her er en skattereform, hvor vi først og fremmest forholder os til, at vi skal have balance mellem indtægter og udgifter; og på den måde har det været et finansieringselement.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Det synes jeg er udmærket at få på det rene.
Der er altså faktisk en velvilje med hensyn til, at vi skal gøre endnu mere for at få forbruget af cigaretter ned.
De Konservative er villige til at hæve skatterne der, og det er simpelt hen af grænsehandelshensyn, at man ikke går videre nu.
Det er godt at have på plads til de fremtidige diskussioner og arbejdet i EU.
Vi har i vores forslag sagt, at vi skal hæve nogle af de her afgifter; der kan komme skattelettelser ud af det, men der bør også bruges flere penge i Danmark på folkesundhed.
Jeg vil gerne vide, om nogle af de penge, man får ind ved at hæve afgifterne her, rent faktisk går til folkesundhedsforbedrende tiltag, eller om de alene går til finansiering af de her skattelettelser, som så er så skævt fordelt, som de er.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Tingene skal selvfølgelig ses i en helhed.
Men hvis vi isoleret kigger på cigaretter og rygning, som jo er en meget alvorlig, sygdomsfremkaldende foreteelse, og som vi synes man skal gøre alt, hvad man kan, for at modvirke, vil jeg sige, at vi gerne vil lade afgifterne stige så meget som muligt.
Men det giver jo ikke nogen mening, så længe man kan tage til et naboland og købe cigaretterne billigt.
Så fremmer vi grænsehandel, og vi sørger for, at vores eget erhvervsliv bliver udsat for forvridende konkurrence.
Så det giver jo ingen mening.
Så hvis vi skal hæve de afgifter så meget, vi nu kan, for at få folk til at holde op med at ryge, skal vi være enige om det i EU, og derfor er jeg fuldt dækket ind af de kommentarer, som vores glimrende sundhedsminister har givet.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg vil gerne starte med at spørge til det her med prisen på en pakke cigaretter.
Som jeg har hørt den konservative sundhedsminister, mener De Konservative faktisk, at det er helt i orden at hæve cigaretafgifterne, så en pakke kommer til at koste 50 kr., som f.eks. Forebyggelseskommissionen har foreslået det - man skal bare ikke gøre det isoleret i Danmark, men på EU-niveau.
Gør man det der, er det fint at have en cigaretpris, der kommer så højt op.
Så jeg vil bare være sikker på, at De Konservative arbejder for, at en pakke cigaretter skal koste 50 kr. i Danmark, og at det er, fordi man venter på, at det skal ske på EU-niveau, at man ikke gør mere ved det, end man gør her - med noget, som nok mest af alt er et fiskalt forslag.
Jonas Dahl (SF), 2009-04-30:
Det er da nye toner, vi nu skal høre fra Dansk Folkeparti, at vi skal lade dansk politik styre fra EU og af, hvad der foregår i Tyskland, og at det så skal være Tyskland, der afgør, hvad en pakke danske cigaretter koster.
Jeg har altid troet, at Dansk Folkeparti gik ind for, at vi skulle sætte fokus på det nationale, og hvad der ville virke i Danmark.
Og der er det jo offentliggjort af Forebyggelseskommissionen, at der sådan set vil være mere sundhedsmæssig fremme i, at vi rent faktisk hæver afgiften på en pakke cigaretter, så den kommer til at koste til 50 kroner.
Så det kommer lidt bag på mig, at Dansk Folkepartis ordfører ligesom bruger det som en bortforklaring og siger, at hvis de nu gør noget Tyskland, så vil vi også ændre politik i Danmark, men at vi ellers i øvrigt ikke har tænkt os at foretage os noget, fordi vi ikke lovgiver i Danmark.
Eller er det ikke det, vi gør her?
Jeg troede, vi skulle lovgive om, hvad der rent faktisk skulle være politikken i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Jeg synes, at hr. Jonas Dahls indlæg her vidner om en meget naiv tilgang til en problematik som grænsehandel.
Det synes jeg er meget naivt.
Vi er jo nødt til at indrette vores cigaretafgift efter, hvad vores nabolande har af afgiftspolitik.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Hvis den tyske afgift stiger, skal vi følge med op.
Sådan forstod jeg Dansk Folkepartis ordfører.
Kan Dansk Folkepartis ordfører fortælle mig, hvordan det forholder sig til skattestoppet?
Det er jo så en nyfortolkning af skattestoppet, for vi har tidligere i dag fået at vide, at det kun er, hvis det er af miljøhensyn, eller hvis det følger af en EU-regulering, at det kan ske.
Jeg forstår det sådan, at der så her er en afgift, der vil blive hævet, hvis det bliver muligt, inden for den næste 10-årige periode.
Det synes jeg er interessant, eftersom skatteministeren tidligere i dag har stået og fortalt, at skattestoppet ville gælde de næste 10 år, og at der ikke ville blive pillet ved de her afgifter.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Nu har jeg den erindring, at der også er den undtagelse i skattestoppet, at man kan ændre afgifter, når der er sundhedsfremmende hensyn at tage.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Flere sunde leveår er en af målsætningerne i regeringen og Dansk Folkepartis skattereform.
Her har vi endnu et forslag, som måske lever op til nogle af de målsætninger, men også først og fremmest er til for at få et provenu til de skæve skattelettelser, som regeringen vil gennemføre med skattereformen.
Regeringen sagde før sidste valg, at den ville arbejde for, at danskerne skulle leve 3 år længere.
Jeg var ikke dengang sikker på, at jeg selv ville klare 3 år mere, hvis det faktisk lykkedes regeringen at blive genvalgt, men nu er der udsigt til, at oppositionen vinder næste valg, så jeg har fået nyt livsmod, og jeg tror, jeg klarer den.
SF går ind for et skattesystem, der fremmer folkesundheden og gør det sunde valg billigere og gør de usunde ting, der skader folkesundheden og påfører samfundet ekstra udgifter, dyrere.
Danskerne lever for kort, og der er en markant ulighed i sundhed.
Fremover vil f.eks. nødder og mandler blive dyrere, men ser man det ud fra en sundhedsmæssig betragtning, burde man helt afskaffe afgifterne på nødder og mandler til almindeligt forbrug, da de indeholder masser af sunde fedtsyrer, fibre og proteiner og andre gode ting.
Om sammensætningen af cigaretafgiften er rigtigt lavet, synes jeg også trænger til at blive belyst i udvalgsprocessen.
Det blev lidt klarere tidligere under debatten her.
I fremtiden vil mærkevarecigaretter koste nogenlunde det samme i Danmark som i Tyskland, mens discountcigaretter stadig er billigere i Danmark ifølge De Samvirkende Købmænd.
Men jeg kan forstå, at man undervejs i processen er blevet klogere.
Siden man sendte lovforslaget i høring og altså fremsatte det, har man fundet præcis det snit, der skal til for at få en minimumsafgift på cigaretter, der gør, at ingen cigaretter altså bliver billigere.
Jeg vil gerne under udvalgsbehandlingen have efterprøvet, at det faktisk er sådan.
Differentieringen af sodavandsafgiften virker heller ikke helt gennemtænkt.
Lavede man i stedet en differentieret afgift i forhold til varens sukkerindhold, ville det øge incitamentsstrukturen.
I stedet har man så lavet et forslag, der er direkte ødelæggende for forebyggelsesindsatsen, i hvert fald hvis den indebærer at skulle få færre i det hele taget til at drikke sodavand, idet man gør lightsodavand billigere med det forslag, som ligger her.
SF går ind for at forebygge stigningen i livsstilsbetingede sygdomme som bl.a. fedme og overvægt.
Det er imidlertid paradoksalt, at afgiftsforhøjelserne ikke synes at være baseret på ernæringsfaglig viden om fødevarernes næringsindhold, men for mange afgifters vedkommende blot bygger videre på gamle luksusafgifter.
Sådan kritiserer i hvert fald Dansk Erhverv forslaget i deres høringssvar.
I stedet for flere sunde leveår ligner forslaget mest noget a al flere sjove år med billige cigaretter og Coca-Cola Zero.
Selv om tankegangen i forslaget er udmærket, er forslaget skruet uhensigtsmæssigt sammen, og provenuet bruges til skæve skattelettelser.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Tak, hr. formand.
Forslaget om flere sunde leveår har dels til formål at forhøje afgifterne på is, chokolade, slik og sukkerholdigt sodavand, dels at sænke afgiften på sukkerfri sodavand, dels at omlægge og forhøje afgiften på cigaretter og det, vi kalder røgtobak.
Konkret forhøjes afgiften på konsumis, chokolade og sukkervarer med 25 pct. Afgiften på sodavand omlægges, så sukkerholdige sodavand får en afgiftsstigning på 17 øre pr. liter, mens afgiften på sukkerfri sodavand nedsættes med 34 øre pr. liter.
Cigaretafgiften hæves med gennemsnitligt 3 kr. pr. tyvestykspakke.
Alle de her 12 lovforslag, vi nu har været igennem - vi mangler et sidste om energiafgifter, der bliver behandlet i næste uge - gør, at vi på den positive side kan sænke indkomstskatterne med i alt 29 mia. kr.
Knap 8 mia. kr. af den samlede finansiering kommer fra højere grønne afgifter.
Reformen øger arbejdsudbuddet med godt 19.300 fuldtidspersoner.
Langt de fleste fuldtidsbeskæftigede, over 70 pct., vil skulle betale en marginalskat på højst 42 pct., mens marginalskatten for de højeste indkomster sænkes med 7,5 pct. til 56 pct.
Forhøjelsen af topskattegrænsen betyder, at man først skal betale topskat, når man tjener mere end 425.000 kr. om året, og omkring 350.000 personer bliver fritaget for at betale topskat.
I dag betaler godt 40 pct. af de fuldtidsbeskæftigede topskat, mens det efter reformen vil være knap 30 pct., altså en væsentlig forbedring.
Samlet set betyder forslaget, at faggrupper som metalarbejdere, folkeskolelærere og ansatte inden for sundhedssektoren vil opleve betydelige fald i marginalskatten og dermed få en væsentlig større gevinst ved at yde en ekstra indsats.
Personer, der tjener mellem 383.000 kr. og 425.000 kr. og i dag både betaler mellem- og topskat, vil få sænket marginalskatten med 22,5
procentpoint efter arbejdsmarkedsbidraget. Til sidst skønnes det, at skattereformen giver et løft i den samlede velstand på 30 mia. kr. til gavn for vores samlede nation. Det var mine afsluttende bemærkninger til det lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Det kan jeg hurtigt og nemt redegøre for.
Jeg har siddet lidt længere i Folketinget end hr. Nick Hækkerup, og jeg har faktisk været med til at hæve cigaretafgiften ved tidligere lejligheder og samtidig overholdt skattestoppet.
Jeg kan sige, at vi går ind for, at en pakke cigaretter på kort sigt skal koste det, som der er lagt op til her i lovforslaget.
Det er det, som vi har lavet en aftale med regeringen om, med hensyn til hvad den skal koste.
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, er det en afvejning, der har fundet sted, både af sundhedshensyn og af hensyn til grænsehandelen.
Hvis der nu skete det, at Tyskland hævede deres cigaretafgift, sådan så cigaretter i Tyskland blev væsentlig dyrere, så vil jeg ikke udelukke, at vi ville følge et stykke med op og have samme afgiftsniveau som i Tyskland og på den måde hæve afgiften i Danmark og opnå en sundhedsmæssig gevinst.
Jeg tror ikke på, at vi opnår nogen sundhedsmæssig gevinst herhjemme, hvis vi sætter vores cigaretafgift kraftigt i vejret, for så vil folk bare køre ned over grænsen og indkøbe deres cigaretter der i stedet for og ryge lige så meget, som de gør nu.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
For det første vil jeg sige tak for roserne for de markante skattenedsættelser for mellemindkomster og dem, der tjener lidt mere end det - også eksempelvis sygeplejerskerne.
Jeg kan fuldstændig tilbagevise påstanden om, at den her regering ikke har taget højde for prisudviklingen i forhold til det problem.
Sandheden er jo, at det ikke har kunnet betale sig at arbejde, for hvis man tjente over et vist beløb, så kunne man for hver 1.000 kr., man tjente, få lov til at sende 630 kr. tilbage til fælleskassen, og dermed blev ethvert incitament til at yde en ekstra indsats jo fjernet.
Det har vi nu lavet om på, og derfor tror vi, at vi får mange flere ud af halvtidsjob og 30-timers-job og får fuld beskæftigelse i mange flere brancher, end vi har haft tidligere.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-30:
Jeg tror ikke, at hr. Mike Legarth forstod mit spørgsmål, og derfor vil jeg selvfølgelig gentage det.
Hvis man ser tilbage på, hvordan pris- og lønudviklingen er blevet reguleret gennem årene, således at man i en lang, lang periode sørgede for, at der ikke kom flere ind under topskatten, så kan man konstatere, at den regulering har været stoppet, og at det er denne regering, der har gjort det. Men tilbage til det andet spørgsmål vedrørende sundhed.
Hvad angår isfabrikkerne har jeg forstået, at det ikke handler om at få dem afviklet, men om at få nogle afgifter, og så kan man bare betale noget mere for isen, for det vil selvfølgelig ikke få nogen betydning.
Så er det, at jeg har stillet spørgsmålet: Hvordan hænger det sammen med sundheden?
Hvis der stadig væk skal fabrikeres lige meget is, er det jo ikke noget, der regulerer sundheden.
Det kan være, at hr. Mike Legarth kan fortælle mig, hvordan det kan regulere sundheden.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Det er sådan, at det, der definerer, hvad der får danskerne til at grænsehandle, er den samlede pris for den kurv af varer så at sige, man køber, når man grænsehandler.
Hvis vi ensidigt havde gjort det, som hr. Jesper Petersen foreslår, nemlig at sætte afgiften op på sukkerholdige sodavand og ikke ændre på afgiften på sukkerfri sodavand, så ville den kurv af varer blive dyrere i Danmark.
Derfor ville det være mere tillokkende at grænsehandle, og vi ville få mere grænsehandel.
Ved at lave en differentiering, sådan at vi laver en provenuneutral omlægning, øger vi samlet set ikke grænsehandelen.
Jo, vi kan måske øge grænsehandelen på sukkerholdige sodavand, men til gengæld får vi stoppet eller mindsket grænsehandelen for sukkerfri sodavand.
Det ville den med hr. Jesper Petersens.
Og så skal jeg bare give tilsagn om, at vi, som det også er nævnt i lovforslaget, vil fortsætte med at arbejde positivt for, at EU får et nyt direktiv på tobaksområdet med et markant højere niveau for minimumsafgifter.
Det vil betyde, at en række lande omkring os vil være nødt til at hæve deres cigaretafgifter, og det betyder så også, som det står i forslaget, at vi på den baggrund forventer, at vi uden negativ effekt på grænsehandelen kan sætte afgiften op fra 2014.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg kan godt forstå, at man har et argument omkring grænsehandelen, men at nogle sodavand absolut skal være billigere, fordi man gør nogle andre dyrere, synes jeg bare ikke hænger sammen.
Man kunne jo godt have ladet lightsodavandene have den samme pris som i dag.
Det ville vel ikke have nogen indflydelse på forbruget af lightsodavand, hvis man går ind på ministerens tankegang.
Det eneste, der afholder os fra at gøre det, er grænsehandelen.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Jeg er glad for, at hr. Jesper Petersen er enig med os i, at der bør være en større differentiering mellem afgiften på sukkerholdigt sodavand og på sukkerfrit sodavand.
Når vi har valgt at lave en provenuneutral omlægning, skyldes det hensyn til grænsehandelen, da vi af erfaring, undersøgelser og stikprøvekontroller ved, at sodavand er en meget stor grænsehandelsvare, og at en ensidig dansk forhøjelse af afgiften ville betyde en større tilskyndelse til at grænsehandle mere.
Vi har under drøftelserne og forhandlingerne forespurgt f.eks. i Sundhedsministeriet om, hvad der var tilrådeligt at lave som skillelinje, og har fået et notat tilbage, der viser, at det ville være et godt forslag, hvis vi lavede en sådan differentiering mellem sukkerholdigt og sukkerfrit sodavand, dog med den lille søde tilføjelse i bunden af notatet fra Sundhedsministeriet: Det vil altid være bedre at drikke et glas mælk.
Og det vil jeg gerne anbefale.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg er absolut ikke modstander af hensigten med forslaget og den del af det, som handler om folkesundhed.
Det bør vi tage fat på, og det fremgik også af min tale.
Det, man kan ærgre sig over, er, at der ikke også følger nogle flere folkesundhedsmæssige initiativer med fra regeringen, men det kan vi jo have til gode.
Det enkelte spørgsmål, jeg vil slå ned på i forhold til folkesundheden, er det forhold, at man med sodavandsafgifterne i forslaget gør nogle slags sodavand billigere.
Jeg synes, det er udmærket at få en større prisforskel på sodavand med sukker og sodavand uden sukker, men at nogle sodavand i det hele taget så skal være billigere, synes jeg ikke er det rigtige signal eller den rigtige incitamentsstruktur heller for så at drikke sodavand frem fra andre varer.