Julie Skovsby (S), 2016-03-17:
Det, vi står med her i aften, er et spareforslag, som vil gøre det sværere for faglærte at gennemføre et videre uddannelsesforløb, mens de passer deres job, og som helt vil fjerne muligheden for, at personer med en kort videregående uddannelse kan modtage SVU, statens voksenuddannelsesstøtte, under og efter videreuddannelse.
Lovforslaget er en del af finanslovsaftalen for 2016 og betyder helt konkret, at SVU-satsen til videregående uddannelse nedsættes fra 80 til 60 pct. af dagpengenes højeste beløb, og som sagt skærper lovforslaget kravet til den uddannelsessøgendes uddannelsesbaggrund, således at personer med en kort videregående uddannelse ikke for fremtiden kan modtage SVU.
Efter- og videreuddannelse er et af de bedste omfordelingsredskaber, vi har.
Det tror jeg faktisk også regeringen mener.
Desværre bruges redskabet helt forkert i finansloven for 2016, for hvad er det for en omfordeling, de borgerlige partier egentlig foretager, når de på den ene side foreslår besparelser på SVU, statens voksenuddannelsesstøtte, og på den anden side vil give skattelettelser til få virksomhedsarvinger og genåbne skattehuller?
Det er en rigtig dårlig idé og en skæv omfordeling.
Det samme gælder den dyre boligjobordning, der stort set ikke giver nogle arbejdspladser.
Det er penge, som vi i hvert fald mener kunne bruges anderledes.
Tidspunktet for dette spareforslag er ringe.
For vi begynder så småt at høre om de gode historier, de gode historier, hvor produktionsvirksomheder udbygger virksomheden eller tager produktionen hjem igen til Danmark.
Det er for mig at se ikke kun en fordel for den enkelte og dennes familie, hvor børn ser, at mor eller far løfter sig uddannelsesmæssigt og bliver dygtigere til deres fag og lærer nye kompetencer, men også en fordel for hele samfundsøkonomien.
Den tidligere regering havde netop et fokus på uddannelsespolitikken og et markant kompetenceløft af arbejdsstyrken i »Vækstplan DK«.
Ufaglærte skal løftes til faglærte, og faglærte skal løftes til tekniker- og KVU-niveau.
Det er egentlig utroligt, at regeringen og de andre borgerlige partier end ikke i en tid, hvor Danmark er på vej ud af krisen, formår at tænke langsigtet.
Det er synd.
Det er synd for produktiviteten, og det er synd for væksten i Danmark.
Med til historien hører også, at det faktisk er meget kort tid siden, at vi i Folketinget kiggede SVU'en efter i sømmene.
Det var i samlingen 2013-14.
Justeringen af SVU'en dengang skete med et meget bredt flertal i Folketinget.
Derfor kan det jo også overraske, at man allerede nu 2 år efter igen vil ændre på ordningen.
Selv om lovforslaget dengang også var en del af en finanslovsaftale, nemlig finanslovsaftalen for 2014, så var det et lovforslag i et helt andet lys og i en helt anden sammenhæng.
Ud over at vi taler om et tidspunkt, hvor den daværende regering arbejdede hårdt på at få Danmark sikkert og godt igennem den økonomiske krise, havde man prioriteret sommerens store optag på de ordinære uddannelser.
Der var blevet afsat midler til folkeskolen, en milliard til kompetenceløft, og ligeledes havde man VEU-milliarden i » Vækstplan DK«.
I dag oplever vi foruden de skæve skattelettelser til bl.a. rige arvinger og velstående boligejere også regeringens såkaldte omprioriteringsbidrag, som bestemt ikke gør situationen nemmere.
Det siger sig selv, at besparelserne på den borgernære velfærd gør det ekstra vanskeligt at finde ressourcer til efter- og videreuddannelse.
Finanssektorens arbejdsgiverforening bemærker i deres høringssvar, at regeringen har en politik om, at virksomhederne ikke skal pålægges nye økonomiske byrder, og at der her er tale om en kortsigtet besparelse, som vil give bagslag på længere sigt.
I lovforslaget kan man da også rigtigt nok læse under punktet om negative konsekvenser for erhvervslivet, at arbejdsgiverne i højere grad må bidrage økonomisk ved medarbejdernes deltagelse i efter- og videreuddannelse i arbejdstiden.
I forlængelse heraf påpeger KL i sit høringssvar, at lovforslaget ikke indeholder noget nærmere skøn for de kommunale økonomiske konsekvenser, men omvendt ventes ændringerne fuldt indfaset at indebære mindre statslige udgifter på 56,5 mio. kr. I rigtig mange af høringssvarene beskrives, hvordan lovforslaget kan få en negativ konsekvens for erhvervsskolelærerne og dermed virke kontraproduktivt på bestræbelserne på at øge kvaliteten i erhvervsuddannelserne, som eksempelvis professionshøjskolen Metropol formulerer det.
Eller som Danske Erhvervsskoler skriver, så synes forslaget ikke at harmonere med hensigterne i erhvervsskolereformen om opkvalificering og efteruddannelse af erhvervsskolelærerne som grundlag for det ønskede kvalitetsløft i erhvervsuddannelserne.
LO påpeger i deres høringssvar, at lovforslaget er i modstrid med den efterspørgsel efter højt kvalificeret arbejdskraft, som er til stede både i den private og den offentlige sektor, og i direkte modstrid med intentionerne i vækstpakken fra juli 2014 om at forløse det jobpotentiale, der er i et styrket uddannelsesløft af flere faglærte til et videregående niveau.
Dette er blot et udpluk af lovforslagets kritiske høringssvar.
Som det nok står klart, kan vi Socialdemokrater ikke stemme for lovforslag L 127.