runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Hvis det er sådan, at hr. Pelle Dragsted har genset førstebehandlingen, er det jo kun et retorisk kneb at sige i dag, at noget er afklaret og noget er nyt, hvis det blev nævnt dengang.
Derfor tvivler faktisk på, at hr. Pelle Dragsted måtte have fulgt nøje med i, hvad der blev sagt dengang.
I forhold til Enhedslistens ændringsforslag er det sådan, at Enhedslisten stiller et ændringsforslag, der tilkendegiver, hvordan man ønsker at bruge en tilvalgsordning, hvis man har den med.
Vi har også en tilvalgsordning, og hvordan vi ønsker at bruge den.
Det har vi tilkendegivet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Jeg tror ikke, jeg fik noget svar på spørgsmålet.
I øvrigt vil jeg gøre opmærksom på, at selv om man ikke er til stede her under en debat, kan man jo heldigvis gense debatterne på Folketingets tv.
Så lad os lade den påstand ligge.
Sagen er jo den, at Enhedslisten har stillet et ændringsforslag.
Vi synes, at vi skal have så mange folkeafstemninger som muligt på afgørende områder, altså ikke de områder, som udenrigsministeren beskriver med nogle små hjørner, det skal vi nok klare med fem sjettedele her i Folketinget, men på andre områder.
Kan udenrigsministeren ikke én gang til forklare, hvorfor det er, at danskerne skal have mulighed for ved en folkeafstemning at blokere det her flertal herinde fra at afgive magt på et område, men på andre områder, som kunne være lige så afgørende for danskernes liv og velfærd, er det noget, man vil holde til japartierne, og den beslutning skal de kunne tage hen over hovedet på danskerne?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Jeg tror, at Enhedslistens folketingsgruppe har været på sådan et retorikkursus, for nu siger de, at nu blev det afsløret.
Der er ikke noget, der er blevet klarere og klarere.
Det er blevet lagt åbent frem fra starten, at det er sådan, at vi i Folketinget får lov til at bestemme selv, i stedet for den situation, der er i dag, hvor – hvis vi ønsker at deltage på et område – vi skal vælge at spørge de andre lande, om vi må være med.
I dag skal vi ned og banke på døren og spørge de andre lande, om vi må deltage, om vi må være med.
Så kan de sige ja eller nej, og vi må respektere deres afgørelse.
Fremadrettet er det sådan, at Danmark igennem Folketinget kan vælge at sige, at det vil vi gerne være med i, og det vil vi ikke være med i.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Udenrigsministeren bliver ved med at sige, at vi selv kan vælge her i Folketinget, og det er jo netop sagen.
Hvis Danmark i fremtiden skal tilslutte sig – det kan være på et uendeligt antal områder inden for retspolitikken, omkring vores domstole, vores familieret, strejkeret, listen er uendelig; det ved vi ikke, for der kan komme fremtidige retsakter – er det en beslutning, der kan træffes af et flertal i Folketinget uden en folkeafstemning.
Hvis det nu var sådan, at vi havde en historik i Danmark for, at der var en rimelig overenstemmelse mellem det, som flertallet af japartier i Folketinget mente, og det, som befolkningen mente, kunne man måske være tryg.
Men historikken er jo præcis den modsatte.
Det er jo notorisk sådan, at japartierne som regel er et helt andet sted end befolkningen.
Det så vi med euroen, og det har vi også set på de seneste målinger om euroen, det har vi set på så mange områder, dengang vi stemte om Maastrichttraktaten.
Det er jo notorisk sådan, det er.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Prøv at høre her en gang: Vi har et retsforbehold, der gør, at vi ikke kan være med, når de andre træffer beslutninger.
Vi står uden for beslutningen.
Det, hr. Jeppe Jakobsen beder om, nemlig at vi skal blande os i beslutningen på et område, hvor vi har et retsforbehold, kan jo ikke lade sig gøre.
Vi kan blande os, hvis vi vælger en tilvalgsordning og vælger nogle af retsakterne til, vælger Europol til.
Hvis vi blander os på et område, hvor vi i dag har et retsforbehold, vil de andre jo sige: Det er ikke jeres bord.
Så derfor har vi ikke mulighed for at blande os de steder, hvor vi har et retsforbehold.
Skal vi ind og blande os og være med til at styre retningen af EU, skal man stemme ja den 3. december og sørge for, at Danmark får mulighed for en tilvalgsordning, hvor vi kan være med.
Når vi har et retsforbehold, er der en række områder, hvor vi står uden for.
Det synes jeg ikke er klogt for danskerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-10:
Tak for det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at den danske regering ikke arbejder efter den danske befolknings ønske om, hvor EU skal befinde sig, men det må man jo så affinde sig med som dansker.
Jeg synes bare, det er besynderligt, når udenrigsministeren siger, at det er meget vigtigt for Danmark, at vi skal fastholde den her indflydelse i EU, når udenrigsministeren nu står her og indrømmer, at EU sådan set bare flytter sig, og så har vi jo bare at følge trop i Danmark.
Så den der indflydelse, man kan vinde, kan vist ligge på et meget lille sted.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Det er sådan, at Europa flytter sig.
Det betyder, at der vil Europol være, og det betyder, at når det flyttes over og Danmark står stille, ryger vi ud af Europol.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke kan lide det, for Dansk Folkeparti prøver at tegne et billede af, at det ikke har nogen betydning, og at man bare kan komme uden om det.
Men når EU flytter sig, ryger vi ud af Europol, medmindre vi vælger at flytte med.
Derfor har Danmark gjort det, at vi har arbejdet for, at man får det rigtige indhold i Europol.
Men vi har ikke modarbejdet, at det kommer til at være et andet samarbejde, for det samarbejde drøftes af dem, der ikke har et retsforbehold.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-10:
Tak for det.
Lad mig starte med at korrekse udenrigsministeren.
Han kom til at sige, at Dansk Folkepartis yndlingsland er Storbritannien.
Det er ikke tilfældet, det er Danmark, og det er derfor, vi anbefaler et nej den 3. december.
For vi kerer os om Danmark og danskerne.
Nu er det slået fast, så lad mig stille spørgsmålet: Udenrigsministeren startede ud med at sige, at vi har den her folkeafstemning, fordi EU har flyttet sig og vi derfor bliver nødt til at flytte med.
Hvad har den danske regering taget af tiltag for at hindre denne flytning af EU og for at holde EU fast på det sted, hvor danskerne i 1993 bad om at EU skulle være?
Hvordan har den danske regering forsøgt at fastholde EU der, hvor danskerne ønskede at EU skulle være?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Nej, vi har en afstemning efter § 20, og så ser vi, hvordan udfaldet bliver.
Jeg håber, det bliver et ja.
Hr. Søren Søndergaard håber, det bliver et nej.
Men det udfald, der kommer, afgør, om vi deltager i en tilvalgsordning eller ej, efter § 20. Jeg forstår ikke det der med, at jeg ligesom skulle indrømme noget i forbindelse med Enhedslistens ændringsforslag.
Vi siger bare, at det alene skal være på asyl- og indvandringsområdet, hvor Enhedslisten vil have, at det skal være på ethvert lille område, hvor vi f.eks. vil have en forbedret retsstilling i forhold til borgere eller virksomheder.
Så skal man ifølge den tolkning, jeg har af Enhedslistens ændringsforslag, have en folkeafstemning eller fem sjettedeles flertal.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Jeg er rigtig glad for, at vi nu både har Justitsministeriets bekræftelse og Udenrigsministeriets bekræftelse på, at det forslag, Enhedslisten stiller her i dag, er fuldt ud muligt at realisere.
Det er i overensstemmelse med dansk lov, med grundloven, og det er i overensstemmelse med EU-retten.
Det, der så bare står tilbage, er, hvorfor f.eks. regeringen ikke vil støtte det forslag.
Og der må man jo bare konstatere, at det, at regeringen ikke vil støtte forslaget, får den konsekvens, at grundlovens § 20 reelt, de facto, bliver suspenderet, og at de enkelte retsakter i den forbindelse sådan set er ligegyldige.
Det har ministeren lige sagt, og det er det, de næste 3 uger kommer til at handle om.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Jeg tror, at hr. Søren Søndergaard ville være dreven nok til ikke at stille det her spørgsmål, hvis ikke han vidste, at svaret ville være ja.
Så jeg tror sådan set, at ændringsforslaget er udformet helt efter svaret på spørgsmål 21.
Jeg er bare ikke politisk enig i svaret.
Jeg mener nemlig ikke, det er sådan, at hvis man efterfølgende har en retsakt, der skal forandres på et hjørne – men alligevel et hjørne, hvor det kræver en ny retsakt – så vil det kræve, at vi i Danmark skal afholde en ny folkeafstemning for at gøre det.
Og det synes jeg, når jeg læser bemærkningerne til Enhedslistens ændringsforslag, vil være konsekvenserne af det, nemlig at selv med små ændringer, uden noget reelt indhold, vil det kræve en folkeafstemning eller fem sjettedeles flertal her i Folketinget efter suverænitetsafgivelsesprincippet.
Det mener jeg sådan set ikke er nødvendigt.
Jeg mener, at på de områder, hvor vi er med, kan det godt køre på præcis samme måde som på alle de andre områder, hvor vi siden 1972 og Danmarks deltagelse i EF har haft et markedsudvalg – nu er det Europaudvalget – der tager sig af de spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Udenrigsministeren beklager, at der ikke er noget nyt i diskussionen.
Altså, det, der i hvert fald er nyt siden førstebehandlingen, er Enhedslistens forslag.
Det er kommet siden førstebehandlingen.
Derfor er det måske lidt underligt, at det så lige præcis er noget, udenrigsministeren ikke kommenterer – hvilket jo kan undre, når udenrigsministeren er på jagt efter noget nyt.
Men jeg vil da godt spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren ikke kan bekræfte, at Enhedslistens forslag er i fuldstændig nøje overensstemmelse med det svar, der er kommet fra Justitsministeriet på spørgsmål 21, og som giver mulighed for, at man selvfølgelig kan gennemføre afstemninger efter grundlovens § 20, hvis man har lyst til det, i forbindelse med de enkelte retsakter.
For det er jo det, der sker: Grundlovens § 20 på retsområdet bliver suspenderet.
Man vil fremover kunne overgive al den magt på det område uden at skulle spørge befolkningen eller have fem sjettedeles flertal i Folketinget.
Men det, jeg i den forbindelse godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, hvorfor man så ikke stemmer for Enhedslistens forslag.
Så det er altså ikke detaljer, vi snakker om, det er kun de store ting.
Hvis man mener det alvorligt med sit partiprogram, hvorfor så ikke støtte Enhedslistens forslag?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Man kan diskutere, om Schlüter-tiden er mange år siden.
Jeg synes, det er relativt lang tid siden, men det kan jo selvfølgelig afhænge af, hvor gammel man er.
Jeg bliver konkret spurgt om, hvorfor vi har valgt en tilvalgsordning og ikke bare de specifikke retsakter, og det har vi, fordi det er det, Danmark traktatmæssigt har mulighed for.
Vi har mulighed for at få en tilvalgsordning, ligesom Storbritannien og Irland har.
Vi har ikke mulighed for bare at gå ind og sige, at vi godt vil have de specifikke retsakter uden en tilvalgsordning.
Så det er simpelt hen ikke på bordet, det er ikke en mulighed.
Det er derfor, vi har valgt at gøre det på den måde, som vi har.
I øvrigt synes Konservative da, det er udmærket, at hvis der er nogle meget små, harmløse retsakter, så har vi mulighed for at tilslutte os dem i fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Det kan jeg da simpelt hen ikke få ind i mit eget hoved, det er jeg nødt til at sige.
Så vil jeg også gerne sige: Ordførerens eget parti har tidligere haft meget fremtrædende politikere her på Christiansborg, bla.a. tidligere statsminister, Poul Schlüter, som sagde: Unionen er stendød.
Og det er mig bekendt ikke så mange år siden.
Den garanti, som ordføreren refererer til, hvor mange år holder den?
Der er vel ikke noget at sige til, at vi er nogle, der er ret bekymrede over den her såkaldte garanti fra et nuværende flertal her i Folketinget.
Dækker den også om 10, 20, 50 eller for den sags skyld 100 år?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Jeg synes, jeg også har svaret på det spørgsmål før, da spørgerne fra Enhedslisten stillede det, nemlig at afstemningen her handler om Europol, 22 retsakter, og så at vi omdanner retsforbeholdet til en tilvalgsordning, hvor der i fremtiden bliver mulighed for at tilvælge yderligere retsakter bortset fra på asyl- og flygtningeområdet, men ellers inden for det retslige område i EU.
Jeg synes egentlig, det er interessant, når det kommer frem her, at vi vil tilvælge 22 retsakter ud af ottehundrede og nogle og halvfjerds retsakter.
Det viser jo noget om, hvor begrænset det egentlig er, og hvor lidt vi egentlig ønsker at tilslutte os.
Jeg kan ikke komme med eksempler på andre ting, som vi kunne ønske at tilslutte os i fremtiden, for vi har ikke ønsket mere end de 22 retsakter.
Det er derfor, det er dem, der kommer til afstemning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Det er da ikke særlig trygt for os andre, som er lidt mere skeptiske, at ordføreren ikke er i stand til at give tre eksempler på nogle af de her omkring 800 andre retsakter, som man godt kunne tænke sig i hvert fald skulle til folkeafstemning, i stedet for at de kan vedtages af et simpelt flertal i Europaudvalget her på Christiansborg, hvis det bliver et ja den 3. december.
Det synes jeg måske er lidt bekymrende i den store skala.
Men jeg vil gerne spørge om noget andet, og det er, at ordføreren jo brugte sin ordførertale på netop at tale om, at det her drejer sig om de 22 retsakter.
Det drejer sig også om, at vi afgiver suverænitet på alle mulige andre områder
set i forhold til, at man kan gennemføre det ved et simpelt flertal her på Christiansborg
Det er jo noget nyt.
Det er jo ikke en af de 22 retsakter.
Ordføreren var heller ikke inde på, at Schengen, hvis det bliver et ja, jo bliver en overnational aftale og ikke en mellemstatslig aftale, som vi kender det i dag.
Det betyder, at vi reelt også afgiver suverænitet i forhold til at kunne sætte nogle begrænsninger for Schengen.
Anerkender ordføreren ikke, at det her drejer sig om langt, langt mere end de berømte 22 retsakter?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Der er intet, der er vigtigere for De Konservative end national suverænitet.
Altså, det er simpelt hen ikke noget, som Enhedslisten har patent på.
Jeg ved jo også, at Enhedslisten ønsker at gå langt videre.
Nu har vi lige haft diskussionen om, at man ønsker at afgive flygtningepolitikken til EU.
Så jeg oplever, at Enhedslisten ønsker at afgive en masse ting, som vi ikke ønsker.
Nej, jeg kan ikke give tre konkrete eksempler på områder, hvor jeg vil stå og sige, at vi skal have en folkeafstemning.
Jeg svarede også før, at jeg ikke sådan lige kan skyde fra hoften og sige det.
Jeg ville synes, at det var skødesløst af mig, hvis jeg begyndte at sige den slags ting med 10 sekunders betænkningstid.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Nu er det måske mig, der kommer til at lyde som en repræsentant for Det Konservative Folkeparti, men jeg synes faktisk, at national suverænitet er et vigtigt spørgsmål.
Det er jo derfor, vi har en grundlov, der siger, at lige præcis afgivelse af suverænitet er et af de få områder, hvor vi faktisk stemmer om det.
Det troede jeg egentlig var en holdning, som Det Konservative Folkeparti delte.
Men lad mig stille et helt konkret spørgsmål.
Ordføreren siger jo, at der altså er områder, hvor det vil være klogt at der bliver lavet en folkeafstemning.
Kan ordføreren ikke bare give tre eksempler på områder i fremtiden, hvor ordføreren og ordførerens parti vil mene, at her vil det altså være en god idé, måske endda forud for en folkeafstemning, at sige til danskerne, at der selvfølgelig vil blive en folkeafstemning, hvis der skal afgives suverænitet på de områder?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Tak for rosen for ærlighed.
Jeg er ikke i en position, hvor jeg sådan lige her kan skyde fra hoften og definere yderligere garantier, i forhold til hvad der måtte skulle folkeafstemninger til.
Jeg har kun principielt sagt, at hvis der bliver truffet meget, meget store beslutninger om overdragelse af meget vigtige områder til EU, så vil jeg også føle, at det vil være rigtigt at tage en folkeafstemning om dem.
Det er også rigtigt, som hr. Pelle Dragsted siger, at Folketinget får mulighed for at tilslutte sig en lang række retsakter i fremtiden inden for retsområdet i EU.
Det er ikke ubegrænset afgivelse af suverænitet, det er inden for et velafgrænset område.
Man kan jo så synes, at det er et kæmpeproblem, at man giver Folketinget den magt.
Jeg vil sige, at jeg synes, at man så har et større problem, for Folketinget har altså i forvejen mulighed for at lave langt større ulykker end det, der er tale om her.
Altså, her har vi et organ, som er det øverste folkevalgte organ i Danmark, som har mulighed for at gå i krig, tage hver en krone fra folk i skat, overvåge danskerne lige så meget, man overhovedet vil, og så er Enhedslisten bekymret for, at vi kan tilslutte os en retsakt, med henblik på at virksomheder kan inddrive gæld i udlandet.
Så synes jeg, at man har et større problem end lige præcis den her folkeafstemning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Tak til ordføreren for nogle, synes jeg, meget ærlige svar – også i forhold til hvad vi har hørt fra stort set samtlige andre partier i den her debat – om, at der altså er tale om en fuld suverænitetsafgivelse fra danskerne i den her folkeafstemning, og at et flertal af japartier i Folketinget efterfølgende kan overdrage suverænitet på de omkring allerede 600 akter, der foreligger, og så et uendeligt antal akter i fremtiden.
Det stiller jo danskerne over for et valg.
Jeg hørte forleden dag justitsministeren formulere det, som at det her er et tag selv-bord, og det er rigtigt.
Det er et tag selv-bord for japartierne, man kunne tilføje, at det er et tag selv-bord med fri fadøl, og så kan man jo spørge sig selv, om man har lyst til at stille japartierne med statsministeren i spidsen over for sådan et tag selv-bord, om man har tillid til, at det vil blive administreret på demokratisk vis over for danskerne.
Men nu siger ordføreren, at der er områder, som er så vigtige, at der vil skulle være en folkeafstemning, altså at der også efter ordførerens mening bør være en folkeafstemning.
Hvis nu f.eks. vi sagde, at hvis der skal ændres ved danske domstole, så skal vi have en folkeafstemning, vil ordføreren så være indstillet på at forpligte sig til det i forbindelse med afstemningen her den 3. december – altså til, at man, ligesom man forpligter sig på udlændingeområdet, så også tager et par andre helt centrale områder og giver danskerne en garanti ved at sige: Fint nok, at I stemmer for de her 18 retsakter, men hvis vi afgiver suverænitet på andre afgørende områder, i specifikke spørgsmål, skal der selvfølgelig en folkeafstemning til?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Jeg er altid glad for at gøre hr. Finn Sørensen glad.
Det er jo dejligt, at vi kan have en vis enighed om, hvad det handler om.
Jeg vil dog lige sige i tillæg til det, at så synes jeg også, det er vigtigt, at man samtidig siger, at det altså stadig væk kun er inden for det retslige område, så man ikke efterlader danskerne med et indtryk af, at det også kan komme til at handle om, at vi skal have en fælles asyl- og flygtningepolitik med resten af EU, eller at man ikke efterlader danskerne med et indtryk af, at så kan vi tilslutte os euroen eller en eurohær eller alle mulige andre forfærdelige ting.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-10:
Det kommer selvfølgelig heller ikke an på, om det er 872 eller 871 retsakter, men det er vel ikke ligegyldigt, om man går ud og fortæller befolkningen, hvad de reelle konsekvenser er af den afstemning.
Og jeg er desværre ikke sikker på, at ordføreren har ret i, at det står klart for alle, hvad den handler om.
Det gør det jo ikke, fordi japartierne har valgt at give deres lovforslag og det, der kommer til at stå på stemmesedlen, et helt misvisende indtryk af, at vi bevarer retsforbeholdet, at vi bare omdanner det til en tilvalgsordning.
Så jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at et ja betyder, at de 5 japartier får magt til at tilslutte Danmark – uden at spørge befolkningen, og uden at det kan trækkes tilbage igen – til langt over 800 retsakter.
Så tak for den bekræftelse.
Vil ordføreren bekræfte, at den her folkeafstemning handler om meget mere end 22 retsakter?
Den handler nemlig om, at fem japartier, hvis der bliver stemt ja den 3. december, får udstedt en blankocheck af befolkningen og får magt til at tilslutte Danmark de 872 retsakter, der findes, inden for det her område, vi taler om i dag, og at de samme japartier får magt til at tilslutte Danmark til de langt over 100 forslag, der er på vej, på det her område.
Altså, at et ja den 3. december betyder, at de fem japartier får magt til at tilslutte Danmark til ca. 1.000 retsakter uden at spørge befolkningen.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Altså, jeg får ofte de der spørgsmål fra hr. Finn Sørensen, om jeg kan bekræfte nogle tal og sådan noget, og det kan jeg ikke, fordi jeg ikke kan de tal i hovedet.
Men jeg kan bekræfte, at det er rigtigt, at Folketinget får mulighed for at tilslutte sig yderligere retsakter, og dermed også, selvfølgelig, at det giver et vist råderum for Folketinget til at træffe beslutninger på Danmarks vegne om, hvilke aftaler vi skal være med i.
Det tror jeg alle er klar over er det, som afstemningen går ud på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Nu opholdt ordføreren sig jo en del ved min ordførertale, og jeg må bare præcisere over for ordføreren, at ordføreren vist ikke har set det samme program, som jeg har set.
Så vidt jeg husker DR-programmet Detektor, blev det sådan set bekræftet, at de synspunkter, jeg har tilkendegivet, er i overensstemmelse med de faktiske forhold, og det er jo ikke kun mine synspunkter, for det er også dr. jur. Peter Paghs, Københavns Universitet, synspunkter, som ordføreren der tillader sig at anfægte.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil sådan set bare spørge ordføreren: Når det nu – og det er jo for mig at se nyt; formentlig har der vel ikke været noget konservativt folkeparti siden 1950'erne, der sådan for alvor har været optaget af national suverænitet – er blevet Det Konservative Folkepartis opfattelse, at national suverænitet er vigtigt,
hvorfor er det så ikke Det Konservative Folkepartis opfattelse, at man skal overholde grundlovens § 20 og dermed have et fem sjettedels flertal i Folketinget for at afgive suverænitet eller en folkeafstemning?
Altså, hvis ordføreren kan skaffe fem sjettedels flertal i Folketinget, så kan det afgive suverænitet.
Men her henviser man jo sager til Europaudvalget, hvor 12-15 mennesker sidder og diskuterer, om der skal afgives suverænitet.
Det er da efter min mening ikke at tage den nationale suverænitet alvorligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Jeg er faktisk meget glad for det første spørgsmål, altså om ikke det harmonerer dårligt med konservative værdier.
Der er også rigtig mange i mit bagland, som agter at stemme nej ved folkeafstemningen, og det har jeg fuld forståelse for.
For jeg ønsker heller ikke mere EU, og jeg kan godt forstå, at man ud fra en mavefornemmelse så siger, at man må stemme nej.
Men jeg har også en pragmatisme i mig, når jeg har siddet og meget grundigt har læst igennem, hvad det er, vi stemmer om, og jeg ikke har kunnet finde nogle ting, som jeg synes er til ulempe i forhold til danskerne, men hvor jeg synes, at de retsakter, vi tilslutter os, er harmløse og til entydig gavn for danske borgere og virksomheder, og så har jeg svært ved at have noget at hænge min skepsis op på.
Og derfor vælger jeg altså at sige, at på det her område synes jeg godt at der kan være en lille smule mere EU.
Så er der nogle andre områder, hvor jeg tror vi er nødt til at have meget mindre EU, bl.a. i forhold til de problemer, vi i øjeblikket har med flygtninge, hvor jeg synes, vi er alt for afhængige af en flygtningepolitik i andre lande.
Så der er bestemt også områder, hvor vi kan skrue ned for EU.
Og så glemte jeg faktisk, hvad der blev spurgt om til sidst, undskyld, spørg eventuelt igen.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Det ved jeg ikke om han vil, men det er jo det, han gør.
Han siger, at der er nogle retsakter, og at der er gode ting i de retsakter, og derfor stemmer han ja, men til gengæld suspenderer han grundlovens § 20 inden for retsområdet i al uendelighed, sådan at et tilfældigt flertal i Folketinget på én person eventuelt en sen nattetime i forbindelse med en finanslovsforhandling kan overgive al den magt, man ønsker, til EU på retsområdet.