runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2011-03-31:
Med dette lovforslag etableres der via nogle elektroniske hjælpeværktøjer en koordinering, der giver mulighed for at forbedre grundlaget for et sammenhængende patientforløb, for at højne behandlingskvaliteten og patientsikkerheden, alt sammen ved at vi bruger de EPJ-systemer, elektroniske patientjournalsystemer, der er tilgængelige og også gerne skulle udvikles yderligere til at indgå som et element i at få delt noget viden.
Oplysninger i elektroniske patientjournaler må med vedtagelsen af dette lovforslag kun bruges af relevante personer og selvfølgelig kun i det omfang, det er til gavn for den enkelte patient.
Der er i lovforslaget derfor lagt op til, at der sker en udvidelse af kommunalbestyrelsens adgang til efter nærmere fastsatte regler at kunne indhente persondata fra offentlige registre, bl.a. i forhold til genoptræning efter sundhedsloven, og vi ved jo fra den praktiske dagligdag, at nogle gange går tingene skævt, og kan man nu få brugt de elektroniske værktøjer til at sikre, at der sker en hurtig overlevering fra den ene instans til den anden, så man ved, hvad det er, man skal tage vare på, når man modtager den konkrete borger til behandling eller træning, så er det jo kun af det gode.
Så når teknologien kan hjælpe til med at få nogle bedre og mere smidige patientforløb, mener vi, at man skal tage teknologien i anvendelse, men det skal selvfølgelig altid ske på en sådan måde, at patientens data forvaltes på fortrolig vis, for med det her lovforslag ophæver vi altså ikke tavshedspligten.
Det skal altid ske på en sådan måde, at man forvalter de data, man har, om patienten og den konkrete borger på betryggende vis.
Vi tilslutter os det, der er i lovforslaget.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Jamen jeg vil sådan set bare kvittere for ministerens positive svar på spørgsmålet om en teknisk gennemgang.
Jeg tror, at jeg alligevel vil fastholde ønsket om, at det skal være en teknisk gennemgang i udvalget, og netop fordi det er så kompleks en sag og det kan tænde så mange følelser, tror jeg også, at den viden er vigtig at få udbredt direkte til andre end lige dem, der konkret er ordførere på sagen.
Så det var bare en bemærkning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-31:
Tak for det.
Liberal Alliance er i lighed med vel stort set alle de partier, der har været oppe, generelt positivt indstillet over for det her lovforslag, L 169,
men vi deler også nogle af de bekymringer, som har været nævnt fra anden side.
Kunne man sikre, at der var en eller anden form for større kontrol med det, eller at der måske skulle gives et forhåndstilsagn, eller hvad ved jeg?
Kunne man sørge for at sikre, at vi ikke bare som borgere bliver udsat for sundhedsmæssige forsøg mod vores vilje?
Det er et spørgsmål, vi er optaget af.
Men helt principielt er vi jo inde at diskutere nogle mere filosofiske ting om, hvem en persons krop tilhører – staten eller en selv.
På det filosofiske plan er det jo som liberal meget enkelt at give svaret på det, for jeg vil så sige, at den tilhører den enkelte selv.
Men hvis der kommer den tekniske gennemgang, som jeg kan høre at der er rigtig mange der ønsker, så kan det jo være, at der allerede derigennem kan blive givet svar på noget af det.
Det kan også være, at man kan lave nogle småjusteringer i forhold forslaget, der kan give borgerne en større tryghed ved at sikre, at de ikke skal udsættes for nogen forsøg mod deres vilje.
Manu Sareen (RV), 2011-03-31:
Tak for det.
Forslaget lægger jo op til, at det eksisterende regelsæt om videnskabsetiske komitésystemer og behandling af sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter revideres.
Det indeholder en styrkelse af behandlingen af anmeldelser af sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter og en smidigere sagsbehandling og sikring af større ensartethed.
Det kan man selvfølgelig kun bakke op om.
Men ligesom andre har vi selvfølgelig også nogle spørgsmål, som vi gerne vil have vendt i det videre udvalgsarbejde.
Dansk Selskab for Retsmedicin har f.eks. gjort opmærksom på, at deres brug af Biobank måske er i fare med lovforslaget, selv om den hidtidige anvendelse har været godkendt ifølge dem af Den Videnskabsetiske Komité.
Det vil vi selvfølgelig meget gerne blive klogere på.
Men jeg har lige fået at vide, inden jeg kom ind i salen, at de har bedt om foretræde for udvalget, så det kan vi da helt klart blive klogere på også der.
Ligesom S, SF, Dansk Folkeparti og De Konservative vil vi også meget, meget gerne bede om en teknisk gennemgang af lovforslaget, og især da høringssvarene er så forskelligtrettede , og vi har også fået rigtig mange borgerhenvendelser.
Jeg tilslutter mig også helt klart de ordførere, der har været inde på, at man hilser den her debat velkommen.
Og der er ingen tvivl om, som vi også har hørt fra en tidligere ordfører, at når man taler om at forske omkring bevidstløse osv., skal vi selvfølgelig have en rigtig god mulighed for at forske, men det, det også handler om, er, at man selvfølgelig også får aflivet en masse myter over for rigtig mange mennesker, for når man bare hører debatten, kan det virke rimelig uhyggeligt.
Vi ser frem til det videre udvalgsarbejde, og ligesom alle andre vil vi som sagt gerne bede om en teknisk gennemgang af det her.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Dansk Folkeparti har jo været med til at indføre starthjælpen, og af redegørelsen fremgår det, at det har været en mægtig succes.
Kunne hr. Martin Henriksen være venlig at fortælle, på hvilken måde det er en succes, altså hvilken effekt der er kommet af starthjælpen, og hvilken af de forskellige effekter der er en succes.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Man kan jo sige, at i takt med at vi har indført de forskellige redskaber til bl.a. at få flere i arbejde, det kan være starthjælpen, det kan også være loft over kontanthjælpen, kan vi jo faktisk se, at der er flere ikkevestlige indvandrere og efterkommere, der rent faktisk er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Der mener jeg at det har haft en positiv effekt, fordi der er kommet et incitament til, at man er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Derudover mener jeg også, at det er et redskab i udlændingepolitikken, så det gør det mindre attraktivt at komme til Danmark, f.eks. hvis man ønsker at nyde godt af de velfærdsgoder, vi har i Danmark.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sender det signal, at hvis man kommer til Danmark, så er det vigtigt, at man så hurtigt som muligt kommer ud på arbejdsmarkedet og går fra at være passiv til at være aktiv i det danske samfund.
Bl.a. starthjælpen, men også nogle af de andre initiativer, har været medvirkende til den udvikling.
Jamen der er jo mulighed for, at man i forskellige uddannelsesforløb kan få en skolepraktikplads.
Jeg må så gå ud fra, at når man fra venstrefløjens side og fra andre folks side ønsker, at flere skal have det, så er det jo, fordi man vil udvide de muligheder, der er i dag.
Vi siger bare fra Dansk Folkepartis side, at vi synes, at man selvfølgelig – og det synes vi som udgangspunkt skal være i undtagelsestilfælde – kan give tilbud om en skolepraktikplads, men hvis man gør det til hovedreglen, risikerer man bare at afskære nogle unge mennesker fra i løbet af deres uddannelsesforløb at komme ud i praktik i en virksomhed, og så risikerer man, at når de efterfølgende skal ud at søge om at få et job, vil mester i virksomheden have den opfattelse, og det kan der måske også være lidt om, at ham, der har været ude i praktik i en virksomhed, har bedre forudsætninger for at komme ind og fungere på en virksomhed end ham, der ikke har været ude i en virksomhed og have praktik.
Så gør vi dem jo ikke en tjeneste, så gør vi dem en bjørnetjeneste, og det er bare det, jeg advarer imod.
Det lyder meget godt, hvad man siger, men ude i virkelighedens verden tror jeg bare at vi risikerer at skyde os selv i foden.
I forhold til det her med uddannelse vil jeg sige, at det er det, jeg hører.
Det er det, jeg hele tiden hører, og så er det jo klart, at det er det budskab, der sendes ud.
Det er det budskab, der bliver opfanget derude, og der siger jeg bare, at det er forkert, for vi har faktisk et pointsystem, hvor man kan få point for at have taget sig en uddannelse.
Så kan man have en diskussion om, om det pointsystem skal være indrettet på en anden måde, men jeg beder bare folk om at forholde sig til, at man faktisk bliver belønnet, for det giver point i det pointsystem at tage en uddannelse.
Karen J. Klint (S), 2011-03-31:
Grunden til, at jeg markerede, var, at jeg syntes, ordføreren sagde, at vi fra venstrefløjen har været ude at sige, at det ikke kunne svare sig for de unge at tage en uddannelse.
Jeg vil da godt have uddybet, hvor hr. Martin Henriksen har hørt det henne, for vi går faktisk og siger det modsatte.
Vi beskriver også det modsatte i vores udspil, for vi siger altid, at uddannelsen er den bedste sikkerhed, man kan give folk.
Og der har vi ikke fagbriller på, når vi siger det, for vi synes faktisk, det er alle unge, der skal have en uddannelse, unge med forskellige kompetencer.
Lige i forhold til det sidste her med skolepraktikker vil jeg sige, at den tidligere erfaring jo viser, at det nogle gange kun var i den ene sæson, man havde behov for en skolepraktik, og så var der også plads til en på arbejdsmarkedet bagefter, så det kunne jo godt ske, at vi skulle se lidt mere åbent på nogle kombinationsmuligheder for at få kickstartet endnu flere unge til at gennemføre noget på erhvervsskolerne.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Hvis det bare var så nemt at udskrive en praktikpladsgaranti, som så skulle gælde for alt og alle, så ville det være et fristende tilbud, men sagen er jo den, at hvis vi indfører det for erhvervsuddannelserne og siger, at hvis ikke man kan få en praktikplads i en virksomhed, kan man altid gennemføre hele sin uddannelse med en praktikplads på selve skolen, altså at man ikke kommer ud i virksomheden, så vil de, når de har taget en håndværkeruddannelse på de her 3-4 år, stå og skulle ansøge om at komme ud på en arbejdsplads, og så vil arbejdsgiveren kunne se, at de faktisk ikke har været ude på en virksomhed.
Alle de andre, der har været ude på en virksomhed, vil så være stillet bedre, og så ville vi i realiteten giver dem en dårligere uddannelse end dem, der godt kunne få en rigtig praktikplads i virksomhederne.
Derfor er målsætningen jo, at vi forsøger at gøre, hvad vi kan, for at virksomhederne opretter de praktikpladser, der er behov for.
For jeg tror, at vi sådan set gør dem en bjørnetjeneste – det ser ud, som om vi gør dem en tjeneste, men vi gør i realiteten det modsatte – hvis vi siger, at vi garanterer, at de altid kan få en skolepraktikplads her på skolen, for så kommer de ikke ud i det rigtige liv.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Vi kommer nok ikke uden om, at her er der bare en stor uenighed, i forhold til hvordan man skal skrue det her system sammen, og hvad det i øvrigt er, vi skal byde unge mennesker, der for den sags skyld for manges vedkommende er født og opvokset her i landet eller er kommet hertil i en meget ung alder.
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen selv har snakket med nogle af dem om, hvordan det føles at leve i et land, hvor man føler sig hjemme og vil leve resten af sit liv, men så ikke kan få en permanent opholdstilladelse, fordi man er i gang med et studium.
Jeg vil spørge ind til det her med, at ordføreren siger – og det er jeg glad for – at det er et stort problem, at der er så mange unge med minoritetsbaggrund, som ikke får færdiggjort deres uddannelse, og det er her, jeg taler om de små skridt.
Jeg er også positiv over for mentorordninger, og jeg er positiv over for frafaldsstrategier, alt det er vigtigt, men det helt store og afgørende er jo, at alt for mange ikke kan få en praktikplads, og så kan man ikke færdiggøre sin ungdomsuddannelse.
Vil ordføreren for Dansk Folkeparti være med til at lave en praktikpladsgaranti?
Vil ordføreren være med til at indføre krav om sociale klausuler i det offentlige byggeri, så vi kan få flere rigtige praktikpladser, og være med til, så længe der ikke er rigtige praktikpladser, at sikre, at der er skolepraktikpladser, så alle unge, der påbegynder en uddannelse, også kan gøre den færdig, i modsætning til det, vi ser i dag, hvor der jo altså er i tusindvis af unge, der må opgive nogen sinde at tage en uddannelse af den simple grund, at de ikke kan få en praktikplads?
Det ville være en helt konkret løsning, der ville bringe os et meget langt skridt fremad i forhold til integrationen.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Når der f.eks. siden 2001 er kommet ca. 50.000 flere indvandrere og efterkommere af indvandrere i arbejde, så synes jeg ikke, det er udtryk for, at vi har taget et lille skridt.
Jeg synes faktisk, at det er et forholdsvis stort skridt i den rigtige retning.
Vi skal meget længere ad den vej, og vi skal have meget mere af det, men det er ubetinget positivt, at det er sket.
Igen vil jeg bare sige, at det ikke er mig, der står og siger til unge med indvandrerbaggrund, at de skal lade være med at tage en uddannelse, fordi det ikke kan betale sig.
Det er altså venstrefløjen, der står og siger det, og det er venstrefløjen, der bliver ved med at prædike det ved forskellige lejligheder.
Og så er det jo sådan, at når man som politiker render rundt og gentager det samme igen og igen, har det det jo med, at der er nogle, der lytter til det.
Derfor vil jeg også bare opfordre til, at man i venstrefløjen måske tænker lidt over, hvad man siger, når man forsøger at give det indtryk, at det ikke kan betale sig at tage en uddannelse i det danske samfund.
Der er faktisk mange gode muligheder i det danske samfund.
Der er mange tilbud og ydelser, der bliver stillet til rådighed for en i det danske samfund.
Jeg synes i forhold til permanent opholdstilladelse igen, at det jo ikke er urimeligt at sige, at man for at få permanent opholdstilladelse i Danmark også skal vise, at man kan komme ud på arbejdsmarkedet og betale skat til det samfund, som man ønsker at opholde sig permanent i.
Det synes jeg er rimeligt nok.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Jeg tror, at alle, der har fulgt med i hr. Martin Henriksens forklaring på, hvordan en ung uden permanent opholdstilladelse, som ved, at vedkommende vil leve resten af sit liv i Danmark, ved, hvordan man skal prioritere, tænke og langtidsplanlægge, hvis man skal følge regeringens pointsystem for at blive belønnet for faktisk at påbegynde en uddannelse, hvilket jeg synes burde honoreres. Jeg kan i hvert fald fortælle ordføreren, at jeg har en stak henvendelser liggende fra unge.
De siger til mig, at det for dem helt klart virker modsat med de krav, der stilles.
De virker altså som et incitament til ikke at tage en uddannelse – det vil det danske samfund ikke have at de skal – og det er meget uheldigt.
Det tror jeg ikke at vi kommer udenom.
Nu siger ordføreren, at det er et stort problem, at der er så stort frafald og så mange unge med minoritetsbaggrund, der ikke får en uddannelse.
Det står altså lidt over for de ting, ordføreren nævner at man kan gøre, nemlig det, jeg vil kalde små skridt taget over for store problemer, for det betyder jo altså også, at problemerne får lov til at blive ved med at vokse.
Derfor vil jeg bare helt konkret spørge: Hvordan stiller ordføreren sig til, at vi gør noget alvorligt for at skaffe de praktikpladser, der mangler?
Det betyder i dag, at der er tusindvis af unge, der ikke kan færdiggøre deres uddannelse, hvilket jo særlig rammer unge mænd med minoritetsbaggrund, det kan vi se på tallene.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Det er jo ikke mig, der står og siger, at de ikke skal tage en uddannelse.
Det er fru Johanne Schmidt-Nielsen, der står og siger, at de ikke skal tage en uddannelse.
Det er folk på venstrefløjen, der siger, at det ikke kan betale sig at tage en uddannelse i Danmark, hvis man ønsker at få permanent opholdstilladelse.
Det er ikke mig, der siger det.
Det er venstrefløjen, der siger det.
Det er jo realiteten, at det forholder sig sådan.
Jeg siger det ikke til dem.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis de gik i gang med en uddannelse.
Så synes jeg i øvrigt, at det er rimeligt nok, at man siger til dem: Hvis I går i gang med en uddannelse, tæller det positivt, men når I så er færdige med jeres uddannelse, skal I ud på arbejdsmarkedet og vise, at I kan bruge uddannelsen til noget fornuftigt og komme i beskæftigelse.
Og når I så har været i beskæftigelse i en årrække, har I mulighed for at søge om at få permanent opholdstilladelse, og når I søger om at få permanent opholdstilladelse, ser Udlændingeservice ned igennem den dokumentation, som er vedlagt ansøgningen, og så kan Udlændingeservice se, at I lige mangler 15 point.
Så kan ansøgeren sige, at man faktisk har taget en uddannelse, og så får man 15 point og permanent opholdstilladelse.
Så det tæller med på den positive side.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at man også stiller krav til folk, der søger om at få permanent opholdstilladelse, om, at de har været i beskæftigelse i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Nu bliver jeg helt bekymret for, om ordføreren ikke kender det pointsystem, som Dansk Folkeparti har stemt for.
Jeg håber, at ordføreren ved, at det er et ufravigeligt krav, at man skal have haft de her 2½ års beskæftigelse.
Det er rigtigt, at der bliver givet point for at uddanne sig – det er sådan, at der er 30 valgfrie point – men de første 70 point samler man bl.a. ved at have haft 2½ års ordinær beskæftigelse.
Når ordføreren så oven i købet står her og siger, at problemerne med, at unge med anden etnisk baggrund får for lidt uddannelse, er meget store – og det er jo så særlig drengene, vi taler om – så vil jeg altså gerne have en forklaring på det, jeg spurgte om, nemlig: Hvordan kan det nogen sinde hænge sammen, at man stemmer for et pointsystem, der motiverer unge mennesker med indvandrerbaggrund til at tage et ufaglært arbejde i stedet for at tage en uddannelse?
Det klinger lidt hult, når Dansk Folkeparti står her og siger, at man ønsker, at de her unge mennesker får sig en uddannelse.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Det fylder ikke særlig meget i debatten, og man får indtryk af, at de ikke får point, hvis de tager en uddannelse.
Men rent faktisk tæller det jo med på den positive side i pointsystemet, hvis man tager en uddannelse, i forhold til mulighederne for at få permanent opholdstilladelse.
Med hensyn til om vi i Dansk Folkeparti synes, det er et problem, at der er mange med indvandrerbaggrund, der falder fra, f.eks. på erhvervsuddannelserne, vil jeg sige: Ja, det synes vi i høj grad er et problem.
Det er jo også derfor, vi bl.a. har været med til at udvikle forskellige former for mentorordninger på erhvervsuddannelserne, og vi har også været med til, at de enkelte skoler skulle udarbejde en strategi for, hvordan de ønsker at fastholde de elever, der er frafaldstruede, ude på de enkelte erhvervsuddannelser, og det er faktisk, fordi vi synes, det er rigtig, rigtig godt, hvis de her unge mennesker, som har en anden baggrund end dansk, kommer i gang med en uddannelse, og at de bliver fastholdt i en uddannelse.
Men jeg tror bare, at problemerne er meget, meget store, og derfor kommer det også til at tage utrolig lang tid, før man for alvor får vendt den skude, selv om der er noget, der tyder på, at det på nogle områder faktisk går godt.
Man bliver som familie også nødt til at tage et ansvar på sig.
For det er klart, at man, hvis der tales et andet sprog end dansk i hjemmet og man begynder i uddannelsessystemet og ikke er så god til dansk, så fra starten af er bagud i forhold til de danske elever, og det er jo faktisk synd for dem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Et af de problemer, der nævnes i redegørelsen, er, at der er for mange unge mænd med anden etnisk baggrund, der enten falder fra deres uddannelse eller aldrig kommer i gang.
I virkeligheden kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti mener, det er et problem.
Og grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at Dansk Folkeparti jo samtidig har lagt stemmer til et pointsystem for permanent opholdstilladelse, som betyder, at man motiverer unge mennesker til at tage sig et ufaglært arbejde frem for at uddanne sig.
For det er jo et krav, at man har haft 2½ års ordinær beskæftigelse, og det betyder altså, at unge mennesker, i stedet for at de går i gang med en uddannelse, så tager et ufaglært job, fordi det er vejen til en permanent opholdstilladelse.
Er det et mål for Dansk Folkeparti, at de her unge mennesker får sig en uddannelse?
Og hvis svaret på det spørgsmål er ja, hvordan kan man så stemme for et pointsystem, der motiverer unge til at tage ufaglært arbejde og straffer dem for at uddanne sig?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Altså, med hensyn til det præcise antal for, hvor mange der er kommet i arbejde fra gruppen af ikkevestlige indvandrere og efterkommere, mener jeg, at det ligger på omkring 50.000 siden 2001.
Men de mere præcise tal kan vi jo finde frem; jeg er sikker på, at de også ligger i et bilag til redegørelsen.
Der er selvfølgelig flere forskellige initiativer, og jeg er sikker på, at starthjælpen har været et af de flere forskellige redskaber, der er i værktøjskassen, som har medvirket til, at flere er kommet ind på arbejdsmarkedet.
Som sagt er det jo også med til, at de kommer ud og omgås de mennesker, hvis kultur de på sigt skal integreres ind i, og derfor kaster det en hel masse positive sidegevinster af sig, hvis der er flere, der kommer ud på arbejdsmarkedet. Så kan man jo diskutere, om det f.eks. er den økonomiske højkonjunktur, der i en periode har medvirket til, at flere er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, at det har spillet ind, sammen med de forskellige redskaber, bl.a. starthjælpen, i forhold til, at der faktisk er nogle ting, der er gået godt på integrationsområdet, selv om der unægtelig er lang vej endnu.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Martin Henriksen bare slår om sig med sådan nogle generelle bemærkninger.
Hvor mange af de mennesker, der har fået starthjælp, er kommet i beskæftigelse?
Det er punkt 1. Punkt 2: Kunne hr. Martin Henriksen være rar at beskrive, hvem det er, der kommer til Danmark udelukkende for at nyde godt af de ydelser, der er i Danmark?
Vivi Kier (KF), 2011-03-31:
Lad mig starte med at sige, at jeg tror, at der indtil nu blandt alle partier har været bred, bred enighed om, at det her er et rigtig omfattende lovforslag.
Det fylder rigtig meget papirmæssigt og sideantalmæssigt, og jeg kan også helt tilslutte mig, at vi får lavet en teknisk gennemgang.
Med alle de mange, mange spørgsmål, vi hver især kunne have og måtte have, kunne ministeren jo sådan set stå her resten af dagen, hvis vi gerne ville have svar på dem, så lad os få en teknisk gennemgang.
Det er jeg helt på linje med.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg synes, at det er et rigtig vigtigt tema at tage fat på.
Jeg synes også, at det er rigtig vigtigt, at vi både har ønsker om at styrke og forbedre vilkårene for sundhedsforskning.
Så ved vi jo godt, at hver gang vi snakker forskning, og især når vi bruger ordet forsøg, er det et rigtig følsomt emne.
Mange mennesker tænker negative ting, hver gang man bruger ordet forsøg.
Jeg får så lyst til at gentage den tidligere ordfører og sige, at kigger vi på Præstøulykken, var det jo rigtig dejligt, at der var nogle, der tog en hurtig beslutning, for gudskelov sker der jo ikke så tit sådan en ulykke – hvad er det lige man ved, hvad har man hørt om, og hvad har man prøvet?
Jeg synes jo, det var rigtig dejligt, at man gjorde en ting, som ikke sådan er helt anerkendt og forsket endeligt i, for det har jo reddet nogle menneskers liv.
Så vi skal også passe på med at sige om det der med at ville lave forsøg på bevidstløse patienter, at det bare er noget negativt, og at det bare er sådan noget med, at nu har man chancen for at afprøve noget.
Man gør det jo rent faktisk for at redde liv og for at give et bedre liv, hvis man redder liv med det her.
For mig er det noget med, at vi gerne vil have et moderne sundhedsvæsen med høj kvalitet i behandlingen, men det fordrer jo også, at vi har en sundhedsforskning i top.
Så alt i alt: Lad os få den tekniske gennemgang, og lad os få stillet alle de der spørgsmål og udtalt de bekymringer, vi hver især kan have.
Fra konservativ side må jeg sige, at vi er utrolig positive over for det her forslag.