Bertel Haarder (V), 2009-12-01:
Der er et udtryk, der hedder spøg til side.
I dette tilfælde vil jeg sige: Polemik til side.
Det er rigtigt, at vi har haft en brølende højkonjunktur, som har gjort, at især de lidt ældre unge har valgt job i stedet for uddannelse, og det er også rigtigt, at den tidligere regering efterlod en erhvervsuddannelsesreform, som skabte større frafald, og det er rigtigt, at vi ikke har nået de målsætninger, vi gerne ville have nået, når det gælder de unges uddannelse.
Det er derfor, vi har sat op som en central målsætning, at mindst 85 pct. af en ungdomsårgang næste år skal gennemføre en ungdomsuddannelse, og at mindst 95 pct. skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2015.
Profilmodellen for 2007 viser, hvordan den ungdomsårgang, som afsluttede 9. klasse i 2007, forventes at uddanne sig i løbet af de kommende 25 år, når uddannelsessystemet og adfærden i hele perioden antages at være som i 2007.
Det er ikke en model, som regeringen har opfundet.
Det er en model, vi har overtaget fra den tidligere regering.
Denne models resultater fortæller os ikke noget om virkningen af de initiativer, som vi har igangsat, da vi udmøntede en masse penge i 2006.
Mange af initiativerne er først gået i gang ved starten af det sidste skoleår, dvs. i august 2008.
Effekterne af dem vil tidligst kunne aflæses i profilmodellen for 2008, som forventes at blive offentliggjort i begyndelsen af 2010.
Alt i alt viser profilmodellen for 2007, at godt 84 pct. af en ungdomsårgang forventes at gennemføre mindst en ungdomsuddannelse.
Regeringen er derfor ikke så langt fra at nå 85-procents-målsætningen.
Vi har med bredt flertal fået afsat midler til at øge uddannelsesaktiviteterne.
Der er iværksat en lang række initiativer, men det er desværre ikke muligt endnu at vurdere den langsigtede effekt af de iværksatte initiativer.
Vi har set en række positive tendenser – dem kan vi se både ved hjælp af profilmodellen og fra øvrige supplerende indikatorer –
og også de fremkomne evalueringer af globaliseringsinitiativerne viser positive tendenser, bl.a., at kun 2 pct. inden for 5 år efter 9. klasse ikke vil være startet på en uddannelse, herunder 10. klasse.
Det vil sige, at stort set alle, nemlig 98 pct., kommer videre fra 9. klasse.
Tidsforbruget fra 9. klasse og frem til den første kompetencegivende uddannelse har været faldende for 2007-ungdomsårgangen.
Profilfremskrivningen viser, at det samlede forventede tidsforbrug er faldet fra godt 113 måneder i 2004 til knap 111 måneder i 2007.
Andelen af en ungdomsårgang, der forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse som ca. 20-årig, er steget fra 2006 til 2007.
Det tyder på, at uddannelserne søges og gennemføres hurtigere nu end tidligere og med et lavere frafald blandt de helt unge.
Det er for mange, men det er 5 pct. færre end året før.
Det er altså et fald fra 22 pct. til 17 pct., og det tyder på, at vi fremover kan forvente et fald i antallet af elever, der falder fra en erhvervsuddannelse.
Evalueringerne af samtlige iværksatte initiativer viser, at to tredjedele af lærerne på erhvervsskolerne vurderer, at deres deltagelse i efteruddannelse i høj grad eller i nogen grad har haft indvirkning på deres undervisningspraksis.
Godt 90 pct. af skolerne vurderer, at mentorordningen og kontaktlærerordningen reducerer frafaldet og forbedrer skolernes evne til at rumme elever med forskellige forudsætninger.
Den øgede vejledningsindsats i begyndelsen af grundforløbet bidrager ifølge skolerne til, at eleverne tidligere går i gang med at søge en praktikplads, og at eleverne bliver mere afklarede med hensyn til, hvad de kan, samt at der er et mindre fravær og frafald.
40 pct. af skolerne kan allerede konstatere disse effekter, og yderligere 40-50 pct. forventer tilsvarende resultater i den kommende tid.
Jeg fortsætter beskrivelsen af fremkomne evalueringer: Tre ud af fire skoler vurderer, at de allerede kan konstatere eller forvente mindre fravær og frafald som følge af korte praktikophold.
Skolerne afsætter flere midler og mere vejledningstid ved afslutningen af grundforløbet til de elever, der ikke har en uddannelsesaftale.
Skolernes indsats for at støtte svage elever i praktikpladssøgning er øget markant.
Skolerne har professionaliseret og øget indsatsen over for virksomheder, der tidligere har haft elever, og over for virksomheder, der ikke før har haft elever.
30 pct. af skolerne vurderer, at trin- og niveaudeling har positiv indvirkning på, at elever med begrænsede forudsætninger kan fastholdes i uddannelse, og 19 pct. af skolerne vurderer, at muligheden for trin- og niveaudeling på sigt vil medføre, at flere elever kommer i gang med en videregående uddannelse.
Tilgangen af nye elever til erhvervsgrunduddannelsen, EGU, er steget med ikke mindre end 21 pct. fra 2007 til 2008.
Med flerårsaftalen for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser i perioden 2010-2012 konsolideres den betydelige indsats, som skolerne har gjort i forbindelse med implementeringen af de mange initiativer i flerårsaftalen for 2006-2009.
Jeg tænker bl.a. på arbejdet med at øge gennemførelsesprocenten f.eks. via mentorordninger, tilrettelæggelsen af særlige grundforløbspakker og niveaudeling.
Erhvervsskolernes hidtidige bevillinger fra globaliseringspuljen er blevet videreført.
Dertil får de et yderligere årligt løft på 133 mio. kr. svarende til i alt 460 mio. kr. i perioden.
Alt i alt er der afsat midler på 1,4 mia. kr. fordelt over årene 2010-2012 for at sikre, at flere gennemfører en ungdomsuddannelse.
Det er bl.a. til særlige grundforløb, bedre skolemiljø, mentorordninger og andre initiativer med sigte på at kunne gennemføre uddannelsen.
Som følge af den dårlige konjunktursituation indgik regeringen så i foråret to praktikpladsaftaler med partierne bag globaliseringspuljen.
Aftalerne indeholdt bl.a. omlægninger af AER-præmieringsordningen til virksomheder med nye uddannelsesaftaler, midler til praktikpladsopsøgende arbejde og indførelse af et løntilskud til virksomheder, som opretter praktikpladser for elever i erhvervsgrunduddannelsen.
I forbindelse med de netop afsluttede forhandlinger om den såkaldte globaliseringspulje har regeringen og et bredt flertal samtidig med den såkaldte ungepakke 1 forstærket indsatsen for flere praktikpladser med 1,3 mia. kr. til etablering af op til 5.000 ekstra praktikpladser i 2010, herunder op til 1.500 ekstra skolepraktikpladser svarende til niveauet i 2009.
Det er målsætningen, at mindst 1.850 af de ekstra praktikpladser skal findes i det offentlige.
Regeringen har allerede fået en tilfredsstillende aftale med KL og Danske Regioner, som indebærer, at der i kommuner og regioner skal tilvejebringes i alt 1.650 ekstra praktikpladser inden udgangen af 2010 – ud over de ekstra pladser, som allerede er aftalt på social- og sundhedsområdet i den såkaldte trepartsaftale fra 2007.
Endelig har regeringen og et bredt flertal indgået en aftale om flere unge i uddannelse og job, den såkaldte ungepakke 2, som betyder, at alle 15-17-årige fremover skal følge deres uddannelsesplan.
De skal være i gang med en uddannelse, beskæftigelse eller andre forberedende og udviklende aktiviteter.
Der er afsat 500 mio. kr. i årene 2010-2012 til at understøtte dette med mere målrettet vejledning og vurdering af de unges uddannelsesparathed inden overgangen til ungdomsuddannelse samt til initiativer, der kan tilskynde til flere produktionsskolepladser m.v. En væsentlig del af denne indsats skal selvfølgelig gennemføres i kommunerne.
Den konkrete model for kommunernes opfølgning og indsats skal aftales endeligt med KL, bl.a. med henblik på at udforme en så hensigtsmæssig og enkel administrativ model som muligt.
Regeringen og Dansk Folkeparti er endvidere enige om at give kommunerne et ekstra redskab i indsatsen, idet børnefamilieydelsen omlægges til en ungeydelse, som giver kommunen mulighed for at stoppe udbetalingen, hvis kommunen vurderer, at den unge ikke følger uddannelsesplanen og ikke samarbejde om at tilrettelægge en ny, eller hvis forældrene og den unge ikke ønsker at samarbejde om udarbejdelsen af uddannelsesplanen.
Muligheden for at stoppe udbetalingen af ungeydelsen er et redskab til at få forældrene i tale og sikre fokus på slutmålet for uddannelsesplanerne for de unge, som har vanskeligt ved at fastholde uddannelse og beskæftigelse.
Vi tror på, at de initiativer, vi har igangsat, som vil få flere ind på og igennem ungdomsuddannelser, vil virke.
Vi føler os bestyrket i den tro, når vi ser på, hvor mange kommuner der allerede er rigtig godt på vej.
Hvis alle gør som dem, der gør det bedst, når vi målsætningen.
Men det kræver, at skolerne får arbejdsro, og selvfølgelig også at vi her i Folketinget justerer kursen, hvis det viser sig, at nogle af de aftalte initiativer ikke virker efter hensigten.