runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Fru Mette Gjerskov bytter desværre rundt på årsag og virkning, for når økonomien nu ser ud til at have et mindre underskud og et større økonomisk råderum, så skyldes det netop, at der er indregnet, at vi bruger færre kroner på udviklingsbistanden i de kommende år.
Dansk økonomi har ikke forbedret sig ved, at man har hevet en skuffe ud og fundet en milliard.
I givet fald skulle man undersøge nogle flere skuffer i Finansministeriet.
Vi har leveret et ekstraordinært bidrag i det her efterår til den humanitære indsats i Syrien og nærområderne, og vi vil fortsat i de kommende år levere på et meget, meget højt niveau, endda et højere niveau afsat på forslaget til næste års finanslov, end vi har set tidligere, til det humanitære og til nærområderne.
Mette Gjerskov (S), 2015-11-17:
De flygtninge, jeg taler om, er jo ikke mennesker, som i teorien findes nede i de varme lande, nej, det er mennesker, som vandrer rundt på danske motorveje.
Og sagen er den i forhold til dansk økonomi, at det da er rigtigt, at efter det der obligatoriske kasseeftersyn, som finansministeren lavede efter valget, så skulle han gå ud og sige, at alt var galt, men siden da har det jo været sådan, at hver eneste gang han åbnede en skuffe, så fandt han en milliard mere.
Så økonomien er jo slet ikke så slem, som man havde varslet.
Kan vi så få et håndslag på, at for hver gang man finder en milliard, så fylder man op på udviklingsbistanden?
Hver gang finansministeren finder en milliard, så fylder vi op på udviklingsbistanden, så vi kan give de her mennesker et håb om en fremtid i deres eget land?
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Og vi må sige, at hvis ikke man sørger for at holde orden i egen økonomi, er det svært at hjælpe andre.
Danmark leverer fortsat på et niveau, så vi er blandt de fem lande i verden, der lever op til FN's erklærede målsætning om, at de udviklede økonomier skal give 0,7 pct. af BNI i udviklingsbistand, og det vil vi vedblive med at give.
Mette Gjerskov (S), 2015-11-17:
Vi lever i en tid, hvor mennesker er på flugt, fordi de ikke kan se en fremtid for sig selv i deres eget land.
Derfor gør de de mest desperate ting som at tage deres børn og sætte sig med dem i en gummibåd på Middelhavet.
De mennesker har brug for en fremtid i deres eget land.
Mener regeringen virkelig, at det er på det tidspunkt i verdenshistorien, at vi skal skære på udviklingsbistanden, som jo netop giver et håb om en fremtid for mennesker i deres eget land?
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
SF har fremsat forslag om, at regeringen pålægges at gennemføre for ca. 1.400 mio. kr. af de omprioriterede udbetalinger til udviklingsbistanden, således at den danske udviklingsbistand kommer til at udgøre ca. 0,8 pct. af BNI i 2015.
Jeg forstår forslaget således, at de 1.400 mio. kr. refererer til tilpasningen af tilsagnet i 2015, og at forslaget henviser til regeringens udmelding om tilpasning af tilsagnsrammen for udviklingsbistanden.
Jeg vil starte med at understrege, at regeringen allerede annoncerede en opbremsning i udviklingsbistanden i 2015 under den gennemførte valgkamp.
Samtidig overtog vi en økonomi, hvor de offentlige finanser viste sig at være i mindre god stand end ventet før valget, skønt de faktiske offentlige udgifter i august var skredet med ca. 27,5 mia. kr. i 2015 sammenlignet med vurderingen af de offentlige finanser i maj 2015.
Dermed forventes det samlede underskud i 2015 at overstige 50 mia. kr.
Det svarer til 2,7 pct. af BNP i 2015, og det betyder, at der er en mindre sikkerhedsmargen til EU's grænse på 3 pct. på det offentlige underskud.
Underskuddet på den såkaldt strukturelle saldo i 2015 var samtidig øget til 0,9 pct. af BNP, hvilket ligger langt over budgetlovens grænse på 0,5 pct. af BNP.
Det er en hovedprioritet for regeringen, at vi får styr på økonomien og sikrer en større margen til EU's underskudsgrænse og til underskudsgrænsen i budgetloven.
Opbremsningen i udviklingsbistanden i 2015 er derfor en del af regeringens overordnede økonomiske politik og nødvendig for at nå regeringens andre prioriteter.
For så vidt angår omprioriteringerne i 2015, har regeringen afsat en samlet ramme på udviklingsbistand på 0,73 pct. af BNI i 2015.
Vi har altså valgt en gradvis tilpasning til de 0,7 pct. af BNI, som vi lovede under valget.
Regeringen gennemførte tilpasningen ved at reducere bidragene til en række partnere og indsatser.
I mange tilfælde er der tale om langvarige samarbejder, der er bygget på gensidig tillid, og som vi ønskede at respektere.
Det har derfor været et afgørende kriterie, at der ikke brydes juridisk bindende aftaler.
Tilpasningen er således sket blandt de budgetposter, hvor der endnu ikke er indgået tilsagn, og hvor der ikke ligger en juridisk forpligtelse.
Samtidig har regeringen valgt at prioritere særlig humanitære indsatser og indsatser i flygtninges og migranters nærområder højt.
Det gør regeringen ud fra den ekstraordinære flygtningesituation i verden, og det er mit klare indtryk, at der er enighed om, at det er den rigtige prioritering for at hjælpe de mennesker i verden, der er i akut nød lige nu.
Der er i 2015 indtil videre ekstraordinært blevet tilført 225 mio. kr. mere end det, der oprindelig stod i finansloven for 2015 på den humanitære ramme.
Det vil primært gå til at øge støtten til flygtninge og internt fordrevne i Syrien og i Syriens nærområder.
Tilpasning af udviklingsbistand er udtryk for regeringens politiske prioriteter og udført inden for de gældende juridiske rammer.
Jacob Mark (SF), 2015-11-17:
Nej, det er ordføreren ikke.
Jeg synes f.eks., det giver god mening at prioritere, at der ikke skal være bygningstaxameter for at have fjernundervisning.
Det synes jeg giver god mening.
Men tro mig: Jeg er bare ikke typen, der kommer til at stå heroppe og sige, at alt kan ordnes igennem effektiviseringer, når jeg ved, at det her fra den 1. januar kommer til at have betydning ude i virkeligheden.
Det gør det.
Men det er en prioritering, fordi vi gerne vil give erhvervsuddannelserne et løft.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-17:
Så nemt kan det ikke sættes op.
Men nu vil jeg godt lige gå til et andet spørgsmål.
Jeg står her med den aftale, som hr. Jacob Mark den 2. oktober 2015 var med til at indgå med bl.a. Dansk Folkeparti.
Og heri står der, at vi gerne vil indføre de her fjernundervisningstaxametre, og så nævnes det også, at omkring de her fjernundervisningstaxametre viser en analyse, at institutionerne genererer betydeligt overskud på fjernundervisning med afsæt i de nuværende tilskudsvilkår.
Der er det, jeg så i forhold til det, ordføreren står og siger, egentlig tænker, om ordføreren overhovedet er enig i det, som ordføreren har været med til at forhandle på plads her.
Er ordføreren fuldstændig uenig i det, der står i det papir, som man har sat sin underskrift på?
Jacob Mark (SF), 2015-11-17:
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man tilfører politiet flere ressourcer.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt at bruge flere midler på terrorbekæmpelse.
Men jeg synes godt nok ikke, at det er fornuftigt at finansiere gildet ved at spare på ungdomsuddannelserne, på gymnasierne og, jo, sådan som jeg har forstået det, også på erhvervsuddannelserne efter 1 år.
Det er jo blevet forhandlet hjem på den måde, at man ikke gør det det første år, men så kommer regningen derefter.
Og hvis vi skal have folk til at tage en erhvervsuddannelse, er det jo en langsigtet indsats.
Det bliver en investering i form af et langt, sejt træk.
Nu er der så lavet et politiforlig, hvor man siger: Lad de unge betale for, at der bliver uddannet flere betjente.
Det er altså en mærkelig prioritering, også fra Dansk Folkepartis side, synes jeg.
Jeg har det faktisk sådan, at hvis jeg skulle vælge, så ville jeg hellere bruge den pulje, som man er ved at sætte af til forårets skattelettelser – penge til at sænke NOx-afgiften, penge til lavere bilafgifter – på uddannelse eller på politi, hvis det var det.
Sådan troede jeg faktisk også at folk Dansk Folkeparti havde det.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-17:
Først og fremmest vil jeg lige sige, at der noget, som ordføreren har misforstået.
Nu er det jo også sådan, at vi har lavet en politiaftale i dag, hvor man rent faktisk gør det, at man tager 2 pct. fra ungdomsuddannelserne eksklusive erhvervsskolerne, men de bliver så til gengæld tilført politiet.
Bl.a. bruger man 600 mio. kr. ekstra på terrorbekæmpelse, og jeg kan bare ikke forestille mig, at det er noget, som ordføreren vil være uenig i at man finder midler til.
Man kan måske være uenig i, om det så skal være på ungdomsuddannelserne, man skal finde pengene, eller hvad.
Men jeg kan ikke forestille mig, at man som ordfører for Socialistisk Folkeparti er uenig i, at politiet skal tilføres flere ressourcer.
Jacob Mark (SF), 2015-11-17:
Der må man jo igen vurdere, hvad der er det gode, og hvad der er det dårlige.
Og der må jeg bare sige, at jeg anerkender, at det her samlet set vil have konsekvenser, og det er også derfor, jeg siger, at forligskredsen bliver nødt til at følge det her tæt og snakke med dem, der bliver påvirket af det ude i virkeligheden.
Men jeg tror oprigtig talt på, at den her erhvervsuddannelsesreform vil gøre, at flere bliver håndværkere, at flere tager en faglig uddannelse.
Det tror jeg virkelig på, og det kan jeg mærke, når jeg er ude at snakke med folk.
Det siger de også selv.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-11-17:
Jeg vil høre, om ordføreren også anerkender, at hele den gode målsætning, der kan ligge i en styrkelse af erhvervsuddannelserne – altså om, at det skal sikres, at langt flere får en faglig uddannelse – kan have den bagside, at der med den finansiering, der ligger her, også på nogle områder vil være færre, der kan få en faglig uddannelse?
Det er jo f.eks. den vurdering, der er kommet fra danske SOSU-skoler, altså at det med den her ændring vil være sådan, at der er mennesker, der i dag ville være i stand til at gennemføre at gå fra ufaglært til faglært, der ikke længere vil have den mulighed.
Er det ikke ordførerens opfattelse, at det er rigtig skidt, at man for at sikre økonomi til, at nogle kan få bedre vilkår til at tage en faglig uddannelse, fjerner muligheden for andre?
Jacob Mark (SF), 2015-11-17:
Det må jeg ærligt indrømme at jeg ikke har noget klart overblik over.
Jeg har både læst høringssvar og – tro mig – fået rigtig mange opkald og mails, og der er forskellige bud på, hvad det her vil betyde.
Det er også derfor, jeg meget ærligt siger: Det her kommer til at få konsekvenser.
Jeg synes sådan set, det er rimeligt nok, at man fjerner bygningstaxameteret, men jeg prøver heller ikke at bilde nogen ind, at det er ikke vil få betydning ude i virkeligheden.
Men det er en prioritering, fordi vi synes, at pengene til erhvervsuddannelsesreformen skal findes.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
I forhold til Mali har vi faktisk besluttet, at vi fra næste år leverer mere ind i Mali i det bilaterale samarbejde med Mali, end den tidligere regering har valgt at gøre.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det præcis er, hr. Christian Juhl peger på i forhold til Mali.
I forhold til hvor vi har valgt at prioritere, har vi kigget på, hvor det er, der ikke ligger en juridisk bindende aftale, en juridisk bindende forpligtelse, og så har vi valgt at prioritere.
Jeg vil gerne indrømme her, at det gør ondt at prioritere.
Der er masser af de forslag, som vi har været nødt til at vælge fra, som jeg meget gerne ville have valgt til, ville have opretholdt, men når man kigger på, at den samlede ramme bliver mindre, så er det en prioriteringsdiskussion om, hvad der er vigtigst.
Og der har vi både i 2015, men mere i 2016 og i budgettet fremadrettet prøvet at lægge nogle rammer op for, hvad det er, vi prioriterer anderledes end den tidligere regering; hvad det er, vi prioriterer som vigtigst.
Christian Juhl (EL), 2015-11-17:
Når jeg siger Mali, siger jeg FN's fond for kriseforebyggelse.
Den sparer man 42 mio. kr. på i år.
FN's Fredsopbygningsfond sparer man 50 mio. kr. på i år.
Det rammer direkte Mali.
Den Globale Fond for bekæmpelse af Aids, Tuberkulose og Malaria sparer man 65 mio. kr. på.
Det rammer direkte Mali i år.
De kan jo ikke leve af, at der til næste år kommer nogle penge, når det er her, FN skal gøre en indsats med det samme.
Så vil jeg gerne opfordre ministeren til at holde op med at sige: Vi skal spare, vi er nødt til at spare, vi har ikke råd til det.
Det synes jeg er ansvarsforflygtigende.
Jeg synes, det ville være meget, meget bedre og mere ordentligt, hvis en minister siger: Vi vil spare, vi har besluttet at spare; der er råd til det, men vi vil ikke bruge pengene på udviklingsbistanden.
For det er jo fakta, når man laver prioriteringer.
Man kan jo ikke gøre det til sådan et teknisk sprog.
Der er jo indhold i de her ting, og når regeringen har prioriteret anderledes, betyder det også, at de har taget en beslutning.
Det er ikke noget, de er nødt til.
Jeg synes, det ville lyde mere ordentligt og ærligt at stå ved det, altså være mand i egne bukser.
Mette Gjerskov (S), 2015-11-17:
Tak, formand.
Vi lever i en tid med mennesker på flugt – mennesker, der flygter fra bomber, og mennesker, der flygter fra fattigdom.
Og det eneste svar på situationen, vi hører fra regeringen, er asylstramninger herhjemme, selv om vi jo godt ved, at stramninger i sig selv ikke mindsker flygtningestrømmene, men at stramninger snarere handler om at omdirigere flygtninge til andre lande.
Når mennesker er parate til selv og med deres små børn at træde op i en usikker gummibåd i Middelhavet, er det jo ikke kun, fordi de synes, det må være helt fantastisk at bo i Europa.
Så er det, fordi de er så desperate, at det, de kommer fra, er endnu værre.
En af de ting, vi har set her i løbet af efteråret, har jo netop været, at pengene ikke har været tilstrækkelige i Syriens nærområder, sådan at Verdensfødevareprogrammet var nødt til at halvere madrationerne i flygtningelejrene i Jordan.
Flere hundrede tusinde mennesker stod helt uden hjælp.
Nogle steder var de nede på 3-4 kr. om dagen at leve for.
Det kan man ikke.
Det kan man heller ikke i Jordan.
Jeg ved, at der har været lidt fremgang i det, men jeg ved også, at allerede fra januar måned står de uden finansiering igen.
Det er noget af det, der får mennesker til at flygte – at de ikke kan se et håb om en lysere fremtid i deres eget land.
Og regeringens svar er at skære i udviklingsbistanden, som jo netop skal indgyde de her mennesker det håb.
Vi er åbenbart i så akut en krise i Danmark, at vi simpelt hen er nødt til at spare på det, der er den langsigtede mulighed for overhovedet at undgå flygtningestrømme.
Udviklingsbistanden kommer til at være på det laveste niveau i 30 år – i 30 år!
Det betyder, at de sidste 30 år har vi hvert eneste, eneste år haft råd til en højere udviklingsbistand, end vi har nu.
siger regeringen.
Men det holder jo ikke.
Det er jo et spørgsmål om at vælge.
Regeringen vælger at sænke skatterne – det har vi hørt meget om – helst for de rige.
Det er meget vigtigere end at forebygge flygtningestrømme i fremtiden.
Man ved godt, at straksopbremsningen for flygtninge i hvert fald ikke virkede, som de lovede os.
Nu laver man så en straksopbremsning for udviklingsbistand, så den gælder her og nu og lige med det samme.
Det kan man godt gøre, man kan smække kassen i.
Men er det klogt?
Nej, det er både uklogt og hjerteløst.
Men frem for alt giver det bare flere mennesker desperation nok til at ville flygte, og uanset om de kommer til Europa eller ej, er ingen mennesker tjent med at skulle flygte over hals og hoved med barn og pakkenelliker på armen.
Så min klare opfordring til regeringen er: Drop de der besparelser.
Brug nogle af de penge, finansministeren har fundet ovre i skufferne i Finansministeriet, på at sikre, at mennesker kan få en fremtid i deres eget land, at de kan få nogle anstændige madrationer, at de kan komme i skole.
Jeg tror ikke, jeg behøver at sige det, men jeg gør det alligevel: På vegne af Socialdemokraterne kan jeg oplyse, at vi støtter SF's beslutningsforslag.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Det, der har udløst flygtningestrømmene, er Assads undertrykkende regime mod sin egen befolkning.
Derfor er det, at vi skal lægge størst muligt pres på at få ham væk, sådan at vi kan stoppe den flygtningestrøm, og så vi kan vende tilbage til at genopbygge Syrien.
Danmark har ydet bidrag til EU's fond for genopbygning af Syrien; vi har ydet bidrag i forhold til at genopbygge samfund, der bliver befriet fra undertrykkende regimer, bl.a. i Syrien; vi laver humanitær bistand i Syrien.
Vi gør rigtig, rigtig meget for at afhjælpe situationen, men det kan først lykkes den dag, vi får Assad væk.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-17:
Men Assad handler jo på baggrund af en ganske bestemt situation, som er tørken.
Alle analytikere er jo enige om, at fordi der har været 6 års tørke, strømmer flere og flere mennesker ind til byerne.
Der er ikke arbejde til dem; der opstår uro; og Assad slår en i øvrigt fredelig demonstration af mennesker, der ikke har kunnet finde arbejde, ned med vold.
Og der er det, at hele situationen begynder at eskalere.
Så baggrunden for Assads handlinger var tørken.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Jeg deler ganske enkelt ikke fru Ulla Sandbæks analyse af, at det er tørken, der har medført flygtningestrømmene fra Syrien op mod Europa.
Det er præsident Assad og den måde, som han har slået ned på demokratibevægelser på og undertrykt sin egen befolkning, sat militæret ind imod dem, brugt giftgas mod dem, og den måde, han har jaget folk fra hus og hjem på, der er skyld i, at vi ser flygtningestrømmene ud af Syrien.
Det er Assad, der er skyld i, at omkring 0,5 million mennesker i Syrien er dræbt, og at der er omkring 4 millioner flygtninge og mange, mange millioner internt fordrevne i Syrien.
Det skyldes præsident Assad, og derfor er det, at vi har en politisk model, en politisk vej at gå for at lægge pres på verdenssamfundet til at skabe en situation, hvor Assad skal væk fra Syrien.
For det er måden at opnå fred på og få mulighed for, at de her mennesker kan komme tilbage.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-17:
Mange tak.
Nu er der sket ting og sager i verden efter valgkampen i 2015, bl.a. er flygtningestrømmen taget voldsomt til.
Jeg vil godt lige nævne to ordsprog.
Det ene er: »Det er dyrt at være fattig«.
Det vil sige, at når man sparer penge for at købe noget, som har en dårlig kvalitet, så bliver det i reglen meget dyrere, når man skal forny det hele tiden, eller fordi det går i stykker.
Sådan er det jo også med udviklingsbistanden.
Hvis man sparer penge der, bliver det dyrere i den sidste ende i forhold til mange flere flygtninge.
Det andet ordsprog er: »Når krybben er tom, bides hestene«.
Vi så, hvordan tørken i Syrien skabte den situation, som vi har i dag, med de vanvittig mange flygtninge, fordi folk begyndte at flytte ind til byerne.
Det vil sige, at i det øjeblik, vi ikke giver udviklingsbistand, har vi potentielt en masse kriser, som igen vil skabe mange flere flygtninge.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Jeg modtager mange mails fra rigtig mange personer, og det er klart, at der også er nogle, der er kede af, at der bliver givet mindre i udviklingsbistand.
Men man kan ikke forstå et udsagn om, at vi vil starte opbremsningen hen mod 0,7 pct. af BNI, på anden måde, end at vi vil bruge mindre i 2015 end det, den daværende regering havde planlagt for 2015.
Derfor lever vi fuldstændig op til det, vi sagde i valgkampen.
Vi starter opbremsningen i år, og vi rammer de 0,7 pct. i 2016.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-17:
Jeg synes, der er meget stor forskel på det her og at starte en opbremsning.
Det forstår jeg sådan, at det ikke skal stige mere, altså at man stopper stigningen.
Og så at skære ned med 2,7 mia. kr. i projekter, der allerede er projekteret, som er startet, og som folk har forventninger om vil komme.
Det er jo noget, der svækker Danmarks anseelse – ikke bare i FN, i EU og alle de steder, hvor vi har lovet de her penge, men også langt bredere end det.
Jeg går ud fra, at udenrigsministeren har fået de samme mange mails fra danskere, der er dybt engageret i det her – små civile organisationer og også virksomheder og industriorganisationer, som har satset på, at det her skulle blive til noget.
Og vupti, er det væk – og til ingen verdens nytte.
Udenrigsministeren startede jo med at sige, at man før valget havde gjort opmærksom på, at man ville gennemføre de her ting, og at man nu bare gjorde det, man havde lovet.
Men jeg husker hverken udenrigsministeren eller nogen fra regeringen sige, at man ville starte de beskæringer allerede i 2015.
Det synes jeg ikke vi hørte noget om i valgkampen, altså at man også ville skære i de penge allerede i år.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Jeg er ikke enig, og det er så et holdningsmæssigt spørgsmål om, hvorvidt en regering, der har overtaget regeringsmagten midt i et kalenderår, er bundet af de budgetmæssige linjer, der ligger fra den tidligere regering – også i forbindelse med udviklingspolitikken.
Jeg tror i og for sig, at der i forbindelse med de samtaler, jeg har haft med partnere, hvor vi har valgt at reducere eller gå ud af samarbejdsaftalen med dem, for de flestes vedkommende naturligvis har været en ærgrelse, men også en forståelse for, at sådan er demokratiets spilleregler, altså at når en befolkning vælger et nyt parlament, er det også sådan, at det nye parlament har retten til at træffe nye beslutninger og have nye prioriteter, hvilket vi har benyttet os af.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-17:
Og jeg synes, at det for ministeren i de relationer og i hans egenskab af minister er svært at bruge et argument om, at Venstre kom med et løfte i en valgkamp, det må jeg sige.
Det udsagn er vi jo så ikke enige i.
Men det hjælper jo ikke ret meget i forhold til det tillidsforhold, som bliver brudt.
Det kan man jo ikke bruge som argument over for samarbejdspartnere, for de opfatter det sådan, at staten Danmark har givet tilsagn om at gøre sådan og sådan – et tilsagn, der så var defineret af en anden regering, det er jeg med på, men jeg synes da, at den nye regering og den nye minister, hvis han skal fastholde tilliden og det gode ry, Danmark har udeomkring i verden, må stå ved det.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
Det mener jeg ikke at der gør.
Jeg mener, at jeg og faktisk os alle, hvad de her ting angår, først og fremmest er forpligtet af vores kontrakt med vælgerne, altså at det, vi før et valg har lovet vælgerne at vi vil gennemføre, skal vi også arbejde for efter et valg.
Og Venstre havde sagt helt klart, at vi ville starte opbremsningen, og at vi har en målsætning om, at udviklingsbistanden skal ligge på 0,7 pct. af BNI.
Derfor har vi gennemført den politik, som vælgerne har givet os mandatet til at gennemføre.
Jeg kan og vil ikke stå inde for den tidligere regerings politik, medmindre jeg er enig i den.
Det giver næsten sig selv.
Når jeg er enig i den, skal jeg nok rose den – f.eks. synes jeg, at nogle af de ting, som den tidligere regering har gjort i forbindelse med myndighedssamarbejdet, er glimrende, og det fortsætter vi.
Så er der nogle ting, som vi ikke enige i, og der vil jeg ikke tages til indtægt for eller juridisk eller moralsk føle mig forpligtet til at gennemføre ting, jeg politisk er uenig i.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-17:
Jeg er fuldstændig enig i de betragtninger, som mine to kollegaer kom med tidligere.
Det, jeg godt vil stille spørgsmål om, er troværdigheden hos den danske regering.
Altså, jeg kan forstå, at alt, hvad der juridisk er i orden, hvad man ikke kan slette juridisk, har man ikke slettet her i 2015, men ligger der ikke også et moralsk ansvar?
Altså, der bliver lavet aftaler og givet tilsagn, som måske ikke er juridisk bindende, men som man alligevel regner med vil blive indfriet, og som var en del af den finanslov, som blev vedtaget for 2015, og så sletter regeringen det.
Ligger der ikke et problem med hensyn til regeringens troværdighed i forhold til samarbejdspartnere og andre lande?