runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Jeg synes, ordføreren lyder lidt selvmodsigende: På den ene side har vi i dag en fantastisk barselorlov; på den anden side skal fædrene alligevel tage noget mere barsel; på den tredje side er det her forslag et klart tilbageskridt.
Altså, enten går man ind for, at fædre skal tage mere barsel og arbejder for det konstruktivt og aktivt; eller også gør man ingenting, sådan som det indtil videre har været tilfældet i Venstres gruppe, eftersom der aldrig er kommet et forslag til, hvordan man skal få fædre til at tage længere barsel.
Nu er der temmelig mange familier i det her land, som ikke benytter sig af et helt års barsel, men som kun er hjemme på barsel i f.eks. 9 måneder, så mit spørgsmål er: Mener Venstres ordfører, at de familier gør noget forkert, og at de børn er værre stillet generelt end andre børn i vores samfund, fordi familierne kun vælger f.eks. 9 måneder barsel?
Jens Vibjerg (V), 2008-01-25:
Det er nemlig ikke svaret på alle problemerne.
De udestående problemer, vi har, skal løses ude på arbejdspladsen, de skal løses ved overenskomstforhandlingerne, og de skal løses i en holdningsbearbejdelse ude på den enkelte arbejdsplads.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Men det blev sagt klokkeklart, at den gældende lovgivning ikke er svaret på alle problemerne.
Samtidig blev det sagt, at man ikke i samme grad oplevede tvang i lande, hvor de havde lavet øremærket barsel, samtidig med at de havde forlænget barselperioden.
Det må da være et udtryk for, at en forlænget barsel vil kunne kombineres med øremærket barsel.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad er det for nogle konkrete initiativer, der skal igangsættes, når nu den gældende lovgivning ikke er tilstrækkelig, som det er blevet gjort klart flere gange?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-01-25:
Nej, det er simpelt hen noget sludder.
Det er et tilvalg for familien, og jeg mener, at familien i den her sammenhæng må være det vigtigste og ikke alle de andre barrierer, der er på arbejdsmarkedet.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Dansk Folkeparti mener, at det er familiens suveræne ret selv at bestemme, hvordan den ønsker at fordele barselorloven.
Forslagsstillerne foreslår at øremærke 12 ugers barsel til fædrene, og hvis ikke de tager imod tilbuddet, bortfalder ugerne i det samlede regnestykke.
I dag er der allerede øremærket 2 ugers barsel til mændene og 14 uger til kvinderne.
Sådan mener vi at det bør vedblive at være.
Det er op til den enkelte familie at afgøre, hvordan det er bedst for dem at sammensætte barslen.
Det skal politikerne ikke blande sig i.
I forslaget står der, at de 12 ugers barselorlov bortfalder, hvis faderen ikke tager dem.
Dette vil blot tvinge faderen til at tage 12 ugers barselorlov, såfremt familien ikke ønsker at få barselorloven forkortet med 12 uger, altså fra de 52 til 40 uger.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at man skal tvinge familierne, men vi mener, man skal lade det være op til den enkelte familie selv at bestemme, hvorledes de vil bestemme over orloven.
Det er ikke alt, vi fra politikernes side skal blande os i.
Og når man tager 12 ugers barsel fra familien, hvis faderen ikke tager de 12 ugers barselorlov, medfører det en uholdbar tvang i forbindelse med ting, som vi i Folketinget ikke skal blande os i.
Det vil tværtimod blot medføre en forringelse af barselorloven, og det kan vi i Dansk Folkeparti ikke gå ind for.
Politikerne skal generelt blande sig mindst muligt i, hvordan familierne indretter sig, og derfor naturligvis også mindst muligt i, hvordan barselorloven skal fordeles.
Vi mener, det fuldt og helt er op til forældrene selv at bestemme, hvad der er bedst for den enkelte familie med hensyn til at indrette sig under barselorloven.
Dansk Folkeparti er derfor modstandere af det stillede beslutningsforslag.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jeg er nødt er til at holde fast i, at den, jeg citerede, var hr. Jens Vibjerg, som konstaterede, at det er åbenlyst, at der er forskel på mænd og kvinder, og jeg sagde: Det er jeg enig i.
Så fortsatte jeg med at sige, at der også er forskel på mænd og mænd, og det vil jeg stadig væk fastholde.
Men med hensyn til de radikale frihedsbegreber vil jeg sige, at jeg overhovedet ikke skammer mig over dem i forhold til sådan et lovforslag som det her, fordi det netop handler om frisind.
Det handler om at komme ud af forstokkede konservative normer om, hvordan samfundet skal indrettes.
Det handler om at sørge for at påvirke normer i et moderne samfundsliv, hvor vi - mænd og kvinder - heldigvis er på arbejdsmarkedet; i visse sammenhænge er vi stadig væk ikke i mål, bl.a. vedrørende lige løn, og på barselområdet er vi heller ikke i mål.
Og det er netop det, det har forslag sigter mod.
Det er nemlig at sørge for at påvirke det arbejdsmarked, hvor normerne i dag - normerne i dag - åbenlyst også i befolkningens opfattelse forhindrer det, fordi det bl.a. er uset på en lang række arbejdspladser, at mænd skulle tage 12 ugers barselorlov.
Vi skal have påvirket de normer af hensyn til både friheden i dag og de lange radikale frihedstraditioner.
Søren Krarup (DF), 2008-01-25:
Hr. Morten Østergaard sagde faktisk, at der ikke er nogen forskel på mænd og kvinder.
Så kan han have fortalt sig, men det sagde han.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at han, når nu han også taler om fødsler, siger: Hvis det skal ske på biologisk maner.
Efterhånden synes jeg, vi kommer derud, hvor alt faktisk snart flyder, fordi der ikke er noget, der overhovedet må stå fast.
Men så vil jeg sige, at jeg jo tidligere har haft lejlighed til at rejse og tale med hr. Morten Østergaard, og jeg har bl.a. haft den fornøjelse at eksaminere ham i Det Radikale Venstres historie.
Jørgen Jørgensen underviste sine børn selv, fordi han netop ikke ville have dem ind i en institutionaliseret opvækst.
Det var respekt for frihed.
Har hr. Morten Østergaard alligevel ikke en fornemmelse af, at den træder han på som repræsentant for et moderne Det Radikale Venstre, der forholder sig til ligheden, men overhovedet ikke har respekt for friheden?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jeg vil sige, at hvis der skal bringes børn til verden, så opdager man nok også, inden de skal ammes, at der er forskel på mænd og kvinder, i hvert fald hvis det skal foregå på biologisk maner.
Men derudover vil jeg sige, at vi taler om at ligestille homoseksuelle i forhold til ægteskabsrettigheder og i forhold til barselorlov.
Det gør vi, fordi det er helt naturligt, når Folketinget indfører lesbiskes ret til kunstig befrugtning.
Det følger naturligt deraf, at der selvfølgelig også må følge de samme rettigheder i forhold til barselorlov.
Det er der sådan set ikke noget unaturligt i.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at der ikke er forskel på mænd og kvinder.
Det, jeg gjorde et nummer ud af at sige, var, at der også er forskel på mænd og mænd, for der er nogle mænd, der gerne vil gøre noget ved de problemer, der er med ligestilling i det danske samfund, og så er der nogle, der sådan set i en eller anden nationalromantisk idyl synes, at det bare er skønt, og at kvinderne i virkeligheden hører til hjemme i køkkenet og mændene ude på arbejdsmarkedet - og var det ikke også bare skønnere i en svunden tid?
Søren Krarup (DF), 2008-01-25:
Nu har jeg jo med den største interesse hørt hr. Morten Østergaard sige, at der ikke er forskel på mænd og kvinder.
I ligestillingens navn må der ikke være forskel på mænd og kvinder.
Og jeg hører hr. Morten Østergaard give sin tilslutning til begrebet kønsneutral.
Jeg vil nok sige, at der er visse fundamenter i tilværelsen, som er svære at komme ud over, og det er måske bl.a. forskellen på mænd og kvinder.
Jeg vil spørge hr. Morten Østergaard, om han ikke ud fra sin righoldige erfaring vil give mig ret i, at når man taler om en fødsel, om det lille barn, om det lille barn i familien det første år, så er der en meget afgørende forskel på mænd og kvinder.
Det er ikke kønsneutralt.
Som sagt: Den ene ammer, det gør den anden ikke. Vil hr. Morten Østergaard ud for sin store erfaring ikke give mig ret i, at der måske er en forskel, der selv i ligestillingens navn skulle respekteres?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jamen i Det Radikale Venstre har vi også andre forslag, der sigter mod ligestilling netop i den situation, hvor der er tale om homoseksuelle par.
Det er jo selvfølgelig især lesbiske par, det drejer sig om, indtil vi får tilladt homoseksuelles adoption.
Men altså en situation, så vi får ligestillet og sidestillet dem mest muligt.
Derfor synes jeg, det kan være naturligt, at vi, hvis forslaget måske falder denne gang, diskuterer nogle af de ting, som fru Johanne Schmidt-Nielsen er inde på.
Men det er som regel en fordel at blive enig om, hvordan forslaget skal se ud, inden man fremsætter det, og ikke efter man har fremsat det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
I Enhedslisten kunne vi jo rigtig godt tænke os at gøre det her forslag kønsneutralt, simpelt hen sige, at man tager udgangspunkt i barnet.
Barnet har ret til, at der er 12 måneders barselorlov, dog højst 9 måneder med hver af forældrene.
Den konkrete formulering kan man selvfølgelig diskutere, så den hænger sammen på en ordentlig måde.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad De Radikale mener om ideen om at gøre forslaget kønsneutralt, for på den måde ville man jo dels undgå at fremstille moren som den primære, dels undgå at fremstille faren som den sekundære, og derudover ville man jo åbne op for at anerkende, at familier i dag består af andre end far, mor og børn.
Man ville f.eks. åbne op for medmoren i et lesbisk parforhold.
Hvordan forholder De Radikale sig til et kønsneutralt forslag?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Jamen som sagt er det jo helt op til den enkelte familie, hvordan man vil indrette sig.
Det, vi lægger op til her, er, præcis som man har gjort med kvinder, hvor der er 12 uger, der er øremærket til kvinden, så at øremærke 12 uger til mændene.
Og det er ikke noget, vi gør for at genere børnefamilierne.
Det er noget, vi gør, fordi vi mener, der er et reelt problem, og vi kan konstatere, at der bredt i befolkningen dels er en enighed om, at der er et problem, dels er en opfattelse af, at et væsentligt problem i forhold til mændenes orlov er, at det simpelt hen ikke er accepteret blandt arbejdsgivere, blandt deres chefer, blandt deres kolleger.
Det er simpelt hen ikke socialt acceptabelt, at man tager barsel, og derfor er det en håndsrækning til de mænd, til børnefamilierne, til de nyfødte og ikke nogen form for tvang på nogen måde.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Når nu det er, der står i det her beslutningsforslag, at de 12 ugers øremærkning af barsel til mænd bortfalder, hvis det er, at faderen ikke tager imod dem, jamen så er der jo tale om tvang, fordi det netop sættes ned fra 52 uger til 40 uger, hvis faderen ikke tager imod det.
Og der vil jeg også gerne spørge ordføreren som opfølgning, om ordføreren virkelig mener, det er nødvendigt at gribe ind i den enkelte families personlige frihed til at bestemme over deres eget familieliv.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Altså, nu er det jo ikke mig, der har fremført argumentet om tvang.
Det var vist ministeren, der til sidst anerkendte, at der ikke er mere tvang i det her forslag end den tvang, der udøves over for kvinder.
Tværtimod er der jo ikke nogen, der bliver tvunget til noget som helst.
Men det kan være, at fru Marlene Harpsøe vil være så venlig i et opfølgende spørgsmål at gøre mig opmærksom på, præcis hvilke dele af forslaget her der indebærer, at man tvinger nogen til at gøre noget, de ikke ville gøre af deres egen fri vilje.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Tak for ordførertalen.
Nu hvor det er, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre vil tvinge fædre, tvinge mænd til at tage barsel, er det så et udtryk for, at hr. Morten Østergaard mener, at forældrene ikke er ansvarlige nok til selv at administrere barselorloven?
Undskyld forsinkelsen.
Nu er det jo sådan, at ordføreren siger, at der skal være en kønsneutral barselorlov.
Og der vil jeg gerne spørge ordføreren, om hun ikke mener, at det er meget naturligt, at det er moren, der er den primære, nu hvor det er hende, der skal føde barnet og skal amme barnet.
Ud fra mit kendskab til amning, er det sådan i dag, at mænd ikke kan amme, eller er der teknologiske fremskridt på det her område, som ordføreren er bekendt med, og som Dansk Folkeparti ikke er bekendt med?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Mit forslag går på, at vi siger: Både faren og moren eller moren og moren eller faren og faren er lige vigtige for barnet.
I øvrigt kan jeg da oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, at man bestemt kan give børn mad på andre måder end via amning fra et bryst.
Det kan godt lade sig gøre.
Det vigtige for mig er, at vi herindefra siger: Vi synes, at begge forældre er lige vigtige i barnets liv; vi synes, det er vigtigt at prioritere, at faren - hvis det er den slags familie - også spiller en afgørende rolle i barnets liv.
Det er det, man gør, hvis man gør forslaget kønsneutralt.
For det første åbner man altså op for at sige, at familieformer kan se ud på mange forskellige måder.
Det behøver ikke at være far, mor og børn.
Og for det andet siger vi, at på trods af at det er moren, der føder barnet - som det er blevet fremhævet - at det er moren, der har mulighed for at amme barnet, på trods af de biologiske forskelle er det altså sådan, at man sagtens kan have et tæt forhold til barnet, også selv om man er en mand.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, hvad den radikale ordfører siger.
Det er meget, meget svært at blive klog på, hvad Ny Alliance mener.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Men det virker altså, som om man må forstå udtalelserne i dagspressen i dag sådan, at Ny Alliance støtter forslaget.
Derfor havde det selvfølgelig været en hjælp, om man havde meddelt sig i salen, for det har i hvert fald tidligere på ugen vist sig, at bare fordi det står i dagspressen, behøver det ikke at være sådan, når vi når ned i Folketingssalen, men jeg kan forstå, at ordføreren ikke er klogere end jeg.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Grunden til, at jeg med vilje overhovedet ikke har nævnt Ny Alliance her i min fremlæggelse, er, at det har været mig ganske umuligt at finde ud af, hvad Ny Alliance mener.
Under valgkampen var Ny Alliance meget stor tilhænger at det her forslag.
I går da jeg prøvede at afdække Ny Alliances holdning sådan af ren nysgerrighed, var det ikke muligt at få et svar.
Det har det heller ikke været i dag, og derfor er jeg simpelt hen ikke i stand til at svare ordføreren på, hvad Ny Alliance mener, og derfor synes jeg, det er svært overhovedet at regne med, hvad det parti står for i den her forbindelse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Jamen vi kan jo konstatere, at reglerne ikke virker.
Reglerne virker jo ikke, fordi mænd føler sig chikaneret.
Reglerne virker jo ikke, så længe fædrene ikke tager mere end 3,8 ugers barselorlov, og så er det jo, at vi har et problem, og det er derfor, vi fremsætter det her forslag.
Altså, man kan sagtens sætte sig ned og læse ting op af papirer, men man må også godt have lov til at kigge på virkeligheden og se, hvad det er, der sker.
Og vi synes altså, at der er et problem i virkeligheden, nemlig at far får for lidt barselorlov, og det er derfor, vi har fremsat det her forslag.
Længere er den ikke.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Ordføreren nævner, at man vil give fædrene nogle rettigheder, men som det er i dag, har mændene jo nogle rettigheder.
Jeg har et stykke papir her, hvor der står, at fædrene har ret til at holde 2 ugers orlov lige efter fødslen og derefter har ret til, når barnet er fyldt 14 uger, at holde 32 ugers barselorlov.
Så det er jo egentlig forkert at sige, at faren ikke har ret til at holde barselorlov, for det har han jo i dag, sådan som reglerne er.
Så det er jo forkert, hvad ordføreren fremfører.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-25:
Jeg kan altså ikke lade være med at sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det her minder mig om en debat, som var for en 11-12 år siden, og som gik på, om det skulle være forbudt at slå sine børn eller ej.
Der kom de samme argumenter med, at man ikke måtte have lov til at blande sig i familiernes liv, at man ikke skulle gå ind fra lovgivningsmagtens side og blande sig i, hvad der foregik i hjemmene.
Det minder utrolig meget om den argumentation, og alligevel er det i dag - gudskelov - forbudt at slå sine børn.
Det her handler sådan set ikke om at blande sig i, hvad der foregår i hjemmene; det her handler om at give folk nogle rettigheder, som de mærkbart ikke har i dag.
Jeg vil gerne igen henvise til mit eksempel fra finanssektoren, hvor fædre har barsel med fuld løn i 12 uger, men den tør eller kan de alligevel ikke bruge på grund af chikane på jobbet.
Det er et alvorligt problem, og derfor udstyrer vi fædrene med nogle rettigheder med det her forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Ordføreren, fru Pernille Vigsø Bagge, omtaler skammelighed.
Jeg mener tværtimod, at det er skammeligt, at man med det her beslutningsforslag vil forringe barselorloven og gribe ind i familiens frie valg til selv at administrere den her barselorlov.
Der må jeg sige, at der altså er grænser for, hvad man fra det danske Folketings side skal gøre i ligestillingens navn.
Vi skal ikke blande os i familiens individuelle ret til selv at vælge, hvad den vil i forhold til barsel.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ordføreren om, hvad det næste så er, vi skal gribe ind i.
Skal vi så også gribe ind i de individuelle arbejdsopgaver, som ligger i hjemmene?
Skal vi gribe ind og lave en klippekortsordning om, hvem der tager opvasken, hvem der slår græsplænen, hvem der vasker bilen?
Skal vi nu også til det?
Bliver det det næste?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Der er ikke nogen tvivl om, at der er store problemer med ligeløn i Danmark, og det er da bestemt beklageligt, at det flertal, som har siddet på magten herinde i en del år, ikke har gjort noget ved den problemstilling.
Det er klart, at der ikke er nogen, der skal tabe på det økonomisk, og det er da også lige præcis derfor, vi siger, at barslen skal deles.
Så jeg er ikke enig i ordførerens kritik, hvis det var en kritik.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Jeg kan for en gangs skyld erklære mig enig med Enhedslistens ordfører, for begge forældre er selvfølgelig vigtige i et barns liv.
Men når vi diskuterer det her med barselorlov, skal man samtidig også have i tankerne, at det jo kan have nogle økonomiske konsekvenser for et forældrepar, hvis begge skal på barselorlov.
De kan sidde i et dyrt hus, hvilket bl.a. også er blevet nævnt.
Er det slet ikke nogle ting, som ordføreren fra Enhedslisten har haft i tankerne?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at jeg rent faktisk kommer fra den virkelige verden og netop beskæftiger mig meget med mænd - mænd, som virkelig tager barselorlov, som får mulighed for netop at holde barselorlov.
Jeg er meget stolt af, at det kan lade sig gøre.
Men jeg må nok sige, at det, debatten her kan være med til, er at danne grobund for, at det egentlig er »in« og moderne, at også fædre holder barselorlov.
Så hvis ikke man kan sige, at debatten her giver grobund for andet, tror jeg, at den giver grobund for, at man egentlig bliver opmærksom på problematikken, og at det bliver normalt, at fædrene tager barselorlov.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-25:
Er hr. Knud Kristensen også stolt af, at vi har et samfund, hvor mændene tager en meget lille andel af barslen?
Der er virkelig noget at være stolt af.
Mulighederne er der jo, de bliver bare ikke anvendt.
Eller mener hr. Knud Kristensen, at det er et problem, at mændene ikke tager mere barsel, og at det faktisk er sådan, at op til en tredjedel af befolkningen vurderer, at det er direkte skadeligt for mændenes karriere, hvis de tager barsel?
Jeg synes, det er vigtigt at få at vide, når ordføreren i dag står og bryster sig af systemet, om man er stolt af virkeligheden, eller det bare er de juridiske rammer, man er stolt af.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-25:
Jeg synes, det har været en meget spændende debat.
Der har været fokus på mange forskellige synspunkter, og det er egentlig lidt svært at komme med flere nye argumenter i forhold til det beslutningsforslag, der er fremsat af bl.a. SF.
Men jeg synes, at der er endnu en ting, man godt kunne sætte fokus på, nemlig: Når et par har besluttet sig for at forøge familien, har de samtidig planlagt, hvordan forløbet egentlig skal være.
Igennem de 9 måneder, hvor graviditeten står på, kan der ske utrolig mange ting for den enkelte familie.
Der kan ske det på det globale arbejdsmarked, som vi har, at f.eks. faren får et andet arbejde, et arbejde, som det er nødvendigt at skulle bestride, og hvor han ikke kan starte ud med en tvungen barselorlov.
Jeg er glad for at bo i et land, hvor der er den frihed, og hvor det er indtænkt, at netop fædre også har ret til barselorlov.
I det Konservative Folkeparti er vi stolte over, og vi er glade for, at der er mulighed for fædrene til netop at kunne tage den barselorlov, der passer ind i det enkelte familiemønster.
Jeg synes, at vi skal understrege, at vi vil værne om den frihed, og vi skal ikke, synes jeg, i Folketinget være bestemmende og egentlig designe, hvordan den enkelte familie skal udvikle sig og indrette sig.
Det kan ikke være Folketingets opgave at lægge snærende bånd på, hvordan den enkelte familie udvikler sig.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Nu er det jo sådan i dag, at det er den enkelte familie - dvs. både kvinden og manden - der selv bestemmer, hvordan de vil fordele den her barselorlov.
I og med at de har taget et individuelt ansvar og sagt, at de gerne vil have, at den fordeles med så og så mange uger til kvinden og så og så mange uger til manden,
jamen så har de jo selv taget ansvaret for netop det valg.
Og når de selv er gået ind og har taget ansvaret, må man sige, at så må de jo også tage ansvaret for de risici, som der måtte være i den forbindelse, deriblandt at kvinden i den periode ikke kan få den samme pensionsopsparing.
Men det må man så kompensere for på længere sigt.
Der mener jeg, at kvinder i dag er stærke nok til at kunne tage et ansvar og så lægge de ekstra penge til side.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Jeg vil bare lige have det slået fast.
Ordføreren mener altså ikke, at der er nogen problemer i, at kvinder i Danmark tager langt den største del af barslen med de konsekvenser, som vi ved det har til følge.
Bl.a. ved vi, at kvinder har sværere ved at finde job; de bliver frasorteret på grund af barsel.
Vi ved, at vi står over for et fattigdomsproblem i forhold til ældre kvinder, fordi de altså ikke får fuld løn under barsel osv. Mener Dansk Folkepartis ligestillingsordfører ikke, at der er ligestillingsmæssige problemer ved, at kvinder tager så forholdsvis stor en del af barslen i forhold til mænd?
Det vil jeg gerne have et svar på først.
I tilfælde af at Dansk Folkepartis ligestillingsordfører mener, at der er problemer, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad man konkret skal gøre, hvis man ikke vil øremærke barsel til mænd.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-01-25:
Jeg mener, det er helt op til den enkelte familie selv at bestemme, hvorledes de ønsker at tage barselorloven.
Jeg vil ikke gå ind og bestemme over den enkelte familie og sige, at den ene eller den anden skal tage så og så meget barselorlov.
Det synes jeg er helt op til familien selv at afgøre.
Det er det vigtigste og mest konkrete i den her sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren mener, at det er et problem, at så stor en del af barslen tages af kvinder, sådan som vi oplever det i dag.
Altså, mener ordføreren, at man skal tilstræbe, at fordelingen af barslen mellem mænd og kvinder bliver lidt mere ligelig?
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at der er ét område i forhold til ligestilling i Danmark, hvor der ikke er ligestilling, nemlig for de muslimske kvinder.