runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-01:
I modsætning til det forslag, vi behandlede tidligere, er vi i SF helt entydigt imod det her forslag fra De Konservative, som vil fastfryse grundskylden på 2013-niveau.
Det er ikke bare centralistisk og dyrt, det er også direkte asocialt og en potentiel bombe under hele skattesystemet i det her land.
Grundskylden hænger som bekendt sammen med henholdsvis prisudviklingen og ejendomsvurderingerne, og selv om der i øjeblikket er meget diskussion om især vurderingernes kvalitet og diverse regeringers håndtering af samme, er der dog over tid en sammenhæng.
De forhold vil langsomt, men sikkert blive udvandet, hvis man kunstigt fastfryser grundskylden, og på sigt vil der ikke længere være genkendelighed mellem det, ens ejendom er værd, og det, der opkræves i grundskyld, og så har vi endnu en skat, der virker uforståelig for borgerne, og det er ikke det, vi har brug for.
Også ud fra det perspektiv kan vi ikke støtte det her forslag.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-01:
Med dette forslag ønsker Det Konservative Folkeparti at fastfryse grundskylden på 2013-niveau.
Som det allerede er blevet nævnt, er forslaget begrundet i, at stigende boligskatter ifølge De Konservative er negative for boligmarkedet, og desuden er De Konservative mere generelt af den opfattelse, at skattetrykket i Danmark er for højt.
I Radikale Venstre er vi ikke begejstrede for det konservative beslutningsforslag.
For det første vil man med fastfrysningen miste frihed i kommunerne til hvert år at fastsætte grundskyldspromillen i forbindelse med den endelige vedtagelse af budgettet.
For det andet vil beslutningsforslaget indebære en væsentlig svækkelse, som det også allerede er blevet nævnt, af de offentlige finanser – nærmere bestemt et provenu på 6,7 mia. kr. i 2020, som skal finansieres af det offentlige forbrug.
Radikale Venstre mener som bekendt også, at det er et ganske sundt princip, at der er en sammenhæng mellem de faktiske grundværdier og den skat, man betaler, og det princip vil forslaget bryde med.
Hvad angår bekymringen over, at boligejerne udsættes for voldsomme stigninger i ejendomsskatterne, kan det bemærkes, som det også allerede er blevet nævnt, at boligejerne allerede nu nyder beskyttelse mod store pludselige stigninger i den kommunale ejendomsskat som følge af det årlige stigningsloft på 7 pct.
Derudover er der som bekendt en mekanisme til sikring mod for store stigninger i de samlede kommunale skatter, idet vi siden 2009 har haft en lovgivning, der indebærer sanktioner over for kommunerne, hvis dette sker.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jeg var kun ude på lige at få opklaret, om ordføreren på det her punkt var enig med Venstre, der ikke kunne se, at der var en begrænsning af det kommunale selvstyre.
Men der kan jeg forstå at ordføreren i modsætning til Venstres ordfører godt kan læse indenad.
Så tak for svaret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Ja, der vil umiddelbart være en begrænsning i det kommunale selvstyre, for beløbet bliver jo fastfrosset.
Så det giver jo næsten sig selv, men omvendt tror jeg, at der kan være en god stabilitet i det for boligejerne derude, altså at de så trods alt bedre kan regne med, hvad de kommer til at betale i grundskyld, og ikke får de her store stigninger frem mod 2020.
Så det skal man opveje mod hinanden, men jeg tror sådan set heller ikke, at jeg er til, at det lige præcis skulle være den her model.
Jeg anerkender bare, at der er en kæmpe udfordring, med hensyn til at grundskylden stiger rigtig mange steder rundtomkring i landet, og at vi skal have fundet en løsning på det.
Men jeg har indtryk af, at det her lige så meget er et valgkampsforslag fra De Konservative.
For der er jo ikke nogen 2013-vurdering at låse det fast på; der er kun et fejlagtigt grundlag fra 2011-vurderingen lige nu.
Det mest saglige ville jo være at vente, til vi får en ny model her i 2014, som vi så kan fastlægge det ud fra, og at vi så der sætter os sammen bredt i Folketinget og prøver på at finde en løsning på, hvordan vi kan indrette grundskylden fremadrettet, så vi ikke har de her store stigninger.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstre: Er ordføreren enig i, at dette forslag er en begrænsning af det kommunale selvstyre?
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
De Konservatives forslag om at fastfryse grundskylden på 2013-niveau vil ifølge forslagsstillerne selv i hvert fald koste 6,7 mia. kr., og De Konservative foreslår så, at forslaget finansieres ved et mindre offentligt forbrug, altså ved nulvækst, i hvert fald hvis man skal tro De Konservatives 2020-plan.
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at der skal være plads til en moderat stigning i de offentlige udgifter.
Hvis vi ikke tillader en moderat stigning frem mod 2020, vil det betyde besparelser andre steder i kernevelfærden og færre ansatte.
Det erkendte den tidligere VK-regering i 2011, også i sin egen daværende 2020-plan, hvor der stod anført, og jeg citerer: Nulvækst i det offentlige forbrug i mange år fremover vil reelt betyde, at man bliver nødt til at spare på kernevelfærd.
Citat slut.
Også på det punkt kan vi altså konstatere, at Venstre og De Konservative har ændret holdning eller standpunkt.
Vi mangler blot at få et klart svar fra De Konservative og Venstre på, hvor det så er, der skal skæres ned.
Er det på pædagogerne?
Er det på politibetjentene, social- og sundhedshjælperne eller folkeskolelærerne?
For vi ved, at nulvækst i det offentlige vil betyde færre offentligt ansatte.
Finansministeriets beregninger viser, at konsekvenserne ved nulvækst i forhold til regeringens plan vil betyde en nedskæring på samlet 22 mia. kr. svarende til 33.000 færre offentligt ansatte.
At nulvækst betyder færre offentligt ansatte, bliver ligeledes bakket op af ti forskellige topøkonomer.
Men forslaget betyder også, og der har Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, jo ret, at vi griber ind i det kommunale selvstyre, hvor kommunalbestyrelserne selv kan fastsætte grundskyldspromillen, når næste års budget skal vedtages.
Den frihed mener vi at kommunerne fortsat skal have.
I den anledning kunne det egentlig være interessant at høre den konservative ordfører, hvad de konservative borgmestre har sagt til forslaget.
Såfremt forslaget bliver vedtaget, skal borgmestrene jo i gang med at genåbne deres budgetter for 2014, som allerede er vedtaget, for at foretage besparelser i omegnen af 1,1 mia. kr. som konsekvens af fastfrysning af grundskylden.
Vi har jo allerede i dag et loft over, hvor meget grundskylden må stige fra år til år.
I dag er reguleringsprocenten fastsat til maksimalt at udgøre 7 pct., og samtidig må de kommunale skatter ikke stige under ét.
På den måde er grundejerne sikret mod store stigninger i deres grundskyld, og i dag er det da også kun ca. 10 pct. af boligejerne, der betaler grundskyld af den aktuelle grundværdi.
Endelig mener vi også, som ministeren også gjorde opmærksom på i sin tale, at der bør være en sammenhæng mellem værdien af grunden og den skat, som man betaler.
Med en fastfrysning, som der bliver foreslået af De Konservative, vil den sammenhæng løbende blive mindre og mindre.
Så med disse bemærkninger kan jeg derfor meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte De Konservatives beslutningsforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Nu er det ikke Venstre, der har fremsat forslaget.
Jeg ved ikke, om man med forslaget har den intention, at en kommune ikke må opkræve mere i grundskyld.
Sådan har jeg ikke læst det, men det vil jeg da foreslå at Enhedslisten spørger Det Konservative Folkeparti om.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Det kan de ikke, for forslaget går jo ud på at fastfryse grundskylden.
Hermed udelukker det jo de kommuner, der eventuelt måtte have plads op til det nuværende loft, fra at udnytte det loft.
Så det er da en begrænsning af det kommunale selvstyre.
Det må ordføreren da give mig ret i.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Jamen det har ordføreren misforstået.
Den undskyldning er så modtaget, og så skal vi ikke gøre mere ud af det.
Skat er meget kompliceret.
Grundskyldsberegninger er meget komplicerede, men der foregår altså en automatisk stigning i de grundskyldsværdier, der er, og det er den automatiske stigning på de 7 pct., vi vil nulstille.
Kommunerne kan fortsat have deres egne grundskyldspromiller, som de gerne vil.
Det ændrer vi ikke på, og det har vi også eksplicit skrevet i teksten, som jeg refererede ord for ord, netop for at der ikke skulle sås tvivl om det.
Så vi har gjort, hvad vi kunne for at rydde den misforståelse af vejen.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Det glæder mig, at hr. Ole Birk Olesen erkender, at der er tale om et skøn, og at der altid vil være en form for usikkerhed ved det.
Og så må han jo også medgive, at jo længere tid du kommer fra nutiden, jo vanskeligere er det at lave et korrekt skøn.
Det er jo derfor, at det, at vi får et bedre system nu, gør, at vi formentlig ville kunne lave et bedre skøn af 2003 eller 1993 eller 1963, end vi ville kunne gøre med det eksisterende.
Men du er under alle omstændigheder ude i at skønne, og du er ude i en ganske, ganske stor usikkerhed.
Og derfor risikerer du rent faktisk, at du også kommer til at tilbagebetale penge uretfærdigt, altså at der er nogle, der får for meget, og nogle, der får for lidt.
Og jo længere tid du går tilbage, jo større bliver den risiko.
Rosa Lund (EL), 2013-11-01:
Tak, og tak for talen til Venstres ordfører.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål: Kan hr. Esben Lunde Larsen være sød at forklare Enhedslisten sammenhængen mellem karakterkrav og frafald?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Endnu en gang tror jeg, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle overveje konsekvenserne for Venstres økonomiske politik af det, som hr. Torsten Schack Pedersen står og siger her i dag.
Det må jeg sige.
Venlighed er et udtryk, jeg ikke selv ville bruge.
Jeg synes da, at vi siger, at der ikke er noget juridisk krav på det.
Hvis der havde været det, hvis det havde været en ulovlig skatteopkrævning, så var der blevet rejst en rigsretssag imod nogle Venstreskatteministre.
Så havde der været et retskrav på, at man skulle betale penge tilbage.
Men det er ikke vores vurdering, at det er sådan.
Vi har sagt, at det er urimeligt, og derfor har vi så besluttet, at vi vil lave et nyt system – det er det vigtigste i det her – og at vi på det grundlag kan betale nogle penge tilbage, og vi har så fundet det rimeligt, at det sker fra 2011.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Så man skal forstå det sådan, at regeringen mener, at man er venlig over for boligejerne ved at give mulighed for at få pengene tilbage fra 2011, for regeringen kunne godt lade være med at gøre noget.
Så det er alene for at være venlig, at regeringen så vil sige: O.k., den forskel, der måtte være mellem de vurderinger, der er nu, og dem, der kommer, vil vi godt rette op på tilbage til 2011, det er af ren og skær venlighed, men den venlighed rækker kun til 2011 og ikke længere tilbage.
Det er fint nok.
Det er jo et politisk valg, men så synes jeg også bare, at skatteministeren skal sige meget klart, at jo, man vil noget, man vil ikke hele vejen, for det her er så, hvad man magter.
Det er så fair nok, så er vi bare ikke enige.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Jeg har aldrig forlangt, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle have varme følelser for hverken det ene eller det andet.
Det er jo ikke det, det handler om.
Jeg går da ud fra, at Venstre står ved de kompromiser, som Venstre går ind for.
Jeg gør bare meget forsigtigt opmærksom på, at den her ændring af klagestrukturen var en del af en bred skatteaftale, som omfatter regeringen, men også omfatter Venstre.
Så er vi igen tilbage ved: Hvorfor fra 2011?
Som sagt er udgangspunktet, at der ikke er noget juridisk krav på det.
Hvis der havde været det, var der ikke nogen tvivl.
Man er nødt til at have en skæringsdato, og der har vi så sagt 2011.
Det er sådan set den meget direkte årsag til det.
Med hensyn til klagerne er det de såkaldte genoptagelsessager, og det er jo en del af skattereformen, som i øvrigt havde et bredt flertal, at man skulle ændre det system.
Så det er ikke noget med, at den onde regering nu har forhindret folk.
Det var et bredt flertal bag skattereformen, som besluttede at ændre mulighederne for de såkaldte genoptagelsessager.
Men det var ikke den onde regering, det var et bredt flertal, der stod bag skattereformen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Jeg er enig i, at den nuværende regering har gjort noget: De har gjort ondt værre.
Havde man nu holdt fast i de gamle muligheder for at kunne få genoptaget ejendomsvurderingen, ville situationen for boligejerne i dag have set meget anderledes ud.
Så det er rigtigt, at man har gjort noget, man har bare gjort det hele meget, meget værre.
Det synes jeg da er rigtig ærgerligt, og jeg er ret sikker på, at man har gjort det bevidst, fordi det ville have givet en kæmpe administrativ omkostning for staten, hvis man havde åbnet for, at folk kunne klage over det her. Så jeg tror, det er helt bevidst.
Man har vidst i Skatteministeriet, at det her var på vej, og så skulle man da tryne borgerne mest muligt, og det synes bare er rigtig uklædeligt, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at skatteministeren nu står og prøver på at skubbe skylden videre.
Kig da fremad, vær løsningsorienteret.
Jeg synes, det er ganske urimeligt, at når man har snydt folk i 10 år, får de kun pengene tilbage for det ene af dem.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Man får jo et skøn over 2013, og i og med at 2013-vurderingen er den samme som 2011-vurderingen, får man også dermed et nyt skøn over 2011-vurderingen.
Jeg synes, at det der med, at vi ikke gjorde noget, har jeg egentlig også svaret hr. Ole Birk Olesen på.
Det gjorde vi – det gjorde min forgænger, hr. Thor Möger Pedersen, og det har jeg gjort.
Vi har faktisk sat større fokus på at få et bedre ejendomsvurderingssystem.
Men under alle omstændigheder synes jeg da, at der er lidt forskel på det, når man i 10 år har haft borgerlige ministre, der er blevet advaret adskillige gange, men ikke har rørt en finger for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Men jeg må bare minde skatteministeren om, at det her jo ikke kun er kritisabelt for fire Venstreministre, det er det sådan set også for to SF-ministre, som ikke har gjort noget, før Rigsrevisionen kom på banen.
Jeg synes, at det er kritisabelt alt sammen, men det er vigtigt at finde ud af, hvordan man finder en løsning på det her.
Og der synes bestemt ikke at SF-ministerens løsning er rimelig over for borgerne.
Jeg vil så endelig minde om, at efter valget har skatteministeren, det var så den foregående skatteminister, men en SF-minister, gjort det endnu værre.
Da man fik nys om, da man kom i regering, at det stod skidt til med ejendomsvurderingerne, ja, så skulle man da skynde sig at tryne borgerne ved at forringe deres mulighed for at få genoptaget ejendomsvurderingen, noget, som har fået en alvorlig konsekvens for dem i dag.
Det klæder bestemt ikke, synes jeg, den nuværende regering, at man har stået i spidsen for at lave den forringelse af muligheden for at kunne klage over en ejendomsvurdering, som ville gøre en verden til forskel for dem i dag.
Jeg vil til sidst lige kort spørge skatteministeren: Hvad er det, der gør, at der ikke kan laves en vurdering i 2012 af, om man har betalt for meget i skat – altså det, man lægger op til, er kun, at man får pengene tilbage for 2013?
Jeg ved godt, at det bliver et skøn, jo længere man går tilbage, men vil det skøn være så upræcist, at man ikke vil kunne tage 2011 og 2012 med?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Vi står selvfølgelig ved den aftale, vi har lavet, men jeg tror også, at skatteministeren må være klar over, at der er mange elementer i den skatteaftale, som bestemt ikke er groet i Venstres have.
Den var kompromisets kunst, og det betyder bestemt ikke, at jeg har varme følelser for alle elementer i den.
Jeg må stå ved, hvad der var nødvendigt at lave for at undgå, at regeringen lykkedes med sit korstog mod pensionisterne og lavede aldersdiskrimination og i øvrigt ville have øget boligskatterne.
Det var ting, vi fik med ved at indgå i den aftale, og derfor kunne vi være med.
Men derfra og til at sige, at alle elementer simpelt hen er nogle, som vi har været begejstret for, er nok lige at stramme den.
Når skatteministeren siger, at der i 2012 blev taget initiativ til noget, er der noget, jeg godt kunne tænke mig at vide, bare lige for at forstå historikken.
Jeg rejste den her sag på baggrund af den vurdering, der blev offentliggjort i marts 2012.
Der rejste jeg den over for skatteministerens forgænger.
Jeg fik et svar, jeg tror, det var i marts 2012, om, at alt var, som det skulle være.
Så hvornår er det, at regeringen ligesom mener, at der er noget at komme efter?
Det var den ene ting.
Det andet er: Kan skatteministeren prøve at være lidt mere håndfast med hensyn til, hvor rimeligheden er i at sige, at o.k., der var nogle problemer, men fra 2011 vil vi gerne rette op, men vi vil ikke gå længere tilbage?
Jeg synes ikke, at skatteministeren kom med et overbevisende svar.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-01:
Ja, det kan jeg bestemt: Karakterkrav illustrerer jo ens kompetence og dygtighed, og det hører ofte sammen med, at man kan gennemføre en uddannelse, når man er tilstrækkelig dygtig og kompetent.
Og når man som studerende, der ønsker optagelse på en uddannelsesinstitution, er sig bevidst om, at der f.eks. er karakterkrav, så strammer man sig ekstra an i sit forberedende studium, så man netop kan komme ind på den uddannelse.
Derfor ser vi jo, at de mest attraktive uddannelser i Danmark har høje optagelseskrav, så det havde vi gerne set også var blevet en del af den pædagogiske uddannelses virkelighed, men det er der jo visse partier herinde i Folketinget som ikke ønsker, og det må vi jo så forsøge at lave om senere.
Nu er det jo heldigvis kun en stemmeaftale, vi indgår, og derfor er der mulighed for i fremtiden at kunne ændre på de her ting, når der forhåbentlig har fundet en normalisering af det politiske Danmark sted.
Rosa Lund (EL), 2013-11-01:
Det er altså ikke ret meget, man mindsker frafaldet ved at indføre et karakterkrav, og derfor mener vi i Enhedslisten, at de tiltag, som det her lovforslag, som vi behandler i dag, åbner for, langt mere vil mindske frafaldet end et karakterkrav.
Er der ikke tale om symbolpolitik fra hr. Esben Lunde Larsens side?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg vil godt følge op der, hvor hr. Ole Birk Olesen slap.
For vi kan forudsætte, at værdien af en bolig udgøres af to elementer; det ene er værdien af grunden, og det andet er værdien af, skal vi sige murstenene.
Og lad os bare sige, det giver en samlet sum på 2 mio. kr.
Så er det jo rigtigt, at når boligerne ligger oven på hinanden i form af lejligheder, er man flere om at betale grunden. Men så er grunden jo også mere værd.
Altså, en grund, man kan bebygge med 200 pct. eller 180 pct., har selvfølgelig en større værdi end en grund, man kun kan bebygge med 35 pct. eller 40 pct. Så det, jeg vil spørge ind til hos ministeren, er: Hvordan kan det være, at der er den skævvridning, sådan at der for to boliger, som har præcis den samme værdi, eksempelvis på 2 mio. kr. – den ene er en lejlighed, og den anden er en villa – er så stor forskel i de samlede ejendomsskatter, der skal betales, altså grundskylden og ejendomsværdiskatten lagt sammen?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-01:
Det vil altså sige, at det bare er snak, fordi ministeren godt ved, at det lyder godt, fordi vi alle sammen er klar over, at kvaliteten naturligvis hele tiden bliver hævet, fordi vores forskningsniveau bliver hævet, og derfor er der altså ikke tale om, at man skal have den bedst uddannede generation nogen sinde, for det har vi naturligvis i hver generation, hvor man forandrer både uddannelses- og forskningsgrundlaget.
Så med den polemiske betragtning vil jeg gerne ønske ministeren god weekend og god tur ned i vuggestuen eller børnehaven for at hente den lille pode.
Nu behøver ministeren jo ikke at være næsvis fra Folketingets talerstol, bare fordi ministeren ikke er enig i det, som det største oppositionsparti anfører.
Jeg lagde mærke til, at ministeren sagde, at regeringens mål er, at vi skal have den bedst uddannede generation
nogen sinde
Kan ministeren ikke prøve at oplyse mig om, hvornår en generation har været dårligere uddannet end den nuværende – eller bedre?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-01:
Det betyder imidlertid ikke, at lovforslaget er ligegyldigt eller ikke er værd at diskutere.
For det første har man med indførelse af øgede muligheder for specialisering jo efterspurgt et ønske, som rigtig mange aktører har haft, lige siden den fælles pædagoguddannelse blev gennemført i begyndelsen af 1990'erne.
Det er et godt og vigtigt skridt mod en mere specialiseret viden, som nye pædagoger har brug for, hvis de skal matche behovene på det pædagogiske arbejdsmarked.
Den nye pædagoguddannelse rummer imidlertid også mange andre vigtige elementer, bl.a. indføres der kompetencemål, der mere direkte afspejler, hvad pædagogen skal kunne, når han eller hun møder den pædagogiske virkelighed.
Der indføres et tværprofessionelt element, der skal ruste pædagogen til at samarbejde med andre faggrupper; det er en vigtig forudsætning for bl.a. den nye folkeskolereform, men også for opsporing af sårbare børn.
Og uddannelsens internationale element styrkes.
Den skitserede nye pædagoguddannelse er efter alle de politiske partiers opfattelse en bedre løsning end den nuværende, men det er også vigtigt at sørge for at optimere netop denne uddannelse.
I Danmark har vi jo altid haft en meget veluddannet pædagogisk arbejdskraft i forhold til mange andre lande, og det er en stor kvalitet i bl.a. daginstitutionerne, at danske forældre trygt kan sende deres børn et sted hen, hvor deres trivsel og udvikling varetages af kompetent personale, at pasning ikke kun er opbevaring.
Men en god pædagoguddannelse er også en meget vigtig byggesten i den vigtige udfordring, vi har med at bryde den negative sociale arv, både i uddannelsessystemet, hvor dygtige pædagoger med en tidlig indsats kan mindske betydningen af social baggrund for succes i arbejdslivet, men også senere hen, hvor dygtige social- og specialpædagoger er helt centrale i samfundets bestræbelser på at få svage og sårbare tilbage på sporet.
Derfor er vi i Radikale Venstre rigtig glade for det her lovforslag og for, at det er lykkedes ministeren at samle alle de politiske partier om en ny pædagoguddannelse. Vi har dog også noteret os de forskellige høringssvar og erkender, at der ligger et større implementeringsarbejde foran os, og derfor er det også glædeligt, at ministeren har givet udtryk for, at Folketinget vil blive inddraget i de forskellige evalueringer af spørgsmålet om optagelsessamtaler, praktik og af hele uddannelsen 2 år efter første gennemløb i 2020, og at det kommende udkast til bekendtgørelse om pædagoguddannelsen vil blive rundsendt til ordførerne, inden det sendes i høring.
Med disse bemærkninger kan Det Radikale Venstre naturligvis støtte det fremsatte lovforslag.
Mette Reissmann (S), 2013-11-01:
For det første er den procentsats, som hr. Esben Lunde Larsen nævner, mindre end f.eks. på læreruddannelsen, som man kan sammenligne med.
Og det er ikke vurderingen her, at man kan se, at der er en direkte sammenhæng mellem årsag og virkning, altså mellem kvotientens størrelse, altså karaktererne, og så det frafald, som der bl.a. har været på læreruddannelsen.
Og i den her sammenhæng vil vi selvfølgelig følge det på baggrund af den nye bekendtgørelse, som vi håber kommer til at blive langt mere attraktiv for fremtidens studerende, så frafaldet kan blive minimeret den vej rundt.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-01:
Så vil jeg gerne bede den socialdemokratiske ordfører gøre rede for, hvad forskellen er på frafaldsproblematikkerne på erhvervsuddannelserne og frafaldsproblematikkerne på pædagoguddannelsen.
Pædagoguddannelsen er Danmarks største uddannelse, men den har 30 pct. frafald, og jeg gentager, 30 pct. frafald.
Hvad det koster i midler og spildt tid, er jo svimlende.
Hvor er forskellen på frafaldsinitiativerne på erhvervsuddannelser og pædagoguddannelsen?