runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Jeg vil meget gerne bekræfte, at omstændighederne i 2002 var helt anderledes end i 2006.
Vi har fået rapporter om, og vi ved fra fakta fra forskellige råd og kommissioner, at uligheden er stigende i det her land.
Specielt er vores boligmarked med til at skabe større skævvridninger.
Boligejerne har haft nogle rigtig gode år, lejerne derimod har haft dårlige år, og nu skal man så øge den ulighed.
Jeg kan også bekræfte, at der er en anden omstændighed, der er ændret.
I år har vi fået en rapport, der viser, at der er brug for rigtig mange penge til renoveringer, at der er brug for de penge, der er i Landsbyggefonden, til bedre toiletter, bedre køkkener, bedre indeklima i vores almene boliger, og de bedre toiletter og køkkener går man nu glip af med den her aftale.
Så jeg vil bekræfte, at verden i dag er anderledes, end den var for bare 10 år siden eller for 6 år siden.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-12-15:
Hvad er det dog for en gang snakken udenom, vi skal høre fra Socialdemokraternes side i dag?
Kan vi da ikke få stoppet den her debat ved, at hr. René Skau Björnsson bekræfter, at man i 2001 stod for præcis den linje, der fremgår af det her lovforslag?
Bekræft dog, at da Socialdemokraterne var i regering, fremsatte de et forslag om, at man netop skulle anvende Landsbyggefondens midler til også at finansiere ydelsesstøtte til nybyggeri.
Bekræft dog, at Socialdemokraterne mente det så alvorligt, at de, også da de var i opposition, fremsatte et forslag om præcis det samme.
Det er jo sådan set bare det, vi appellerer til i dag.
Vær dog lidt ærlige med hensyn til den politik, Socialdemokraterne selv har stået for tidligere.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-15:
Jeg synes jo ikke, at det er et tilstrækkeligt forsvar at sige, at man har en anden vurdering.
En anden vurdering skal jo baseres på noget, og det, som jeg har fremhævet flere gange, er, at så vidt jeg kan se, har Socialdemokratiets argumentation ikke med det, der ligger nu, et grundlag at basere sig på, og det er vel sådan set det helt afgørende i den her sag.
Det gør de jo, fordi de ved, at de nye regler er skrappere.
Det gør de jo, fordi de ved, at de nye regler betyder, at når der skal gives miljøgodkendelser, forholder man sig rent faktisk til en lang række forhold i landbrugene.
Spørgsmålet er så, om man har tillid til, at den opgave kan ligge i kommunerne.
Jeg ved ikke, om det er det, der gør sig gældende, eller hvad der gør sig gældende.
Vi har tillid til, at den opgave kan løftes af det decentrale niveau inden for de lovgivningsmæssige rammer, vi laver nu.
Det er det, der efter vores mening betyder, at man vil få betydelige fremskridt med den her lovgivning, og det er jo også et synspunkt, der deles meget bredt rundtom.
Man kunne så have ønsker om, at det på nogle punkter var endnu bedre.
Den diskussion har vi jo taget i visse sammenhænge, og der har jeg sagt, at det at ville opnå det allerbedste i den her verden ikke skal være det godes værste fjende.
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Jeg synes jo, at tonen bliver mere og mere skinger i forsvaret for det her lovforslag.
Det er underlige toner, der lyder i det her land.
Når danskerne strejker og demonstrerer over stigende ulighed, bliver de kaldt ballademagere og socialister.
Når vi siger, at det her lovforslag giver stigende ulighed, er vi hyklere.
Når vi siger, at lejerne skal betale særskat, er vi hyklere.
Jeg synes, det er en mærkelig måde at debattere på, og jeg synes, vi skal tale fremtid og visioner for det almene boligområde.
Når vi nu har fået rapporter, der siger, at der er brug for 163 mia. kr. til renoveringer og forbedringer, og ministeren står her og siger, at der kun er 124 mia. kr. over de kommende år, så mangler der altså 40 mia. kr. – 40 mia. kr., der skulle være brugt til toiletter, til bedre køkkener, til indeklimaforbedringer, som lejerne jo egentlig har sparet op til.
Man går ind og tager lejernes penge, som de har sparet op til de her gode ting, og bruger dem i stedet for til noget helt andet end det, som lejerne havde forventet de skulle bruges til.
Så der er tale om en særskat, selv om ministeren ikke gerne vil høre det.
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
Der er noget, der tyder på, at vi fra Socialdemokratiets side har ramt plet.
Vi har ramt plet, det har ministeren selv sagt, og jeg er helt sikker på, at lejerne, der sidder ude i landet, ikke et øjeblik er i tvivl om, at det her er en urimelig særskat.
Ingen andre skal være med til på samme måde at særfinansiere byggeri af nye almindelige boliger til familier, byggeri af plejehjem og ikke mindst friplejeboliger.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-12-15:
Hr. Morten Homann har tilsyneladende fået tingene galt i halsen, eller også taler han mod bedre vidende.
Der er ikke noget, der bliver afleveret til socialministeren, slet ikke.
Vi sørger for, at midlerne i Landsbyggefonden bliver aktiveret, sådan at de kan komme lejerne til gode.
Vi synes, det er vigtigt, når vi kan se, at der kommer rigtig mange penge ind i Landsbyggefonden, at vi allerede nu kan tage nogle initiativer til at få løst de problemer, der er i den almene sektor, herunder renoveringsopgaver.
Og så bliver den andel, som Landsbyggefonden bidrager med i form af ydelsesstøtte til nybyggeri, sat ned til 25 pct., og det vil sige, at det er markant mindre, end det har været tidligere år.
Jeg tror, at man hilser det velkommen i den almene sektor, at der fortsat sikres en udvikling af sektoren, at der fortsat bygges nyt, for det er der rent faktisk også behov for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
Der er ikke skyggen af sammenfald mellem det, vi ville gøre i det forslag, som ministeren henviser til, og så det, som regeringen siden 2002 og indtil i dag har gjort over for lejerne.
Det, jeg bare lige så stille prøver at sige, er, hvad lejerne i den almene sektor har fået lov til i kraft af de tre forslag, hvoraf det sidste bliver vedtaget i dag.
I tre perioder, har man nu valgt at sige, skal hver lejer betale 22.000 kr. i særskat, 22.000 kr. i særskat til den mest trængte gruppe herhjemme.
Hvad er begrundelsen for, at de lejere skal have den særskat?
Hvorfor skal de det?
Hvorfor er det ikke en opgave, som vi alle sammen skal tage på os?
Det synes jeg ikke ministeren har givet os noget svar på, men det kunne jo være, vi fik det som det allersidste svar fra ministeren.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-15:
Nu er det ikke sådan – jeg tror, fru Mette Gjerskov i sit første indlæg sagde, at hun mente, der var 8 kg papir, som hun skulle sætte sig ind i – at fordi der er en stor mængde papir, så er man ikke forpligtet til netop at sætte sig ind i det.
Sagen er jo den, at i det betænkningsbidrag, som ligger, er der netop en tilkendegivelse, som i forhold til det med fredningen betyder, at man får en stærkere beskyttelse fra dag et, end man ellers ville have fået.
Det, som fru Mette Gjerskov er inde på nu, er, at Socialdemokraterne ikke mener, at det her er en klar forbedring.
Betyder det, at Socialdemokraterne mener, at det reguleringsgrundlag for natur og miljø, man arbejder på i dag, er bedre?
Betyder det virkelig det?
Så tror jeg, at fru Mette Gjerskov og Socialdemokraterne stort set står helt alene med den vurdering i hele det her land.
Betyder det virkelig, at det her ikke er bedre end det, der ligger i dag?
Det er ret fantastisk, hvis det er et udsagn, som man vil stå ved.
Lad mig sige det på den måde, at når man ikke fra Socialdemokraternes side mener, at det her er klare forbedringer, kan det så ikke godt undre bare en lille smule, at både Det Økologiske Råd, Danmarks Naturfredningsforening og andre, som har afgivet høringssvar til lovforslaget, siger, at det er meget vigtigt, at vi får flest mulige af de nuværende ansøgninger ind under de nye bestemmelser?
Hvorfor mon de siger det?
Mette Gjerskov (S), 2006-12-15:
Det meste af det, vi hørte fra Det Radikale Venstres side, tror jeg faktisk er dækket af, hvad jeg sagde i min første tale her.
Det er nemlig sådan, at vi har nogle meget, meget anderledes vurderinger af resultatet af det her lovforslag, end Det Radikale Venstre har, og sådan er det.
Grunden til, at jeg går på talerstolen alligevel, er, at ordføreren sagde, at stort set alle partier mener, at der er tale om en klar forbedring med det her lovforslag.
Det kunne jeg jo ikke lade stå uimodsagt.
For nej, det mener vi ikke.
Vi mener ikke, at der er tale om klare forbedringer.
Det mener vi ikke i Socialdemokratiet, det mener de ikke i de grønne organisationer, og det mener de ikke ude i amterne, hvor vores miljøfolk hidtil har siddet dybt nede i miljøreguleringen.
Der er rigtig, rigtig mange i dette land – også mange, der ved noget om, hvad det her drejer sig om – som siger, at det her ikke er en forbedring.
Det synes jeg bare lige at Det Radikale Venstre skulle være opmærksom på, hvis ikke de har opdaget det under udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-12-15:
Der skal i hvert fald ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti synes, at der sker rigtig store fremskridt på det område her.
Derfor er vi uforstående over for, at man fra venstrefløjens side, kan man sige, ikke anerkender, at der nu sker store fremskridt med hensyn til at få landbruget reguleret som industri.
Vi har den teknologiske drivkraft med i det her lovforslag.
Derfor er man jo også nødt til ligesom at overveje, hvad det ellers er, man vil gøre for at regulere landbruget ud til fingerspidserne.
Her har vi taget højde for, at der også er taget hensyn til de folk, som bor i landområderne – dem, der er plaget af lugt- og fluegener.
Hvis man kunne stille et spørgsmål til Socialdemokraterne, kunne det være: Skal vi ende med at lukke dansk landbrug?
Er det det, man stiler efter?
Det er i hvert fald ikke det, der har ligget os på sinde og har været vores mål.
Vi har simpelt hen villet lave en regulering af landbruget, som alle er tjent med.
Vi synes, det er flot, at et så bredt flertal her i Folketinget står bag en regulering af landbruget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Der sker en markant udvidelse af bufferzonerne, der bliver stillet krav om nedfældning, og der bliver stillet krav om låg over gylletanke – alt sammen for at reducere påvirkningen af naboer.
Er det dog ikke en forbedring?
Mette Gjerskov (S), 2006-12-15:
Det er sådan med den her lov, at der bliver lagt nogle rammer, som ligner det, vi kender fra industrien, altså at man skal have en miljøgodkendelse.
Men det hjælper jo ikke noget, hvis det, der bliver puttet inden for rammerne, ikke er godt nok.
Og det svarer ikke til det, man gør på industriområdet – f.eks. fredningerne i 8 år.
I industrien har man mulighed for at stille nye krav, hvis det er nødvendigt, hvis det viser sig, at der er behov for ekstra beskyttelse inden for de 8 år.
Jeg ved da godt, at regeringen er nødt til at give dansk landbrug nogle garantier, sådan hænger det jo sammen, men i Socialdemokratiet sætter vi altså naturen højere end det at have en god opbakning fra landmændene, og derfor mener vi, at det her er for ringe.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Jeg vil lige spørge den socialdemokratiske ordfører: Nu bliver landbrug reguleret som industri, og her har vi et lovforslag, som beskæftiger sig med strammere regulering af ammoniak, bedre regulering med teknologi – det er teknologidrivende – og der skabes et værn imod lugt, er det ikke en væsentlig forbedring?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-01-09:
Jo, men det er jo sådan, at ligegyldigt hvor godt man gør tingene, og selv om de nærmest er perfekte, kan man jo altid gøre dem bedre.
Det må være ens mål, det må være de ambitioner, man har.
Dem tror jeg også man har i SF, altså at ligegyldigt hvor godt man gør det, kan man altid gøre det bedre.
Det kunne jo være, man fik nogle flere mandater.
Derfor er det også, vi siger, at vi skal bruge de erfaringer, som vi nu har høstet ved den måde, det blev løst på.
Hr. Steen Gade spørger, hvorfor jeg beklager, at der kom nogle uretmæssigt tilbage.
Jamen selvfølgelig gjorde jeg det, det gjorde justitsministeren også, men jeg understregede samtidig, at det jo ikke var så mange.
Men det er klart, at det er beklageligt, at der smuttede tre med, der ikke skulle have været med.
Steen Gade (SF), 2007-01-09:
Jeg kan godt høre, hvad der bliver sagt fra hr. Eyvind Vesselbos side.
Det er jo en måde at forklare på, at regeringen åbenbart vil og er nødt til at rette sig efter Dansk Folkeparti på det her punkt.
Men for at stille et spørgsmål, er det så ikke lidt træls, for at sige det på jysk – hr. Eyvind Vesselbo er jo valgt i Jylland – at man skal beklage noget, som man i sit eget indlæg har sagt man har klaret godt?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-01-09:
Ja, men der er vi så ikke enige.
Nu er det sådan, at jeg synes, man skal erkende de fejl, der bliver gjort, men samtidig kan man jo godt anerkende en fantastisk flot præstation af dem, der har udført den under de vanskelige forhold.
Men hr. Steen Gade vil vel ikke have, at jeg skulle stå her og sige, at det var enormt godt klaret, det her, og at det i øvrigt også var udmærket, at man fik tre med hjem, som ikke skulle have været med hjem.
Det er da klart, at man her fra talerstolen siger: Det blev klaret flot, det her.
Der skete lige det, at der kom tre med hjem, som ikke skulle have været evakueret, de kom ulovligt med hjem.
Jeg synes da, det er fair nok, at man beklager det.
Det har ikke noget med Dansk Folkeparti at gøre.
Rune Lund (EL), 2007-01-09:
Men er det ikke en lidt negativ måde at formulere sig på?
Hvis det nu var mig, der skulle have formuleret sætningen, så ville jeg hellere have glædet mig over, at de mennesker, der havde behov for at blive evakueret, rent faktisk blev evakueret.
Jeg ville have været meget mere ked af det, hvis der havde været tre mennesker tilbage, som ikke var blevet evakueret, og som havde været en del af det krigshelvede, der var på grund af Israels angrebskrig i Libanon.
Så er det ikke en lidt negativ måde at formulere sig på, og synes hr. Eyvind Vesselbo ikke, at der kunne have været plads til nogle positive formuleringer om, at det ville have været endnu værre, hvis der var blevet tre mennesker tilbage, som ikke var blevet evakueret?
Steen Gade (SF), 2007-01-09:
Derfor forstår jeg ikke, at hr. Eyvind Vesselbo nu fremsætter et forslag, hvori han beklager, at evakueringen forløb på en måde, som medførte, at de her personer kom ind i landet, for jeg har jo lige hørt hr. Eyvind Vesselbo sige, at det egentlig var ret flot gjort, at man kunne lave en sådan evakuering, og at der kun kom fire med, der ikke skulle være kommet ind i landet.
Jeg forstår egentlig heller ikke, hvorfor hr. Eyvind Vesselbo yderligere har fremsat forslag om, at vi åbenbart skal have mere udsendelse af politi og i hvert fald arbejde mere på politisiden, end vi gjorde i den her sammenhæng.
Det viste sig jo, at det fungerede fremragende, og det har hr. Eyvind Vesselbo jo selv fremført.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-01-09:
Nu synes jeg, at det kunne være, at hr. Rune Lund og hr. Steen Gade skulle snakke lidt sammen, for nu synes jeg, de begynder at rode tingene lidt sammen.
Jeg mener, at hr. Steen Gade egentlig roste mig for at have rost hele evakueringen og været meget, meget positiv, og nu siger hr. Rune Lund pludselig, at jeg er negativ.
Jeg mener, at jeg brugte næsten to tredjedele af min tale til at rose hele processen og alt det, der var sket, og så sagde jeg bare, at det var beklageligt i al den vellykkethed, at der lige var kommet de tre personer med.
Jeg synes, jeg vil opfordre hr. Rune Lund og hr. Steen Gade til at snakke lidt sammen, så kan det være, de kan blive enige om, hvad det er, der er problemet.
Rune Lund (EL), 2007-01-09:
Nu kommer hr. Steen Gade og jeg sådan set ikke fra samme parti, så derfor er der ikke noget unaturligt i, at jeg ikke er et ekko af hr. Steen Gade.
Men det, som jeg fokuserede på, var den del af det forslag til vedtagelse, som beklager, at der er nogle meget få mennesker, som desværre kom til Danmark i forbindelse med evakueringen.
Søren Espersen (DF), 2007-01-09:
Nu er det sådan, at regeringen faktisk også dengang i fuld offentlighed afviste at ville gøre nogle af de her ting mulige, og der gik faktisk 3 uger, før det fra beskæftigelsesministerens side var noget, man ville sætte i værk på grund af de mange spørgsmål, som vi stillede.
Men det er da interessant at høre, at Socialdemokratiet muligvis ikke vil stemme for et lovforslag, som ville kunne hindre misbrug.
Er det det, Socialdemokratiet lægger an til nu, nemlig at man godt vil være med på en vedtagelse, der noterer, at man sætter noget i gang, men man i øvrigt ikke er interesseret i at stemme for et lovforslag, der forhindrer misbrug?
Søren Espersen (DF), 2007-01-09:
Hr. Morten Bødskov går egentlig lidt videre ad det spor, som hr. John Dyrby dengang i sommer anlagde, nemlig at det, at vi stillede spørgsmål om de her ting, var sommerens absolutte topmål af kynisme.
Men hvorfor er man interesseret i at stemme for et forslag til vedtagelse, der netop roser regeringen for, at man sætter nogle initiativer i gang, der gør, at man ikke længere kan svindle?
Var det ikke det, at Dansk Folkeparti engagerede sig i det i sommer, der gjorde, at bl.a. de her lovforslag nu ligger her?
Morten Bødskov (S), 2007-01-09:
Nu er vi jo ikke en så tæt kalkør af regeringen, som Dansk Folkeparti er, så vi ved ikke, hvad der ligger i de der lovforslag, og derfor, så har vi ikke studeret dem.
Hvis hr. Søren Espersen læser den vedtagelse, så er det netop også med vilje, at der står, man noterer sig, at de her lovforslag er på vej igennem Tinget.
Så den proces går vi igennem.
Nu var hr. Søren Espersens første indlæg her fra talerstolen jo præget af alvorlige udtalelser omkring mistanker om gud og hvermand, og hvad de havde kunnet finde på, hvilket opholdsgrundlag de havde, og hvordan de var kommet derned osv., og det fortsætter ligesom her.
Det, vi fra Socialdemokratiet tilkendegiver med den her vedtagelse, er: For det første roser vi meget kraftigt myndighedernes indsats, og for det andet synes vi, at de initiativer, vi har sat i gang efter den forfærdelige tsunamikatastrofe, er rigtige og har vist deres værdi.
Vi beklager, at der var et par smuttere her, som ikke skulle have været med, hvor nogle af dem har været dømt for ret alvorlig kriminalitet og jo faktisk udvist ved dom af landet, det er det helt særlige.
Så noterer vi os, at regeringen har tilkendegivet, at man vil komme med de her forslag.
Deri ligger der ikke et enten-eller.
Vi noterer os det, og vi tager stilling til det, når vi har set de her forslag.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti har set dem, men man er jo regeringens parlamentariske grundlag.
I Socialdemokratiet er vi det ikke, og derfor har vi jo ikke set de her forslag.
Steen Gade (SF), 2007-01-09:
Jeg synes måske, Socialdemokratiet er i lidt sjovt selskab her, men det er jo Socialdemokratiets eget problem.
Mit spørgsmål går på: Hvad er der i det her forløb, som betinger, at man skal udarbejde en procedure med henblik på at imødegå ulovlig indrejse under evakuering, bl.a. ved udsendelse af politi, når nu forløbet har været så fremragende, som udenrigsministeren og justitsministeren har redegjort for, og som alle ved?
Hvad er det, der i det her forløb betinger, at der skal være en sådan pind i vedtagelsen her?
Alt skal selvfølgelig gøres for at undgå det.
Men mener hr. Morten Bødskov virkelig, at det ikke var enormt flot, og at man overhovedet ikke kan forestille sig, at man kan komme i en situation, hvor det er hundrede procent perfekt, hvis man skal evakuere så mange mennesker i en krigssituation, hvor der er risiko for, at folk bliver slået ihjel?
Mener hr. Morten Bødskov i virkeligheden, at man kan komme under en halv promille fejl?
Det er det, det handler om.
Hvilken promille går Socialdemokratiet ind for?
Morten Bødskov (S), 2007-01-09:
Det er jo det meget enkle, som der står i pinden lige oven over, at der var nogle smuttere, og det tager man nu konsekvensen af.
Der er ingen tvivl om, at det har været en fremragende indsats, der har været leveret af de myndigheder, som var til stede.
Men jeg tror også, man må sige, hvis man lytter lidt til, hvad der er sket blandt de her myndigheder, at er der nok nogle ting, man kunne lære af, og der er måske en metode, som man kunne have tilrettelagt lidt bedre.
Vi opfordrer simpelt hen regeringen til, at man sikrer, at en metode bliver tilrettelagt på baggrund af de erfaringer, vi har, og bl.a. vil det ske ved, at der er tilstrækkeligt politi til stede, således at man kan få afklaret de her problemer og forhåbentlig for fremtiden undgå, at vi står i en lignende situation, som vi kom til at stå i med den her lille håndfuld af personer, som jo var udvist af landet for ret alvorlig kriminalitet, men som svindlede sig – som der jo rent faktisk var tale om – om bord på nogle evakueringsfartøjer, både fly og både.
Søren Espersen (DF), 2007-01-09:
Den evakuering, der var fra Thailand og fra området dernede i forbindelse med tsunamien, var af en helt anden størrelsesorden.
Jeg mener, at der var 1.700 eller 1.800, der blev evakueret derfra, og derfor havde man måske en fornemmelse af, at det var regulære turister.
Her var der jo tale om 7.000 eller 8.000 eller 9.000 personer, hvoraf mange opholdt sig i en krigszone nede omkring Litanifloden i det sydlige Libanon, hvor man bestemt ikke tager på ferie sådan for at have det morsomt i den periode, som vi taler om her.
Det er en helt anden type evakuering.
Men selvfølgelig giver de nye regler jo også mulighed for, at man i andre tilfælde vil kunne tjekke, bl.a. hvis en lignende katastrofe som den ude i Sydøstasien finder sted.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-09:
Det fine ved sådan en debat her er jo, at hvis man får sagt noget vrøvl, kan man så efterfølgende rette lidt op på det.
Og nu har vi fået ryddet op i det med, at de, der rejste til Thailand, var regulære turister, og de andre ikke var så regulære.
Det var den ene del.
Den anden del handler, som jeg forstod hr. Søren Espersens svar til hr. Rune Lund, om, at evakueringen fra tsunamien var for lille til at udløse den kontrolmani, som hr. Søren Espersen vågnede op med, da vi andre glædede os over, at evakueringen gik godt, og hr. Søren Espersen vågnede op og var mavesur.
Og der er spørgsmålet så: Hvor går grænsen?
Altså, hvornår skal man udløse den her kontrolmani, hvor stor skal evakueringen være?
Det må hr. Søren Espersen jo have gjort sig tanker om, siden den ene kan være for lille og den anden tilpas stor.
Steen Gade (SF), 2007-01-09:
Jeg synes, det var bemærkelsesværdigt, at hr. Søren Espersen ikke med et ord glædede sig over, at der ikke var nogen danskere, der blev slået ihjel i den her forbindelse, ikke med et ord værdsatte, at Udenrigsministeriet har gjort en fantastisk indsats, og at det er den største redningsaktion, som nogen sinde er lavet på dansk grund eller fra dansk side.
Hvorfor er det ikke det, der interesserer hr. Søren Espersen, men alt muligt andet?
Morten Bødskov (S), 2007-01-09:
Promiller tager vi i andre lovforslag her i Folketinget.
Men jeg vil bare sige, at hvis hr. Steen Gade havde hørt min ordførertale, Socialdemokratiets ordførertale, ja, så havde hr. Steen Gade lagt mærke til, at der vel nærmest var tale om en skamrosning af de myndigheders indsats, som var til stede.
Så beklager vi som sagt, at de føromtalte personer kom med, og det, vi gerne vil sikre med vores vedtagelse her, er, at den risiko bliver minimeret; mere dramatisk er det sådan set ikke.
Jeg synes faktisk, det er en håndsrækning til de myndigheder, som i forvejen har gjort en fremragende indsats, at vi her fra Folketingets side signalerer: Vi vil gerne være med til at sikre, at I, når det brænder på næste gang, står endnu bedre rustet til at løse den meget vanskelige opgave, som vi ved at I står over for.
Søren Espersen (DF), 2007-01-09:
Det sagde jeg faktisk i et af de to indlæg, jeg havde.
Der roste jeg faktisk regeringen for den hurtige evakuering, der har fundet sted, og som givetvis betød, at mange af de her folk beholdt livet.
Så det er ikke nogen fortalelse eller noget som helst.
Steen Gade (SF), 2007-01-09:
Nu lyttede jeg også til, hvad hr. Søren Espersen sagde, efter at de tre ministre havde ordet, og da var det eneste, hr. Søren Espersen interesserede sig for, altså diskussionen om socialt bedrageri.
Men det glæder mig da, at der også findes lidt menneskelighed i hr. Søren Espersen – bare lidt.
Tak for det.