Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Ja, vi kender jo efterhånden hinanden.
Der skal såmænd ikke så meget til for at få beskæftigelsesministeren op i det røde felt, og det er jo fint nok, at man er optaget af de ting, som vi behandler.
Men i Socialdemokratiet er vi optaget af, at folk har nogle ordentlige arbejdsforhold, for det tror jeg vi står os bedst ved på lang sigt, og derfor betyder det selvfølgelig også uendelig meget; det er den ene side af spørgsmålet.
Det betyder også uendelig meget, at de virksomheder, der gør det godt, ikke får en unfair konkurrence, og derfor er det fornuftigt nok, at der er nogle spilleregler på området, der i bund og grund er hold i.
Der skal selvfølgelig være plads til arbejdskamp, og derfor kan jeg også berolige ministeren med, at jeg har stor tillid til dansk fagbevægelse og ikke er af den opfattelse, at vi herinde skal lægge hindringer i vejen for, at der kan være plads til at tage kollektive kampskridt, hvis der er behov for det.
Men det er jo slet ikke det, der er tale om her.
Vi har en lang række eksempler på - jeg husker et fra Flyvestation Aalborg, hvor man skulle bygge nogle nye hangarer - at et firma vinder licitationen, men at det sker helt ude i tredje eller fjerde led.
Der bliver bare liciteret videre til nogle andre.
I Aalborg oplevede vi, at folk fik en løn, der var langt, langt lavere end lønnen ifølge den gældende overenskomst, og vi har desværre rigtig mange eksempler på, at folk bliver underbetalt.
Så kan man spørge: Jamen er godt og vel 90 kr. i timen, som ILO-konvention 94 siger man skal have, ikke fint nok?
Næ, det er det jo sådan set ikke, hvis det er sådan, at den kollektive overenskomst på det pågældende område siger, at der skal gives noget mere.
Så er der tale om en stærk konkurrenceforvridning, og hvis det - og det er en statslig opgave - er blevet sagt, at de regler skal følges, er der allerede her en stor forskel.
Vi synes som sagt, det er fint med hensyn til arbejdsmarkedets parter.
Jeg mener ikke, der er tale om en glidebane her, og jeg føler, der er opbakning fra store dele af fagbevægelsen til, at vi får lavet nogle regler på området.
Jeg ved, at Dansk Byggeri og BAT-kartellet og andre opfordrer kommunerne til at efterleve det, som staten har efterlevet siden 1956, og sige, at det, jeg har været inde på, skal efterleves.
Jeg har hørt statsministeren sige i sin nytårstale, at vi ikke accepterer dårlige løn- og arbejdsforhold her i Danmark, og jeg ved, at beskæftigelsesministeren nøjagtig her fra denne talerstol har svaret Dansk Folkepartis fru Anita Knakkergaard, at man har opfordret de daværende amter og kommunerne til at bruge reglerne.
Derfor er der noget, der er lidt uforståeligt for mig, og derfor vil jeg stille dette spørgsmål til ministeren: Hvem er det, man vil beskytte, når man laver sådan nogle regler?
Der er jo ikke nogen, som er interesserede i at undergrave dansk fagbevægelse - slet ikke, på ingen måde overhovedet - men hvis det er sådan, at det er muligt at få udført noget arbejde af nogle virksomheder, som ikke betaler fuld løn og ikke overholder andre velfortjente overenskomstmæssige rettigheder, som folk har, jamen så opstår der jo en konkurrenceforvridning, og hvorfor synes regeringen, det er o.k., når det er i staten, men at det er lige meget, når det er i kommuner og regioner, når nu alle opfordrer til, at man skal følge reglerne?
Det er derfor, jeg synes, det virker lidt hult, at ministeren hidser sig op.
Fra Socialdemokratiets side støtter vi SF's forslag om, at vi får nogle regler, der sikrer, at lønmodtagere får ordentlige løn- og arbejdsforhold, og at de firmaer, der gør det godt og sørger for, at tingene er i orden, ikke bliver udsat for en unfair konkurrence.
Det er de to hovedelementer, som jeg ser i beslutningsforslaget, så man medvirker ikke til nogen undergravning af eksisterende aftaler, hvis man støtter forslaget her.