runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Altså, nu bliver det ærlig talt en lille smule forvirrende, for det, fru Gitte Lillelund Bech spurgte til, var det, som ordføreren siger i P1 debat den 29. januar, hvor ordføreren udtaler: Uran i Kvanefjeldet er overhovedet ikke et dansk anliggende.
Det harmonerer jo ikke særlig godt med det, ordføreren siger nu, om, at Socialdemokraterne har en bekymring på det her område og også anerkender, at hvis såfremt der kommer et ønske fra Grønlands side om at ophæve nultolerancen, så vil det selvfølgelig forudsætte, at der er styr på eksporten og der er styr på ikkespredning og selvfølgelig også konventionerne.
Det giver bare anledning til at spørge, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne mener.
Støtter Socialdemokraterne uranudvinding, eller gør de ikke?
Og mener Socialdemokraterne, at der er det apparat, der skal være til stede for at kunne håndtere en sådan ophævelse af nultolerancen?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Jamen jeg vil sige, at det her igen er et af de områder, jeg ikke detailmæssigt er klædt på til at gå ind i.
Men jeg har jo bidt mærke i, at det er noget af det, regeringen i Grønland og regeringen i Danmark også har sagt, altså at man på det forskningsmæssige, det universitære samarbejde, i det miljø, der er der, vil indlede et endnu stærkere samarbejde.
Det er jo et spørgsmål om, at vi ser os selv som ligeværdige i det her udviklingsfelt, fordi det er et spørgsmål om, at vi fra socialdemokratisk side så inderligt ønsker, at alle tre parter, alle tre dele af rigsfællesskabet, får så gunstig en udvikling som muligt med baggrund i en god økonomi, et godt uddannelsesniveau, nogle gode muligheder i verden, nogle gode muligheder for at være et attraktivt sted at investere, når der kommer investeringer udefra.
Det er jo det, der er med til at opbygge et højt vidensniveau også i et universitært regi.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Altså, Socialdemokraternes ordfører må jo have gjort sig nogle overvejelser om, hvori det forskningsmæssige samarbejde skal bestå, og hvordan vidensressourcerne, der knyttes op på meget store fremtidige satsninger i Grønland, skal udfoldes.
For som det er i øjeblikket, er det jo for en stor dels vedkommende danske midler, der finansierer den universitets- og forskningsindsats, som der er i Grønland, og det tror jeg vi er mange der bakker op om.
Men der er jo et helt andet sigte på de råstofressourcer i form af viden, der vil komme ud af projekter bl.a. i forbindelse med nogle af de nye initiativer, der kommer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Det er lidt synd, at ordføreren ikke har det præcise udsagn.
For det, udenrigsordføreren siger, og nu citerer jeg fra Politiken, er: »Man bør gå positivt ind i det. Vi vil være tilbage i en meget mærkelig dansk rolle, hvis vi blokerer et grønlandsk ønske ...«.
Det kan jeg kun læse som, at De Radikale siger ja, hvis Grønland siger ja.
Nu vil jeg så spørge ind til det der med at være meget kritisk, hvis de ikke overholder konventionerne.
Skal det forstås sådan, at man fra Radikale Venstres side siger: O.k. Grønland, hvis I bare overholder konventionerne, så kan I godt få lov?
Ja eller nej?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
For det første er det jo ikke en situation, vi står i nu.
Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Nej, det er ikke ligegyldigt, at vi ikke står i situationen nu og her.
Alle spørgsmål er jo ikke vendt i den her sag.
Hvad skal der f.eks. ske i et tvistspørgsmål?
Hvis Danmark og Grønland bliver uenige om et spørgsmål, hvad skal der så ske?
Det har jeg ikke taget stilling til.
Det tror jeg faktisk også er nogle større juridiske spørgsmål og ikke kun politiske spørgsmål.
Men det kan være, at Venstre har taget stilling til det.
Så vil jeg gerne høre, om Venstre har opfundet den dybe tallerken på det område.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Jeg ville jo egentlig gerne spørge hr. Jeppe Mikkelsen om, hvad der lå til grund for, at hr. Jeppe Mikkelsen før sagde, at man jo ikke ville være med til at smide milliarder væk, smide penge væk i forbindelse med investeringer i Grønland.
Mig bekendt er der ingen overhovedet, som har det synspunkt, at vi i forbindelse med investeringer i Grønland skal smide milliarder væk.
Vi er nogle, der taler om, at en mulighed er, at vi får et offentligt-privat partnerskab om investeringer i Grønland.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jeppe Mikkelsen, hvis det i øvrigt er baseret på sunde markedsøkonomiske vurderinger,
om hr. Jeppe Mikkelsen så ikke er enig i, at det kunne være en mulighed, at vi havde et offentligt-privat partnerskab om de investeringer.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jo, altså, det vil jeg sådan set ikke stå og afvise kategorisk her fra talerstolen, men det, jeg bare vil sige, er, at jeg ikke har set den model endnu.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har præsenteret den hellige gral, i forhold til at Danmark kan komme og tjene en hel masse penge, og jeg har lidt skepsis over for, om vi kan drive den slags forretning.
Og så har jeg også skepsis, med hensyn til om grønlænderne kunne være interesseret i at være partnere i sådan et fællesskab.
Vi er jo to, der skal træffe sådan en beslutning.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Jamen så kan jeg sige, at jeg heller ikke har set sådan en model.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Der er jo meget, man kunne tage fat i, men jeg vil egentlig gerne vende tilbage til hele spørgsmålet om tvist.
Her nævnte ordføreren, at det har Det Radikale Venstre ikke taget stilling til, når det gælder uran.
Skal jeg dermed forstå, at Det Radikale Venstre er uenig med udenrigsministeren, som både over for Grønlandsudvalget og på det åbne samråd, der var i Udenrigsudvalget, sådan set refererer til både selvstyreaftalen og selvstyreloven, nemlig at når der er tvister på uranområdet, som falder ind under de strategiske udenrigs- og sikkerhedspolitiske områder, så henfører det til grundlovens § 19, hvilket indikerer, at så er det selvfølgelig Danmark, som det er foreskrevet i grundloven, der varetager det? Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren er uenig med udenrigsministeren, når udenrigsministeren siger, at det selvfølgelig er Danmark, der afgør det i de sager, hvor vi taler om mineraler, herunder uran, fordi der er udenrigspolitiske og strategiske interesser?
Jeg er fuldstændig enig i, at der er meget, der er uafklaret, hvad angår fremtidens udfordringer og muligheder, men der er også en række forhold, der ikke er uafklarede.
Det fremgår f.eks. meget tydeligt, at det er Danmark, der er folkeretssubjekt i forhold til rigsfællesskabet, således at når der er § 19-tvister, er det på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område Danmark, der varetager udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Derfor kan man igen tage fat i det i forhold til udenrigsministeren, for det virker lidt, som om den radikale ordfører er uenig med udenrigsministeren.
Udenrigsministeren har i et svar til fru Doris Jakobsen i Grønlandsudvalget svaret, at det er Udenrigsministeriets generelle vurdering af et givent minerals strategiske betydning, som indgår i de internationale anerkendte definitioner osv., der afgør, om det konkrete mineral vil falde ind under dansk udenrigs- og sikkerhedspolitisk betydning, eller om det ikke vil.
Så jeg er bare lidt i tvivl om, hvad Det Radikale Venstre mener er så uafklaret.
Udenrigsministeren mener jo ikke, at det er uafklaret.
Hvad er det sådan helt præcis?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Det er fuldstændig korrekt, at der er forskel på mineraler.
Nogle har stor sikkerhedspolitisk betydning, andre har det ikke.
Det er der garanteret nogle konventioner osv. der er gode til at klarlægge.
Men hvordan og hvorledes man hypotetisk set, hvis grønlænderne skulle ophæve deres nultoleranceprincip osv., skulle forvalte det i praksis, tror jeg stadig at der er nogle uafklarede spørgsmål omkring.
Men så er det heldigvis sådan, at vi har et godt samarbejde med grønlænderne, at vi har nedsat en arbejdsgruppe til også at kigge på dette spørgsmål, således at vi holder kontakten og fortsætter med at drøfte, hvordan det kan diskuteres i fremtiden, for det er klart, at der er store sikkerhedspolitiske interesser forbundet med Grønlands undergrund.
Der er det selvfølgelig helt relevant, at rigsfællesskabet står sammen.
Der er det ikke kun et spørgsmål om, hvad grønlænderne selv mener.
Der er det et spørgsmål om, hvad hele rigsfællesskabet mener.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Jeg fik det indtryk, da hr. Jeppe Mikkelsen svarede hr. Lars Barfoed, at man også i det her embedsmandsudvalg kigger på de muligheder, der kunne være for at få flere danskbaserede investeringer i Grønland.
Det synes jeg faktisk var meget interessant.
Det synes jeg vi skal gøre lidt ekstra ud af at finde hoved og hale i – også hvad hr. Jeppe Mikkelsens holdning er til, at man fra dansk side engagerer sig stærkere i at give grønlænderne et alternativ til eksempelvis kinesiske investeringer i Grønland.
Altså, er hr. Jeppe Mikkelsen grundlæggende enig i, at det vil være positivt og godt, hvis vi får tilbudt grønlænderne et dansk-grønlandsk partnerskab om, at der kommer investeringer f.eks. fra Danmark på området?
I lyset af at der er kritik af, at vi nok burde have været ude endnu tidligere, kan man sige, at det er med at komme i gang.
Så er hr. Jeppe Mikkelsen enig i, at det vil være positivt?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jeg tænker, at det er sådan nogle spørgsmål, der bl.a. bliver drøftet i den arbejdsgruppe, som er blevet nedsat af den danske regering og det grønlandske landsstyre, og at de bl.a. vender hver en sten i sådan nogle spørgsmål.
Jeg tror, at hvis der ligger en helt oplagt mulighed for at tjene mange, mange milliarder til både Grønland og Danmark, kunne man nok godt finde på at byde på det, men jeg har ikke set det endnu.
Jeg har ikke hørt det.
Jeg sagde til fru Gitte Lillelund Bechs kollega, hr. Kim Andersen, fordi hr. Kim Andersen spurgte til, hvad der vil ske, hvis det ikke lever op til konventioner og lignende, at det vil vi naturligvis være kritiske over for, det tror jeg alle i dette hus vil være.
Det synes jeg sådan set ikke er synderlig kontroversielt, det tror jeg egentlig at alle danske partier er enige om.
Så jeg synes sådan set ikke, at jeg prøver at tale med uld i mund eller noget i den stil.
Det jeg tror hr. Rasmus Helveg Petersen sagde i Politiken – nu kan jeg ikke præcis huske den konkrete artikel – er, at vi selvfølgelig vil være åbne over for et grønlandsk ønske om det.
Vi vil tage det meget seriøst og drøfte det med grønlænderne.
Men det er klart, at det skal foregå på nogle ordentlige vilkår, på nogle rimelige vilkår, sådan at vi sikrer, at det f.eks. lever op til konventioner og lignende.
Nej, så må jeg have fortalt mig.
Altså, det er sådan, at der stadig er rigtig, rigtig mange spørgsmål, der er uafklarede.
Det allerstørste er jo sådan set, om grønlænderne ønsker at ophæve deres nultoleranceprincip.
Det har vi sådan set ikke på det rene endnu.
Det, der så er,
er, at man bl.a. sidder og kigger på, hvordan man vælger at gøre det i praksis.
Det er jo fuldstændig korrekt, som fru Ellen Trane Nørby siger, at alting i sidste ende kan føres tilbage til grundloven, ingen tvivl om det.
Der er jeg fuldstændig på linje med udenrigsministeren.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Hvis man læser Politiken, og det er vi nogle, der gør, kan man i hvert fald se, at Det Radikale Venstre den 27. januar har taget stilling til, at hvis Grønland siger ja til at ønske at eksportere uran, vil Det Radikale Venstre også sige ja.
Det er sådan set det, den radikale udenrigsordfører siger i den artikel.
Derfor synes jeg måske, at det er lidt tyndt, at grønlandsordføreren står og taler sådan lidt udenom.
For det fremgår meget klart af Politiken, at Det Radikale Venstre siger: Ja, hvis det er sådan, at grønlænderne siger ja, siger vi også ja fra Det Radikale Venstres side.
Derfor er jeg nødt til at spørge lidt ind til, lige præcis hvad Det Radikale Venstre mener på det her område.
For når hr. Jeppe Mikkelsen siger, at vi skal være meget kritiske, hvis Grønland kommer og siger, at man ønsker at eksportere uran, hvad er det så, vi skal være kritiske over for?
Siger man så bare fra Det Radikale Venstres side: O.k., vi er kritiske over for jer, men I må godt have lov, hvis I har et flertal, der siger ja?
Eller hvad er det, man skal være kritisk over for?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Det lyder næsten, som om hr. Esben Lunde Larsen giver udtryk for, at Venstre synes – selv om hr. Esben Lunde Larsen godt nok siger, at det ikke er sådan – at det her er et urimeligt felt at have et tæt samarbejde på.
Hvem er det, der profiterer af hvad?
Altså, i det tilfælde, at man får udviklet råstoffer i Grønland, profiterer Danmark så af det?
Ja, det gør vi da.
Loven er helt klar: De første 75 mio. kr., der bliver tjent på mineraler og råstofudvinding, går til den grønlandske kasse; derefter er det halvt-halvt, altså fifty-fifty.
Og der er altså rigtig mange penge i bloktilskuddet.
Der er 3,6 mia. kr. eller i omegnen deraf.
Så der kan være en interesse i det her.
Vi vil rigtig gerne hjælpe Grønland til at få muligheden for at stå på egne ben også forskningsmæssigt, også uddannelsesmæssigt, og der må jeg altså sige at jeg ikke kan andet end tolke det, som hr. Esben Lunde Larsen giver udtryk for, i den retning, at der bliver sat spørgsmålstegn ved det.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg er glad for, at ordføreren klart bekræfter, at man, selv om man kom i mindretal, respekterer loven.
Det er jo en værdig, demokratisk indstilling at have til det.
Men af den her lov fremgår det jo, at det grønlandske folk er et folk i henhold til folkeretten med ret til selvbestemmelse.
Heraf følger jo, at hvis grønlænderne ønsker det – og det er hele ånden i den her selvstyreaftale – kan de få fuld uafhængighed og selvbestemmelse og oprette deres egen stat.
Så er det vel heller ikke urimeligt, at de også giver udtryk for, at de, den dag de økonomisk er i stand til at klare sig selv og føler, at de er klar til at være fuldstændig uafhængige af Danmark, så også gerne vil være det.
Det er selvfølgelig et spørgsmål, jeg stiller på baggrund af ordførerens kritik af, at man på Grønland siger, at det er det, man gerne vil.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Altså, jeg har her i Folketingssalen flere gange tidligere sagt, at hvis Grønland ønsker at være et selvstændigt land og løsrive sig fra Danmark og fra rigsfællesskabet, vil vi hverken foreslå at sende flåden, hæren eller luftvåbnet.
Så er det sådan, det er.
Det, at man har retten til at blive et selvstændigt land, har jo bare ikke noget som helst at gøre med, om man vil det.
Jeg synes jo, at det netop kunne være stærkt, hvis man sagde: Vi har principielt retten til at blive et selvstændigt land, men fordi vi anerkender det solide fællesskab, der er opbygget i forbindelse med rigsfællesskabet gennem 300 år, ønsker vi ikke at rive os løs, så ønsker vi at være en del af det fællesskab.
Det har ikke noget med økonomi at gøre, det har noget med alt muligt andet at gøre – det er kultur og historie, det er den sammenhæng, der er mellem mange danskere og grønlændere.
Det siger man bare ikke.
Der er mange, der siger noget andet, nemlig at straks de kan klare sig selv økonomisk, skal vi regne med, at de vil løsrive sig.
Det synes jeg er en mærkelig besked at sende af sted til de danske skatteydere, som finansierer gildet.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Tak, også til ordføreren.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren og hans parti – på trods af, at ordførerens parti var modstander af selvstyreloven – respekterer selvstyreloven.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører om det, som jeg også spurgte den socialdemokratiske ordfører om: Hvad er De Radikales holdning til uranspørgsmålet og spørgsmålet om nultolerance?
Vil De Radikale acceptere, eller vil man ikke acceptere, at der brydes uran eller uranholdigt materiale i Grønland, hvis konventionerne ikke er opfyldt til punkt og prikke, og hvis der ikke er opstillet det nødvendige internationalt anerkendte kontrolapparat?
Vil man så sige nej fra radikal side?
Det er et spørgsmål, som den radikale ordfører må kunne svare klart og tydeligt på.
Så vil jeg også gerne stille et spørgsmål med hensyn til investeringer.
Kunne det ikke være på acceptable vilkår for Det Radikale Venstre?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Først vil jeg til det med konventioner og kontrolapparat osv. i forbindelse med udvindingen af uran sige, at det da er klart, at det vil vi være stærkt kritiske over for, men jeg hører for det første heller ikke, at grønlænderne har truffet afgørelse om, at de nu vil ophæve nultoleranceprincippet, og for det andet hører jeg ikke nogen i Grønland snakke om, at man skulle se stort på konventioner og kontrolapparat i det hele taget.
Så jeg synes ikke, at der er så stor en konflikt på det her punkt internt i rigsfællesskabet som sådan.
I forhold til et konsortium af virksomheder vil jeg sige, at det jo er fuldstændig korrekt, at den danske stat godt kunne skyde f.eks. 10 pct. ind i et konsortium.
Jeg er i hvert fald endnu ikke overbevist om, at det er en god idé, og det hænger simpelt hen sammen med, at jeg ikke ved, om vi ville kunne tjene nogle penge til de danske skatteydere på det.
Nu plejer jeg ikke at sige, at jeg er sådan vanvittig kendt ud i at drive forretning og især ikke, når det gælder minedrift, men man kan sige, at Danmark har nogle salthorste, og vi har udvundet kryolit tidligere i Grønland, men det er jo ikke, fordi vi har den sådan store erfaring som nation med at udvinde f.eks. sjældne jordarter.
Så det er jo klart, at for at vi også skal tjene penge på det her til de danske skatteydere og det skal være en god investering og vi ikke bare skal spilde nogle milliarder, synes jeg i hvert fald, at der mangler nogle yderligere undersøgelser.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
[Lydudfald]
... i forslaget til vedtagelse her i dag enige om i stor samdrægtighed, at vi skal til at snakke åbent og ærligt med hinanden om tingene.
Og det var derfor, jeg spurgte Det Radikale Venstres ordfører, hvad Det Radikale Venstre ville have af tilgang til spørgsmålet om udvinding af uran og uranholdigt materiale i forhold til traktaterne og i forhold til kontrolapparatet.
Er der nogle fiflerier her fra De Radikales side?
Der er naturligvis en grund til, at jeg spørger.
Den radikale udenrigsordfører udtalte til Politiken den 27. januar i år, at man bør gå positivt ind i det – underforstået i uraneksport.
Derfor synes jeg faktisk, det er påkrævet, at et regeringsbærende parti som Det Radikale Venstre ved en debat som i dag siger, hvad man mener, klart og utvetydigt, og ikke slår det hen med at sige, hvad der er tvivl om, hvad der er diskussion om, og hvad det nok ikke så meget er et spørgsmål om, fordi andre mener noget andet.
Hvad mener Det Radikale Venstre som regeringsparti til et helt centralt spørgsmål?
Må vi få svaret nu?
Morten Bødskov (S), 2013-02-22:
Det her lovforslag ligger helt i forlængelse af, hvad jeg forstår at den tidligere regering også har tilkendegivet, og det handler om vores EU-retlige forpligtelser, som jeg også tror at hr. Martin Henriksen gjorde opmærksom på her fra Folketingets talerstol.
Men de pågældende tyrkiske statsborgere vil jo selvfølgelig også kunne dømmes og straffes for ulovlig tvang, hvis de foretager en religiøs vielse uden borgerlig gyldighed, vel vidende at vielsen indgås som følge af, at der er udøvet tvang efter straffelovens § 260, som det her handler om.
Vi er bundet af EU-retlige forpligtelser, men de pågældende tyrkiske statsborgere vil altså som alle andre religiøse forkyndere kunne straffes, hvis de udøver ulovlig tvang.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-22:
Jeg er her også som stedfortrædende ordfører, nemlig for vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Jeg skal på hendes og Enhedslistens vegne sige følgende: Tvang i forbindelse med ægteskaber, hvad enten de er juridisk gyldige eller ej, er helt uacceptabelt, og tvangsægteskaber findes desværre i Danmark.
Problemet er ikke løst med den 24-årsregel, som ellers havde til formål at forhindre tvangsægteskaber.
Den regel har i stedet medført, at en masse mennesker forhindres i at bo sammen med deres mand eller kone her i Danmark.
Som sagt eksisterer der desværre fortsat tvangsægteskaber i Danmark.
Problemet med tvang i forbindelse med religiøse vielser uden borgerlig gyldighed er principielt lige så alvorligt som tvang i forbindelse med juridisk anerkendte ægteskaber.
Derfor giver det god mening at sidestille de to begreber i lovgivningen.
Enhedslisten er generelt skeptisk over for strengere straffe som et middel til at løse problemerne.
Vi tvivler på, at det vil have en forebyggende effekt, men vi er enige i, at strafferammen bør være ens, uanset om der er tale om en vielse med juridisk gyldighed eller ej.
Vi er til gengæld tvivlende over for, hvilken effekt de skærpede udvisningsregler vil få, eftersom de generelle udvisningsregler i forvejen er yderst stramme.
Vi vil derfor stille en række spørgsmål til den del af lovforslaget, der omhandler udvisningsreglerne. Vi synes, at det er yderst positivt, at lovforslaget vil forebygge tvangsægteskaber ved at sikre, at religiøse forkyndere får et obligatorisk kursus i dansk familieret.
Hvad angår den øgede adgang til at udstede tilhold til personer, der mistænkes for at udøve tvang i forbindelse med ægteskaber, vil Enhedslisten gå ind i en konstruktiv dialog om forslaget.
Der er tale om en kraftig udvidelse af politiets beføjelser, men Enhedslisten vil gerne lytte til politiets og andres erfaringer for at vurdere, om der er behov for denne del af lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Det er trods alt ikke kommet dertil, at EU siger, at vi skal holde tyrkiske statsborgere uden for dansk lovgivning, hvis de bryder dansk lovgivning.
Så vidt er det ikke kommet endnu, og det er jo fint, at justitsministeren kan bekræfte det, men det er nok ikke den store nyhed.
Mit spørgsmål gik sådan set på det her kursus om familieret.
Der er meget sund fornuft i, at hvis en udenlandsk religiøs forkynder kommer til Danmark, får vedkommende et kursus i dansk familieret, fordi de skal herop og formentlig vie nogle folk.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om justitsministeren vil være villig til at kigge på, om der er en mulighed for at komme uden om den her del af vores EU-retlige forpligtelser.
Det kunne godt være, at man kunne komme uden om det ved simpelt hen at lave en paragraf, der hedder, at det her handler om religiøse forkyndere, og derfor mener vi, at man godt kan tillade sig at stille krav om, at indvandringsprøven skal bestås, og at forkynderen f.eks. skal tage et kursus i dansk familieret, hvis en sådan religiøs forkynder fra Tyrkiet ønsker at komme til Danmark.
Er der politisk vilje til det fra regeringens side?
Morten Bødskov (S), 2013-02-22:
Det, hr. Martin Henriksen nævner her, følger helt af vores EU-retlige forpligtelser.
Det er årsagen til, at den tidligere regering sagde nej til det, hr. Martin Henriksen taler om her, og det er også det, der er årsagen til, at den nuværende regering siger det samme, altså at vi naturligvis skal overholde de her EU-retlige forpligtelser.
Men altså: Tyrkiske statsborgere vil som alle andre religiøse forkyndere kunne straffes, hvis de udøver det, som netop er i fokus her, altså ulovlig tvang.
Noget af det, der har været fremme i debatten, har været påstanden om, at man ligesom ville ramme de forkerte med det her forslag, altså at der var visse religiøse forkyndere, som man ikke ville ramme.
Jeg tror bare, det er vigtigt at holde sig for øje, at det her forslag er en skærpelse af indsatsen over for parallelle retsopfattelser.
Det handler om at sikre, at vi bl.a. beskytter unge kvinder, som jo er udsat for konsekvenserne af de parallelle retsopfattelse, som findes i visse dele af Danmark.
Det her er nye værktøjer, som sætter myndighederne i stand til at beskytte dem bedre.