runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jamen jeg er sådan set glad for, at vi har kunnet få et bidrag fra private hospitaler i den situation, vi er i.
Så hvem kan egentlig have en interesse i nærmest at forbyde privathospitaler?
Det er en ideologisk modstand fra Socialdemokraternes side, som jeg simpelt hen ikke begriber.
Vi skal da være glade for, at der er mennesker, som ikke fylder i den offentlige kø, og som bliver behandlet via deres private forsikringer og på et privathospital; så belaster de da ikke de offentlige ressourcer, så fylder de ikke en plads op i køen.
Derfor: Jeg synes, det er ærgerligt igen, at Socialdemokratiet laver så markant et venstresving over mod SF, at der nu også skal til at skulle pålægges syge mennesker skat.
Det var situationen fra før 2001.
Det var noget af det allerførste, vi ændrede, og nu vil man genindføre det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at SF har så godt fat i Socialdemokraterne.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-09-09:
Jamen uanset om hr. Peter Christensen anerkender, at det er nedskæringer, er man jo ude i besparelser.
I sundhedsvæsenet er man ude i milliardbesparelser, efter at der er lavet den regionsaftale, fordi man selv skal finde mange, mange af de penge, som man har fået tildelt.
Det er jo problemet.
Og når man skal igennem disse besparelser af så voldsom art, jamen så har det konsekvenser for patienterne.
Igen vil jeg sige, at hvis det er sådan, at man forholder sig til det, der sker derude, kan man se, at kræftpatienter ikke bliver behandlet, at hjertepatienter ikke bliver behandlet, og man kan også se, at sygeplejersker forlader hospitalerne for at lave operationer på privathospitalerne.
Hvis man havde dem tilbage igen, kunne man jo løse de her opgaver.
Men det kan man jo ikke, fordi man er ude i de der sparerunder.
Det er virkelig noget, der kører omkring, hvor man flytter pengene fra disse offentlige hospitaler til privathospitalerne.
Og de mennesker, der har brug for at blive behandlet, bliver det ikke; det er konsekvensen af det.
Det må da gøre et vist indtryk på hr. Peter Christensen.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg er ikke langt fra virkeligheden.
Jeg bevæger mig i den på samme måde som hr. Jens Peter Vernersen.
Det er da rigtigt, når man tager kommuneøkonomierne.
Lad mig tage min egen kommune, Aabenraa Kommune.
Her vil den socialdemokratiske borgmester, Tove Larsen, gerne lukke folkeskoler, fordi der skal være penge til udvikling på nogle andre områder.
Det er vi i Venstre så uenige i.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er, fordi man gerne vil frigøre nogle midler til at kunne gøre nogle andre ting.
Det er jo en reel politisk diskussion, som jeg synes det er helt rimeligt at man tager i hver enkelt kommune.
Vi er så i det her tilfælde uenige med Socialdemokraterne, men i andre tilfælde vil man sikkert kunne finde modsatrettede eksempler fra andre kommuner.
Der er ikke tale om nedskæringer, når der er flere penge i 2009 end i 2008.
Men selvfølgelig foregår der konstante og vedvarende prioriteringsdiskussioner i de enkelte kommuner, og jeg har lige givet et eksempel herpå.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-09-09:
Hr. Peter Christensen gjorde meget ud af, at der skulle læses aviser og årsregnskaber.
Jeg forstår, at hr. Peter Christensen mest læser de gule sider i Jyllands-Posten og Børsen, og det kan der selvfølgelig være meget fornuft i.
Men jeg går da også ud fra, at hr. Peter Christensen læser siderne før dem med årsregnskaberne, det vil sige de sider, hvor man kan læse om, at plejehjem og børnehaver bliver lukket, fordi kommunerne er i nogle vældig, vældig store sparerunder.
Og at han læser de sider, hvoraf det fremgår, at regionerne nu er i gang med besparelser i milliardklassen på vores sundhedsvæsen, der i forvejen er belastet af, at patienter ikke bliver behandlet.
Hjertepatienter står i kø i langt større omfang, end vi har set på noget tidligere tidspunkt, og kræftpatienter bliver ikke behandlet til tiden.
Det virker, som om hr. Peter Christensen er langt der fra.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Nej, jeg har ikke læst Lolland-Falsters Folketidende.
Men det ændrer ikke ved, at jeg har læst den kommuneaftale, vi har indgået med kommunerne om næste års økonomi, og den giver plads til, at vi også kan øge den kommunale velfærd i 2009.
Men det er rigtigt, at vi kredser lidt omkring anlægsloftet.
Vi har aftalt et historisk højt anlægsloft med kommunerne, som giver rig mulighed for, at kommunerne også i 2009 kan bygge en masse nye offentlige institutioner.
Vi beder så bare om, at man overholder den aftale, fordi vi kan konstatere, at der stadig er et betydeligt pres på vores arbejdsmarked.
Man kan tage de sidste ledighedstal.
Jeg ved godt, at økonomerne sagde, at de nu ville begynde at stige, men det gjorde de rent faktisk ikke; de faldt igen.
Og det er vi da nødt til at forholde os til.
Det er Socialdemokratiet nødt til at forholde sig til, og det er SF nødt til at forholde sig til.
Og derfor er det jo uansvarligt, at man nægter at forholde sig til de kendsgerninger.
Der er penge til mere velfærd i kommunerne, men vi er også nødt til at sætte det i en ramme, hvor vi får mere velfærd ud af pengene.
Villy Søvndal (SF), 2008-09-09:
Ja tak.
Hr. Peter Christensen var meget maritim i sin tilgang.
Jeg ved ikke, om han har været ude at sejle, jeg ved ikke, om resten af regeringen har været med, men i så fald understøtter det sådan det almindelige indtryk af, at det sejler.
Så tak for det billede.
Man får sådan lidt løse meldinger om, hvad der sker, men man kan ikke længere orientere sig, fordi broerne er sprængt.
Er det ikke det, der i virkeligheden var essensen af hr. Peter Christensens tale, når vi taler om, hvad der sker i det offentlige i øjeblikket?
Landgangsbroen er væk, forbindelseslinjen til virkeligheden er brudt.
Kommunerne er i dag i den mest umulige budgetsituation i mands minde.
De skal ud at skære på ældreområdet, de skal ud at skære på børneområdet, de skal ud at skære på folkeskolen.
Her i hovedstadsregionen mangler man et trecifret millionbeløb for at få sygehusene til at fungere.
Og så kan den sejlende hr. Peter Christensen fortælle, at sådan er det slet ikke derude.
Er det ikke, fordi hr. Peter Christensen har været for langt væk fra land?
Rasmus Prehn (S), 2008-09-09:
Det er jo ikke kun spørgsmål om det kommunale selvstyre, det er også spørgsmål om, at de penge, som kommunerne skal bruge, skal være til stede.
Der har Socialdemokratiet jo i modsætning til Venstre lagt penge ud til kommunerne, så man kan løse de her opgaver.
Det nytter jo ikke noget, man bare tørrer ansvaret af på kommunerne.
Jeg ved ikke, om Venstres finansordfører har læst Lolland-Falsters Folketidende, for
deri er en meget fremtrædende venstreredaktør, der skriver, at vi har en blind statsminister, simpelt hen fordi der slet ikke er nogen overensstemmelse mellem, hvad der er blevet lovet på velfærdsområdet, og hvad man så gør i virkeligheden.
Er sagen ikke den, at Venstre simpelt hen har fået klap for øjet som en anden sørøver - for nu at blive i ordførerens egen metaforik?
Man har fået klap for øjet, så man ikke kan se ud i virkeligheden, og man tørrer ansvaret af på kommunerne.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Det er jo igen mange ting, jeg skal svare på.
Madordninger er en kommunalpolitisk prioritering, og man kan vælge at sige, at man vil tage finansieringen fra de ældre via madordningen.
Jeg synes, det er et mærkeligt sted at finde finansieringen, og heldigvis er det dog de færreste kommuner, der løser det på den måde.
Jeg håber da, at der er kommunalpolitikere, der vil kigge lidt på dem, som kan gøre det både godt og billigt, og lære lidt af det.
Men det er jo en del af det kommunale selvstyre, og jeg helt sikker på, at det ikke kun er de ældre medborgere, der bliver udsat for meget, meget dyr mad, men også vælgerne i almindelighed, der nok skal tage en alvorlig snak med de kommunalpolitikere, som de efter deres bedste mening ikke mener kan finde ud af at drive kommunen.
Rasmus Prehn (S), 2008-09-09:
Man må jo sige, at Venstres ordfører virkelig har kastet sig engageret ind i rollen som den kække dæksdreng Peder Most.
Det tror jeg også er årsagen til, at der i argumentationen er mere skumsprøjt og skipperskrøner, end der er land i sigte.
For når vi kigger på, hvad ordføreren giver udtryk for her, så er det jo ikke nogen forklaring på, hvorfor der skal dispenseres fra anlægsloftet for at lave et vandkulturhus i Herning?
Hvorfor skal der dispenseres fra det her, når der ikke skal dispenseres i andre kommuner, der gerne vil renovere skoletoiletter, utætte skolevinduer og børnehavevinduer og fjerne skimmelsvamp?
Og hvorfor er der ikke nogen forklaring på, at man på ældreområdet skærer så voldsomt på ældremaden, at den nogle steder bliver dobbelt så dyr?
Det vil jeg gerne have en forklaring på frem for de her skipperskrøner.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Nu bliver folkeskolen så pludselig draget ind i debatten.
Altså, jeg svarede på det om ungdomsuddannelserne, på det om gymnasierne, og kan altså bare konstatere, at når man er blevet så gammel, er man også i stand til at modtage viden på en anden måde, end man gør i folkeskolen, og det er sådan set derfor, jeg advarer imod, at vi her fra Christiansborg siger, hvad der er det rigtige antal i en hvilken som helst given undervisningssituation.
Det skal vi trygt overlade til ungdomsuddannelserne; de kan sagtens selv finde ud af, hvordan de får mest ud af deres ressourcer i forskellige situationer.
I forhold til den samlede mængde af ressourcer vil jeg sige, at vi også i forbindelse med globaliseringsaftalen netop har ønsket at ruste Danmark til globaliseringen, så vi står stærkt i forhold til den øgede konkurrence, videnskonkurrence, der vil være i verden, og så er det jo også afgørende, at vi får øget antallet af unge, der får en ungdomsuddannelse.
Vi har sat et mål, der hedder 95 pct.
Det er enormt ambitiøst, men vi finder også midlerne til at underbygge den målsætning.
Nanna Westerby (SF), 2008-09-09:
Ja tak.
Altså, nu har man jo sådan set et loft over klassekvotienterne i folkeskolen, og det går jeg ikke ud fra at regeringen synes er en dårlig regel, så et eller andet sted må man vel være enig i, at det er en god idé at have et loft over, hvor mange elever der sidder i klassen, så man sikrer, at der er tid til den enkelte elev.
Og når nu der er stigende klassekvotienter på erhvervsuddannelser, på det almene gymnasium, på htx og på handelsskolerne, mener ordføreren så ikke, at vi skal have stoppet den udvikling?
Hvis ikke ordføreren mener, at man skal lave et loft for at stoppe den her udvikling, så vil jeg gerne høre, hvad regeringen så vil gøre for at sikre den tid til den enkelte elev, som der lige nu ikke er på uddannelsesinstitutionerne.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Netop på uddannelsesområdet har vi jo en helt klar målsætning om, at vi skal op at nå, at 95 pct. af en årgang får en ungdomsuddannelse.
Det er vores mål, det er det, vi arbejder for, og det er jo også derfor, vi hele tiden finder flere ressourcer til uddannelsesområdet.
Jeg tror ikke, det er en smart måde at bruge de ressourcer, vi har inden for uddannelsesområdet, på at fastsætte klare normer for, hvor mange man må være i klasserne, i forhold til hvad det er for en uddannelsessituation, man er i.
Den kan jo veksle enormt; der er nogle gange, hvor 30 kan være for mange, og der er også andre uddannelsessituationer, hvor 20 kan være for mange.
Det afhænger jo helt af, hvad det er, man er i gang med at arbejde med.
Så jeg synes ikke, vi her fra Folketingets side skal beslutte, hvad det rigtige antal er, men trygt overlade det til skolerne.
Nanna Westerby (SF), 2008-09-09:
Nu snakker ordføreren jo om, at det trækker op til storm over dansk økonomi, og gør meget ud af, at det er vigtigt at være ordentligt påklædt, og det kan jeg sådan set kun være enig i.
Alligevel lader det ikke til at bekymre regeringen den mindste smule, at der er et kæmpestort fald i optaget på de videregående uddannelser, og det undrer mig selvfølgelig lidt.
Der har endda været en af ministrene, som har sagt, at det formentlig bare var en enlig svale, og at vi skulle vente og se, om det ikke gik over igen næste år.
Det, jeg synes er allermest alarmerende, er, at kun 80 pct. af en ungdomsårgang får en ungdomsuddannelse.
Vi skal 15 år tilbage, før tallet har været så lavt; det var helt tilbage i 1993.
Siden da har der ikke været så få, der fik en ungdomsuddannelse.
Skolerne efterlyser jo sådan set, at de får mere tid til den enkelte på ungdomsuddannelserne, og der er en meget let måde at sørge for, at de kunne få mere tid til den enkelte på, og det er at sætte et loft over klassekvotienten og sikre, at man havde ressourcerne til at have tid til den enkelte elev på uddannelserne.
Så jeg vil gerne, når jeg nu ser en så visionsløs finanslov på det her område, høre, hvorfor regeringen ikke vil være med til det.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Tak for det.
Jeg vil sådan set ikke benytte lejligheden til at kommentere mange af de delelementer, der var, men mere den overordnede situation.
For ud fra den debat, der har været hidtil, kan man nærmest få det indtryk, at Socialdemokratiet overhovedet ikke anerkender, at der er behov for at skaffe mere arbejdskraft.
Men så meget fat i Socialdemokratiet håber jeg alligevel ikke at SF har, og derfor er det selvfølgelig ud fra et fromt ønske om virkelig at få et ansvarligt svar, at jeg nu spørger: Mener Socialdemokratiet slet ikke, at der er behov for at øge arbejdsstyrken, og hvordan ser Socialdemokratiet udfordringen i talstørrelser?
Hvor stort er behovet?
Jeg står gerne til ansvar for hver evig eneste dag siden den 20. november 2001; vi har forbedret velfærden i alt, hvad vi har gjort.
Man kan tage ungdomsuddannelserne.
Vi har givet flere penge til handelsskolerne, og det bliver til 5.400 kr. for hver enkelt handelsskoleelev fra 2007 til 2009.
Inden for sundhedsområdet - vi kan tage den finanslov, som vi netop diskuterer - er der afsat 2 mia. kr. ekstra.
Så jeg kan punkt for punkt tage de områder, som hr. Ole Sohn beder Venstre om at forholde sig til, og vise, at vi ikke skærer ned, men giver flere ressourcer.
Det ændrer bare ikke på, at penge ikke er løsningen på alt.
Hvis der ikke er mennesker af kød og blod til at tage imod de penge og omsætte dem til service og velfærd til vores borgere, så bliver det jo en tom Christiansborgsamtale.
Og jeg ved godt, at det ikke vil være første gang i verdenshistorien, at der så er blevet ført samtaler i det her hus, som ikke relaterede sig til virkeligheden, men det ændrer ikke ved, at vi ikke bare kan pumpe penge ud uden at skaffe hænderne, sådan at vi også giver danskerne et reelt løft i velfærden.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Det er jo ikke noget svar.
Altså, jeg spurgte ikke om nogle tal fra bogholderikoncernen, jeg spurgte: Hvad er Venstres svar?
Venstre har jo haft ansvaret i 7 år.
Hvorfor er det, at folkeskolerne ikke har økonomi til at sikre ordentligt undervisningsmateriale og ordentlige toiletter - man har haft ansvaret i 7 år?
Hvorfor er det, at der er flere unge, der ikke gennemfører en ungdomsuddannelse under VK-regeringen - man har haft ansvaret i 7 år?
Hvorfor er det, at regionerne må skære ned på behandlingen af syge - man har haft ansvaret i 7 år?
Ordføreren kan da ikke bare sige, at nu skal vi lave reformer.
Tiden er inde til, at Venstre tager ansvaret for de forringelser, der finder sted i den offentlige sektor.
Det er det, som borgerne har brug for.
De kan spørge: I har gjort noget galt, og hvad vil I gøre for at rette op på de fejl, I har lavet igennem 7 år?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Som jeg var inde på i min tale, lytter vi ikke kun til, hvad almindelige danskeres behov er, vi leverer også svarene derpå, og det gælder faktisk på både uddannelses- og sundhedsområdet.
Vi leverer for 9,5 mia. kr. mere velfærd i 2009 end i 2008 - penge, som man helt givet også vil have mærket, når vi når frem til udgangen af 2009, hvor man vil have mødt den bedre velfærd, der vil være resultatet af de mange penge.
Men vi sørger også for, at det sker inden for en ansvarlig ramme, vi sørger også for, at der bliver lavet nogle reformer - det er vores mål - sådan at der også i den offentlige sektor er hænder nok til at kunne omsætte de mange penge til velfærd.
Det nytter ikke noget, at vi blot herinde har en konkurrence om, hvem der kan sige det højeste milliardtal, når fakta er, at der allerede på nuværende tidspunkt er rigtig mange ubesatte læge- og sygeplejerskestillinger.
Så nytter det jo ikke noget, at vi bevidstløst vil hælde flere penge i sundhedsområdet, når hænderne ikke er til stede.
Derfor er jeg nødt til at gentage dette - og det vil jeg gøre mange gange under debatten i dag: Hovedudfordringen er at skaffe arbejdskraft, og hvis man er ansvarlig, hjælper man med det.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg vil da gerne gentage det, for jeg synes, det er meget interessant at høre hr. Peter Christensens historiske udlægning af den nyere danmarkshistorie, det har vi jo hørt nogle gange.
Men når en ordfører har et helt kvarter til sin ordførertale, så sidder man som ordfører selvfølgelig og venter på, hvornår ordføreren kommer frem til det, som berører den almindelige dansker.
Hvornår får vi at vide, hvad Venstre vil gøre ved statsministerens tilsagn sidste sommer om, at folkeskolerne, lærerne skal have undervisningsmateriale til børnene, og at toiletterne skal være brugbare?
Hvornår får vi noget at vide om, hvad Venstre vil gøre i forhold til ungdomsuddannelserne, netop i forbindelse med at man snakker om at øge arbejdsstyrken?
Man ser et markant stigende frafald på ungdomsuddannelserne.
Hvad er Venstres svar på det?
Er det flere lærerfri timer?
Hvis man f.eks. tager regionerne, ser man, at hovedstadsregionen og andre regioner ikke har økonomi til at sikre et ordentligt sygehusvæsen eller behandling af psykisk syge.
Hvad er Venstres svar på det - ud over de 5 mia. kr., man vil give i skattelettelser til de bedst stillede næste år?
Skal man også kunne høre det?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Det er utroligt!
Hr. Morten Bødskov kan jo prøve at male alle mulige trusselsscenarier, som ikke er reelle, op over for mennesker, og det synes jeg er helt forkert.
Der bliver jo ikke ændret i efterlønnen.
Det skal man jo ikke lytte meget til debatten for også at kunne konstatere.
Det ændrer jo bare ikke ved, at vi stadig står med et problem, og jeg synes, det er rigtigt ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke vil fortsætte den ansvarlige kurs, som vi så under Nyrup, men nu har kastet sig fuldt og helt i armene på SF og lukker øjnene for den virkelighed, som vil ramme alle danskere, hvis vi bare fortsætter bevidstløst - en virkelighed, som er, at hvis vi ikke får øget arbejdsstyrken, vil vi komme til at se en negativ økonomisk spiral, som vil ramme alle.
Jeg synes, at Socialdemokratiet i stedet for at stå og skræmme efterlønsmodtagerne fra vid og sans skulle tage den ansvarlige vest på igen og spørge, hvordan vi løser det her problem.
Hvad er de socialdemokratiske bud?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Så er det jo sagt, godt nok i sort tale, men trods alt således, at det er klart nok til at kunne udlægges sådan, at Venstre er klar til at ændre i efterlønnen.
Det er jo det, der bliver sagt, når der bliver sagt, at vi skal være åbne over for de anbefalinger, som Arbejdsmarkedskommissionen kommer med.
Det er jo kommet meget klart frem, at Arbejdsmarkedskommissionen mener, at der er behov for at se på efterlønsordningen.
Jeg er meget glad for, at Venstre her i dag siger, at man nu er klar til at ændre i efterlønnen.
Den aftale, som vi indgik for 2 år siden, og som folk nu har indstillet sig på, og som alle de partier, der stod bag, efterfølgende sagde var god og solid og medførte, at efterlønnen nu lå fast, springer Venstre fra - 2 år efter.
Det er rystende, og jeg håber virkelig, at de efterlønsmodtagere, der sidder og lytter til det her, lytter meget nøje til det, som Venstre her siger, nemlig at man er klar til at ændre i efterlønnen.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg vil starte med at slå fast, at vi selvfølgelig respekterer det forlig, vi har lavet om efterlønnen, et forlig, hvor Socialdemokratiet jo også lagde stemmer til at øge efterlønsalderen med 2 år.
Og jeg synes, det var glædeligt, at man var ansvarlig på det tidspunkt, for det var nødvendigt.
Og jeg synes jo, at det ville være mærkeligt, hvis vi så ikke også var åbne over for, hvad det er for nogle anbefalinger, de kommer med, og lyttede til, hvad det er, de siger, og tog en diskussion om det.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Altså, det var jo en tale, som man igen i år må sige var karakteriseret af en fuldstændig fjern forståelse af, hvad det er for problemer, almindelige mennesker har i hverdagen.
Et af de problemer, som almindelige mennesker har, har man ikke rigtig kunnet få noget svar fra Venstre på, nemlig om Venstre mener, at efterlønsordningen skal ændres eller ikke skal ændres.
Vi har hørt statsministeren sige, at man skam står ved et forlig, men vi har ikke hørt statsministeren eller Venstres finansordfører sige, at Venstre står bag den efterlønsordning, vi har, og at man ikke ønsker at ændre den, fordi man mener, den er fremtidssikret.
Man taler om, at vi skal finde flere hænder til arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
Er det vejen frem, at man vil forringe efterlønsordningen?
Står Venstre bag efterlønsordningen eller ej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Hr. Bødskov henviste direkte til Politikens forside, og så refererer jeg direkte fra Politikens forside.
Nu kan jeg høre, at vi nu skal lægge den væk, for det passede vist ikke ind i hr. Bødskovs kram.
Jamen det er jo det, jeg har sagt.
Man må jo citere mig for det, jeg har sagt.
Det står jo sort på hvidt her på Politikens forside, hvad jeg har sagt.
Jeg synes, at hr. Bødskov fuldstændig forbigår, at det her også er en diskussion om, hvorvidt de offentlige anlægsinvesteringer går til det, vi gerne vil have.
I Rødovre, som er et af de eksempler, Socialdemokratiet har draget frem her under debatten, har man bestemt, at det er meget vigtigt at bygge haller, nye idrætsfaciliteter, og så har man øjensynligt ikke penge til at renovere en skole med skimmelsvamp for.
Jeg har været i kontakt med vores byrådsmedlem, som synes, at det har været helt forkert prioriteret; at man burde have prioriteret skolen med skimmelsvamp, før man prioriterer idrætshallen.
Så der er to diskussioner i det her.
Den ene diskussion handler om, hvor stor en samlet anlægssum der skal være, og den går vi ind i, og den diskuterer vi.
Der er vi nervøse for, at man reelt vil opleve et fald i anlægsinvesteringer, og jeg har sagt, at det vil vi ikke have. Den anden diskussion handler om, om den anlægsinvestering, man så bruger, også rent faktisk går til det, det skal, nemlig i stigende grad til investeringer i børneinstitutioner og skoler og ældrepleje.
Det er den sikkerhed, vi vil have, når vi har forhandlet finanslov.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Jeg skal da kvittere for ordførertalen, om end jeg tror, at jeg for lidt vild i metaforen med søkort og den slags.
Jeg forstod heller ikke helt, hvad det var for nye eventyr på de syv have, som Venstre var parat til, men det kan ordføreren jo så uddybe efterfølgende.
Jeg synes jo egentlig, det lyder meget fornuftigt, når ordføreren siger, at hovedudfordringen er knaphed på arbejdskraft, men det er jo klart, at det næste spørgsmål, der så melder sig, er, hvad Venstres bud er på, hvordan man så vil skaffe den fornødne arbejdskraft.