Per Clausen (EL), 2009-02-24:
Debatten i dag har jo haft en tendens til enten at udvikle sig til en art juridisk skoleridt - uden at jeg skal bedømme kvaliteten af det eller til en debat om forskellige menneskers sindstilstand på forskellige tidspunkter.
Jeg skal for god ordens skyld sige, at Enhedslisten jo altid har ment, at de undtagelser, som dannede baggrunden for jaet ved Edinburghafstemningen, var utilstrækkelige, delvist tømt for indhold.
Det mest positive, man kan sige om de forbehold, den efterfølgende folkeafstemning og resultatet af den, er vel, at de endegyldigt sikrede, at Enhedslisten kom i Folketinget i 1994, og det tillægger vi selvfølgelig ganske stor betydning.
Så vil jeg sige, at det, at vores udgangspunkt er, at undtagelserne er utilstrækkelige og i nogle tilfælde måske ikke har noget reelt indhold, jo for så vidt er blevet bekræftet af debatten i dag.
For det er da klart, at undtagelsen vedrørende unionsborgerskabet jo er blevet formuleret på en sådan måde, at unionsborgerskabet sådan set kan fyldes med alt det indhold, man vil, uden at man kommer i nærheden af forbeholdet.
Man skal bare blive ved med at sige, at man har det nationale statsborgerskab, der giver nogle rettigheder, og oven i det har man så unionsborgerskabet, der giver nogle andre rettigheder, nogle flere rettigheder, og at man har dem alle sammen, så lyder det jo dejligt, for hvem kan ikke lide at have mange rettigheder?
Det interessante er da også i den sammenhæng, at EF-Domstolen har brugt unionsborgerskabet som argument i en række sammenhænge.
Efter min opfattelse var det meget rigtigt, da Venstres ordfører gjorde opmærksom på, at når det kom til stykket, handlede alle de her afgørelser jo først og fremmest om at sikre arbejdskraftens frie bevægelighed, og derfor pegede Venstres ordfører på det forbehold, vi ikke har, men som virkelig ville være noget værd, nemlig et forbehold over for det indre marked.
Det havde der været noget gods i, for pointen er jo, at når det kommer til stykket, handler EU grundlæggende om at give mulighed for, at der også er fri konkurrence, når det handler om prisen på arbejdskraft, når det handler om de løn- og ansættelsesvilkår, som man skal have.
Det er jo derfor - på grund af det indre marked i EU - at vi i dag er i den situation, at løntryk og tryk på arbejdsforhold osv. spiller en stor rolle på det danske arbejdsmarked.
Indimellem bruger man så EU-borgerskabsdiskussionen og diskussionen om rettigheder som en forklaring på det.
Lad mig så bare tilføje, at Enhedslisten jo ikke er enig med Dansk Folkeparti i den udlændingepolitik, man har, men vi har faktisk det grundlæggende synspunkt, at det er det danske Folketing, der skal træffe afgørelser i spørgsmålet om, hvilke rettigheder, hvilke ydelser og hvilke forpligtelser, som mennesker, der bor i Danmark, skal have - og ikke EF-Domstolen.
Efter vores opfattelse har vi set det lidt kedelige, at der, når det kommer til stykket, ikke er vilje til i det danske Folketing for alvor at stå ved konsekvenserne af de beslutninger, man træffer.
Og det er også det, der præger diskussionen i dag, for det bliver jo en absurd diskussion, at man lader, som om supplerende ikke betyder, at det, der er supplementet, er præcis lige så vigtigt, som det, det er et supplement til.
Men udgangspunktet for Enhedslisten er altså grundlæggende, at vi mener, at beslutninger skal træffes i det danske Folketing, og så er det vores opfattelse, at man langt mere skulle fokusere på at sikre nogle sociale rettigheder end det, som har været EU’s grundprincip, nemlig at sikre, at det indre marked kommer til at fungere, og at den frie bevægelighed er med til at lægge et pres på løn- og arbejdsvilkår.
Derfor skal Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, - at det bør være Folketinget og ikke EF-Domstolen, der med respekt for de internationale konventioner, Danmark har tilsluttet sig, fastlægger rammerne for sociale ydelser og de rettigheder, mennesker, der bor og opholder sig i Danmark, har, - at alle skal have mulighed for at søge arbejde og arbejde i Danmark på betingelse af, at de er omfattet af en overenskomst, eller at arbejdsgiveren kan dokumentere, at arbejdet foregår på almindelige overenskomstmæssige vilkår, - at alle, der arbejder i Danmark, skal have samme adgang til sociale ydelser, dagpenge efterløn m.v., opfordrer Folketinget regeringen til at ændre dansk lovgivning, så den lever op til disse principper og til at optage forhandlinger med EU for at få disse principper sikret.«