runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Altså, virkeligheden er, hvis man kigger på Kommunernes Landsforenings tal, budgetredegørelsen for 2006, at der i dag bruges færre penge pr. skoleelev, end der gjorde, da fru Pia Kjærsgaard blev støtteparti til den nuværende regering; der bruges færre penge på det enkelte barn i en daginstitution, end der gjorde, da den nuværende regering overtog; der bruges færre penge på ældre over 67 år, end der gjorde, da den nuværende regering og Dansk Folkeparti tog over.
Det her er tal fra den kommunale budgetredegørelse.
De tal omsætter sig så i den virkelighed, at ude på institutionerne løber folk stadig stærkere, har stadig mindre tid, har stadig mere travlt, bliver stadig mere slidt ned.
Der vil jeg spørge: Vil fru Pia Kjærsgaard vedkende sig om ikke hovedansvaret så i hvert fald sin store del af ansvaret for, at det er den udvikling, som regeringen og Dansk Folkeparti har kunnet præstere i forhold til velfærdens kerneområder?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
At sige, at jeg har haft hovedansvaret, er trods alt nok at tillægge mig for stor magt og indflydelse i forhold til, hvad jeg i realiteten har.
Men jeg har jo klart givet udtryk for i min tale, at jeg fra min rundtur ved – jeg ved ikke, hvor meget hr. Villy Søvndal har været ude, men jeg kan i hvert fald berette, at jeg og hr. Kristian Thulesen Dahl har været rigtig, rigtig mange steder – at der er ting, der halter, men der er bestemt også ting, der er blevet bedre.
Det synes jeg ikke vi skal undlade at nævne i den her debat.
Det har også de øvrige ordførere eller i hvert fald Venstres ordfører været inde på, og statsministeren har som første mand i den her debat været inde på, at der i den her periode er givet et meget, meget stort milliardbeløb til velfærden til hele den offentlige sektor.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Fru Pia Kjærsgaard har været rundt i landet og set på virkeligheden, og på den måde har vi så været rundt på ture næsten samtidig, tror jeg.
Jeg kan genkende det der billede af hårdtarbejdende mennesker, der arbejder, så blodet næsten springer, i den offentlige sektor.
Jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun også mødte det samme billede som mig, nemlig af institutioner, der var blevet nednormeret de sidste 5½ år på grund af de stramme kommuneaftaler og de få penge; af institutioner med flere lukkedage; af ventepatienter på gangene på sygehusene i hovedstadsområdet, i Svendborg eller Kalundborg, eller hvor man nu tog hen.
Var det de samme billeder, der mødte fru Pia Kjærsgaard?
Hvad overvejede fru Pia Kjærsgaard i forhold til, at det netop er de 5½ år, hvor hun har haft hovedansvaret for den førte økonomiske politik?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg er ganske overbevist om, at regeringen har både kvalitetsreform og kommuneaftale i tankerne.
Jeg tror ikke, at man i denne tid kan skille de to ting ud, for det er fuldstændig rigtigt, at kommunerne også har et meget stort ansvar for at finde ud af, hvor det kniber i kommunerne.
Jeg er i øvrigt også meget godt tilfreds med, at der nu også pågår en diskussion om, at der altså er kommuner, som klarer den her opgave meget, meget bedre end andre kommuner.
Men det bliver jo også igen et led i hele kvalitetsreformen.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Så må jeg også konstatere, eftersom det jo er Dansk Folkeparti, der leverer de afgørende stemmer for, om kommuneaftalen bliver vedtaget i Folketingets Finansudvalg, at fru Pia Kjærsgaard nu har givet et løfte om, at Dansk Folkeparti ikke stemmer for en kommuneaftale, som ikke indeholder økonomiske muligheder for, at kommunerne og regionerne kan give de lavtlønnede offentligt ansatte et løft ved de overenskomstforhandlinger, der kommer næste år.
Det er jo Dansk Folkeparti, der afgør det.
Det er Dansk Folkeparti, som har den afgørende stemme, når kommuneaftalen skal vedtages eller ikke vedtages.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Det er rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at der også er en kommuneaftale, der skal på plads.
På samme måde, som det gælder fagforeningerne, de offentlige arbejdsgivere, altså den trepartsforhandling, som finder sted, må man jo også fra kommunernes side være meget opmærksom på, at mange af de udgifter, vi her taler om, ligger i regionerne og i kommunerne, og ja, der skal flere ressourcer til.
Vi mener fra Dansk Folkepartis side, at det er et løft til de offentligt ansatte, der har med pleje- og sundhedssektoren at gøre.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg er nødt til at sige, at fru Pia Kjærsgaard ikke svarede på mit uhyre enkle spørgsmål.
Det er jo sådan, at kommunernes økonomi afgøres ved kommuneaftaler.
Derfor er det afgørende, om fru Pia Kjærsgaard nu kan sige, at en betingelse for, at Dansk Folkeparti vil godkende de kommuneaftaler, er, at der er sikret økonomisk råderum til, at de lavtlønnede offentligt ansatte kan få et lønløft næste år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg tror på ingen måde, vi kan undgå, og vi skal heller ikke undgå det, at når vi skal i en nærmere drøftelse om hele kvalitetsreformen, så er offentligt ansattes løn – dem, der er ansat i plejesektoren, dem, der er ansat i sundhedssektoren – bestemt et middel til at tiltrække flere til den sektor.
Det er et meget, meget stort emne for Dansk Folkeparti.
Egentlig synes jeg, det er utrolig positivt – det må jeg også sige i forhold til det her – at der i øjeblikket er trepartsforhandlinger.
Vi er meget godt tilfredse med, at fagforeningsrepræsentanter, offentlige arbejdsgivere og regeringen nu har sat sig sammen, uanset at det er en Venstreledet regering, der sidder, og ikke en socialdemokratisk ledet regering.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg vil i første omgang lade fru Pia Kjærsgaards meget store optagethed af hovedbeklædninger, klaphatte og lignende ligge og i stedet for stille et konkret spørgsmål.
Når fru Pia Kjærsgaard siger, at Dansk Folkeparti kræver, at der kommer lønforhøjelser til de lavtlønnede offentligt ansatte, betyder det så, at Dansk Folkeparti vil stille det som betingelse ved de kommende kommuneaftaler, at der skal være afsat midler til, at de kommunalt ansatte kan få mere i løn?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Til sidst vil jeg bare sige til fru Helle ThorningSchmidt, at hun har ret i, at kommunerne skal have mulighed for selv at træffe afgørelser.
Men mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, det er rigtigt, at det at satse på udbud og udliciteringer gør, at man er nødt til at kontrollere, om ydelserne bliver leveret, og at man bliver nødt til at kræve dokumentation?
Det vil sige, at man bliver nødt til at kræve mere bureaukrati, og hvis man så vil forsøge at skabe en slags lighed mellem de offentlige institutioner og de private, som konkurrerer på et frit marked, vil det føre til mere bureaukrati og dermed også til dårligere vilkår for de ansatte.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det, som regeringen har gennemført, er en ideologisk statsstyring af kommunernes udbudspolitik og også af deres frit valg-politik.
Vi mener det faktisk alvorligt, når vi taler om det kommunale selvstyre.
Der kan være mange gode grunde til at sende opgaver i udbud, mange gode grunde til at give borgerne frit valg, men hvorfor skal det besluttes fra Christiansborg?
Hvorfor kan man ikke ude i de enkelte kommuner beslutte, hvordan man vil indrette sig?
Jeg må sige, at det er underligt, at en Venstreregering skal stå i spidsen for det, men det her er en ideologisk statsstyring af kommunerne, som Socialdemokraterne naturligvis ikke går ind for.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Er fru Helle Thorning-Schmidt ikke enig i, at en af de ting, der mest aktivt medvirker til at skabe unødvendige kontrolforanstaltninger og bureaukrati i den offentlige sektor, er, at man hele tiden skal dokumentere, at man er i konkurrence med den private sektor og hele tiden skal sende ting i udbud, uanset hvad kommunerne måtte mene om det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Vi vil gerne i gang med en skattereform, og vores grundlæggende udgangspunkt er, at de bredeste skuldre skal bære mest.
Det er også derfor, vi som udgangspunkt må være meget uenige i skatteforslag, som muligvis – vi kender dem jo ikke helt – måtte give en flad skat på 40 eller 43 pct.
Det vil betyde, at dem med de højeste indkomster slipper billigst, og at dem med de laveste indkomster får en hårdere beskatning.
Det er en meget vanskelig og ufarbar vej for Socialdemokraterne.
Også der betyder solidariteten noget for os.
I forhold til sundhedsvæsenet må jeg give ordføreren ret.
Jeg synes, det er underligt, at regeringen ikke ønsker at reagere på, at der nu er en halv millioner danskere, som har tegnet sundhedsforsikring.
Det er da en voldsom kommentar til, at danskerne er utrygge ved, om de kan få den service, som de regner med, når de kommer på hospitalet.
De er utrygge ved, om de kommer til at ligge på en gang, når de bliver meget syge.
Det her er da bekymringer, vi er nødt til at tage alvorligt.
Det kan godt være, at regeringen ikke gør det, men jeg kan forsikre om, at det gør Socialdemokraterne.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg har et indholdsmæssigt spørgsmål til skattedebatten.
Jeg vil spørge fru Helle ThorningSchmidt, om hun ikke er enig i, at en omlægning af skatten må have det udgangspunkt, at det handler om at lette skatten på almindelige og lave indkomster, altså at det ligesom er det, der er udgangspunktet, og at det skal hverken Det Konservative Folkeparti eller Ny Alliance i det brede samarbejdes ånd have nogen forventning om kan ændres.
Det andet spørgsmål til fru Helle ThorningSchmidt kommer også meget i forlængelse af det forslag til vedtagelse, som fru Helle Thorning-Schmidt læste op.
Jeg vil spørge fru Helle Thorning-Schmidt, om hun ikke er enig i, at det er helt uacceptabelt, at vi i dag har udviklet et sygehusvæsen, hvor det afgørende for, hvornår man kommer i behandling, ikke er, hvor alvorligt syg man er, men om der er et privathospital, der kan tilbyde en behandling; at det altså er markedet, der afgør, i hvilken rækkefølge mennesker bliver behandlet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg kan mærke, at fru Marianne Jelved brænder for at komme i gang med en skattereform, og jeg vil betro ordføreren, at vi også gerne vil i gang med en egentlig skattereform.
Lad os dog sætte os sammen i dette Folketing med det bredest mulige flertal.
Lad os blive enige om en skattereform, og lad os så komme i gang.
Det er da naturligt, at vi forsøger at give tryghed til borgerne, når vi taler om skattepolitik, for vi har altså hænderne helt nede i deres lommer.
Skattestoppet sikrer trygheden, samtidig med at vi går i gang med at diskutere en egentlig skattereform.
Jeg tror, at det er en model, som tusindvis af danskere vil føle sig trygge ved, fordi den har den unikke egenskab, at det både skaber tryghed og forandring.
Så igen: Jeg vil gerne invitere statsministeren til at indkalde til sådanne reformforhandlinger.
Vi kommer gerne.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det er jeg sådan set enig i.
Men det er jo ikke bare de skattelettelser, regeringen har drysset ud som sød glasur hen over land og rige, jeg taler om, for jeg taler også om skattestoppet, som er en skattelettelse, der deles ud, men bare med virkning i Nordsjælland og ikke i Lemvig i Jylland.
Når vi nu ved, at vi skal have skatten på arbejde ned, så kunne vi jo lige så godt lave en reform, der gør, at vi ikke hæver skatterne, men at vi sikrer os, at det samme provenu kommer ind, bare på en anden måde, og at vi sænker skatten på arbejde, så vi får et konkurrencedygtigt moderne skattesystem, der kan matche de lande, vi konkurrerer med omkring os.
Men Danmark skal være mest gammeldags, mest stivstikkerisk og mest tåbelig i sin måde at opkræve skatter på.
Det er dog en ambition, der vil noget, hvis Venstre og Socialdemokraterne er enige om det.
Det håber jeg ikke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Nej, der må jeg skuffe ordføreren.
Vi er ikke enige i, at det er nødvendigt at sætte skatterne op i Danmark for at få et bedre velfærdssamfund.
Danskerne betaler rigeligt i skat til at kunne forvente en velfærd af endog meget høj kvalitet.
Det får de ikke i dag.
Det kan være meget behageligt, særlig for landbruget og erhvervslivet, der får dem, men man kunne i stedet for have brugt de milliarder til at investere i vores fælles velfærd.
Det er den prioritering, Socialdemokraterne ville have foretaget, og det er den, vi vil foretage, når vi får flertallet.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det glæder mig rigtig meget, så jeg fortsætter videre i min søgen efter at finde opbakning til Det Radikale Venstres politik.
Vi har i aviserne i den senere tid kunnet læse, at OECD og andre meget kloge institutioner beskriver det danske skattesystem som det mest gammeldags og forældede system, der beskatter selv almindelige indkomster meget, meget højt.
Er fru Helle Thorning-Schmidt enig i, at skattestoppet, som jo også er en slags skattelettelse, der favoriserer især store og rige boligejere i Nordsjælland, i virkeligheden medfører, at man stjæler af det råderum, der burde gå til velfærd?
Det er et skjult tyveri af flere medarbejdere til børnehaverne, skolerne, og det er et skjult tyveri af flere hjemmehjælpere og mere tid til velfærdsopgaver.
Det bliver bare givet til skattelettelser til de rige boligejere i Nordsjælland.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er meget enig.
Socialdemokraterne står fast på skattestoppet, og det eneste, der kan ændre det skattestop, er, hvis vi i bred enighed her i Folketinget bliver enige om en egentlig skattereform.
Derfor vil vi gerne opfordre statsministeren til i morgen, eller hvornår det nu skal være, at indkalde Folketingets partier til en skattekommission.
Vi kan også tage nogle eksperter med.
Det vil vi gerne, for det er klart, at vi selvfølgelig skal indrette vores skattesystem på sigt efter de forhold, vi eksisterer under, og det ville da være mærkeligt, med al respekt for min kollega hr. Ole Stavad, hvis det skattesystem, som hr. Ole Stavad stod i spidsen for, skal være det, der eksisterer til evig tid i Danmark.
Derfor vil Socialdemokraterne meget gerne være med til at opfordre statsministeren til at indkalde til forhandlinger om en egentlig skattereform.
Vi kan bygge det på en skattekommission.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt sagde i sit ordførerindlæg, at der var opbrud i dansk politik.
Det er jo rigtigt, det er jeg enig i.
Det er jo rart at se.
Det er Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre enige i.
Vi kan også konstatere, at hr. Naser Khader har sat sig i spidsen for, at der skal laves en skattereform.
Fru Helle Thorning-Schmidt har også sat sig i spidsen for, at der skal laves en skattereform, og jeg er også i spidsen for, at der skal laves en skattereform.
Ville Socialdemokratiets formand ikke opfordre regeringen til allerede nu at sætte sig i spidsen for at forhandle en skattereform?
Hvorfor ikke få det klaret nu, når alle ved, at skatten på arbejde skal ned, og at der ikke er nogen vej udenom?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg mener, at der er meget heldige eksempler på udlicitering og frit valg-ordninger, men der er også meget uheldige eksempler.
Jeg vil mene, at det er op til kommunerne at bestemme, hvornår det er en god idé.
Man har folkevalgte kommunalbestyrelser, som kan tage stilling til det her.
Vi skal ikke blande os i, at en kommunalbestyrelse vælger at udlægge noget gartnerarbejde til en privat udbyder, hvis det er det, som tjener borgerne bedst i den kommune, og det, der sikrer, at de får mest ud af skattepengene.
Så nej, vi har ikke nogen ideologisk holdning til det her.
Vi mener, at kommunerne fuldt ud er i stand til selv at vurdere, hvilke opgaver der skal lægges ud, hvor mange penge de vil bruge på bureaukrati, og hvordan det fungerer bedst.
Vi mener ikke, at det er beslutninger, der skal tages fra Christiansborg.
Det må være op til de folkevalgte ude i kommunerne.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo der, hvor skillelinjen for alvor går.
Fru Pia Kjærsgaard er optaget af generelle tal serviceret fra Finansministeriet, mens vi i SF er optaget af det enkelte menneske, det enkelte barn, den enkelte ældre: Har de fået mere eller mindre hjælp?
De har fået mindre hjælp, dokumenteret i kommunernes egne tal.
Jeg antager, at selv fru Pia Kjærsgaard vil sige, at de nok ikke lyver om tallene.
Så vil jeg spørge til det der med, at de offentligt ansatte skal have mere i løn.
Det er vi jo enige i, og derfor fremsatte vi et forslag, der blev behandlet den 20. januar i år, hvor hr. Kim Christiansen var ordfører for Dansk Folkeparti.
Vores forslag var at lave en lavtlønspulje til hårdtarbejdende omsorgsmedarbejdere i den offentlige sektor – lige præcis dem, fru Pia Kjærsgaard talte om.
Hvad skete der, da vi skulle stemme?
Dansk Folkeparti stemte imod.
Det er da underligt, hvis man brænder for lysten til at få bedre løn for de lavtlønnede omsorgsmedarbejdere, at man så ikke stemmer for de forslag, der kommer i Folketinget.
Det vil jeg sådan set godt have en forklaring på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Nu tillagde hr. Villy Søvndal mig jo et meget stort ansvar før, og det, jeg i hvert fald godt vil påtage mig ansvaret for, er, at det var Dansk Folkeparti, der på sommergruppemødet sidste år kom ind på de tanker om, at de offentligt ansatte simpelt hen var økonomisk underprioriterede.
Det var jo ikke hr. Villy Søvndal, som lige pludselig fandt på det.
Og efter at Dansk Folkeparti havde gjort det, ja, så kom hr. Villy Søvndal med et forslag i Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg takker for svaret.
Det her er jo netop spændende, fordi vi vel alle sammen har en fornemmelse af, at De Konservative i de her spørgsmål står et andet sted end de to andre regeringspartier, end Venstre og Dansk Folkeparti.
Vi ved jo, at hr. Claus Hjort Frederiksen tidligere har været inde på det stærke værdifællesskab ...
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
De emner, hr. Villy Søvndal kommer ind på her, synes jeg ikke rummes af begrebet storsind, måske snarere af begrebet ansvarlighed.
Det siger sig selv, at vi har en forpligtelse i forhold til f.eks. de irakiske tolke, der har hjulpet os i Irak.
Vi vil ikke lade dem i stikken.
Det kunne vi ikke drømme om, og det har vi gang på gang bekræftet over for Folketinget og andre, der måtte være interesseret.
Vi vil tage vare om den situation, når vi kommer tættere på vores tilbagetrækning den 1. august.
Det kan man være sikker på.
For så vidt angår forholdene i asylcentrene, handler det jo også om at leve op til ansvarlighed, og der er tale om en række asylansøgere, som har fået afslag.
Når det gælder irakiske asylansøgere, som har fået afslag, er der ikke nogen, der bliver tvunget hjem.
Og her skal man huske, at forholdene i Irak jo er meget forskellige, afhængigt af hvor man vender blikket hen.
Sikkerhedssituationen er ikke ensartet over hele landet.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det tror jeg både var en rigtig bemærkning og en klog bemærkning af De Konservative.
Jeg ved ikke, hvad fru Pia Christmas-Møller tænkte på – det kan man jo aldrig vide, tanker er jo toldfri – men jeg ved, hvad jeg tænkte på, som er i modstrid med storsind, og det er det, der sker på vores asylcentre.
Jeg vil bare spørge fru Pia Christmas-Møller, om hun er enig i, at det, der sker på asylcentrene, hvor vi holder mennesker i årevis, er det modsatte af storsind, det, der sker med hjemsendelsen af irakere, er det modsatte af storsind, det, der sker, hvis man ikke hjemtager tolke, der har sat livet på spil for vores soldater, er det modsatte af storsind.
Jeg vil bare spørge fru Pia Christmas-Møller, om det var de ting, hun tænkte på.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Det er notorisk forkert konkluderet af hr. Per Clausen – og det ved hr. Per Clausen formentlig godt – for erfaringen siger noget andet.
Det Konservative Folkeparti har år for år været med til at vedtage aktstykker i Finansudvalget, som bærer
de årlige kommuneaftaler igennem, aftaler, som krone for krone kompenserer kommunerne for de opgaver, de bliver pålagt af staten.
For så vidt angår børnepasningsområdet, er det sådan, at pasningsgarantien er blevet finansieret én gang, og vi synes ikke, det er rimeligt, at forældre kan risikere, at der er op til en måneds dage lukket i en daginstitution, og hertil kommer så oveni helligdage og andre feriedage.
En måneds arbejdsdage giver da en ustabilitet og et stress i familierne, som også går ud over arbejdspladserne.
Det er ikke rimeligt, det er ikke fair, det vil vi gerne være med til at sætte på dagsordenen, og det har vi gjort.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Det Konservative Folkeparti tvinger altså kommunerne til at skære ned på nogle andre områder for at opnå en gevinst på det her område, så man fratager kommunerne deres frihed, men også sikrer, at ældre, skoleelever eller andre bliver ramt af nogle nedskæringer, fordi kommunerne skal leve op til nogle løfter, som Det Konservative Folkeparti giver.
Det vil sige, at Det Konservative Folkeparti lover, men de betaler ikke.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Helt kort og præcist: Det Konservative Folkeparti går ikke ind for underfinansiering af opgaver, heller ikke dem, der bliver lagt ud til kommunerne, og derfor er det selvfølgelig oplagt, at vi vil være med til at sikre, at også aftaler i forbindelse med de igangværende kommuneforhandlinger giver kommunerne mulighed for at leve op til de forpligtelser, de har.
Det siger sig selv.
Det har vi gjort tidligere, og det vil vi gøre igen.
Med hensyn til antallet af lukkedage vil vi ikke være med til, at man udhuler pasningsgarantien, som man én gang er blevet kompenseret for, ved at øge antallet af lukkedage op til det absurde.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Det er jo en kendsgerning, at en lang række kommuner allerede nu kan konstatere, at de opgaver, de har overtaget fra amterne, er underfinansieret.
Vil Det Konservative Folkeparti som led i, at man vil afskaffe eller begrænse antallet af lukkedage, tage de nødvendige initiativer til at sikre, at kommunerne kompenseres for de her ekstra udgifter, sådan at de får råd til at leve op til den garanti, som de tidligere har givet?
Eller er det sådan, at Det Konservative Folkeparti bare vil påtvinge kommunerne nogle ekstra udgifter og ikke betale for de løfter, man kommer med?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Der er gennemført en pasningsgaranti, og kommunerne er blevet kompenseret fuldt ud for den pasningsgaranti, og derfor går jeg ud fra som givet, at den pasningsgaranti ikke bare stille og roligt skal udhules ad bagvejen.
Det vil vi ikke være med til i Det Konservative Folkeparti, og derfor har vi sat emnet på dagsordenen.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Fru Pia Christmas-Møller nævnte lukkedagene i daginstitutioner som et stort problem.
Det tror jeg fru Pia Christmas-Møller har ret i.
Men jeg vil stille to spørgsmål i tilknytning til det.
Det første er, om jeg forstod fru Pia Christmas-Møller rigtigt, at det var De Konservatives budskab til børnefamilierne i det her land, at man skulle afskaffe eller begrænse antallet af lukkedage, og så skulle man lave nogle skattelettelser, og så skulle børnefamilierne arbejde mere.
Det første budskab fra De Konservative til børnefamilierne var, at de skulle arbejde mere.
Det andet, jeg gerne vil spørge fru Pia Christmas-Møller om, er: Hvad skal der så skæres ned på i kommunerne, hvis man skal begrænse antallet af lukkedage?
For jeg hørte ikke et ord fra fru Pia Christmas-Møller om, at der skulle følge nogle penge med til kommunerne til at dække de udgifter, der er forbundet med det.