runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Nu er det sådan, at når man skal fortolke loven, går man ind og ser på, hvad baggrunden var for, at den blev indført.
Det er derfor, vi står her og diskuterer; vi sætter os ikke bare ned og stemmer med det samme, men vi diskuterer faktisk og prøver også nogle gange i nogle betænkninger at beskrive, hvorfor vi stemmer, som vi gør.
I forhold til terrorpakken f.eks. har vi - både de partier, der var enige i terrorpakken, og de partier, der var uenige i terrorpakken lavet nogle fortolkninger af, hvordan det her skulle opfattes, som vi har skrevet i en betænkning, og som rent faktisk har fået betydning for udfaldet af retssager.
Det er muligt, at hr. Jesper Langballe synes, at det ikke burde være sådan, men sådan er virkeligheden altså, og vi vil gerne være sikre på, at når vi går ind og stemmer for et lovforslag, bliver den forståelsesramme, som det skal anvendes efter ude i virkeligheden, en forståelsesramme om at tilgodese ytringsfriheden og ikke om, at man kun vil tilgodese ytringsfriheden for nogle og ikke vil tilgodese ytringsfriheden for andre.
Søren Krarup (DF), 2008-04-09:
Jeg vil lige sige til fru Line Barfod, der spurgte om demokratier, og om Dansk Folkeparti ville udvise folk, der var udemokratiske.
Demokrati er ikke nogen ideologi eller nogen idé.
Der er tale om at udvise dem, der krænker dansk lovgivning, når de i øvrigt ikke er danske statsborgere.
Der er ikke tale om, at man gør demokrati til demokratisme, som om det netop var en ideologi.
Fru Line Barfod taler om at skille stat og kirke, fordi hun så vil skabe et, om man så må sige, renere offentligt rum.
Er fru Line Barfod ganske uden viden om, at den klarhed, den rene tone, den saglige facon, der består i, at man taler uden at blive fornærmet, hænger meget nøje sammen med, at det er en evangelisk-luthersk kirke, der sætter betingelserne?
Hvis hun læste lidt Martin Luther, ville hun opdage, at det ikke var fromme ord og pæne følelser, der drev ham, men at det var klarhed og viljen til at sige en ubehagelig sandhed.
Og det er måske netop det, der hænger sammen med, at der er en kirke, som sætter betingelserne her i landet.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Først til det om Dansk Folkepartis krav om udvisning: Dansk Folkeparti har rejst krav om, at man kan udvise folk, der er kommet med demokratifjendtlige ytringer, i kølvandet på den embedsmandsrapport, der kom i 2005, hvor embedsmændene nævnte det som et blandt mange tiltag, man kunne iværksætte.
Det har Dansk Folkeparti flere gange presset på for skulle gennemføres; der har heldigvis endnu ikke været flertal for det.
Hvad angår kirken, har jeg ikke lyst til at gå ind i nogen teologisk diskussion.
Jeg mener, at det er lige så vigtigt, at vi bruger vores ytringsfrihed til at gå imod de ytringer, vi er imod.
Jeg mener, det er utrolig vigtigt, at vi går ud og demonstrerer mod nazister, mod Hizb-ut-Tahrir og mod mange andre, som er imod demokratiet.
Det mener jeg er en langt bedre måde at bekæmpe dem på end ved at forbyde dem, som Dansk Folkeparti ønsker.
Søren Krarup (DF), 2008-04-09:
Det med, at Dansk Folkeparti skulle udvise dem, der ikke har demokratiske meninger, er det rene nonsens.
Det er og bliver et spørgsmål om lov, om overtrædelse af loven, og selvfølgelig ikke, om man har nogle bestemte meninger.
Vi ved nemlig godt, hvad frihed betyder, også ytringsfrihed.
Jeg kan selvfølgelig ikke begynde at ridse hele det åndshistoriske perspektiv op, men jeg kan kun sige ganske kort og afsnuppet, at det kun er der, hvor kristendommen skriver dagsordenen og derfor afviser blasfemiparagraffer, at der er en fri og åben debat.
Det kunne fru Line Barfod f.eks. se ved at læse lidt enten fra reformationstiden eller måske af moderne dansk kirkehistorie; jeg skal gerne give hende en redegørelse for eksempler på Tidehvervs polemiske facon, som også hænger sammen med, at man ikke har nogen fine fornemmelser.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Jeg synes, det er væsentligt at gå ind og se på, hvor ofte bestemmelsen blev brugt, også efter at grundloven blev indført.
Jeg synes, det er nogle meget voldsomme domme, man er kommet med igennem tiden, og mig bekendt har man i den periode haft en holdning om, at Danmark var et kristent land.
Jeg mener, at det taler for, at vi holder op med at beskytte det; både statsanerkendte samfund og andre har en opdeling med adskillelse af kirke og stat, så folk kan have deres religion og religionsfrihed for sig selv.
Det er ikke noget, vi som stat skal gå ind og deltage i.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Det er jo en ejendommelig oplevelse at høre, at Det Radikale Venstre nu skal jeg være retfærdig og sige nogle i Det Radikale Venstre, for jeg kan forstå på ordføreren, at Det Radikale Venstre er delt - og hele venstrefløjen er blevet så omsorgsfulde over for krænkede religiøse følelser, at de slår syv kors for sig ved tanken om at afskaffe blasfemiparagraffen.
Synes hr. Simon Emil Ammitzbøll egentlig ikke selv, at det er et mærkeligt billede, at den venstrefløj, der afskyr al religion, pludselig er blevet så omsorgsfuld?
Man må beskytte de religiøse følelser.
Hvorfor mon?
Det er et helt åbent spørgsmål til hr. Ammitzbøll.
Skulle det være, fordi det er politisk korrekt, og fordi det er islamisterne, der raser og vil bruge blasfemiparagraffen?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Dansk Folkeparti har ment, at vi endnu en gang skal diskutere en ændring af straffeloven med henblik på at ophæve straffelovens blasfemibestemmelse.
Den bestemmelse har jo ikke været brugt, i hvert fald ikke ført til dom, siden 1938.
Man kan altså på den ene side argumentere med, at når den ikke har været brugt i så mange år, hvorfor så overhovedet gøre sig nogen anstrengelser for at afskaffe den?
Man kan også argumentere imod forslaget ved at sige, at der skal være mulighed for at sætte grænser for, hvor meget man kan svine andre menneskers religiøse følelser til.
Man kan være for bestemmelsen med begrundelsen, at uenighed om religiøse spørgsmål ikke berettiger til at nedgøre andre eller forhåne deres religion.
På den anden side kan der også være argumenter, der taler for forslaget.
Det kan tale for forslaget, at blasfemiparagraffen giver religion og religiøse følelser en særstilling, som vi ikke ønsker.
Det kan også tale for, at vi allerede beskytter mennesker gennem bl.a. straffelovens § 266 b eller via injurielovgivningen.
Men lige meget hvad, så er det vigtigt for os at understrege, at vi sådan set synes, at man i udgangspunktet skal opføre sig ordentligt over for andre mennesker, tale ordentligt til andre mennesker, tale ordentligt om andre mennesker, lige meget om man bevarer eller afskaffer blasfemiparagraffen.
Det er ikke nogen hemmelighed, og derfor er det heller ikke nogen stor afsløring, at der også denne gang i den radikale folketingsgruppe er folk, der synes, at det kunne være en god idé at afskaffe blasfemiparagraffen, og at der ligesådan er folk, der mener, at det ville være en god idé at bevare blasfemiparagraffen.
Der er såmænd også folk i den radikale folketingsgruppe, der er i tvivl om, hvorvidt man skal bevare eller afskaffe blasfemiparagraffen.
Der er måske ligefrem folk, der er i bevægelse i begge retninger, hvem ved.
Pointen er, at vi synes, at SF's forslag om, at vi i Retsudvalget får lavet en høring om, hvilke konsekvenser det egentlig vil få, hvis vi afskaffer blasfemiparagraffen, er en rigtig god idé.
Så kan vi få et bedre grundlag, et mere oplyst grundlag at tage stilling til det her spørgsmål på.
For ellers ender vi jo med at stå her hvert halvandet år, når hr. Jesper Langballe igen fremsætter forslaget, og tale om, hvad vi tror der vil ske, hvilke konsekvenser vi tror det kan have.
Vi synes, at det kunne være interessant at få en sådan høring, og på den måde har vi forenet de forskellige synspunkter i den radikale folketingsgruppe.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Der er jo forskel på en saglig debat og så det bevidst at forfølge en bestemt religion som f.eks. islam, og det mener jeg bestemt ikke at vores formand har været ude at gøre.
Vi er, som jeg sagde, og det vil jeg gentage, meget usikre på, om bunden ikke går helt ud af debatten om islam, og det er simpelt hen det sidste, vi ønsker os i SF.
Hvis den her høring viser, at man uden videre kan fjerne blasfemiparagraffen, jamen så vil vi da stemme for.
Men jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får de personer ind, både dem, som taler for blasfemiparagraffens afskaffelse, og dem, som taler imod.
Det er helt essentielt, at vi alle sammen bliver klogere.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Ytringsfriheden i funktion består jo deri, at den enkelte ytrer sig.
Det er slet ikke det, vi skal tage stilling til her.
Det, vi skal tage stilling til her, er, om der skal være grænser for ytringsfriheden, ikke hvordan Petersen og Poulsen skal forvalte deres ytringsfrihed.
Hvis vi lavede love for det, ville vi jo afskaffe ytringsfriheden.
Og der er det, at ordføreren fra SF nu siger - hvor SF jo altså tidligere sagde, at ytringsfriheden skulle være ubegrænset - at der alligevel skal være grænser, for det kan også blive for galt.
Det er et politisk synspunkt, at ytringsfriheden kan gradbøjes, at den ikke er ubegrænset.
Fint nok, så ved vi, at i dag er det SF's synspunkt.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Spørgeren kan mene, hvad han vil, men i SF indstiller vi stadig til en høring, hvor vi gerne vil tage det her lovforslag op.
Søren Krarup (DF), 2008-04-09:
Jeg har nævnt før, at ministeren jo i sin indledende redegørelse understregede, at det hele handlede om måden, man talte på.
Det vil naturligvis sige, og det vil ordføreren sikkert give mig ret i, at dermed har man også sagt, at det afgørende i en debat er formen.
Nu brugte ordføreren lige udtrykket anstændighed.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at når man gør anstændigheden til det afgørende, når man gør formen til det afgørende, har man forskrevet sig til noget, der i egentlig forstand er usagligt, for så handler det ikke om det, man siger, men om måden, man siger det på?
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det faktisk - og der vil jeg tillade mig at tale på basis af, jeg er lige ved at sige 50 års erfaring - er ødelæggende for en saglig debat, at det hele kommer til at handle om formen?
Det betyder, at man lægger op til en fornærmethed, som udelukker, at der netop kan tales frit om den sag, det hele drejer sig om.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Det handler naturligvis ikke kun om formen.
Det handler også i høj grad om indholdet, og jeg mener faktisk ikke, at man kan skille de to ting ad.
Søren Krarup (DF), 2008-04-09:
Så synes jeg, at jeg har lyst til at sige, at det faktisk er det, der sker, når man laver en blasfemiparagraf, som jo lægger op til, at det er hele formen, der skal føre til, at man kan anklage sin modpart for at være uanstændigt krænkende.
Et ord som krænkelse, det er dog utroligt, at det skal kunne danne baggrund for en lovgivning.
Man kender jo små børn, der er fornærmede.
Giver man sig så til at frede deres fornærmelse?
Jeg synes altså - og det er jeg sikker på at ordføreren i en rolig stund ville give mig ret i - at denne blasfemiparagraf og hele denne dyrkelse af formen lægger op til en afsporing af en saglig debat offentligt set, som giver mulighed for virkelig at tale frit til hinanden.
Det er og bliver - og det er jeg fuldstændig sikker på at ordføreren er enig med mig i - en krænkelse af friheden, der ligger i denne dyrkelse af at være krænket.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Sagen er jo, at der ikke er sket nogen som helst forandring siden da, der skulle medføre, at vi har truffet en anden beslutning eller fået en anden holdning.
Intet som helst er sket, der kan begrunde, at vi skulle ændre holdning.
Ikke i dag, men ved tidligere behandlinger mener jeg at have hørt, at der var nogle, der i forbindelse med § 140 gav udtryk for, at det nu var rart nok med en mentalhygiejnisk bremseklods.
Se, sådan et udtryk ville jeg jo aldrig kunne finde på at bruge, men jeg syntes alligevel, at det var en malende beskrivelse i den sammenhæng.
Når vi fra konservativ side fortsat holder fast i, at vi ønsker en § 140, at vi altså har en sådan blasfemibestemmelse, er det, fordi vi synes, det er gavnligt, og det er godt.
Det har vi fra konservativ side intet behov for, overhovedet ikke.
Der har ikke på noget tidspunkt været så meget som skyggen af behov for at drive spot med eller forhåne et lovligt bestående religionssamfund.
Det har der ikke.
Jeg har heller ikke hørt andre have behov for at kunne drive spot med og forhåne.
Det har jeg ikke hørt nogen andre have behov for.
Så hvis der ikke er nogen, der har det behov, hvis der ikke er nogen, der ønsker det, er der jo ingen grund til at fjerne en sådan bestemmelse; så er det sådan set fint nok, at den står der.
Det medfører og bevirker, at vi har en god og saglig og sober debat, og det ønsker vi fra konservativ side, og derfor afviser vi forslaget igen.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Jeg må sige, at jeg tror, jeg tabte underkæben lidt, da hr. Tom Behnke sagde, at siden vi fremsatte dette forslag første gang, er der ikke sket noget som helst, der har ændret situationen.
Det er jo altså et åbent og ærligt vidnesbyrd om, at Det Konservative Folkeparti har meldt sig fuldstændig ud af den verden, der har brændt omkring dets vugge.
Det Konservative Folkeparti har overhovedet ikke bemærket, at der har været en Muhammedkrise, og at der har været vilde kræfter i gang.
Det Konservative Folkeparti har ikke lagt mærke til, at spørgsmålet om ytringsfriheden pludselig - så at sige - er blevet et spørgsmål om daglig kamp.
Hvis jeg må være lidt grov, er det faktisk også det indtryk, jeg har haft af Det Konservative Folkeparti.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Det var da en fantastisk sammenrodning af begivenhedernes gang i dette land.
Tænk at svinge sig så højt op som til: Verden står i brand, vilde kræfter, Muhammedtegninger.
§ 140 har ikke forhindret, at der blev tegnet en Muhammedtegning; § 140 har ikke bevirket, at nogen er blevet straffet for at have tegnet en Muhammedtegning; § 140 har på ingen måde stået i vejen for det, der er sket under hele den proces, som hr. Langballe her taler om. Så en § 140 eller ikke en § 140 havde ikke ændret et komma i disse vilde menneskers sætten ild til hele byen i anledning af Muhammedtegningerne, overhovedet ikke.
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om § 140, og den har ikke forhindret tegninger af nogen art, og derfor er der ikke nogen grund til at ophæve den paragraf.
Så vi har fulgt med, men vi har fulgt med i realiteterne og sammenhængen mellem det, der er sket, og § 140.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-09:
Det er jo en utrolig begrebsforvirring, når hr. Tom Behnke mener, at for at slås for ytringsfriheden på det lovgivningsmæssige plan, sikre ytringsfriheden mest muligt i Folketinget - i det her tilfælde ved at gå ind for en afskaffelse af blasfemiparagraffen - skal man selv have nogle vilde lyster i retning af at udstøde saftige blasfemier.
Kunne hr. Tom Behnke ikke forestille sig, at der kunne være en lovgivningsmæssig interesse i at sige, at ytringsfriheden ikke kan gradbøjes.
Hr. Tom Behnke har jo ret i, at blasfemiparagraffen ikke betyder en pind.
Somme tider fejer man flueligene ud fra under køleskabet, de skal ikke ligge der til evig tid.
En død lov skal væk.
Det kunne jo være, at den sendte et signal til visse mennesker om, at de bare skal pleje deres krænkede religiøse følelser, og så vil de få medhold af samfundet.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
§ 140 forhindrer ikke en eneste ytring.
Den forhindrer ikke, at man kan tale frit om tingene, om forskellige emner, også religiøse emner.
Det, som § 140 forhindrer i sin ordlyd, er at drive spot med eller forhåne et lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse.
Det ønsker vi at holde fast i.
Så enkelt er det.
Til argumentet om, at paragraffen ikke har været brugt, og at vi derfor lige så godt kan ophæve den, vil jeg sige, at hvis der ikke var nogen, der slog hinanden ihjel, skulle vi så også ophæve straffelovens § 237 om, at det er ulovligt at slå ihjel, bare fordi den ikke blev brugt?
Nej, selvfølgelig skal man ikke gøre det.
Det er da smukt, at man for en gangs skyld har formået at vedtage en paragraf, som befolkningen retter sig efter.
Tænk, hvis det var gældende for alle de andre paragraffer, vi laver her i huset, at befolkningen simpelt hen sagde: Det er i orden, det respekterer vi, det retter vi ind efter.
Det ville være skønt.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Nu er det jo ikke en hvilken som helst krænkelsessag, som kan rejses efter paragraffen om blasfemi.
Der skal tilsyneladende være tale om meget, meget grove krænkelser, så der er jo ikke noget til hinder for ytringsfriheden som sådan.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Dansk Folkeparti har indtil flere gange i løbet af debatten i dag hævdet, at den her paragraf om blasfemi er ubetydelig, så derfor kan vi lige så godt slå en streg over den, fjerne den.
Det kan derfor undre mig, at Dansk Folkeparti lægger så meget energi i at få den fjernet, og jeg kunne da godt have en ond fornemmelse af, at selv om man har streget bemærkningerne til sidste forslag, ligger de stadig væk som en eller anden ond skygge over det her forslag.
Til kritikken vil jeg sige, at SF er et parti, der er åbent over for samfundet.
Vi er åbne over for de professorer, som har hævdet for og imod afskaffelsen af blasfemiparagraffen.
Vi synes, at det er uendelig meget vigtigere, at vi lytter, bliver kloge og finder ud af, om det er mere forsvarligt at afskaffe blasfemiparagraffen end at gå ud og lave en handling, som måske får nogle utilsigtede konsekvenser.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-09:
Forslaget her er jo kendt stof.
Der er tale om et forslag, som har været behandlet i udvalget, hvor der ikke var tilslutning til det, og indledningsvis vil jeg sige, at Dansk Folkeparti har den samme holdning til forslaget som for godt et år siden.
Det foreslås, at virksomheder, der installerer og monitorerer tv-overvågning, skal være underlagt en autorisationsordning.
Dette forslag er efter Dansk Folkepartis mening at skyde gråspurve med kanoner.
Den byrde, man vil pålægge virksomhederne med en sådan ordning, står ikke mål med den politiske hensigt, og samtidig må man forvente, at virksomheder, der beskæftiger sig med denne branche, har sat sig ind i den gældende lovgivning og de gældende regler.
Forslaget om at indføre mulighed for, at ansatte kan få godtgørelse, hvis de er blevet krænket i forbindelse med tv-overvågning, kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig.
Det er Dansk Folkepartis overbevisning, at de eksisterende muligheder i loven er tilstrækkelige.
Vi har § 26, den har været i brug for ikke ret lang tid siden, og der er blevet udbetalt erstatning for tort.
Forslaget vil derfor sætte tv-overvågning over anden lovgivning rent sanktionsmæssigt, hvilket vi på ingen måde kan gå ind for.
Vi skal nødig havne i et skrækscenario som det, vi har set med hensyn til bod i forbindelse med ansættelseskontrakter.
Den sidste del af forslaget kan Dansk Folkeparti heller ikke umiddelbart støtte, da vi synes, det er lige i overkanten, at al tv-overvågning skal registreres.
Det meste af den overvågning, der finder sted, omfatter nemlig dagligdags gerninger.
Derudover har Datatilsynet bemærket, at det ikke har problemer med at finde frem til de ansvarlige, hvis der er behov for at efterforske en overvågning.
Datatilsynet kan også tage fat i sagen på baggrund af henvendelser fra borgere eller ansatte, der ønsker at få tjekket det opsatte udstyr, så på baggrund af dette kan vi ikke se, at der er kommet noget nyt frem i forslaget siden sidst.
Men vi vil selvfølgelig følge området nøje.
Med disse kommentarer vil jeg blot meddele, at Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget.
Hanne Agersnap (SF), 2008-04-09:
Tak for det.
Forslaget her indebærer, som det lige er blevet gennemgået, tre stramninger i forbindelse med tv-overvågning, nemlig to stramninger i tv-overvågningsloven og en i loven om personoplysninger.
Stramningerne går ud på en autorisationsordning, godtgørelsesbestemmelser og en anmeldelsesordning, så Datatilsynet ved, hvad det er, det skal føre tilsyn med.
De tre stramninger er positive.
De vil i en vis udstrækning kunne begrænse de krænkelser af borgere og ansatte, der kan ske på grund af tv-overvågning, og de kan også sikre, at der bliver ført tilsyn med, at de, der gør brug af tv-overvågning, er ordentligt inde i, hvordan den må bruges. Vi er for de tre stramninger, men vi kunne ønske os en yderligere stramning.
Hvis det er meningen, at tv-overvågning udelukkende skal bruges til kriminalitetsbekæmpelse og -forebyggelse, ser vi egentlig ingen grund til, at andre end politiet skal kunne se billederne.
Faren ved, at andre kan se billederne, er jo simpelt hen, at der bliver begået selvtægt.
Vi har set eksempler på, at formodede kriminelle er blevet lagt ud på YouTube, simpelt hen for at opfordre til hetz eller andre former for forfølgelse af de mennesker.
Vi mener, at hvis man formoder, personer er kriminelle, skal man sige det til politiet, og så kan politiet vurdere, om det er noget, de skal bede offentligheden om at være med til at forfølge.
Derfor vil vi meget gerne foreslå en yderligere stramning, gående ud på at tv-overvågning bliver krypteret.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Det Radikale Venstre er generelt betænkelig ved den øgede adgang til tv-overvågning, der blev åbnet op for med den seneste lovændring, som blev vedtaget i folketingssamlingen 2006-07.
Vi synes, man er gået alt for langt i forhold til, hvor meget borgernes færden i det offentlige rum kan overvåges.
Ikke kun derfor, men i forlængelse heraf,
synes vi, det er et utrolig godt forslag, Socialdemokraterne har fremsat.
Der er forslag om autorisation for installation af og kontrol med tv-overvågningsanlæg, og der er krav om anmeldelse til Datatilsynet om behandling af personoplysninger i forbindelse med tv-overvågning.
Når nu Folketingets flertal har sagt ja til, at man kan blive overvåget fra den ene ende af gaden til den anden ende af gaden, og når man kan blive overvåget med kamera både det ene sted og det andet sted, synes vi egentlig, det samtidig burde sikres, at overvågningsudstyr er installeret korrekt og inden for lovgivningens rammer; at Datatilsynet sikrer en ordentlig kontrol af, at det sker, og at optagelserne bliver krypteret, sådan som det blev foreslået fra SF's ordførers side.
I virkeligheden synes vi også, det er ganske fint, at der - hvis der i strid med loven sker misbrug og krænkelser i forbindelse med tv-overvågning - kan gives nogle klækkelige godtgørelser.
Så alt i alt er vi positive over for forslaget, og vi går gerne sammen med SF om at stille et ændringsforslag, så optagelserne også bliver krypteret, så de ikke bare kan flyde frit, bl.a. på nettet, efter forgodtbefindende hos dem, der nu engang har sat overvågningssystemet op.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Vi synes, det er dybt bekymrende med den udvikling, der er, hvor der bliver mere og mere overvågning alle steder; der er efterhånden ikke mange steder, hvor man kan gå uden at være overvåget.
Vi synes også, der er behov for, at Datatilsynet får yderligere ressourcer til at føre et ordentligt tilsyn med alle de mange steder, hvor der efterhånden foregår overvågning.
Vi mener, det er dybt bekymrende, især for ansatte, at være under konstant tv-overvågning.
Der er tidligere fremlagt mange eksempler på, at folk simpelt hen kan blive syge af at være overvågede.
Vi synes, man må prøve at se på, hvad der kan gøres på andre måder, hvis man fra arbejdsgivernes side er nervøse for, hvad der foregår på arbejdspladsen.
Vi synes altså, det et godt forslag, der er fremsat af Socialdemokraterne, og vi vil gerne støtte det.