runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Tak for det.
Ja, det kan blive kort eller langt, det kan andre jo også bestemme.
Når man kigger på, hvad det var, der skete i starten af september, og hvis noget tilsvarende opstår en gang til, må man tænke: Hvad er så buddet på, hvordan man skal håndtere det?
Skal man igen bare lade folk rende rundt på motorvejene?
Skal man igen bare acceptere, at lovlydige borgere må vige pladsen, fordi det vælter ind med illegale immigranter i Danmark?
Skal man acceptere, at folk hopper over togskinnerne en gang til?
I vil jo sådan set igen acceptere de kaotiske tilstande, som der var, og det er jo det, som ikke er værdigt for et retssamfund.
Et flertal i Folketinget leverer nogle svar.
Så er der nogle her, der ikke kan lide svarene, og det er selvfølgelig helt i orden, men jeg synes, man skylder at sige, hvad der så er alternativet.
Det er jo fair nok, hvis man mener, at alternativet er, at vi så bare gennemlever det en gang til, som vi så i starten af september, men så sig det dog åbent og ærligt, fordi der kunne de fleste da se, at der ikke var styr på så meget hertillands.
Så jeg synes, at det er fint nok, at man kritiserer, jeg synes, at det er fint nok, man er imod, men jeg synes også, at man så skylder at levere nogle svar på, hvad det er, man vil sætte i stedet for.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Man skal jo ikke blande sig i et godt skænderi mellem venner, men det var da en meget hård kritik af ministeren, for som jeg kunne høre det, var det jo kun ministeren, der ikke kunne svare åbent og ærligt og ligefremt på, om man syntes, at situationen i starten af september var håndteret værdigt, som statsministeren sagde, eller skulle håndteres efter de hjemler, som man nu ønsker indført i fremtiden.
Det kunne vi ikke få noget svar på, ligesom stort set alt andet jo svæver frit i luften.
Jeg vil gerne tilstå, at hr. Martin Henriksen giver meget klare svar, og derfor er der måske også en mulighed for nu at få afklaret nogle af de centrale spørgsmål fra Dansk Folkepartis side, nemlig spørgsmålet om, om det er hensigten med det her at sikre, at ingen rejser igennem Danmark med henblik på at søge asyl f.eks. i Sverige eller i Norge eller i Finland for den sags skyld.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Hvis man gennemfører det her lovforslag, vil det jo stadig væk være sådan, at der er folk, der rejser igennem Danmark og benytter Danmark som et transitland.
Der har vi jo andre forslag fra Dansk Folkepartis side til, hvordan man skal håndtere det.
Det her forslag går jo på den situation, som vi så i starten af september – en situation, hvor man oplever kaotiske tilstande, hvor man oplever, at der ikke bliver grebet ind fra myndighedernes side over for de mange, mange tusinde, der opholder sig illegalt i Danmark, og at der ikke er tilstrækkelige muligheder for at tilbageholde dem for at få styr på, hvem der opholder sig i Danmark.
Det er jo den situation, som det her lovforslag er møntet på.
Så er det da rigtigt nok, at Dansk Folkeparti og regeringen ikke så helt ens på den situation, der opstod i starten af september, men i modsætning til Det Radikale Venstre vil jeg da trods alt kvittere over for regeringen for, at den handler på den måde, at hvis en lignende situation opstår igen, så har man trods alt bedre redskaber til at håndtere den.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-18:
Venstre er jo Danmarks Liberale Parti, og hvis man er liberal, må noget af det vigtigste være at værne om menneskers frihed.
Derfor må det jo være noget af det mest uliberale at tage folks frihed og så endda på ubestemt tid.
Derfor har jeg glædet mig til sådan at høre, hvad argumentationen fra en ren liberal regering var for det.
Jeg kan så forstå på udlændinge-, integrations- og boligministeren, at det er, fordi dommerne ikke kan nå at give de her mennesker en rettergang.
Og samtidig kan udlændinge-, integrations- og boligministeren så ikke svare på, hvor lang tid der så går, før de kan komme for en dommer.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål.
Der må vel ligge en eller anden beregning, en eller anden forventning bag, og man må jo også kunne sige, hvornår de så kommer for en dommer, hvis det ikke er inden for 3 dage.
Der må jo være nogle dommere, der har sagt, hvornår de så kan nå det – når nu det er det, der er argumentet.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Altså, jeg vil mene, at det er vanskeligt at udsende folk til Sverige, som ikke på noget tidspunkt har været i Sverige, men der er jo andre muligheder.
Vi ser gerne fra Dansk Folkepartis side – og det ligger jo ikke i det her lovforslag – at der kommer en mere effektiv grænsekontrol, og at man sådan set, hvis der opstår tilsvarende kaotiske tilstande, hvis asylsystemet i Tyskland eksempelvis bryder sammen, så gør en indsats for at afvise folk ved grænsen, med henvisning til at de så må søge asyl i Tyskland, som alt andet lige må være at regne for et sikkert land.
Men det ligger jo ikke i den her lovpakke.
Det, der ligger i den her lovpakke, er, at hvis der opstår tilstande, som minder om eller måske endda er værre end dem, vi så i starten af september, så vil der være bedre muligheder for ordensmagten til at skride ind og få styr på situationen, og det har vi brug for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Jeg synes også, det er lidt interessant, hvad DF egentlig gerne vil, i forbindelse med det her lovforslag, for når folk så skal tilbageholdes for at blive registreret – de skal have taget fingeraftryk osv. – hvad skal politiet så gøre med dem?
Jeg kan forstå, de ikke skal sendes til Sverige.
Skal de sendes tilbage til Danmark?
Hvad hvis de i det øjeblik siger, at de egentlig er blevet registreret mod deres vilje, og at de ikke vil være i det land, skal de så have asyl i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Som reglerne er i dag, er der jo mulighed for, at man kan indgive en ansøgning om asyl.
Sådan er reglerne jo i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Nu er de fleste af de folk, der kommer her, jo fra Syrien, Afghanistan osv., og rigtig mange af dem vil jo højst sandsynligt have ret til asyl, som jeg hørte det – og det er jo ikke ud fra eller andet hensyn til DF's egen politik.
Men jeg undrer mig bare lidt over, at man tilsyneladende vil tilbageholde folk, uden at de stilles for en dommer, for at registrere dem.
På den måde har man vel så også en forpligtelse til at håndtere en asylansøgning.
Det må ordføreren svare på, hvis ordføreren vil.
Men jeg vil høre ordføreren, for det fik jeg ikke spurgt om før, om ordføreren vil komme med et bud på, hvor længe man maksimalt kan sidde tilbageholdt, eventuelt med sine børn, uden at blive stillet for en dommer.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Det spørgsmål er der jo blevet svaret på gentagne gange.
Det er fair nok, at man ikke bryder sig om svaret, men det, der sådan set var min pointe med at gå her op – og jeg kan godt se, at det nok er lidt svært at trænge igennem med det budskab – var, at de, der har kritiseret og kritiseret det her lovforslag, også skylder at levere nogle svar på, hvordan de så vil håndtere en situation, hvor der kommer rigtig, rigtig mange mennesker til Danmark, hvor vi oplever kaotiske tilstande, og hvor politiet har behov for at fastholde folk i en periode eksempelvis for at kortlægge, hvem de er, for bare at have nogenlunde styr på situationen.
Det er jo det, som det her lovforslag forsøger at levere nogle svar på.
Det er fair nok, at man ikke bryder sig om de svar, men så skylder man jo selv at sige, hvad man vil, medmindre man så mener, at vi igen skal acceptere tilstande, hvor det er fuldstændig åbenlyst for enhver – hvor selv en blind kan se det – at der ikke er styr på tingene.
Det vil vi ikke acceptere fra Dansk Folkepartis side.
Vi synes, det er så afgørende at passe på vores land og sørge for, at de mennesker, som er født og opvokset i det her land, og som er lovlydige borgere, kan se, at myndighederne gør en indsats for, at der bare er lidt styr på tingene.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Hvis hr. Martin Henriksen sådan lige tænker sig om, hvad synes hr. Martin Henriksen så egentlig er værst: At der er nogle flygtninge, som har gået på danske motorveje – og bevares, det er korrekt, at det er ulovligt at gå på en motorvej; der må kun køre biler og motorcykler og sådan noget, man må i hvert fald ikke gå der – eller at der er mennesker, som tvinges på flugt fra bl.a. ekstremistiske islamister i Islamisk Stat?
Jeg spørger, fordi det virker, som om Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen er betydelig mere optaget af, at der er flygtninge, som har gået på veje i Danmark, hvor det er ulovligt at gå, end at der er tale om mennesker, hvis liv er i fare.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Igen: Det er prisværdigt, at man får klare svar fra hr. Martin Henriksen, for det er noget klarere end det, ministeren sagde, som jo ikke var, at hvis en situation som den i starten af september opstod igen, så var det det, hjemlerne tog sigte på.
Der fik jeg meget stor kritik for på den måde at lægge ministeren ord i munden.
Men jeg må jo erkende, at hr. Martin Henriksen nok er nærmere regeringen, end jeg er – i hvert fald på det her område.
Men hvis man tager folk, som ikke søger asyl i Danmark, og frihedsberøver dem, så er det, sådan som jeg læser lovgivningen, jo med henblik på udsendelse.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Martin Henriksen mener, at man kan udsende folk til Sverige, som endnu ikke har været i Sverige?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Nu siger fru Lotte Rod, at fordi hjemlerne ikke var der, så overvejede vi ikke at gøre det.
Nej, jeg kan i hvert fald garantere for, at vi kommer ikke til at administrere imod gældende lov.
Så det har fru Lotte Rod da fuldstændig ret i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Jeg tror, vi er ret chokerede i salen over, at ministeren under ministeransvar ikke vil give os et svar på det helt rimelige spørgsmål: Hvor længe kan man maksimum sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer?
Altså, ministeren skal svare Folketinget, det ved alle og enhver.
Ud fra det kan vi jo kun konkludere, at der ikke er nogen øvre grænse.
Ministeren må da svare på, hvor længe man maksimalt kan siddet frihedsberøvet.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Det har både jeg og tidligere ordførere svaret på, nemlig at under normale omstændigheder er det de 3 gange 24 timer.
Men det er jo lige præcis det, der ligger i det her lovforslag, nemlig at under helt, helt særlige omstændigheder kan man suspendere den regel, og det er det, der er svaret på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Jeg er fuldstændig målløs.
Altså, jeg ved nærmest ikke, hvad jeg skal spørge om.
Jeg synes, det er foragt for Folketinget.
Vi spørger: Er maksimum 3 måneder, 6 måneder, 12 måneder, når den her suspension er i gang?
Men vi må jo konkludere, at der ikke er nogen maksimumsgrænse.
Ministeren skal svare på vores spørgsmål, og vi har spurgt enslydende: Hvad er den maksimale tidsperiode, man kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer, når ministeren egenhændigt sætter de her suspensionsperioder i gang?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Svaret er, at man selvfølgelig hurtigst muligt skal for en dommer, men vi kan komme i en situation, hvis der kommer et meget, meget stort antal, der skal registreres, hvor man jo ikke kan sætte en maksimumsgrænse på.
Så jeg synes sådan set, der er svaret fuldstændig klart på det, både fra min side og fra øvrige ordføreres side.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Det er jo typisk sådan, når man pr. lov giver ministre bemyndigelser, at så tilkendegives der enten i bemærkningerne eller på anden vis i forbindelse med lovbehandlingen, under hvilke forudsætninger ministeren vil anvende disse bemyndigelser.
Derfor vil jeg bare endnu en gang indtrængende anmode om, at man tilkendegiver, om det er en situation svarende til den, der var i den første weekend i september, man sigter til, om der skal mere til, om der skal mindre til, eller hvad det er for en situation, der kan udløse en sådan suspension.
Det er på trods af alt det hastværk, der er her – eller man kan næsten sige på grund af alt det hastværk, der er her – helt afgørende at kunne svare på, for ellers er det jo en total blankocheck, der fuldstændig lægger retsstaten i hænderne på ministeren.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Der er jo mange ting, der skal vurderes i sådan en forbindelse.
Men dagene omkring den 6. september var nogle af de dage, hvor man kunne overveje at lade de her ting træde i kraft.
Der er ingen af os – heller ikke i Radikale Venstre, tror jeg – der ønsker, at de her bemyndigelser skal tages i brug.
Vi kan jo ikke bringe os selv i en situation, hvor vi så ikke kan gribe ind.
Her synes jeg i virkeligheden, at Radikale Venstre i stedet for burde stå på den anden side af det her og sige: Selvfølgelig er det helt, helt afgørende, at vi sørger for, at der er ro og orden, og at vi har de bemyndigelser, de muligheder, der skal til, hvis situationen opstår.
Der er ingen, der ønsker, at situationen skal opstå, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Jeg tror, vi fandt anledning til i forbindelse med den weekend for 2 måneder siden at rose regeringens håndtering dengang.
Men jeg kan forstå, at man selv er blevet ked af det arbejde, man udførte ved den lejlighed, siden man nu har brug for ekstraordinære hjemler til en tilsvarende situation.
Man skal jo have lov at være kritisk over for sig selv, om jeg så må sige, men vi fastholder nu, at vi synes, det var en udmærket håndtering.
Men siden da er der vel i runde tal passeret de her omkring 50.000 personer igennem Danmark, og det, jeg så vil spørge om, er: Er det dem, der, hvis de her hjemler havde været til stede dengang og med ministerens egne ord var blevet bragt i anvendelse i en situation, der var tilsvarende, der skulle have været frihedsberøvet med henblik på udsendelse?
Det var jo ikke asylansøgere, det var ikke folk, der ville søge asyl her.
Så de skulle have været frihedsberøvet med henblik på udsendelse, for det er jo det, der hjemles, og man kan suspendere fra kravet om, at det er de 3 gange 24 timer, med henblik på at sikre udsendelse.
Hvis de 50.000 mennesker havde været frihedsberøvet med henblik på at sikre udsendelse, så vil jeg gerne spørge: Udsendelse, hvorhen?
For jeg går ud fra, at man ikke kan sende folk, der endnu ikke har været i Sverige, ud til Sverige.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Altså, for det første vil jeg meget gerne have mig frabedt, at hr. Morten Østergaard lægger mig ord i munden.
For det, jeg sagde om dagene omkring den 6. september, var, at man kunne overveje at bringe det her i anvendelse, at man kunne vurdere, hvorvidt det skulle bringes i anvendelse.
Så derfor vil jeg meget gerne have mig frabedt, at hr. Morten Østergaard igen lægger mig ord i munden.
Når det er sagt, er spørgsmålet her, at de her mennesker kan blive frihedsberøvet med henblik på enten en registrering, så vi ved, hvem det er, der rent faktisk opholder sig i Danmark – jeg går også ud fra, at hr. Morten Østergaard ønsker at vide, hvem det egentlig er, der opholder sig i Danmark i sådan en situation – eller at de jo kunne søge asyl.
Det er det, der er tale om.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Tak for det.
Ministeren siger selv, at det er vidtgående beføjelser, som skal benyttes i særlige situationer.
Vi bliver altså nødt til at komme lidt nærmere, hvad de særlige situationer så er.
Når nu ministeren ikke vil sætte nogen begrænsninger på, hvor længe man kan frihedsberøves, så må ministeren kunne forklare, hvad en særlig situation er.
Den 4. september kunne man altså have overvejet i regeringen, at det var en særlig situation.
Ministeren må kunne svare på, hvad der udgør en særlig situation.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
En særlig situation er, hvis vi kan se, at der ikke kan opretholdes ro og orden i Danmark, fordi der er så stort et pres på grænserne, fordi tilstrømningen er så stor.
Så er vi i en situation, hvor det er vigtigt at vide, hvilke mennesker der opholder sig i Danmark, hvilke mennesker der krydser grænsen til Danmark.
Så kan man overveje at bringe det her i anvendelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Kan ministeren bekræfte, at det er ministeren selv og alene ministeren, der definerer, hvornår der er tale om en særlig situation?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Nu er det ikke sådan, at jeg vil sidde på ministerkontoret alene og træffe den her beslutning.
Så tror jeg nok også, at der er nogen, der kommer efter mig.
Men det, der er tale om, er naturligvis, at man vil rådføre sig som regering med de myndigheder, der er relevante.
Det vil jo bl.a. betyde politiet.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Jeg undrer mig lidt over, at ministeren ikke vil give et konkret svar.
Ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Det kan jeg jo selvsagt ikke svare på, i og med at de her hjemler slet ikke var en mulighed på daværende tidspunkt.
Men svaret er jo, at vi selvfølgelig ville have overvejet det.
Dermed ikke sagt, at det ville være sket.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Det var jo en lidt anden argumentation, som statsministeren brugte.
Det, som statsministeren udtalte den 7. september, var, at politiet løste opgaven på en værdig måde, fordi der ikke var anvendt tvang.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-18:
Jamen de mennesker, der kommer til Danmark, er jo passeret gennem mange sikre lande.
Og derfor synes jeg også – det ligger selvfølgelig lidt uden for det her lovforslag – at det et eller andet sted ikke giver så meget mening at omtale dem som flygtninge.
Det er jo reelt migranter, som har passeret mange sikre lande og har passeret mange landegrænser illegalt.
Så de har jo haft mulighed for at søge asyl i andre lande et godt stykke tid, inden de kom til Danmark.
Det er jo realiteterne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Okay, så jeg må tolke det sådan, at hr. Martin Henriksen synes, det er mere alvorligt, at der er nogle mennesker, der går på motorveje, hvor man ikke må gå.
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen: På det her tidspunkt, hvor der gik nogle flygtninge på danske motorveje, hvad mener Dansk Folkeparti så egentlig havde været det rigtige at gøre?
Mener hr. Martin Henriksen, at alle disse mennesker – der var i øvrigt også børn iblandt dem – burde have været frihedsberøvet?
Skulle de have været frihedsberøvet, frem for at man lod dem gå?
Tror hr. Martin Henriksen, at det havde ført til flere eller færre asylansøgere i Danmark, hvis man havde frihedsberøvet disse mennesker?
For det første mener jeg, det er en helt skør tanke, at den måde, vi skal reagere på, når der kommer flygtninge til Danmark, er ved at tænke: Vi frihedsberøver dem.
Det er da en underlig måde at reagere på, at når mennesker på flugt kommer for at søge beskyttelse her i Danmark, forestiller hr. Marcus Knuth sig, at vi skal sætte børn i fængsel.
For det andet vil jeg sige til det, vi oplevede i sommer og i lignende situationer: Nej, det kan for mig at se aldrig nogen sinde retfærdiggøre, at man, hvis vi skal tro på ministeren, fjerner den øvre grænse for, hvor længe et menneske kan sidde frihedsberøvet, fængslet, i Danmark, uden at komme for en dommer.
Tænk, at det er Venstres politik.
Det er rystende.
Marcus Knuth (V), 2015-11-18:
Spørgsmålet var sådan set ikke, om ordføreren mente, at man kunne retfærdiggøre det eller ej.
Spørgsmålet var, om det er teoretisk muligt, endda sandsynligt, at vi kan komme i en situation, hvor vi ikke har nok ressourcer – en ekstraordinær situation, hvor ekstraordinære tiltag er nødvendige.
Og hvis ordføreren er enig i, at det er en mulighed, at det er sandsynligt, hvilke tiltag vil ordføreren så selv anbefale?
For det er det, jeg savner.
Kritik er fint nok, hvis man har et endnu bedre forslag, men ordføreren har jo ikke noget endnu bedre forslag.
Ordføreren har intet bedre forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Hr. Marcus Knuths spørgsmål bygger på en præmis eller en idé om, at den måde, vi skal reagere på, i forhold til at der kommer flygtninge til Danmark, er ved at proppe dem i fængsel.
Det synes jeg er en ualmindelig dårlig idé.
Hvis det, hr. Marcus Knuth spørger til, er, hvordan vi i Enhedslisten mener at Danmark og verdenssamfundet bør håndtere en af verdenshistoriens største flygtningekriser, så vil jeg meget gerne svare på det.
Det er bl.a. ved at opprioritere støtten til de nærområder, som klart løfter langt størstedelen af ansvaret for verdens flygtninge.
Derfor er det også fuldstændig tosset, at det parti, som hr. Marcus Knuth er medlem af, og som har fremlagt en finanslov, nemlig Venstre, vil skære ned på udviklingsbistanden, herunder på støtten til FN's udviklingsorganisation, som lige præcis arbejder med at understøtte skolesystemet, sundhedssystemet i Syrien og i nærområderne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Tak, formand.
Jeg synes faktisk i meget høj grad, at den her debat udfordrer det Danmark, som jeg kender, det Danmark, som jeg synes vi kendes på, nemlig at være et åbent demokrati og en retsstat.
Ordførerne fra regeringspartierne og de støttende partier taler om nye redskaber, og at der skal nye redskaber til.
Men det er jo ikke nye redskaber, det er jo en blankocheck til udlændingeministeren, som alle dem, der støtter det, udleverer her, en udlændingeminister, som ikke vil svare på de mest basale spørgsmål om, hvilke omstændigheder der skal gælde, for at man tager redskaber i brug, eller hvor længe de redskaber skal gælde.
Det er helt grundlæggende principper for, hvordan vi har bygget vores samfund op, som nu sættes ud af spil med en blankocheck, og det er bestemt ikke det Danmark, som jeg kender.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-18:
Jeg må sige, at debatten i dag næsten har været mere rystende, end da vi fik tilsendt de 34 forslag i går og fik at vide, at vi havde under 24 timer til at læse dem for at hastebehandle det her i salen, og hvis jeg ser lidt klatøjet ud, er det jo også, fordi man bliver nødt til at tage noget af natten i brug, hvis man bare skal have et overfladisk kig på det, vi skal behandle nu.
Jeg kan så også høre på flere ordførere, også fra nogle af de partier, der bakker det op, deriblandt Martin Henriksen, at man ikke engang selv er ordentligt inde i lovforslaget.
For når jeg f.eks. har spurgt ind til, om en person – det kan være en flygtning med børn – kan blive tilbageholdt, selv om man samarbejder på alle mulige måder, fordi der kan være problemer med hjemsendelsen i forhold til det hjemsendelsesland, man skal tilbage til, så får jeg ikke noget svar på det, eller det ved de ikke rigtig noget om.
Der er en grund til, at Advokatsamfundet er kommet med måske en af de mest kradse kritikker, de nogen sinde er kommet med, hvor det her er så omfattende og indgribende et lovforslag – det er en hel pakke af forslag – som skal hastebehandles på få dage, hvor vi ikke har mulighed for at læse over 100 sider ordentligt.
Vi spørger helt konkret, hvad det maksimale tidsrum er, man kan blive tilbageholdt uden at komme for en dommer, og vi kan ikke få noget svar.
Det svar, vi får, er, at det er så hurtigt som muligt, og det er jo, fordi en minister ikke direkte må lyve heroppefra.
En minister må lade være med at svare på spørgsmål, og så kan man jo henvise til den europæiske menneskerettighedskonvention, der siger, at det er speedily, altså så hurtigt som muligt.
Det er elastik i metermål, fru minister, og det er ikke den måde, vi laver lovgivning på, for vi tilbageholder ikke folk uden rettergang og uden at komme for en dommer på så løst et grundlag.
Jeg var til et møde den anden dag med chefjuristen fra CEPOS, og vi havde det lidt sjovt med, at jeg havde en blå kjole på, og at hun havde en rød kjole på, og vi tog så en selfie og skrev, at retssikkerhed er farveblind.
Folk kan åbenbart blive sat i fængsel på ubestemt tid med deres børn.
Samtidig siger man til de folk, der flygter fra ISIS i Syrien, at man sætter dem i fængsel, og der kan være forskellige årsager til, at de ikke kan få deres sag behandlet særlig hurtigt.
Det kan være, at der kommer mange mennesker på samme tid, og alle de her ting skal hastebehandles på få dage.
Det er noget svineri over for folkestyret, og jeg er simpelt hen chokeret.
Afslutningsvis vil jeg gerne give et svar, for jeg får sikkert et spørgsmål fra Martin Henriksen, og så kan han jo bruge sin spørgetid på noget andet, og jeg vil sige: Ja, der er andre løsninger, f.eks. fælleseuropæiske løsninger.
Men det er jo ikke det, DF vil.