Bent Bøgsted (DF), 2014-11-18:
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt sagde, at uddannelse ikke er en god idé.
Jeg sagde, at den ordning her bryder vi os ikke om i Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti synes generelt, at vi skal sørge for at give folk den uddannelse, de har behov for, for at kunne få et job.
Men den måde, ordningen her er lavet på, med 80 pct. af dagpengene og lånemuligheden synes vi ikke er så god, men det er det, som regeringen gerne vil have igennem, og det vil vi selvfølgelig acceptere.
Det står vi fuldt ud ved.
Jeg tror såmænd også, at det nok skal komme til at fungere.
Som jeg tolker det, har folk jo ret til at få det lån, hvis de opfylder vilkårene.
Det er sådan, jeg tolker lovgivningen, Det er ikke sådan, at de kan få nej til at få det supplerende lån.
Så er der selvfølgelig problemet med at betale tilbage.
Men der plejer jo at være gode afdragsordninger i SU-lånesystemet.
Det vil der selvfølgelig også blive her, da det er de samme regler.
Tak, formand.
Det her lovforslag om dagpengemodtagere giver jo et intensiveret kontaktforløb de første 6 måneder med samtale hver måned i samarbejde med jobcentre og a-kasser.
Det skal jo være tilpasset den enkeltes behov, for det er det, der skal være fokus på, altså hvad den enkelte har brug for for at komme ud på arbejdsmarkedet igen.
Derfor skal der også udarbejdes en plan for, hvad der skal ske.
I den forbindelse afholder a-kassen cv-samtalen.
Den første samtale sker så derefter i fællesskab, og alle oplysninger skal være tilgængelige for både jobcentre og a-kasser.
Der er ikke sådan noget med, at man kan sige, at de oplysninger, der kommer i jobcenteret, kan a-kassen ikke se, og omvendt.
Man skal også selv kunne booke samtaler med jobcenteret, og alle oplysninger skal jo så ligge i en joblog, der er tilgængelig på Min side, som det hedder.
Det betyder jo, at den ledige også selv kan booke samtaler, når der er behov for det, for der kan være stor forskel på, hvad ledige synes der er behov for, når de sidder der og skal finde ud af, hvad for et job de skal søge.
Dagpengemodtagere får ret til at få ét aktivt tilbud, og er man over 50 år, skal det aktive tilbud falde efter 13 uger.
Det er en fremrykning i forhold til i dag.
Det aktive tilbud skal være på minimum 2 uger.
Det betyder også, at gentagen aktivering afskaffes, og det kan også ses som en afbureaukratisering, og det giver en større frihedsgrad i den kommunale indsats, for fremover er det kommunerne, der jo skal styre det hele.
Kravet om jobcentre er, at kommunen skal have et jobcenter, men der bliver også lukket op for, at man kan arbejde med flere områder i et jobcenter, så det ikke er så ensrettet.
Dagpengemodtagere vil fremover ligesom kontanthjælpsmodtagere i dag få ret til tilbud om virksomhedspraktik og løntilskud på en privat eller offentlig virksomhed.
Hvis betingelserne i loven er opfyldt, skal jobcenteret give tilbuddet.
Man kan selv gå ud og finde de virksomheder, som man gerne vil have tilbud om praktik i.
Man kan så måske sige, at der er en lille hage ved det selv at finde tilbuddet, for der er i det her lovforslag jo også opsamling på andre områder, og der kunne jeg måske godt tænke mig at ministeren ville se på, hvordan det ser ud med dem, der har fået en skade, og om ikke de kan få lov at fortsætte med et tilbud i den virksomhed, de egentlig har arbejde i, i stedet for at de skal ud i en helt anden virksomhed.
Men det har så ikke noget med den her lovgivning som sådan at gøre.
Vi afskaffer så også driftsrefusionen for øvrig vejledende opkvalificering, når det gælder dagpengemodtagere, og det er simpelt hen for at stoppe meningsløs aktivering.
Det er alle de her mærkelige kurser, som der bliver sagt at folk bliver sendt ud i.
Ved at vi fjerner den refusion til kommunen skulle betingelserne for, at de sender folk ud i et såkaldt pipfuglekursus, i hvert fald være væk.
Der er i hvert fald ikke nogen økonomisk gevinst for kommunerne ved at gøre det.
Der er så selvfølgelig det, at nogle kommuner synes, at de mister et redskab der, men jeg håber ikke, at dagpengemodtagerne er så langt fra arbejdsmarkedet, at det er nødvendigt, at de får de kurser, for de kan stadig væk gives til kontanthjælpsmodtagere.
Men man skal selvfølgelig aldrig sige aldrig – der kunne være nogle særlige tilfælde – men vi må se på det, hvis det giver de store problemer.
Det tror jeg nu ikke; jeg tror egentlig, at det bliver modtaget rimelig godt, at man ikke bliver sendt i den ene meningsløse aktivering efter den anden.
Der gives også mulighed for et reelt uddannelsesløft, og det betyder fremover 6 ugers prioriteret jobrettet uddannelse, der kan gives fra den første ledighedsdag.
Der bliver så lavet en landsdækkende positivliste over, hvilke uddannelser den ledige kan vælge imellem, og det skal være efter, hvad virksomhederne efterspørger.
Der er altså ikke nogen mening i, at man tager en uddannelse, hvis ikke der er chance for at få et job bagefter.
I Dansk Folkeparti havde vi gerne set, at de 6 ugers uddannelse var kommet helt væk, for vi ville gerne have haft, at der havde været åbent for, at man da skulle have lov til at tage en uddannelse, uanset om den var på 6, 8, 10 eller 12 uger, hvis det gav et job.
Der bliver så lavet en mulighed for, at man kan få længere uddannelse.
Der er afsat en pulje til det, og om det er nok, og om det kan løfte opgaven, må vi jo så se på, for hvis der kommer for meget efterspørgsel fra arbejdsgiverne på nogle, der har kvalifikationer, de kan få på kurser på 8 uger, tror jeg da også at ministeren vil se velvilligt på det – hvis det altså viser sig, at der er større behov for den slags kurser.
Men det må vi se.
Så er der mulighed for faglærte, der er fyldt 30, med en forældet uddannelse at starte på en erhvervsuddannelse i starten af ledighedsperioden, og det er det her med, at det kan ske på 80 pct. af dagpengesatsen med mulighed for at låne på samme vilkår som SU-lån.
Jeg har lidt svært ved at bedømme, hvor meget det eventuelt vil blive brugt, men der er ingen tvivl om, at der er en del, der nok vil benytte sig af den mulighed for uddannelse.
Vi styrker også voksenlærlingeordningen, der er en rigtig god ordning, og den målrettes ufaglærte og folk med erhvervsuddannelse, der ikke er anvendt i 5 år.
Vi hæver der tilskuddet fra 30 kr. i timen til 40 kr. i timen.
Og dagpengemodtagere uden en afsluttet ungdomsuddannelse får ret til læse-, skrive-, regne- eller ordblindekursus.
Der er rigtig mange, der går og skjuler, at de har nogle problemer, og der skal vi selvfølgelig lave en test af, hvad der er behov for og så hjælpe dem, der har behov for sådan et kursus.
Det indeholder også en ret til at få vurderet de kvalifikationer, man har, hvis man har været på arbejdsmarkedet i lang tid og har opnået nogle kompetencer, for hvorfor skal man så starte forfra på uddannelsen og lære noget, man kan i forvejen?
Så det vil hjælpe gevaldigt, hvis man får den kompetencevurdering, så man kan tage en erhvervsuddannelse, der afkortes efter, hvad man kan i forvejen.
I forbindelse med virksomhedsservice og jobformidling betyder det, at jobcentrene altså skal ud at snakke med virksomhederne, de skal være opsøgende, de skal finde ud af, hvad det er, virksomhederne mangler, hvor det er, de kan hjælpe virksomhederne med at finde den rigtige arbejdskraft, og hvad det er for en uddannelse, der bliver efterspurgt.
Det er det, man skal arbejde med ude i jobcentrene over for de ledige, og det tror jeg bliver rigtig godt, når det kommer i gang.
Allerede i dag er der kommuner, der gør det.
Vi ved også i den forbindelse, at a-kasserne jo har mulighed for at gøre alle mulige tiltag for deres ledige allerede i dag, og nogle har også gjort det ved at være opsøgende over for virksomhederne og hjælpe de ledige med at finde et job.
Det går jeg også stærkt ud fra fortsætter, for det er faktisk et af de områder, kerneområder, som a-kasserne egentlig er stærke i, og det går jeg ud fra de fortsætter med.
Løntilskud til offentlige områder bliver sat ned til 4 måneder, og ydelsen bliver sat ned, så tilskuddet ikke er så stort.
Jeg ved godt, at kommunen siger, at de opkvalificerer de ledige, men vi har hørt så mange historier om, at ledige, der egentlig er blevet afskediget, bliver sendt ud i løntilskudsjob i det samme job, som de lige er blevet afskediget fra.
Og der er yderst sjældent nogen, der får job i det offentlige ved at være i løntilskud.
Derimod har det en god effekt at være det i det private, og det skal vi selvfølgelig værne om.
Jobrotationsordningen er også en god ordning, der giver god kontakt til arbejdsmarkedet og hjælper mange i job, når det er på det private arbejdsmarked.
Det bliver så sat ned fra 12 til 6 måneder, men det kan så forlænges efter, hvad der er behov for, og det er målrettet til langtidsledige.
Så er der en god ting i det her, og det er afskaffelse af G-dage.
Vi afskaffer den første G-dag den 1. januar 2015, og det er noget, Dansk Folkeparti har arbejdet meget hårdt på at få afskaffet sammen med De Konservative, og vi er egentlig glade for, at det i den her forbindelse er lykkedes.
Den anden og tredje G-dag afskaffes den 1. januar 2017, og det er for korttidsansatte.
Det betyder meget for de firmaer, der har sæsonmedarbejdere, og for vikarbureauer, og de er klar til at ansætte nogle flere – det er i hvert fald det, de har sagt.
Så er der et par problemer heri, som jeg håber ministeren vil være klar til at se på.
Det ene er problemet med ledighedsydelsesmodtagere.
Det er jo en del af fleksjobaftalen, som Dansk Folkeparti ikke er med i.
Vi har svært ved at se grundlaget for, at man skal sende folk, der går på ledighedsydelse, igennem den samme aktivering og stille de samme krav som til almindelige dagpengemodtagere, der ikke er syge.
Vi håber, at ministeren er klar til at få en snak om det, for det er i hvert fald et problem for Dansk Folkeparti, at vi skal stemme for den del, der ligger i det.
Det er noget af det, vi ikke har forhandlet om, men som er lagt ind i loven for at samle op på anden lovgivning.
Det er sådan, jeg kan se det.
Og så har vi et problem, for vi lavede jo sygedagpengeaftalen, hvor dem, der røg ud af sygedagpengene, fik jobafklaringsforløb, og aftalen var dengang, at det hed jobafklaringsforløb, og at de skulle have en jobafklaringsydelse, der ikke måtte forveksles med ressourceforløbsydelsen og et ressourceforløb, men alligevel bliver de i ministeriet ved med at køre med, at det er en ressourceforløbsydelse, man skal have, og vi aftalte, at den ikke var eksporterbar.
Og så kan det altså ikke hjælpe, at ministeriet bliver ved med at køre med ressourceforløbsydelse, når det er jobafklaringsydelse, der skal gives, og at den ikke er eksporterbar.