runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg vil i hvert fald starte med at slå en ting fast, nemlig at Venstre og hr. Jacob Jensen ingen indflydelse får på udviklingen af samarbejdet mellem SF, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Enhedslisten.
Det tror jeg godt at jeg kan love.
Vi er faktisk glade for, at vi har fremlagt et fælles skatteudspil med Socialdemokraterne, for hvad er det, vi har gjort?
Vi har jo simpelt hen sagt: Man kan ikke få alting for ingenting.
Vi vil gerne være med til at forandre verden, og vi starter med at tage nogle små skridt.
Vi siger: Alle ved og alle erkender, selv regeringen, at vi er nødt til at ændre vores trafikstruktur.
Vi kan jo ikke have, at hver eneste morgen man vågner, er det sådan her i hovedstadsområdet, at Holbækmotorvejen, Køge Bugt-motorvejen og Helsingørmotorvejen allerede kl. 6.00 er sandet til af trafikanter.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at nogen skulle være uenig i.
Det, der er politik, er jo, at man har nogle muligheder.
Jeg forstår på Venstre, at alting skal være, som det altid har været, men den måde skaber man altså ikke forandring på.
Jacob Jensen (V), 2009-09-08:
Mit spørgsmål var sådan set også i forhold til troværdigheden.
Altså, man lægger et skatteforslag frem på bordet sammen med Socialdemokraterne og siger, at det er sådan, det bliver, uanset hvad både Enhedslisten og Radikale – og alle mulige andre i øvrigt – mener om den sag.
Men skidt nu med det.
Hr. Villy Søvndal siger: Ja, det kan godt være, at vi alligevel skal ændre det.
Altså, er der så andre elementer af det skatteudspil, der er kommet, som vi kan forvente ligesom vil bortfalde, hvis der kommer andre bekymrede danskere – og dem er der, skulle jeg hilse og sige, rigtig mange af – når de har læst SF's og S’ skatteudspil igennem?
Er der andre elementer, der så vil falde bort?
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
S og SF har fremlagt et fælles skatteudspil.
Det er det, vi går til valg på, og det er det, vi vil gennemføre efter valget.
Det er der sådan set ikke noget specielt i.
Jeg tror nok, at man i gamle dage kaldte det et valgløfte.
Vi lover, at vi vil skabe nogle bedre hospitaler, en bedre forebyggelse i det her samfund.
Vi siger: Vi vil gerne være med til at skabe en bedre folkeskole, fordi det er forudsætningen for samfundets fremtid, og vi siger, at det jo skal finansieres.
Vi siger også, at den regering, som hr. Jacob Jensen er en del af, eller som hr. Jacob Jensens parti er en del af – undskyld, hvis jeg kom til at gå lidt for langt, men jeg går ud fra, at der sikkert også er et ministerbånd der – har været med til at støtte skattelettelser for de allerallermest velstillede i samfundet.
Der vil vi gerne sige: Vi tager toppen af nogle af de skattelettelser og siger, at der altså er nogle folkepensionister og førtidspensionister, der har mere behov for dem.
Det erkender vi åbent.
Vi laver en omfordeling, vi vil gerne skabe en fair forandring.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Hr. Ole Sohn taler meget om et valgløfte, og når man har været så kontant i sin fremlæggelse af sit skatteudspil, kan jeg selvfølgelig godt forstå, at man mener, at man har givet et valgløfte.
Nu bliver det så tredje gang, vi spørger, men det er indtil nu fuldstændig lykkedes hr. Ole Sohn at krybe uden om, han har ikke nævnt det med ét ord
: Hvad er så hr. Villy Søvndals udsagn til pendlerforeningens formand på Bornholm, nemlig at det godt kan være, at man skal overveje det?
Er det et valgløfte?
Hvilket af de to løfter vægter hr. Ole Sohn højest?
Er det løftet om, at De Radikale og Enhedslisten ikke må få nogen indflydelse, eller er det løftet til bornholmerne om, at det godt kan være, at man skal kigge på flypassagerafgiften for dem?
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Så prøver jeg at svare en gang til: Socialdemokraterne og SF har fremlagt et fælles skatteudspil, det går vi til valg på.
I gamle dage kaldte man det et valgløfte, og jeg er villig til at gentage det: Det er et valgløfte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Men valgløftet til pendlerforeningsformanden fra Bornholm er der så ikke meget ved, eller er der?
Det kan vi ikke engang få et klart svar på her.
Er det en flypassagerafgift på 75 kr., der gælder for alle, eller har man – 2 timer efter at man har fremlagt det – ændret holdning, givet sig lidt og mener nu, at der alligevel skal laves nogle ændringer i det, man har lagt frem?
Det får vi overhovedet ikke noget klart svar på.
Det er jo det samme, vi har set omkring bilafgifterne, for samme dag var der jo en, der ringede ind til B.T. og spurgte om roadpricingforslaget – det var en, som bor i Sønderborg og arbejder i Kolding, og som er meget bekymret over, hvor meget det her kommer til at koste – hvor hr. Villy Søvndal så siger: Vi halverer samtidig registreringsafgiften – samtidig.
Det er nu to helt konkrete eksempler på, at S og SF er løbet fra deres eget forslag.
Jeg spørger bare igen: Hvilket løfte er det, danskerne skal tro på – er det løftet om at holde Det Radikale Venstre og Enhedslisten uden for indflydelse, eller er det et af de andre løfter, hvor man forsøger at tage afstand fra sit eget udspil?
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg synes, det er lidt synd for Enhedslisten, at de skal drages ind i Venstres argumentation – jeg troede da, Venstre kunne klare sig selv.
Jeg prøver at gentage en gang til: Socialdemokraterne og SF har lavet et fælles skatteudspil, og det går vi til valg på, og vi lover at gennemføre det.
Jeg kan da ikke se, at det kan siges mere klart.
Vi vil gerne forhandle om det, for en ny regering vil gerne forhandle med alle Folketingets partier, men det er det her, vi går til valg på, og det er det, vi gerne vil gennemføre.
Karsten Lauritzen (V), 2009-09-08:
Jeg vil bare sige, at jeg er lidt forvirret over det, hr. Ole Sohn siger.
På den ene side har SF og Socialdemokratiet lavet et skatteudspil, som der ikke kan røres ved – De Radikale kan i hvert fald ikke røre ved noget som helst – men hvis der på den anden side er, undskyld udtrykket, en tilfældig bornholmer, som ringer ind, mens hr. Villy Søvndal er på B.T., og påpeger, at det måske ikke er helt gennemtænkt at lave en afgift på flytrafikken mellem København og Bornholm, når man nu ikke kan tage toget, så får den pågældende bornholmer at vide: Jamen det kunne også være, vi skulle tage at lave det om.
Det er jo de to ting, der står op mod hinanden, og der synes jeg det er et fair og helt legitimt spørgsmål, som altså er mit spørgsmål til hr. Ole Sohn
: Hvad er SF's løfte?
Eller har man måske et tredje valgløfte om at bygge en bro til Bornholm og sikre sig, at der på et tidspunkt kan komme tog over?
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg er faktisk glad for, at Socialdemokraterne og SF har fremlagt et skatteudspil, som har fået meningsmålingsinstitutterne til at spørge: Hvad synes I om forslaget om en millionærskat og en lidt bedre fordeling?
Det synes et flertal af vælgerne er rigtigt.
Man har spurgt vælgerne: Synes I, det er rigtigt, at man vil gøre de usunde varer en lille smule dyrere, hvis man vil forbedre sundhedssektoren?
Det svarer et flertal af vælgerne ja til.
Vi siger også: Kan erhvervslivet bidrage lidt mere?
Og der vil jeg godt lige komme med en forbrugeroplysning om vores udspil: Det er jo ikke sådan, at selskabsskatten eller erhvervsbeskatningen stiger fra dag et, den stiger, når væksten vender tilbage, for hele humlen er jo, at der skal være et erhvervsliv, som er i stand til at generere nogle penge, og derfor skal vi have gang i væksten.
Men også det synes vælgerne er rigtigt, hvis pengene går til bedre uddannelse.
Så det er faktisk lykkedes os at få placeret et skatteudspil i den offentlige debat, som gør, at vi kan sætte fokus på: Hvad er det, vi vil forandre, og hvordan er det, vi vil finansiere det?
Det, jeg med glæde har konstateret, er, at regeringspartiernes mange spørgere overhovedet ikke har ønsket – eller evnet eller magtet – at tage en politisk debat om indholdet.
Og det tror da pokker; det er jo, fordi de ikke har nogen modargumenter over for netop at sætte ind for at skabe fair forandringer.
I må stå til ansvar for den politik, I har ført, så står vi til ansvar for de forslag, vi fremlægger.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Altså, hvis det virkelig er hr. Mike Legarths opfattelse, ligger det surrealistiske jo i, at han og Det Konservative Folkeparti så trykkede på de grønne knapper den 13. januar 2009, da man sammen med Dansk Folkeparti vedtog, at der var et solidt fundament for en fortsat sund udvikling i dansk økonomi med høj og stabil beskæftigelse.
For man må bare sige, at virkeligheden jo altså blev en ganske anden.
Men jeg vil gerne videre til det næste, for hr. Mike Legarth gentager, at der er et behov for genopretning af dansk økonomi, da man styrer med et enormt hul i de offentlige finanser.
Og den økonomiske 2015-plan betyder jo ikke, at man kan vente med at gøre noget ved det til 2015, men at man gerne skulle skabe balance inden.
Så siger hr. Mike Legarth, at det kan man ikke gøre, fordi det nu er dårlige tider.
For man gjorde jo heller ikke noget ved det, dengang man havde en historisk højkonjunktur, og det er jo det, der har fået økonomer til at sige, at der ikke siden 1970'erne er ført en så uansvarlig økonomisk politik.
Da gjorde man jo ikke noget ved det, og af den økonomiske redegørelse kan man læse, at konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv er svækket løbende i det nye årtusind.
Det er, mens De Konservative har haft erhvervsminister- og økonomiministerposten.
Jeg må spørge hr. Mike Legarth: Hvor godt skal det gå, før De Konservative er i stand til at sætte sig igennem og få skabt balance i dansk økonomi?
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg vil godt igen henvise hr. Morten Østergaard til det, jeg sagde om ørerne.
Altså, det er jo mindre end et år siden, at vi forsøgte at sætte en debat om at reformere arbejdsmarkedet osv. osv. i gang.
Så det er jo ikke rigtigt, at man ikke har ført debatten, men det var ikke muligt at få nogen til at være med til at skabe nogle resultater politisk.
Socialdemokraterne meldte sig ud, og efterfølgende var der ingen andre, der ville tilslutte sig det her.
Jo, De Radikale ville, men især i ord; i handling synes jeg nu faktisk, det kneb lidt.
Men lad det nu ligge.
Det er da klart, at vi har en udfordring foran os.
Jeg tror da, at alle er enige om, at vores økonomi selvfølgelig skal være bæredygtig på lang sigt.
Der er så forskellige politiske holdninger til, hvordan man skal løse det.
Nogle synes, det skal være med små tiltag og justeringer løbende hen ad vejen, og andre synes, at det skal være en mere gennemgribende reform, hvilket vi er tilhængere af.
Det skal ske på en måde, så det ikke rammer befolkningen negativt, altså sådan at det skaber utryghed og vil forværre den situation, vi er i.
For vi fik jo præsenteret et udsagn om, at folk ikke bruger de penge, de bliver stillet til rådighed.
Og det er klart, at hvis de er lidt utrygge, så gør de det ikke, men når tingene vender og der kommer optimisme og gang i hjulene, vil forbruget også stige, og det vil så være med til at hjælpe økonomien på plads.
Nå, det må jeg så vente med.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Har regeringen her under kriseforløbet lavet en eneste fejl?
Jacob Jensen (V), 2009-09-08:
Jeg skal da ellers love for, at SF's ordfører er godt i gang med at brænde broerne til de ellers formodede samarbejdspartnere.
Enhedslisten bliver betegnet som et parti, som virkeligheden passerer forbi, og De Radikale får stukket det ultimatum op i ansigtet, at de hverken kan få indflydelse på skattepolitikken eller udlændingepolitikken.
Nu skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i det samarbejdsklima, det må andre jo om, men det, jeg gerne vil blande mig i, er det, som hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på for lidt siden, nemlig troværdigheden af det udspil, der så kommer fra S og SF på skatteområdet.
Altså, jeg kan forstå, at De Radikale ikke kan få indflydelse på skattepolitikken, men jeg kan så forstå på hr. Villy Søvndal, SF's formand, at det kan pendlertalsmanden fra Bornholm, hr. Bjørn Carlsen fra Nexø, altså godt.
Det synes jeg sådan set kan være ganske udmærket, men jeg vil bare spørge hr. Ole Sohn: Hvordan synes hr. Ole Sohn at troværdigheden er omkring det udspil, hvor man sidder med store plancher og puster sig op ved et pressemøde og siger, at sådan skal det være, for få timer senere efter en henvendelse fra en pendlertalsmand at sige: Nå ja, det kan måske godt være, at vi alligevel skal ændre på det?
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man kigger i bakspejlet, er det klart, at det så godt kan være, der var ting, man kunne have håndteret anderledes.
Men jeg mener, at vi forholdt os konstruktivt til de problemstillinger, vi mødte.
Vi har handlet, og vi kan jo se, at vi jo har gjort mere end de fleste i verden med hensyn til at minimere krisen.
Vi har rent faktisk gjort mere end USA, når vi tager størrelsesforholdet i betragtning, og vi har brugt 55 mia. kr. på at stimulere økonomien over 2 år.
Så ingen skal sige, vi ikke har gjort noget.
Jeg har jo hæftet mig mest ved, at uafhængige økonomer roser regeringen for den måde, de har handlet på igennem krisen her.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Så regeringen har altså ikke gjort nogen fejl, i hvert fald ikke nogen af betydning?
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg synes, det er et mærkeligt spil, hr. Frank Aaen gerne vil have os to ind i.
Hvis der er nogen ting, som hr. Frank Aaen synes regeringen har gjort galt, må han jo præsentere det problem, og så skal jeg kommentere det.
Men jeg sagde jo sådan helt overordnet set, at når man kigger i bakspejlet, er det de færreste, der ikke ville have gjort nogen ting anderledes.
Men i det store og hele synes jeg, vi har været på forkant med tingene og har gjort det rigtige i forhold til den tid, vi jo er i, og den kan vi jo ikke lave om på, vi kan bare agere i forhold til det ved at minimere krisen og sørge for, at vi kommer så skånsomt igennem som muligt.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
En af de ting, som kunne hjælpe os videre, var, hvis vi fik taget nogle yderligere skridt i forhold til den skattereform, som regeringen tidligere lavede med Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare høre, om den konservative ordfører er enig i og bakker op om det veto, som Dansk Folkeparti har sat i forhold til, at der ikke skal ske noget med skattepolitikken de næste 10 år.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Jeg har ikke hørt Dansk Folkeparti sige, at der ikke kan ske noget med skatten de næste 10 år.
Jeg hæfter mig ved, at vi nu i det her gode samfund, i Danmark, har debatteret skat i 2 år.
Først havde vi en skattelettelse i 2007, så nedsatte vi en skattekommission, og mens Skattekommissionen arbejdede i et helt år, debatterede befolkningen løbende, havde synspunkter, og interesseorganisationer bød ind med, hvad de syntes, der skulle ske.
Så leverede Skattekommissionen sit oplæg til en skattereform, og så debatterede vi politikere og borgere i landet det oplæg.
Det var der rigtig god tid til.
Dernæst forhandlede et flertal af partier til vores tilfredshed en skattereform igennem med en historisk sænkelse af skatten på den sidst tjente krone.
Og det er vi fuldt tilfredse med, det synes vi er glimrende.
Det var en kompromisløsning, som vi på alle måder bakker op om.
Men enhver, der interesserer sig for de enkelte partiers politik, ved jo, hvad den konservative skattevision er, nemlig at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat.
Men jeg synes, at når vi nu har brugt 2 år på at debattere skat, må det være rimeligt, at vi lige venter en tid og får den skattereform til at virke, som vi har besluttet herinde, inden vi sætter en ny dagsorden.
Anders Samuelsen (LA), 2009-09-08:
Jeg regnede egentlig heller ikke med at få et helt konkret svar på spørgsmålet, altså med at få den konservative ordfører til at sige, at der selvfølgelig ikke er givet den vetoret til Dansk Folkeparti, så vi lader den hænge i luften.
Jeg vil bare bede den konservative ordfører om at pege på tre eksempler i den fremlagte finanslov på, at De Konservative har benyttet sig af, at de har de afgørende mandater i det flertal, som der p.t. er mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, altså eksempler på, hvor de konservative mandater arbejder.
Kan man få den konservative ordfører til at pege på tre specifikke ting, som virkelig er konservative fingeraftryk i det finanslovforslag, som vi snakker om i dag?
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Det kunne jeg sagtens, og jeg kunne nævne mange flere end tre.
Der er jo ingen, der er i tvivl om, at vi har haft en kolossal indflydelse på skattereformen og sænkelsen af marginalskatten på den sidst tjente krone.
Hvis vi ser på udlændingeområdet, har vi også været med til at sikre en fast og fair udlændingepolitik.
Jamen nu tror jeg da, at noget af det første, hr. Morten Østergaard skal investere i, er et par nye ører.
For hvordan man kan få så mange ting galt i halsen på en gang, forstår jeg ganske enkelt ikke.
Jeg har jo aldrig sagt noget om sundhed og det ene og det andet, der her bliver lagt frem.
Vi har med al tydelighed tilkendegivet, at vi synes, det er en alvorlig situation, og det gælder jo også det underskud, vi har på de samlede offentlige finanser på 86,5 mia. kr., som vi jo med fuldt ansvar går ind for, for det mener vi er rigtigt at gøre for at forsøge at hjælpe danskerne så skånsomt igennem krisen som muligt og være med til at skabe vækst indenlands for at modvirke den afmatning, der er på grund af den internationale krise.
Jeg har så også godt hørt hr. Morten Østergaards påstand om debatten tidligere.
Jeg må bare sige, at ved tredjebehandlingen af finansloven for 2009, altså i omkring november-december-måned, stod jeg her på talerstolen og gjorde opmærksom på, at vi var i en alvorlig situation, at der var krisetid, at vi godt vidste, at vi var ude i en situation, hvor der var usikkerhed om, hvordan fremtiden ville være.
Så jeg synes, det er et surrealistisk billede, hr. Morten Østergaard fremstiller.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Vi har tidligere i debatten erindret regeringspartierne om det forslag til vedtagelse, som de fremsatte på den første arbejdsdag i det her år, hvori der bl.a. blev sagt, at det var en sund og stabil økonomisk udvikling, vi så frem til.
Men jeg synes da, at den konservative finansordfører tager prisen ved i dag at gentage det budskab, at dansk økonomi er sund og stabil.
Der skal jeg bare forstå: Er det, De Konservative forstår ved sund og stabil økonomi, at man har et galoperende underskud på de offentlige finanser, der nu har rundet 86 mia. kr. og som er kommet fuldstændig bag på finansministeren, et fald i BNP på 3 pct., et fald i huspriserne, som bare i maj overstiger, hvad man havde forventet, på trods af at man har pumpet penge ud til privat forbrug?
Jeg skal bare forstå: Synes De Konservative virkelig, at dansk økonomi med udsigten til 150.000 ledige og en historisk hurtig stigning i ledigheden er sund og stabil?
Jeg begriber simpelt hen ikke, at man kan have det synspunkt.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Tak for det.
Det er jo spændende at høre den konservative ordførers tale og ikke mindst hans egen karakteristik af talen som værende noget, der ligger lige præcis der, hvor det er svaret på de udfordringer, dansk økonomi står over for.
Jeg tror, at det var nogenlunde ordret citeret.
Jeg kan se, at ordføreren også smiler.
Men så er der bare to ting, der undrer mig.
For hvis det er svaret, må sandheden jo så også være den, at Det Konservative Folkeparti er ganske tilfreds med, at vi står i en situation, hvor vi kan få op mod 150.000, nogle siger 170.000 arbejdsløse inden for de næste år.
Er det rigtigt?
Hvis talen og finansloven altså er svaret på de udfordringer, dansk økonomi står over for – det er spørgsmål nummer to – hvordan kan det så være, at den konservative politiske ordfører, fru Henriette Kjær, åbner op for ændring af dagpengene og ikke afviser, at der er behov for at diskutere efterlønnen igen, bare inden for 2 år?
Spørgsmål nummer to er altså: Betyder det, at De Konservative faktisk er parat til at springe fra den velfærdsaftale, som et meget bredt flertal i Folketinget lavede i 2006, hvor vi garanterede ro om bl.a. efterlønnen?
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Det er klart, at vi som parti i regeringen, der har medvirket til, at vi har historisk lave ledighedstal, ikke sidder på hænderne og på intet tidspunkt synes, det er acceptabelt, at en eneste mere end nødvendigt bliver arbejdsløs.
Vi bruger alle vores vågne timer på at overvåge konjunkturerne og situationen dag for dag, og det har vi også gjort i den periode, der er gået, for at forsøge målrettet at sætte ind over for de problemstillinger, dansk økonomi har været udsat for på grund af den internationale krise, som er bølget ind over os.
Så selvfølgelig er vi ikke tilfreds med, at ledighedstallene stiger, og derfor gør vi, som jeg siger, også alt for, at de skal blive så lave som muligt.
Men det er også en naiv tilgang, hvis man forsøger at overbevise vælgerne i Danmark om, at man med indenlandske midler kan holde den internationale krise for døren.
Det er ganske enkelt ikke muligt.
Men vi skal gøre det, vi kan, for at skabe så meget vækst som overhovedet muligt.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Men er den politiske virkelighed ikke, at selv om den konservative ordfører står og taler om, at man skal lave reformer, og at man skal sikre, at hullet i kassen bliver lukket og den bliver fyldt op osv., så er man reelt lillebror i VOK-flertallet?
Man bliver jo slået tilbage til start af Dansk Folkeparti, hver eneste gang man rykker frem med de her synspunkter.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
I Det Konservative Folkeparti hylder vi at holde de aftaler, som vi indgår, og det gør vi også i det her tilfælde.
Men vi har selvfølgelig en udfordring på den lange bane i 2015-planen i forhold til at skabe en bæredygtig, langsigtet økonomi, og vi har også en langsigtet løsning på at levere tilstrækkelig arbejdskraft, sådan at der er tilstrækkelig arbejdskraft til rådighed, når udviklingen vender og der bliver efterspørgsel efter det.
Det, som vi nu har set fra Arbejdsmarkedskommissionen, altså den rapport, der er leveret, og dens mange gode råd og anbefalinger, har vi selvfølgelig taget til os med glæde.
Vi synes, at der var mange begavede løsningsforslag, og dem bearbejder vi selvfølgelig i den Konservative folketingsgruppe.
Når så vi er kommet over krisen og har mere stabile forhold – for på nuværende tidspunkt, hvor der er så meget utryghed og usikkerhed, mener jeg ikke, at det er betimeligt at begynde at tale om den slags ændringer i vores samfundsstruktur – skal vi selvfølgelig debattere og forholde os til den langsigtede økonomi.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg ved ikke, om hr. Mike Legarth er opmærksom på, at De Konservatives ønske om at komme til at forringe dagpenge og efterløn nok ikke møder den store, hjertelige opbakning fra oppositionen i Folketinget.
Jeg har også forstået, at Dansk Folkeparti sådan set heller ikke vil være med til det.
Det må også være lidt ubehageligt altid at skulle spørge om lov, hvis man vil have nogle af sine ønsker igennem.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Mike Legarth er enig med økonomer generelt i, at hvis man fremrykker offentlige investeringer, altså investeringer, som skal udføres af private håndværkere, og som skal laves i samfundet før eller siden – det kan være renovering af skoler, det kan være renovering af plejehjem, det kan være renovering af offentlige bygninger i det hele taget – har det en vis værdi at gøre det i en situation, hvor der er høj arbejdsløshed, og hvor eksporterhvervene lider, fordi man så sætter gang i den hjemlige beskæftigelse på områder, hvor man under alle omstændigheder ved at tingene skal laves før eller siden.
Mike Legarth (KF), 2009-09-08:
Det Konservative Folkeparti er jo et selvstændigt parti, vi har vores egne visioner og synspunkter og holdninger til, hvordan vi synes samfundet skal skrues sammen osv., og det er jo det, vi skal bedømmes på.
Det er jo naturligt og vil gælde for enhver.
Det er det, vi synes er mest effektivt som værn mod den økonomiske krise.