runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-11:
Vi har jo tit diskussioner om, hvorvidt vi har samme opfattelse af virkeligheden, og jeg tror, at den her debat vil være et klassisk eksempel på forskellige opfattelser af virkeligheden.
For jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at genkende det, som ministrene sagde, nemlig at regeringen ser lyst på det lokale selvstyres fremtid, og at regeringen ikke har et ønske om at detailregulere kommunerne.
Når jeg har svært ved at få det til at hænge sammen, skyldes det de nyeste – og lad mig nævne tre af dem – påfund fra regeringens side, nemlig at pensionister skal melde sig til kommunen, hvis de skal være væk i mere end 2 måneder; at regeringen stiller det som et krav til kommuner, at man tager ungeydelsen fra unge, der ikke følger et kommunalt pålæg; og at der bliver lagt loft over priserne på ældremad.
Det er direkte regeringsindgreb i noget, der er kommunal kompetence, nemlig at sørge for at forfølge socialt bedrageri; at sørge for, at unge er i uddannelse; og at sørge for, at der en ordentlig service til de ældre.
Hvis ikke det er en direkte konkret indblanding i kommunale forhold, ved jeg ikke, hvad det er.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Når det er dokumenteret, at der er sket et løft af budgetterne, der svarer til mere end to storebæltsbroer, så tror jeg, at det taler sit tydelige sprog, nemlig at budgetterne er gået en vej, og det er opad.
Lige præcis på det sociale område, som der også bliver spurgt til, er der sikkert blevet lyttet meget til kommunerne, som har sagt, at de har nogle udfordringer i forhold til udsatte børn og unge.
Det er også et af de steder, hvor der er sket reelle løft – der er f.eks. Barnets Reform.
Når man spørger kommunerne, hvordan de selv bruger pengene, så hæfter de sig også lige præcis ved, at det er på børneområdet og på ældreområdet, og det er jeg da faktisk meget godt tilfreds med.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg medgiver, at man sagtens kan blive inspireret af en ny viden og andet og derfor træffe nye afgørelser.
Mit helt store politiske forbillede Jens Otto Krag sagde jo netop det med, at man har et standpunkt, til man tager et nyt.
Men er det ikke en ny tradition i dansk politik trods alt, at man begynder at lave om på noget, inden man har fået ændret reglerne?
Altså, her er der jo tale om, at vi stadig væk har nogle regioner, som vi har bedt om at løse nogle opgaver.
De sidder altså og bruger en masse kræfter på det her, også med at lave borgerinddragelse og andet, og så kommer man, inden man har afskaffet regionerne – hvilket vi i øvrigt er imod fra socialdemokratisk side – og begynder bare at gå på selvtægt, begynder bare at tage beslutninger centralt fra, begynder at rykke rundt på tingene.
Det er da en ny tradition.
Mener Det Konservative Folkepartis ordfører virkelig, at måden, vi skal føre politik på her på Christiansborg, er, at vi aftaler et, og så gør vi bare noget helt andet bagefter?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Nu hvor det er sådan, at man tilsyneladende fra Venstres side overlader regionernes opgave med at lave sygehusstruktur til Dansk Folkeparti, og hvor man bryder med princippet om én indgang til det offentlige, fordi man er i gang med at ændre på det her med objektiv sagsbehandling, og hvor vi samtidig har en situation, hvor det kun er 9 pct. af danskerne, der synes, at det er blevet bedre med strukturreformen, er Venstre så parat til at foreslå en evaluering af strukturreformen, så vi kan få gennemgået, hvad der er skidt, og hvad der er godt?
For man er jo tilsyneladende i gang med at bryde godt og grundigt med de principper, man selv vedtog for ganske få år siden.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Det er en forkert påstand, der bliver fremført.
For så vidt angår evaluering, er det jo lige nøjagtig det, vi er i gang med nu her i debatten, og der kan jeg med stor tilfredshed konstatere, at brugerne af velfærdstilbuddene faktisk er meget godt tilfredse.
Det synes jeg er værd at notere sig.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Så på trods af de her forskellige ting og på trods af den meget store utilfredshed, der er med strukturreformen, og på trods af at man sådan set går på kompromis med de spilleregler, man selv opstillede, vil man ikke evaluere strukturreformen.
Skal den ikke evalueres, skal vi ikke kigge på, om der er noget, vi har gjort forkert, eller noget, vi har gjort rigtigt, eller noget, vi kan lære af?
Skal vi ikke have en evaluering?
Er det ikke meget rimeligt?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
For så vidt angår evaluering, er det præcis det, vi er i gang med nu.
Vi debatterer, hvordan det rent faktisk går med tingene, og der er det jo dejligt, at når man kigger ud i virkelighedens verden og spørger, om borgerne er tilfredse med den, om de er tilfredse med kernevelfærden, om de er tilfredse med børnepasningen, ældreplejen og undervisningen i skolerne, så er der jo meget høje tal angående, at man faktisk er godt tilfreds.
Det er det, der tæller for mig.
Line Barfod (EL), 2009-11-11:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at Venstres ordfører synes, at en debat i Folketinget er det samme som en uvildig evaluering.
Det sætter i hvert fald nye standarder for, hvad en evaluering er.
Hvad der er mere alvorligt er, at jeg forstod på ordførerens tale, at man har et rigtig godt kommunalt selvstyre, hvis der ellers er nogle kommunalpolitikere, som vil tage ansvar og gøre en indsats.
Det må betyde, at alle de kommunalpolitikere – også fra Venstre – som gang på gang efterlyser at få noget kommunalt selvstyre, som gang på gang også efterlyser at få nogle penge, så de kan begynde at lave nogle forbedringer i deres kommuner i stedet for hele tiden kun at diskutere, hvor de skal skære ned, altså er nogle, der ikke vil tage ansvar, og som ikke vil gøre en indsats, efter Venstres opfattelse.
Det synes jeg er noget af en påstand om de mange dygtige kommunalpolitikere, der sidder og river sig i håret for at prøve at få budgetterne til at hænge sammen i denne tid.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Jeg synes, det er fint, og ligesom det skal være, at man i et demokratisk samfund debatterer tingene. Det gør man i kommunerne, det gør vi her i Folketinget, og så er det jo netop vigtigt, at man gør det på et oplyst, reelt grundlag.
De påstande, der fremføres her, synes jo ikke lige at være helt i overensstemmelse med fakta, for der er jo netop mange flere opgaver i kommunerne at tage sig af – det har vi i øvrigt også lige fået bekræftet lidt tidligere i debatten her.
Vi har også lige fået bekræftet – og med stor glæde, synes jeg – at budgetterne faktisk aldrig har været større, end de er nu.
Så der er noget arbejde med.
Det er klart, at det selvfølgelig giver lidt debat, når man skal prioritere, hvad man skal sætte i gang af ting til næste år.
Line Barfod (EL), 2009-11-11:
Ja, der er flere opgaver, men der er mindre råderum til at løse dem.
Man har ikke den samme mulighed for selv i kommunerne at bestemme, som man havde tidligere.
Det er rigtigt, at hr. Erling Bonnesen også får mere i løn i år, end han gjorde sidste år, men det er ikke altid det samme, som at man så også har råd til at købe noget mere, hvis priserne er steget meget mere, og hvis de behov, man har, er ændret meget, f.eks. fordi der er blevet flere ældre, f.eks. fordi der er blevet udviklet nye typer af behandling på sygdomsområdet, f.eks. fordi vi gerne vil give handicappede lov til også at kunne deltage i samfundet, og at de derfor skal have nogle hjælpemidler, og f.eks. fordi vi gerne vil have, at vores børn skal have specialundervisning.
Det er muligt, at hr. Erling Bonnesen mener, at alle de mange sager, der kommer frem igen og igen, med folk, der oplever, at der er skåret ned, og at der ikke er penge til de helt basale velfærdsydelser, bare handler om folk, der ikke kan finde ud af at tage et ansvar og gøre en indsats, som hr. Erling Bonnesen siger.
Men så er der altså et alvorligt misforhold, og derfor vil jeg gerne igen spørge, om Venstre vil være med til at få lavet en uvildig evaluering, altså ikke en debat i Folketingssalen, men en egentlig evaluering, hvor man får nogen til at se på, hvad det var, Venstre lovede med kommunalreformen, og hvad resultatet så rent faktisk er blevet.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Med hensyn til det med det retvisende billede vil jeg sige, at jeg tror, det afhænger meget af, hvordan spørgeren selv ligesom får lagt præmisserne.
Lige præcis det retvisende billede er, at vi er til for borgerne, og når man så spørger borgerne, hvordan det rent faktisk går, og man så kan konstatere med stor tilfredshed, at der er rigtig, rigtig mange, der er godt tilfredse med de velfærdsydelser, de får, jamen så er det næsten den allerbedste evaluering, man kan få.
At der så indimellem er sådan en politisk diskussion, og at man vil prøve at finde en nål i høstakken, tager vi så med og tager en debat om det, og det er jo just præcis det, vi er i gang med nu.
Julie Skovsby (S), 2009-11-11:
Ordføreren taler om, at der er sket et økonomisk løft, og at der bruges flere penge på den kommunale velfærd.
Men kan ordføreren for Dansk Folkeparti ikke bekræfte, at normeringen ikke er blevet bedre?
Altså, der bruges ikke flere penge pr. barn i daginstitutionen, der bruges ikke flere penge pr. elev i folkeskolen – timetallet er derimod faldet, der er ikke mere undervisning pr. barn.
Der bruges ikke flere penge pr. ældre i ældreplejen.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er et problem?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det er et problem de steder, hvor det finder sted, hvis det finder sted.
I de kommuner, jeg kender til og har med at gøre, har vi måske lige præcis de allerlængste åbningstider i hele landet osv. Så det er igen en prioritering.
Hvis man vælger at sætte flere elever i klasserne eller skære ned på timetallet, må det være, fordi man har et formål med det.
Det er da ikke kun at forringe folkeskolen, det er der da ikke nogen kommunalpolitikere overhovedet i dette land, der kunne finde på.
Julie Skovsby (S), 2009-11-11:
Men skal jeg forstå ordførerens svar på den måde, at ordføreren for Dansk Folkeparti ikke kender til nogen kommuner, hvor der ikke er flere penge pr. barn i daginstitutionerne, hvor der ikke er flere penge pr. elev i folkeskolen, og hvor der ikke er flere penge pr. ældre i ældreplejen?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Et faktum er, at alle de tre områder, der bliver nævnt her, har fået tilført flere penge.
Så er det da ved gud kommunernes opgave at forvalte dem på allerallerbedste måde, for ellers giver det jo ikke nogen mening at have kommunalt selvstyre.
Line Barfod (EL), 2009-11-11:
Man får flere penge år for år.
Hr. Henrik Brodersens løn er også steget år for år.
Men udgifterne stiger også.
Priserne stiger også.
Og når behovet stiger mere og priserne stiger mere, så kommer man altså til at mangle nogle penge.
Hvis man får 10 kr. i lønforhøjelse og maden stiger 15 kr., så kommer man altså til at mangle 5 kr.
Det er det, vi hører igen og igen er forholdet i ældreplejen, på skolerne, i daginstitutionerne osv.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ikke mener, at samtlige kommunalpolitikere i dette land er uduelige og derfor ikke selv kan finde ud af at prioritere pengene til at sørge for bedre ældrepleje.
Det koster jo noget ekstra.
Vi har talrige eksempler på, at det koster ekstra, når de private firmaer skal ind på ældreområdet, hvilket kommunerne skal betale.
Kunne Dansk Folkeparti så ikke overveje i hvert fald her, at der burde man bruge pengene til at sikre, at de ældre får den hjælp, de har behov for, i stedet for på regeringens privatiseringsprojekt?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Vi er meget optaget af, at de ældre får, hvad de skal have.
Vi er meget optaget af, at pengene bliver forvaltet på den helt, helt rigtige måde.
Jeg kan godt se, at f.eks. fru Line Barfod nok mest møder sortseende mennesker, men det er rent faktisk sådan, at de ude i kommunerne løser opgaverne, og de løser dem også med en meget stor tilfredshedsgrad hos de ældre.
Så kan man diskutere, om det er ringere rengøring, om det er lidt sjældnere rengøring, eller hvad det nu er.
Men alt i alt vil jeg sige, at det altså er et økonomisk løft ud over alle grænser, som også har bidraget til, at der er en stabilitet i ældreplejen ude i kommunerne.
Line Barfod (EL), 2009-11-11:
Siden denne regering kom til, har der været den laveste vækst nogen sinde i det offentlige forbrug, så at kalde det et historisk løft synes jeg altså er ret utroligt.
Men der er helt konkret ældre, der oplever, at de får mindre hjælp, end de gjorde før.
Mener Dansk Folkeparti så, at det er vigtigere at prioritere at bruge penge på regeringens ønske om, at der skal private firmaer ind, selv om det koster mere, eller synes Dansk Folkeparti rent faktisk, at man burde bruge de penge på at sikre, at der var hjælp til de ældre?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Mit spørgsmål skulle jo nok mest opfattes i retning af: Hvad med de andre kommuner op til de 42, som ikke fik lov?
Når de søger om at få lov at regulere skatten, er det så ikke et udtryk for, at de er økonomisk trængt, og at de har problemer med at få budgetterne til at hænge sammen?
Det var det, jeg spurgte om.
Det er ikke et spørgsmål, der relaterer sig til kommunalreformen, det relaterer sig alene til, at kommunerne køres i en stram økonomisk snor.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Jamen jeg skal ikke stå heroppe og benægte, at der kan være kommuner, som har en stram økonomi.
Men det behøver jo ikke nødvendigvis at være kommunalreformens skyld.
Altså, jeg mener, som jeg har sagt tidligere, at der netop har været muligheder for at lave en større enhed, så økonomierne og budgetterne var lidt mere rummelige, sådan at man kunne flytte fra det ene til det andet.
Men jeg kender ikke de 17 budgetter rundtomkring fra kommunerne sådan, at jeg kan sige, om det kunne have været gjort anderledes.
Men nu er der givet mulighed for, at de kan gøre det, og så må vi se, om ikke det er håndsrækning nok i første omgang.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Dansk Folkepartis ordfører giver udtryk for, at vi fra oppositionens side ligesom maler et for negativt billede op.
Jeg tænker på, om Dansk Folkeparti, når nu vi f.eks. kigger på ældreområdet og den rengøring, som de ældre modtager fra kommunerne, så er tilfredse med, at der i den tid, VKO-partierne har haft flertal, er blevet en tredjedel mindre rengøring til de ældre i kommunerne.
Er det acceptabelt for Dansk Folkeparti?
Er Dansk Folkepartis målsætning, at der skal være mindre rengøring til de ældre i kommunerne?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Det er jo den sædvanlige måde at sætte det op på.
Selvfølgelig synes vi ikke, at det er acceptabelt med mindre rengøring.
Lige præcis spørgsmålet om, hvorvidt man får mere eller mindre rengøring, er det jo netop kommunernes opgave at tage stilling til, og hvis de vil prioritere det højere, så kan de gøre det.
Der er også tilvalg af ydelser udefra, som man som ældre kan tillade sig at benytte sig af.
Så på den måde synes jeg ikke, der er noget forkert.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Det her er jo altså ikke et spørgsmål om, at man kan prioritere noget andet.
Jo, det kan man måske nok, men kommunerne er jo så hårdt presset, at det hele tiden er et valg mellem pest eller kolera: Skal vi spare på det ene område, eller skal vi spare på det andet område?
Generelt kan man bare sige, at de fleste kommuner jo har reduceret i den rengøringshjælp, de ældre får.
Kunne det hænge sammen med, at man med det flertal, der er nu, har truet kommunerne til via fritvalgsordningen at betale ekstra til de private aktører, der udfører hjemmehjælp?
Det er jo sådan, at hvis man er kommune, og der er private aktører på banen, så skal man betale et ekstra overhead til de private, som de kommunale ikke får.
Det er sådan set den samme mekanisme, der har gjort sig gældende i forbindelse med privathospitaler, hvor man bruger flere penge på det private, end man gør på det offentlige.
Kunne det måske være derfor?
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Jeg tror helt klart, det er en prioritering.
Vi har haft debatten nu her, hvor vi den ene gang efter den anden har fået at vide, at vi har fået tilført masser af milliarder til områderne, og så er det kommunernes pligt at prioritere dem rigtigt.
Hvis der er nogle, der vælger at give mindre rengøring til de ældre, skal jeg kun beklage det, for det er da ikke sådan, at vi heroppefra står og ønsker det.
Den måde, som man har lavet frit valg-ordningen på, synes jeg da er alle tiders.
Der må jeg da sige, at hvis det er det, der ønskes fra de ældres side, bidrager de jo også selv.
Jamen jeg ser det kun som et plus, at der herindefra bliver holdt hånd i hanke med, hvordan det foregår derude, sådan at der ikke sker nogen svigt.
Jeg vil nok sige, at der ingen er, der har sagt, at det skulle være nemt med den reform, vi nu har fået lavet.
Det er heller ikke nemt, og det bliver heller ikke nemt de næste 4 år.
Men der er lavet en række værktøjer, og vi har fået et økonomisk løft, som er historisk, så hvis ikke kommunerne kan løse de opgaver, der er nu, så er det i hvert tilfælde ikke herinde, problemet er.
Jeg ser kun lyst på det, når det angår kommunen.
Jeg sidder selv i en kommunalbestyrelse, og jeg er glad for at sidde derude.
Man får virkelige gejst ved det, for man kan se, at man rykker ved noget.
Hvad angår regionerne, er det fuldstændig rigtigt, at vi aldrig rigtig har syntes, at det var nogen god idé.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-11:
Jeg har meget stor respekt for de af kollegaerne herinde, der også kan overkomme at sidde i en kommunalbestyrelse.
Jeg er faktisk lidt misundelig en gang imellem, for jeg kan nemlig ikke, må jeg sige med beklagelse.
Det, jeg så synes må være mærkeligt, er at sidde på begge sider, om man så må sige, og både have et lokalt ansvar og have et nationalt ansvar.
Senest har Dansk Folkeparti jo lige sammen med regeringen besluttet, at ældre mennesker, pensionister, skal melde sig til kommunen, fordi kommunen åbenbart ikke af sig selv kan finde ud af at følge op på socialt bedrageri.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Jamen selvfølgelig skal socialt bedrageri ikke finde sted.
Vi skal også gøre, hvad vi kan for at begrænse det.
Når ordføreren så siger, at det er underligt, at vi skal have folk til selv at melde sig, og at folk ikke kan tage ud af landet og alverdens ting, kunne man jo også have den positive indgangsvinkel til det, at det handler om ren og skær omsorg for vores medborgere, sådan at hvis de nu engang er taget ud af landet, kan de også finde hjem igen.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Det er jo således, at 42 kommuner har søgt om at få lov til at hæve skatten i 2010.
Heraf har 17 kommuner fået lov.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er ordføreren enig i, at de mange ansøgninger er udtryk for en stram økonomi som følge af regeringens meget stramme økonomiske styring af kommunerne?
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-11:
Jeg har stor respekt for, at ordføreren er trådt i en anden ordførers sted, og at der derfor selvfølgelig er grænser for, hvor detaljerede spørgsmålene skal være.
Men den her debat er også principiel.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren kunne give sit eget syn på spørgsmålet om kommunernes og regionernes fremtid.
Af ordførertalen fik jeg det indtryk, at regionerne står meget, meget lavt på Dansk Folkepartis liste over ting, der skal bevares i det danske samfund.
Den plejer ellers at være ret lang for ting, der skal blive ved med at være, som de er.
Kan Dansk Folkepartis ordfører komme lidt tættere på, hvad der egentlig er synet på især regionernes fremtid, men selvfølgelig også kommunernes, for jeg oplever, at Dansk Folkeparti er meget optaget af at stille fælles krav og lave standarder og i det hele taget sørge for, at kommunerne bliver holdt i en meget, meget kort snor fra Christiansborg?
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Jeg har da en ambition om at holde næsen i sporet i forhold til at vedblive med at have fokus på kvaliteten og vedblive med at føre en økonomisk ansvarlig politik i samme moment.
Jonas Dahl (SF), 2009-11-11:
Det er jo altid positivt at høre, at der er lys for enden af tunnellen.
Men jeg vil gerne høre ministerens kommentarer til, om der også er lys for enden af tunnellen for regionerne.
Det er jo sådan, at der netop nu foregår nogle finanslovforhandlinger, hvor man kan forstå at der er visse partier, der mener, at bl.a. sygehusplaceringer skal gøres til en del af finanslovforhandlingerne.
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i det synspunkt, at det er Dansk Folkeparti og regeringen, der skal diktere, hvor sygehusene skal ligge på landkortet.
Eller er det regionsrådene, som det sådan set er blevet besluttet i kommunalreformen, der skal afgøre det?
Og såfremt det er regionerne, vil jeg bare høre, om ministeren har tænkt sig at respektere de beslutninger, der kommer fra regionsrådene.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Der blev stillet et lignende spørgsmål, da Venstres ordfører var talerstolen, og jeg kan fuldstændig tilslutte mig det, som hr. Erling Bonnesen svarede tidligere.
Regionernes vigtigste og meget store opgave er jo at sikre, at Danmark fortsat har et sundhedsvæsen i verdensklasse, og at der altså foregår både en omfattende udvikling og modernisering af sygehusstrukturen, og det er altså arbejde, som fortsat vil fylde rigtig meget på regionernes dagsorden.
Jonas Dahl (SF), 2009-11-11:
Men ministeren svarer stadig væk ikke på, hvorfor man i givet fald vil underkende den beslutning, der er truffet af regionsrådet i Region Midtjylland.
Nu har jeg selv tidligere været medlem af regionsrådet i Region Midtjylland, og personligt støtter jeg sådan set Aulumløsningen, og det støtter SF også som parti, men det gør jo ikke, at vi ikke respekterer det regionale flertal, som faktisk har truffet en beslutning om at lægge et sygehus i Gødstrup.
Vil ministeren så respektere den beslutning, eller vil ministeren sammen med Dansk Folkeparti overtrumfe med en anden beslutning?
Jeg vil bare høre, om det er ministerens måde at implementere det regionale selvstyre på.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Lad mig da takke for anerkendelsen, hvad angår min måde at besvare nogle spørgsmål på i forbindelse med nogle forhandlinger, som pågår lige nu.
Det ville da være mærkeligt, hvis jeg stod her og tog forskud på nogle forhandlinger.
Jeg kan, som jeg også gjorde i mit tidligere svar, fastholde, at regionernes vigtige og store opgave altså er at sikre, at Danmark fortsat har et sundhedsvæsen i verdensklasse.
At føre en diskussion om regionsrådsvalget og regionsrådenes sammensætning osv. osv. er i øvrigt også mærkeligt nu her, hvor vi har et valg den 17. november.
Der bliver også et udfald af det, med hensyn til hvem der sidder med de beslutninger efterfølgende.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Tak for det.
Den allervigtigste ting, som jeg synes det var rigtig dejligt at få fastslået her i dag på kryds og tværs af alle mulige kævlerier, var faktisk den bekræftelse, der kom her midt på eftermiddagen, af, at kommunalpolitikerne har fået langt flere opgaver.
Der er meget mere, man kan tage sig af, man har langt større mulighed for indflydelse, end man nogen sinde tidligere har haft.
Det var rigtig godt, det var en klar sætten til vægs af hele synspunktet omkring centralisering.
Det er sat på plads.
Derfor tog vi selvfølgelig fat i alt det med LO-aftalerne, og derfor er jeg også meget glad for den bekræftelse, der kom fra den socialdemokratiske ordfører – han var jo faktisk meget glad for det, han var faktisk nærmest forelsket i det.
Når det så er sagt og vi konkluderer, at det faktisk er LO, der skriver grundlaget eller væsentlige dele af det, er det så faktisk ikke en skævvridning af demokratiet?
For så har man ikke længere sin fulde frihed til som kommunalpolitiker ligesom at sætte sin egen dagsorden, udtrykke sine egne meninger og fremføre sine egne synspunkter i debatten.
Det er da et demokratisk problem, er det ikke?