runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti går meget op i at sikre danskere og danske statsborgere nogle grundlæggende rettigheder, og sådan som EU-reglerne er på det her område, betyder det altså, at 24-års-reglen og tilknytningskravet efterhånden har udviklet sig til at være lidt til grin i virkeligheden.
For faktum er, at hvis du bor i Vejle i et hus og du har en nabo, som bor i Vejle, men som er tysk statsborger, så kan din nabo, som altså bor i Vejle, men er tysk statsborger, meget lettere få sin kæreste fra udlandet til Danmark end du, som er dansk statsborger og bor i huset ved siden af, kan.
Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til, at vi faktisk har nogle regler, der betyder, at man diskriminerer danske statsborgere?
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Nu var det hr. Eyvind Vesselbo, der sagde, at »vi ved udmærket godt«.
Hr. Eyvind Vesselbo svarede så ikke på mit spørgsmål om, hvilke grupper det er, hr. Eyvind Vesselbo udmærket godt ved noget om.
Men der er noget, jeg bare ikke kan forstå.
Når hr. Eyvind Vesselbo nu indrømmer, at der ikke ligger nogen viden om antallet af tvangsægteskaber, at der ikke ligger nogen viden om, hvorvidt 24-års-reglen og tilknytningskravet rent faktisk har medvirket til at begrænse antallet af tvangsægteskaber, hvordan kan hr. Eyvind Vesselbo så blive ved med at fastholde, at det er det, der er begrundelsen for reglerne og begrundelsen for at opretholde reglerne, når der ikke ligger noget viden til grund for det?
Burde man så ikke se at få noget viden og måske især se at komme i gang med at lave en række andre tiltag, der kan hjælpe i forhold til dem, der bliver udsat for æresrelateret vold, og samtidig sikre, at de danskere, der ønsker at gifte sig af kærlighed, har muligheden for at bo i Danmark?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-21:
Nu er det sådan, at fru Line Barfod jo blander tingene sammen.
Det sagde jeg overhovedet ikke.
Jeg sagde netop, at man kunne se på tallene for de grupper - og når fru Line Barfod spørger hvilke grupper, jamen så er det da iblandt bl.a. tyrkere og pakistanere og også somaliere - at de her tvangsægteskaber har fundet sted.
Jeg synes simpelt hen, at det er en ualmindelig banal diskussion, og det er banalt at stille et spørgsmål, som fru Line Barfod udmærket godt ved at man ikke kan svare på - det kan fru Line Barfod heller ikke - for man kan ikke gå ud og lave en undersøgelse og en opgørelse over antallet af tvangsægteskaber eller arrangerede ægteskaber; selvfølgelig kan man ikke det.
Man kan ikke lave det rent statistisk, for så skal man ud og spørge alle mulige: Er du blevet tvangsgift eller arrangeret gift?
Det kan man ikke, men det, man kan gøre, er, at man kan lave en indsats, sådan at man forhindrer, at flest mulige af de unge kvinder og unge mænd bliver tvunget eller arrangeret gift.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Hr. Ole Hækkerup er blevet syg, og derfor har jeg lovet at tale på hans vegne.
Spørgsmålet om tilknytningskravet og 24-års-reglen har været diskuteret i flere omgange - både generelt i den offentlige debat og her i Folketingssalen.
Nu står vi så med et konkret forslag fra Enhedslisten, som vil ophæve begge dele.
Socialdemokratiet ønsker ikke at ophæve 24-års-reglen eller tilknytningskravet, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-21:
Det er jo meget interessant at lytte til Socialdemokraternes kovending og ændring af politik sådan set over tid, kan vi sige.
Nu kan man jo forstå, at man fra Socialdemokratiets side støtter 24-års-reglen.
Kigger vi så tilbage til, da man selv var med i SR-regeringen, hvor man jo så at sige havde det fuldstændig modsatte synspunkt, vil ordføreren så ikke give mig ret i, at det sådan lidt ligner en situation - når man tidligere, da man var med i SR-regeringen, ikke blot var fodslæbende, men faktisk var helt imod - hvor det sådan set bare var en fejl, man begik dengang?
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Nej, det kan jeg ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-21:
Næ, det er ikke spor interessant at stille det spørgsmål en gang til, når der er en anden ordfører, der har stillet det og har fået at vide, at det jo ikke er muligt at opgøre antallet af tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber.
Så jeg har svært ved at se formålet med at stille spørgsmålet en gang til, for svaret bliver sådan set bare det samme.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Jamen jeg er nødt til at sige til den konservative ordfører, at det jo er noget, man elsker, ikke mindst hos Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti: at give Socialdemokratiet og indimellem også De Radikale skylden for en hel masse ting.
Det dækker jo i bund og grund over, at integrationen er fuldstændig mislykket under den nuværende regering.
Det er jo nu, at der bliver brændt skoler og børnehaver af.
Det er jo nu, at redningsmandskabet, når de kommer, bliver mødt med stenkast.
Det er jo nu, der ikke er styr på tingene.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Tak for det.
Jeg kan med det samme afsløre, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Det er der mange gode grunde til at vi ikke kan.
Bl.a. er en af grundene, at i 2001 blev ca. 60 pct. af indvandrere og efterkommere af indvandrere fra ikkevestlige lande gift med en person bosat i udlandet, og i 2007 var denne andel faldet til ca. 30 pct.
Det betyder alt andet lige, at forudsætningerne for en god integration er bedre i dag, end de var under den tidligere regering, som forslagsstillerne jo støttede.
Enhedslisten foreslår altså at svække integrationsindsatsen i Danmark, og jeg kan så sige, at det er vi bestemt ikke tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Jeg kan også sige, at et andet og meget væsentligt argument fra Dansk Folkepartis side for at afvise dette beslutningsforslag er, at hvis man går lidt tilbage i tiden og kigger på, hvor mange mennesker der fik ophold i Danmark efter familiesammenføringsreglerne, kan man se, at det i 2001 var omkring 11.000 mennesker, der fik opholdstilladelse efter familiesammenføringsreglerne.
Det tal er jo blevet mere end halveret, siden VOK kom til, sådan at det er omkring 3.000-4.000 mennesker, der får opholdstilladelse efter familiesammenføringsreglerne.
Det er jo i al sin enkelhed meget væsentligt og sådan set en forudsætning for, at vi kan integrere de mennesker, som er her.
Hvis man kigger overordnet på den udlændingepolitik, der har været ført, kan man se, hvad den betyder.
Her er det gået fra, at 6.000 mennesker fik opholdstilladelse efter asylreglerne i 2001, til at lige omkring 1.000 mennesker fik det sidste år.
Den udlændingepolitik, vi har haft, har medført, at der er en masse mennesker, der kommer til Danmark og får opholdstilladelse, fordi de ønsker at arbejde, eller fordi de ønsker at studere.
Det mener vi fra Dansk Folkepartis side har været fuldstændig afgørende for, at vi kan få en fornuftig integrationsproces i Danmark.
Vi kan jo ud fra de fejltagelser, der er blevet begået af tidligere regeringer både borgerlige og socialdemokratiske regeringer - se, at det er det, der har været problemet, og at det er det, vi har skullet sætte ind over for.
Det er det, de her regler medvirker til, og dem ønsker vi selvfølgelig at holde fast ved.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi sådan set, at den væsentligste udfordring, nu hvor vi taler udlændingepolitik, er at modstå det pres, der er fra eksempelvis EU's side, og også det pres, som vi med jævne mellemrum bliver udsat for fra FN-organers side, som jo ikke har noget folkeligt mandat til at ændre regler, som er vedtaget af Folketinget.
Men det er jo det, som vi er udsat for
, så ligesom vi ikke ønsker at give EU, FN eller andre den mulighed, synes vi heller ikke, at Det Radikale Venstre og Enhedslisten, som jo dybest set heller ikke har noget folkeligt mandat til at ændre de udlændingeregler, vi har, skal have mulighed for at gøre det.
Derfor afviser Dansk Folkeparti det her beslutningsforslag, og vi synes på ingen måde, der er behov for at gå i den retning, som Enhedslisten og andre her mener man skal gå i - snarere tværtimod.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Enhedslisten vil meget, meget gerne arbejde for bedre integration.
Til gengæld vil vi ikke arbejde for diskrimination, hvilket 24-års-reglen og tilknytningskravet er udtryk for.
Ordføreren påpeger, at færre bliver gift med udlændinge, og det er korrekt.
Det er sådan set ikke så underligt, eftersom 24-års-reglen og tilknytningskravet gør det meget, meget svært at blive gift med et menneske, der kommer fra et andet land.
Men det siger absolut intet om, hvor mange der bliver tvangsgift.
Jeg mener, at vi fik Venstres ordfører til at indrømme, at der absolut ingen viden er på det her område.
I øvrigt kan jeg oplyse ordføreren fra Dansk Folkeparti om, at man også kan blive tvangsgift med danske statsborgere - altså personer, som allerede befinder sig i Danmark.
Tyskere, grækere og alle mulige andre EU-borgere, der bor her i Danmark, kan frit vælge deres partner.
Faktum er jo, at hvis der bor en tysker i Vejle, så har hun bedre mulighed for at gifte sig med en udlænding end den danske statsborger, der bor i huset ved siden af hendes.
Det er da diskrimination af danskere.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Det kan ikke komme bag på nogen, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at udlændingeregler, som er gældende i det danske samfund, skal fastsættes af det danske Folketing.
Jeg tror også, at Enhedslisten har den opfattelse.
Det er selvfølgelig dybt beklageligt, men ikke desto mindre er det sådan.
Og så må jeg sige, at Enhedslisten og andres logik jo ikke giver nogen mening, for hvis man skulle følge den logik, der er lagt frem, så går den jo næsten på, at hvis vi får en stigende indvandring fra Tyrkiet og Pakistan og de lande, hvorfra der traditionelt, før VOK kom til, har været mange, der søgte og fik opholdstilladelse efter familiesammenføringsreglerne, ville vi få færre tvangsægteskaber.
Det modsatte ville nok være tilfældet, så jeg kan slet ikke forstå det, der bliver sagt.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-21:
Det er jo et klart og dejlig kort svar.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Det er helt i overensstemmelse med den skik, vi har, med, at en regering kan fremsætte et forslag, uden at høringsrunden er færdig.
Det er såmænd sket så mange gange.
Jeg vil mene, at vi stadig væk skal gøre, som vi plejer.
Det normale er, at høringsrunden er afsluttet og der foreligger et høringsnotat, men vi er altså af den opfattelse i den her sag, at den bør gennemføres hurtigt.
Der er faktisk tale om personer, der er farlige for danske borgere, og jeg tror, at der er mange, der vil sidde og undre sig over, at hr. Morten Østergaard er ude på at trække den sag i langdrag; det tror jeg.
Det tror jeg at hr. Morten Østergaard skulle tænke på.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jeg vil sige, at det for Det Radikale Venstres vedkommende har været afgørende igennem hele den her sag, at der er sket en egentlig strafferetlig forfølgelse af de mennesker, man mener har planlagt den mest alvorlige af alle forbrydelser, nemlig mord.
Det har vi sagt helt fra starten, og derfor vil jeg sige, at der ikke er noget i den her sag, som vi fortryder.
Men jeg forstår på dagbladene i dag, at ministeren er kommet i tvivl om rigtigheden af den administrative udvisning, som med ministerens underskrift i foråret førte til det her tålte ophold, som i dag er anledning til, at vi hastebehandler et lovforslag.
Derfor synes jeg nok, at det er ministerens slingrende kurs, der bør give anledning til overvejelser.
Men det, jeg stadig væk synes er væsentligt at få slået fast her, er altså, at vi ikke får de muligheder, der er nødvendige, for at kunne bedrive ordentlig lovgivning i det her Folketing.
Og der er det sådan set ligegyldigt, hvem der er i regering, og hvem der ikke er.
Det skal bare være i orden, og jeg havde ærlig talt forventet, at ministeren ikke mindst med baggrund i mange år i Folketinget - ville have stået mere vagt om at betjene Folketinget og folkestyret ordentligt.
Jeg synes, der er grund til at beklage det her forløb - ikke mindst på grund af den indledende besværgelse om Højesteret, som tilsyneladende mere var af symbolsk karakter end et ønske om egentlig at bidrage til sagens oplysning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Det er meget svært at diskutere med hr. Morten Østergaard, som hellere vil manipulere med det, der står i avisen.
Jeg har jo ikke på noget tidspunkt rejst tvivl om min egen afgørelse.
Jeg har, som hr. Morten Østergaard ved alt om, lige siden jeg traf den afgørelse, sagt, at jeg synes, det godt kunne gøres på en anden måde.
Derfor har regeringen nedsat et udvalg, det har jeg fået opbakning til.
Der er nedsat et udvalg, som også skal se på, om der skal en dommer ind over.
Men det er da klart, at når jeg er ansvarlig minister, retter jeg mig efter den lov, der er i dag, så længe vi har den lov.
Og den siger altså, at jeg skal træffe den afgørelse administrativt.
Det gør jeg så, og så forsøger jeg at få ændret reglerne.
Det er sådan set det, man har politikere til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Jeg vil bare sige, at nu bliver jeg totalt forvirret.
For én ting er det der med at overholde og sende over til Folketinget og sige, at det er bedre end i SR-regeringens tid.
Det er jo langt ude.
Men en anden ting er, at nu siger ministeren, at man har brug for at få den her lovgivning igennem så hurtigt som muligt, fordi der er personer, der er til fare for borgere.
Jeg tror, jeg citerer fuldstændig korrekt.
Ministeren siger: Der er personer, der er til fare for borgere.
Det, ministeren her tilkendegiver, er jo, at hvis ikke man får det her lovforslag gennemført hurtigt, har man som regering ikke styr på at kunne beskytte borgere.
Hvis det er rigtigt, forstår jeg ikke en lyd af, at der ikke er blevet bedt om en hastehastegennemførelse af det her lovforslag, altså efter forretningsordenen.
For hvis nu ministeren mangler lovgivningsgrundlag for at kunne beskytte borgere ordentligt, har vi da ikke tid til, at det her tager dage eller uger, så skal det da gå hurtigt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen jeg tror også, at det næste forslag vil vise, hvor vildt splittet oppositionen er, for nu hører jeg, at Socialdemokratiet vil have en hastehastebehandling, og det parlamentariske grundlag for den regering, man håber på, nemlig De Radikale, vil ingenting.
Det, der er tale om, er, at vi vil have skærpet de regler for vilkår, og det synes vi skal gøres hurtigst muligt.
Det er sådan, vi har valgt det.
Vi synes, at vi har været rimelige både over for Folketinget og over for sagen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Jeg tager jo kun fat i det her, fordi ministeren selv for ganske kort tid siden sagde fra talerstolen: Vi har behov for det her lovforslag, fordi der er personer, som er til fare for borgere.
Så vil jeg bare sige, at så har vi da travlt, så har vi endda meget travlt, for ellers forstår jeg ikke den bemærkning.
Det, det hele handler om, er jo, hvor meget det skal haste, eller hvor meget det ikke skal haste, og der er min kommentar til ministeren bare, at hvis ministeren har brug for den hjemmel, der ligger i det her lovforslag for at kunne beskytte borgere, synes jeg da, at vi skulle komme hurtigt i gang med det, og så må ministeren dokumentere, at det er sådan.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen når vi kommer og beder om anden og tredje behandling, vil jeg huske hr. Henrik Dam Kristensens ord.
Men nu er det jo altså sådan, at vi har overladt til PET og det almindelige politi at overvåge disse personer og beskytte ofrene.
Men det er jo en kendt sag, at vi har dødsensfarlige personer gående iblandt os, og vi synes altså, at det er rimeligt, at de får skærpede vilkår der, hvor de nu er.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Jeg skal bare forstå det, ministeren siger.
Ministeren siger, at vi har dødsensfarlige mennesker gående iblandt os.
Jeg går ud fra, at ministeren så mener, at det er bevist, at vi har personer, der er dødsensfarlige, gående iblandt os.
Det var det første spørgsmål.
Ministeren mener, det er bevist, at disse personer er dødsensfarlige.
Det andet spørgsmål drejer sig om, at ministeren siger, hvilket hr. Henrik Dam Kristensen nu har citeret flere gange, at vi må skynde os, fordi det er farligt.
Betyder det, at ministeren mener, at PET og politiet ikke er i stand til at sikre den nødvendige sikkerhed for personer, der er truede?
For så er det jo rigtigt, så er der et eller andet helt galt.
Det her med tålt ophold er jo ikke nogen ny sag.
Så mener ministeren, at PET og politiet ikke har de midler, der skal til for at beskytte de mennesker i det her land, der er truede?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Politiet og PET gør det, de skal.
Vi synes, det er rigtigt, at vilkårene skærpes.
Vi synes, det er rigtigt, at der er nogle andre vilkår for personer, der er til fare for landet; som er løsladt efter dom for dødsensfarlige forbrydelser.
Sådan ser vi på det, og vi synes ikke, at der overhovedet er grund til at trække den sag ud.
Line Barfod (EL), 2008-11-21:
Ministeren svarede ikke på det første spørgsmål, jeg stillede.
Ministeren sagde: Der går dødsensfarlige personer rundt iblandt os, det ved vi.
Vi kan også huske, at statsministeren tidligere har sagt: Vi ved, at der er masseødelæggelsesvåben.
Har ministeren set beviser for, at der går dødsensfarlige personer rundt iblandt os?
Så siger ministeren også, at politiet og PET nok skal sørge for det.
Det glæder mig, at ministeren har den tillid til PET og politiet.
Det synes jeg også normalt man kan regne med der er grund til at have i forhold til, at de er i stand til at beskytte personer.
Det kan de som regel.
Så mit spørgsmål er igen til ministeren: Ved ministeren, at der går dødsensfarlige personer rundt?
Og hvorfor mener ministeren lige pludselig ikke, at politiet og PET skulle være i stand til at beskytte uden denne lovgivning?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen de to ting, som fru Line Barfod fremførte, hænger ikke sammen.
Altså, der er tale om, at vi har et politi og et efterretningsvæsen, som overvåger dem, der skal overvåges.
Men det bortforklarer altså ikke, at vi ønsker skærpede vilkår for de her personer, hvoraf nogle er dømt for dødsensfarlige forbrydelser, som vi anser for dødsensfarlige, ja.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Jeg synes, det er mageløst at høre integrationsministeren i den her sag.
Der findes jo vejledning om god lovgivningsskik, og der findes i den her sag med de høringssvar, vi kender i dag, alvorlige kritikpunkter, som rejser helt principielle spørgsmål, som er ganske relevante at have med i en første behandling, som ifølge Folketingets forretningsorden netop skal dreje sig om det principielle.
Jeg nævner bare igen, at Foreningen af Offentlige Anklagere - jeg tror endda, at ministeren selv har en fortid som offentlig anklager - siger, at det her er meget betænkeligt, at der er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det har vi ikke på forhånd kunnet få at vide hvad ministerens reaktion er på.
Der er på den måde en lang række ting, som er kritisable, og som vi burde have haft et svar på.
Derfor vil jeg bare stille et stille og roligt spørgsmål
: Er det her efter ministerens mening i overensstemmelse med god lovgivningsskik?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen jeg synes egentlig ikke, jeg har noget at beklage.
Jeg har fremsat et lovforslag for ca. 10 dage siden, som i øvrigt gennem dagspressen i høj grad var kendt og diskuteret.
Så har vi haft en høringsrunde, og jeg har tilkendegivet fra starten, at høringssvarene ville blive oversendt før tid, nemlig løbende.
Det gjorde man ikke, da hr. Morten Østergaards parti sad i regering.
Jeg har skrevet til Integrationsudvalget allerede i sidste uge, at da vi har et ønske om at få sagen behandlet hurtigt, sender vi høringssvarene løbende.
Jamen så følger også deraf, at vi lige skal gøre høringsnotatet færdigt, ellers ville man jo bare have haft meget god tid, og vi ønskede her at få det på en anden måde, sådan at lovforslaget kunne gå hurtigt igennem.
Så jeg kan ikke se, at hr. Morten Østergaard i den her sag, på nuværende tidspunkt i hvert fald, er blevet behandlet dårligere end tidligere.
Jeg vil snarere sige tværtimod; hr. Morten Østergaard har i forhold til behandlingen her i dag fået høringssvarene løbende, og det synes jeg overhovedet ikke at hr. Morten Østergaard skal være vred over.
Høringsnotatet kommer selvfølgelig ganske hurtigt, men jeg vil også sige, at der sikkert også kommer et supplerende, for jeg tror der kommer flere høringssvar, og dem vil vi selvfølgelig også læse grundigt igennem og give svar på.
Det er altid optimalt, at man har en almindelig procedure, hvor man opfylder reglen om, at alt skal være ovre inden en uge - det har jeg overhovedet ingen problemer i at medgive hr. Morten Østergaard - men det er altså også en regerings ret en gang imellem at fravige proceduren, hvis man synes, det haster.
Og havde man ikke ønsket førstebehandlingen i dag, kunne hr. Morten Østergaard jo have krævet en afstemning og bedt om at få den udsat.
Det ville han jo ikke.
Han mente nærmest, at det var regeringen, der skulle bestemme over Folketinget og sige, at der ikke skulle være førstebehandling, hvor jeg flere gange måtte sige: Jamen det er både Folketingets ansvar og arbejde at fastlægge arbejdet her i Folketinget.
Hr. Morten Østergaard ønskede ikke at skride til en afstemning.
Så altså, at vi har haft en førstebehandling i dag, jamen det er Folketinget, der har fastslået det.
Jeg har bare ikke haft noget ønske om at trække tilbage, at vi skulle have førstebehandlingen i dag.
Hvorfor i alverden skulle jeg dog det?
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om nogle konkrete ting, for nu er der nogle ting, som jeg synes der er behov for at få afklaret, sådan at de, der sidder og følger med i debatten, kan blive en smule klogere.
Først og fremmest er det fra flere ordføreres side blevet sagt i debatten, men også i medierne op til debatten, at de, der er på tålt ophold, bare kan rejse hjem.
Kan ministeren bekræfte, at hvis de kunne rejse hjem, var de blevet tvangsudsendt i henhold til de eksisterende regler, og at de, der er på tålt ophold i Danmark, ikke kan rejse hjem, netop fordi de ved at blive sendt ud eller ved at rejse hjem kan risikere at blive udsat for tortur, dødsstraf eller anden form for forfølgelse - det, der reelt set er hele grundlaget for, at de er her på tålt ophold?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Nej, det er ikke sikkert.
Vi har jo personer, der af mange forskellige grunde skal rejse hjem.
Vi har også, om jeg så må sige, de almindelige, afviste asylsøgere.
Det gælder i en lang række sager, at der er meget stor forskel på, om man bliver tvangsudsendt, eller om man rejser frivilligt hjem.
Men det, der i hvert fald står fuldstændig fast, er, at de mennesker kan rejse ud af landet, det er der ikke nogen der forhindrer dem i, og derfor er den her sammenligning med Guantánamo fuldstændig vanvittig og af rent manipulerende karakter.
Det, der er tale om, er, at de mennesker, der er på tålt ophold, netop kun er tålte, fordi de har en pligt til at rejse.
De her mennesker, vi taler om, har en pligt til at rejse ud af landet.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Vedrørende det eksempel, som jeg har nævnt nogle gange, en 37-årig kinesisk læge, mor til tre børn, hvis mand har fået asyl i Danmark, vil jeg spørge, om ikke det er korrekt, at årsagen til, at hun er på tålt ophold, er, at hun ikke kan rejse til Kina, netop fordi hun der risikerer forfølgelse, tortur og andet.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge - ikke nødvendigvis om hende, for jeg er godt klar over, at ministeren selvfølgelig ikke kan stå og udtale sig om en konkret sag: Vil man i forbindelse med det her lovforslag, når man på et tidspunkt skal til at sætte det i værk, tage hensyn til de personer som eksempelvis den pågældende læge her, som jeg nævnte her og har nævnt nogle gange, som ikke på nogen måde er en trussel for det danske samfund, som ikke udgør nogen risiko, som ikke har begået noget ulovligt i Danmark, og som ikke kan sigtes eller strafforfølges Danmark, fordi de ikke har begået noget som helst ulovligt?
Vil man tage hensyn til deres familiesituation eller til andre former for forhold, så de ikke får den samme form for skærpede sanktioner som andre på tålt ophold?