runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Jeg ville ellers ikke have stillet spørgsmål, men nu gør jeg det alligevel, for ordføreren kom til at sige, at hvis man gødsker, er det det, der løber ud i vandløbet.
Som tidligere miljøminister ved ordføreren jo i hvert fald godt, at det ikke er det billede, der skal tegnes, nemlig at når man gødsker, så forurener man.
Det er i hvert fald ikke det billede, der skal stå tilbage.
Der er rigtig mange landmænd – det kan man også se, når man læser forslaget fra Liberal Alliance – der sikkert godt kunne gøre det her med et godt landmandskab, og med deres gode intentioner kunne vi sådan set godt have fri gødning.
Det er den sidste del, der gør, at det bliver kompliceret, og at vi skal lovgive.
Udfordringen er, når vi står her i Folketinget, hvordan vi sikrer, at de brodne kar ikke bare kører gyllen 5 km væk fra gylletanken, fordi det er det billigste, og så giver de kunstgødning for resten.
Det er jo de udfordringer, vi har.
Er ordføreren ikke enig i, at det er lidt forsimplet at sige, at man, hvis man gødsker mere, også forurener mere?
Nogle steder kan det være rigtigt, men det er ikke rigtigt ud fra en generel betragtning.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Nu er det jo muligt, at Enhedslisten har sin egen sådan tilgang til at prøve, om jeg så må sige, at lægge en fortolkning ind i det her.
I Venstre forholder vi os fuldstændig til det, som vi aftalte i april 2014, og deraf fremgår det, at der jo også skulle reduceres på arealet med efterafgrøder.
Selvfølgelig skal vi stadig væk passe godt på vores miljø.
Det har vi også markeret ved flere forskellige lejligheder.
Så lovforslaget her skal egentlig bare udmønte dele af det, som vi aftalte i april 2014, og det er det, vi så beder om at få på sporet igen.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg tror, at jeg har forstået, hvad man aftalte i 2014, selv om der er lidt uenighed mellem regeringen og Venstre om, hvad det konkret var.
Jeg vil bare spørge: Er det ikke rigtigt forstået, at det forhøjede efterafgrødekrav med yderligere 140.000 ha, som man fjerner med det her lovforslag, oprindelig var en aftale mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti fra 2009, som dengang blev annonceret under betegnelsen »Grøn Vækst«, og at det, man nu gør sammen med regeringen, er, at man fjerner miljømæssige forbedringer, som den gamle VK-regering havde aftalt med Dansk Folkeparti?
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Jamen jeg skal ikke deltage i Enhedslistens fortolkning; den må Enhedslisten ligesom selv arbejde med.
Vi går ind og tager bestik af, at landbruget er i den her særdeles vanskelige situation.
Vi skal naturligvis passe godt på vores miljø, og vi synes sådan set, at der i den samlede aftale også bliver taget hånd om og passet godt på miljøet.
Så skal vi bare have udmøntet de her dele, som vi har aftalt.
Længere er den sådan set ikke.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Nu kan det være lidt vanskeligt at finde rundt i de forhandlinger, som foregår mellem Venstre og regeringen indimellem.
Det kan jeg forstå at hr. Erling Bonnesen også har lidt svært ved.
Men jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål til hr. Erling Bonnesen: Det lovforslag, der ligger her, handler det ikke om at rulle et element fra den aftale om grøn vækst, som V, K og DF indgik en aftale om tilbage i 2009, tilbage?
Det var dengang, man aftalte, at man skulle have en forhøjelse af efterafgrøderne med yderligere 140.000 ha.
Det er altså den miljømæssige gevinst, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti var enige om i 2009, man nu har aftalt med regeringen at rulle tilbage.
Er det ikke fuldstændig korrekt opfattet, at det er det, det her handler om?
Det handler ikke om at rydde op efter noget, regeringen har gjort, nej, det handler om at fjerne et lille grønt fingeraftryk fra en aftale, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti kom til at indgå i 2009.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Som nævnt indgik regeringen og Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti sidste år en aftale om »Vækstplan for Fødevarer«.
Det er en vigtig aftale, fordi den giver udtryk for, at der er et stort potentiale i landbruget, hvis vi tager de rigtige skridt.
Med vækstplanen har vi igennem en lang række initiativer sat kurs mod vækst og beskæftigelse og bedre eksportmuligheder, både for det danske landbrug og for virksomheder inden for fødevarer og fødevareteknologi.
Vi har allerede i dag et landbrug og en fødevareproduktion, der står stærkt, særligt i den internationale konkurrence.
Hertil kommer, at dansk landbrug har nogle ganske håndgribelige økonomiske udfordringer.
Det skal vi også anerkende.
Der er altså grund til at forbedre vilkårene for en sektor, der både er udfordret, men også har et stort og uforløst potentiale.
Med vækstplanen udbygger og udnytter vi de danske styrker på fødevareområdet til at gribe de nye vækstmuligheder for fødevareerhvervet.
Det er på den baggrund, vi i dag behandler L 112, som omhandler en række regler om plantedække.
En del af det er noget teknik, som det er svært at gøre sådan særlig spændende, men lovforslaget er en udmøntning, som hr. Per Clausen var inde på, af »Vækstplan for Fødevarer«, og det betyder, at det hidtidige krav om 140.000 ha målrettet efterafgrøder frafaldes.
Stigningen var ellers en konsekvens af den forrige regerings aftale »Grøn Vækst«, der forhøjede efterafgrødekravet med 140.000 ha til samlet at udgøre 380.000 ha på landsplan.
Som bekendt underkendte Naturog Miljøklagenævnet disse planer, og af den grund blev der aldrig et krav om de målrettede 140.000 ha.
Derfor forenkler vi med L 112 nu kravene til efterafgrødning.
Konkret betyder lovforslaget, at kravet om de 140.000 ha bortfalder.
Til gengæld hæves det generelle efterafgrødekrav med 60.000 ha og bidrager på den måde til opfyldelsen af EU's vandramme- og nitratdirektiv.
Det er direktiver, der skal sikre grundvand, vandløb, søer og kystvande mod forurening og sikre mod indgreb, der er til skade for vandområdernes gode økologiske tilstand.
Det generelle efterafgrødekrav på landsplan er dermed blevet reduceret med 80.000 ha og udgør med lovforslaget samlet set 300.000 ha.
Kort fortalt betyder L 112 således en forenkling af efterafgrødekravet.
Vi skal række en hånd ud til dem, der tør tage initiativ til at tænke i nye og effektive baner.
Det giver vi mulighed for med lovforslaget.
Samlet set betyder L 112, at vi forenkler reglerne for efterafgrøder og samtidig lever op til EU's krav.
Det er sund fornuft.
Og på den baggrund kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Tak for det.
Når man sidder og forbereder sig til behandlingen af sådan et lovforslag som L 112, skulle det hele egentlig sådan set være positivt, for hermed udrulles jo en aftale, som vi er en del af.
For at gå tilbage til aftalen må man sige, at aftalen om »Vækstplan for Fødevarer« også er en positiv aftale, hvor vi har været inde at kigge på, hvad det er, vi kan gøre lovgivningsmæssigt for at understøtte erhvervet fremadrettet i en svær tid.
Jeg er rigtig glad for, at regeringen, da vi lavede den her aftale om »Vækstplan for Fødevarer«, var i et andet mode, end de er nu.
Dengang kiggede man sammen med os på, hvad det er for en vej, vi skal gå for at understøtte erhvervet, samtidig med at vi selvfølgelig ikke vil gå på kompromis med natur og miljø.
Efterfølgende er der gået nogle måneder, og efterhånden er Folketingssalen her måske også gået sådan lidt i valgmode, eller hvad man nu skal kalde det, og derfor bliver holdningerne jo skilt noget.
Og det ærgrer lidt, når man sådan hører på den daglige trummerum, at regeringen igen er ved at flytte sig rigtig meget til venstre i forhold til den her vækstdagsorden.
Det er jo med de briller på, man læser forslaget her, også i forhold til bemyndigelsen.
Det, som vi ikke helt kan stå på mål for, er netop, at man laver den her bemyndigelse til ministeren.
For i forhold til det, vi har hørt de sidste par måneder, er vi i Dansk Folkeparti nervøse for, at man vil benytte den her bemyndigelse til at gå en anden vej end den, der var ånden i aftalen om »Vækstplan for Fødevarer«.
Derfor vil vi henstille til ministeren, at ministeren i det her tilfælde fjerner den mulighed for bemyndigelse, som ministeren får, og så kan vi selvfølgelig stemme for resten.
Der er nogle andre ting i forhold til græs og andet, som også skal indgå i greeningen, i forhold til de her arealer, som skal pilles ud, i forhold til EU, hvor det nok bliver nødvendigt, at vi får en drøftelse af, hvordan vi udmønter det.
Men ellers vil vi sige, at forslaget her sådan set er positivt nok, men med hensyn til bemyndigelsen ser vi nogle udfordringer i forhold til den debat, der har været de seneste par måneder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jeg kan desværre ikke helt tilslutte mig min kollega fra De Radikales meget positive tilgang til det her.
SF er jo ikke med i vækstaftalen af netop de miljømæssige årsager, som også gør, at vi ikke kan stemme for det her forslag, da det vil øge kvælstofforureningen med over 1.000 t og CO2-udledningen med 50.000 t. Hvis der er tale om at kompensere eller mindske forureningen med andre mere intelligente forslag, vil vi naturligvis være positive, men vi synes, at forslaget er for ensidigt kun til gavn for erhvervet og ikke med den rette balance til også natur- og miljøhensyn.
Vækstaftalen med VKO kommer efter Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger om en balanceret tilgang til hensynet til erhverv på den ene side og natur og miljø på den anden side.
Jørn Jespersen, formanden for regeringens Natur- og Landbrugskommission, sagde, efter at vækstaftalen blev indgået, til Altinget – og jeg citerer
: »Denne aftale tilgodeser konkurrenceevnen. Meningen med vores anbefalinger var, at både natur, miljø og konkurrenceevne skulle forbedres, så derfor håber jeg, at der hurtigt kommer nogle tiltag på natur og miljø.«
Til gengæld synes vi, at der kommer et konstruktivt forslag fra fødevareministeren i lovforslaget om ikke at straffe de landmænd, som allerede har gjort en indsats på anden måde.
Fødevareministeren ønsker bemyndigelse til at kunne indfri erhvervets ønsker om flere og mere attraktive alternativer og kreditere jordbrugserhvervets frontløbere ved i visse tilfælde at forhøje efterafgrødekravet ud over de 300.000 ha på landsplan.
Det vil kunne ske, hvor en landmand allerede har gennemført andre tiltag mod kvælstof, og som allerede er indregnet i vandmiljøindsatsen.
Denne såkaldte frontløber skal altså ikke udlægge efterafgrøder, fordi han eller hun allerede har gjort en indsats.
En forøgelse af det generelle areal med efterafgrøder vil sikre, at der dermed ikke sker yderligere underimplementering af kvælstofreduktionen.
Men sammenlagt kan SF ikke stemme for det samlede forslag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg synes, det er meget relevant at diskutere, om der er en risiko for selvcensur, for det, vi i hvert fald ved, er, at der er nogle ekstremistiske kræfter, som ønsker at angribe vores ytringsfrihed og dermed pressefriheden.
Der er nogle, der ønsker at angribe de friheder, og vi må bare erkende, at det desværre er sådan, det er.
Det næste spørgsmål er jo: Er der en risiko for selvcensur?
Og ja, selvfølgelig er der en risiko for selvcensur i den situation.
De afskyelige begivenheder, vi så i Frankrig, påvirker jo os alle sammen.
Men samtidig er det også vigtigt at få sagt – og det var derfor, jeg sagde det før – at forsvaret for ytringsfriheden ikke skal hvile på en enkelt person eller et enkelt medie.
Det er vigtigt, at vi alle sammen slår ring om ytringsfriheden, og jeg synes, at hvis vi kigger på den debat, der har været siden de forfærdelige terrorangreb i Paris, så kan vi se, at der har været ét budskab, som er gået meget klart igennem i hele Folketinget, i stort set hele den danske befolkning, og det er, at vi står vagt om ytringsfriheden.
Så har vi Jyllands-Posten, som jo er et helt særligt eksempel, og jeg synes egentlig, at det er lidt ærgerligt, hvis det skal bringes frem.
Man er nødt til at have respekt for, at Jyllands-Posten er et helt særligt eksempel.
Men den reaktion, der har været siden Paris, har jo været en entydig opbakning til ytringsfriheden, til pressefriheden og dermed vores demokrati.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-27:
Jeg vil sådan set gerne have lov til at udtrykke min respekt for, at statsministeren så tydeligt tager problemerne med selvcensur alvorligt.
Jeg kan så være bekymret for, om der er enighed mellem de to regeringspartier i det spørgsmål, for jeg synes ikke helt, det var det svar, jeg fik, da jeg stillede et lignende spørgsmål til den radikale ordfører.
Men tak til statsministeren, som jeg så håber repræsenterer hele regeringen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg tror ikke, der er nogen uenighed overhovedet blandt regeringens partier.
Har man mistet sin ytringsfrihed?
Som jeg har oplevet de seneste par uger i Danmark, er der et stærkt fællesskab om at forsvare ytringsfriheden, forsvare pressefriheden, og der har ganske enkelt ikke været to holdninger i den sag i dette Folketing.
Det er da glædeligt, at vi alle sammen står vagt om ytringsfriheden og pressefriheden.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Jeg synes, det har været godt at høre statsministeren sige her til sidst, at vi skal stå vagt om ytringsfriheden.
Det har været lidt af en slingrekurs, en zigzagkurs, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har været ude på her under debatten.
Det startede i morges med, at fru Trine Bramsen, der er retsordfører for Socialdemokraterne, sagde, at ytringsfriheden og danske værdier ikke er under pres, og det samme har vi kunnet høre under debatten i dag.
Når vi så spørger til, om det ikke er rigtigt, at der efter terrorangrebet i Paris er en dansk avis – og tilsyneladende flere – der ikke gør brug af deres ytringsfrihed til at trykke Muhammedtegningerne, fordi de er truede i forbindelse med deres virke som avis, så må man bare sige, at sådan er det.
Og det synes jeg også at statsministeren bør erkende, også lidt mere højlydt end at sige: Jamen Jyllands-Posten er i en særlig situation.
For Jyllands-Posten er jo ikke i nogen anden situation end andre danske medier på det her punkt.
Det er ikke mit indtryk.
Jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren fortælle Folketinget: Hvad gør regeringen så for at vise, at den ikke accepterer den situation?
Hvad gør regeringen for, at man kan gøre brug af sin ytringsfrihed, også selv om det gør lidt ondt hos nogle?
Peter Skaarup (DF), 2015-01-27:
Når jeg siger, at der er en zigzagkurs fra regeringens side, så er det jo, fordi man kan læse – det kan man også gøre på Ritzaus Bureau her i dag ud fra den ordførertale, der blev holdt fra Socialdemokraternes side – at Danmark ikke er værdimæssigt truet.
Det er det, som Socialdemokraterne siger der.
Jeg hører noget andet fra statsministeren.
Jeg hører faktisk fra statsministeren, at man er klar over, at der finder selvcensur sted, at der er en risiko for selvcensur, når det er sådan – ja, det kan godt være, at statsministeren ryster på hovedet, men det er jo situationen – at aviser siger åbent, at der er ting, de ikke tør gøre, fordi de er truet.
Det, vi skal stå sammen om i Folketinget, er da bestemt at tage afstand fra det, men vi skal også stå sammen om at sikre, at de aviser kan gøre det, de er sat i verden for, og bruge deres ytringsfrihed.
Om de så gør det, er jo deres valg, også hvordan de gør det, hvordan de administrerer det.
Men de skal have mulighed for at agere, trykke de ting, de vil, de meninger, de tegninger, de vil – hvad de vil.
Det skal de have lov til.
Og der kan det ikke passe, synes jeg – og det vil jeg godt høre statsministerens holdning til – at man siger, at Jyllands-Posten er i en særlig situation, så dem behøver vi slet ikke snakke om.
Det skal vi da snakke om.
Det er jo netop, som statsministeren sagde tidligere, de små ting sammenlagt, der udgør vores værdier, der sikrer vores værdier.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg mener heller ikke, at de danske værdier er truet.
Jeg mener, at vi har så stærke værdier og så stor lyst til at kæmpe for de værdier, at den kamp vinder vi.
Og jeg har svært ved at forstå den borgerlige trang til at sige, at vi er åh så truet og åh så presset.
Jeg forstår det ikke.
Det er længe siden, jeg har hørt et så tydeligt og entydigt forsvar for ytringsfriheden, som jeg har hørt efter angrebene i Paris.
Det er længe siden, jeg har set en så stor enighed om, at man ikke skal stå alene med ytringsfriheden eller pressefriheden, som jeg har set efter angrebene i Paris.
Der har været en meget tydelig holdning til det, ikke bare i det danske Folketing, men – fornemmer jeg – også i den danske befolkning.
Hvordan når man så til konklusionen om, at vores værdier, vores grundlæggende værdier – troen på demokratiet, troen på friheden, troen på vores ytringsfrihed – skulle være truet?
Jeg forstår det ikke.
Er de under pres, fordi der er nogle, der vil angribe dem?
Ja, det er de, men det ændrer da ikke ved, at vi holder fast.
Vi tror på det, vi står for, og vi kæmper for det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg kan ikke høre nogen forskel i det, der er blevet sagt, hverken blandt regeringspartierne eller blandt ordførerne.
Jeg kan simpelt hen ikke høre nogen forskel.
Det, der er blevet sagt, er meget tydeligt: Der er nogle, der ønsker at true ytringsfriheden, ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
De angreb, der var i Paris,
er helt tydeligt udtryk for, at nogle ønsker at true vores ytringsfrihed.
Giver det en risiko for selvcensur?
Ja, det giver en risiko for selvcensur.
Så har jeg godt hørt, at der er rigtig mange, som vil drive politik på, hvad lige præcis Jyllands-Posten gør eller ikke gør.
Jeg må sige, at det synes jeg ikke er rimeligt.
Jyllands-Posten er i en helt særlig situation – det har de selv erkendt, og det bliver man nødt til at have en vis respekt for.
For hele pointen med en stor del af den her diskussion er jo netop, at man ude på reaktionerne selv sidder og vurderer, hvad man synes er relevant at trykke.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Da man lavede aftalen om »Vækstplan for Fødevarer«, var man enige om, at formålet sådan set var, at vi skulle have rent grundvand, klare vandløb, levende natur og et økonomisk stærkt landbrug, og at vi gerne skulle have etableret nogle flere arbejdspladser.
Nu har regeringen så fremsat et forslag til ændring af gødskningsloven, og jeg vil gerne sige, at vi i Liberal Alliance undrer os særdeles meget over, at vi ikke er blevet indkaldt til samtaler om det her forslag, inden det er blevet fremsat.
For sagen er jo den, at kravet om de 140.000 ha efterafgrøder bortfalder.
Til gengæld hæves det generelle efterafgrødekrav med 60.000 ha, sådan at det samlede efterafgrødekrav bliver 300.000 ha på landsplan.
Vi er utilfredse med bemyndigelserne, og vi er utilfredse med forhøjelsen af kravet om efterafgrøder.
Vi mangler endnu at se dokumentation for, at det rent faktisk påvirker i forhold til udvaskningen af nitrat.
Så det, der ligger med det forslag, vi taler om nu, L 112, er altså endnu flere restriktioner, og hensigten i aftalen om »Vækstplan for Fødevarer« var jo faktisk det stik modsatte.
Vi ønsker, at alternativerne som braklægning og vedvarende græs skal indføres, uden at vi forhøjer de generelle efterafgrødekrav.
Vi kan heller ikke se, at der i forslaget er gennemført nogle gennemsigtige beregninger af de forøgede omkostninger, som forslaget indebærer.
Vi ser derfor meget frem til at høre fødevareministerens redegørelse for det her, og vi ser frem til, at vi kan få nogle samtaler om, hvordan det her skal ende.
Så vil jeg godt samtidig lige komme med en kommentar til hr. Per Clausen.
I Liberal Alliance har vi sådan set ikke noget som helst imod, at der bliver indført nye krav til landbruget, hvis de er fagligt og sagligt begrundet, og hvis de følges af, at alle de krav til landbruget i dag, som ikke er fagligt begrundet, fjernes.
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-27:
Tak for det.
I udgangspunktet burde vi jo bakke op om det her lovforslag, da det kommer af en aftale, nemlig aftalen om »Vækstplan for Fødevarer«, som Det Konservative Folkeparti også var med til at indgå med henblik på både at sikre en positiv udvikling i det danske råvaregrundlag og at styrke landbrugets og fødevaresektorens konkurrenceevne.
Det er positivt med alternativer til efterafgrøder, som det er foreslået her.
Det er positivt, at der også igangsættes forskellige pilotprojekter.
Aftalen, som vi indgik, indeholder jo så bl.a. et punkt om forenkling af randzoner og udlægning af efterafgrøder.
Her bortfalder de målrettede efterafgrøder på 140.000 ha, og samtidig valgte vi at forhøje det generelle efterafgrødekrav med de 60.000 ha, som allerede er nævnt af flere ordførere.
Så langt, så godt.
Men at ministeren nu i forslaget ønsker bemyndigelse til at gennemføre endnu flere efterafgrødekrav, altså ud over de 60.000 ha, som ellers står sort på hvidt i den politiske aftale, er naturligvis ikke okay.
Formålet med vækstaftalen var at reducere efterafgrødekravet.
Nu vil man så i stedet for have mulighed for at forøge det.
På baggrund af flere af høringssvarene skriver Fødevareministeriet bl.a. i et notat til lovforslaget
: »Fødevareministeriet anerkender, at forslaget giver hjemmel til, at der sker en generel forøgelse af efterafgrøder ved fastsættelse af det pågældende alternativ, ...«. »Fødevareministeriet anerkender, at det i forhold til individuelle jordbrugsvirksomheder, ikke kan udelukkes, at forøgelsen af efterafgrødekravet kan medføre forøgede økonomiske omkostninger, ...«.
Det er selvfølgelig ikke okay, og det er et brud på den aftale, som vi har indgået.
Derfor undrer vi os en lille smule over, at ministeren ikke har ønsket at drøfte det her med aftaleparterne, før vi skulle behandle forslaget i dag.
Men det lyder det så til på de vandrør, som løber hos Venstre, at man vil.
Jeg har ikke hørt det, men det lyder til det, og det vil vi selvfølgelig byde velkommen.
For det er kritisabelt, hvis vi går ind på områder, som vi i aftalen var enige om at vi ikke skulle ind på.
Så vi glæder os til at høre fra ministeriet efter den her førstebehandling, så vi kan komme videre med mange af de gode ting, som jo er i det her.
Men som det ligger lige nu, kan vi ikke støtte forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Nej, altså, vi har jo vedtaget den lovgivning, der er nødvendig på nuværende tidspunkt i forhold til at implementere EU's grønning, som spørgeren så ganske rigtigt på nydansk omtaler det.
Så nej, det er der ikke aktuelle planer om.
Henrik Høegh (V), 2015-01-27:
Så må vi jo konstatere, at den del af det ønsker ministeren så ikke at arbejde videre med, endskønt ingen på det tidspunkt kendte de generelle vilkår for det forslag, der nu er kommet, og som jo af naturlige årsager ikke var en del af aftalen.
Vi må så konstatere, at ministeren altså ikke ønsker at lave det færdigt eller finde et kompromis blandt aftaleparterne om, hvordan miljøfokusarealer kan gennemføres.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Det er i hvert fald ikke noget, jeg har tænkt mig at gøre i forbindelse med den her lovbehandling.
Jeg er altid åben over for gode forslag, og hr. Henrik Høegh har jo også i hele i den her proces været velkommen til at stille spørgsmål.
Det har han også gjort.
Det havde været rart, hvis han også havde delt det med sine kollegaer i partiet, så kunne man have sluppet for at svare på mange spørgsmål to gange og for misforståelser, altså folk, der udtaler sig i pressen om, at man ikke vil støtte et helt forslag, selv om det er en del af aftalen, og andet.
Men lad nu den del ligge, og lad mig understrege igen, at konklusionen på det, vi står og diskuterer her, nu er, at jeg ikke for at være ond mod landbruget, ikke for at begrænse landbrugets vækst, men for at efterkomme et ønske fra landbruget, har fremsat et forslag, som jeg i hvert fald ved hr. Henrik Høegh godt forstår, og det har man så ikke ønsket.
Fint nok, det tager jeg til efterretning, og så er den jo ikke længere.