runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2008-11-21:
Det lyder næsten, som om SF sådan er gået hen og blevet radikale her på det sidste.
Man får remset en masse forskellige ting op, og indimellem prøver man så at få tilkendegivet en klarhed i holdningen.
Men så lang tid man er i opposition, har man måske sådan en vis frihed til at sige en masse.
Man har i hvert fald i SF gerne villet signalere, at man vil være regeringsansvarlig, regeringsbærende, måske oven i købet selv i regering.
Så klapper fælden, og så er der nødt til, om jeg så må sige, at være ren luft i trompeten.
Nu kan vi så forstå her, i hvert fald på ordførertalen, at man vil stemme for det her beslutningsgrundlag og stemme for at afskaffe 24-års-reglen, og det hænger overhovedet ikke sammen med det, som man forsøger at signalere sammen med Socialdemokraterne at ville skrive ind i et regeringsgrundlag, hvis ellers vælgerne på et senere tidspunkt skulle give opbakning til, at det kunne lade sig gøre mellem S og SF.
Hvordan skal det lige forklares i forhold til Socialdemokraterne?
Og hvilken aftale har man faktisk med Socialdemokraterne om det her, således at man kan melde ud i så forskellige retninger, at det overhovedet ikke hænger sammen og det er tydeligt for enhver, at oppositionen er fuldstændig splittet her?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg kan berolige Venstres ordfører med, at den indstilling, jeg kommer med her, ligger helt inden for rammerne af den aftale, vi har indgået med Socialdemokratiet.
Vi har to regler, som SF har været imod de sidste 7 år.
Vi har råbt og skreget og slået på tromme, og alligevel er der i den her forsamling så vel som ude i befolkningen et massivt flertal for de regler.
Vores primære anke mod den her regering er, at den har været så forblændet af tilstrømning, at den ikke er kommet i gang med at få integrationen til at lykkes, og at hr. Martin Henriksen kan stå heroppe og sige, at det er indvandringen i sig selv, der er skyld i, at integrationen ikke lykkes, i stedet for at tage på sin kappe, at det faktisk også handler om, hvilken politik man fører - om man gør op med ghettoerne, om man sørger for, at alle unge får en uddannelse, kommer ud på arbejdsmarkedet osv.
Det er de ting, vi skal i gang med at have til at lykkes.
Det ligger helt inden for den aftale, vi har indgået med Socialdemokraterne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-11-21:
Den første korte bemærkning til fru Astrid Krag skal være, at 24-års-reglen faktisk ikke forhindrer dig i at gifte dig med den, du elsker, hvad enten du er 23, 22, 21, 20, 19 eller 18 år.
Man er meget velkommen til at gifte sig med den, man elsker.
Det her er et spørgsmål om, hvorvidt man kan få familiesammenført sin ægtefælle til Danmark.
Så der er altså intet til hinder for, at man kan gifte sig med den, man elsker, også selv om man er under 24 år.
Det synes jeg lige er værd at pointere i forhold til fru Astrid Krags ordførertale.
Så er mit spørgsmål: Synes fru Astrid Krag ikke, at det er noget hyklerisk af SF på den ene side at sige til vælgerne, at man vil afskaffe 24-års-reglen og tilknytningskravet, og på den anden side sige til vælgerne, at for at komme i regering med S, accepterer man, at de er der alligevel?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg synes faktisk ikke, at det er hyklerisk.
Den halter i dag, det har den gjort hidtil, og vi kommer ikke til at kunne få en ny kurs, hvis vi har et ultimativt krav om, at 24-års-reglen og tilknytningskravet skal afskaffes.
Der er ikke et flertal at skimte i dag for at afskaffe de to regler, og derfor vil vi i SF gerne tage arbejdshandskerne på og være med til at få integrationen til at lykkes i Danmark.
Så på den måde er det jo ikke mere hyklerisk, end det er, når man fra konservativ side snakker langt og varmt om topskatten i tide og utide, men bliver nødt til at bøje sig i et regeringssamarbejde i mange år på baggrund af det samarbejde.
Sådan er det jo i politik, man skal have samarbejdet til at fungere, hvis man vil opnå resultater, og i SF er vi faktisk så optaget af, at der skal nogle nye boller på suppen i integrationsindsatsen, at vi ikke vil lade de her to regler stå i vejen for, at der kan komme en ny kurs.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-11-21:
Så er jeg nødt til at lave et tankeeksperiment.
Lad os nu sige - og nu vil jeg ikke sige gud forbyde det, for det vil være synd at bede Gud om det - men om ikke andet, så vælgerne forbyde, at vi kom til at få en S-R-SF-regering.
Hvis det selv samme forslag så blev fremsat af Enhedslisten, ville SF så, selv om de sad i regering, stemme for et forslag, der handlede om afskaffelse af 24-års-reglen og afskaffelse af tilknytningsreglen?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Det kan jeg svare meget kort på, for det ligger også helt klart i den aftale, vi har indgået med Socialdemokraterne om integrationsreformen, og det vil fru Gitte Lillelund Bech se, hvis hun læser den.
Der ligger det helt klart, at nej, i det tilfælde ville vi ikke stemme for afskaffelsen.
Jeg er rigtig glad for det spørgsmål, for det er jo det, der er kernen i hele den her debat.
Det er jo det, det hele handler om: Hvad vil forskellen være?
Og forskellen vil være meget markant, det kan jeg love og garantere.
Forskellen vil være, at vi får en regering, som for alvor tager hånd om integrationen - som siger: Nu vil vi ikke finde os i den ghettoisering af Danmark, vi har set.
Vi får en regering, som ikke vil sidde på hænderne og kigge på alle de ting og lune sig ved nogle tilstrømningskrav.
Vi får en regering, der faktisk vil tage hånd om det her og få integrationen til at lykkes.
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Jeg føler trang til at udtale min afsky for det hykleri, jeg oplever her.
Det er nu 25 år siden, vi i 1983 fik en ny udlændingelov.
Den var lavet med kraftig støtte af SF.
Ebba Strange var en af dem, der skubbede mest på, og er fru Astrid Krag i tvivl, kan hun læse den store historiske redegørelse, Morten Uhrskov Jensen lige har udgivet, der hedder »Et delt folk«.
Ebba Strange og SF var nogle af dem, der virkelig pressede på med den udlændingelov, der for 25 år siden lukkede Danmark op for den folkevandring, der finder sted fra den tredje verden og til Vesten.
Det har ført til et samfund, i hvilket kriminaliteten blomstrer, hvor der er skudepisoder i hovedstaden næsten hver nat, hvor alt egentlig er ved at gå i stykker.
Så har VK-regeringen med Dansk Folkepartis støtte i 2002 forsøgt at rette op på de forhold ved at indføre en 24-ugers-regel og et tilknytningskrav, som betyder, at døren ikke længere står på vid gab.
Det er et forsøg på at rette det op, som Socialistisk Folkeparti har været med til at ødelægge, og så skal man stå og opleve den forargelse over det.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Det var jo en meget god pointe, som ordføreren fra Socialdemokraterne kom med, og også en pointe, jeg har prøvet at komme med i løbet af den her debat, nemlig at gøre, som om det her er noget, der handler om, at 24-års-reglen løser alle problemer, og hvis man er imod den, er det, fordi man bare vil have, at alting sejler.
Det er jo lige præcis det modsatte, der er tilfældet.
Vi vil tage hånd om de problemer, der er opstået, og de problemer, der har fået lov til at stå til og blive værre de sidste 7 år.
Vi vil have integrationen til at lykkes.
Vi vil ikke finde os i æresrelateret vold; vi vil ikke finde os i, at der er så stort et frafald blandt unge med anden etnisk baggrund end dansk på ungdomsuddannelserne; vi vil ikke finde os i, at der til stadighed er så mange isolerede indvandrerkvinder, som går rundt derhjemme og i øvrigt i undersøgelser angiver, at de gerne vil i arbejde, men ikke får den hjælp og de muligheder, der skal til, for at komme i arbejde.
Det er jo alle de her ting, der sejler, det er jo det, der skaber polarisering i vores samfund, det er det, der skaber den øgede utryghed.
Det er også den laden stå til, der gør, at vi har bandeopgør, der eskalerer.
Vi ser skyderier på gaden i beboelsesområder.
På Nørrebro var der en barnevogn, der var en meter fra at blive ramt i en drive by shooting - hvor man kører forbi og skyder, må det så hedde på dansk.
Det synes jeg jo ikke vi kan være tilfredse med.
Det synes jeg faktisk er en kæmpestor falliterklæring.
Jeg må bare sige, at selv om Dansk Folkeparti vil give SF så meget magt og ære for alt, hvad der er sket i dette land siden 1983 eller 1986, kan jeg kun takke for det, men sige, at det desværre ikke er sådan, det har været, og derfor vil vi gerne til fadet nu fra SF's side, så vi kan være med til at få integrationen til at lykkes.
Yildiz Akdogan (S), 2008-11-21:
Så ordføreren er egentlig enig med mig i, at det her ikke kun er et spørgsmål om regler - de er der, dem betvivler Socialdemokratiet i hvert fald ikke - men hvordan skal man komme herfra og videre, når der stadig væk er en generation, der er født og opvokset her, der føler sig isoleret og ikke føler sig som en del af et samfund?
Er ordføreren enig med mig i, at det egentlig er det, Socialdemokratiet sammen med SF har lavet et udspil om, der hedder »Plads til alle, der vil« - ordet alle netop i bogstaveligste og bredeste forstand og ikke en eller anden form for diskrimination på baggrund af folks alder, udseende eller religiøse holdning?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Der er jo sket rigtig mange ting de sidste 7 år, som har fået integrationen til at gå den forkerte vej: de lave satser, besparelserne på ungdomsuddannelserne, særlig de tekniske skoler, osv.
Der er mange ting, vi kan pege på.
Jeg synes, det vigtige er at sige, at vi er villige til at komme i gang med at løse det her problem, og vi er villige til at tage det ansvar på os.
Det kræver så fra SF's side, at vi tager 24-års-reglen og tilknytningskravet og parkerer dem oppe på opslagstavlen og siger: Dem er der altså - det kan vi konstatere - et bredt flertal i Folketinget og i befolkningen for at bevare, og det er der, selv om vi har råbt og skreget og slået på tromme og gjort, hvad vi kunne, de sidste 7 år for at slippe af med dem.
Og så ville det da være totalt ansvarsløst, mener jeg, at sige: Jamen så kan vi ikke gør noget, så kan vi ikke være med til at løse integrationsproblemerne, så må vi lade VKO beholde magten og lade dem føre den politiske kurs, de har haft indtil videre, og som har spillet fallit i forhold til integrationen.
Det, som den integrationsreform, SF har udarbejdet sammen med Socialdemokraterne, går ud på, er jo lige præcis at sige: Nu må vi altså i gang med at få integrationen til at lykkes.
Og det kræver uden tvivl et nyt flertal.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-21:
Det står jo lysende klart - lysende klart - at SF's flotte folkesocialistiske principper står for fald, når magtens sødme nærmer sig.
Det er jo en ren tilståelsessag her i dag.
Hvis man så forholder sig til det her stykke magtpapir, som det jo så må være, og som SF og Socialdemokratiet har begået sammen, kan man se, at der står, at SF og S er enige om, at en kontrolleret indvandringspolitik er nødvendig, og at det er derfor, der skal være en 24-års-regel og et tilknytningskrav.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jamen det er klart, det har jo noget med hinanden at gøre.
Men nu må jeg så stille et spørgsmål den anden vej.
Jeg får at vide, at det her er noget værre noget, nu kommer sandheden for en dag, og det her viser, at SF ingen principper har.
Hvordan pokker adskiller det, vi har gjort med integrationsreformen sammen med Socialdemokraterne, sig fra det, som Venstre og Konservative gør hver eneste dag, når de skal have to forskellige principprogrammer til at mødes i en fælles regering?
Det er jo sådan, det fungerer, mine damer og herrer.
Så kan de gøre alt, hvad de vil, for at få det til at se ud, som om det er SF, der laver knæfald.
Det er nu engang konsekvensen af parlamentarisk politik: Så længe man ikke har 90 mandater - og det har vi dog ikke i meningsmålingerne endnu, det får vi nok heller ikke - er det jo politikkens kunst at indgå kompromiser.
Det her er et kompromis et godt kompromis, synes jeg, for det er et kompromis, der tager fat på alle de helt centrale områder, vi skal have fat på, hvis integrationen skal lykkes.
Og det er jo det løfte, vi giver til vælgerne, at vi vil få integrationen til at lykkes.
Man vil se en anden kurs, når vi får en ny regering, end den kurs, man i de sidste 7 år har set med den nuværende regering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-21:
Det bedste forsvar er et angreb - det synes at være taktikken.
Men jeg vil sige, at den parallelitet, som fru Astrid Krag forsøger at lave omkring skattepolitikken, skal hun gøre mere søgt for at kunne finde noget, som fænger.
Det, jeg synes er interessant, er, at SF jo nu indrømmer, at det selvfølgelig har en betydning for, hvor vellykket integrationen er i Danmark, hvor mange der kommer til landet.
Det indrømmer man nu; det er da så altid et fremskridt.
Så får vi en sang fra de varme lande om, at man vil bedre integration.
Nogle af de helt konkrete tiltag, som denne regering har gennemført med størst virkning, har SF jo været imod, hvad enten det har drejet sig om en 300-timers-regel eller et kontanthjælpsloft, som jo beviseligt har sikret, at flere danskere med indvandrerbaggrund i dag er på arbejdsmarkedet.
Der har aldrig før været så mange danskere med indvandrerbaggrund på arbejdsmarkedet, som der er i dag.
Det benægter fru Astrid Krag jo også helt åbenbart.
Men kan vi så ikke få svaret på det ene spørgsmål - helt konkret, helt konkret: Hvad er det, SF vil, og som denne regering ikke har gjort på integrationsområdet?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Nu har jeg jo begrænset taletid heroppe, så lad mig starte bagfra med at sige, at det altså ikke er rigtigt at påstå, at det er noget nyt, at SF anerkender, at tilstrømningen betyder noget.
Tilstrømningen betyder selvfølgelig noget, og det tror jeg ikke at man finder nogle partier her inde i Folketinget der vil være uenige i.
Selvfølgelig betyder tilstrømningen noget.
Jeg kender heller ikke til andre end Venstres Ungdom, som støtter fri indvandring til Danmark.
Så vil jeg om, hvad regeringen har gjort for at få integrationen til at lykkes, og om de konkrete eksempler, som ordføreren kommer med, sige, at det jo lige præcis er eksempler på, hvilket ambitionsniveau man har.
Hvis vi tager 300-timers-reglen, så mener Venstre, at det er en stor succes, at man i en periode med mangel på arbejdskraft og med høje konjunkturer har fået flere indvandrere i arbejde.
Det, jeg kan hæfte mig ved i den evaluering af 300-timers-reglen, som vi så for nylig, er, at der er røget lige så mange ud af systemet, som der er kommet i arbejde.
Det vil altså sige, at lige så mange indvandrere, som er kommet i arbejde i en periode med højkonjunktur og mangel på arbejdskraft, lige så mange indvandrere har vi skubbet fuldstændig ud af systemet og har vi i dag ingen mulighed for at få fat i, for de har valgt at sige: Jamen så skal jeg ikke have nogen støtte, så bliver jeg hjemmegående.
Der kan jeg så spørge hr. Torsten Schack: Tror han, at det er gavnligt for integrationen, at vi har fået en tredjedel flere indvandrerkvinder, der går rundt derhjemme i deres lejlighed uden kontakt med det danske samfund?
Jeg har et højere ambitionsniveau for integrationen her i Danmark!
Ellen Trane Nørby (V), 2008-11-21:
Jeg sad oppe på mit kontor og lyttede til den her debat, og så tænkte jeg, at man da ikke kunne blive siddende deroppe, man var da nødt til at gå ned og deltage.
For sjældent har jeg da hørt noget, der er så hyklerisk - for at sige det direkte - som det, SF's ordfører står og siger, altså at det er helt legitimt, at man går til valg på noget og så bagefter har en helt anden politik, og at det hænger fint sammen med den parlamentariske virkelighed.
Det synes jeg da vi skal råbe ud til alle danskere - at SF's politik er, at det er ligegyldigt, hvad man går rundt og siger, for man har ret til at gøre hvad som helst, når man kommer i regering.
Og det synes jeg da er skuffende, for så har SF i hvert fald markant ændret holdning til det.
Derfor vil jeg gerne gentage det spørgsmål om 24-års-reglen, som jeg ikke mener der er andre der har fået svar på endnu.
Vil SF i en regering, hvor der bliver fremsat et beslutningsforslag om at afskaffe 24-års-reglen, så også stemme for det beslutningsforslag?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Det har jeg faktisk prøvet at svare på, for det er fuldstændig klart
man kan også tage integrationsaftalen, som jeg mener befinder sig på rækkerne dernede; den er der blevet citeret fra tidligere i dag.
Nej, når vi sidder i en regering, kan vi ikke stemme for et sådant forslag.
Det er jo det, der er hele essensen af aftalen.
Det står i øvrigt også sort på hvidt, og derfor synes jeg, det er sjovt, at man prøver at klæbe sådan et ord som hyklerisk på, for hvis det var hyklerisk, ville vi gemme det væk, så ville vi ikke fortælle det til danskerne.
Vi lægger det fuldstændig åbent ud og siger, at vi anerkender, at det er en del af prisen for at komme ind og være med til at løse resten af de udfordringer, Danmark står over for.
Og det mener jeg ikke der er noget odiøst i.
Det ville være hyklerisk og odiøst, hvis vi prøvede at skjule det, men vi lægger det åbent frem.
Det står i en aftale, der har ligget tilgængeligt på vores hjemmeside siden den dag, den blev vedtaget.
Der står åbent og ærligt, hvad det er, SF vil.
Vi er imod de to regler, vi tror ikke på, at de virker, men vi er så indstillet på, at vi skal have en ny politik på alle de andre områder - det gælder jo ikke alene integrationspolitikken, men også alle de andre områder, hvor vi mener at regeringen har fejlet - at vi tager de to regler, som der er et massivt flertal for i befolkningen, og putter dem op på opslagstavlen og anerkender, at dem bliver der ikke pillet ved den første periode, hvor vi sidder i regering.
Yildiz Akdogan (S), 2008-11-21:
Tak for det.
Nu blev der lige snakket utrolig meget om troværdighed, og jeg vil gerne bede ordføreren om en gang til at nævne, hvordan det står til efter de 7 år, regeringen har været ved magten.
Kan ordføreren lige komme ind på nogle af de her ting om frafaldsprocenten blandt unge nydanskere, forløbet for andelen af nydanske kvinder i krisecentrene og følelsen blandt de her unge, i forhold til om de føler sig inkluderet, altså som en del af et samfund, eller om de føler sig ekskluderet.
Kan ordføreren måske lige komme ind på det, for det er jo sket her inden for de sidste 7 år, må man sige?
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Der findes et latinsk verbum, der hedder peccavi - i hvert fald i første person.
Det betyder: Jeg angrer.
Det synes jeg faktisk både SF og De Radikale og for så vidt også Socialdemokratiet skulle begynde hver tale om indvandrerpolitikken med.
For det er dem, der har skabt de ulykkelige forhold, vi lever med, og i de ulykkelige forhold har vi været nødt til at foretage os ting, som man for så vidt godt kan beklage.
Jeg er ikke tilhænger af 24-års-reglen, jeg synes, man skal have lov til at gifte sig med dem, man vil, men i den situation, som SF, De Radikale og Socialdemokratiet har skabt, er det nødvendigt at få en begrænsning af den indstrømning, som de partier er årsag til.
Derfor synes jeg altså, at man i stedet for at stille sig op og være åh så forarget over det hele skulle prøve at erkende sin skyld i stedet for hele tiden at skulle være de retfærdige.
Peccavi.
Man har syndet, og det ville være klædeligt, at man begyndte at indrømme det i stedet for at blive forarget over andre.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Først vil jeg sige tak for lektionen i latin.
Det er efterhånden lang tid siden, jeg havde det i gymnasiet.
Jeg bliver jo nødt til at sige, at det at prøve at tørre ansvaret for den samlede integrationspolitik siden 1983 af på SF alene synes jeg er meget flot gjort.
Godt nok synes jeg også, at SF er et enormt vigtigt parti, og godt nok ville jeg gerne tage æren for mange gode ting, SF har været med til at lave gennem tiden, men det er altså ansvarsforflygtigelse af rang, hvis den regering, der sidder ved magten i dag, prøver at lade, som om den ingen indflydelse har haft på den integrationspolitik, der har været kørt siden 1983.
Så peccavi mig her og peccavi mig der.
Jeg synes sådan set, vi alle sammen står med et fælles ansvar for de problemer, vi har i samfundet i dag.
Jeg kan bare konstatere, at det jo er hr. Søren Krarups parti, der har været parlamentarisk grundlag for regeringen de sidste 7 år, hvor man ikke har formået at tage hånd om den udvikling, der er sket med skabelsen af en ny underklasse, familier, hvor børn vokser op i fattigdom, hvor der på grund af de lave satser ikke er råd til de mest basale ting som at deltage i børnefødselsdage og få nye vinterstøvler, og hvor man ikke har taget hånd om den bandekriminalitet, der har udviklet sig i en meget, meget forkert retning, og som truer med at underminere den grundlæggende tryghed, vi har i vores samfund.
Den polarisering, vi ser nu, er også en trussel mod det grundlæggende danske velfærdssamfund, og jeg synes sådan set, at det store ansvar i den henseende hviler meget tungt og grundigt på hr. Søren Krarup, Dansk Folkeparti og regeringen.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Jamen jeg skal nok bestræbe mig på at tale dansk.
Jeg synes jo, det er en ganske interessant debat, der foregår her - en debat, hvor SF virkelig viser sit sande ansigt.
Man er åbenbart ikke parat til at imødekomme det parlamentariske grundlag, som jeg formoder der skal være for en kommende regering bestående af venstrefløjen.
For SF betyder det altså mere, at man får magt, end at man står ved de principper og idealer, som man står for.
Det betyder langt mere, at man kommer i regering, end at man egentlig fører den politik, man ønsker.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Grunden til, at SF vil i regering er jo lige præcis, at vi så kan komme i gang at føre den politik, vi ønsker, og komme i gang med at føre en integrationspolitik, der virker, så vi ikke får en ny underklasse af fok med anden etnisk baggrund end dansk, som har dårligere økonomi, dårligere uddannelse, gennemsnitligt er mere arbejdsløse, gennemsnitligt er mere syge, bor på færre kvadratmeter osv.
Det er den udvikling, der har været fart på i de sidste 7 år, og det er den udvikling, vi skal have stoppet, fordi det truer hele grundlaget i vores velfærdssamfund, når vi får sådan en ny underklasse.
Så jeg synes sådan set godt, man kan sige, at det her er SF, der viser sit sande ansigt.
Det sande ansigt handler om, at vi vil gå med ind og tage ansvar for at få integrationen til at lykkes, for i det hele taget at få Danmark på ret kurs, og det indebærer bl.a., at vi siger, at der er et flertal for disse to regler, og det har der været og vil der være i en rum tid, og derfor skal det ikke være dem, der afholder os fra at gå ind i en regering og ændre alle de andre politikområder, hvor det halter.
Helle Sjelle (KF), 2008-11-21:
Er det så ensbetydende med, at fru Astrid Krag egentlig betragter det, vi foretager os her i dag, og behandlingen af bl.a. det forslag, som Enhedslisten er kommet med, som rent tidsspilde?
Altså, hvis SF allerede har lagt sig fast på en politik, betyder det så, at man egentlig ikke regner det parlamentariske grundlag, der måtte være for en kommende regering, for så meget?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg tror jo, at alle, der er til stede her i dag, har vidst, siden forslaget blev fremsat, at det ikke ville komme til at gå igennem.
Det kan ikke komme som en overraskelse for særlig mange - ellers har man fulgt meget lidt med i dansk politik de sidste mange år.
Men det ændrer altså ikke ved, at der ikke er noget odiøst i det, der foregår her; det er ikke så meget anderledes, end at fru Helle Sjelles parti ønsker skattelettelser, de drømmer om skattelettelser, de har snakket om skattelettelser i mange år, samtidig med at de har accepteret et skattestop, som har fungeret.
Nu er det selvfølgelig lidt strengt at bede om, når hun ikke har ordet igen, men jeg ville være glad, hvis fru Helle Sjelle kunne forklare mig forskellen på det.
For mig at se er det her helt grundlæggende noget, der foregår blandt alle partier, som har hver deres partiprogram, men som skal have et regeringssamarbejde til at hænge sammen.