runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Altså, hele formålet med den her lovgivning er jo at prøve at præcisere lidt: Hvad er det, man kan bruge elforbrugernes penge til?
Hvad kan man overhovedet lave, når man har sådan et system i ryggen?
Hvor mange ting, som andre også laver, kan man få lov til at gå i gang med?
Men hvis man er nede at grave i jorden i forbindelse med noget kabellægning osv., ja, så må man gerne samtidig lave bredbåndsnet og fibernet, men man må ikke gøre det til et forretningsområde i sig selv, hvor man udkonkurrerer andre.
Det er vel sådan det korte svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-06-12:
Men jeg vil alligevel gerne som en slags forbrugeroplysning henvise til, at Ea Energianalyse har lavet en vurdering af konsekvenserne af det her, som faktisk viser, at hver gang, man i Danmark vil putte tre skovle kul ind i et kraftværk, vil man tage fire ud i Østeuropa.
Det relevante spørgsmål kan jeg måske ikke rette til hr. Per Clausen, for det kan jo være nye tal for hr. Per Clausen - det skal jeg ikke kunne afvise, for det er klart, at når man ikke sidder omkring forhandlingsbordet, får man heller ikke alle papirerne tilsendt - men til de venner, som hr. Per Clausen har i den socialistiske del af salen, hvor det nok er sværere at undskylde sig med regulær uvidenhed, men hvor det snarere skyldes dovenskab, fordi man ikke gider læse rapporterne.
Men jeg vil gerne spørge, om ikke det gør indtryk på hr. Per Clausen, at det ikke bare er os, der nu ophæver kulstoppet, der siger det her, men rent faktisk også uafhængige analyseinstitutter som Ea Energianalyse, som jeg da mener Enhedslisten tidligere også har henvist til i sin energipolitik.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at selv hvis jeg havde deltaget i disse meget inspirerende studiekredse, som pågik i et par år under betegnelsen energiforhandlinger, havde jeg næppe haft tid til at læse synderlig flere rapporter om det her område, end jeg har læst.
Hvis den præmis var rigtig, var det jo ikke noget argument for, at det er sådan, det vil foregå i den virkelige verden.
Jeg kan ikke forestille mig, at Ea Energianalyse, som er sobre og seriøse mennesker, skulle have analyseret sig frem til, at der var sikkerhed for, at når vi fyrede mere kul af i Danmark, ville der blive fyret mindre kul af i Østeuropa.
For så har de i hvert fald ikke analyseret, hvordan den mekanisme, der handler om salg af CO2-kvoter, har fungeret indtil nu.
Det kan somme tider være sådan, at man kan få lyst til at anråbe de højere magter - men jeg skal nok lade være - for først har jeg en debat med skatteministeren, som fortæller mig, at jeg er for detaljeret, så fortæller klimaministeren mig, at jeg ikke går nok i detaljer.
Altså, det er jo ikke nemt at have med det her at gøre.
Så vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål til klimaministeren.
Det er: Hvad er formålet med, og hvad er gevinsten ved at åbne op for, at der kan fyres med mere kul, når målsætningen er, at Danmark skal være uafhængig af fossile brændstoffer?
Mette Gjerskov (S), 2008-06-12:
Det er sådan set bare det, der er vores pointe.
Regeringen har i de første 6 år syltet klimaindsatsen og sat os gevaldigt tilbage.
Den startede med at aflyse tre vindmølleparker, ansætte Lomborg, og siden har den arbejdet for i EU at få den CO2-andel, vi skal nedbringe, op - op, venner!
Konsekvenserne af den slappe klimapolitik kan vi jo se: Energiforbruget er stigende, det er CO2-udledningen også, og nu skal vi have et stigende kulforbrug.
Jeg kan godt se, at ministeren har meget travlt, men hvis hun hørte efter bare halvdelen af, hvad der blev sagt heroppefra, ville hun kunne svare på det, der bliver spurgt om.
Spørgsmålet fra den socialdemokratiske fru Kirsten Brosbøl var før: Hvad har klimaministeren tænkt sig at sige til verdens ledere, når de står her næste år og spørger, hvad vi har gjort i forhold til kulindsatsen i Danmark?
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Jeg vil sige, at vi godt kan tage den der meget, meget lange diskussion.
Nogle af os har haft den kørende med hinanden i mange, mange måneder, og jeg mener simpelt hen ikke, at der er noget nyt at tilføje.
Det kan være, der er det for fru Kirsten Brosbøl, som ikke har været en del af forhandlingerne og måske derfor heller ikke kender alle argumenterne.
Men der er ikke noget problem i forhold til gæster fra udlandet.
Gæster fra udlandet ved godt, at vi for det første stadig væk har fossile brændsler i verden, og at det for det andet kan være en rigtig god idé at brænde kul af der, hvor det sker renest i stedet for på mere »beskidte« værker.
Det tror jeg altså også godt man kan forstå, selv om man ikke sådan lige plejer at være nøgleaktør i klimadebatten eller i energidebatten.
Det er det, det her grundlæggende handler om, og da hverken Danmark eller alle de andre aktører er idioter, så ved de jo godt, at vi fortrænger ting et sted.
Når vi bruger mere af en ting et sted, fortrænger det i EU's kvotesystem, at man bruger det et andet sted.
Det er sådan, kvotesystemet fungerer.
Derudover tror jeg faktisk, at de ville være rigtig imponeret af, at der er en regering, som oven i købet siger, at man ikke bare kan få lov.
Selv om man har et marked, selv om man har en kvotepris, kan man ikke bare få lov at gøre det.
Man skal oven i købet også levere mere vedvarende energi.
Det er en ufravigelig betingelse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-12:
For det første vil jeg sige, at det da er klart, at DONG render rundt og lobbyer, det gør de hele tiden.
De vil selvfølgelig bare have frie hænder, så de ikke er bundet af noget som helst.
Hvis man absolut ville sige, at DONG skulle have lov til at fyre kul på Avedøre, så havde den rigtige handel selvfølgelig været at sige, at de så skulle tage kul ud på nogle af deres andre og mindre effektive værker.
Det havde været den rigtige handel.
Det har vi diskuteret i timevis, og der har det bare være en blank afvisning fra regeringen.
Det er derfor, at jeg siger: Vorherre bevares, hvor er der lang afstand mellem de flotte visioner om, at vi skal ud af kul-, olie- og naturgasalderen, når det, man rent faktisk beslutter, er, at man får lov til at fyre mere kul af.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-12:
Jeg er da sådan helt overrasket, for det er, som om ministeren overhovedet ikke hørte, at jeg faktisk stillede et spørgsmål.
Så hvis ministeren kunne høre efter nu, så kunne være, at hun ville ulejlige sig med at gå op og besvare den korte bemærkning, som jeg havde før, nemlig: Hvad har ministeren tænkt sig at sige til de mange, som jo i den kommende tid vil rette fokus mod Danmark og se på, hvordan man gør her i landet?
Hvis Danmark skal være foregangsland, er det her så ikke den fuldstændig modsatte retning at gå i, nemlig at vi altså nu her i dag vedtager - eller flertallet i det her Folketing - at kulforbruget nu skal stige?
Det er da den fuldstændig gale vej at gå, hvis man gerne vil være foregangsland og gerne vil sørge for, at vi kan få klimaaftalen i Danmark til næste år, hvor andre lande indvilger i, at vi nu skal gøre mere for vedvarende energi.
Jeg synes altså, at det her er et bevis på, at den her regering i praksis gør noget helt andet, end man siger i de flotte skåltaler.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-12:
Jeg vil godt sige til det første, som klima- og energiministeren siger om, at kvotesystemet betyder, at der så kommer nogle fossile brændstoffer ud et andet sted: Ja, hvis kvotesystemet var så tæt, så det betød det, så var det korrekt, men det er det bare ikke, for i øjeblikket er der huller i kvotesystemet, og derfor holder den ikke.
Man kan rent faktisk købe sig til forureningskvoter i nogle lande, hvor der ikke er loft på udslippet, og det er det, der er problemet i øjeblikket.
Det betyder, at det er en meget bedre forretning for DONG at fyre biomasse af, end det er at fyre kul af, fordi kul er blevet dyrere.
Derfor er det sådan set lidt af en gratis omgang fra ministerens side at pakke det ind i, at de skal fyre mere biomasse af.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-12:
Jeg synes jo i virkeligheden, at det, vi ser her i dag, er regeringens sande ansigt i energi- og klimapolitikken.
Skåltalerne er pakket væk, skåltalen fra i går er det i hvert fald, hvor statsministeren jo klart og tydeligt lovede, at det skulle være slut med fossile brændstoffer.
Nej, i stedet for banker virkeligheden på, en virkelighed, hvor energiforbruget stiger, CO2-udledningen stiger, og nu skal kulforbruget altså også stige.
Det er VKO-flertallets energipolitik i praksis.
Jeg vil godt spørge klima- og energiministeren, hvad hun vil sige til de mange, som i 2009 vil rette deres fokus mod Danmark, hvor vi skal have det her klimatopmøde, og hvor ministeren altså skal prøve at overbevise andre lande om, at de skal indføre mere vedvarende energi.
Hvad vil hun sige til de lande, når de så spørger, hvorfor Danmark øger kulforbruget, når det, vi snakker om, er, hvordan vi kan få mere vedvarende energi i stedet for?
Det synes jeg kunne være interessant at høre fra klima- og energiministeren.
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Venstrefløjen, ikke mindst repræsenteret ved hr. Per Clausen, glemmer jo fuldstændig bevidst at fortælle om detaljerne og fortælle om sammenhængen i det her.
Det er enormt bøvlet, og det er enormt besværligt.
Der findes endnu fossile brændstoffer inklusive kul i verden, det er der endda rigtig længe endnu.
Men kommer der så mere fossilt brændstof og kul på grund af denne lov?
Svaret er, vil jeg sige til hr. Per Clausen: Nej, det gør der ikke.
Det skyldes bl.a. EU's kvotesystem.
Men det er jo forståeligt, hvorfor venstrefløjen ikke ser nogen interesse i at prøve at forklare befolkningen, at det betyder, at hvis man bruger mere fossilt brændstof et sted i EU, vil det fortrænge noget fossilt brændstof et eller andet sted på kloden.
Sådan er det.
Det kan man ikke tale væk.
Nu udfoldede skatteministeren jo før ganske omfattende pædagogiske bestræbelser på at forklare hr. Per Clausen EU's kvotesystem.
Det lykkedes ikke.
Jeg har sådan set også selv forsøgt det i årevis.
Vi må bare erkende, at det er svært, og med hr. Per Clausen er det i hvert fald ikke lykkedes.
Men så er der vel et andet argument, som er til at forstå
: Hvis nu vi sagde, at det kun handler om, hvorvidt det fortrænger noget fossilt brændstof et andet sted, så kunne man sådan set med en eller anden fornuft føre diskussionen om, hvordan regnestykket ender med at gå op til sidst.
Men vi har jo sat en udtrykkelig betingelse: Man får på de her to konkrete værker kun lov til at indføre kul, hvis man til gengæld indfører op mod 700.000 t ekstra biomasse.
Den sidste ting er, at da vi alle sammen undtagen hr. Per Clausen og hans parti jo samtidig har lavet en energiaftale, hvor vi siger, at vi på den ene side frem mod 2011 skal bruge mindre energi i Danmark - det har vi en procent for - og på den anden side skal øge andelen af vedvarende energi i den energi, vi bruger, så er det altså uomgængelig logisk, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at vi i de kommende år ikke kommer til at få et større forbrug af fossile brændsler, men mindre, for ellers kan man ikke både sænke det totale energiforbrug og have en højere andel af vedvarende energi.
Det kan selv hr. Per Clausen ikke bortforklare.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Nu ved jeg jo ikke, om de papirer, som hr. Morten Messerschmidt refererer til, er hemmelige papirer, som vi andre ikke har haft adgang til.
Hvis det er dem, jeg har haft adgang til, kan jeg bare konstatere, at hr. Morten Messerschmidt snakker uden om kernen i sagen.
Kernen i sagen er, at hvis øget kulforbrug i Danmark bliver modsvaret af mindre kulforbrug i Østeuropa, så har hr. Morten Messerschmidt ret.
Så er der bare folk, der har lavet seriøse analyser af, hvordan kvotehandelssystemet fungerer i den virkelige verden.
Så kan det altså meget nemt ende med at være tilskud til den kinesiske statskasse, hvor man så har en forventning om, at det i den kinesiske statskasse skal bruges til at reducere CO2-udslippet dernede.
Men så er det synspunkt om, at man skulle have sikkerhed/sandsynlighed for, at øget kulforbrug i Danmark førte til mindre kulforbrug andre steder i verden, væk.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-06-12:
Så er spørgsmålet jo, hvad hr. Per Clausen betragter som sikkert.
Egentlig er det vel kun sikkert, at vi alle sammen skal dø, og derfra er det alt sammen en stor hypotese.
Det er et positivt regnskab på én enhed.
Det er altså en enhed mindre, men vi får den samme energimængde ud.
Det er det, som de uafhængige analyseinstitutter siger til min fordel, til regeringens fordel, til Ny Alliances fordel.
Så jeg vil bare gerne spørge: Hvad er det for nogen analyser, som siger det modsatte?
Ud over de semimarxistiske analyser og tænketanke, som Enhedslistens sikkert baserer sig på, hvad er det så for nogen helt konkrete analyseresultater og forskningsresultater, der peger på, at hr. Per Clausens virkelighedsopfattelse skulle være mere rigtig end min?
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Jeg må altså bare sige til fru Anne Grete Holmsgaard: Hvis det var sådan en gratis omgang, er det så egentlig ikke mærkeligt, at DONG's lobbyister render rundt på gangene her på Christiansborg og forsøger at bekæmpe denne betingelse om op til de 700.000 t biomasse, hvis det var så enkelt, at de ville gøre det under alle omstændigheder?
Gad vide, hvorfor det så er, at DONG forsøger at undgå den betingelse.
Det viser jo trods alt, at det, jeg siger, er det rigtige.
Jeppe Kofod (S), 2008-06-12:
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi får et helt klart svar fra klima- og energiministeren på, hvorvidt man kan give den her dispensation til elselskaber, der ønsker at udrulle fibernet.
Så før der stemmes om lovforslaget, vil jeg bare være sikker på, at man i loven kan give den dispensation.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Men det er jo gået op for os, ikke mindst på baggrund af de svar, der er kommet på de spørgsmål, der er stillet, og vel også den debat, der var ved førstebehandlingen og også her ved tredjebehandlingen, at præciseringerne alle sammen går én vej, nemlig at begrænse kommunernes mulighed for at agere på det her område.
Og ud fra det synspunkt er vi altså nået frem til, at vi vil stemme nej til det her lovforslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-06-12:
Som reglerne er i dag, kan mennesker, der arbejder på områder, hvor der ikke er fuldtidsarbejde, ved 13 timers ugentlig beskæftigelse optjene 37 timers dagpenge resten af livet.
Jeg har forstået, at Socialdemokraterne - det er der i hvert fald givet udtryk for ved tidligere lejligheder - ikke synes, at det er en helt rigtig situation.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at få bekræftet, om Socialdemokraterne mener, at det er rigtigt, at man med reglerne for supplerende dagpenge ved 13 timers ugentlig beskæftigelse løbende kan optjene 37 timers dagpenge, indtil man går på folkepension.
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Formålet er at sørge for, at så længe vi bruger fossile brændsler, fyrer vi det af der, hvor det er til mindst skade for natur og miljø og klima.
Det synes jeg egentlig er ret enkelt.
Jeg synes også, at det er til at forklare både indenlandske og udenlandske borgere og politikere.
Så kan jeg bare sige til fru Mette Gjerskov, at fru Mette Gjerskov råber så højt, at hun kan være helt tryg ved, at jeg hører hvert et ord, hun siger fra talerstolen.
Kim Mortensen (S), 2008-06-12:
Det var delvis et svar på spørgsmålet, men delvis på den måde, at ministeren jo ikke her fra talerstolen kunne komme med et eksempel på, hvad det er for typer af aktiviteter, de kommunale elselskaber i dag udfører, som de efterfølgende ikke må udføre, og som så med ministerens ord skal afvikles på en gelinde måde.
Et andet spørgsmål er: Er en af de aktiviteter, som de kommunaltejede elselskaber efterfølgende kan lave, eksempelvis SYD ENERGI og energiselskabet på Bornholm, et tilbud til borgerne om fibernet, eller er det ikke et tilbud til borgerne om fibernet?
Connie Hedegaard (KF), 2008-06-12:
Hr. Morten Messerschmidt stillede et meget konkret spørgsmål.
Det er klart, at ønsket med det her lovforslag, som vi nu skal vedtage, har været at få præciseret, hvad man må, og hvad man ikke må.
Det har hidtil været omgærdet af både tvivl og gråzone og mange andre problemer.
Nu bliver det præciseret, hvad der er ulovligt, hvad der ikke må påbegyndes af nye aktiviteter, og hvad der er lovligt.
Og de ting i gråzonen, der er påbegyndt, kan få lov til at fortsætte.
Men som svar på hr. Morten Messerschmidts direkte spørgsmål kan jeg bekræfte, at hvad angår aktiviteter, der skal afvikles, vil der selvfølgelig være tale om en gelinde måde.
Jeg tror, at hr. Morten Messerschmidt brugte udtrykket »en smidig måde at gå til det på«, så der bliver en sund og fornuftig måde at sørge for, at tingene bliver afviklet på.
Jeg håber, at det måske også kan være et svar til hr. Kim Mortensen.
Kim Mortensen (S), 2008-06-12:
Også Socialdemokratiet synes, at der er mange rigtige og positive elementer i lovforslaget, herunder også intentionerne om at skabe mere klare regler og mere klare vilkår for de kommunale elselskabers muligheder for at drive aktiviteter.
Der er desværre også i den her lovgivning en række begrænsninger for de kommunale elselskaber og en række elementer, der siger, at her kommer vi fra Folketinget og skal blande os i, hvad de kommunale selskaber skal lave og ikke mindst ikke skal lave.
Der er heller ingen tvivl om, at det her lovforslag bl.a. er udformet i den form, det ligger i nu, fordi der har været en diskussion om elselskabernes muligheder for også at tilbyde fibernet, bl.a. i nogle af de tyndtbefolkede områder, herunder det syd- og vestjyske område samt Bornholm.
Vi havde gerne set, at lovforslaget også havde givet muligheder for elselskaberne på f.eks. fibernetområdet eller på andre områder, som ligger i naturlig forlængelse af selskabernes aktiviteter.
Det har vi stillet spørgsmål om.
Vi har bedt ministeren om at give eksempler på, hvad det er for typer af aktiviteter, de kommunale selskaber i dag har, som ikke er forenelige med aktiviteterne i forbindelse med elhandel.
Vi har stillet i alt 22 spørgsmål til lovforslaget, og ikke i et eneste af svarene fra ministeren er der et eksempel på, at de her kommunale selskaber driver aktiviteter, der ligger ved siden af det, der er deres kerneaktiviteter.
Så har jeg lagt mærke til, at der også er en diskussion på Bornholm om fibernet, og jeg har lagt mærke til, at Venstres og Dansk Folkepartis kommunalordførere har sagt, at det bornholmske elselskab, der er ejet af regionsbestyrelsen på Bornholm, selvfølgelig skal have mulighed for også at udbyde og udrulle fibernet.
Så mener jeg jo bare, at når Venstres og Dansk Folkepartis ordførere mener, at elselskaberne selvfølgelig skal have denne mulighed, så harmonerer det ikke med de svar og de tilsagn, vi har fået fra ministeren på de spørgsmål, vi har stillet, og med de ændringsforslag, vi har stillet her i salen.
Derfor skal jeg herfra bede ministeren om at give et tilsagn om, at elselskaberne, de steder hvor det giver relevans, eksempelvis på Bornholm, selvfølgelig også kan tilbyde aktiviteter som f.eks. udrulning af fibernet som et tilbud til de borgere, der bor i forsyningsområdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-06-12:
Det er et rigtig godt lovforslag, som vi er glade for at kunne stemme for som en del af energiaftalen.
Der er en række ting, som skal udmøntes i det efterfølgende arbejde af ministeren, særlig i forhold til de supplerende aktiviteter, som elforsyningsvirksomhederne må have.
I de kommunale elforsyningsvirksomheder har der været nogle spørgsmål om de tidsfrister for afvikling af det, som er klart ulovligt, og da der ikke er noget præciseret, hverken i selve lovteksten eller i bemærkningerne, føler jeg trang til at få præciseret fra ministeren her i dag under tredje behandling, at vi er enige om, at den afvikling, som finder sted, og som skal finde sted, sådan at man får et klart snit imellem, hvad der er lovligt og hvad der ikke er lovligt af supplerende aktivitet, sker på en så smidig måde, at de kommunale selskaber naturligvis har mulighed for at indrette sig på det, så de ikke oplever, at det kommer som en tyv om natten.
Så hvis ministeren kunne bekræfte det, så tror jeg, at det ville berolige mange, i hvert fald undertegnede.
Kristian Jensen (V), 2008-06-12:
Jeg sagde netop, at der ingen sammenhæng er mellem den aktuelle kvotepris og tildelingen af bundfradrag eller ej.
Tildelingen af bundfradrag eller ej må vi kigge på, når vi konkret kender udmøntningen af kvotetildelingen i den næste periode.
Til spørgsmålet om, hvorvidt kvotesystemet fungerer eller ej, vil jeg sige, at det fungerer.
Det fungerer faktisk sådan, at en lang række lande, der er tilsluttet Kyotoaftalen tilbage fra midten af 1990'erne, accepterer, at kvotesystemet er den måde, hvorpå man sørger for, at man mest effektivt reducerer CO2 blandt de lande, der er med, herunder også, at man kan lave projekter, hvor man overfører vestlig teknologi til andre lande, der ikke er lige så veludviklede, for på den måde mest effektivt at reducere CO2-udledningen.
Derfor er kvoter, omsættelige kvoter, og det, at man kan handle med kvoter, en meget god måde til at sikre, at vi får den størst mulige reduktion af CO2.
Og det er sådan set ret ligegyldigt for udviklingen af klimaet, om reduktionen af CO2 foregår i Danmark eller i Tyskland eller i Portugal eller i Afrika; det er en verdensomspændende klimaudvikling, som vi skal bekæmpe, og derfor er kvotesystemet glimrende.
Per Clausen (EL), 2008-06-12:
Der er jo det gode ved korte bemærkninger, at man jo der kun skal kunne huske det, som man kan sige på 1 minut; det, der er derudover, kan man lige så godt glemme.
Jeg vil bare sige til ministeren, at jeg så forstår ministeren sådan, at selv om det ikke fremgår af lovforslaget, selv om det ikke fremgår af bemærkningerne, så vil bundfradraget blive aftrappet i de kommende år, i takt med at CO2-kvoterne stiger i pris - og ministeren går jo ud fra, at de stiger i pris, kan jeg forstå.
Så har jeg bare det ene supplerende spørgsmål, som var det, jeg også forsøgte at stille i første omgang: Er ministeren ikke opmærksom på den kendsgerning, at det faktisk forholder sig sådan, at der er mange eksempler på, at man, når man handler CO2-kvoter, så går fra at reducere i et land, hvor man har kontrol med det, nemlig Danmark, hvor vi selv har kontrol med, om reduktionen sker, til nogle ting ude i nogle lande, hvor det kan være svært at kontrollere?
Man har eksempler på kvoter, som er opkøbt, hvorefter man smider nogle penge ned i den kinesiske statskasse og forventer, at den kinesiske stat så bruger dem sådan i en særlig pulje til at reducere CO2-udslip, altså at kvotehandelen ikke fungerer, fordi vi ikke ved, om det fører til en CO2-reduktion der, hvor vi køber kvoterne.
Jeg skal bare sige til skatteministeren, at jeg er glad for, at han bekræftede alle de konkrete kritikpunkter, der kom, for der var ikke et eneste ord i hans indlæg, som forholdt sig til dem.
Så vil jeg spørge, om ministeren ikke er enig i, hvis det nu er rigtigt, at priserne på CO2-kvoterne stiger, at så forsvinder ethvert argument for bundfradraget, altså, så må det jo skulle ligestilles, og så må bundfradraget skulle fjernes.
Der er lavet mange undersøgelser, som antyder, at det ikke altid fungerer helt effektivt, for nu at sige det med den jyske betoning, som jeg ved skatteministeren godt forstår.