runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2014-10-01:
Det er aldrig nogen nem beslutning at sende danske soldater i krig, men det gøres absolut ikke nemmere af, at det er fuldstændig uklart, hvad det er for en situation, de danskere, der måtte kæmpe på den modsatte side, nu kommer til at stå i.
Jeg kan godt forstå, at udenrigsministeren i sin kapacitet af udenrigsminister kan have svært ved at svare på nogle juridisk komplicerede spørgsmål.
Jeg forstår bare ikke, at det nyt for regeringen, for hr. Søren Pind har gentagne gange stillet spørgsmålet, hr. Troels Lund Poulsen har i dag gentagne gange stillet spørgsmålet: Hvad er det for en situation, vi kommer i?
Jeg forstår ikke, at regeringen ikke har taget sig tid til at give et klart svar fra justitsministeren – som desværre ikke er her i dag, og derfor spørger vi udenrigsministeren – på, hvad det er for en retssikkerhedsmæssig situation, vi står i, hvad det er for en strafbarhed, der måtte være for de personer, der rejser ud og kæmper på den modsatte side af de soldater, vi lige om lidt sender af sted.
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Som sagt håber vi, at vi, når vi har foretaget den ændring af pasloven, som vi lægger op til, kan forhindre manden i overhovedet at tage ud af landet, hvis han har sådanne tanker.
Men uden at jeg skal rode mig ud i en stor juridisk diskussion, er det selvfølgelig svært at dømme folk, før de har begået en forbrydelse.
Marie Krarup (DF), 2014-10-01:
Det vil altså sige, at det i særlig grad er strafbart at forberede sig til at skyde imod danske soldater, for selvfølgelig er det strafbart at begå ugerninger og begå terror.
Det, vi ønsker et klart svar på, er: Er det at indrullere sig i en fremmed hær, som Danmark er i krig med eller i væbnet konflikt med, ikke også i sig selv en særlig skærpende omstændighed?
Det bør det efter min mening være, for det er meningsløst at sende danske soldater i krig, hvis de risikerer at blive dræbt af andre danskere, som så ikke ifalder særlig straf.
Mette Bock (LA), 2014-10-01:
Når der en ung mand, der ringer til mig og siger: Jeg ved godt, du synes, det er en rigtig dårlig idé, at jeg tager derned og kæmper, men selv om du gør det, kan du så ikke fortælle mig, hvad det er for en straf, jeg risikerer at få?
hvad skal jeg så svare ham?
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Når jeg svarede på to forskellige måder, er det, fordi jeg blev stillet spørgsmålet på to forskellige måder.
Der blev stillet et spørgsmål om, om jeg mente, rent moralsk, at det skulle være ulovligt, og så sagde jeg, at det selvfølgelig bør være ulovligt.
Og så fik jeg senere stillet spørgsmålet, om det er ulovligt.
Og der kunne jeg også svare bekræftende; det er det selvfølgelig, og det skal det også være.
Det, der er udfordringen for mig, er, at det jo er sådan i dansk lovgivning, at den konkrete vurdering af den enkelte sag foretages af domstolene.
Hvis man ønsker en generel stramning af lovgivningen på det her punkt – hvad vi er ved at undersøge om kan lade sig gøre, og om det giver mening – så er det en sag for Folketingets retsordførere og justitsministeren.
Men selvfølgelig er det ulovligt at tilslutte sig en terrororganisation, og selvfølgelig skal det være ulovligt, og jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, hvad regeringen mener om de mennesker, der tager ned og bidrager til ISIL.
Vi har fremlagt en handlingsplan, der går lodret imod dem, og vi har deltaget i den ene internationale konference og i handlingsopbyggende aktiviteter med alle vores allierede – sidst i New York gennem en FN-resolution – og planen går præcis ud på at bekæmpe foreign fighters, som det hedder på engelsk, og det er både herhjemme, i Europa og i udlandet.
Så signalet er umisforståeligt.
Mette Bock (LA), 2014-10-01:
Tak for det.
Jeg tror, alle er optaget af, at få givet et meget, meget klart signal til mennesker i Danmark, som har lyst til at drage ned og kæmpe imod vores egne soldater.
Og jeg bliver faktisk bekymret, når jeg lytter til den debat, vi har haft her i aften.
I et svar til et folketingsmedlem siger ministeren, at det bør være sådan, at retstilstanden er sådan, at der kan idømmes straf.
I et andet svar siger ministeren, at det er sådan, at der kan idømmes straf.
Det første svar er et normativt svar, som udtrykker et håb.
Det andet er en konstatering, og jeg bliver nødt til at spørge: Er ministeren og regeringen fuldstændig klar på, at det her er noget, man kan idømme straf for, og er ministeren og regeringen sikre på, at det signal bliver sendt tydeligt nok til de mennesker i Danmark, som kunne tænke sig og være fristet til at gå ned og deltage i en kamp imod vores egne soldater?
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Det tillader jeg mig mere at tage som en kommentar end som et spørgsmål.
Christian Juhl (EL), 2014-10-01:
Det skal selvfølgelig være strafbart at deltage i terror.
Det spørgsmål er forhåbentlig også afklaret fra de tidligere krige og af tidligere regeringer.
Jeg synes, det er en besynderlig diskussion.
Jeg synes, at flertallet og ikke mindst de borgerlige taler udenom i deres trang til at gå i krig.
Soldaterne kan dø af det, uanset om de rammes af den ene eller den anden kugle.
Soldaterne risikerer deres liv.
De risikerer, at hele deres indsats og måske deres liv kommer til at gavne ISIL.
Det ansvar bærer soldaterne ikke, men det gør det flertal, der stemmer for at sende soldater og fly ud.
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Jeg tror, at jeg vil sige det på den måde, at som jeg læser svarene og forstår svarene fra vores jurister, så er der en klar mulighed for og en klar hjemmel til at straffe dem.
Vi har nu nedsat et råd, der skal kigge på, om det er værn nok.
Men det har jo sådan set ikke så meget at gøre med, om vi ønsker at give et bidrag i Irak.
Så må vi tage den diskussion mellem retsordførerne og justitsministeren.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Jeg er da fuldstændig klar over, at der er mange, der godt vil gå videre.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, når vi diskuterer vores bidrag, at der så er helt klokkeklare aftaler om, hvad det er, vi gør i denne omgang, og hvad der måske måtte komme senere.
Vi kan jo ikke stå her i Folketinget i dag og tage forskud på, hvad der måtte komme af udfordringer eller problemer eller forslag senere hen.
Det, vi forholder os til i dag, er det her konkrete beslutningsforslag, og det omhandler kun Irak.
Hvis de blå får magten på et senere tidspunkt, vil der formentlig komme masser af besynderlige ting i forhold til det her.
Men vi er udelukkende forpligtet i forhold til det her, og det handler kun om Irak.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Hvis og hvis og hvis – det er jo altid interessant at diskutere.
Primært på forsvars- og udenrigsområdet kan vi jo bruge mange kræfter på at diskutere, hvad der sker om 1 og 2 og 3 år.
Læren er vel sådan set bare den, at vi har meget svært ved at se bare 1 eller 2 måneder ud i fremtiden.
Som jeg sagde, kan jeg ikke forestille mig, at der skal sendes danske soldater til Irak eller Syrien på landjorden, alene af den grund, at der jo allerede i dag er soldater på landjorden, der kæmper.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-01:
Mit spørgsmål går på, om Venstres holdning til soldater på jorden er principiel – altså, om de vil sige: Her går grænsen – eller om det er en strategisk vurdering.
Grunden til, at jeg spørger om det, er selvfølgelig spørgsmålet om, hvad der sker, hvis USA beder os om at stille med danske soldater på jorden.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Jeg ved også, at man ikke altid skal stole på, hvad der står i danske aviser – det er trods alt også en lære, jeg har draget.
Men i forhold til hele spørgsmålet om Tyrkiet deler jeg ikke det sortsyn, som fru Özlem Sara Cekic giver udtryk for.
Jeg mener faktisk, at Tyrkiet er interesseret i, at ISIL skal bekæmpes, og det synes jeg også at der på det seneste er blevet givet meget markant og meget klart udtryk for fra den tyrkiske regerings side.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-10-01:
Jeg har en forventning om, at ordføreren læser danske aviser, og det er jo ikke en nyhed, at Tyrkiet på den måde har spillet en dobbeltrolle i forhold til ISIL og faktisk også har brugt de 49 gidsler, der blev taget, som en anledning til faktisk at indtage en meget tilbageholdende rolle.
Det kan man så også godt have en forståelse for, men samtidig har de jo åbnet grænserne for, at ISIL-folkene kunne komme ind og at man kunne hjælpe dem.
Hvis kampen grundlæggende handler om, at vi skal gøre op med ISIL, hvilket jeg er fuldstændig enig i, mener ordføreren så ikke også, at det er på tide, at man også går ind fra regeringens side og lægger pres på Tyrkiet, for at Tyrkiet simpelt hen skal holde op med at have den her dobbeltrolle og faktisk på den måde hjælpe mennesker, som i den grad udgør en brutal terrororganisation?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Nu sagde jeg ikke i min ordførertale, at man ikke kunne kritisere Tyrkiet.
Jeg tillod mig at sige, at det, der står i beslutningsforslaget fra Enhedslisten, er, at man skal lægge pres på Tyrkiet for at åbne grænsen til disse områder.
Der spurgte jeg sådan set stilfærdigt – hvilket jeg også tror fru Özlem Sara Cekic vil kunne slå op i referatet og læse bagefter – hvad det helt præcis er, man ønsker med de linjer, der står her.
Jeg kan ikke se, hvad det er for en beslutning, vi træffer i Folketinget, hvis vi stemmer for det, som Enhedslisten lægger op til her.
I forhold til spørgsmålet om Tyrkiet og relationen til ISIL vil jeg sige, at jeg ikke er vidende om det, som fru Özlem Sara Cekic siger.
Der står meget i aviserne – jeg læser ikke tyrkiske aviser på daglig basis, så det er sådan set ikke en diskussion, jeg ønsker at gå ind i, da jeg ikke har viden om det.
Men fru Özlem Sara Cekic kan jo stille spørgsmålene til udenrigsministeren eller forsvarsministeren; de har jo nok en bedre forudsætning for at gå ind i den dialog, end jeg har.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-10-01:
Ordføreren sagde i sin tale, at det ikke ville være godt at kritisere Tyrkiet for den måde, de har ageret over for ISIL på.
Det er jo fuldstændig kendt for offentligheden, også i de tyrkiske medier, at tyrkerne har lagt lokaler til og simpelt hen har ydet logistisk hjælp, og at ISIL-soldaterne har fået hjælp på de tyrkiske hospitaler.
Det er simpelt hen en kendt sag.
Mener ordføreren virkelig ikke, at det er et problem, at Tyrkiet på den måde har spillet en dobbeltrolle?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Altså, blot for at genopfriske hr. Nikolaj Villumsens hukommelse vil jeg sige, at jeg tror, der var tre små spørgsmål til mig tidligere, og da jeg jo kun har begrænset tid, er der trods alt grænser for, hvor meget man kan nå at svare på, hvis det, man siger, skal være fornuftigt.
I forhold til Syrien har regeringen ved udenrigsministeren jo ganske udmærket forklaret, synes jeg, hvad man mener skal gøres med hensyn til hele spørgsmålet om situationen i og omkring Syrien.
Der skal gøres en indsats mod ISIL, og der går vi så ind og er med til med det her beslutningsforslag at støtte en lang række af de bestræbelser for, at ISIL ikke skal få lov til at vinde frem.
Men det er jo klart, at der ikke findes én magisk løsning på den her konflikt.
Hvis det hele var så nemt, at man med en tryllestav kunne få den her konflikt til at gå væk, ville verden være meget, meget mere simpel.
Sådan er udenrigspolitik jo ikke, og det tror jeg også at hr. Nikolaj Villumsen er klar over.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Tak for det.
Nu er det måske for meget forlangt, at Venstre skal svare på to spørgsmål på én gang.
Jeg kunne forstå, at Venstre på ingen måde fortryder den sidste Irakkrig – det undrer mig.
Danmark har med den krig været med til at skabe det kaos, som der er i Irak lige nu, men der er vi jo så tydeligvis uenige.
Hvad angår situationen i Syrien, afviser Venstre overhovedet at gøre noget.
Venstre støtter ikke Enhedslistens forslag og har heller ikke i dag eller inden for de sidste 14 dage støttet forslag fra Enhedslisten.
Hvad vil Venstre gøre for at afværge den her katastrofe?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Der var mange spørgsmål fra hr. Nikolaj Villumsen, og det er ikke sikkert, at jeg kan svare på dem alle sammen her i første runde.
I forhold til det med at have en lang historisk diskussion om Irakkrigen kan vi jo godt tage den her i dag; den har jeg jo brugt timevis på at tage her i Folketingssalen: Venstre står fuldt og helt ved den beslutning, vi traf i Folketingssalen, om en opbakning, som gjorde, at vi var i stand til at gå ind og være med i den koalition på det tidspunkt i starten af 00'erne.
Der var jo en stor diskussion om, hvorvidt man skulle lade Saddam Hussein fortsætte eller ej.
Det kan jo være fair nok, at man mener, at verden havde været bedre tjent med, at Saddam Hussein havde fortsat; det mener jeg personligt havde været dårligt.
I forhold til spørgsmålet om landtropper på jorden tror jeg at jeg sagde – og det vil man jo også kunne se af referatet – at jeg ikke kan forestille mig, at der skal sættes danske landtropper ind i Syrien eller i Irak, og det er, fordi det jo ikke er det, som giver mening på nuværende tidspunkt.
Og jeg kan heller ikke forestille mig, at det kommer til at give mening i fremtiden, alene af den grund, at der jo er tropper på jorden, der kæmper – og det er endda tropper, som måske har brug for at få nogle bedre redskaber i den kamp, de har.
Og det er jo lige præcis derfor, at en del af regeringens beslutningsforslag også drejer sig om en kapacitetsopbygningindsats, som kun er god og fornuftig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Tak for det.
Nu er det jo ikke sådan, at der er nogen i Folketinget i dag, der foreslår ikke at gøre noget.
Der er et forslag fra Enhedslisten om at støtte de demokratiske kræfter i Syrien, ligesom vi støtter de demokratiske kræfter i Nordirak, i kampen mod IS.
Det afviser Venstre at gøre, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad har Venstre egentlig tænkt sig at gøre for at afhjælpe den katastrofale situation, der er i det nordlige Syrien, hvor IS nu i over 14 dage massivt har angrebet de kurdiske områder?
Det er jo interessant, når udenrigsordføreren for Venstre har talt for netop at gøre det, så jeg kunne også godt tænke mig at høre fra Venstre: Hvad er egentlig Venstres lektie; hvad har Venstre lært af den tidligere Irakkrig?
Det var jo Venstre, der ledte os i krig.
Var det virkelig så klogt?
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-01:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi vi er i gang med at træffe en beslutning om, at Danmark skal ind i en krigssituation og yde militær bistand.
Hvor langt vil vi gå?
Det er selvfølgelig i lyset af de erfaringer, der har været i forhold til både Irak, Afghanistan og Libyen.
Hvad er det for en form for involvering, vi faktisk står over for?
Og har Venstre nogen principielle holdninger til, hvor langt vi vil gå?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Vi har den principielle holdning, når det gælder udenrigs- og sikkerhedspolitik, at vi følger situationen dag for dag.
Hvad der måtte ske om 2 år, er jeg jo ikke i stand til overhovedet at diskutere her i Folketinget.
Der kan komme en helt anden verdensorden, der gør, at det, jeg siger nu, ikke ville give mening, hvis man så 2 år ud i fremtiden.
Så vi tager stilling til, hvad det er for udfordringer, vi står over for nu, og med de udfordringer, vi står over for nu, mener vi, at den rigtigste model er at støtte regeringens beslutningsforslag og være med til at sikre et kapacitetsopbygningsbidrag, som giver god mening i forhold til de soldater, der er på landjorden.
Morten Bødskov (S), 2014-10-01:
Altså, det, regeringen er blevet bedt om, er det her bidrag, og det er selvfølgelig det, vi forholder os til.
Når det handler om de bredere perspektiver i Socialdemokratiets udenrigs- og sikkerhedspolitik, indeholder den populært sagt både det hårde, men jo altså også det bløde, og det bedste kommer forhåbentlig ud af, hvis de to ting går hånd i hånd.
Og det er sådan set det, der er indeholdt i den indsats, som regeringen står bag: at når vi ser vanvid og ondskab, som vi ser her, så skal man også være klar til at sige fra og slå hårdt igen i respekt for det internationale samfund.
Det er det, der sker.
Men vi skal også lære af, hvad der er sket tidligere, og derfor er der jo her en bred indsats, som man kan se, når man ser på både landene, der er bag, de mange lande, der er med fra selve regionen, og den indsats, der gøres, med både det hårde og det bløde.
Så Socialdemokraternes synspunkt er – og det er selvfølgelig også det, der er grundlaget for, at vi bakker op om det – at det her sådan set hænger meget godt sammen.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-01:
Det er jo tydeligt, at alle i Folketinget synes, at der skal gøres noget.
Det, vi diskuterer, er, om vi finder det hensigtsmæssigt at sende F-16-fly til Irak.
Og der har jeg lyst til at spørge ordføreren, om man i Socialdemokratiet har haft en diskussion om, om de ressourcer, der er bundet i at sende F-16-fly til Irak, mere hensigtsmæssigt kunne være brugt på andre typer af bidrag.
Morten Bødskov (S), 2014-10-01:
Jamen som jeg har redegjort for, synes jeg bestemt ikke, at der er noget som helst at udsætte på den indsats, som regeringen allerede har været med til at sætte i værk, i øvrigt med brede flertal i Folketinget, og den indsats, man indgår i i koalitionen.
Den er bred, den er velfunderet.
Den beslutning, der blev truffet om at udsende et transportfly, betyder jo også, som jeg sagde til Enhedslistens ordfører, at man kan fragte materiel, våben og ammunition til både irakiske og kurdiske sikkerhedsstyrker, således at deres muligheder i kampen mod ISIL bliver bedre.
Så jeg mener, at hvis man ser på den brede indsats, som Danmark nu har forpligtet sig til, og forhåbentlig med et bredt flertal også forpligter sig til her, så har andre bestemt ikke noget at lade os høre.
Det er en meget flot og en meget bred indsats, som Danmark påtager sig.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-01:
Når jeg spørger, er det, fordi den ondskab, som IS står for og praktiserer, jo ikke er afgrænset eller bestemt af landegrænser.
Den foregår både i Syrien og i Irak, og vi ved fra den indsats, danske jagerpiloter leverede i Libyen, at vi er både dygtige, effektive og efterspurgte, og derfor er det jo ikke helt umuligt at forestille sig, at der også kan blive brug for vores militære håndværk på den anden side, hvor IS også opererer.
Jeg synes jo, det er fint, at hr. Morten Bødskov har den slags reservationer, men jeg synes, det er bekymrende, at regeringen ikke allerede nu kan give et klart svar på, om man også ønsker at lade danske jagerfly operere i Syrien, skulle det blive nødvendigt.
Morten Bødskov (S), 2014-10-01:
Svaret til Venstre er det samme, som svaret er til Enhedslisten, nemlig at jeg tror, det er vigtigt, når det er lykkedes at sammensætte en så bred koalition, som det er, at man gør alt, hvad man kan, for at bakke op om den og holde den sammen, og så påtager man sig de arbejdsopgaver, som man bliver bedt om og inviteret til.
Det er det, der har været processen her, og det mener jeg også skal være processen fremover.
Der er jo hundredetusindvis af civile, som enten er på flugt eller døde på nuværende tidspunkt; altså, der er hoveder, der bliver afhugget, som bliver uddelt til små børn; der er hundredetusindvis af internt fordrevne; der er flygtninge, der krydser Middelhavet i både, som knap nok kan holde sig oven vande.
Altså, hvis det ikke er argument nok for, at vi skal bruge alle vores muligheder for at bidrage til en historisk set meget bred international koalition, så ved jeg ikke, hvor argumenterne ellers skal komme fra, og det er det, der er baggrunden for, hvorfor Socialdemokraterne siger ja til det her.
Socialdemokraternes holdning er helt klar, som jeg sagde i afslutningen af min tale: Det her vanvid, vi ser udspille sig nu, kalder på alle, der ønsker at gøre op med det og skabe forudsætningerne for et mere stabilt Mellemøsten og en mere retfærdig verden, om man vil.
Det er nu, der skal bidrages.
Så synes jeg, man skal passe på med at trække parallellerne til, hvad vi har haft danske tropper udsendt til tidligere.
Lytter man eksempelvis til den amerikanske præsident, tror jeg næppe, han åbner munden uden netop at reflektere over det her, og han nævner i hvert fald tre ting: Det er jo en folkevalgt irakisk regering, der beder om hjælp her; der er et enigt FN's Sikkerhedsråd, i øvrigt også et enigt EU, bag fordømmelsen af ISIL og deres rædsler; og der er en meget bred international koalition på mere end 50 lande, som vi har hørt.
Så tror jeg også, det er vigtigt at understrege, at det jo ikke kun handler om at give muligheder for luftangreb.
Så indsatsen er bredt funderet, og det er selvfølgelig det, der er forudsætningen for, at det skal give succes.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Nu er det jo ikke første gang, at vi har den situation, at der står en dansk regering og kommer med et forslag om, at Danmark skal gå i krig i Irak.
Det er sket før, at Danmark har bombet i Irak.
Faktisk har vi jo ført krig i de seneste 13 år, både i Irak, i Afghanistan og i Libyen.
Kigger man på resultaterne af de her krige, må man sige, at det ikke har ført til mindre terrorisme i verden.
Det har ikke svækket ekstremisterne; det har tværtimod styrket de ekstreme kræfter som eksempelvis IS i Irak og Syrien lige nu.
Så spørgsmålet til Socialdemokraterne er: Når det nu ikke har hjulpet at kaste bomber før, hvorfor skal det så hjælpe den her gang?
Hvorfor er fjerde gang lykkens gang, når det gælder dansk krigsdeltagelse for at svække ekstreme kræfter?
Hvorfor tror Socialdemokraterne, at det vil virke?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-01:
Tak for det.
Ordføreren siger i sin tale, at ondskaben skal stoppes.
Svaret skal være hårdt og direkte.
Den opfattelse deler både jeg og Venstre, og ordføreren er jo også uhyggelig malerisk i sin beskrivelse af den ondskab, som IS udfører over for civilbefolkningen i både Irak og Syrien.
Mit korte spørgsmål er derfor: Skulle Danmark blive bedt om at deltage i angreb på IS uden for Irak i f.eks. Syrien, vil man så stille sig positiv over for det fra Socialdemokratiets side?
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Altså, jeg tror ikke, man skal være blind for, at de lande, der bidrager internationalt, selvfølgelig er udsat for, at der kan finde terroraktioner sted.
Danmark har jo en lang tradition – den har vi haft i de sidste 15 år – for at føre en aktivistisk udenrigspolitik.
Heldigvis har vi jo været i stand til at undgå en terroraktion på dansk jord.
Det er da selvfølgelig klart, at det er en bekymring, man kan have.
Men jeg tror, at hvis man skulle følge den anden doktrin, som nogle har, nemlig at man overhovedet ikke skal gøre noget i forhold til ISIL, man skal sådan set bare gå forhandlingsvejen og håbe, at man kan tale med ISIL, så er man med til at skabe et monster, som for alvor vil kunne gøre stor skade, ikke bare mod Europas, men også mod Danmarks sikkerhed, og det er derfor, vi mener, at der skal gribes ind.
Christian Juhl (EL), 2014-10-01:
Jeg forstod det sådan, at det afviser Venstre, og det er jo da altid et lille skridt i den rigtige retning.
Så hørte vi ministeren sige før, at jo, der er en risiko for, at en massiv vestlig deltagelse i bombetogterne kan medføre, at ISIS vokser i opbakning og i rekrutteringsmuligheder.
Er det virkelig en risiko, vi skal tage, altså at kunne styrke ISIS ved at lave nogle bombetogter?
Og er der reelt ikke også en fare for den danske civilbefolkning, hvis ISIS på den måde bliver styrket?
Nu sagde Venstres ordfører, at der er en fare for det militære personel, men der er vel også en potentiel fare for, at de lande, der deltager, også kan risikere terroraktioner i deres eget land, f.eks. i Danmark.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-01:
Allerførst vil jeg give ros til regeringen i forhold til de diplomatiske tiltag og stabiliseringstiltag, som udenrigsministeren også har gennemgået her til morgen.
Mit spørgsmål er: Overvejede den danske regering, da de fik ønsket fra USA om F-16-fly, at der faktisk var andre scenarier, andre strategier, andre overvejelser end at efterleve ønsket fra USA?
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Jamen vi skal da også støtte kurderne; vi skal da også hjælpe kurderne.
Men jeg er uenig med Enhedslisten i, at vi kun skal støtte kurderne.
Hele målet med indsatsen både i Irak og Syrien er jo at få nogle inklusive regeringer, som er regeringer for alle befolkningsgrupper: kurdere, sunnimuslimer, shiamuslimer, kristne.