runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Så der er egentlig ikke nogen ændring heri.
Så bruger folk det så rigtig meget via den her bankydelse, som ministeriet nu vil slå ned på, og så synes man, at de gerne skal bruge det noget mindre.
Men det er altså ikke et spørgsmål om, at man ikke må det her, for det er jo selve meningen med virksomhedsordningen, det er et spørgsmål om, hvor meget man må det i henhold til ministeriet.
Nadeem Farooq (RV), 2014-08-14:
Tak for det.
Den består af forskellige elementer.
Det, den har som formål, er som det første at sikre, at selvstændige opnår fuld fradragsværdi for erhvervsmæssige renteudgifter, som det andet, at selvstændige har mulighed for at foretage en udjævning af svingende indkomster, og til sidst, at selvstændige har mulighed for at spare op til en lav foreløbig skat svarende til selskabsskattesatsen, og det kan ske med henblik på konsolidering af virksomheden.
Så på den måde kan man sige, at det ikke er virksomhedsskatteordningen som sådan, der er til debat, men jo det forhold, at vi er blevet gjort opmærksom på, og at Skatteministeriet er blevet gjort opmærksom på, at der har været en utilsigtet benyttelse af ordningen, som så gør, at vi går ind og strammer op de steder, hvor der skal strammes op.
Og der mener jeg sådan set, at vi har fundet den rette balance mellem at bevare intentionerne og give de fordele, der er i virksomhedsskatteordningen, på den ene side, og på den anden side at sikre, at ordningen fremadrettet lever op til ånden og intentionerne bag den, og det synes jeg faktisk er lykkedes.
Og jeg mener også, at de ændringsforslag, som der ligesom bliver lagt op til, og som bliver indarbejdet, er rimelige.
Så samlet set kan Radikale Venstre bakke op om L 200.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-08-14:
Jamen det er ikke helt så simpelt, synes jeg, som Liberal Alliance siger, for hvis vi nu forestiller os, at man er hovedaktionær i et anpartsselskab eller i et aktieselskab, så må man jo heller ikke få stillet en garanti til rådighed til sit privatforbrug i forhold til virksomhedens midler; der bliver man jo også beskattet af sin personlige indkomst.
På samme måde laver man jo så en ligestilling her.
Hvis man driver et selskab i henhold til virksomhedsordningen og der stilles nogle midler til rådighed til ens privatforbrug ved sikkerhedsstillelse i banken, ja, så bliver man jo også beskattet på samme måde, som de gør i andre selskaber.
Så på den måde synes jeg jo egentlig, at det her mere er en ligestilling af selskabsformerne, og det burde man da sådan set kun kunne synes var positivt nok.
Så er det klart, at der kan være nogle hjørner, som vi skal have høvlet af i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvis vi kan se at man måske rammer for bredt, i forhold til at der kan være nogle selskaber, som faktisk har gjort det i god tro og i overensstemmelse med den hensigt, der har været med ordningen.
Der vil vi ikke afvise at man skal have kigget på det, når man nu kommer i gang med udvalgsarbejdet, men umiddelbart synes jeg, at det er positivt, at man får lukket det her ned, så det ikke kan bruges utilsigtet fremadrettet.
Morten Østergaard (RV), 2014-08-14:
Tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Med det her forslag sikres det, at selvstændige ikke længere kan benytte virksomhedsordningen til at afdrage på privat gæld eller finansiere privat forbrug, uden at der har været foretaget almindelig indkomstbeskatning.
Det indebærer, at virksomhedens fremtidige overskud bliver beskattet som almindelige personlig indkomst.
Efter lovforslagets fremsættelse har regeringen indgået en bred aftale om lempelser af PSO med Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, hvor provenuet fra det her lovforslag indgår som finansieringselement.
I medfør af denne aftale og på baggrund af de indkomne høringssvar fremsætter jeg ændringsforslag til lovforslaget, som yderligere målretter indgrebet.
Samtidig smidiggøres overgangen for de selvstændige, som bliver omfattet af indgrebet.
Ændringsforslagene vil bl.a. indebære, at bagatelgrænsen hæves til 500.000 kr., at der kan stilles sikkerhed for privat gæld i blandede benyttede ejendomme, at der indføres en 3-årig indfasningsperiode vedrørende sikkerhedsstillelse med mulighed for fortsat at kunne spare op i virksomhedsordningen, og at der kan stilles sikkerhed for erhvervsmæssig begrundet gæld, hvis det sker som et led i en sædvanlig forretningsmæssig disposition.
Herudover vil jeg gerne understrege, at virksomhedsordningen er en god ordning for de selvstændige, som giver dem rimelige vilkår for deres erhvervsvirksomhed.
Det er derfor vigtigt, at vi sikrer, at ordningen ikke anvendes til at skaffe privatøkonomiske fordele, og det er præcis det, vi med det her lovforslag sikrer.
Jeg vil gerne takke for den debat, der har været, og ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Jeg skal bare høre, om vi ikke er enige om, at der ikke er tale om, at de her selvstændige undgår at komme til at betale indkomstskat af penge, som de benytter i deres private forbrug – der er højst tale om, at betalingen af indkomstskat udskydes.
Morten Østergaard (RV), 2014-08-14:
For så vidt angår spørgsmålet om sikkerhedsstillelse, er det principielt rigtigt under den forudsætning, at der er værdier, når man på et tidspunkt når til vejs ende, der kan føre til den beskatning.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Men det vil så sige, at ministeren i det mindste erkender, at for den store andel af tilfælde, som handler om, at man stiller sikkerhed i virksomhedens opsparede kapital for private lån, er der ikke tale om, at man undgår at betale indkomstskat.
Er det korrekt forstået?
Morten Østergaard (RV), 2014-08-14:
Tidligere i diskussionen har hr. Ole Birk Olesen jo netop berettet om, at man kan indrette sig på en måde, så man i hvert fald skaffer sig privatøkonomiske og skattemæssige fordele.
Men det er principielt rigtigt i den forstand, at hvis der er værdier i den sidste ende og selskabet ikke er tomt eller man får sig indrettet på en sådan måde, at man aldrig kommer dertil, vil det komme til beskatning.
Men der vil jeg så også bare gøre opmærksom på, at det provenu, der kommer, og som lovforslaget medregner, og som er brugt til at lempe PSO'en, kommer fra den anden del, som handler om, at man finansierer privat gæld med penge, der kun er betalt den lave virksomhedsskattesats af.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-08-14:
Da salig Mogens Glistrup drev advokatkontor, fik medarbejderne ikke månedsløn.
De lånte penge hver måned, og en gang om året blev saldoen udlignet, og så havde man skatten at arbejde med i den mellemliggende tid.
Det er bare som en indskudt bemærkning.
Det synes jeg er en ganske glimrende idé, når først målgruppen bliver – hvad skal man sige? – afbalanceret, sådan som ministeren lægger op til.
Da jeg så lovforslaget her, bemærkede jeg jo, at skæringstidspunktet er den 11. juni, og samtidig at der skal laves regnskab pr. 11. juni, sådan at det før falder ind under virksomhedsskatteordningen, og det efter falder ind under en personlig ordning.
Det løb mig altså på det tidspunkt koldt ned ryggen, for det ville jo være en udgift for hver enkelt virksomhed, der er omfattet af det her, på måske 20.000-40.000 kr. for sådan et fuldstændigt regnskab.
Så synes jeg, at jeg kunne høre på den socialdemokratiske ordfører – og det var med glæde – at man vil lempe på det, så der bliver mulighed for at lave en forholdsmæssig fordeling eller sådan noget, men jeg synes ikke, at jeg hørte, at ministeren nævnte det.
Kan ministeren bekræfte, at det bliver lempeligere og billigere at lave regnskaber?
Jeg kunne ikke undgå at se, at man har anført det som en udgift for erhvervslivet i den version af lovforslaget, der er her.
Kan ministeren bekræfte, at det bliver et krav om et regnskab, der måske kun har en almindelig forholdsmæssig fordeling?
Morten Østergaard (RV), 2014-08-14:
Det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at der vil blive stillet et ændringsforslag, der sidestiller dem, der måtte have afleveret deres selvangivelse for indkomståret 2013, før lovforslaget blev fremsat, med dem bagefter, så de får mulighed for at reagere på det.
Så jeg synes, at vi prøver at lytte til de høringssvar, der er kommet på det her område, og hvis man gerne vil se en nærmere uddybning af diskussionen om de administrative byrder, er der også et høringssvar fra den del af centraladministrationen, der beskæftiger sig med det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-08-14:
Ja, det er jo helt korrekt, at det er en af målsætningerne, at man kan udjævne sin indkomst, som kan være meget svingende, specielt som nystartet, men i det hele taget som selvstændig.
Men som jeg har forstået det, ændres der jo sådan set heller ikke på det i forhold til det lovforslag, der kommer her; for med det vil man jo stadig væk kunne vælge at udjævne sin indkomst hen over årene, efter at man nu har sparet op i sin virksomhed.
Det, som det her retter ind, er jo det her med, at man ikke på den ene eller den anden måde skal kunne udnytte, at man med virksomhedsordningen får en lavere skat, så man kan have et privatforbrug, uden at det bliver beskattet som privatforbrug.
Så det er jo, som hr. Ole Birk Olesen siger det, fuldstændig rigtigt, at man kan vælge at udskyde det i forhold til sin indkomst til senere, til den højere beskatning, som man kalder topskat, eller også som almindelig beskatning.
Denne gode intention ændrer det her lovforslag jo ikke på.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Nu sagde hr. Benny Engelbrecht før, at hvis der ikke var nogen omgåelse af betalingen af skat i det her, så ville der jo ikke være noget provenu, og eftersom der er et provenu, så må der jo være tale om en omgåelse af betalingen af skat.
En del af det provenu opstår jo på grund af det forhold, at det lykkes for folk at undgå at betale topskat.
Altså, de laver de her ordninger, og de sparer så ned i de her opsparinger i virksomheden, i takt med at de ikke behøver at betale topskat af pengene, når de får dem ud til privatforbrug.
Men selve meningen med virksomhedsordningen – eller i hvert fald en del af meningen med den – er jo, at virksomhedsejerne kan få del i udbetalingen af overskud, som er svingende hen over årene, sådan at de ikke det ene år, hvor de har et stort overskud, betaler enorme summer i topskat, og de så det næste år, hvor de måske har et underskud, betaler meget mindre, altså at man kan udligne tingene.
Det er jo det, der er selve meningen med virksomhedsordningen.
Er hr. Dennis Flydtkjær enig i det?
Mads Rørvig (V), 2014-08-14:
Tak for det.
Det lovforslag, L 200, som vi behandler i dag, omhandler, at selvstændige ikke kan anvende lavt beskattede midler til at finansiere privatforbrug og til at afdrage privat gæld, uden at disse midler beskattes som personlig indkomst.
Lovforslaget har fire hovedelementer.
Det foreslås af skatteministeren, at selvstændige fremover kun kan opspare i virksomhedsordningen, hvis indskudskontoen er i nul eller plus, og hvis aktiver, der indgår i virksomhedsordningen, fremover stilles til sikkerhed for gæld, der ikke indgår i virksomhedsordningen, anses et tilsvarende beløb for hævet af den selvstændige.
Det foreslås endvidere, at rentekorrektionen forhøjes effektivt med 3 procentpoint med henblik på at eliminere den skattemæssige besparelse, som der kan opnås ved at placere private renteudgifter i virksomhedsordningen.
Endelig foreslås det, at for selvstændige, der ved lovforslagets fremsættelse anvender virksomhedsordningen, og som allerede har stillet virksomhedens aktiver til sikkerhed for gæld, der ikke indgår i ordningen, eller som har en negativ indskudskonto, suspenderes muligheden for at spare op i ordningen.
Det gælder dog kun, hvis den nominelle værdi af den negative indskudskonto og en eventuel sikkerhedsstillelse overstiger 100.000 kr.
Det er indholdet af lovforslaget, og der er indkommet en række høringssvar her over sommeren, og man kan sige, at nogle af dem giver anledning til bekymring og anledning til at dykke lidt ned i det i udvalgsbehandlingen for at få nogle ændringsforslag igennem.
Bekymringerne går jo i høj grad på, hvor grænsefladerne skal være, bl.a. inden for sikkerhedsstillelse.
Jeg ved, at ministeren er på vej med en række ændringsforslag om netop dette, sådan at lovforslaget ikke rammer bredere, end det er tiltænkt.
Jeg håber derfor, at vi får en god og grundig udvalgsbehandling og får behandlet de ændringsforslag, som jeg ved er på vej fra skatteministeren.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Vi ved jo, at der ikke er tale om, at man lukker et hul i skattelovgivningen.
Det ved vi ud fra det forhold, at øvelsen her skal give et provenu til statskassen.
Når man lukker huller i skattelovgivningen, får man ikke noget ekstra provenu.
Så får man bare det provenu, man havde forventet hele tiden.
Skal Venstres ordfører forstås sådan, at Venstre går ind for, at de her erhvervsdrivende, som nu kommer til at betale mere i skat, heriblandt f.eks. 12.000 landmænd, trænger til en skatteforhøjelse, at det er godt, at de kommer til at betale noget mere i skat?
Mads Rørvig (V), 2014-08-14:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Birk Olesen.
Man kan ikke betragte det her som lukning af et skattehul, fordi det jo giver et provenu.
Det her lovforslag er jo et, som indgik i vækstforhandlingerne sammen med Venstre, og det vil sige, at det provenu, som det her lovforslag måtte give, sikrer vi går til at sænke skatten et andet sted.
I Venstre var vi jo lidt bekymrede over, hvis flertallet udelukkende skulle laves med den røde del af Folketinget, hvor provenuet så var endt henne.
Så i Venstre har vi sikret, at det provenu, der måtte komme ind, går til at sænke skatten et andet sted, og det er jeg faktisk rigtig godt tilfreds med.
I forhold til det, hr. Ole Birk Olesen nævner med, at der er landmænd, der bliver ramt, at der er andre, der bliver ramt, vil jeg sige, at det jo ikke var det, der var tiltænkt dem, der udelukkende driver erhvervsmæssig virksomhed.
Det er også derfor, at jeg ved, at skatteministeren er på vej med ændringsforslag, som netop skal minimere antallet af dem, der bliver berørt af det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Ja, for det samlede skattetryk i landet har det jo betydning, om man bruger skatteforhøjelser et sted til at sænke skatten andre steder.
Det er rigtig nok.
Men hvis ikke det er de samme mennesker, der får skatteforhøjelsen, som får skattelettelsen, så får de mennesker, der får skatteforhøjelsen, alene en skatteforhøjelse.
Og i det her tilfælde, så vidt jeg kan gennemskue tingene, opkræver man mere skat hos små enkeltmandsvirksomheder, folk med virksomhedsordning, og uddeler så lavere skatter eller letter skatten for større virksomheder i Danmark.
Så er det ikke rigtigt, at det gør det sværere at være en lille virksomhed i Danmark?
Mads Rørvig (V), 2014-08-14:
Nej, det synes jeg egentlig ikke, det gør, fordi det, man skal sondre imellem, jo er, hvad er personlig indkomst, og hvad er virksomhedens økonomi, der kører i virksomhedsordningen, og der kan man sige, at fra den her ordning blev lavet med virksomhedsordningen sidst i 1980'erne og til i dag, er der opbygget en væsentlig forskel på, hvad det vil sige at blive beskattet i en virksomhed og blive personligt beskattet.
I og med at det har åbnet op for nogle incitamenter til at udnytte, at man kunne smide sin personlige gæld ind i virksomheder og andet, synes jeg faktisk, at det er okay, at man siger, at det, der personlig indkomst, beskattes som personlig indkomst, og det, der har med virksomheden at gøre, holder vi ovre i virksomheden.
Det synes jeg faktisk er okay.
Frank Aaen (EL), 2014-08-14:
Nu kan jeg forstå, at det ikke er et skattehul, der skal lukkes, men at det er en skattelettelse til nogle, der skal tages væk.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvornår blev Venstre opmærksom på, at der her var en skattelettelse til nogle erhvervsdrivende?
Mads Rørvig (V), 2014-08-14:
Det blev jeg i forbindelse med ministerens fremsættelse af lovforslaget.
Men i forbindelse med ministerens fremlæggelse af lovforslaget er jeg da blevet overrasket over, hvor stort et omfang den her ordning har.
Og vi er enige om, at det ikke er et skattehul.
Det er et politisk indgreb, og når man laver det, skal man jo sørge for, at det rammer rigtigt.
Det er også derfor, jeg ser frem til en god udvalgsbehandling, hvor jeg ved skatteministeren er på vej med nogle ændringsforslag, så vi kan få det her til at ramme det, som sigtet var med det.
Frank Aaen (EL), 2014-08-14:
Jo, men det er jo sådan, at mange har advaret mod, at den her ordning kunne misbruges.
Nu kalder man det ikke et skattehul, men siger, at det var med vilje, at det skulle misbruges, og det synes jeg også siger meget om skattetænkningen hos nogle partier her i Folketinget.
Det må vi så stille spørgsmål til: Altså, hvornår blev man opmærksom på, at der her var en utilsigtet anvendelse af en skatteregel, som man i virkeligheden mente var helt i orden?
Det var derfor, man kunne bruge pengene, altså fordi man syntes, den var i orden, men nu bliver den åbenbart bare brugt mere end forventet.
Hvornår blev man klar over, at den kunne bruges af enkeltpersoner til at undgå at betale skat eller i hvert fald til at betale mindre i skat?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-08-14:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er supergodt, at vi har virksomhedsordningen, som er et alternativ til andre selskabsformer som anpartsselskaber og aktieselskaber, og det viser jo også, at der er rigtig mange, der bruger den, og det er jo supergodt.
Virksomhedsordningen giver en mulighed for at spare op i virksomhederne til en lavere skattesats, hvor man så senere hen får den høje beskatning, når man trækker pengene ud til privatforbrug.
Vi synes, det er rigtig positivt, at man har den mulighed.
Men der har også været en utilsigtet brug af ordningen, og det er jo så det, man tager hånd om med det her lovforslag.
Det handler jo om ændring af virksomhedsordningen, så man ikke kan udnytte virksomhedsordningen utilsigtet og i strid med ordningens oprindelige hensigt.
Det kan bl.a. være, at man har indskudt privat gæld med henblik på at afdrage herpå med lavt beskattede midler, hvis indskudskontoen var negativ.
En anden del af det er jo også, at det ikke fremover vil være muligt at stille aktiver i virksomhedsordningen til sikkerhed for bl.a privat gæld.
Vi synes sådan set, det er rimeligt, at vi får kigget på det og får rettet op på, at man ikke fremadrettet kan bruge den her ordning utilsigtet til at finansiere privatforbruget med virksomhedsmidlerne.
Ud over det vil jeg sige, at der sådan set ikke ændres grundlæggende på virksomhedsordningen, og den består sådan set stadig væk, og man har stadig væk mulighed for at have en god favorabel ordning i forhold til at kunne drive virksomhed som privatperson, hvis man ikke lige synes, at man har mod på at starte et anpartsselskab eller et aktieselskab.
Som det også er blevet annonceret fra de ordførere, der var heroppe tidligere, bliver der jo stillet en del ændringsforslag til det her lovforslag, og det tror vi i Dansk Folkeparti er godt.
Der har været en del kritiske høringssvar, og af dem fremgår det faktisk, at alle accepterer, at der kan være behov for at komme med et lovforslag, fordi der er en utilsigtet brug, men også en kritik af, at man rammer lidt uden for skiven, eller at man nærmere rammer alt for bredt.
Der har været flere ting, der har været nævnt i høringssvarene, hvor jeg synes, det ser ud til, at Skatteministeriet har ramt godt ind og prøvet på at få ændret det.
Men jeg vil også sige, at der jo selvfølgelig kan være flere punkter, vi skal have kigget på i forhold til det, der har været i høringssvarene, og det må vi så tage igennem udvalgsarbejdet, men jeg tror, man har ramt noget bedre ind i forhold til de ændringsforslag, som ser ud til at komme her hen imod anden behandling.
Det er en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, så vi vil selvfølgelig støtte lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Altså, det er jo ikke sådan, at hvis man f.eks. har en opsparing i virksomheden, og man så har en tilsvarende gæld i privaten, og de udligner hinanden, og man betaler ingen renter og får ingen renter nogen steder – at det består til evig tid.
På et tidspunkt begynder man at overføre midler fra virksomheden til det private, og så begynder man at afdrage på den gæld, man har i det private, og den tilsvarende opsparing, man har i virksomheden, forsvinder så.
Og så betaler man jo den skat, man skal, som person via almindelig indkomstskat.
Benny Engelbrecht (S), 2014-08-14:
I givet fald vil der jo så ikke være et provenu som det, der regnes på.
Men som jeg forstår det, er der altså tale om en utilsigtet anvendelse af den her ordning, og det mener jeg selvfølgelig grundlæggende ikke at vi skal benytte os af.
Men jeg er selvfølgelig godt klar over, at hr. Ole Birk Olesen i udgangspunktet ikke hører til det flertal af danskere, som betaler deres skat med glæde.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-08-14:
Det lyder på hr. Benny Engelbrecht, som om at folk, der benytter virksomhedsordningen på den her måde, ikke betaler den skat, de skal.
Men kan vi ikke blive enige om, at det gør de på et eller andet tidspunkt.
Man kan højst tale om, at der er tale om en udskydelse af betalingen af indkomstskat her, for på et tidspunkt skal de her låneordninger jo nedtrappes, og det bliver de, og så kommer man til at betale den skat, man skal, i det private husholdningsbudget.
Mads Rørvig (V), 2014-08-14:
Jamen det er jo ikke umiddelbart så skarpt, som hr. Frank Aaen stiller det op.
For man kan sige, at incitamentet til at bruge den her ordning – det, som hr. Frank Aaen kalder en udnyttelse – jo er noget, der opstår over tid, som jeg sagde.
Altså, i takt med at virksomhedsbeskatningen er blevet lavere gennem tiden – SR-regeringen har jo sænket selskabsskatten sammen med SF – er det blevet mere og mere attraktivt at udnytte ordningen.
Og det dæmmer man så op for nu.
Det er jo ikke noget, der kommer, og som man bliver klar over lige fra den ene dag til den anden.
Det er jo noget, der er sket gradvis over tid, og det dæmmer man så op for nu.
Benny Engelbrecht (S), 2014-08-14:
Altså, som jeg forstår det, er der tale om, at det er decideret utilsigtet.
Det her må ordføreren spørge ind til i udvalgsbehandlingen, det kan jeg ikke redegøre for nu.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Jeg forsøgte at svare klart, men vi regner med at fremlægge en handlingsplan i september måned i år.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-08-27:
Tak for det.
Det er sådan set en opfølgning på hr. Søren Espersens spørgsmål om handlingsplanen.
For mig var det ikke rigtig klart, hvornår regeringen vil præsentere nogle potentielle løsninger på de meget omfattende problemer, vi ser.
Kan vi få et klart svar på det?
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Jeg er helt enig.
Men politisk set er jeg helt enig.
Lene Espersen (KF), 2014-08-27:
Jeg takker for den tilkendegivelse.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at da der var problemer med Boko Haram, var man meget hurtige til at få den på terrorlisten.
I forhold til det, der foregår i Syrien og Irak, vil det efter min ringe juridiske viden være ganske nemt for EU-landene at træffe beslutning om, at de oprørsbevægelser, der lige nu kidnapper og myrder andre mennesker og lægger det ud på YouTube, er oprørsbevægelser, som man forholdsvis nemt burde kunne sætte på EU's terrorliste, og det betyder altså, at vi kan komme efter de unge mænd – også før de rejser fra Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2014-08-27:
Må jeg ikke sige, at politisk set deler jeg fuldstændig fru Lene Espersens indgang til det her.
Juridisk set bliver jeg desværre fru Lene Espersen
svar skyldig i den forstand, at jeg simpelt hen ikke på stående fod kan svare på, hvor langt man er nede i EU, men jeg vil meget gerne vende tilbage med et skriftligt svar på det spørgsmål, fordi det, som det vil være fru Lene Espersen bekendt, er en rimelig omstændelig procedure juridisk set at få lavet den terrorliste – alle lande skal tilslutte sig osv. Jeg er simpelt hen ikke klar over, hvor den står lige nu, men politisk set er jeg enig, og så håber jeg, at jeg må komme tilbage med et mere teknisk svar på den juridiske del af det.