runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Finansministeren har den 15. december, tror jeg det var – det var så i går – svaret på et spørgsmål fra hr. Benny Engelbrecht om, hvor mange børn der er i de familier, som rammes af jobreform fase 1.
Det er jo sådan et fint ord for kontanthjælpsloft og 225-timersreglen og alt det der, og ministeren har svaret, at det skønnes, at ca. 34.500 udeboende og hjemmeboende børn samt unge under 18 år uden forsørgerpligt vil være en del af en familie, som bliver berørt af kontanthjælpsloftet; altså 34.500 udeboende og hjemmeboende børn under 18 år bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Er ministeren stolt af det resultat?
Er det et rigtig godt resultat, at man kan vedtage en finanslov, der vil indebære, at næsten 40.000 børn og unge bliver ramt, fordi de er i familier, der får en væsentlig nedsættelse af deres rådighedsbeløb, med fare for en fattiggørelse af de familier og med fare for, at endnu flere havner på gaden?
Er ministeren stolt af det resultat?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg må sige, at jeg faktisk betragter problemet med, at det skal kunne betale sig at arbejde, som et af de store samfundsproblemer.
Og baggrunden for, at vi lægger et loft over kontanthjælpen, er jo, at vi har kunnet konstatere, at for en lang række menneskers vedkommende er der en for lille forskel mellem at være på kontanthjælp og at komme på en mindstebetaling på arbejdsmarkedet.
Derfor har vi jo valgt at gribe det her todelt an, nemlig ved at vi som den ene ting lægger et loft over, hvor meget man sammenlagt kan modtage i offentlige ydelser, og den anden ting er så, at vi vil lette skatten i bunden for dem med de laveste arbejdsindkomster.
Og begge dele skal jo medvirke til, at der bliver et større incitament til at gå fra overførselsindkomst og til at tage et arbejde.
Jamen, jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at jeg mener, at man kan konstatere, at fra da vi sidst havde loft over kontanthjælpen og frem til, at den tidligere regering ophævede loftet over kontanthjælpen, steg antallet af kontanthjælpsmodtagere.
Og jeg betragter det ærlig talt som en meget, meget vigtig opgave for os at sikre, at det kan betale sig at arbejde, at det kan betale sig at forlade kontanthjælpssystemet.
Derfor er det lige så meget en, hvad skal man sige, moralsk ting i forhold til de mange mennesker, som hver dag står op til et måske ikke meget højt lønnet arbejde, betaler transport og skal ned i børnehaven eller vuggestuen med børnene.
Og der tror jeg altså vi må erkende, at et samfund skal være bygget på nogle helt naturlige incitamenter, og at et af de incitamenter skal være, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Op med humøret, sagde ministeren til os, der sidder hernede i salen, og han sagde, at alt bestemt ikke var bedre før i tiden.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er meget, meget svært at læse og høre ud af det finanslovsforslag, der ligger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det er jeg faktisk ked af, for en af vores hovedprioriteringer er jo at sikre, at økonomien i det her samfund er sund.
For det eneste, der kan sikre velfærden i fremtiden, er jo sådan set, at vi har en produktion her i landet, og at vi har en høj beskæftigelse her i landet. Hvis man vil mange af de ting, som vi jo er fælles om at ville her i salen – et godt sundhedsvæsen, god ældreomsorg, gode børnehaver osv. – så kræver det nogle indtægter.
De indtægter får vi altså kun, hvis der er en høj økonomisk aktivitet her i samfundet, og hvis samfundsøkonomien er selvbærende.
Og det er sådan set det, der for mig overordnet er det vigtige.
Men det, vi skylder danskerne her og i fremtiden, er at sikre, at det økonomiske fundament kan bære det velfærdssamfund, vi har.
Det er det, der er ledestjernen.
Jeg lagde godt mærke til i valgkampen, at Alternativet på spørgsmålet om, hvor alle pengene skulle komme fra til at nedsætte arbejdstiden til 35 timer, sagde, at penge ikke er alt.
Og det er selvfølgelig også rigtigt, men penge er trods alt en ret vigtig del for at opretholde velfærdssamfundet.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Tak for det.
Det sidste vil jeg lige have lov til at replicere på.
Nu har finansministeren og jeg jo siddet over for hinanden i en overenskomstforhandling, så ved vi godt begge to, at det kan lade sig gøre, hvis man forhandler langsigtet.
Men det, jeg vil spørge ind til, er i virkeligheden noget, som hr. Jacob Jensen også nævnte i forhold til oppositionen, da der blev snakket kviklån.
Så jeg vil egentlig spørge finansministeren: Jamen er det ikke lige præcis kviklån at droppe langsigtede investeringer i forskning, uddannelse, udviklingsbistand, kultur, klima og grøn omstilling?
Altså, der låner vi da om noget noget meget hurtigt, og vi kommer til at betale meget, meget høje renter på lang sigt, fordi vi ikke investerer i fremtiden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Nu er det jo også en af myterne, som man fører frem i øjeblikket, at vi bomber det her samfund og forskningen tilbage.
Det er klart, at i en situation, hvor vi arver en økonomi, der ikke er lige så god, som den blev fremstillet før valget, er vi nødt til at konsolidere økonomien.
Og en af de ting, vi så kunne konstatere, var, at der var 0 kr. til finanslov 2016.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Tak for det.
Først vil jeg da også gerne benytte lejligheden til at kvittere for det samarbejde, der har været i forbindelse med tilblivelsen af finansloven, selv om der også har været nogle udfordringer.
En af dem har været boligydelsesdelen.
Nu har der været masser af ting fremme i debatten, og en masse mennesker har udtrykt sig, særlig ved de kampagner, der også har været kørt, og så vil jeg bare gerne høre, om finansministeren ikke kan bekræfte, at man fra regeringens side nu selvfølgelig tager kontakt til KL og tager fat om sagens kerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det kan jeg bekræfte.
En af de hovedudfordringer, vi har, er bl.a., at der ikke er en sammenhæng mellem dem, der bevilger byggeriet og fastlægger byggeriet, og så dem, der skal betale.
Og så ender det med en større og større regning hos pensionisterne.
Det er et problem, vi annoncerede for Kommunernes Landsforening her i forbindelse med kommuneaftalen fra juni måned, og det er en ting, vi tager op med kommunerne nu her straks i det nye år, så det kan blive diskuteret, hvordan vi kan sikre plejeboliger, ældreboliger i fremtiden, som er på et økonomisk overkommeligt plan, samtidig med at der er en ordentlig kvalitet i byggeriet.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Altså, jeg synes ikke, ministeren svarede på mit spørgsmål: Er ministeren stolt af, at så mange tusinde børn, altså næsten 35.000 børn, kommer fra familier, som bliver ramt af den her regel med fare for fattiggørelse og fare for, at de havner på gaden?
Det vil jeg gerne have svar på, og så vil jeg bare lige sige til ministeren: Jamen ministeren tror jo ikke selv på, at folk kommer i arbejde, fordi man forringer den sociale ydelse, i det her tilfælde kontanthjælpen.
Ifølge aftalen om kontanthjælpsloftet og den der pakke forventer man, at ca. 1.100 kommer i arbejde som følge af det.
Men man laver en lovgivning, der potentielt rammer mere end 150.000 kontanthjælpsmodtagere.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-16:
Det vil jeg meget gerne bekræfte.
Det er netop også noget af det, jeg lægger vægt på, nemlig at vi skal respekteres på lige fod med alle andre folketingsmedlemmer.
Vi har selvfølgelig en anden konstellation, kan man sige, men det er jo vigtigt, at vi sidder her.
Hvis vi bare skal sidde her uden at blive hørt og uden at være med til finanslovsforhandlinger eller til andre forhandlinger, så er det jo enormt svært at se, hvor det så er man er med til at skabe de politiske resultater.
Så respekt for alle folketingsmedlemmer håber jeg bestemt at der er.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Det var egentlig hr. Ole Birk Olesen, der fik mig til at tage ordet.
Jeg vil egentlig bare gerne høre, om ikke ordføreren vil bekræfte, at der ifølge grundlovens § 28 er 179 medlemmer af Folketinget.
Der er 2 fra Færøerne og 2 fra Grønland, og det vil sige, at det selvfølgelig er alle 179 medlemmer, der udgør en del af det danske Folketing.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-16:
I og med at de konkrete resultater, som De Konservative har sikret i forhold til miljø og klima i den her aftale, er meget begrænsede, må man spørge: Hvornår kommer I så på banen, hvad er jeres ideer, og hvad er jeres grønne visioner?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Vi har et væld af ambitioner på klimaområdet.
Vi går længere end 2020 med de 40 pct., og vi mener også, man skal have en 2030-målsætning.
Vi har en masse ting, som vi synes vi skal implementere i Danmark for at satse mere på vedvarende energi og på grøn teknologi, for det vil være til gavn for Danmark og for fremtidens generationer.
Det vil vi præsentere som en lang perlerække af nye initiativer, når vi kommer med hele paletten i 2016.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg vil også gerne rose den konservative ordfører.
Jeg synes da, det er helt fortjent, at man forsøger at rose sig selv for at gøre luksusbilerne billigere.
Jeg må også bare erkende, at man trods alt skal op i den ret dyre klasse af biler, før det for alvor kan mærkes, at registreringsafgiften er blevet sænket.
Det skyldes den her såkaldte knækgrænse.
Det samme kan man sige om den fastfrysning af ejendomsskattedelen, De Konservative har fået igennem for 2016.
Jeg vil bare høre ordføreren om noget.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at det er de fattigste pensionister, der skal betale for, at de rigeste boligejere får endnu mere på kistebunden?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Der er ikke den sammenhæng.
Sammenhængen er, at vi holder igen på de offentlige udgifter.
Det er børnefamilier, det er ældre familier, det er pensionistfamilier, og det finansierer vi så ved at sige, at vi fastfryser det, og ved at vi holder lidt igen på de offentlige udgifter og finder pengene nogle forskellige steder.
Men der er altså ikke nogen sammenhæng mellem boligydelsen og det, at 60 pct. af danskerne kan blive boende i deres bolig, fordi vi i kroner og øre fastholder grundskylden, så den i 2016 bliver, hvad den var i 2015.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Men man må bare konstatere, at det drejer sig om rigtig mange af de pensionister , der bor ude i kommunerne, og rigtig mange af de handicappede, der bor ude i kommunerne.
Samlet set er det 325.000 danskere, der i januar bliver sat ned i boligydelse, fordi man har klokket i det ovre i Finansministeriet.
Det er vel det, der er prisen for, at man så kan sætte boligskatterne i de allerrigeste områder i Danmark i bero.
Det er jo sådan, det forholder sig.
Så kan man godt forsøge med alle mulige bortforklaringer om, at det hænger sammen på en anden måde.
Men sandheden er jo, at man sætter boligydelserne i stå, og så sænker man skatterne for de rigeste boligejere.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Vi har ikke indgået nogen endelig aftale om boligydelsen endnu.
Det gør vi til foråret, og så må vi se, hvordan den indretning bliver.
Men der bruges flere penge på sundhedssystemet, flere penge på ældresystemet og i det hele taget flere penge i den offentlige sektor.
Det synes vi ikke er en god idé.
Når man sparer penge på et sted, så går det til nogle andre områder.
F.eks. øger vi budgetterne dramatisk på sundhedsområdet.
Vi gør det meget mere, end f.eks. den tidligere regering gjorde.
Så man har altså fra finanslovspartiernes side valgt at prioritere pengene på sundheds- og ældreområdet, og så er det rigtigt, at når man bruger nogle penge et sted, så finder man dem selvfølgelig et andet sted.
De kommer jo ikke af ingenting; de vokser ikke bare på træerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Finanslove i Danmark handler jo om penge ind i og penge ud af statskassen, og det er et væsentligt aspekt, hvor mange skatter man skal opkræve.
Nu har vi fået en blå regering i stedet, og den har så valgt at sænke nogle skatter.
Men hvis det havde stået til de grønlandske mandater, havde vi jo haft en rød regering, som ikke ville sænke skatterne.
Det er lidt sjovt, når man tænker på, hvad skatterne egentlig er i Grønland.
Der er meget lave skatter i Grønland, er der ikke?
Har man i Grønland overhovedet en topskat f.eks.?
Hvad er den højeste skattesats for indkomstskat i Grønland?
Mig bekendt er den meget lav, men når de grønlandske mandater kommer til Danmark og skal stemme om finansloven, er man altså imod at sænke skatten i Danmark til grønlandsk niveau.
Er det ikke korrekt forstået?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-16:
Netop fordi vi er blevet hørt i tidligere finanslovsforhandlinger, har vi jo faktisk fra Inuit Ataqatigiits side fået kæmpet igennem, at der er nogle bedre forhold med henblik på at få kommunefogeder.
Så som jeg ser det lige nu, er det primært politiets opgave at sikre, at der kommer kommunefogeder i alle de bygder, hvor der er behov for det.
Vi har 61 bygder, og p.t. mangler vi kommunefogeder i 15 bygder.
Det synes jeg ikke er passende for et moderne rigsfællesskab.
Jeg synes, det er beskæmmende, at tingene er, som de er i dag.
Christian Juhl (EL), 2015-12-16:
Tak for de gode ideer.
Jeg er helt indforstået med, at selvfølgelig skal en gammel kolonimagt betale mere i skat, så vi kan hjælpe de tidligere kolonier til at komme på niveau.
Derfor er der selvfølgelig forskel på skatten i Grønland og i Danmark.
En anden ting er det der med kommunefogederne.
Hvor mange kommunefogeder drejer det sig om, og hvad ville det koste at lave en ordentlig ordning, som er bæredygtig, og som kunne måle sig med den standard, vi har i Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-16:
Hvis vi tager civilsamfundet først, så har vi 23 grønlandske foreninger i det danske samfund.
Vi har også en fælles forening, der hedder Inuit, som også har foretræde for Grønlandsudvalget i morgen.
Ved at være med til at sikre, at det er nogle stærke lokale foreninger, vi har, ved at være med til at sikre, at de er klædt rigtig godt på til at løse deres opgaver, ved at sikre, at Grønland bliver repræsenteret i forskellige fora, kan vi være med til at styrke civilsamfundet og dermed også de forhold, som grønlændere, der er bosiddende i Danmark, har.
Det er nogle ting, som er dokumenteret i nogle af de rapporter, som jeg nævnte.
Og så har vi også en ret stærk studenterforening, Avalak, for grønlandske studerende i Danmark.
Noget af det, jeg gerne så, var, at man lavede nogle initiativer.
Nogle af kommunerne har jo taget nogle initiativer til f.eks. at tilbyde akademisk dansk, akademisk engelsk, men også at sikre en god start.
Vi ved, at fremdriftsreformen har en betydning for grønlandske studerende.
For nogle grønlandske studerende tager det længere tid at tage en uddannelse, for selv om man godt kan sproget, er det noget helt andet at flytte 4.000 km væk.
Når man er en dansk studerende, flytter man måske 100 km væk.
Som jeg sagde i min tale, stemmer jeg hverken for eller imod, så på den måde kan man sige, at jeg ikke går ind og gør det, som hr. Ole Birk Olesen er inde på.
Det, jeg synes er rigtig vigtigt, er, at vi også bliver inddraget.
Danmark varetager stadig væk 32 områder i forhold til Grønland, som vi selvfølgelig skal have sikret på et rimeligt niveau.
Vi ser samtidig, at der er en række borgere i det danske samfund, som er grønlændere, og som har behov for en større indsats end den indsats, der gøres for dem i dag.
Det er nogle af de ting, som jeg havde håbet på at jeg kunne have bragt frem, hvis jeg havde været med til finanslovsforhandlingerne.
Mange tak for spørgsmålet.
Vi har en skatteprocent på omkring 42 afhængigt af kommuneskatten.
Vi så jo gerne fra Inuit Ataqatigiits side, at dem med de bredere skuldre tog et større ansvar, så derfor har vi kæmpet rigtig meget for en forbedring af skattesystemet i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2015-12-16:
Jeg vil gerne sige tak for samarbejdet med Folketingets frie stemme.
Og så var der i hvert fald to ting, som jeg godt kunne tænke mig at få uddybet, nemlig forslaget til, hvordan man fastholder grønlandske studerende i deres uddannelse og også, hvordan man, som ordføreren sagde, kan styrke det grønlandske civilsamfund.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man konkret kan gøre de to ting.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Den udligningsskat udfases jo nu frem mod 2019.
Det, vi så skal drøfte, er, om man i forhold til den udfasning, der kører, hvor det nu er 5 pct., og det så bliver 4 pct., 3 pct. og 2 pct., kan fremrykke det, og det er en drøftelse, vi nu tager efter nytår, når vi kommer tilbage til arbejdet her i Folketinget.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Tak for det.
Det glæder mig, at ministeren kan bekræfte det, og jeg havde selvfølgelig også forventet det.
For det er jo det, der er vigtigt i den her diskussion.
Det er jo ikke vigtigt, hvad boligydelsen er.
Derfor glæder det mig også, at ministeren her fra Folketingets talerstol kan bekræfte, at udfordringen her ikke er boligydelsen til den enkelte ældre, udfordringen her er, at man nu har et niveau, der ligger på 10 mia. kr., fordi den enkelte husleje er steget markant.
Det beroliger mig, Dansk Folkeparti, og det bør også berolige de ældre, som har fulgt med i den her overophedede debat, altså at målet er at få huslejen ned.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jamen det er helt klart formålet med den øvelse, vi er i gang med, nemlig at sikre et kvalitetsbyggeri til en ordentlig husleje, som de ældre kan klare.
For det andet er et skråplan, altså at huslejen bliver ved med at stige.
Hr. Bent Bøgsted fremførte jo i går i Finansudvalget et eksempel, hvor man kunne se, hvordan huslejen på sådan en bolig stiger 3 pct. om året.
Det er selvfølgelig nogle helt vilde stigninger, som jo betyder, at huslejen til sidst kommer op på 130.000 kr., eller sådan noget, hvis jeg med det eksempel husker rigtigt.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-16:
Jamen det synes jeg er godt at finansministeren gør.
Men nu spurgte jeg jo til, hvorfor finansministeren sidder og snyder Dansk Folkeparti i de her forhandlinger.
For under dagens debat har jeg hørt René Christensen stå på talerstolen som Dansk Folkepartis ordfører og sige, at han føler sig snydt, og finansministeren siger nu fra talerstolen, at i forbindelse med den forhandling, der skal være til foråret, finder man pengene inden for den ramme, der er.
Og så kan jeg læse på DR's hjemmeside her kl. 18.12, at Kristian Thulesen Dahl siger, at nu må man se, om man kan finde de penge, at det sådan set ikke er sikkert, altså at det bliver en svær øvelse, og at det må man se på.
Det er jo to forskellige ting.
Altså, er finansministeren her endnu en gang i gang med at snyde Dansk Folkeparti?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Vi går nu i gang med at udmønte den negative budgetregulering, der er, i forbindelse med det her spørgsmål.
Jeg tror, jeg kan sige, at spørgeren ikke behøver at være nervøs.
Vi skal nok finde en løsning på den sag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Dansk Folkeparti gik så til sættemøde, og Kristian Thulesen Dahl udtalte foran indgangen, at når Dansk Folkeparti havde indgået et forlig, kunne man regne med det, og så ville de penge selvfølgelig blive i forligskredsen.
Det er så det, jeg lige vil være sikker på også er tilfældet nu, hvor vi skal til at vedtage finansloven.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Lykkedes det DF at sikre, at alle pengene bliver i forliget om bedre og billigere kollektiv trafik?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det er ret afgørende, at når vi har et forlig, så er alle forligsparter enige om, at det består, og så står man på mål for det.
Så det skal jeg bare lige være helt sikker på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Vi har jo lavet tekniske ændringsforslag, der tilbagefører de penge på finansloven, og hr. Pelle Dragsted har selv konstateret, at der står de penge på finansloven.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Når jeg spørger, er det, fordi jeg har stillet en række forslag, som jeg har fået et meget uklart svar på.
Jeg har prøvet at få klarhed over, om det gælder alle pengene – også dem, der lå for 2016, 2017 og 2018, og de penge til takstinitiativer, der er opsparet i forligskredsen, næsten 0,5 mia. kr., og de penge fra et indkøb, som transportministeren har oplyst er blevet annulleret, fordi man ikke havde nået at indkøbe ellokomotiver, hvorfor pengene var blevet taget tilbage.
Altså, vil alt, hvad der lå i forligskredsen af økonomi og penge dagen før finansloven, også ligge der, hvis vi stemmer ja i morgen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det tror jeg Dansk Folkeparti roligt kan, for vi har jo ført de penge tilbage via et teknisk ændringsforslag på finansloven.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-16:
Mange tak.
Jeg synes, det er en rigtig interessant måde at tænke politik og behov og måske ovenikøbet rettigheder på.
Der er dog en enkelt ting i det, som vi i Alternativet er en lille smule ærgerlige over, og det er, at den her type værdibaseret politik, værdighedspolitikken, så vidt jeg forstår, kun skal dreje sig om ældre.
Kunne finansministeren forestille sig, at man i regeringens fremtidige arbejde ville møde børn eller udsatte borgere med den samme type værdighedspolitik, som de ældre medborgere møder i finansloven?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg tror, jeg må sige, at der ikke er nogen, der forsøger at snyde nogen.
Men den præmis, der ligesom lå for det her forslag, var jo, at alle med en indkomst under 150.000 kr. ville blive friholdt, og der viste de tekniske kørsler, at det ikke kunne lade sig gøre.
Jeg skal selvfølgelig beklage, at der er nogle, der får for meget, og nogle, der får for lidt i boligydelse her den 1. januar.
Den ydelse er jo forudbetalt, og det er derfor, at Udbetaling Danmark har disponeret, som de har disponeret.
Det beklager jeg, men jeg tror så også, at vi kan råde bod på den fejl.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-16:
Vil det sige, at ministeren opfatter det, der ligger i værdighedsmilliarden her, som en form for kvalitetsløft, og vil det her kvalitetsløft nødvendigvis give sig udslag i en værdighed, som kan måles?
Eller er det kvalitetsløftet, der skal måles, og skal der på den måde meldes tilbage i forhold til værdighedsmilliarden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det skulle jo meget gerne give sig udslag i et løft i den enkelte kommune af det niveau, som den enkelte kommune nu er på, eller et løft på de områder, hvor man ønsker at forbedre det.
Orla Hav (S), 2015-12-16:
Jeg er da glad for, at ministeren nåede at få lidt at spise, for det var da lidt af en svada, vi fik, da vi gik ned for at høre ministerens tale.
Oppositionen udspredte løgne, og vi var sure, lød det.
Det kan vi selvfølgelig lade være undskyldningen.
Jeg synes, det er rart at høre, at man har opfundet et nyt udtryk, nemlig værdighedsmilliard.
Det er et rigtig flot udtryk, og jeg er jo enig i hensigten med det, nemlig at vi skal behandle vores ældre ordentligt, og at der skal være god og sikker tryghed omkring de ældres dagligdag, og at de skal behandles med værdighed.
Men er det rigtigt forstået, at det, kommunerne vil blive afkrævet, er, at de skal udarbejde en værdighedspolitik i forhold til at få andel i pengene, for så spiser det jo lidt af provenuet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Hvis jeg har forstået det rigtigt – nu må hr. Orla Hav have mig undskyldt, for jeg er ikke ekspert i de her forhold – så har alle kommuner vedtaget politikker på det her område.
Det, vi har villet tilsigte med værdighedsmilliarden, er jo at synliggøre, hvad det er, kommunerne foretager sig, hvad det er, kommunerne tilbyder de ældre, og at give dem mulighed for at søge midler fra den her pulje til at løfte det område, man føler påtrængende og nødvendigt at løfte i den pågældende kommune.
Så det er jo op til de enkelte kommuner.
Jeg tror – det har jeg ladet mig fortælle – at man på de fleste kommuners hjemmeside, hvis man er dygtig til at lede efter den slags ting, kan finde oplysninger, typisk jo beslutninger, der er truffet i socialudvalget, om, hvad det er, standarden i den enkelte kommune er.