runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Til hr. Eigil Andersen: Det er sådan, at når der er nogle beslutninger, der skal tages inde i Folketinget, der er upopulære, så vil det altid koste noget.
Man kan ikke altid være populær, men det finder hr. Eigil Andersen ud af, hvis hr. Eigil Andersen skulle komme til at sidde i et parti, der har regeringsmagten.
Det må tiden vise.
Det er der ingen der kan forudsige spor om i dag.
Der kan ske meget på et år.
Hr. Eigil Andersens parti går ud og giver løfter og giver løfter og siger: Det, I vil have, får I, uden at forklare, hvordan det skal finansieres, uden noget som helst.
Man siger bare, pengene kommer fra Folketinget, hvis der er noget.
Det er det her med, at SF ikke gør det helt klart over for befolkningen, hvordan det skal finansieres.
Det er det her med, at der kommer store skattestigninger, hvis SF kommer til.
Så får man rigtigt at mærke, hvad det vil koste.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Man kan ønske sig mange ting, og man kan ønske sig flere arbejdspladser i Nordjylland, men vi må forholde os til virkeligheden, og virkeligheden er altså, at hundredvis af familier i Nordjylland på grund af ordføreren fra Dansk Folkeparti kommer ud i økonomisk ulykke, fordi de mister dagpengene efter 2 år og havner på 0,00 kr.
Sagen er jo den, at Dansk Folkeparti er ved at blive et upopulært parti.
Vælgerne flygter fra partiet, fordi vælgerne har troet, at Dansk Folkeparti beskyttede de svage og udsatte grupper, men her viser det sig, at det lever man overhovedet ikke op til.
Jeg kan godt forstå, at vælgerne flygter fra Dansk Folkeparti, fordi man spiller dobbeltspil.
Man hjælper ikke de svage.
Kan ordføreren også forstå, at vælgerne flygter fra Dansk Folkeparti på grund af det her dobbeltmoralske spil?
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Hr. Bent Bøgsted siger, man kunne have gjort andre ting, og det er jo fuldstændig korrekt og det helt afgørende.
Man kunne have valgt at gøre noget andet end at lade børnefamilier og arbejdsløse, uddannelsessøgende og andre af dem, der har nogle af de laveste indkomster i det her land, betale regningen.
Man kunne f.eks. have krævet, at man trak nogle af skattelettelserne for de allerrigeste i det her land tilbage.
Det kunne Dansk Folkeparti have valgt at gøre, man kunne have stået ved sit ord, de mange løfter, man har givet om, at man ikke vil forringe dagpengene.
Men Dansk Folkeparti valgte at sige, at de rige skal beholde deres skattelettelser.
Så det er det valg, Dansk Folkeparti har truffet.
Men jeg håber, ordføreren kan svare mig på det, som Venstres ordfører ikke har kunnet svare på, og som vi indtil nu ikke har kunnet få noget som helst svar på fra regeringen, nemlig hvad det helt konkret er for nogle job, som regeringen og Dansk Folkeparti forventer at de her mennesker, som er blevet arbejdsløse, og som kan risikere at komme på kontanthjælp, skal have?
Det er jo ikke de job, som man har givet statsstøtte til at flytte ud af landet, men hvad er det så for nogle job, som man regner med?
Helt konkret: Hvad er det for nogle job?
Erling Bonnesen (V), 2010-06-10:
Den røde plan smuldrer, der er huller i den – det fremgår klart af pressen i dag, og det indrømmer Socialdemokraterne selv.
Så mangler vi bare, at også SF erkender, at man står over for at skal have fundet nogle svar på, hvad man skal gøre ved nogle af de huller, der dukker op.
Det, vi har set i de sidste dage, har været, at hver gang der er blevet sat fokus på et område, har man sagt, at det ikke var lige der, og så har man gjort noget andet.
Det er nu blevet sådan, at man springer lidt fra isflage til isflage og bringer andre ting i spil.
Hvad er det så, man vil til sidst?
Så siger man, at der ikke skal foretages fyringer i den offentlige sektor, at der skal foretages øgede investeringer.
Det vil sige, at man vil løse et økonomisk problem og et holdbarhedsproblem, en manglende sammenhæng, ved at bruge endnu flere penge.
Hvad vil det så resultere i?
Jamen det er jo den stik modsatte vej at gå, i forhold til hvad der er brug for lige nu.
Der arbejdes på at skabe sammenhæng i det.
Nu smider man det sådan set bare over bord, og så vil det jo selvfølgelig havne i en gigantisk skatteregning til danskerne.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Vedrørende skattelettelser vil jeg sige, at der jo er skattelettelser, der er udskudt.
Det er jo fakta.
De velstillede kommer også til at betale mere i skat, for de skattelettelser, der skulle være givet, er bare udskudt.
Sådan er det jo.
I forbindelse med det her med job vil jeg sige til fru Line Barfod, at jeg altså er fuldstændig enig med fru Line Barfod.
Det ville være dejligt, hvis ikke de EU-ivrige partier havde lukket op for, at udenlandsk arbejdskraft kunne komme ind i Danmark.
Jeg havde med glæde set, at der havde været mere kontrol med det, så der ikke var nogen, der var kommet ind i Danmark for at arbejde, medmindre vi havde hentet dem eller manglede arbejdskraft.
Men de partier, som fru Line Barfod støtter, bl.a. S og SF, er meget villige til at sige: Vi skal bare have lukket op, vi skal have masser af arbejdskraft til Danmark.
Jeg siger det i forbindelse med den problemstilling, vi har i dag, med polsk arbejdskraft.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Hvis hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti virkelig ville gøre noget imod den voldsomme løndumping, der er på det danske arbejdsmarked, ville man støtte fagbevægelsen frem for at bekæmpe fagbevægelsen, og man ville også støtte det krav, vi flere gange har fremsat fra Enhedslistens side, om, at de entreprenører og andre, som hyrer firmaer, der bruger underbetalt udenlandsk arbejdskraft, skulle stilles til ansvar.
Hr. Bent Bøgsted siger, at de velstillede også kommer til at betale, men det gør de jo ikke, de får mindre i skattelettelse, end de havde forventet, men de får lov til at beholde alle de skattelettelser, de har fået hidtil.
Ministrene, som går lidt ned i løn, går mindre ned i løn end den skattelettelse, de har fået.
Det er det, Dansk Folkeparti synes er rimeligt, nemlig at nogle af de rigeste i det her land får flere hundredetusinde kroner i skattelettelse.
Det bliver der ikke rørt ved, mens arbejdsløse risikerer, at de falder for dagpengegrænsen, og så får de slet ikke nogen indkomst.
Derfor spørger jeg igen: Hvad er det helt konkret for nogle job?
Er det, Dansk Folkeparti i virkeligheden ønsker at støtte med det her, at vi ikke bare skal have udenlandske arbejdere, der bliver udnyttet groft som løntrykkere, men at man også vil tvinge danske arbejdere ud i at være løntrykkere og tage arbejde på langt ringere løn- og arbejdsvilkår?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Ud fra det, fru Line Barfod siger, kan jeg da i hvert fald konstatere, at kommer der et regeringsskifte på et eller andet tidspunkt – vi kan ikke nu og her sige, hvornår det kommer, det må guderne vide, for der er lang tid til valg – så står én ting helt klart, nemlig at vi godt nok kommer til at mærke, at vi skal til at betale skat igen, og det er alle, der vil komme til at mærke skatteskruen.
Vedrørende job er det sådan, at vi har lavet en pakke, der skal hjælpe de langtidsledige tilbage på arbejdsmarkedet, og med den gør vi en ekstra indsats for at få dem ud i beskæftigelse.
Den kunne Enhedslisten jo have valgt at støtte.
Det var bare sådan lige en lille rettelse.
Jeg bryder mig ikke om at blive kaldt andet end det, jeg hedder.
Der er somme tider nogle, der kalder mig noget andet, men det kan man altid snakke om.
Det, der ligger i det her forslag, er selvfølgelig forslaget om en halvering af dagpengeperioden, som vi skal snakke om.
Der er blevet bragt så meget andet på banen, og jeg må godt nok indrømme, at Socialdemokratiet selv har været med til at bringe en hel del andet på banen.
Nu kunne vi høre, at hr. Bjarne Laustsen lige før kom ind på supplerende dagpenge, som ikke har noget med det her lovforslag at gøre, men jeg har ikke noget imod, at man diskuterer noget andet.
Jeg har heller ikke noget imod, at man diskuterer en hel del andet fra genopretningspakken i det her forslag om dagpenge.
Hvis vi kun skulle holde os til dagpengeforslaget, er jeg ikke sikker på, at debatten blev så lang, som den bliver.
Men ja, det, der sker, er, at fra den 1. juli har de nyledige, altså dem, der har haft mindre end 2 års ledighed, 2 års dagpengeret fra den 1. juli.
Dem, der har overskredet 2 års ledighed, kører videre efter de gamle regler.
Jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at man måske kan sige det på en anden måde: Der var da ikke noget, Dansk Folkeparti hellere ville, end at vi ikke havde stået over for det krav, at vi skulle finde 24 mia. kr.
Det ville simpelt hen have været pragtfuldt, hvis vi kunne have stået her i dag og sagt: Nej, hvor går det godt.
Vi behøver ikke at spare 24 mia. kr.
Det er det krav, der er kommet fra EU.
Det er det EU, som Socialdemokratiet varmt støtter op om.
Så er der bare det, at når vi så kommer dertil, hvor der kommer et konvergenskrav om, at vi skal finde 24 mia. kr. i besparelser, så tager Dansk Folkeparti som det ansvarlige parti, vi er, ansvar og siger: O.k., vi skal have fundet en løsning her.
Vi vidste godt, at det ville give noget skældud.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Jeg kan forstå på hr. Bent Bøgsted, at når man er i problemer, og når der er tusindvis af mennesker, også fra hr. Bent Bøgsteds egen hjemegn, der kommer i problemer, så kan man starte med at skyde skylden på EU, i stedet for bare en gang imellem at kigge indad.
Det var sådan set den øvelse, hr. Bent Bøgsted havde gang i.
Men jeg mener faktisk at kunne erindre, at der i sidste uge eller i forrige uge var samråd i Folketingets Europaudvalg, hvor finansministeren erkendte, at der ikke lå noget specifikt sparekrav fra EU på 24 mia. kr.
Så jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at den forklaring ikke duer.
Vi må finde en anden.
Det, der vel helt grundlæggende er problemet, er, at Dansk Folkeparti med åbne øjne, åbne ører rent faktisk er med til at skubbe tusindvis af mennesker fra dagpengesystemet ud på kontanthjælp. Synes hr. Bent Bøgsted, at det er det rigtige at gøre for nuværende?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Om 2 år kan vi vurdere, hvor mange der eventuelt falder ud af dagpengesystemet på grund af de ændringer, der sker.
I dag, hvor der faktisk gælder de regler, som hr. Torben Hansen har lavet, er der jo 1.000-2.000, der falder ud af dagpengesystemet om året.
Det er under de regler, som hr. Torben Hansen har lavet.
Det er de tal, vi kender nu.
De beregningsmetoder, som er brugt til at lave de beregninger vedrørende dagpengene, er de beregningsmetoder, som hr. Torben Hansens parti også brugte i 1990'erne, dengang Socialdemokratiet skar ned i dagpengeperioden.
Men hvor mange der falder ud af dagpengesystemet om 2 år, kan vi ikke sige noget helt klart om i dag.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Nu er hr. Bent Bøgsted jo valgt i Nordjylland, og vi har i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg haft besøg af 3F fra Frederikshavn.
De kunne berette, at det her vil ramme Nordjylland særdeles hårdt, fordi der er lukket en hel stribe arbejdspladser.
Der er alt, alt for få job i Nordjylland til for mange ledige hænder.
Så det er en katastrofe for mange familier, sagde man fra 3F's side.
Den langtidsledighedspakke, som ordføreren henviser til, vil kun hjælpe i småtingsafdelingen.
Der skal meget mere til i Frederikshavn, sagde man fra fagforeningens side.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at der var deputationer inde – det står da helt klart – og de har også fremført deres synspunkter på det.
Det er da rigtigt, at vi har områder, bl.a. i Nordjylland, hvor det går dårligt eller har gået dårligt.
Det er på vej fremad igen.
Der er trods alt lyspunkter i beskæftigelsen i Nordjylland.
Vi kunne jo godt bruge, at der var nogle større virksomheder, der så, hvilket potentiale der er i Nordjylland for beskæftigelse med de ledige folk, der er i Nordjylland, med den arbejdskraft, vi har i Nordjylland.
Vi kunne godt tænke os, at der var nogle virksomheder, der slog sig ned deroppe i stedet for at slå sig ned her i København, hvor der er en meget dyrere arbejdskraft, end der er i Nordjylland.
Men igen: Hvor mange der ryger ud på grund af det her forslag, kan man ikke sige noget om i dag.
Der er lavet nogle beregningsmodeller, men om det bliver de tal eller ikke, er svært at sige.
Jeg forventer en fremgang de næste 2 år, og det kan ændre meget på tallene.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Nu er Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted gået ind i det her med åbne øjne: en forringelse af dagpengeperioden, der sender folk ud af dagpengesystemet på kontanthjælp.
Vi har haft mange deputationer inde – fra Thy, Mors, Horsens, Århus, Odense, København og Frederikshavn, hvor hr. Bent Bøgsted jo selv er fra – og alle deputationerne har sagt: Vi vil have rigtig mange, der falder ud af dagpengesystemet; vi vil have familier, der bliver nødt til at gå fra hus og hjem.
Går hr. Bent Bøgsted virkelig ind for det her og synes, det vel nok er en rigtig, rigtig god idé, at hr. Bent Bøgsted og hans parti stemmer for, at folk også i Frederikshavn, Nordjylland, Fyn og København rent faktisk risikerer at blive sendt fra hus og hjem på baggrund af det her?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Jamen så er vi jo netop ved det uansvarlige.
Altså, SF har totalt lukket øjnene for behovet for en genopretning af dansk økonomi.
Det, man her præsenterer – det har vi jo nu fået SF's ordførers forklaring på – er ikke andet end luftkasteller og fugle på taget; nu er vi 5 år ude i fremtiden.
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen: Det er her og nu, der er brug for genopretning af dansk økonomi, så Socialdemokraternes og SF's forslag til, hvordan det her overhovedet skal realiseres, har absolut ingen gang på jord.
Når man så kommer ud i virkelighedens verden, forholder det sig rent faktisk sådan, at man, hvis man ser på Region Midtjylland, hvor de tilbød folk på deltidsansættelse, at de kunne blive fuldtidsansat, kan se, at der ud af 800, der fik tilbuddet, var der 5, som tog imod det.
Det siger lidt om viljen hos de mennesker, som hr. Eigil Andersen satser på skal være med til at løfte den her opgave, uanset hvor langt ude i fremtiden det er.
Så det hænger ikke sammen, planen er totalt gennemhullet, og vi mangler fortsat svar på, hvordan Socialdemokraterne og SF vil bringe orden i dansk økonomi.
Det her er i hvert fald ikke svaret.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Der vil inden for forskellige arbejdsområder være forskellige holdninger til, om man synes, det er en god idé at forøge arbejdstiden eller ej.
Som supplement til det eksempel, som her kommer fra Region Midtjylland, kan jeg fortælle, at der eksempelvis inden for pædagogmedhjælperområdet er mange, der meget gerne vil have et fuldtidsjob i stedet for at være på deltid.
Og jeg vil i den forbindelse i øvrigt nævne, at den jo indeholder vores skatteplan, som blev lavet for nu snart 3/4 år siden, og som også medvirker til at forbedre økonomien.
I øvrigt vil jeg sige, at vi også er optaget af, at man f.eks. kan effektivisere mange ting inden for den offentlige sektor, hvor den borgerlige regering – uforståeligt for mig – har bombarderet de offentligt ansatte med et regeltyranni, med bureaukrati, kontrol og skemaer i en grad, som er uhyggelig.
Det skal vi da have fjernet utrolig meget af, og så vil arbejdet komme til at fungere meget mere effektivt, og det vil også hjælpe med til, at vi får en bedre økonomisk holdbarhed.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Først må man jo kvittere for, at SF's ordfører gerne vil sige, at de her forslag bliver rullet tilbage igen, hvis man får magt, som man har agt.
Det var jo mere, end Socialdemokraterne ville sige, da deres ordfører var på talerstolen.
Hvis man nu siger, at der er 2,7 millioner beskæftigede i Danmark, og hvis de nu alle sammen arbejder 12 minutter mere om dagen eller 1 uge mere om året, svarer det til at øge beskæftigelsen med omkring 70.000 fuldtidspersoner.
Det regneeksempel, som er brugt i »En Fair Løsning«, stammer fra Arbejdsmarkedskommissionen, og der er forudsætningen jo, at alle de offentlige udgifter holdes uændret.
Nu har hr. Eigil Andersen netop åbnet for, at man f.eks. på pædagogområdet skulle arbejde mere, og det giver øgede offentlige udgifter.
Vil det så sige, at man skal fyre offentligt ansatte i andre dele af den offentlige sektor for at få den her plan til at hænge sammen?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Vedrørende dagpengeperioden vil jeg gentage det, som jeg har sagt, nemlig at besparelsen vil blive annulleret.
Der vil blive indkaldt til nogle trepartsforhandlinger, og hvad de ender med helt præcis, kan man ikke sige i dag – det ligger i forhandlingernes natur.
Men jeg har nævnt som eksempler, at det vil vise sig, om det bliver en dagpengeperiode på 3, 4 eller 5 år.
Det vil vise sig.
Med hensyn til de offentlige udgifter er det sådan, at i den plan, som Socialdemokratiet og SF har lavet, og som bl.a. rummer ideen om, at man i gennemsnit kunne arbejde 12 minutter ekstra om dagen, er der også afsat penge til de forøgede offentlige udgifter, der så bliver til offentligt ansatte.
Man skal her være opmærksom på, at man jo får løn for netop den time, og det betyder, at der bliver betalt ekstra skat sammenlignet med den situation, hvor vi har den arbejdstid, vi har i dag.
For det første er der ingen uoverensstemmelse mellem det, jeg har svaret vedrørende dagpengeperioden, og det, som den socialdemokratiske ordfører har svaret.
Jeg er blot kommet med nogle eksempler på, hvad det kan ende med.
For det andet er det forkert, at fagbevægelsen har sagt nej til, at man kan drøfte og forhandle om, hvordan man kunne hæve den gennemsnitlige arbejdstid.
Det kan gøres på mange måder: Der er deltidsansatte, der kan komme på fuld tid, der er nogle forskellige andre bestemmelser, man kan kigge på, og det kan også være en mulighed, at man på nogle områder forøger den ugentlige arbejdstid.
Den model bygger jo på, at den i givet fald først skal gennemføres i det øjeblik, vi ikke har arbejdsløshed.
I dag ville den jo føre til fyringer, som det er sagt, og det ville selvfølgelig være absurd.
Peter Madsen (V), 2010-06-10:
Det har jeg svært ved at forstå.
Når alle de her job skal skaffes, er det jo efter nogle overenskomstaftaler, og det vil sige, at det træder i kraft sådan fra den ene dag til den anden, og så skal jobbene jo sådan set være der.
Regeringen bliver stadig spurgt om, hvor de 13.000 job skal komme fra ved den her reform, men de bliver jo indfaset gradvis på grund af forslagets udformning.
Det lyder interessant.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at det jo er klart, at det også vil blive resultatet i forbindelse med de der trepartsforhandlinger, der skal finde sted.
Det er jeg enig i.
Med hensyn til de velstilledes skattelettelser er det jo helt rigtigt, at det har en stor urimelighed i sig og er grotesk i betragtning af, hvor man ellers sparer, og den skatteplan, som Socialdemokratiet og SF har lavet, »Fair Forandring« indeholder jo f.eks. også en ekstraskat på millionærer.
Julie Skovsby (S), 2010-06-10:
Jamen det, jeg lige præcis synes er problemet i den her andenbehandling af lovforslag nr. L 222, som betyder en halvering af dagpengeperioden, er, at Dansk Folkeparti og rigtig mange andre borgerlige politikere ikke ønsker at diskutere det, der kommer til at ske den 1. juli.
Under afslutningsdebatten stillede jeg det samme spørgsmål til arbejdsmarkedsordførerens formand, fru Pia Kjærsgaard, og der fik jeg også et lidt mærkeligt svar.
Men det, der er faktum, er, at fra den 1. juli er dagpengeperioden halveret fra 4 til 2 år.
Der er ikke noget med, at det bliver udskudt.
Det her er varigt, og det kommer til at betyde, at tusindvis får svært ved at finde et nyt arbejde, at tusindvis ryger ud af dagpengesystemet.
Hvor mange der kommer over på kontanthjælp, ved man ikke.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at de tal og de konsekvenser af forslaget, der blev nævnt under førstebehandlingen, har vi slet ikke fået klarlagt her under andenbehandlingen?
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Vi ønsker ikke dagpengene forringet.
Vi ønsker ikke efterlønnen afskaffet.
Vi ønsker ikke fyringer i kommunerne, men tværtimod at man forbedrer velfærden i kommunerne, sådan som S-SF-planen også vil resultere i.
Så derfor er det klart, at på den måde står vi vagt om velfærden, og vi løser de økonomiske vanskeligheder på en anden måde.
Per Clausen (EL), 2010-06-10:
Jeg er meget glad for hr. Eigil Andersens meget klare svar på det sidste af mine spørgsmål, for det er jo sådan, at trepartsforhandlinger betyder, at LO og Dansk Arbejdsgiverforening deltager, men det gør regeringen også, og derfor har regeringen jo selvfølgelig også nogle synspunkter.
Jeg er glad for at høre, at en kommende S-SF-regering klart vil sige til Dansk Arbejdsgiverforening, at de forringelser, VKO-flertallet har gennemført, umiddelbart bliver rullet tilbage, og derefter går vi så i gang med at etablere et nyt dagpengesystem, hvor vi så ikke kan drive ud af Socialdemokraterne og SF, hvordan de præcis vil indrette det til sin tid.
Men det må vi jo vende tilbage til.
Det synes jeg er rigtig godt, og jeg vil bare opfordre hr. Eigil Andersen og andre i SF og Socialdemokratiet til at være opmærksom på, når folk kommer til dem med forslag om, at hvis fagbevægelsen nu ikke leverer alle 15 mia. kr., men noget mindre, at så findes der et alternativ til at forringe efterlønnen og lave andre nedskæringer.
Der findes faktisk det alternativ, at man kan bruge de forslag til finansiering, som Enhedslisten har fremlagt.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
I det øjeblik man arbejder i gennemsnit 1 time ekstra om ugen, er det jo klart for enhver, at så stiger indbetalingen til skattesystemet også.
Man skal betale skat af den løn, man får, og det er en af grundene til, at der er en finansiering inde i den her plan.
Så jeg kan forsikre hr. Peter Madsen om, at det er rigtigt, at der er finansiering også til den forøgede løn, som offentligt ansatte skal have.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Jamen jeg vil sådan set gerne kvittere hr. Eigil Andersen for trods alt at være mere klar i mælet end den socialdemokratiske ordfører, for nu har vi hørt, at der på dagpengeområdet ikke kommer til at ske besparelser; der vil man vende tilbage til den måde, som det er på på nuværende tidspunkt.
Det bringer mig så til at spørge hr. Eigil Andersen til de 15 mia. kr., som er forudsætningen for, at Socialdemokraternes og SF's oplæg, »En Fair Løsning«, bare skal have en jordisk chance for at have – hvad kan man sige? – en eller anden form for sammenhæng, når nu dagpengeområdet ikke er et område, hvor der kan ske ændringer.
Så har vi hørt om det her famøse med, at vi alle sammen skal arbejde 1 uge længere om året, og det har fagbevægelsen jo sagt nej til.
Hvad er der så tilbage at drøfte?
Hvordan vil hr. Eigil Andersen overhovedet nå op på 15 mia. kr. uden at røre ved arbejdstiden – for det har fagbevægelsen sagt nej til, og jeg forstår, at det hele skal foregå i samdrægtighed med netop fagbevægelsen – og uden at ændre ved dagpengeperioden?
Er vi ved den rygende pistol, som fru Helle Thorning-Schmidt bragte på banen i går?