Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om at ændre reglerne for den gældende fritvalgsordning, som blev indført i 2003.
Det handler ikke om at ændre reglerne for udlicitering som sådan.
I henhold til serviceloven har kommunerne jo i forvejen mulighed for at udlicitere opgaverne i ældreplejen, herunder opgaverne i plejeboliger og på plejehjem.
Men siden 2003 har der været en pligt for kommunerne til at sikre borgernes frie valg af leverandør, som man kalder det, i hjemmeplejen.
Siden da har kommunerne været forpligtet til at give borgerne mulighed for at vælge mellem flere private leverandører til at udføre de nævnte opgaver.
Denne tvang til såkaldt frit valg af leverandør vil vi gerne gøre op med i Enhedslisten.
Vi ser fritvalgsordningen som et led i hele konkurrenceudsættelsen af den offentlige sektor, som Enhedslisten helt grundlæggende er imod.
Det er spild af ressourcer.
Det fører til overflødig kontrol og bureaukrati, til forringelse af de ansattes lønog arbejdsvilkår og begrænser deres kreativitet.
Desværre står vi alene her i salen med dette ønske om at afskaffe tvangen over for kommunerne til at gennemføre fritvalgsordningen.
Vi har derfor valgt at gå i dialog med regeringen om dette lovforslag for at påvirke ændringerne i fornuftig retning på baggrund af finanslovaftalen herom.
L 121 handler som sagt ikke om at indføre ny pligt til at udbyde frit valg eller til at udvide de velfærdsområder, der kan udsættes for udbud.
Lovforslaget handler at fjerne nogle særregler om, hvordan kommunerne skal sikre det frie valg, sådan at kommunen frit kan vælge mellem de forskellige modeller, de hele tiden har haft til rådighed, nemlig udbudsmodellen, godkendelsesmodellen og servicebeviset, der nu døbes om til et fritvalgsbevis med ændrede retningslinjer.
er der set fra Enhedslistens side tale om en beskeden forbedring.
Der er bedre mulighed for, at kommunen kan fortsætte som leverandør efter et udbud, og det er væsentligt for Enhedslisten.
Afskaffelsen af særreglerne giver mulighed for at spare på bureaukrati, og besparelsen bliver i kommunerne.
Kommunerne kan slippe for at indgå kontrakt med alle godkendte leverandører og for at lave markedsføring for disse.
Også her er der besparelsesmuligheder.
Kommunerne slipper for at skulle efterregulere leverandørerne for eventuelle prisstigninger, og kommunen får mere styr på udstedelsen af fritvalgsbeviset, som det hedder nu, og slipper samtidig for en masse administrativt bøvl.
Borgeren fritages for et arbejdsgiveransvar, fordi det skal være et cvr-registreret firma, og borgerne har kun retskrav på beviset, hvis kommunen ikke kan tilbyde frit valg efter en af de andre modeller.
Kritikere vil hævde, at det er en forringelse, at kommunen får mulighed for at udlicitere flere opgaver i en samlet klump, f.eks. hjemmepleje sammen med de opgaver i plejeboliger, som ikke er undtaget fra fritvalgsordningen, eller hjemmepleje sammen med hjemmesygepleje.
Det kan selvfølgelig medføre, at fritvalgsordningen udbredes, men det giver altså også mulighed for bedre kvalitet både for borgere og ansatte, ligesom det giver mindre bureaukrati for kommunen med henblik på tilsyn med én stor i stedet for flere små leverandører, hvis det er den store leverandør, der får opgaven, og ikke kommunen selv.
Det har samtidig været vigtigt for Enhedslisten, at det blev understreget, at der ikke slækkes på kravene til kommunerne med hensyn til kvalitetsstandard, kvalitetskrav og tilsyn med leverandørerne, uanset hvilken model kommunen anvender.
Det bliver også understreget, at til disse kvalitetskrav kan høre krav til arbejdsmiljø, uddannelse og personalepolitik, hvilket vi varmt vil opfordre kommunerne til at medtage i udbudsmaterialet.
Derfor er det vigtigt, at kommunalpolitikerne er meget opmærksomme på, hvordan de nye muligheder for fritvalgsordning bliver anvendt, og især, at der ikke slækkes på kvalitetskrav og tilsyn, og at der indføres strenge krav til personalets uddannelse og arbejdsvilkår i udbudsmaterialet.
Enhedslisten støtter lovforslaget.