runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Man kan godt føle, at det lidt er en brat opvågning, man får, efter at vi i formiddag har diskuteret, hvordan hr. Søren Krarup, hans parti og regeringen ønsker at sætte fundamentale retsstatsprincipper ud af spil og sådan set ikke engang ønsker en ordentlig lovbehandling af det.
Så kan man sige, at det jo er spændende, at vi så kommer tilbage til forsvaret for demokratiet.
Men jeg har nu den holdning, at det umyndiggørende i det, vi taler om her, er, at danske statsborgere ikke kan få lov til at bo i deres eget land med deres ægtefælle.
Se, det er umyndiggørelse og statslig indblanding i noget, der rettelig hører privatlivet til.
Alle de love, som hr. Søren Krarup har været med til at indføre og har været pennefører for, består i dag, men man kan ikke fratage danskerne deres rettigheder som unionsborgere.
Det er også en demokratisk ret, det er en del af det demokratiske fællesskab Den Europæiske Union.
Det er vi rigtig glade for og rigtig tilfredse med, også på vegne af de danskere, der har en udenlandsk ægtefælle.
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Den bliver meget kort, men som Folketingets ældste medlem følger jeg en vis forpligtelse til også at indvie fru Johanne Schmidt-Nielsen i historiens indviklede gang.
Enhedslisten ønsker at afskaffe 24-års-reglen og tilknytningskravet.
De blev indført for at råde bod på en tilstand, som Enhedslisten - eller skal vi sige Venstresocialisterne, det hed det dengang - indførte.
Jeg vil gøre opmærksom på, at den, der var meget ivrig sammen med hr. Bernhard Baunsgaard og hr. Bjørn Elmquist og Ebba Strange, var Preben Wilhjelm.
Det var Venstresocialisterne, Enhedslistens forgængere.
Det var dem, der indførte den lov, der nu har 25-års-jubilæum, og som i øvrigt fejres, så vidt jeg ved, allerede på søndag i Politiken.
Det er den lov, som har skabt den elendighed, der har gjort Danmark til et land befængt med kriminalitet og elendighed.
Det er altså det parti, der er medskyldig i elendigheden, der nu er så helligt over for os andre, der har prøvet at råde bod på det, og det synes jeg lige at fru Johanne Schmidt-Nielsen skulle betænke, når hun nu ytrer sig om sagen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Jamen det er jo altid dejligt, som ordføreren for SF også sagde, at Dansk Folkeparti tillægger både Enhedslisten og SF så stor og massiv betydning for historien - det er jeg da glad for.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge tilbage, og ordføreren er selvfølgelig ikke forpligtet til at svare: »Befængt med kriminalitet og elendighed« var de ord, der blev brugt.
Mener ordføreren, at det er udlændinge, der er kommet til Danmark, der er årsag til, at der findes kriminalitet og elendighed - hvad elendighed så består i, kan ordføreren måske uddybe - i Danmark?
Eller kunne man forestille sig, at danske statsborgere, som er født og opvokset i Danmark og har danske forældre, måske også kunne være kriminelle en gang imellem?
Søren Krarup (DF), 2008-11-21:
Det vil jeg gerne svare på.
Kriminaliteten steg i takt med indvandringen, og man behøver jo ikke gå mange steder hen, man kan f.eks. gå til Københavns Byret eller andre steder, for at opdage, hvordan forholdet rent statistisk er vedrørende kriminalitetens udøvere.
Det er noget, der er sket i takt med indvandringen, og det er en indvandring, der er skabt af fru Johanne Schmidt-Nielsens parti.
I stedet for som sagt at være lidt hoverende over for os andre, der har prøvet at råde bod på den elendighed, synes jeg som sagt, at lidt beskedenhed og lidt - ja, jeg ved godt, at formanden ikke ønsker, at jeg taler latin, men så kan jeg sige det på dansk - erkendelse af, at man har syndet, og at man angrer, faktisk var på sin plads.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-21:
Det er jo sådan et spørgsmål ...
hvad fanden skal man, undskyld, jeg må ikke bande ...
Nej, det er korrekt, men man kan jo blive fristet en gang imellem.
Men det er rigtigt, det må man ikke.
Først og fremmest kan vi jo diskutere længe, hvem det er, der hoverer, men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke kan begribe og forstå, hvordan det kan være Enhedslistens skyld, at der bliver skudt på Nørrebro.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren, når ordføreren siger, at det er en uacceptabel situation, og jeg kan fortælle ordføreren, at jeg selv bor på Blågårds Plads og faktisk lever med den kriminalitet, vi oplever for tiden.
Dansk Folkeparti har haft en meget, meget stor indflydelse på dansk politik i de sidste 8 år, og det er vi jo så nogle der begræder, men det er der ikke noget at gøre ved.
Det er absurd, at Dansk Folkeparti bliver ved med at beskylde venstrefløjen og Enhedslisten for, at der er kriminalitet på Nørrebro i dag.
Vi har set, at antallet af voldssager stiger, og vi har set, at kriminaliteten stiger.
Ansvaret for den situation har regeringen og Dansk Folkeparti alene.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-11-21:
Vi skal tildele dansk indfødsret, dvs. dansk statsborgerskab, til en række borgere i det danske samfund, der alle ønsker at modtage det privilegium, det er at blive dansk statsborger med de rettigheder og de pligter, der deraf følger.
Denne gang giver vi 2.315 voksne og 810 børn indfødsret.
Det bliver en stor dag for alle disse mennesker, når vi ved tredje behandling af dette lovforslag stemmer ja.
Det er en stor ting at opgive sit hidtidige statsborgerskab for at blive dansk statsborger.
Ønsket om at blive dansk statsborger er for mig et klart signal om, at man føler sig dansk, at man vil blive i Danmark, og at man er enig i de danske demokratiske værdier, som vores grundlov så godt beskriver.
Jeg håber derfor, at så mange som muligt af vores nye statsborgere vil deltage i statsborgerskabsdagen til foråret, som netop er en fejring af statsborgerskabet og de danske demokratiske værdier og grundloven, og jeg vil afslutningsvis hermed ønske tillykke til de mange, der er optaget på dette lovforslag.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-21:
Da vores ordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende: Det er en stor dag for de 2.315 voksne og 810 børn, der er omfattet af det lovforslag om dansk statsborgerskab, som vi behandler her i dag.
Det er det ikke mindst, fordi det er en stor beslutning at tage at skifte sin identitet ud med en ny og sit statsborgerskab ud med et nyt.
Den loyalitet, man har følt over for sit første fædreland, er for mange svær at slippe og kan vel sammenlignes med, at navlestrengen til det oprindelige fædreland for bestandig er kappet.
Det kan godt være svært for os danskfødte at forstå, men ved eftertanke ikke så svært endda, når man tænker på vores nationale stolthed og på, hvor svært det må være at skulle træffe en lignende beslutning i et fremmed land.
Derfor er der al mulig grund til at vise respekt for den beslutning, de 2.315 voksne har truffet på deres egne og på deres børns vegne, ikke mindst fordi det at få dansk statsborgerskab kræver en stor indsats både i forhold til at blive integreret og også uddannelsesmæssigt, så kampen for at komme gennem nåleøjet har for mange været lang og trang, men nu er det lykkedes for dem, der er omfattet af lovforslaget her i dag.
Jeg vil gerne på Socialdemokraternes vegne ønske jer tillykke og velkommen til de rettigheder, der følger med et statsborgerskab i Danmark, og jeg håber at se rigtig mange af jer til Folketingets statsborgerskabsdag den 26. april 2009.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Det er altså ikke så svært, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti gerne vil gøre det til.
Jeg tror også, jeg forstår, hvorfor man har en interesse i at prøve at gøre det så kompliceret, for så fjerner man jo helt fokus fra sine egne problemer.
SF's politik ligger fast.
Vi er imod 24-års-reglen og tilknytningskravet på samme måde, som Det Konservative Folkeparti er for skattelettelser.
Den er ikke så meget længere end det.
Og jeg synes ikke, det her handler om at sælge ud, jeg synes ikke, det handler om at binde nogen noget på ærmet eller lyve om noget.
Vi har lagt det fuldstændig åbent frem, jeg har fra talerstolen her i dag igen og igen åbent sagt, hvordan det hænger sammen, og det synes jeg ikke der er noget odiøst i.
At man så fra regeringens side har en interesse i at få det her til at se meget mærkeligt og mystifistisk ud og beskrive det som noget, som aldrig er set før i dansk politik, kan jeg kun se som et udtryk for, at man har et overordentlig stort behov for at dække over, hvor dårligt man har håndteret integrationen i de 7 år, man har siddet med magten.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-11-21:
Det er jo sjovt, at SF's ordfører nu siger, at med hensyn til de to regler har SF solgt ud, men at det kan de så leve med, fordi de så får en masse indflydelse til at kunne ændre alle de andre regler.
Det harmonerer jo bare ikke med, at SF's ordfører lige har stået og svaret hr. Torsten Schack Pedersen, at det ikke kun gjaldt de her regler, men også alle de andre regler.
Altså, der er jo ikke sammenhæng i det, SF siger.
Jeg synes da, det må være klart for enhver, der hører den her debat, at man overhovedet ikke ved, hvor man har SF, når det gælder 24-års-reglen.
Når de skriver politikpapirer sammen med Socialdemokraterne, er de imod, men hvis de kommer i regering sammen med dem, så er de for.
Man kan jo også tage det tænkte eksempel: Hvad nu, hvis de ikke var der, var SF så også for?
Det må de jo være, hvis de kom i regering.
Så jeg synes jo, at ordføreren stadig væk skylder os at svare på, hvorfor SF mener, der er forskel på at være i regering og i opposition, hvis man skal være et troværdigt parti.
Inger Støjberg (V), 2008-11-21:
Nu siger fru Astrid Krag så: Nej, men det kan ikke nytte noget, at man bare bruger al tiden på at gå og tale om de her to ting; nej, vi vil integration.
Ja, det vil vi sandelig også, men vi vil ikke integration på sådan et falsk grundlag, som SF vil den på lige for øjeblikket.
For SF forsøger at få det til at se ud, som om man rent faktisk vil noget på udlændingeområdet.
Men det er bare bluff.
Det er bare bluff for at prøve at lokke nogle flere vælgere til, må jeg sige til fru Astrid Krag.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg kan garantere, at det ikke bare er bluff, og jeg kan garantere, at den dag, hvor flertallet skifter, vil der også ske en masse ting for at få integrationen til at lykkes.
Vi vil gå ind og tage hånd om de steder, hvor man fuldstændig svigter i dag.
Det handler om at få fat på familier, lige fra børnene er små, og sørge for, at børnene kommer ind i samfundet.
Det handler om at sørge for, at der ikke sidder kvinder isoleret rundtomkring i det her samfund, sådan som det er i dag.
Det handler også om at få gjort op med tvangsægteskaber.
Den dag i dag foregår der stadig tvangsægteskaber i Danmark.
Man kan lade sit barn og den kommende ægtefælle have folkeregisteradresse et andet sted, mens de bor i f.eks. Vollsmose.
Det har man set eksempler på.
Jeg synes, det er meget sørgeligt med børn, der bliver født uden for systemet, og jeg synes faktisk, at den her regering bærer et meget stort ansvar for, at vi ikke har fået taget den kulturkamp, at vi ikke har været ude i beboerforeningerne, at vi ikke har været ude i klubberne, at vi ikke har været mere opsøgende og mere konfronterende og har sagt, at tvangsægteskaber ikke hører nogen steder hjemme, heller ikke når folk er over 24 år.
Der mener jeg, at fru Inger Støjberg prøver at gøre det her til et spørgsmål om to symboler.
Det her handler om, at vi skal have gang i en integrationspolitik, der virker.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Når man hører fru Astrid Krag og andre fra SF stille spørgsmål i dag, kommer man til at tænke på de her meningsmålinger, der har været for et stykke tid siden, som viser, at flest vælgere er enige med hr. Villy Søvndal og Socialistisk Folkeparti.
Det er jo egentlig ikke så underligt, for man indtager jo sådan set alle synspunkter.
Det er jo meget smart, og så må man jo også omfavne alle, så man jo er sådan enig med alle.
Det er meget interessant at se, at det parti kan slippe af sted med det, uden at medierne fanger den, men det ender vel også med det på et eller andet tidspunkt.
Jeg bemærkede, at fru Astrid Krag sagde, at det var konstruktivt at sige: Vi vil ikke afskaffe 24-års-reglen, men vi vil gerne stemme for at afskaffe 24-års-reglen.
Det er jo sådan lidt interessant, lidt spændende.
Så hvis fru Astrid Krag bare kunne løfte sløret for de dybere politiske overvejelser, der går på, at man ikke vil afskaffe 24-års-reglen, men man godt vil stemme for at afskaffe 24-års-reglen, vil det være godt.
Det jo lidt interessant, hvordan man klarer det.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg må sige, at der altså ikke er noget specielt odiøst i det, vi ser i dag.
Der er ikke noget specielt odiøst i den melding, SF er kommet med, og det ved i hvert fald regeringssiden jo også godt, fordi den ved, hvordan det fungerer, når man sidder i regering og er forskellige partier med forskellige partiprogrammer, men skal have samarbejdet til at fungere.
Det er sådan set også det, der er foregået med udarbejdelsen af den her integrationsaftale.
Og det ligger sådan set meget klart.
Det står sort på hvidt i aftalen.
Vi har ikke engang prøvet at gemme det væk i en pressemarkering eller gemme det i en fodnote.
Det står i aftalen under det punkt, der handler om tilstrømningspolitikken, at SF's holdning er helt klar.
Vi er imod 24-års-reglen, vi imod tilknytningskravet.
Vi synes, at det er forkerte regler, der rammer forkert og ikke løser de problemer, de egentlig er sat i verden for at løse.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Det er jo fantastisk, at Socialistisk Folkeparti og fru Astrid Krag og hr. Villy Søvndal og alle andre gerne vil gøre op med de lukkede miljøer, vi har.
Jeg vil bare lige gøre fru Astrid Krag opmærksom på, at de lukkede miljøer, som vi har, ghettoer osv., jo altså er skabt af en udlændingepolitik, som Socialistisk Folkeparti varmt har bakket op om.
Jeg vil bare endnu en gang bede fru Astrid Krag om at forklare - ikke så meget til Dansk Folkeparti, men til vælgerne - hvordan det kan være, at man på den ene side siger, at man er imod 24-års-reglen, men at man på den anden side vil bevare 24-års-reglen; man vil godt stemme for at afskaffe 24-års-reglen, men hvis flertallet skifter på et eller andet tidspunkt, vil man ikke længere arbejde for at afskaffe 24-års-reglen.
Vil Socialistisk Folkeparti så gå til valg på at afskaffe 24-års-reglen, eller vil Socialistisk Folkeparti gå til valg på at sige, at de indtil nu har stemt for den, men hvis flertallet skifter, så stemmer de ikke længere for?
Hvad er det for en politik?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jamen jeg synes ikke, at det er så svært at forstå, og jeg kan også sige til hr. Martin Henriksen, at han sådan set ramte fuldstændig plet, da han sidste gang ridsede op, hvad det er, der er tilfældet i forhold til den aftale, vi har indgået med Socialdemokraterne.
Jeg må bare igen sige, at jeg synes, at det er en falliterklæring fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side, når man i den her diskussion om, hvordan vi får integrationen til at lykkes, bliver ved med at henvise til en tilstrømningspolitik, der ligger 8 år tilbage i tiden.
Skulle man ikke komme i gang med at få integrationen til at lykkes?
Var det ikke det, man i sin tid lovede danskerne?
Når vi så kigger på tallene i dag efter så mange år, er det så lykkedes regeringen at rette op?
Jeg synes det ikke.
Jeg synes slet ikke, det ser godt nok ud, og jeg kan godt forstå, at man har en trang til at svømme rundt i de her to regler, så man ligesom kan få fjernet opmærksomheden fra, hvordan man har fejlet i forhold til integrationen.
Men jeg synes ikke, det er specielt kønt.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-21:
Det her drejer sig ikke bare om at forstå, hvad fru Astrid Krag siger.
Det her drejer sig for mig at se om troværdighed, og der må man jo sige, at fru Astrid Krag ligger meget tæt op ad sin formand, hr. Villy Søvndal, med hensyn til manglende troværdighed, når fru Astrid Krag står her i salen og siger det, hun gør.
Hr. Villy Søvndal ville meget gerne give 15 mia. kr. til regnskovene over de næste 3 år, men der var bare ingen penge på finansloven.
Hr. Villy Søvndal ville holde en demonstration for 100.000 mennesker mod fundamentalisme - hvor blev den demonstration egentlig af, vil jeg spørge fru Astrid Krag.
Det er sådan set ikke et spørgsmål, jeg stiller; det er bare et udtryk for manglende troværdighed.
Nu står der så i et oplæg til en aftale mellem SF og Socialdemokratiet, at på den anden side videreføres de gældende regler for familiesammenføring, herunder 24-års-reglen og tilknytningskravet, efter et regeringsskifte.
Det er jo fantastisk.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jamen der er da en kæmpestor forskel på, om vi skal fortsætte med at have jer ved magten, eller om vi kan få oppositionen til magten.
Der vil være en kæmpestor forskel, når det kommer til at løse integrationsproblemerne i det her land.
Det er også derfor, at det er helt naturligt for os i SF at sige: Det skal ikke være de to regler, der står i vejen for, at vi kan få en ny regering.
Det er det, den aftale går ud på.
Det er det, som det stykke, du citerede, lægger op til.
Undskyld: Det er det, som det, hr. Eyvind Vesselbo citerede, lægger op til.
I forhold til det her med troværdighed kan jeg bare konstatere, at det nok er meget godt, at det ikke er hr. Eyvind Vesselbo, der bedømmer troværdigheden, men den danske befolkning.
Og jeg kan jo bare konstatere, at der går det sådan set meget godt for SF.
Jeg tror ikke, det her røgslør og den her forvirring, som den borgerlige blok prøver at lægge ud over den her aftale, slår igennem hos befolkningen.
Jeg tror faktisk godt, at befolkningen kan forstå, hvad det er, vi siger.
Og det er ikke odiøst.
Det er altså ikke så meget anderledes, end at vi i regeringen har et parti, som er meget varme fortalere for skattelettelser, men samtidig står inde for et skattestop.
Det er ikke odiøst.
Det er sådan, det fungerer, når partier med forskellige partiprogrammer skal få en regering til at fungere - også for det parti hr. Eyvind Vesselbo selv er en del af.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-21:
[Lydudfald]
… det der med, at hovmod står for fald.
Man kan snyde vælgerne et stykke tid, men man kan ikke blive ved med at snyde vælgerne, for på et tidspunkt finder de altså ud af, at hverken hr. Villy Søvndal eller fru Astrid Krag holder det, de siger, eller det, de lover.
Jeg vil bare stille et helt konkret spørgsmål: Hvad forskel er der på tilknytningskravet og 24-års-reglen, før SF kommer i regering, og efter at SF eventuelt om mange, mange år skulle komme i regering?
Hvad er den indholdsmæssige forskel?
For det må jo være indholdet, det går på.
Det skal vel ikke gå på, at SF bare sælger sig selv for lavestbydende, havde jeg nær sagt, og bare kører videre for at få regeringsmagten?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Jeg kan sige, at den primære ambition med vores integrationsreform er at tage fat på den opgave, som regeringen har svigtet så fælt de sidste 7 år, nemlig at løfte integrationen og få integrationen til at lykkes.
Så når fru Inger Støjberg siger, at vi ingenting vil, må det simpelt hen være, fordi hun ikke har læst de hundredvis af gode forslag igennem, der ligger.
Vi vil rigtig meget på det her område.
Vi vil have integrationen til at lykkes, og vi vil i gang.
Det kan ikke nytte noget, at vi skal bruge al vores tid på at diskutere 24-års-regel og tilknytningskrav.
Vi vil i SF gerne være med til at få integrationen til at lykkes, og vi kan konstatere, at der er et flertal for de her to regler.
Det har der været, og det ser der ud til at blive ved med at være en rum tid.
Derfor vil vi ikke sidde på hænderne, mens integrationen får lov til at sejle.
Vi vil faktisk have, at den skal lykkes, og derfor er vi også villige til at tage de to regler, sætte dem op på opslagstavlen en tid og komme i gang med at få integrationen til at lykkes.
Og det mener vi jo bedst vi kan ved at indgå i et regeringssamarbejde med Socialdemokraterne.
Så på den måde kan man sige, at det her overhovedet ikke er ord og ævl.
Det her er en konstruktiv aftale, der er indgået mellem to partier, som faktisk har en ambition om at få integrationen til at lykkes i stedet for at blive ved med at insistere på kun at snakke indvandring og tilstrømning.
Inger Støjberg (V), 2008-11-21:
Jamen det er jo bare ord, ord og atter ord og ævl fra SF's side.
Jeg har længe haft sådan en eller anden frygt for, at når SF siger, at man nu vil stramme på udlændingepolitikken, og at man vil både det ene og det andet på alle mulige politikområder, så kunne det være, at når det først kom til stykket, ville man ikke. Og det viser det her i dag jo bare.
Hr. Villy Søvndal har rejst rundt med nærmest en ren vækkelsesprædiken om, at nu ville han stramme udlændingepolitikken.
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Beslutningsforslaget her omhandler afskaffelsen af to regler i den danske udlændingelovgivning, den såkaldte 24-års-regel og det såkaldte tilknytningskrav.
24-års-reglen blev indført med den begrundelse, at den skulle begrænse tvangsægteskaber.
I SF ønsker vi også at begrænse tvangsægteskaber, og vi må i den sammenhæng stille os tvivlende over for 24-års-reglens påståede effekt.
24-års-reglen er i alt for høj grad blevet en sovepude for den nuværende regering, der lukker øjnene for, at der til stadighed foregår tvangsægteskaber i Danmark, nu bare med folkeregisteradresse i Malmø, med unge mænd og kvinder fra andre EU-lande eller unge mennesker, der er fyldt 24 år.
Snakker man med personer, der arbejder med isolerede indvandrerkvinder, kan man høre flere uhyggelige eksempler på sådan nogle sager.
24-års-reglen er blevet en sovepude, der gør, at vi ikke i tilstrækkelig grad kaster os ud i den kulturkamp, der er behov for for at gøre op med begrebet tvangsægteskab.
Til gengæld må man konstatere, at lovgivningen har haft en række utilsigtede konsekvenser for borgere, som ikke var målgruppen for lovgivningen, nemlig borgere, der ønsker at indgå et ægteskab, der bygger på frivillighed og på kærlighed.
Det bør gælde, at hverken staten eller forældrene skal bestemme, hvem man skal gifte sig med.
Det valg skal træffes af den unge.
Det er ham eller hende, der skal leve med sit valg af ægtefælle i fremtiden, og derfor er det også den unge, der suverænt skal foretage valget uden nogen form for tvang, hverken direkte eller indirekte.
Tilknytningskravet betyder, at personer, der har haft statsborgerskab i Danmark i mindre end 28 år, kun har ret til ægtefællesammenføring i det tilfælde, hvor parrets samlede tilknytning er større til Danmark end til et andet land
Kravet betyder, at folk med anden baggrund end dansk har vanskeligere ved at opnå familiesammenføring med en ægtefælle, og kravet er dybest set udtryk for forskelsbehandling over for danskere med anden etnisk baggrund, og det er vi også imod i SF.
Det skal være muligt for danske borgere at bo i Danmark med deres familie, og i SF kan vi således stemme for beslutningsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-21:
Det allersidste, der ligesom blev meldt klart ud fra ordføreren, var, at man kunne stemme for det beslutningsforslag, som foreligger her.
Hvis det skulle nyde fremme og få flertal, vil det jo så være en afskaffelse af 24-års-reglen.
Det er sådan set fuldstændig klar tale.
Så kommer spørgsmålet selvfølgelig til at gå på, at det jo er fuldstændig i modstrid med den aftale, som der nu tilsyneladende er lavet med Socialdemokraterne og måske andre, hvor man går ind for også at ville fastholde lige præcis 24-års-reglen - en fuldstændig klar modstrid, hvor man skræver så vidt over åen, at man slet ikke kan få det til at nå.
Det hænger jo overhovedet ikke sammen, det blafrer og ligger fuldstændig i ruiner,
vil ordføreren ikke give os ret i det?
Astrid Krag (SF), 2008-11-21:
Vi kan nu sagtens nå over åen, men jeg vil sige det på den måde, at hvis jeg kunne skimte et politisk flertal for at afskaffe 24-års-reglen og tilknytningskravet, så havde vi ikke indgået den aftale i SF.
Men det flertal er altså ikke at skimte nogen steder; både her i Folketinget og i befolkningen er der massiv opbakning til de to regler.
Vi støtter ikke reglerne i SF, det er det, der ligger til grund for min indstilling i ordførertalen.
Men vi erkender, at de formentlig kommer til at bestå i en rum tid.
Derfor vil man heller ikke se et SF, der stemmer for at afskaffe de her regler, når vi sidder i regering.
Men vi er imod reglerne, og det ligger helt klart.