Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Jeg mener sådan set, at de erfaringer, som der er fra diverse ordninger, på ingen måde bekræfter, at tilskudsordninger er nemmere at administrere end fradragsordninger – tværtom.
Det handler jo også om, at vi med den her model, hvor man får fradrag for sine lønudgifter, vil kunne sætte ordningen i værk allerede her fra 1. juni.
Det betyder, at der kan danskerne sætte de opgaver i gang, som de har, f.eks. vedligeholdelse af deres bolig, og så vil de kunne fradrage det på deres selvangivelse.
Det betyder, at de ikke, som hvis hr. Frank Aaen skulle have haft indflydelse på modellen, skal vente på, at de har fået tilsagn om et tilskud, skal vente på, om de nu er så heldige at komme inden for den ramme, hr. Frank Aaen har sat op.
Nej, borgerne kan sådan set gå i gang.
De kan hyre den hjælp, hvis det er til rengøring af deres hjem, allerede her fra 1. juni.
Det er nemt at administrere.
Man vil også med det betalingsmodul, vi lægger op til i forslaget, kunne sikre, at der sker en beskatning, samtidig med at vi hjælper borgerne med, at de får deres fradrag.
Enkelt og nemt.
Jeg har her i løbet af foråret haft rig lejlighed til at kommentere det emne, vi skal behandle nu, nemlig de multinationale selskabers skattebetaling, og ligesom de tidligere samrådsspørgsmål og mundtlige onsdagsspørgsmål bygger nærværende beslutningsforslag på den fejlagtige præmis, at handlingsplanen for beskatning af multinationale selskaber er lagt på is.
Det er ikke tilfældet.
Handlingsplanen er ikke et færdigt katalog over nogen initiativer, der bare venter på at blive gennemført, men når man læser, hvad der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, kunne man ellers godt forledes til at tro, at Enhedslisten opfatter handlingsplanen på den måde.
Handlingsplanen repræsenterer en række initiativer, som regeringen ønsker at igangsætte – ikke initiativer i form af lovændringer her og nu, men initiativer til at afdække årsager til selskabernes manglende skattebetaling.
Og jeg går ud fra, at forslagsstillerne er enige i, at det er vigtigt at sikre sig, at vi med de ting, der gennemføres, også imødegår de reelle årsager til visse selskabers manglende skattebetaling.
Man kan så læse i bemærkningerne, at der uden nogen form for forbehold angives, at transfer pricing er den foretrukne metode til at føre skattepligtig indkomst ud af landet, og det forklares ved, at rentefradrag for investeringer foretages i Danmark, mens indtjening placeres i udlandet ved køb eller salg af udenlandske koncernforbundne selskaber til henholdsvis kunstigt høje eller lave priser.
Det er jo en forklaring, som bliver gentaget ganske ofte.
Men hvad bygger den egentlig på?
Og er det nu også forklaringen?
Faktisk er der indikationer på, at det er noget mere komplekst end som så, og at det langtfra kun er i forhold til transfer pricing, at man skal finde årsagerne til visse selskabers manglende skattebetaling.
Der er af SKAT igangsat en række undersøgelser for mere præcist at få afdækket, hvilke forhold der er årsag til, at selskaberne i nogle år ikke betaler skat.
Mit budskab har hele tiden været det, at jeg gerne vil kende til resultaterne af de her undersøgelser, før jeg tager stilling til eventuelle lovgivningsmæssige initiativer, fordi der er tale om nogle komplicerede forhold, og at man derfor må respektere, at det også tager tid for SKAT at foretage de her undersøgelser.
Der er intet hemmelighedskræmmeri, med hensyn til hvilke tiltag der er igangsat på baggrund af handlingsplanen.
Det er korrekt, at ministerskiftet medførte, at et møde, der var blevet indbudt til, blev aflyst, men som bekendt har jeg for knap en måned siden i stedet afholdt et orienteringsmøde, og her fik de fremmødte partier en orientering på et detaljeret niveau om det store undersøgelsesarbejde, som SKAT er i gang med vedrørende selskabernes skattebetaling.
De fremmødte fik også mulighed for at komme med bud på, hvad de mener der skal sikre en fremtidig skattebetaling, og jeg hørte budskabet således, at det er kontrol og processuelle regler, partierne især sætter fokus på, og her har regeringen faktisk allerede ageret, idet der bl.a. er blevet tilført yderligere ressourcer til kontrol af de multinationale selskaber.
I handlingsplanen nævnes også som en mulighed indførelse af en revisorerklæring om selskabernes setup i forhold til transfer pricing og overholdelse af armslængdeprincippet.
Beslutningsforslaget går ud på, at regeringen skal forpligtes til inden den 1. juni at igangsætte forhandlinger med Folketingets partier med henblik på at sikre skattebetaling for visse multinationale selskaber.
Drøftelse af spørgsmålet om ændring af lovgivningen og i givet fald af, i hvilket omfang der er grundlag for en ændring, er imidlertid ting, som bør ske, når vi har fået viden fra den undersøgelse, som er sat i gang.
Så for at opsummere kan jeg sige, at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.