runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Indledningsvis vil jeg med hensyn til det med, at det kan gå galt, sige, at jeg mener, at det går galt, når man ikke kan svare på, hvad forskellen er på to forskellige partier, og jeg mener også, at dommen var ubønhørlig, altså, man blev jo straffet for det.
Men lad det nu ligge, jeg skal jo ikke gøre mig til dommer over SF's situation; jeg skal bare sige, at vi i hvert fald til enhver tid vil sørge for at markere klart og tydeligt, hvad vi står for.
Med hensyn til, om Dansk Folkeparti kan gå i regering med os i blå blok, vil jeg sige, at vi først og fremmest koncentrerer os om igen at blive et stærkt parti og at opnå en betydelig større tilslutning, end vi har i dag.
Men skulle det ske, at vi igen kommer i regering, så ser jeg ikke, at der er noget til hinder for, at Dansk Folkeparti er en del af blå blok.
Jamen det har netop været meget vigtigt for os i Det Konservative Folkeparti at gøre det krystalklart for vælgerne, hvad vi står for, og hvad man får ved et kryds hos os.
Derfor er det konservative menukort jo lagt frem i vores 2020-plan.
Der fortæller vi i hvert fald meget grundigt, hvordan vi finder pengene, og hvordan vi vil bruge dem.
Så er der en masse værdipolitik derimellem, men der er ikke nogen, der kan beskylde os for ikke at tale helt klart.
Vi lærte jo i VK-tiden, at man skal passe på med at gå for langt i kompromiserne, man skal passe på med at udvande sin egen politik.
Så vi har været i det politiske værksted, og det er slået fast med syvtommersøm, hvad vi står for.
Magnus Heunicke (S), 2013-09-10:
Tak for det.
Det er jeg da glad for, for så kan vi forhåbentlig få noget klarhed.
Debatten i dag handler rigtig meget om nulvækst, og det anerkender ordføreren for Dansk Folkeparti også, for de partier eller gode kollegaer til Dansk Folkeparti, som man går i Nyhavn med, er helt vildt optaget af nulvækst.
Sagen er bare den, at vi har De Konservative, og vi har Venstre.
Begge partier foreslår nulvækst.
Så har vi Liberal Alliance, som er mere ekstreme, men Konservative og Venstre foreslår begge nulvækst.
Det er det, vi har opdaget; det er det, der er tilfældet.
Så er der bare det, at De Konservative siger, at nulvækst fra i dag frem til 2020 – de næste 6 år – vil betyde 24.000 færre offentligt ansatte.
Der vil altså være færre mennesker til at passe vore ældre, til at lære vores børn at læse, skrive og regne og til sygehusene – 24.000 færre offentligt ansatte.
Det siger Konservative helt åbent; de mener jo, at sandheden skal på bordet.
Venstre siger: Nej, nej, man kan sagtens have nulvækst uden at have færre offentligt ansatte.
Hvad mener Dansk Folkeparti?
Hvem er man enige med?
Er man enige med Konservative, der siger, at nulvækst vil betyde færre offentligt ansatte, 24.000, eller er man enige med Venstre?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
For hr. Mike Legarth står jo ved og hans parti står ved, at der bliver 24.000 færre offentligt ansatte end i dag med det, De Konservative foreslår.
Det er jo De Konservatives argument.
Lige bagefter fremfører han Venstres argument – eller Venstres tidligere argument, jeg kan ikke helt holde styr på det længere – om, at der ikke vil være nogen ændring i antallet af offentligt ansatte.
Man bliver jo helt rundtosset her.
Det står sort på hvidt i De Konservatives udspil, at der vil blive 24.000 færre offentligt ansatte.
Og jeg kan godt svare på hvorfor: Det er jo, fordi De Konservative erkender, at varekøbet vil blive ved med at stige, og det fortrænger så ansatte i den offentlige sektor.
Det er det, Venstre lige så langsomt i dag er begyndt at turde sige.
Nu må vi lige have svaret.
Der står 24.000 færre i De Konservatives forslag.
Hvorfor er det, der bliver 24.000 færre ansatte i den offentlige sektor med De Konservatives politik?
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Nu tror jeg ikke, at ordføreren på noget tidspunkt har set Dansk Folkeparti kategorisere, hvad vi vil have som nr. 1 og nr. 2 og nr. 3.
Der har ikke været valg endnu, og vi ved slet ikke, hvordan det kommer til at se ud, når vælgerne har været ved stemmeurnerne på et eller andet tidspunkt.
Men der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti har flere områder, hvor vi synes at den her regering har gjort det forfærdeligt – særlig i forhold til det, man gik til valg på.
Det var jo nogle helt andre ting, man sagde til vælgerne, da man gik til valg, end det, man har ført ud i livet, og det vil vi selvfølgelig prøve at rette op på, hvis vi kommer i en situation, hvor vi har det parlamentariske grundlag.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Nej, det er jeg ikke, for det synes jeg godt nok er fattigt, altså hvis resultatet af, at vi vil øge produktiviteten, er, at borgerne oplever en dårligere service.
Jeg kunne jo stille spørgsmålet modsat: Har de sidste par år under den her regering så betydet, at folk opfatter det som en nedgang i servicen?
Det tror jeg faktisk ikke.
Jeg kan også lytte mig til, at regeringspartierne bestemt heller ikke mener det.
Der har regeringen et mål på 12 mia. kr.
Det mål deler vi, så hvis vi gør det i fællesskab, har vi sådan set også løst udfordringen med både at kunne skabe private arbejdspladser og at undgå, at folk skal opleve, at servicen i det offentlige bliver dårligere.
Christian Juhl (EL), 2013-09-10:
Oppositionspartiet Venstre bider al skam i sig og foreslår, at nogle af verdens fattigste skal betale 2,5 mia. kr. til deres finanslovsforslag.
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Peter Christensen ikke nævnte det i sin ordførertale.
Det er virkelig flovt.
Sultende børn, mennesker på flugt fra krig og hungersnød, unge, der skal i skole, mennesker, der skal vaccineres, skal ikke længere hjælpes af Danmark, i det omfang vi har gjort det indtil nu, for at der kan blive råd til, at de rigeste i et af verdens rigeste lande skal have skattelettelser.
Er der ikke nogen nedre grænse for borgerlig grådighed?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Til det parti, jeg vist også roligt kan kalde oppositionspartiet Enhedslisten, vil jeg svare, at vi har lavet reformer igennem mange år i Danmark vedrørende SU-modtagerne, kontanthjælpsmodtagerne og efterlønsmodtagerne.
Vi har været næsten hele vejen rundt.
At vi også kigger på niveauet for ulandsbistand, synes jeg er helt naturligt.
Det, vi lægger op til, er, at vi lever op til FN's målsætning om at bruge 0,7 pct. af BNI.
Det vil betyde, at selv om vi gør det, vil hver dansker fra vugge til grav betale 2.400 kr. Er man fire hjemme i sin familie, kan man regne ud, hvad den familie bidrager til ulandsbistanden med.
Vi har intet at være flove over.
Jeg skammer mig ikke.
Vi vil stadig væk give dobbelt så meget som franskmændene, tror jeg det er,
og derfor deler jeg ikke det synspunkt, at vi nu skulle gå rundt som nogle, der ikke bidrager til bl.a. fattigdomsbekæmpelse.
Christian Juhl (EL), 2013-09-10:
Jeg er nødt til at rette hr. Peter Christensen: Hvis vi regner den deciderede fattigdomsorienterede bistand ud, hedder den 0,65 pct. af BNI.
Det kan man regne ud, hvis man har en regnemaskine, ja, man kan næsten regne det ud i hovedet, fordi det er dejligt runde tal.
Det vil sige, at ikke engang den fattigdomsorienterede bistand runder de nok så omtalte 0,7 pct.
Det andet, jeg synes er flovt, er, hvis man begynder at skære i det, bare for at de velhavende i et af verdens mest velhavende lande skal have flere skattelettelser.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan kan man spare 2,5 mia. kr. på udviklingsbistanden og samtidig øge støtten til Afrika?
Det er fysisk umuligt.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Når man kigger på det år, vi står over for, kan man se, at det er planlagt, at der skal sættes nye initiativer i gang for 4 mia. kr. Der siger det sig selv, at hvis man skal spare de penge, vi lægger op til man skal, vil der jo være færre nye initiativer, man kan sætte i gang.
Det er jo logisk nok.
Det, vi siger, er, at vi så over tid vil bruge de 0,7 pct., altså FN's målsætning, med et større fokus på Afrika, fordi vi mener, det er der, fattigdomsbekæmpelse giver mest mening.
Maja Panduro (S), 2013-09-10:
Tak for det.
Når man lytter til Venstres finansordfører, skulle man jo tro, at man både kunne blæse og have mel i munden og lave kage af det her mel samtidig.
Det, man ikke kan i dag, er at få et konkret svar ud af Venstre.
Derfor prøver jeg at spørge på en anden måde nu, og jeg vil gerne bede om et klart svar.
Mener Venstre, at vores sygehuse skal have øget deres budgetter svarende til det demografiske pres, altså at der kommer flere ældre fremover, eller vil sygehusene også blive underlagt nulvækst?
Det må da være til at svare på.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg mener ikke, at man kan både-og.
Det har jo sådan set været hele pointen i det, jeg har stået og sagt i dag, og i mit ordførerindlæg, nemlig at man kan vælge, som regeringen gør, og sige, at verdens største offentlige sektor skal være endnu større, eller man kan gå den vej, vi vil.
Det er et klart valg, og i sidste ende bliver det jo også danskerne, der skal træffe det valg.
Min pointe er den, at hvis vi ikke gør noget, kommer der til over tid at blive nedskæringer i forhold til den offentlige velfærd, fordi den økonomi, der skal finansiere det, vil blive mindre og mindre, og en gang imellem kan der være en god idé i lige at vende tilbage til basis.
Ja, de kommer fra, at der skal være vækst i et samfund.
Den vækst skabes af private arbejdspladser, og de er udfordret, og det vil de blive ved med at være i lang tid fremover.
Og jeg hører ikke ret mange svar fra regeringspartierne.
Maja Panduro (S), 2013-09-10:
Ordføreren siger, at nogle gange kan det være meget godt lige at vende tilbage til basis.
Lad os gøre det.
Lad os vende tilbage til det spørgsmål, jeg stillede, så kan det være, at vi kan få svar på det her i anden omgang frem for en lang sang fra de varme lande.
Skal der være nulvækst i det danske sundhedsvæsen, eller vil man give plads til, at budgetterne på vores sygehuse kan stige i takt med det demografiske pres, der kommer fremover?
Må vi ikke nok bede om et svar.
Camilla Hersom (RV), 2013-09-10:
Der er jo ingen, der er imod produktivitetsgevinster.
Det ville være helt tosset.
Men der er meget, meget stor forskel på at gå efter dem og at sige, at man vil have samlet nulvækst frem mod 2020.
Det er ikke det, regeringen vil.
Men når Nina Schmidt, som er en kendt økonomiprofessor i Danmark, den 26. juni siger til Berlingske: »Der er ingen tvivl om, at borgerne vil opleve forringede standarder i velfærden som følge af nulvækst«, er det så noget, der gør indtryk på hr. Peter Christensen?
Er hr. Peter Christensen enig med Nina Schmidt i det synspunkt?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg tror, at der i forhold til sundhedsområdet også vil blive brug for realstigninger fremover.
Det tror jeg at der vil, både på grund af det pres, der er på medicin, og at man hele tiden opfinder nyere og dyrere medicin, at der kommer flere ældre, og der er også en tendens til, at det også øger trækket på sundhedsudgifterne.
Men så er der jo heldigvis også den virkelighed på sygehusene, at de i de sidste 10 år har øget produktiviteten, så det er jo et godt sted, hvor man får mere og mere ud af pengene.
Så hvad de to forskellige modsatrettede træk ender med i form af behov for flere penge, kan jeg ikke stå og svare på i dag, men det gør i hvert fald, at målet er, at man kan have den samme service eller gerne endnu bedre alene på grund af den udvikling, der er teknologisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Peter Christensen anerkender Finansministeriets nye beregninger, der siger, at forskellen mellem Venstres nulvækst og regeringens vækst er 33.000 job.
Og jeg vil gerne have et ja- eller nejsvar, i stedet for at der henvises til et gammelt notat, som nu er blevet undsagt af forfatteren selv, som er ansat i Kraka.
Vil hr. Peter Christensen sige klokkeklart, at forskellen mellem Venstres nulvækst og vores politik er 33.000 job?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jamen man regner jo på det, man bliver bedt om.
Og hvis man beder embedsfolk om at regne på det, ved at de nu lægger nogle forudsætninger ind om, at der fremover skal købes flere varer, så bliver regnestykket jo derefter.
Men når vi taler om, hvad det er for en stigning i de offentlige udgifter, vi vil være med til i fremtiden, så siger vi, at vi gerne vil være med til, at den offentlige økonomi stiger med det, som lønningerne stiger med, og det, som varerne stiger med.
Vi er parate til at finde flere penge til den offentlige sektor år efter år efter år, men vi vil ikke realt i forhold til hele samfundsøkonomien lade verdens største offentlige økonomi blive endnu større, for vi mener ikke, at det løser vores udfordringer.
Alt det her må jo være med et mål for øje: Hvordan kan vi også om 10-15 år have råd til, at de flere ældre, der vil være, kan få den samme gode service, som de får i dag?
Det kræver jo, at vi tjener nogle penge i det her land, og den offentlige sektor leverer altså ydelser for flere penge, end den tjener.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Jeg synes, at vi nu er ved at komme ind på noget af det, det handler om, nemlig den politiske forskel.
Det ved hr. Peter Christensen også godt, men han vil bare ikke svare grundlæggende på det.
Hvis vi vil gå fra brevduer til e-mail eller iPad – og det er det, der har gjort, at varekøbskvoten historisk set er steget – vil det betyde, at vi får færre offentligt ansatte.
Er det ikke korrekt?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Man kan i hvert fald hurtigt gøre det her til en meget teknisk diskussion.
Nu sker der faktisk det med it-udstyr, at prisen på det falder over tid, og at man sådan set kan få mere og mere af det for den samme andel af økonomien, end man kunne året før.
Den udvikling tror jeg simpelt hen ikke stopper, og den handler netop om konkurrence.
Så det er nogle sjove eksempler, der bliver taget frem.
Jeg mener dybest set, at it-udstyr er et godt eksempel på, at vi ikke vil stå med den problemstilling, som oppositionen tegner.
Jonas Dahl (SF), 2013-09-10:
Jeg kan godt forstå, at det er svært at svare på for hr. Peter Christensen, men det, der jo er problemstillingen her, er, at man ikke både kan ønske flere senge og flere hænder, når der kommer flere ældre, uden samtidig at forholde sig til, hvad man vælger.
Problemet for hr. Peter Christensen er, at han sådan set forsøger at gøre begge ting.
Vi kan bare kigge tilbage på, hvad Venstre sagde, da partiet selv sad i regering.
I april 2011 hed finansministeren Claus Hjort Frederiksen, og da skrev man i Finansministeriet en publikation, hvori der stod: Nulvækst vil reelt betyde, at man bliver nødt til at spare på kernevelfærd som folkeskole eller ældrepleje, hvis sundhedsvæsenet f.eks. skal kunne anvende de nyeste og ofte dyre behandlingsformer og medicin.
Anerkender Venstre ikke længere den vurdering, der kom fra Finansministeriet, da man selv sad ovre i Finansministeriet?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg anerkender fuldt ud, at der skete et uheldigt skifte for et par år siden, så jeg skal nok titulere dem som regeringspartierne og mig selv som opposition, desværre.
Vi kredser jo om den samme diskussion hele tiden.
Det er, at regeringen har som et mål, at man skal øge produktiviteten og dermed få den offentlige sektor til at køre længere på literen for 12 mia. kr.
Vi bakker op om det mål.
Det er jo bl.a. på den måde, man kan håndtere, at der bliver flere ældre, og at de samtidig kan få den samme service eller hellere endnu bedre service for de samme penge eller færre penge.
Det må jo være målet.
Jonas Dahl (SF), 2013-09-10:
Jeg vælger så at glæde mig over, at Venstre heldigvis er i opposition nu.
Det tror jeg vi alle sammen har godt af.
Men problemstillingen er jo, at man ikke både kan blæse og have mel i munden.
Så når hr. Peter Christensen bliver ved med at sige, at vi kan have nulvækst, og der ikke bliver færre offentligt ansatte, og vi stadig væk kan købe varer, så hænger det jo simpelt hen ikke sammen.
Regnestykket hænger simpelt hen ikke sammen, og derfor vil jeg gerne høre, hvad der er ændret siden det tidspunkt, hvor den vurdering kom, og hvor Venstre selv sad ovre i Finansministeriet.
Hvad er der sket, siden man ikke længere i Venstre anerkender det, man selv sagde dengang, om, at nulvækst betyder besparelser, at nulvækst betyder færre hænder i den offentlige sektor?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jeg har da lyttet mig til, at i den tid, regeringen har siddet med ansvaret, og hvor vi de facto har haft nulvækst, synes man, at det er blevet en bedre service, der gives til borgerne i Danmark.
Så er det sådan – det er jo nok en presset regerings tilgang – at når Venstre kommer til, så bliver det hele forfærdeligt.
Jeg tror sådan set, at vores udgiftsstop ikke er meget anderledes end det de facto-udgiftsstop, regeringen har haft.
Jeg tror, det vil udmønte sig nogenlunde ens.
Camilla Hersom (RV), 2013-09-10:
Det, der er en af de mange forskelle, der er på Venstre og regeringen, er, at regeringen vil have nulvækst på det lange sigt frem mod 2020, og det er ikke det, Venstre vil, og det er jo det, der gør hele forskellen og netop er essensen af det, vi diskuterer i dag.
For kan vi opretholde det niveau for service, som borgerne med rette forventer i en velfærdsstat som den danske, med Venstres politik?
Det er jo det, alt det her kredser om.
Der har vi jo ikke fået svar på, hvor det er, Venstre vil skære ned.
Man kan ikke både købe det samme antal varer, have det samme antal offentligt ansatte og levere den samme service, hvis man har nulvækst.
Det er der også en lang række økonomer, der peger på, senest i Berlingske den 27. juni.
Der var der ni økonomer, der fremlagde et synspunkt om, at det vil betyde serviceforringelser.
Fire af dem var tidligere vismænd.
Er det noget, der gør indtryk på Venstre, når det nu ikke gør indtryk på Venstre, hvad Venstre selv skrev, da Venstre var i regering?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Det bør være en ambition at opretholde det samme serviceniveau – eller gøre det endnu bedre, vil jeg så tilføje.
Jeg læser jo også regeringens politik i 2020-planen, og grunden til, at man vil øge produktiviteten med de 12 mia. kr., der er lagt ind, er, at det er en ambition, regeringen har.
Derfor bliver mit svar på det konkrete spørgsmål, om man kan opretholde serviceniveauet: Ja, hvis vi lykkes med de 12 mia. kr.
Ikke kun, hvis regeringen lykkes, men hvis vi lykkes med det, kan man.
Men det kræver da selvfølgelig noget politik.
Men der mener jeg jo sådan set at vi har historien bag os til at kunne henvise til, at man selvfølgelig hele tiden kan få mere og mere ud af de mange skattekroner, vi bruger.
Derfor er det her i høj grad også et spørgsmål om politisk holdning, og der undrer det mig at De Radikale er bannerførere for, at verdens største offentlige sektor skal blive større.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Op med humøret, var egentlig det første, jeg tænkte.
For en stor invitation til, at vi skulle lave finanslovsaftale sammen, kunne jeg ikke lytte mig til.
I stedet for brugte Socialdemokratiet taletiden på at vurdere sammenholdet i blå blok og stemningen, når man mødes.
Og jeg vil gerne bekræfte, at den er god, og i hvert fald står den jo i kontrast til, hvad jeg kan læse mig til sammenhold betyder i en centrum-venstre-forstand, og hvad man bruger kræfterne på der.
Vi har det altså sjovere i blå blok – det har vi – men det er der nok ikke så meget at gøre ved.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge Socialdemokratiet til, er, at vi nu kan høre, at det ikke handler om velfærdsstaten længere, nu handler det om konkurrencesamfundet.
Hvad dækker det over?
vil jeg spørge hr. Jesper Petersen.
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Jamen jeg synes slet ikke, at hr. Frank Aaen skal være imod – heller ikke, hvad den her regering lægger frem.
For det betyder jo, at der vil være plads til at have 2.000 flere ansatte i den offentlige sektor i 2014 og forventeligt 7.000 flere ansatte i den private sektor som følge af den økonomiske politik, der bliver ført.
Vi kan ikke udrette mirakler med et fingerknips, når vi samtidig skal holde os inden for en ansvarlig økonomisk ramme, og det vil regeringen blive ved med.
Men vi har lagt sporene ud til, at man kan have fremgang i den private sektor; flere folk kan komme i arbejde i vores eksportvirksomheder og andre steder, og vi vil også have rum til at forbedre den offentlige sektor.
Det svarer til 9.000 flere ansatte frem til 2020.
Det betyder en forskel på 33.000 i forhold til de borgerlige partier, hvis man læser Finansministeriets beregninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Ja, det er jo nemt for en socialdemokrat at stå og glæde sig over, at man kan udvide den offentlige sektor i de kommende år og ansætte flere i den offentlige sektor osv.
Men der er jo også en regning, der skal betales.
Det koster 20 mia. kr. mere i 2020 med den store offentlige sektor, som Socialdemokraterne vil have, end her i 2013.
13,7 mia. kr. af de 20 mia. kr. skal boligejerne betale i form af højere grundskyld.
Det er ganske almindelige LO-arbejderfamilier i Gladsaxe, i Hvidovre, i Aarhus, som skal betale ret store ekstra grundskyldsopkrævninger fra det offentlige for at betale den mervækst i det offentlige forbrug, som hr. Jesper Petersen ønsker.
Hvorfor er det rimeligt?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Hr. Ole Birk Olesen er jo bekendt med, at det er aftalt i forbindelse med skattereformen, at boligskatterne ligger fast frem til 2020.
Så er grundskylden jo et kommunalt anliggende, den vælger nogle kommuner så at øge indtægterne fra.
Hvor stærkt det kan gå, er der også lagt rammer for.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Det her er jo statsligt styret, og kommunerne kan ikke gøre noget ved det.
Så spørgsmålet er: Staten har en rolle i det her.
Er det virkelig rimeligt, at helt almindelige LO-arbejdere i Gladsaxe, i Hvidovre, i Aarhus og mange andre steder skal betale 13,7 mia. kr. mere i skat, for at hr. Jesper Petersen og regeringen kan øge det offentlige forbrug med 20 mia. kr.?
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
Det er en fantastisk omsorg for den almindelige LO-familie, som hr. Ole Birk Olesen udviser.
Det er nu smukt at høre på fra et parti, hvis politik betyder en kraftigt øget ulighed, at de mest velstillede skal klare det bedre, massive skattelettelser, at der ikke er råd til den velfærd, som er den primære omfordelingskilde i vores samfund, hvor vi i fællesskab betaler for uddannelse, for sundhed, for ældrepleje osv.
Jeg tror ærlig talt, at man godt kan være omsorgen foruden.
Der er lagt klare rammer for, hvilke stigninger der kan være på boligskatteområdet, og jeg tror ikke, hr. Ole Birk Olesens invitation til LO-arbejderne bliver taget så alvorligt – det bør man i hvert fald ikke gøre.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Kan ordføreren forstå, at hvis man tager udgangspunkt i, at regeringen fire gange i træk har taget fejl i vækstskønnene, og at der ikke er den gang i hjulene, den vækst, den optimisme, og det salg, der skal til for at finansiere vores velfærdssamfund, så er det hensigtsmæssigt at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed, for at man kan bevare de jobs, der er til danskerne, altså den tryghed, det giver i familien, at indkomsten kommer måned for måned?
Og kan ordføreren forstå, at konkurrenceevnen, det, at virksomhederne bliver stærkere til at konkurrere på verdensmarkedet, så de kan erobre markedsandele, ansætte flere, så skattebetalingen til statskassen både fra ansatte og fra virksomheder bliver større, er meget, meget vigtig?
Kan ordføreren ikke se, at der ikke er nogen tiltag, ikke nogen initiativer, der målrettet gør noget ved det, i den her finanslov, og at det jo er det, man skulle sætte dagsordenen for?