Lene Espersen (KF), 2008-11-25:
Regeringen har ad flere omgange sammen med et bredt flertal i Folketinget vist, at den står vagt om den finansielle stabilitet.
Første gang var tilbage i juli, hvor Nationalbanken efter drøftelse med Økonomi- og Erhvervsministeriet, Finanstilsynet og Finansrådet besluttede at stille den fornødne likviditet til rådighed for Roskilde Bank i en situation, hvor der var risiko for, at banken måtte gå i betalingsstandsning.
Finansudvalget har med regeringens aktstykke 199 efterfølgende tiltrådt en statsgaranti for Nationalbankens likviditetstilsagn.
I august vurderede Roskilde Banks revision og ledelse så, at banken hverken opfyldte sit individuelt opgjorte solvensbehov eller lovens solvenskrav.
Det var derfor nødvendigt at finde en ny løsning på bankens situation.
Nationalbanken og Det Private Beredskab indgik derfor den 24. august aftale med Roskilde Banks bestyrelse om at købe samtlige aktiver og overdrage al gæld og andre forpligtelser bortset fra hybrid kernekapital og ansvarlig lånekapital.
Aftalen blev indgået på baggrund af en tilkendegivelse fra regeringen om, at den ville søge Finansudvalgets tilslutning til at dække eventuelle tab, som Nationalbanken måtte lide som følge af overtagelsen.
Baggrunden for at give Roskilde Bank et likviditetstilsagn i juli var hensynet til den finansielle stabilitet.
Det har ligeledes været det bærende hensyn ved Nationalbanken og Det Private Beredskabs overtagelse af Roskilde Banks aktiviteter i august.
Den finansielle krise medførte et regulært markedssvigt med fastfrosne pengemarkeder, som gjorde det vanskeligt for selv sunde pengeinstitutter at skaffe den fornødne likviditet.
En løsning var derfor nødvendig, så pengeinstitutterne igen kunne finde likviditet.
Det blev som bekendt til en bred politisk aftale den 5. oktober om sikring af finansiel stabilitet, som vi blot 5 dage senere omsatte til lov om finansiel stabilitet.
Med loven spænder staten sammen med den finansielle sektor et sikkerhedsnet ud, så alle indskydere og andre simple kreditorer får fuld sikkerhed for deres tilgodehavender.
Den statslige garantiordning kan ses som en generalisering af den løsning, som blev fundet for Roskilde Bank.
Ifølge lov om finansiel stabilitet er det afviklingsselskabets opgave at overtage nødlidende pengeinstitutter, hvis der ikke findes en anden løsning.
Afviklingsselskabet har som følge heraf indgået en betinget salgsaftale med EBH Bank i forlængelse af, at Finanstilsynet har fastsat en frist for banken til at opfylde lovens solvenskrav.
Afviklingsselskabet skal have midler til at sikre bankens drift, så det kan sikres, at banken overholder alle sine forpligtelser rettidigt.
En nødlidende bank vil typisk have brug for både kapital til at overholde lovens solvenskrav og likviditet til at kunne honorere sine forpligtelser.
Det samlede behov for midler i afviklingsselskabet afhænger af, hvor mange banker der kan blive tale om, og hvor store de er.
I Roskilde Bank var der f.eks. brug for i alt 17,5 mia. kr. Lov om finansiel stabilitet giver afviklingsselskabet mulighed for at optage lån til at få dækket sit finansieringsbehov.
Jeg vil gerne påpege, at staten med en gældudlåningsordning til afviklingsselskabet ikke påtager sig flere risici i forhold til den risiko, som staten allerede har påtaget sig med lov om finansiel stabilitet.
Europa-Kommissionen har allerede blåstemplet regeringens tiltag vedrørende afviklingsselskabet og håndteringen af Roskilde Bank.
Regeringen ønsker ufortrødent at stå vagt om den finansielle stabilitet, og derfor ønsker regeringen fortsat at søge Finansudvalgets tilslutning til både aktstykke 25 om Roskilde Bank og aktstykke 31 om statslige genudlån til afviklingsselskabet.
Regeringen kan derfor ikke støtte de fremsatte beslutningsforslag.