runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2010-05-27:
Det her forslag er jo et positivt forslag, for hvad er det egentlig, det drejer sig om?
Det står måske ikke så tydeligt, når man læser forslaget, men det her drejer sig jo egentlig om, at forbrugerne skal have mulighed for, når de står nede i deres indkøbscentre, at vide, hvad det er, de køber.
I langt de fleste tilfælde, når man køber en kylling eller andet, f.eks. hamburgerryg eller andre fødevarer, er der brugt en hel del vand til de her produkter.
Her er det rigtig vigtigt for forbrugeren, at der tydeligt står, hvad det produkt indeholder.
Der må jeg sige, at det navn, som man bruger i dag, ikke er retvisende, når man som forbruger hurtigt skal træffe en beslutning.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti meget enige med forslagsstillerne i, at vi skal have kigget på et mere retvisende navn.
Det skal selvfølgelig ikke være et navn, der gør, at danske produkter står specielt dårligt i forhold til andre produkter, men vi skal kigge på, hvordan vi kan få et navn, der kommer til at virke sådan, at forbrugerne ikke er i tvivl om, hvad det drejer sig om.
Så var jeg rigtig glad for, at ministeren var så tydelig, med hensyn til hvordan vi skal håndtere de her virksomheder, som ikke kan leve op til reglerne om mængden af væske i det her kød.
Hvis man har tilført en vare 25 pct. væske, så skal der stå 25 pct., så skal der ikke stå 20 pct.
Her må vi kigge på kontrollen, og jeg er meget glad for, at ministeren var så tydelig, at han sagde, at hvis man har gjort det gentagne gange, er det en politisag, så er det bevidst snyd, og det kan vores forbrugere ikke være tjent med Så med hensyn til forslaget her er vi enige i, at vi skal kigge på navnet.
Med hensyn til den øvre grænse mener vi, at det vil være svært at sige, hvor den øvre grænse skal ligge.
Men vi er meget enige i, at det skal fremgå meget tydeligere af emballagen, hvad der er tilført.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-05-27:
Forslaget fra Socialdemokratiet er en god idé, da vi vil få noget mere reelt kød.
I dag dækker betegnelsen neutralmarinade over kød, der har fået indsprøjtet salt, sukkervand eller protein.
Det er jo en form for kødforurening, og en ændring af bekendtgørelsen vil være en god idé.
Man kan sige, at et beslutningsforslag med henblik på at ændre en bekendtgørelse måske er en lidt drastisk metode, men hvis det er den eneste måde, man kan ændre bekendtgørelsen på, må vi så ty til det.
Grundlæggende handler det om, hvad det er for nogle produkter, vi vil have, hvad det er for nogle fødevarer, vi vil have.
Jeg synes jo, at det er tankevækkende, at meget af den debat, vi har om fødevarer i Danmark, handler om fødevaresikkerhed; om noget er farligt eller ikke er farligt.
Det bør i lige så høj grad handle om, hvad det er for en kvalitet, vores produkter har.
Er kød, der er pumpet, et godt kvalitetsprodukt?
Så vil argumentet sikkert være, at hvis man nu kigger på den undersøgelse, som Suhrs Husholdningsskole lavede, om, hvad danskerne godt kan lide, kan man se, at der var en pumpet kylling, som blev stegt, og en fersk kylling, som jo ikke indeholder vand eller sukker og salt.
Men man skal måske være opmærksom på, at de i den undersøgelse lige havde glemt at tilsætte den anden kylling salt, og det er måske det, der er det grundlæggende problem.
For det er jo lidt det her med, hvad det er for nogle produkter, vi vil have solgt ude i butikkerne.
Vil vi have noget, der er tilsat alt muligt, er det det gode kød, er det den gode kvalitet?
Jeg tror, at hvis vi spørger forbrugerne, vil forbrugerne sige: Nej, egentlig ikke.
Vi vil gerne have muligheden for valget, men vi vil også have muligheden for fravalget.
Der dækker neutralmarinade altså ikke over den betegnelse, den bør.
I virkeligheden burde der nok stå, at der her er indsprøjtet salt, sukker og proteiner i kødet, og så ville forbrugerne reelt kunne se, hvad det var.
For der er ingen tvivl om, at kødbekendtgørelsen er blevet eroderet de sidste par år.
Vi kan se det, ikke kun i forhold til det her med neutralmarinade, vi kan også se det, når vi diskuterer rullepølse, hvor man i dag kan lave skinkesminke og så kalde det rullepølse.
Det kunne man heller ikke tidligere, der var nogle meget klare krav, og på den måde bliver kødbekendtgørelsen i virkeligheden dårligere og dårligere.
Det er måske tiden til, at ministeren tager kødbekendtgørelsen op og overvejer, hvad det er for en kødkvalitet, vi vil have i Danmark.
Kan vi ikke også stille krav til kvalitet og ikke kun til, om det er farligt eller ikke farligt for forbrugerne at spise det?
Det synes vi er et positivt signal fra ministeren.
Jeg tror godt, at vi kan finde en vej videre sammen, og det mener jeg vil være den fornuftige måde at få ændret kødbekendtgørelsen på, og jeg håber, at ministeren vil nikke til, at det også en mulighed.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-27:
Jeg skal blot for god ordens skyld pointere, at vi naturligvis er tilfredse med, at de virksomheder, der overtræder loven, bliver politianmeldt.
Det er naturligvis klart, det er vi yderst tilfredse med, men jeg vil også gerne i lighed med – jeg mener, det var hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti – fremhæve, at der kan være behov for at foretage en yderligere kontrol og en bedre kontrol end den, der foretages i dag på dette område, og det er klart, at det vil vi også gerne se på i den kommende tid.
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Jeg havde måske i virkeligheden både forventet og håbet, at fru Marlene Harpsøe havde kunnet give mig det svar, for fru Marlene Harpsøe har jo tidligere her i salen sagt, at hun talte på vegne af dyrene, og at hun var dyrenes stemme, og så kunne det jo være, at vi kunne have fået det at vide nu i ordførerens egenskab af at have den rolle.
Jeg synes netop, at spørgsmålet illustrerer, at det er vanskeligt at løfte bevisbyrden i sådan en sag her, og derfor skal man også passe på ikke at indføre regler ud over dem, vi har i dyreværnsloven – regler, som meget, meget vanskeligt vil kunne håndhæves og retsforfølges.
Vi må nok i øvrigt også antage, at der vil være meget få sager, og at disse sager vil være vanskelige at få øje på for politi og anklagemyndighed, og efterfølgende vil de være vanskelige at føre til doms.
Derfor er jeg enig i, at det ikke er hensigtsmæssigt med sådan en bestemmelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-27:
Jeg ved ikke, om hr. Kim Andersen har dyr, men hvis vi nu antog, at hr. Kim Andersen f.eks. havde en hund, så vil jeg da gerne vide, hvordan hr. Kim Andersen ville have det med f.eks. at opdage en anden mandsperson forgribe sig på den hund.
Hvordan vil hr. Kim Andersen have det med sådan en situation?
Vil hr. Kim Andersen bryde sig om det og sige, at hans hund ikke har lidt overlast, eller vil hr. Kim Andersen melde det til politiet med henblik på at få vedkommende, der har forgrebet sig på hunden, dømt?
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Det ville jeg have det rigtig, rigtig skidt med.
Jeg har altså ikke nogen hund, men hvis vi forestiller os, at jeg havde en hund, som havde lidt overlast, og hvis det kunne påvises og dokumenteres, så ville den pågældende, som havde forårsaget hundens overlast, også kunne dømmes efter den nuværende dyreværnslov, og det ville jeg være tilfreds med i situationen.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-27:
Tak til ordføreren.
Jeg er da i hvert fald glad for at høre, at man er enig i det sigte, at dyr ikke skal mishandles – heller ikke seksuelt.
Det, jeg egentlig synes er et problem ved lovgivningen, er, at det sådan set fremgår, at det skal kunne påvises, at dyret har lidt overlast.
Men det er jo ikke sådan, at vi kan forstå sproget hos en gris eller en hest eller en hund, og de kan jo ikke sige til os i menneskesprog: Hey, jeg har altså lidt overlast, og jeg er altså blevet krænket seksuelt af et menneske.
Så hvor mener hr. Kim Andersen egentlig at grænsen går?
Hvordan er det, man skal påvise, at et dyr har lidt overlast?
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Jeg må henholde mig til, at dyreværnsloven giver mulighed for at straffe – endda relativt hårdt, hvilket jeg også mener er rigtigt – hvis man påfører et dyr lidelse eller smerte eller angst.
Og hvis den pågældende handling, som spørgeren henviser til, kan påvises, og det kan dokumenteres, at dyret er påført lidelse, smerte og angst, vil den, der har udøvet den gerning, kunne dømmes efter dyreværnsloven.
Sådan må jeg forstå det, og det er vi tilfredse med.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Det er sådan, jeg forstår det, for det er jo det, der er situationen.
Det er sådan, at man ikke kan påvise, om dyret har lidt smerte eller andet ved et seksuelt overgreb, men handler det ikke også om, at vi nogle gange i lovgivningen har lov til at sige, at der simpelt hen er nogle ting i samfundet, som vi tager afstand fra?
Hvad er forskellen?
Bente Dahl (RV), 2010-05-27:
Jeg hører, at Venstres ordfører forstår, at en beslutning skal tages på et fagligt godt funderet grundlag – det er jeg fuldstændig enig med Venstres ordfører i – for at foretage en kvalificeret risikovurdering.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Måske er det meget godt, at hr. Kim Andersen ikke har en hund.
Der var bl.a. for et par år siden en mand, der brød ind i en hestefold og voldtog en hoppe, og så er både ministerens og hr. Kim Andersens påstand jo faktisk her i dag, at det dækker lovgivningen.
Men det gør den ikke, for det eneste, manden blev dømt for, var ulovlig indtrængen på privat ejendom og intet andet.
Og det er jo et af de eksempler, der netop beviser, at vi har behov for at få præciseret i lovgivningen, at der er et forbud mod sodomi i Danmark.
Kim Andersen (V), 2010-05-27:
Tak til formanden.
Jeg kan af hensyn til Folketingets øvrige dagsorden sige til formanden, at jeg kan klare mig med mindre end de 10 minutter.
Vi er naturligvis fuldstændig enige med Dansk Folkeparti, som har fremsat beslutningsforslag nr. B 176, ligesom vi er enige med hr. Christian H. Hansen, som har fremsat beslutningsforslag nr. B 213, i, at man naturligvis ikke skal mishandle dyr, og man skal ikke påføre dyr smerte, angst, lidelse, varige men eller anden form for ulempe.
Det skal man naturligvis ikke.
Det er jo sådan, at de to forslag med lidt forskellig ordlyd lægger op til, at regeringen skal fremsætte et forslag, som indebærer et forbud mod, at mennesker har seksuel omgang med dyr, og et forbud mod udbredelse af dyrepornografi, som det hedder.
Det er jo forslag, som i flere omgange for år tilbage har været fremsat og behandlet her i Tinget, og ligesom dengang er vi nu af den opfattelse, at man, som jeg sagde indledningsvis, ikke skal påføre dyr lidelse og smerte.
Men det er der jo taget højde for i dyreværnsloven, hvor der er strafmuligheder, hvis nogle mennesker skulle gøre noget sådant.
Derfor mener vi, at der i den nuværende dyreværnslov er taget højde for det, som de to beslutningsforslag tilsigter.
Vi kan derfor ikke fra vores side støtte hverken B 213 eller B 176 og vil i øvrigt henvise til den meget grundige og fyldige redegørelse om spørgsmålet, som justitsministeren netop har givet.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Tak for ministerens redegørelse, selv om den selvfølgelig var sørgelig.
Vi kan jo så konstatere, at selv om der er kommet en ny justitsminister i stolen måske endda et par gange, siden vi drøftede det sidst, så har man simpelt hen ikke ændret holdning, og man lægger sig jo stadig væk meget fast op ad, at man har § 1 i dyreværnsloven, som handler om det.
Men jeg har sådan på fornemmelsen – det var i hvert fald det, jeg fik ud af det – at ministeren faktisk selv tager afstand fra det; det var sådan det, jeg hørte mellem linjerne.
Hvorfor er det så, at man ikke kan finde ud af en gang for alle at præcisere i den danske lovgivning, at dyresex, sodomi, er forbudt i Danmark?
Man kan finde ud af det i andre lande, men herhjemme skal man ligesom gemme sig ind under, at vi har nogle regler, og at de nok er gode nok osv.
Hvorfor ikke gøre det ganske simpelt for den enkelte borger ved simpelt hen at skrive i lovgivningen, at sodomi, dyresex, er forbudt i Danmark?
Det kræver så lidt, og det er noget, der kan ordnes sidst på dagen i Justitsministeriet.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-27:
Jeg mener sådan set, jeg har redegjort for grunden til, at vi ikke kan støtte forslaget, og den er, at der i forvejen er klare regler i dyreværnsloven og i straffelovgivningen, som forbyder dyresex, altså menneskers omgang med dyr, hvis det på nogen måde volder dyrene ulempe, skade, smerte osv., og derfor er der de muligheder, der skal til for at skride ind, allerede i dag.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-05-27:
Jeg vil også sige, at jeg da i hvert fald synes, man skal tage imod det, som ministeren nævnte om at sætte Rigspolitiet til at lave sådan en undersøgelse igen, for jeg vil sige, at den undersøgelse, man lavede sidst, må have svigtet på en eller en måde, for der var faktisk en avis, der hedder 24timer, som i forbindelse med sidste gang, det blev behandlet i Folketingssalen, havde lavet en kæmpe artikel om, at der faktisk fandtes dyrebordeller i Danmark.
Så det må jo være nemt bare lige at gå ind og finde det frem og så konstatere, at det findes.
Noget andet er: Gør det slet ikke noget indtryk på ministeren, at der faktisk er en rigtig stor del af den danske befolkning, som ønsker, at man får det præciseret i lovgivningen?
Der kan jeg oplyse, at en dyreværnsorganisation, der hedder Dyrenes Venner, kører en kampagne i øjeblikket og allerede nu har samlet 25.000 underskrifter imod det her.
Det er ganske mange.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-27:
Jeg synes, det er al ære værd at samle underskrifter ind, og jeg synes også, at man skal lytte til de synspunkter, der er, og ikke mindst til argumenterne, men i den her konkrete sag mener jeg at have beskrevet ret klart, at der er de lovgivningsmæssige instrumenter, som vi har brug for, til at skride ind over for det.
I hvert fald i den udstrækning, at det påfører dyrene ulempe, smerte og andet, kan man skride ind over for det både i henhold til dyreværnslovgivningen og i henhold til straffelovgivningen.
Som jeg jo beskrev det, er der regler om det.
Derudover vil jeg sige, at der er mange ting, som vi ikke kan lide, men som vi ikke laver regler om.
Hvis vi skulle lave regler om alting, som vi ikke bryder os om, ville der jo blive endnu flere regler, og mange mener nok, at vi laver rigeligt med regler i forvejen her i Folketinget.
Og derfor skal vi altid tænke over: Er det nu nødvendigt at lave flere regler end dem, vi har i forvejen, hvis de regler, vi har, egentlig er tilstrækkelige?
Og det er det, vi er nået frem til fra regeringens side i den her sag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-27:
Det er jo i tidens løb fremgået af flere artikler i medierne, at der desværre ser ud til at være en stigning i antallet af dyrebordeller.
Hvorfor er der så en stigning af det i Danmark?
Det er jo bl.a., fordi et land som Tyskland har forbudt mennesker at have sex med dyr.
Det betyder så, at bl.a. en masse tyskere valfarter til Danmark for at købe sig til sex med dyr.
Det kan være med en hund, en hest eller lignende.
Hvordan har ministeren det med, at der sidder nogle derude og tjener penge på at sælge deres dyr til sex, så andre mennesker kan forgribe sig på dem?
Muligvis er årsagen til, at politiet ikke kan finde nogen eksempler, at sager, der handler om dyr, ikke er opprioriteret hos politiet.
Det er en ting.
En anden ting er, at det altså er nogle meget lyssky forretninger, der altså foregår i dette miljø med hensyn til dyrebordeller.
Faktum er jo, at der er mange gange er tale om dyr, som er bundet op.
Et sådant dyr kan jo ikke bevæge sig rundt og dermed flygte fra den person, som altså har købt sig til et seksuelt samvær med dyret.
Hvordan har ministeren det med det?
Jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ministeren ikke vil være med til at lave nogle klare regler på det her område, for et overgreb på et dyr er da et overgreb på et dyr, og det kan vi ikke acceptere, hverken i udlandet eller herhjemme.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-27:
Det sidste er jeg sådan set fuldstændig enig med fru Marlene Harpsøe i, men som fru Marlene Harpsøe beskriver den situation, synes jeg også, at det lyder, som om det er en situation, som vil blive fanget op af dyreværnsloven.
Det er klart, at jeg ikke synes, det lyder rigtigt eller godt, tværtimod.
Det var imidlertid sådan, som jeg også nævnte før, at Rigspolitiet i sin tid, dvs. tilbage i 2007, undersøgte fænomenet.
Ingen politikredse havde på det tidspunkt kendskab til det.
Af Rigspolitiets undersøgelse fremgår det ikke, om der ses at være et problem på almindelige bordeller, hvor kvinder f.eks. betales for at have seksuel omgang med dyr.
Men hvis der under udvalgsbehandlingen er et ønske om det, er jeg, som jeg også nævnte før, bestemt parat til at se på problemstillingen ved at bede Rigspolitiet og måske andre relevante organisationer om at få belyst problemstillingen.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Jeg vil godt kvittere for den sidste bemærkning, der kom fra SF's ordfører, om en bedre styring, for selvfølgelig skal man altid styre det, man har med at gøre, og det skal man også her.
Men så er jeg nok også bange for, at enigheden slipper op, for i Det Konservative Folkeparti ser vi ikke en hel masse problemer i genmodificerede afgrøder.
Vi ser faktisk en hel masse muligheder i det, brugt på den rigtige måde.
Jeg synes, der er et potentiale.
Det er flere gange blevet nævnt, at vi så genmodificerede afgrøder i Argentina, og der har man for nogle afgrøders vedkommende stort set ikke andet.
Der kan nævnes ting som tørkeresistens, som kan være et godt virkemiddel i ulande, og tørkeresistens betyder mere mad på dårlige arealer, og så snakker vi om større fødevaresikkerhed for den tredje verden.
Vi kan måske snakke om en bedre udnyttelse af kvælstoffer.
Vi kan meget vel snakke om mindre pesticidforbrug.
Nu er der fra talerstolen her i dag blevet nævnt foderkartoflen, som er resistent over for kartoffelskimmel, og i visse tilfælde kan det betyde, at man måske sprøjter helt op til 15 gange mindre i vækstsæsonen med de her fungicider, som bekæmper skimmelsvamp, og der kan man godt se, at det kan være adskillige ton, måske endda 1.000 t, man kan tage ud af kartoffelavlen, hvis man brugte den slags kartofler.
Der kan være nogle bedre egenskaber, der gør, at der er en bedre foderudnyttelse til husdyrene, hvis man bruger genmodificerede afgrøder.
Der kan være nogle egenskaber – det så vi også med kartoflen – som gør, at de her afgrøder er bedre til en industriel forarbejdning.
Så jeg synes, det vil være helt forkert at låse sig fast på at forbyde det, men jeg er enig i ordet styre, og jeg er naturligvis også enig i teksten i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Det Radikale Venstre.
Det stemmer vi for.
Men jeg synes, det er forkert at forbyde det, og jeg synes, det er klogt, at vi vurderer fra sag til sag.
Det ønsker man ikke at have, og det gør man ikke, fordi det er alt, alt for kompliceret og der er alt for mange planter i naturen, som er beslægtet med raps, og derfor kan man få de her krydsbestøvningsproblemer.
Derfor har vi ikke genmodificeret raps i Europa, og det synes jeg da er rigtig fint.
Alt i alt ser jeg frem til de debatter, der kommer om det her emne, og jeg håber, man vil basere sine beslutninger på viden og ikke på nogle forestillinger om, hvilke problemer der kan være.
Jeg synes også, man skal tage med, hvilke muligheder den her nye teknologi byder på.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-27:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om det slet ikke bekymrer De Konservative, at man i de lande, hvor man har benyttet gmo'er i nogle år – 10, 15 år – oplever at få uønskede planter, der er Roundup-resistente, altså det vi hørte om i Argentina, hvor der er store arealer, som er forurenede af ukrudtsplanter, som ikke kan bekæmpes med Roundup.
Derovre er det jo sådan, at man faktisk må bruge op til 25 l Roundup pr. hektar, hvor grænsen i Danmark er 5 l.
Giver det ikke nogle overvejelser og noget anledning til bekymring med den udvikling, vi kan komme ind i, hvis vi siger ja til gmo'er herhjemme?
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Det er selvfølgelig et problem, men det er et problem, som allerede findes i Danmark, selv om vi ikke har genmodificerede afgrøder i Danmark.
Selvfølgelig er det et problem, men det er også et problem, som jeg tror man kan løse med noget klogt landmandskab.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-27:
SF er medforslagsstiller til forslaget til vedtagelse, så derfor er vi naturligvis enige i det.
Vi kunne godt have tænkt os, at man lidt mere præcist havde sagt noget om vanskelighederne med både at have gmo og økologi, men det kunne der ikke blive enighed om, og naturligvis står vi fuldt og helt bag det forslag til vedtagelse, som foreligger her.
Så må vi jo diskutere det andet efterhånden.
Jeg vil også godt sige tak til De Radikale for at have taget initiativet til den her forespørgsel.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi får nogle åbne debatter, drøftelser, i hele taget får fuld åbenhed omkring, hvad der foregår på gmo-området, og derfor er det også godt, at vi i forslaget til vedtagelse har medtaget en passus om, at vi også skal dyrke det fremover.
Når man ser tilbage på udviklingen af gmo i de forskellige lande, ser man, at den har været meget præget af fabrikshemmeligheder, kan man næsten sige, i hvert fald præget af virksomheder, der har holdt kortene tæt ind til kroppen, fordi de jo så selv kunne beslutte, hvor langt de ville gå frem.
Og som den radikale ordfører sagde i sit første indlæg med hensyn til forsøgsvirksomhed, der skulle offentliggøres, så kan virksomhederne offentliggøre det, de har lyst til, og lade være med resten, og det er jo ikke særlig betryggende.
Det er ikke betryggende, at store selskaber styrer såvel forskning og udvikling som den praktiske dyrkning af gmo-afgrøder.
Det vil sige, at den, der vil dyrke gmo-afgrøder, er pligtig at købe hele pakken fra selskabet og bliver dermed næsten kun sådan en bestyrer af virksomhedens fabriksfremstillede planter og får dermed meget lidt indflydelse på det.
SF er ikke principielt imod, at der benyttes gmo'er, men forsigtighedsprincippet skal altså være i højsædet.
Da Fødevareudvalget var i Argentina her i foråret, oplevede vi jo, at der er store områder i Argentina, hvor der er en uønsket plante, der hedder Johnsongrass, som er blevet Roundupresistent, og det vil sige, at hvis det bliver mere udbredt også i Danmark med Roundupresistente planter, så vil vi få meget, meget store problemer også med hensyn til at dyrke økologi.
Der var også det ret spændende derovre, at man faktisk havde en 6-kilometers-randzone omkring gmo’erne, så der har vi i hvert fald noget, vi skal have diskuteret herhjemme.
Nu tror jeg ikke, at vi skal have 6-kilometers-randzoner herhjemme, for så bliver der jo ikke så mange muligheder for at lave flere ting herhjemme, men jeg tror faktisk, vi skal have væsentlig større randzoner, end vi har nu.
Sameksistensloven trænger efter vores opfattelse meget til at blive revideret.
Der er en række forhold i det, som jeg kan se tiden ikke tillader at jeg går ind i nu, men det er bl.a. sådan noget med, at det er meget svære regler, der gælder over for landmænd, som skal have kompensation for en gmo-forurening og den tabte merpris på f.eks. økologiafgrøder.
Der er også store hindringer for omlægning til økologi.
Men jeg synes afslutningsvis, at det er godt, at vi har et samlet Folketing, som vil arbejde for en bedre styring af gmo-projekterne i fremtiden.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-27:
Nu er jeg måske nødt til at sige, at man ikke kun skal høre det, man vil høre, når man er på tur.
Jeg hørte dem sige, at det var et problem, som kunne løses, og SF's ordfører hørte mig for 2 minutter siden sige, at jeg tror, det er et problem, der kan løses med klogt landmandskab.
Selvfølgelig er det et problem.
Det kan man ikke sige at det ikke er.
Det er altid et problem at dyrke afgrøder.
Uanset hvad man gør, vil der altid komme nogle ting, hvorom man må sige, at dem havde man ikke regnet med.
Jeg vil bare ikke være med til at sige, at vi ikke vil udnytte de muligheder, der kan være i at benytte genmodificerede afgrøder.
Det er sådan set min pointe i det her.