runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jeg er glad for, at fru Fatma Øktem kan se, at der virkelig er forskel på de holdninger, vi har.
Jeg tror da også, at både lytterne her og seerne derude kan opfatte, at der faktisk er sket noget her, nemlig at Danmark har fået en ny regering, som har en anden holdning til, hvordan verden ser ud, og at i hvert fald vi Socialdemokrater har mulighed for at udtrykke det, som vi mener.
Jeg sagde tidligere til fru Inger Støjberg, da vi sad hernede i salen, at jeg sådan set overvejede at holde nøjagtig den samme tale, som jeg holdt for 3 år siden om den samme sag.
Det kunne jeg godt have gjort, for vi har ikke på noget tidspunkt ændret opfattelse.
Så synes jeg, at det er interessant at snakke om, hvem det er, der tager børn som gidsler.
Jeg har det nu engang sådan, når jeg kigger på det her, at alle de børn i alle de familier, som i lang, lang tid har været ramt af starthjælpen, da er blevet holdt som gidsler af den tidligere regering gennem den politik, der er blevet ført indtil i dag.
Så er det rigtigt, at der er kvinder, der ikke har kunnet få lov til at komme ud at arbejde for deres mænd.
Men nu er det jo sådan, at hvis man får et påbud om at tage et arbejde, er det lige meget, hvad manden siger.
Så skal kvinderne også ud.
Jeg tror på, at med de tiltag, der vil komme med den regering, som vi har nu, vil der være en lang række af dem, der vil give de kvinder muligheder for at have en ordentlig diskussion med deres mænd, ikke bare at overbevise mændene, men også sig selv om, at det er en god idé at komme ud og være en del af arbejdsmarkedet.
Fatma Øktem (V), 2011-11-25:
Det er en meget interessant debat, vi har i salen i dag.
Det er også en debat, der virkelig synliggør forskellene mellem os.
Jeg er enig i det, mange har sagt, nemlig at vi har en helt anden tilgang og et andet menneskesyn, end regeringen og Enhedslisten har, for vi offer-, patient- og klientgør ikke mennesker på forhånd.
Det skal altid kunne betale sig at arbejde, og kontanthjælp må aldrig være et alternativ til job.
Jeg synes, at det er uhyggeligt, at så mange bruger børn som gidsler i debatten i dag, mens man gør det dyrere at være dansker, dvs. også for de børns forældre.
Men nu, hvor vi er ved børnene, viser mange undersøgelser jo også, at det, man ser hjemme, også ret tit bliver ens virkelighed, og det, man praktiserer ude.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren
: Hvad er ordførerens holdning til, at mange kvinder, herunder især indvandrerkvinder, der hidtil har brugt 450-timers-reglen som argument over for deres mænd for at komme på arbejdsmarkedet, nu mister dette redskab?
Det er et redskab, der har øget kvindernes selvstændighed og dermed ligestilling.
Hvad vil ordføreren gøre for disse børn, så de får nogle rollemodeller i deres hjem?
Hvad vil ordføreren gøre for disse kvinder, for at de får et reelt redskab til at komme ind på arbejdsmarkedet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Den tid, jeg har til at svare, gør, at jeg nok ikke kan svare på begge de spørgsmål, jeg blev stillet, men jeg skal forsøge.
Jeg forholder mig jo netop til den virkelighed, der er.
Jeg forholder mig til den virkelighed, at vi i dag har i omegnen af 160.000 ledige i Danmark, og at muligheden for at gå ud og finde sig et job i morgen ikke nødvendigvis er til stede, slet ikke for personer, der ikke er umiddelbart arbejdsparate.
Der er blevet stillet en række spørgsmål her tidligere, og jeg synes også, at Venstres ordfører refererede meget godt til det.
Undersøgelserne viser jo, i hvert fald når vi snakker om starthjælpen, at 60 pct. efter 4 år på starthjælp stadig væk ikke har fået et arbejde.
De har ikke været i stand til at få sig et arbejde.
Det er derfor, jeg siger det med den manglende integration.
Der er rigtig mange af de her mennesker, som kommer fra andre lande, og hvis man efter 4 år i Danmark stadig væk ikke har fået mulighed for at få et stykke arbejde, hvis det er sådan, at man alene går på en fattigdomsydelse, og den fornemmelse, man så står med, er, at man er lukket inde og ikke har mulighed for at komme ud i samfundet, så er det efter min opfattelse dårlig integration.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Nu hørte vi tidligere, at ordføreren ikke har kendskab til regeringsprogrammet eller lovprogrammet for den sags skyld, og det kan man vel næppe bebrejde ordføreren, for man kan jo få det indtryk, at ej heller statsministeren helt er klar over, hvor statsministeren ønsker at bevæge Danmark hen.
Så det vil jeg ikke dvæle mere ved.
Jeg vil derimod vende tilbage til noget af det, vi diskuterede tidligere, nemlig det, at det hævdes, at man med forslaget her afskaffer fattigdommen i Danmark.
Jeg forstår, at julehjælpen, som uddeles af frivillige organisationer, af Socialdemokraterne – det kunne jeg i hvert fald forstå af de spørgsmål, der blev stillet til mig – opfattes som en vigtig indikator for fattigdomsniveauet i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvor mange ordføreren forventer vil søge om julehjælp til næste jul – altså ikke i år, men næste år?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-11-25:
Jeg mindes faktisk ikke at have talt om julehjælp, men nu det bliver nævnt, vil jeg sige, at det faktisk er et problem, som vi i Socialdemokratiet tager meget alvorligt.
Og jeg mener sådan set også, at det vil være på sin plads, at ordføreren i dag fortæller lidt om, hvad Venstre egentlig gør for at bekæmpe fattigdom i Danmark, og om det er sådan, at når Venstre og ordføreren ikke har begreb om, hvorvidt vi har fattigdom i Danmark, og hvor mange familier det i så fald drejer sig om, så er det et udtryk for, at man ikke mener, at fattigdom findes, og at det derfor ikke er et problem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Ordføreren siger, at han nødig vil have, at Danmark bliver sådan en magnet for flygtninge, fordi vi har høje ydelser.
Det er jo helt absurd at sige, at mennesker, der flygter fra noget, flygter til noget – mennesker, der er i en situation, hvor de flygter fra krig og forfølgelse.
Det er selvfølgelig meget svært for os, der bor i et land, hvor der ikke er krig, at forestille os, hvor svær og utrolig smertefuld en proces, det er, sammen med sine børn og familie at flygte fra det, man kommer fra, fordi der er krig.
Så jeg vil bare lige høre: Mener ordføreren konkret og seriøst, at de her familier, der flygter fra krig, i den meget sårbare situation googler, hvor der er lande, som har et højt overførselsindkomstniveau, som de kan flygte til?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Nu er jeg ret overbevist om, at den tidligere finansminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, er en meget tænkende mand.
Det er jeg ret overbevist om.
Det tror jeg også at hr. Leif Lahn Jensen vil sige er tilfældet.
Men det er da rigtigt, at der, hvis man går ud fra de parametre, som hr. Leif Lahn Jensen nævner, er sket en stigning i antallet af børn i de her grupper.
Det er forkert at sige, men det hænger jo mange gange sammen med, at dårligt stillede familier generelt har flere børn.
Nu kan jeg selvfølgelig nævne min egen familie.
Jeg jo ikke altid siddet i Folketinget.
Jeg har faktisk også levet i en tid, hvor jeg var på dagpenge, og hvor min samlever var på kontanthjælp, med fire børn, så jeg har prøvet at stå i den situation, hvor man kun har 2.000 kr. tilbage om måneden til at købe mad og tøj og den slags for, og så alligevel klare sig.
Det er mange gange et spørgsmål om prioritering.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det er fair nok, at man ikke har tiltro til de forskellige tænketanke, men jeg kan sige, at den tidligere finansminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, fik et spørgsmål den 11. marts 2011, hvorpå han svarede, at i 2001 var der 36.000 børn i lavindkomstgruppen, mens der i 2007 var 65.400.
Altså, den tidligere finansminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, sagde, at der var en stigning på 81 pct.
Har ordføreren, hr. Bent Bøgsted, tiltro til den tidligere finansminister, eller opfatter hr. Bent Bøgsted også ham som en tænketank?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jeg må indrømme, at jeg ikke har den store tiltro til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, lige så lidt som jeg har tiltro til CEPOS.
Så jeg har ikke den store tiltro til de tal.
Skal man have nogle reelle tal, skal det være tal fra nogle, der er helt neutrale, og det er jeg faktisk ikke klar over om der er nogle af de forskellige tænketanke der er, når det kommer til stykket.
Men fattigdom er relativt.
Det er et spørgsmål om, om man udelukkende bedømmer fattigdom på, hvor mange penge folk har til at stå kontoen, eller om man bedømmer det på indholdet af folks tilværelse, altså hvordan folk har det hjemme hos deres forældre, hvordan de har det i deres fritid, eller hvad det er, man bedømmer det på.
Vi har ikke nogen officiel fattigdomsgrænse i Danmark, så det er umiddelbart en vanskelig ting at sige, at der skal et bestemt beløb til, for at man er fattig.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Dansk Folkeparti har jo tit set sig selv og ofte følt, at mange ser Dansk Folkeparti som partiet for de svageste, partiet, der står for den svageste del af befolkningen.
Det vil de i hvert fald gerne have at man skal tro.
Men sandheden er jo netop, at Dansk Folkeparti har bidraget til en større ulighed igennem de sidste 10 år med en borgerlig regering, hvor Dansk Folkeparti har haft ret meget at sige.
Dansk Folkeparti har været med til at skabe flere fattige familier og dermed flere fattige børn.
Det er der også flere der har sagt, bl.a. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Vil ordføreren, hr. Bent Bøgsted, give Arbejderbevægelsens Erhvervsråd ret i tallene om, at vi har fået flere fattige familier, at vi har fået flere fattige børn?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Der har, når man kigger på de undersøgelser, der er lavet, været en forskel.
Det er korrekt.
Det kan man ikke komme uden om.
Men det, der også er væsentligt, er, at vi jo er ovre på den anden side af 60 pct., som ikke er blevet en del af arbejdsmarkedet.
De har ikke haft mulighed for at kæmpe sig ud af den fattigdom, de er i.
Det, at de ikke har haft mulighed for det, er sådan set det, der bekymrer os.
Det gør, at flere mennesker bliver i stand til at få en uddannelse.
De får et påbud om, at de skal være aktive for at kunne få kontanthjælp.
Vi ønsker sådan set, at der er flere, der bliver en del af arbejdsmarkedet.
Det kan de så også kun blive, i kraft af at der bliver nogle flere job derude, og ved at vi sikrer, at der er noget arbejde til dem, for ellers er det jo en teoretisk diskussion.
I mellemtiden er det nødvendigt, at vi sikrer, at der ikke er nogen i det her land, der skal gå på så lave ydelser, at de ikke kan leve et ordentligt og anstændigt liv.
Derfor skal fattigdomsydelserne afskaffes.
Kristian Jensen (V), 2011-11-25:
Her håber jeg så, at vi kan koncentrere os om den del, som hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke svarede på.
Jeg vil gerne sige, at jeg er enig i, at det er beklageligt, at der kan være behov for julehjælp.
Det synes vi var klogt.
Venstre har været med til at sætte beløbet ned for at motivere flere til at søge arbejde.
Det har faktisk virket.
Der har været en forskel på dem, der har været på nedsat ydelse, og dem, der har været på kontanthjælp.
Så er spørgsmålet bare: Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med til at motivere folk?
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke have, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Mener hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke, at der har været markant forskel i beskæftigelsesgraden for dem, der har været på de nedsatte ydelser, og dem, der har været på den almindelige ydelse?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Det, vi i Dansk Folkeparti mener, er, at de flygtninge skal vi selvfølgelig gøre en indsats for at tage hånd om i nærområdet, for vi går jo ud fra, at de gerne vil tilbage til deres eget land, for ellers er det mærkværdigt, at de kommer til Danmark og siger, at nu vil de blive i Danmark og have alle de rettigheder og den levemåde, som de havde i det land, de siger de er flygtet fra, og hvor de ikke kan leve mere.
Vi går ud fra i Dansk Folkeparti, at de fleste flygtninge selvfølgelig gerne vil tilbage til det land, de er flygtet fra, og så skal vi yde en indsats for at hjælpe dem i nærområderne.
Så ved vi udmærket, at der sidder nogle handelsmænd, eller hvad man vil kalde dem – krejlere – der gelejder dem til Danmark for penge.
Der er rigtig mange, der betaler store summer for at komme til Danmark, og det er sådan lidt mærkværdigt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det er jo præcis det, der er forskellen mellem den nuværende regering og den tidligere borgerlige regering, der blev støttet af Dansk Folkeparti, nemlig menneskesynet.
Vi har et andet menneskesyn, og vi har også en anden indstilling til, hvordan vi skal hjælpe de her mennesker bedst muligt, for vi mener grundlæggende, at når man flygter fra noget, skal man også have hjælp til at få nogenlunde den hverdag tilbage, som man er flygtet fra.
Derfor mener vi ikke, at de flygtninge, som er på starthjælp, og som på en eller anden måde kæmper med rigtig mange traumer, også skal have det andet problem, som hedder fattigdom; altså at de ikke har råd til at købe tre måltider sund mad til deres børn.
Det er den grundlæggende forskel mellem den nuværende regering og den tidligere borgerlige regering, at vi ikke deler menneskesynet.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Igennem de sidste 10 år, hvor Dansk Folkeparti har været støtteparti, er der sket en stor udvikling.
Der skete en udvikling, indtil krisen begyndte.
Der skete der en stor stigning i folks indkomster.
Det er da rigtigt nok.
Men hvis man arbejder og tjener en løn og man får en højere indkomst og de offentlige ydelser ikke stiger tilsvarende – og det gør de jo nu engang ikke, det har de aldrig gjort, det gjorde de heller ikke under den sidste SR-regering, vi havde – så vil der være en større forskel mellem dem, der har arbejde, og dem, der er på offentlig indkomst.
Hvis man måler ud fra forskellen på de ydelser, vil der være flere, når man regner gennemsnitsindkomsten ud, der har en lavere indkomst.
Sådan vil det altid være.
Jeg synes, det er fair nok, at hvis man har arbejde, har man lov til at tjene de penge, man kan.
Det synes jeg er fair nok.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted, sådan efter hvad han siger, accepterer, at der i den periode, hvor Dansk Folkeparti har været støtte til V og K, er blevet næsten en fordobling af antallet af børn, der lever i fattigdom.
Er det ikke i skrigende kontrast til det, som Dansk Folkeparti altid går ud og siger, nemlig at man er de fattiges beskyttere og de svages beskyttere, og at man vil gøre en aktiv indsats over for det?
Man har så været med til at lave noget, der reelt har gjort flere mennesker fattige.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
I forhold til mange andre lande er danskerne generelt et rigt folkefærd, og det gælder også dem, der er på de lave indkomster.
Hvis man sammenligner med det, som andre lande udbetaler til flygtninge/indvandrere, så ligger Danmark helt klart i den gode ende, hvad ydelser angår.
Det er der ingen tvivl om.
Det viser tallene.
Til det her med udsættelser, vil jeg sige, at jeg ikke tror, vi kan bedømme det sådan, at udsættelser udelukkende sker, fordi man får en af de lave ydelser, for tallene viser, at det er noget med, at omkring 40 pct. af dem, der bliver sat ud, er nogle, der har arbejde.
Jeg vil ikke gøre mig til dommer over, hvordan økonomien er for alle dem, der bliver sat ud, og hvad der er årsag til, at de bliver sat ud.
Så skal man se på hver enkelt sag, og jeg tror ikke, der er nogen herinde i Folketinget, der lige magter at sætte sig så meget ind i detaljerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Jeg spørger bare, for i dag kan man jo se i Aarhus Kommune og i Københavns Kommune, at masser af mennesker, som lever med kontanthjælpsloftet, og også nogle af dem på introduktionsydelse bliver smidt ud af deres lejlighed, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Så jeg skal bare spørge hr. Bent Bøgsted en gang mere: Mener han, at mennesker, som af en eller anden grund er på introduktionsydelse, fordi de de første 7 år, de bor her i landet, ikke får mere end det, og andre i f.eks. matchgruppe 3 kan leve rimeligt under kontanthjælpsloftet?
Synes hr. Bent Bøgsted, at folk er fattige i Danmark?
Eller er de rige i Danmark?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jeg er blevet lidt i tvivl om, hvorvidt jeg hørte det hele, altså det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr sagde til sidst om de folk, der lever i dag, og om de bliver fattige.
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige hørte det sidste.
Folk, der lever i dag i forhold til hvad?
Jeg kan tolke det på den måde, men det er muligt, at det ikke er sådan, og så må hr. Jørgen Arbo-Bæhr rette mig.
Vi ved, at udviklingen ændrer sig.
Vi ved, at der er kommet forskellige påvirkninger udefra.
Vi ved, at vi står i en meget stor krise, og alt andet lige vil den krise, vi står i nu, påvirke den danske befolkning som helhed.
Det gælder både rig og fattig, uanset hvem man er.
Om man er på kontanthjælp, eller man bor i en strandvejsvilla, så vil krisen påvirke den danske befolkning som helhed.
Det vil påvirke, at der er kommet store prisstigninger på mange varer, og derfor vil man også komme til at opleve, at det er blevet dyrere at leve i dag, end det var for 10 år siden.
Men det kan godt være, at jeg har misforstået hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Mange tak.
Hr. Bent Bøgsted snakkede meget om kontanthjælpsloft og introduktionsydelse og starthjælp.
Jeg vil bare spørge hr. Bent Bøgsted: Folk, der lever af det, bliver de fattige af det?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jamen selvfølgelig er der forskel på Dansk Folkepartis syn på flygtninge/indvandrere og Socialistisk Folkepartis syn på flygtninge/indvandrere – det er da klart.
Det er der, et af de store problemer, kan man sige – eller det er i hvert fald ikke et problem for Dansk Folkeparti, det er et problem for SF – er, nemlig at vi ikke har det samme syn; det er så fair nok.
Men det, vi siger i Dansk Folkeparti, er, at hvis vi lægger indsatsen for flygtninge og indvandrere, der flygter fra krig et eller andet sted, i nærområdet, så kan vi hjælpe mange flere for de samme penge, end hvis de kommer til Danmark.
Danmark er et lille land, vi har ikke så store ressourcer, og i Dansk Folkeparti mener vi altså absolut ikke, at vi skal pålægge den danske befolkning at løse verdens flygtningeproblemer.
Det kan vi ikke.
Og det er jeg også sikker på at fru Özlem Sara Cekic heller ikke mener vi kan.
Dansk Folkeparti har ikke noget imod de indvandrergrupper, der kommer til Danmark for at blive danskere og indordne sig under danske forhold og leve efter de normer og regler, vi har i Danmark, og yde en indsats til gavn for Danmark.
Vi har overhovedet ikke noget imod de indvandrere, der kommer til Danmark på den måde, men vi har noget imod, at der kommer indvandrere, der udnytter det danske system, og som ikke vil indordne sig under forholdene i Danmark, og som ikke vil acceptere, at vi stiller krav til dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Det var jo sådan set mange spørgsmål.
Det er det rene beløb.
I forhold til succeskriteriet vil jeg sige, at jeg jo ikke har stået og sagt her, at jeg syntes, julehjælpen var et parameter, man sådan skulle måle på.
Jeg synes jo, det er beskæmmende, at det faktisk er noget, der optager pressen – ja, ikke beskæmmende, men det er faktisk så stort et problem, at det er noget, der optager pressen, at det er noget, man kan se hvert år præsenteret i tv her i Danmark.
Jeg ved ikke, om mit succeskriterie er nul, for det ved jeg ikke om man nogen sinde kan nå ned på det, men det er i hvert fald noget i den retning, og at der slet ikke vil være nogen opmærksomhed på det, for vi skulle helst ikke have den situation, at der var nogle, der var nødt til at gå hen og bede om hjælp til at kunne gennemføre en jul på helt almindelig dansk vis.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det er, fordi ordføreren er blevet spurgt flere gange i forhold til, hvilke initiativer der er på vej, og jeg kan forstå, at Venstres ordfører heller ikke er klar over indholdet af de forhandlinger, som de selv har været med til, hvor de faktisk har givet nogle penge til nydanske kvinders vej til beskæftigelse, 35 mio. kr., og øget opsøgende indsats for selvforsørgende, herunder for indvandrerkvinder, 45 mio. kr.
Kan ordføreren bekræfte, at de her penge skal gøre en indsats for de kvinder og sikre, at de kommer tættere på arbejdsmarkedet med en koordinerende, opsøgende indsats, som også gør brug af frivillige mentorer, så de kan se, at der er nogle mennesker, som kan hjælpe dem ind på arbejdsmarkedet på en anden og bedre måde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jeg er enig med min finansminister i, at der umiddelbart vil blive et antal færre personer, der er på arbejdsmarkedet, men når man kigger på, hvad det er for nogle initiativer, der bliver lagt frem i forhold til en kontanthjælpsreform og arbejdsmarkedsreform, er det helt givet, at de personer, vi taler om her, vil få en helt anden indgang, og samtidig, når der bliver skabt flere job, vil komme tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Så vil jeg gerne spørge, om ordføreren er enig med sin partifælle, finansministeren, i, at arbejdsudbuddet nu bliver mindre, og at flere vil blive fastholdt i kontanthjælpssystemet, og så vil jeg gerne spørge, om ordføreren er enig i, at man så blot henviser de mennesker til sofaen og dermed siger: Vi har ikke brug for dig, vi har ikke brug for, at du tager del i fællesskabet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jeg kan kun bekræfte, at det er det, som er besluttet, at det er jo kendetegnende for, at den regering, vi har nu, ikke kun tager beslutninger, laver lovgivning uden også at sørge for, at der er incitamenter og lovgivning og aftaler, der gør, at man tager hånd om dem, der eventuelt måtte blive ramt af den lovgivning, der er.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Det, der tricker mig, er sådan lidt det spørgsmål, som hr. Bent Bøgsted stillede, hvor ordføreren sagde, at nu skal vi ikke diskutere skatte- og afgiftspolitik.
For jeg skal da hilse at sige, at der under fru Ulla Tørnæs' indlæg blev diskuteret rigtig mange forskellige ting: børnehjælp, julegaver, medicin, fritidsaktiviteter og mange, mange andre ting.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke ordføreren er enig i, at afgifter på det usunde vil ende med at være en ren pengemaskine, og at den ikke vil få familier til at ændre livsstil og købe sundere, og at vi dermed bare vil få de her borgere til at få endnu færre penge mellem hænderne.
Er ordføreren enig i den præmis?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Sammenholdt med, at der, som ordføreren rigtigt siger, bliver anvendt satspuljemidler på det område, og at den her lovgivning bliver indført, så vil der være væsentligt færre.
Det er jo klart, at antallet af familier, der vil stå en situation, hvor de har en økonomi, der ikke kan hænge sammen, vil blive mindre end det antal, vi kender i dag.
Jeg beklager, at jeg ikke kan give et nøjagtigt antal, men jeg tror heller ikke, at der er nogen andre her, overhovedet, der vil kunne gætte på, hvor meget det handler om.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Men nu siger hr. Lennart Damsbo-Andersen, at han ikke er i tvivl om, at der vil være færre familier, der har brug for julehjælp i de kommende år.
Er det en mindre, eller er det mange mindre?
Hvordan definerer hr. Lennart Damsbo-Andersen elastikken i metermål her?
Hvor mange færre familier vil have brug for julehjælp eller ansøge om julehjælp til julen 2012?
Det synes jeg vi rettelig må have et svar på, da det jo er et stort og vigtigt tema for Socialdemokraterne og også en vigtig indikator for fattigdomsniveauet i Danmark.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Det, som jeg vil svare på det, er, at der ikke er nogen tvivl om, eftersom der kommer afgifter på varer, også på fødevarer, at så vil det også betyde, at der bliver øgede udgifter for familier, der ikke har mange penge.
Der er det jo sådan set kun en hjælp for dem, at de ydelser, som vi diskuterer her, bliver sat op til et højere niveau.