runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Jeg vil blot sige til hr. Jan Petersen, at der, hvor jeg kommer fra, er det altså sådan, at hvis man normalt f.eks. skulle forhandle løn med en arbejdsgiver, ville det være rigtig dumt at starte med at sige: Vi vil egentlig godt nøjes med 110 kr. i timen, men for øvrigt går vi så i gang med at forhandle om 130 kr. i timen.
Der er det altså rigtig klogt at lade være med at starte med at sige, at vi sætter beløbet ned på forhånd.
Det er jo egentlig blot det, vi foreslår her, nemlig at lade være med på forhånd at vedtage, at vi skal ned på 13 medlemmer, hvis der faktisk foregår forhandlinger om, hvor mange mandater de enkelte lande kan ende med at have i forhold til den nye såkaldte reformtraktat.
Jan Petersen (S), 2007-10-23:
Angående spørgsmålet om, hvad der hidtil er foregået med hensyn til de 14 medlemmer, der bliver til 13, så er der jo i hvert fald et fremtrædende medlem af den gruppe, jeg tilhører, der har bekræftet, at det, vi sådan set bare gør her, er, at vi tager konsekvensen i valglovssammenhæng af en beslutning, der er truffet.
Jeg begiver mig ikke nu ind i de forskellige strategiske overvejelser, der er, om, hvordan Danmark skal agere over for størrelsen på den danske parlamentarikerdelegations adgang til Europa-Parlamentet, men kommer der nye beslutninger der, vil det være logisk at foretage en ny ajourføring af valgloven.
Så der er i hvert fald ikke fra vores side et ønske om at gøre den her ajourføring af valgloven i overensstemmelse med de beslutninger, vi har støttet og deltaget i, til en ny kampplads i forbindelse med det her lovforslag.
Men jeg vil gerne sige, hvad jeg sådan set også sagde i min ordførertale, at hvis der er nogen, der har brug for at få delt det her lovforslag, så vil vi gerne medvirke til det, for hvis man ud fra ordensmæssige hensyn kigger på lovforslaget, så stritter det lidt i hver sin retning.
Fællesnævneren er sådan set kun valgloven.
Rune Lund (EL), 2007-10-23:
Men der er jo tale om et forhandlingsforløb, som ikke er afsluttet, i og med at der foregår diskussioner.
Her ville jeg da gå ind og sige, at nu er ballet åbnet for forhandlinger, og så præge debatten i retning af, at de mindre lande skal have større indflydelse end det, der ligger i øjeblikket, hvor man opererer med en centraliseret traktat, som i højere grad vil føre til en EU-superstat og et centraliseret politisk projekt, som er udemokratisk, og som vil tømme de enkelte lande for demokratisk indflydelse og mindske indflydelsen for almindelige mennesker, borgere og græsrødder osv. osv.
Det er den ene ting.
Jeg vil gerne erklære mig enig med hr. Jan Petersen i, at delen om EU i det her lovforslag sådan set ikke hører hjemme her.
Så jeg vil spørge hr. Jan Petersen, om det ikke er sådan, at Socialdemokraterne kan gå ind for at pille det element ud, sådan at vi kan diskutere de resterende dele, for de resterende dele vil Enhedslisten i øvrigt stemme ja til, men vi mener ikke, at emnet om EU og at man overgiver sig i en forhandlingssituation, som det sker i øjeblikket, er relevant at diskutere i forbindelse med det her lovforslag.
Jan Petersen (S), 2007-10-23:
Må jeg ikke komme med den bemærkning, at jeg sådan set havde forventet, at hr. Rune Lund havde rejst spørgsmålet, om ikke der i det her lovforslag er en vis diskriminering af hjemløse, men nu forstår jeg, at det er en helt anden diskussion, vi skal føre her.
Så lad os gøre det.
Jeg synes, det er helt naturligt, når der er truffet beslutninger i dette Ting - og det er der jo, for så vidt angår spørgsmålet om Bulgarien og Rumænien - og det også er beskrevet og besluttet, hvilke konsekvenser det har, at det bare er en naturlig opfølgning på de formelle beslutninger, der er truffet, at vi gør det her.
Hvis der så som følge af et forhandlingsforløb kommer nogle nye ændringer, må Folketinget jo tage stilling til dem til den tid.
Og sådan forestiller jeg mig sådan set at indenrigsministeren skal agere med hensyn til hele tiden at konsekvensrette, hvis der er noget, der har en konsekvens for valgloven af helt andre grunde end noget, der udspringer af, hvad der er diskuteret i valglovssammenhæng, men som er en konsekvens af, hvad der er foregået på EU-plan.
Jeg sagde i min ordførertale ganske klart, at det er beslutninger, vi har støttet undervejs, det er beslutninger, der er truffet, og derfor er det også en beslutning med den konsekvens her, som vi støtter.
Rune Lund (EL), 2007-10-23:
Grunden til, at jeg stillede spørgsmål til den tidligere ordfører om Europa-Parlamentet og antallet af pladser, er, at der i øjeblikket arbejdes med ændringsforslag til Nicetraktaten, som jo først skal slås endeligt fast på det EU-topmøde, der vil være i december, hvor EU-lederne også regner med at slå søm i konklusionerne med hensyn til den nye EU-forfatningsdiskussion, der er.
Og så er det, jeg spørger: Hvorfor vil man så med et forslag som det her kaste håndklædet i ringen og sige ja til, at Danmark går fra 14 til 13 pladser og vedtage det i en lov her i Folketinget, når der faktisk ikke er et afsluttet forhandlingsforløb?
Rent formelt og praktisk synes jeg da i det mindste, man kunne sige, at det er noget, vi gør i 2008, når forhandlingsforløbet er endeligt afsluttet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg selvfølgelig synes, det er problematisk, at man vedtager sådan nogle ting her i Folketinget i forlængelse af en Nicetraktat, som jo ikke var til folkeafstemning, og som er en yderligere centralisering af magten i Bruxelles.
Det forventer jeg ikke at Socialdemokraterne vil være enige med mig i, men jeg synes, det er mærkeligt, at man på den måde kaster håndklædet i ringen, når der faktisk kører en forhandlingsproces i EU om antallet af medlemmer i Europa-Parlamentet.
Erling Bonnesen (V), 2007-10-23:
Det er jeg enig i, og det er også derfor, jeg vælger ikke at gå ind i en yderligere debat om tingene, men blot konstaterer, at det er en udmøntning af tidligere trufne beslutninger.
Svend Auken (S), 2007-10-23:
Af hensyn til ordføreren vil jeg bare spørge, om ordføreren er den opfattelse, at spørgsmålet om antallet af mandater blev fastsat i Nicetraktaten, sådan at forstå, at man der fastsatte de ændringer af fordelingen, der skulle ske, såfremt Rumænien og Bulgarien blev medlemmer sammen med de øvrige lande, og at det derfor i virkeligheden er en afgørelse, der er taget for længe, længe siden, og som ikke har noget med den traktat at gøre, som vi forhandler i øjeblikket, altså Lissabontraktaten.
Erling Bonnesen (V), 2007-10-23:
Jeg mener, at det er forkert opfattet.
Der må vi skille tingene lidt ad.
De andre forhold skal jeg ikke gå længere ind i, for dem handler det ikke om i dag.
I dag handler det alene om at tage stilling til gennemførelsen af det her, som jeg mere opfatter som en tilpasning til fakta, nogle ting, der er besluttet.
Jeg adskiller det fuldstændig fra de øvrige forhold.
Mere har jeg sådan set ikke at tilføje til det.
Poul Nødgaard (DF), 2007-10-23:
Det her lovforslag har jeg jo givet tilsagn om at Dansk Folkeparti vil støtte, for så vidt angår de tre elementer, som ministeren har nævnt.
Men vedrørende det med at sætte antallet ned fra 14 til 13 spurgte jeg ministeren, om han ville medvirke aktivt til, som man normalt gør her i Folketinget, når man er fleksibel over for hinanden, at vi deler lovforslaget, så den del af lovforslaget, der vedrører det EU-spørgsmål, bliver trukket ud i et lovforslag for sig selv - så vi får et såkaldt Aog B-forslag, som vi vist normalt kalder det her i Folketinget - og så vi jo bare frit kan stemme nej til det B-forslag, som så kommer ud, og dermed leve op til det, vi helt givet har aftalt i den traktat, hvor det er omtalt, at man skulle gå ned fra 14 til 13. Det ville være demokratisk, synes jeg, og jeg vil gerne spørge, om ministeren vil medvirke aktivt til det.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-23:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten unødigt.
Jeg vil sige, at det jo er en fortsættelse af et EU-direktiv, og det er jo helt fornuftigt, at man i forbindelse med udvidelsen af EU også på det her område sikrer, at man øger antallet af medlemmer i udvalget, i arbejdsgruppen, fra de nuværende 17 til 27.
Det synes vi er meget fornuftigt.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det da er godt, at man på den måde får mulighed for at se de internationale virksomheder på tværs, og det er også derfor, at der fra alle sider i forbindelse med høringen er opbakning til det her forslag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Altså, min definition af demokrati er nu sådan, at når Folketinget har ratificeret en traktat, må vi også sikre, at vi lever op til den.
Der har været en procedure i Folketinget, som førte frem til, at Danmark ratificerede udvidelsestraktaten om udvidelsen af Den Europæiske Union med også Bulgarien og Rumænien, og det er efter den traktat, at antallet af danske parlamentarikere nedsættes fra 14 til 13, og det må man da tage konsekvensen af.
Det er jo en absurditet ikke at gøre det - set gennem mit objektiv.
Det rokker jo ikke ved, at man så i øvrigt kan have en europapolitisk diskussion om, hvordan man fremadrettet i øvrigt synes Europa-Parlamentet skal se ud.
Hvis den debat påvirkes på en sådan måde, at vi ender med at få en reformtraktat, hvor Danmark ikke har 13, men et andet antal medlemmer, så må man vi jo tage det i en lovgivning på det tidspunkt.
Men det er bare en anden diskussion.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-10-23:
Forslaget har til formål at sikre, at ATP også fremover kan udfylde sin rolle som et varigt, livslangt supplement til folkepensionen.
Regeringen nedsatte i marts 2007 et udvalg med deltagelse af repræsentanter fra Beskæftigelsesministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet, Finansministeriet, Finanstilsynet og ATP.
Udvalget skulle vurdere konsekvenserne af et forslag fra ATP om etablering af en ny optjeningsmodel og ændringer i formuefællesskabet.
Udvalget afsluttede sit arbejde med afgivelse af betænkningen »Betænkning fra udvalget om ændring af ATP-ordningens optjeningsmodel og formuefællesskab« af den 11. juni 2007.
Og jeg kan kun anbefale Tingets medlemmer at læse denne betænkning, da dette efter min opfattelse ganske tekniske lovforslag udfoldes på en god måde i betænkningen og vil kunne afklare en række overordnede spørgsmål.
Dertil kommer, at der sikres et mere fleksibelt udgangspunkt i forhold til fremtidige ændringer.
Flere ordførere har jo på udmærket vis redegjort for forslagets indhold, og jeg skal derfor indskrænke mig til at sige, at vi naturligvis stiller op med en teknisk gennemgang af lovforslaget.
Jeg vil så blot slutte med at takke ordførerne, der har støttet lovforslaget i dag, og skulle der være uafklarede spørgsmål, kan vi jo klare det under den tekniske gennemgang.
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Vi kan også tilslutte os forslaget og sige, at med de mange forslag, regeringen kommer med, så har den for en gangs skyld haft en rigtig heldig hånd, og i modsætning til mange af dens andre forslag er der jo noget, der tyder på, at det her ikke øger uligheden, men tværtimod fremmer ligheden i retten til at modtage den her pension.
Det hilser vi velkommen, og hvis det er den fremtidige stil, så vil vi da sige, at det er rigtig godt, så skal de arbejde videre i den retning, og så vil de også få Enhedslistens støtte i mange andre sammenhænge.
Ole Sohn (SF), 2007-10-23:
Det er muligt, at Det Radikale Venstres ordfører har bibragt mig forklaringen på den ahaoplevelse, jeg fik i første runde med den store forbrødring.
Jeg er også lidt bekymret for, at den skal brede sig over arbejdsmarkedspolitikken generelt, men det tror jeg roligt jeg kan sige ikke vil være tilfældet.
Men heller ikke i den her sag vil det være muligt for SF at skille sig ud fra flokken.
Vi synes, der er gjort fint rede for forslaget, og at de ændringer, der er undervejs her, ser meget fornuftige og konstruktive ud, så dem støtter vi.
Johs. Poulsen (RV), 2007-10-23:
Nu sagde hr. Ole Sohn jo under det tidligere punkt, at han konstaterede, at der var sagt mange både kloge og positive ting af stort set alle ordførerne; jeg håber ikke, at hr. Ole Sohn får den oplevelse, at det skyldes, at de, der normalt er ordførere, er fraværende.
Men den diskussion må man jo tage i den normale ordførerkreds.
Under alle omstændigheder kan jeg sige, at vi fra Det Radikale Venstres side også er positive over for det her lovforslag.
Forslaget hviler jo på et meget grundigt forarbejde, nemlig en betænkning fra ATP-udvalget.
Vi kan også konstatere, at alle høringssvarene er positive; man mener, at man her er på vej i den rigtige retning.
Samtidig står der i ligestillingsnotatet fra Beskæftigelsesministeriet, at alle i ATP uanset køn sikres bedre mod svingende konjunkturer og uforudsete demografiske ændringer, og det lyder jo godt, må vi sige.
Ikke desto mindre skal jeg på ordførerens vegne fremsætte ønsket om, at man får en teknisk gennemgang mellem første og anden behandling, fordi der er mange komplicerede og vanskeligt tilgængelige problemstillinger i det her, og det bør vel også være sådan under alle omstændigheder, at ikke bare ordførerne, men også gerne andre vil være i stand til på rimelig vis at forklare det her lovforslag, når man bevæger sig uden for huset her.
Men vores indgangsvinkel til lovforslaget er positiv.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-23:
Nordjyde kan jeg jo i hvert fald ikke beskyldes for at være.
Jeg synes, det er meget godt skitseret af de foregående ordførere, hvad det her forslag omhandler.
Jeg synes, det er vigtigt, at man med den her tilpasning efter markedsrenten nu får sikret det, som ATP virkelig skal være, nemlig et livslangt supplement til folkepensionen, og det synes jeg er værd at støtte.
Det er jo også derfor, at der i høringssvarene fra alle sider bakkes op om det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-23:
Venstres ordfører, fru Tina Nedergaard, har på fortrinlig vis fortalt om de grundliggende ting, der er i dette lovforslag.
Nu handler det så om at få det lavet sådan, at ATP kan stå som den organisation, der sikrer, at folkepensionisterne, der ikke har andet ved siden af, kan få deres beløb fra ATP, og at ATP får mulighed for at køre det på nogle ordentlige, fornuftige vilkår.
Det støtter vi varmt.
Nogle vil måske så være optaget af, om det her ændrer på ligestillingen.
Her er det jo stadig væk sådan - i alt fald i et historisk perspektiv at mændene var først ude på arbejdsmarkedet og i størst antal.
77 pct. af mændene får i dag deres pension suppleret med ATP, hvorimod det kun gælder for 57 pct. af kvinderne.
Det forhold, at kvinder så lever 2,9 år længere end mændene og dermed får udbetalt ATP i en længere periode, synes jeg ikke at vi skal kritisere dem for.
Jeg synes, at vi skal se at få luret dem kunsten af, hvordan de egentlig bærer sig ad med at blive de der 2,9 år ældre.
Hvad det så betyder for den samlede pension, hvis vi får en middellevealder, der er lige lang for både kvinder og mænd, synes jeg kunne være ganske interessant at undersøge.
Men de ændringer, der ligger i lovforslaget, er ganske fornuftige.
Jeg kan se, at regeringen, hvis det her går igennem, også arbejder på, at hvis der er andre pensionsselskaber, som ønsker at få samme vilkår, så vil man kigge på det.
Vi vil selvfølgelig også se positivt på det til den tid.
Det, der er vigtigt, er, at vi sikrer, at de kollektive midler, der er sparet op, bliver forvaltet på en ordentlig måde til gavn og glæde for dem, der har været på arbejdsmarkedet igennem tiderne.
Tina Nedergaard (V), 2007-10-23:
Med ændringerne af regnskabsreglerne i 2002, som indebar, at ATP’s pensionsforpligtelser i fremtiden derefter skulle opgøres til markedsværdi, blev der også skabt ændrede rammer for pensionsprodukterne, hvilket resulterede i en række utilsigtede effekter for ATP.
Ændringerne har bl.a. medført en utilsigtet omfordeling mellem generationer af pensionsudbetalinger, og at der ikke er tilstrækkeligt samspil mellem den nuværende gamle og nuværende nye ATP-ordning.
Den nuværende ATP-ordning forekommer heller ikke at være tilstrækkelig fleksibel til at imødekomme uforudsete ændringer på arbejdsmarkedet.
Forslaget lægger op til et ændret pensionsoptjeningsgrundlag med fire hovedelementer.
For det første optjenes pensionsrettigheder fremadrettet med aktuel markedsrente, og for det andet fastsættes prisen for at erhverve pensionsrettigheder for et år ad gangen, og for det tredje opdeles pensionsbidraget i et garantibidrag og i et bonusbidrag, og for det fjerde indføres der en dynamisk tilpasning af de forsikringstekniske forudsætninger vedrørende levetid.
Samtidig etableres fuldstændigt formuefællesskab mellem alle rettighedsgenerationer, dvs. mellem den gamle og den nye ATP-ordning.
Forslaget er fremkommet på baggrund af en betænkning samt et udvalgsarbejde fra et udvalg bestående af bl.a. ATP og forskellige ministerier, og forslaget har været sendt i høring hos en stribe af arbejdsmarkedets organisationer, der alle stiller sig positivt til forslaget.
En enkelt organisation peger på, at grundvilkårene for de forskellige pensionsudbydere er forskellige, og at private pensionsudbydere ikke kan anvende en grundlagsrente svarende til markedsrenten ved beregning af sammenhængen mellem bidrag og ydelse.
Det har regeringen imidlertid taget højde for, og hvis en præhøring viser opbakning til lignende ændringer for det private pensionsmarked, vil lovforslag herom blive fremsat i november.
Venstre støtter herværende lovforslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-10-23:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget, og hvis det giver anledning til nogen spørgsmål under udvalgsbehandlingen, stiller jeg naturligvis beredvilligt op.
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Ja, i mangel af en ordfører er det mig, der nu bestemmer, og der vil jeg sige, at vi er positive over for det - ikke fordi det er et EU-direktiv, men fordi det er en fornuftig ordning for de folk i de store virksomheder.
I modsætning til andre svømmer vi jo ikke over af begejstring, fordi det kommer dernedefra, og vi er også af den opfattelse, at man sikkert godt kunne have fundet på det uden at have Kommissionen til at hjælpe sig.
Men vi er meget positive over for det her forslag - det er godt - og vil stemme for det.
Bent Bøgsted (DF), 2007-10-23:
Dette lovforslag om ATP indeholder fire elementer.
Pensionsrettigheder optjenes fremadrettet med en aktuel markedsrente, prisen for at erhverve pensionsrettigheder fastsættes for et år ad gangen, pensionsbidraget opdeles i et garantibidrag og et bonusbidrag, og der er en dynamisk tilpasning af de forsikringstekniske forudsætninger vedrørende levetid.
Det betyder så, at pensionsoptjeningsgrundlaget i ATP-ordningen ændres, så der i fremtiden vil blive optjent pension på grundlag af den aktuelle markedsrente og på baggrund af en årligt fastsat tarif, der også fastsættes ud fra den aktuelle dødelighedsudvikling.
Det betyder så kort og godt også, at vi vil få en mere retfærdig fordeling af ATP og forhåbentlig også en bedre ATP, når den følger konjunkturudviklingen.
Derudover etableres der så et fuldstændigt formuefællesskab i ATP-ordningen for de tre ordninger: De, der har indbetalt før 2002, de, der indbetaler mellem 2002 og 2008, og så de fremtidige indbetalinger.
De bliver lagt sammen.
Så alt i alt er jeg sikker på, at det her vil medføre, at man får en bedre forståelse af ATP, og forhåbentlig kan det også føre til, at de, der får ATP, får en lidt bedre udbetaling, selvfølgelig alt efter hvordan markedsrenten udvikler sig.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-10-23:
Venstre kan varmt tiltræde det foreliggende lovforslag om eco-design, der jo stiller krav til miljøvenlige energiprodukter og om, at man skal være meget forsigtig og opføre sig fornuftigt, når man har energiforbrugende produkter.
Vi er helt sikre på, at det her forslag vil bidrage til at nedsætte energiforbruget og til at sætte fokus netop på, hvordan vi anvender vores energi.
Det vil også følge fint op på regeringens energipolitik og på de aftaler, vi har indgået omkring energibesparelser.
Vi er i Venstre også meget tilfredse med, at det foregår gennem EU; det sikrer, at der sker en implementering i samtlige lande, og det sikrer også ensartethed i lovgivningen.
Vi er sikre på, at det her forslag også vil bidrage til den overordnede klimapolitik - at der netop er fokus på at nedsætte energiforbruget.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-10-23:
At konkurrenceevnen skulle være det eneste saliggørende, var ikke mine ord, det var hr. Jens Borkings ord, og det er heller ikke korrekt forstået.
Det, jeg sagde, hvad angår det her lovforslag, var, at vi her slår os sammen med de øvrige lande i EU for at få en reduktion på 20 pct. på energiforbrugende produkter.
Det betyder jo ikke, at vi ikke i Danmark kan indgå energiaftaler, hvor vi på nogle andre områder, hvor vi er energiforbrugende, lægger overliggeren højere.
Men her er der altså, som jeg også forsøgte at sige før, tale om produkter, som ikke bare skal fungere i Danmark, men som også skal eksporteres til gavn for danske arbejdspladser og danske virksomheder.
Der finder jeg det mest hensigtsmæssigt, at man kører et fælles løb, for et større land er Danmark altså ikke.
For så vidt angår tog og lokomotiver, vil jeg sige, at jeg ikke under ministeransvar kan komme ind på det emne her.
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
At gå efter konkurrenceevnen som det eneste saliggørende, mens isen smelter, vil være uklogt.
Det er vel også en kendsgerning, at det her land på en række områder er gået foran og ikke er røget bagud, fordi vi ikke satsede på den laveste fællesnævner.
Det gælder sådan noget som motorer i større skibe, flymotorer, motorer i lokomotiver, større kedelanlæg osv.
Det er altså også vigtigt i den sammenhæng at diskutere, om ministeren er enig i det.
Og der er det altså et problem, at der skal produceres mindst 200.000 stk., før man overhovedet underlægges de her regler.
Derfor er der også på nogle områder god grund til at sige, at vi går videre med nogle bedre standarder.
Hvad mener ministeren om det?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-10-23:
Vel skal vi have en energieffektivitet, men det kan ikke nytte noget, at et lille land som Danmark har en overstandard i forhold til landene omkring os, for det vil ganske enkelt ødelægge vores konkurrenceevne.
Hvis det er sådan, at vi skal have øget energiandelen, finder jeg det klogest at gøre det i samklang med EU, så vi får de andre lande med.
Det gælder, for så vidt angår energiforbrugende produkter.
Det gør jo ikke, at vi ikke i Danmark på andre områder end lige, hvad der angår produkter, kan sætte en højere standard.
For produkter har det med at komme over grænser, vi skal jo også eksportere dem.
Der vil det altså være bedst at kunne gøre det her sammen med vores kollegalande i EU, også af hensyn til at kunne få en eksportartikel ud af det her.
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Jeg vil godt spørge ministeren en gang til: Hvorfor vil man allerede i bemærkningerne med det samme afskrive sig muligheden ved at sige, at det ikke er hensigten at bruge de bemyndigelser, der er til at fastsætte danske særregler, hvis man finder det fornuftigt?
For os i Enhedslisten er det en kendsgerning, og efter rigtig, rigtig mange menneskers mening allerede i dag er det også sådan - og jeg tror, at ministeren, måske ikke nu, men om føje år, formentlig vil give os ret - at en reduktion på 20 pct. i 2020 er alt, alt for lidt.
Jeg er ikke i tvivl om, at det er fornuftigt, at der er lande, som går foran, som viser vejen, som viser, at man kan lave endnu bedre produkter, hvor man sparer endnu mere, og at man ikke hele tiden nøjes med at gå efter laveste fællesnævner, selv om det her - som vi også har sagt - klart er en forbedring i forhold til ingenting.
Men at tro på, at en reduktion på 20 pct. om 13 år er nok, er i bedste fald naivt. Jeg vil godt sige, at jeg tror, at man skal gå ind i forhandlinger om det og nogle gange også være spydspids.
Jeg snakker ikke om, at man altid skal være det, men at man i al fald i ny og næ kunne være det.
Det vil jeg opfordre til at man også diskuterer under udvalgsbehandlingen.