runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2011-03-22:
Der er jo, som man måske kan fornemme, en lidt opløftet stemning blandt os ordførere.
Det er en rigtig god dag, men samtidig må man også sige: Endelig, endelig får vi løst et af Danmarks allerstørste trafikale problemer.
Endelig får vi fundet en løsning på noget, som har været en pest for ikke blot pendlere, men også erhvervsliv, og som har sat en hel region i knæ.
Endelig får vi løst det problem.
Det er ikke et sekund for tidligt, at vi får sat gang i det, og det var også det, den tidligere ordfører var inde på.
Jeg er fuldstændig enig.
Det er næsten sådan, at man på folkestyrets vegne burde bringe en undskyldning til alle de borgere, som sidder og spilder deres tid, og til det erhvervsliv, som ikke kan få ordrerne ekspederet, fordi de holder i kø.
Det er jo ikke en storby, vi taler om.
Det er en større provinsby som Næstved, hvor folk bruger halve timer og tre kvarter for at komme frem og tilbage på job hver dag.
Så det er så godt og velgørende, at vi nu får en løsning på det her problem.
I lovforslaget – jeg har lyst til ligesom at beskrive, hvor tåbeligt det er, at vi ikke før har fået gjort det her – kan man faktisk finde et meget interessant tal, nemlig: Når vejen åbner, vil erhvervslivet – alene erhvervslivet – spare 57 mio. kr. om året på transport på den strækning.
Det vil altså sige, at vi hvert eneste år nu og i de sidste mange år spilder og har spildt, har fået erhvervslivet til at spilde, 57 mio. kr. i tabt arbejdsfortjeneste, ved at de har skullet holde i kø, ved at lastbilen ikke har kunnet komme frem.
Det er 57 mio. kr., som erhvervslivet i Sydsjælland har måttet hælde ud, og det har hæmmet deres vækst.
Derfor er det godt, at vi får bevilget pengene til vejen, og det er derfor, at vejen har en så utrolig høj intern rente; det er et utrolig sundt samfundsøkonomisk projekt til mellem 13 og 15 pct.
derfor er det en investering, man skal gøre, for samfundet bliver fattigere, for hver dag der går, hvor vi ikke får gjort det.
Jeg har lyst til allersidst her i min tale at citere Dansk Industri, som er i gang med et mobilitetsoplæg, som jeg står med her, altså et transportpolitisk oplæg, som peger frem mod 2050, og Dansk Industri, som jo netop taler på erhvervslivets vegne, siger helt entydigt, at vi er nødt til at investere i infrastruktur.
Hvis man skal følge Dansk Industris anbefalinger, og det synes jeg da bestemt at man skal tage med i sine overvejelser, er vi nødt til at løfte niveauet, som har været for lavt de senere år, tilbage til det niveau, vi havde under SR-regeringen i 1990'erne, så vi får tryk på de offentlige investeringer.
For det er kun, hvis vi har det, at vi kan få lavet de her helt nødvendige investeringer, som det her bare er ét eksempel på.
Der findes jo nok også andre andre steder i Danmark.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-22:
Jeg er stensikker på, at den får vi fremrykket, for det her er jo – og det er det mange gange med vejprojekter – et spørgsmål om sund fornuft og ikke et spørgsmål om partipolitik, og det mener jeg ikke mit parti plejer at ligge under for.
Det er jo ikke noget, der fordyrer projektet, det er bare et spørgsmål om lidt omkontering.
Så jeg kan i hvert fald love den socialdemokratiske ordfører, at jeg skal gøre, hvad jeg overhovedet kan – hvis der ikke er yderligere spørgsmål – for jeg er ret samarbejdsvillig i den her sag.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-22:
Tak for det.
Jeg vil for ikke at spilde tiden udtrykke mig ganske kort og sige, at Radikale Venstre er meget tilfredse med det her forslag om anlæg af en nordlig omfartsvej ved Næstved.
Alle har været inde på at fortælle om alle de lyksaligheder, det vil medføre, og derfor er der jo ingen grund til at spilde tiden yderligere.
Jeg kan forstå, at tingene haster rigtig meget.
Det kan jeg også forstå på hr. Helge Adam Møller.
Alle de ordførere fra Næstvedområdet, der har været på i den her sag, og som har brugt rigtig, rigtig mange ord på det, får mig til at tænke på, at de måske i de mange år skulle have snakket lidt mindre og handlet lidt mere.
Men det gør vi i andre dele af landet, så der sker somme tider noget der.
Vi handler også her.
Helge Adam Møller (KF), 2011-03-22:
De betragtninger er jeg enig i, og det er jo også derfor, det betyder så meget, hvad jeg også tror at et par af de tidligere ordførere har nævnt, at vi nu går i gang med at lave den VVM-undersøgelse fra, hvor den nye omfartsvej ender, og så ud til motorvejen ved Rønnede, så Næstved som den største by i hele Danmark, der ikke har en direkte motorvej, også får det, inden vi åbner Femern Bælt-forbindelsen om 8-9 år.
Så også det vil vi arbejde for.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-22:
Som forventeligt holdt ordføreren et fantastisk indlæg, og jeg blev meget inspireret af det.
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at det her ikke bare er for Næstveds skyld.
Så jeg vil bare understrege det, som ordføreren så rigtigt sagde, nemlig at det er i alles interesse og ikke bare i Næstved og omegns, og det gør, at det er uhyre vigtigt.
Men tak for en god ordførertale.
Anne Baastrup (SF), 2011-03-22:
Med de ordførere, der er dukket op i dag, tror jeg at man skal være helt stille og sige: Hvor er det dog godt, at vi har fået lavet den her aftale.
For ellers kunne man jo risikere at blive udsat for at få alvorlig skæld ud.
SF støtter naturligvis den grønne aftale om den fremtidige trafik, og vi støtter også, at vi bruger 680 mio. kr. på denne omfartsvej.
Og jeg kan ikke lige se, hvor hr. Karsten Nonbo sådan i første step kan se, hvad der så bliver det næste, hvis man skal tilgodese vælgerne i Næstved og omegn.
Jeg synes, at vi her og nu skal være tilfredse med, at der er indgået den her aftale, og med de planer, der i øvrigt er, virker det jo også, som om det rent faktisk kommer til at glide ind i naturen på den rigtige måde, sådan at vi stadig væk kan fastholde, at Næstved skal være et flot sted at komme hen til.
Til hele den her debat om alle de her veje, som de to foregående talere vil have bygget rundtomkring i landet, vil jeg godt bare minde om, at den grønne trafikaftale altså også handler om tog, den handler også om jernbaner.
Der ved jeg at Socialdemokratiets trafikordfører og også Venstres trafikordfører af og til beklager sig over den manglende togforbindelse mellem Næstved og København.
Så det synes jeg at vi i fællesskab skal gøre til det næste store projekt for Næstved, så vi sørger for, at man kan komme med tog på arbejde i København, hvis det er det, man gerne vil.
Vi støtter det her forslag, og så satser vi på, at vi hurtigt blive færdige.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-22:
Det er jo altid godt, når man bliver rost, også af hr. Karsten Nonbo, og jeg opfatter det mere som en kommentar.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-22:
Jeg vil da kvittere for det fornuftige indlæg, der kom fra hr. Kim Christiansen.
Det bar jo tydeligt præg af, at han er blevet skolet i Næstved, kan jeg høre.
Og jeg takker også, fordi der er opbakning fra Dansk Folkeparti.
Der er jo det ved det, at vi er nødt til at slukke brande.
Vi ville også helst bygge, før det brænder, men problemet er jo, at det ikke er sket endnu.
Det sker nu, så jeg takker, fordi man fra Dansk Folkepartis side er med til at slukke vores brand.
Og det er en ret omfattende, ret stor brand, der er tale om i det område, især når man tænker på, hvor meget benzin der bliver brændt af.
Så jeg syntes bare, jeg ville kvittere og takke for opbakningen fra Dansk Folkeparti.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-22:
Jeg skal først indledningsvis meddele, at jeg ikke kommer fra Næstved – som en af de få ordførere i dag.
Jeg har gået i skole i Næstved, hvis det kan afbøde en lille smule på det.
Men det skal ikke ændre på – jeg er her jo som landspolitiker – at det selvfølgelig også er en glæde for mig, når vi kan være med til at løse et stort trafikalt problem som det, vi løser med anlæg af den nordlige omfartsvej i Næstved.
Der er ingen tvivl om erhvervslivets succes, Næstved Storcenters osv. og hele udviklingen af byen, som altid har været positiv.
Der skulle man måske lige have lagt et par procent tilbage, hver gang man udlejede lidt lokaler dernede eller byggede nyt, i sådan en infrastrukturfond, så havde man nok haft – jeg ved jo, der er et lokalt socialdemokratisk styre i Næstved – vejen for længe siden.
Men nu kommer den så, og det er jo glædeligt, at staten har kunnet bidrage til det her, som i bund og grund er et gammelt amtsprojekt, som blev lidt dyrere, da der blev regnet lidt om på det.
Men det har vi løst, og det er glædeligt.
Men det er korrekt, at den pågældende vejstrækning er meget, meget belastet.
Så kan jeg ikke lade være med som nuværende østjyde lige at sige til hr. Karsten Nonbo, at man kan gøre to ting, når man bygger veje: Man kan brandslukke – og det er det, vi gør i Næstved nu – eller man kan udvikle og flytte trafik.
Og det er jo derfor, man somme tider kigger på måske også at anlægge nogle veje i det vestjyske, således at man kan betjene udkantsområderne lidt bedre.
Så det er en anden måde at lave infrastruktur på end bare at lave brandslukning.
Med disse få, men velvalgte, ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti naturligvis støtter den aftale, vi selv er en del af.
Kim Mortensen (S), 2011-03-23:
Det var jo en nedskæringspakke, der blev gennemført sidste sommer, altså lang tid inden Tyskland og Frankrig i det hele taget kom med deres forslag til det her, en nedskæringspakke, som Enhedslisten i øvrigt sammen med Socialdemokratiet og SF har talt imod, men som alligevel er gennemført af regeringen sammen med Dansk Folkeparti.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Danmark – i øvrigt sammen med en række andre lande, der er ledet af borgerlige regeringer – har gennemført en række besparelser på uddannelse, på dagpenge osv. osv., helt uden den her konkurrenceevnepagt, og at der i den beretning, som jeg ved Enhedslistens ordfører har læst, fordi Enhedslisten har lavet en mindretalsudtalelse til den, jo faktisk står understreget gentagne gange, at Danmark fortsat helt uafhængigt af den her konkurrenceevnepagt selv kan beslutte sin økonomiske politik, herunder finanslovene?
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Men det gør vi ikke.
Jeg kan også godt give hr. Kim Mortensen ret i, at en række af de tiltag, som er nævnt i europagten som tiltag, som man bør være særlig opmærksom på, meget opmærksom på, er tiltag, som allerede er gennemført i en række europæiske lande.
Derfor er det måske også så forunderligt, at det, vi nu tilslutter os, er en konkurrencepagt, hvor de eneste konkrete forslag til, hvad man skal gøre, er at videreføre den politik, som har ført til øget arbejdsløshed i Europa, som har ført til dårligere vilkår for lønmodtagere, og som har ført til større arbejdsløshed.
Det synes jeg alligevel er lidt ærgerligt, og jeg er sådan set præget af en dyb bekymring for, hvordan det skal gå med Socialdemokraterne og SF'erne, når man vil lave om på den økonomiske politik i Danmark og så altså skal op imod det her, som ministeren kalder et idékatalog, men som jo nok alligevel er tænkt som mere end bare ideer.
Kim Mortensen (S), 2011-03-23:
Det må da så alligevel gøre en lille smule indtryk på Enhedslistens ordfører, at Socialdemokratiet og SF nu trods alt efter forhandlinger med regeringen har fået lavet en beretning i Europaudvalget, der understreger, at når vi engang har haft et folketingsvalg, og når der engang kommer en ny regering – som jeg regner med Enhedslisten fortsat vil støtte – har vi så trods alt muligheden for at ændre den økonomiske politik, ændre den økonomiske kurs.
Europagt eller ej, konkurrenceevnepagt eller ej, står det jo her sort på hvidt, at det kan en ny regering gøre.
Det kan nye regeringer også gøre i andre lande, men Enhedslistens ordfører har jo ligesom jeg ikke rigtig indflydelse på, hvad det er for typer regeringer, der er i andre lande.
Derfor er det jo også vigtigt at understrege, at det starter der, hvor vi kan få ændret det politiske flertal.
Men er Enhedslistens ordfører ikke enig i, at det, der står i beretningen, rent faktisk er, at en ny regering med Socialdemokratiet og SF i spidsen kan ændre kurs og ændre den økonomiske politik?
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Nu tillægger jeg jo det, der står i Folketingets beretninger, meget stor betydning.
Det har betydning for os, og det har betydning for ministrene, men jeg er ikke sikker på, at fru Merkel vil tillægge det samme betydning, hvis en kommende statsminister kommer ned og siger: Jamen hvad klager I over?
Vi har skrevet en beretning, hvor der står, at det her har vi lov til.
Jeg må ærligt indrømme, at det har jeg meget lidt tiltro til har den store effekt.
Men jeg kan love hr. Kim Mortensen, at jeg husker alt, hvad Socialdemokraterne og SF'erne nu siger om den enestående frihed, vi har til at føre præcis den økonomiske politik, vi vil, efter valget.
Og jeg forventer da så, at I lever op til det; og gør I det, så støtter vi jer endnu mere, end vi ellers ville gøre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Så vi er helt enige om, at det her stadig er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Og ordføreren bakker i virkeligheden op om LO's og FTF's udtalelser fra i går, hvor de siger, at de egentlig godt kan leve med det, der står i konkurrenceevnepagten, fordi de stadig væk kan forhandle løn i Danmark.
Ordføreren har så sat en fed streg under, at sådan er det faktisk også.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Jeg er glad for, at fru Pia Olsen Dyhr stiller netop det spørgsmål, for pointen er, at selvfølgelig kan det enkelte land selv bestemme, hvordan man vil holde lønstigningerne nede, men betingelsen er bare, at man holder lønstigningerne nede.
Betingelsen er også, at man sørger for, at lønstigningerne i den offentlige sektor er lavere, end de er i den private sektor.
Det er sådan set det, man forpligter sig til og skal finde nogle redskaber til.
Men jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at hvis den danske fagbevægelse bliver ved med at acceptere overenskomster, der er dårlige, så kan de også godt få lov til at forhandle løn i fremtiden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Jeg vil gerne have ordføreren til at forholde sig til en af de myter, der er gået meget rundt i forbindelse med den her diskussion om EU-konkurrenceevnepagten, nemlig at når vi har EU-konkurrenceevnepagten, medfører det, at EU kan bestemme løndannelsen i Danmark; man kan simpelt hen gå ind på arbejdsmarkedet og bestemme lønningerne i Danmark.
Er det korrekt?
I den henseende vil jeg gerne gøre ordføreren opmærksom på, at der står i konkurrenceevnepagten på side 8: »Valget af, hvilke specifikke politiktiltag der er nødvendige for at nå de fælles mål, forbliver det enkelte lands ansvar, ...«.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er meget glad for, at det har været muligt at afholde den her forespørgselsdebat.
Jeg tror, at de fleste af os folketingsmedlemmer har haft ca. 10 dage til at studere den og drøfte den i.
Derfor er det selvfølgelig udtryk for den smidighed, der er i Folketinget, at vi alligevel kan få debatten her i dag, selv om nogle jo har fremført det synspunkt, at det var lidt unødvendigt, fordi det hele jo alligevel blev afgjort i Europaudvalget.
Jeg tror, det er rigtig godt både af hensyn til den almindelige brede samfundsmæssige debat og befolkningens opfattelse af, hvad der sker, at vi kan få denne lidt bredere debat om problemstillingen.
Når vi i Enhedslisten har lagt meget vægt på at få forespørgselsdebatten, er det jo, fordi vi faktisk opfatter det på den måde, at vi med vores tilslutning til europagten er med til at lægge grunden for en egentlig økonomisk regering på EU-plan, som vil betyde meget store indskrænkninger i rammerne for det nationale råderum i de økonomiske politikker, der føres i de enkelte medlemslande, og hermed også i Danmark.
Det er efter vores opfattelse sådan, at hvis vi ser europagten som det, det er beskrevet som, nemlig en overbygning på det såkaldte europæiske semester, hvor rammerne for finansloven skal til forhåndskontrol i EU, de nye ting omkring stabilitets- og vækstpagten, der handler om, at man vil gribe ind med automatiske bøder og naturligvis med særlig hensyntagen til ikkeeurolande med modregning i de indtægter, de her vil få fra EU, som svarer til de tilsvarende bøder til eurolandene, en såkaldt makroøkonomisk overvågning, som jo i virkeligheden handler om alle de vigtige områder i den økonomiske politik, så betyder den her europagt i realitetens verden som overbygning på det, at Danmark nu påtager sig forpligtelser, som i virkeligheden svarer ganske nøje til de forpligtelser, som eurolandene giver.
Det synes vi faktisk er en vigtig og væsentlig ting at få diskuteret her i Folketingssalen, og en ting, som vi ikke synes at man kan beslutte i stilhed, end ikke på et åbent møde i Folketingets Europaudvalg, så jeg ser frem til ministerens besvarelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-03-23:
Tak for det.
Mit spørgsmål går på: Hvorfor det her hastværk?
Engang i, jeg tror, det var starten af sidste uge, forlød det i medierne, at Danmark havde 12 dage til at beslutte sig.
Så skulle vi finde ud af, om vi ville være med i europagten eller vi ikke ville være med i europagten.
Og det betyder jo, hvis man lægger det for dagen, at der egentlig ikke er tid til en synderlig god folkelig debat om det her, som ellers er noget, der godt kunne begrunde en folkelig debat, fordi vi taler om noget, der er knyttet op på euroen, og som er omfattet af noget, der har været folkeafstemning om tilbage i 2000.
Derfor beder jeg bare hr. Jacob Jensen bekræfte, at der ikke er noget som helst i europagten eller i de ting, Danmark er blevet bedt om at tage stilling til, der begrunder, at man nødvendigvis skal træffe en beslutning frem til topmødet her i morgen og i overmorgen.
Er det ikke korrekt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-23:
Altså, nu synes jeg jo ikke ligefrem, at Danmark har været fremme i skoene, når vi ser på, at vi har et hul i statskassen på 80 mia. kr., for det har jo vist sig, at det borgerlige flertal, vi har i Danmark, fører en økonomisk uansvarlig politik.
Men det er sådan set Folketinget og vælgerne, der har valgt de borgerlige partiers ansvar, og ikke EU, der sådan ligesom har påtvunget Folketinget at gøre det.
Jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at det i virkeligheden også vil være gældende i fremtiden, og at det, som statsministeren sagde tidligere i dag i et samråd i Europaudvalget, netop er op til Folketinget at bestemme den økonomiske politik, der skal føres, og det vil sige, at den politik, som oppositionen lægger frem, også kan føres uagtet konkurrenceevnepagten.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-23:
Tak til udenrigsministeren og tak til ordførerne.
Det er jeg slet ikke gået ind på i denne debat; sigtet med denne debat var ikke specielt at diskutere situationen i Libyen, men at brede sigtet ud og se på situationen i Nordafrika og Mellemøsten bredere under overskriften: »Hvad kan Danmark gøre for at støtte reformbevægelserne, bevægelserne hen imod demokrati og udbredelse af menneskerettigheder?«.
Jeg er meget tilfreds med, at et enigt Folketing i dag fastslår, at Danmark skal yde en stærk og effektiv støtte til reformbevægelserne.
Det kan vise sig at være en meget vigtig beslutning, og den kommer til at forpligte.
Vi skal til at nytænke vores forhold til Nordafrika og Mellemøsten i lyset af den seneste tids begivenheder.
Så jeg vil sådan set bare slutte med at sige, at forslaget til vedtagelse i dag jo altså også er meget forpligtende.
Ministeren talte om, at man i ministeriet var i fuld gang med at lave en samlet strategi for, hvorledes vi skal håndtere den nye situation i Nordafrika og Mellemøsten.
Det synes jeg er klogt og rigtigt.
Og Folketingets opgave bliver jo så også at følge op på det; det kan jeg heller ikke forestille mig at ministeren har noget som helst imod.
Vi i Folketinget skal vide at følge op, og ministeren må jo forberede sig på at blive spurgt i Nævnet og i den offentlige debat: Hvad sker der?
Er der nu også politisk vilje bag ordene?
Tages der de rigtige initiativer?
Er der en politisk vilje bag ønsket om en stærk og effektiv støtte til reformbevægelserne?
Det bliver nu Folketingets opgave at følge op på det, og det vil vi vide at gøre ved flere lejligheder, når lejligheden byder sig, og vi vil i øvrigt opsøge disse lejligheder.
Hermed siger jeg tak for en god debat.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Jeg har selvfølgelig meget respekt for de her beretninger, vi skriver i Folketinget.
De har stor effekt på ministre indimellem, men jeg må nok gentage min lidt manglende tiltro til, at man nede i Europa helt ved, hvor alvorligt man skal tage dem.
Jeg vil bare sige til hr. Kim Mortensen, at det, der jo står tilbage her, er, at vi har en europagt, hvor finansministeren gentagne gange har sagt, at de konkrete forslag til, hvad man skal gøre, er et idékatalog.
På trods af det har man gjort sig den umage meget præcist at skrive om nogle af tiltagene, at dem skal der rettes særlig opmærksomhed mod, og andre skal der rettes meget stor opmærksomhed mod.
Tror hr. Kim Mortensen ikke, at det betyder noget?
Tror hr. Kim Mortensen ikke, at der deri ligger et signal om, hvilken politik man skal føre, og i hvilken retning det skal gå, og tror hr. Kim Mortensen ikke, at det kommer til at vanskeliggøre mulighederne for at føre en helt anden økonomisk politik i Danmark efter næste valg i forhold til den politik, regeringen fører i dag?
Kim Mortensen (S), 2011-03-23:
Jeg tror ikke, at jeg afslører nogen hemmelighed for Enhedslistens ordfører, når jeg siger, at der i Danmark ligesom i de fleste andre lande i Europa er borgerlig-liberale regeringer, der ser på den økonomiske politik på en noget anden måde, end vi gør i Socialdemokratiet, eller som jeg også ved man gør i Enhedslisten.
Jeg tror heller ikke, at jeg afslører noget for Enhedslistens ordfører ved at sige, at uanset om Danmark tiltræder denne konkurrenceevnepagt eller ej, så findes den, så er den aftalt mellem de lande, der er med i eurosamarbejdet, og gennemføres af de lande.
Det, vi diskuterer her, er jo ene og alene, om Danmark skal tilslutte sig og dermed være med til at få indflydelse på konkurrenceevnepagten.
Det har Socialdemokratiet sagt at vi synes er en god idé at vi gør.
Vi har så sikret os i en aftale med regeringen, at det fortsat vil være det danske Folketing, der vedtager finanspolitikken og den økonomiske politik.
Det er fortsat arbejdsmarkedets parter, der aftaler løndannelsen og arbejdsvilkårene på det danske arbejdsmarked, og det euroforbehold, som vi indtil videre har i Danmark, står stadig væk uantastet.
Derfor er det også lidt underligt for os, at Enhedslisten, når man læser den her beretning, ikke kan være med til at skrive under på det, når nu den sikkerhed er der i beretningen.
Per Clausen (EL), 2011-03-23:
Tak til hr. Kim Mortensen.
Jeg vil først starte med at spørge hr. Kim Mortensen, om han ikke alligevel synes, det er lidt underligt, at vi har en stor debat om den økonomiske politik, der skal føres i Danmark, og så har vi en europagt, som må opfattes som liggende i naturlig forlængelse af VK-regeringens politik.
Vi har en række tiltag, som er nævnt i europagten, som alle sammen lige så godt kunne være hentet i deres redskabsskuffe, hvorimod vi må lede forgæves efter de ting, som Socialdemokratiet og SF vil gennemføre.
Hvad er forklaringen på, at Socialdemokraterne synes, det er vigtigt, at Danmark kommer med i sådan en pagt?