runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere, for jeg har sådan set samme opfattelse, som jeg går ud fra at et bredt flertal af den danske befolkning har, nemlig at man ikke skal kunne spekulere i at undgå at betale skat.
Det skal store selskaber ikke kunne, og det skal små virksomheder heller ikke kunne.
Men jeg har allerede for et halvt år siden igangsat den undersøgelse netop for at komme et spadestik dybere, og der håber jeg så også at vi kan finde politisk velvilje til at se på, om der er behov for at ændre nogle af de regler, om der er behov for at gøre mere.
Og der kan jeg så allerede sige, at som en del af finanslovaftalen er der nu også blevet oprustet i forhold til store selskaber, sådan at den del, der handler om kontrol med, hvorvidt man betaler det, man skal, i skat, nu bliver oprustet med et tocifret medarbejderantal.
Så jeg synes sådan set, at der er fokus på det her område, men det er klart, at man skal overvåge det meget nøje, for man skal ikke kunne undgå at betale skat til samfundet.
Der er så også andre gode forklaringer på, hvorfor man i en periode måske ikke er i stand til at betale skat, og det synes jeg også er vigtigt at tage med i den diskussion, vi har her.
Tak for det.
I forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at der kan være mange forskellige årsager til, at man ikke betaler skat.
Det behøver der jo ikke nødvendigvis være noget negativt i.
Mange virksomheder investerer heldigvis også mange penge, hvilket er med til at skabe mange arbejdspladser og dermed også er med til at udvikle det danske samfund, og det tror jeg bestemt er en af årsagerne.
Men jeg kan ikke give det endegyldige svar.
Derfor synes jeg også, at hr. Frank Aaen skulle være glad for, at der nu kommer en meget gennemgribende analyse, der ser på, hvad det er for faktorer, der ligger bag det her.
Jeg må jo være den første til at sige, at alle skal betale den skat, de skal.
Det tror jeg også hr. Frank Aaen kender mig godt nok til at vide.
For jeg har gennem hele mit virke som skatteminister haft fokus på, at den lille håndværker skal betale det, vedkommende nu engang skal, ligesom det store multinationale selskab skal.
Derudover glemmer hr. Frank Aaen at glæde sig over noget af det, der er sket inden for de seneste år, nemlig en stor opjustering i forhold til transfer pricing, som er med til at gøre, at SKAT har gjort en meget stor indsats for at opjustere det skattepligtige beløb, endda med et tocifret milliardbeløb.
Så det er ikke rigtigt, at der ikke sker noget.
Men det er klart, at der er behov for at analysere det her mere.
Det har jeg også allerede sagt, så det er sådan set i bund og grund en åben dør, der bliver løbet ind.
Så kan jeg blot for referatets skyld sige, at jeg hverken kan eller vil kommentere bestemte selskaber, og det ved hr. Frank Aaen jo også godt ikke er muligt her i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Jo tak.
Det håber jeg da at vi når frem til.
Jeg fik jo et svar fra skatteministeren på et spørgsmål, jeg havde stillet, om, hvordan det går med de store selskabers skattebetaling i Danmark.
For det havde vi også oppe for nogle år siden, og jeg syntes, at det var en god idé at følge op på det og se, om det var blevet bedre.
Det viser sig jo, at virksomheder som A.P. Møller, Carlsberg, Danisco, Vestas, De Samvirkende Vognmænd, F L Schmidt, NKT og Rederiet Norden – altså en hel håndfuld, næsten to håndfulde af landets største allerstørste virksomheder – i 2009 betalte 300 mio. kr. i skat, altså ikke hver især, men dem alle sammen tilsammen.
Sådan var det i 2005, i 2006, i 2007, i 2008 og altså nu i 2009.
Ja, det er lige med den ene undtagelse, at de i 2008 kun betalte 200 mio. kr. De andre år var det 300 mio. kr. tilsammen.
Er det ikke overraskende, at så store selskaber, som altså virkelig tegner dansk erhvervsliv, stort set slipper for at betale skat i Danmark?
Det er jo store selskaber, som ikke på nogen måde holder sig tilbage for i øvrigt at stille krav til det danske samfund.
Forleden dag så jeg A.P. Møllers topchef, Nils Smedegaard Andersen, som slog ud med armene og sagde, at det offentlige Danmark uden videre kunne rundbarberes for 5-10 pct. af alle udgifter.
Det er altså 30-60 mia. kr., der lige skal skæres væk.
Dér er der ikke nogen smalle steder med hensyn til at blande sig og sige, hvordan tingene efter deres opfattelse skal være.
Men når det drejer sig om at bidrage til fællesskabet, at bidrage til den danske velfærd ved at betale skat, så er viljen altså meget lille.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Jeg har altid meget stor respekt for hr. Frank Aaen, forstået på den måde, at hr. Frank Aaen er god til at starte politiske forhandlinger, nogle gange på ikke så fornuftige tidspunkter.
Uanset hvor dejligt det er at stå i Folketingssalen, så kommer vi ikke til at forhandle det, som jeg kommer til at fremlægge i starten af det nye år, her.
Det kommer til at foregå i et lokale, ikke i Folketingssalen.
Den slags tror jeg ikke Folketingssalen er så godt indrettet til.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-12-08:
Jeg vil gerne understrege, at det ligger regeringen meget på sinde at hjælpe de områder, der rammes af større virksomhedslukninger, men en indsats skal stå på to ben.
Det skal på den ene side være en beskæftigelsesmæssig indsats, som fokuserer på jobsøgning og opkvalificering af de varslede medarbejdere, på den anden side skal der være en erhvervsrettet indsats, som skal bidrage til at skabe varige, nye arbejdspladser og erhvervsaktivitet.
På den måde hjælper vi altså effektfuldt både den enkelte med dennes ledighed og lokalområdet, som skal omstille sig til nye vækstmuligheder.
For så vidt angår beskæftigelsesindsatsen, etableres der med varslingspuljen en lokalt forankret indsats, som skal sikre en omfattende, hurtig, sammenhængende indsats for de berørte medarbejdere.
Fra marts i år er der også oprettet en supplerende varslingspulje til fyringsvarslede, som har korte opsigelsesperioder, så de kan få kurser og opkvalificering ud over opsigelsesperioden.
Her har vi så forbedret de lediges muligheder for at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Med hensyn til Nordfyn har Økonomi- og Erhvervsministeriet sammen med Odense og Kerteminde kommuner og vækstforum for Syddanmark bidraget til udarbejdelsen af en vækstplan.
Derudover har de særlig hårdt ramte områder mulighed for at søge midler fra EU's globaliseringsfond.
Den konkrete ansøgning fra Lindø er desværre først indsendt til Kommissionen fra lokal side den 6. oktober 2010, men Kommissionen er godt i gang med at behandle den.
Ansøgeren – og det er i det her tilfælde Odense Kommune og Jobcenter Odense – kan godt selv træffe beslutning om at gå i gang med den supplerende indsats, som de vil gennemføre allerede nu.
Det skyldes, at ansøgere til Globaliseringsfonden kan opnå finansiering af udgifter fra den dag, hvor der er påbegyndt aktiviteter over for de ledige, der er omfattet af ansøgningen.
Det er de enkelte kommunerne, der skal træffe en beslutning herom, og det er altså også de enkelte kommuner, der udformer ansøgningerne og bærer ansvaret for, at ansøgningerne ligger inden for fondens rammer og dermed kan godkendes.
Hvis der er kommuner, der af likviditetsmæssige årsager ikke kan igangsætte indsatsen før godkendelsen i EU, ved jeg, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet gerne vil være med til at se på eventuelle løsningsmuligheder.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-08:
Der ville det jo være naturligt, at regeringen går ind.
Det handler om, at man kan gå ind, og så kan man pege de der enkelte mennesker ud og sige: Nu har du inden for de næste 2 år x antal kroner til at efteruddanne og videreuddanne dig for.
Det er jo derfor, at det er så fortvivlende, at regeringen ikke benytter sig af alle de muligheder, der er.
Vi ved jo, at der kommer penge fra EU.
Vi ved, at kommunerne ikke har muligheden for at gå ind individuelt med cpr-nummer og give det her tilskud.
Så derfor er jeg dybt, dybt skuffet over, at regeringen har lovet guld og grønne skove til Lindø-arbejderne og til Vestas-arbejderne, og hvad sker der?
De bliver arbejdsløse.
Og samtidig løber de jo ind i en dagpengeperiode, der er begrænset.
I stedet for kunne man have sagt, at om 2 år, fra 6. oktober, kunne de have fået en rigtig god uddannelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-12-08:
Det er direkte i modstrid med sandheden.
Det er direkte i modstrid med sandheden, og der bliver fortalt løgnagtigheder fra talerstolen, og det er jo godt, at det bliver dokumenteret.
Det er direkte usandt, hvad der bliver sagt.
Regeringen har gjort en kolossal indsats.
Vi har sat en skærpet beskæftigelsesindsats i gang på Lindø, vi har bevilget penge også fra Fornyelsesfonden til LORC, og der har været en tæt dialog også med de lokale partnere om det her.
Det er derfor, jeg bliver nødt til at reagere, som jeg gør, fordi regeringen har prioriteret det her benhårdt og grebet ind fra allerførste dag, da man gik ind, også med varslingsspenge fra Beskæftigelsesministeriet side.
Men det her handler jo om principper.
Hvis en kommune går ind og søger nogle penge, så må man jo stå inde for den ansøgning, man laver.
Vi hjælper alt det, vi kan.
Aldrig nogen sinde har der været en regering, som hjælper de udsatte områder så meget, som vi gør, for vi prioriterer at hjælpe til omstillingsparathed.
Det er en benhård prioritering.
Vi prioriterer det med penge, vi prioriterer det med mandskab.
Derfor bliver der også hjulpet rigtig mange mennesker på Nordfyn.
Så det har høj prioritet for os.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-08:
Ministeren ved eller burde vide, at det her er cpr-registrerede tilskud til enkelte medarbejdere.
Derfor ved ministeren jo også, at der kan opstå problemer.
Det har vi set i Sønderjylland, det har vi set i Nordjylland.
Mange af de penge, som man i virkeligheden havde 99 pct. sikkerhed for at kunne få, blev ikke udløst, fordi de pågældende medarbejdere var af en sådan karakter, at de hurtigt kunne gå videre. Det vil sige, at den mulighed for at opkvalificere de veluddannede og velfungerende medarbejdere fra Lindø mister vi.
De glider ud andre steder, i stedet for at man bruger den her ekstraordinært gode mulighed for at støtte og hjælpe de gode, velkvalificerede metalarbejdere, så de kan komme videre.
Det, jeg kan se nu, er, at vi har en regering, der sidder på sine hænder, og som end ikke selv har taget initiativ til at snakke med Kerteminde Kommune, før fagbevægelsen kom i sidste uge.
Jeg synes simpelt hen bare ikke, at det er værdigt, at vi har en regering, der kan se, at Lindø mister arbejdspladser, Vestas mister arbejdspladser.
Og hvad gør regeringen?
Nada, intet.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-12-08:
Man kan jo være dybt, dybt skuffet over, at spørgere ikke sætter sig ind i tingene, før de spørger om dem.
Regeringen har gjort en kolossal indsats på Fyn, en kolossal indsats på beskæftigelsesområdet og på varslingsområdet.
For så vidt angår indsatsen på Lindø, har Beskæftigelsesministeriet oplyst, at det regionale beskæftigelsesråd i Them har bevilget 5,9 mio. kr. fra varslingspuljen til Jobcenter Odense.
Fra den supplerende varslingspulje er der desuden bevilget 15,6 mio. kr., hvoraf størstedelen er gået til Jobcenter Odense og Kerteminde.
Det er så også sådan – og det er derfor, at man, før man stiller et spørgsmål, selvfølgelig lige skal undersøge, hvad det handler om – at det er kommuner, der søger om penge fra EU's globaliseringsfond.
Det kan og må ikke være staten.
Det er kommuner, der søger om penge, og det er kommuner, der selvfølgelig må stå inde for den ansøgning, og så kan staten jo ikke gå ind og finansiere det, for vi ved jo ikke, hvad der ligger inden for den ramme.
I det her tilfælde handler det om Odense Kommune, og det handler om Kerteminde Kommune.
Odense Kommune er i deres allerbedste ret til at gå ind og finansiere det, og hvis de tror, de får pengene fra Globaliseringsfonden – og det kan de jo med god ret tro, når nu de har fået det i Sønderjylland og Nordjylland – kan de roligt gå ind og finansiere det, og Odense Kommune har likviditet til at gøre det.
Når det handler om Kerteminde Kommune, siger jeg, at vi har været i dialog med Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og de vil godt drøfte det med Kerteminde Kommune, hvis de har likviditetsmæssige problemer.
Men Odense kommune har rigelig likviditet til selv at gå ind og lægge ud, hvis de vil det.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-08:
Jeg er dybt, dybt skuffet over, at regeringen for et års tid siden var på Lindø, hvor den lovede guld og grønne skove, og intet er sket.
Det drejer sig om i størrelsesordenen 10 mio. kr., som man skal låne til de pågældende kommuner.
Hvad har ministeren konkret gjort for at sikre, at Odense Jobcenter og Kerteminde og Odense kommuner har pengene?
Har ministeren overhovedet intet foretaget sig andet end at sidde på sine hænder?
Det her drejer sig om 800 mennesker, der har brug for her og nu at få en god opkvalificering, en god efter- og videreuddannelse, således at de med de ressourcer, de allerede har, kan gå videre til noget andet arbejde.
Vi ved jo, at man i Nordjylland og i Sønderjylland har haft problemet i 2 år, før man fik pengene.
Derfor er jeg dybt, dybt skuffet over, at ministeren overhovedet intet svar har andet end det her.
Jeg havde faktisk forventet mig noget andet.
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Jeg har selvfølgelig ikke noget imod at forhandle ovre på ministerens kontor, eller hvor der nu er et godt sted at forhandle, og hvor jeg kan få en økologisk sodavand, sådan som jeg fik, da jeg sidst var ovre hos ministeren.
Det er helt i orden.
Men jeg tror ikke, at den slags sager her tager skade af at blive diskuteret offentligt, tværtimod.
Jeg tror i virkeligheden, at det forløb, vi nu ser, hvor der er kommet meget mere fokus på og debat om de store selskaber – om det så er multinationale selskaber med et udenlandsk moderselskab eller er multinationale selskaber med et dansk moderselskab – er sat i gang, ved at der er kommet tryk på den offentlige diskussion.
Ellers er jeg bange for, at de slipper for nemt.
Derfor synes jeg ikke, at ministeren skal holde sig tilbage.
Man skal selvfølgelig ikke komme med flere indrømmelser, end man har lyst til, men så vidt jeg kan forstå på ministeren, har vi her et område, hvor vi er nogenlunde enige om, at vi skal sørge for, at folk betaler den skat, de skal betale, og hvis reglerne er for dårlige, skal de laves om.
Det kan man jo sagtens diskutere i fuld offentlighed og oven i købet med stor fordel ved at få nogle gode ideer fra revisorer rundtomkring, som har stor indsigt i, hvordan man undgår at betale skat.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-08:
Vil ministeren oplyse, hvordan staten kan være behjælpelig med at udlåne et beløb, som kan dække perioden, frem til EU-midlerne fra Globaliseringsfonden kan udbetales til omskoling, efteruddannelse m.v. til fyrede Lindø-medarbejdere, der er ramt af massefyringer?
Skriftlig begrundelse
Den 6. oktober 2010 indsendte Danmark ansøgning til EU's Globaliseringsfond med anmodning om støtte til omskoling, efteruddannelse og iværksætterstøtte til foreløbig godt 800 Lindø-medarbejdere, der er blevet ledige som følge af beslutningen om at lukke Odense Staalskibsværft.
Ansøgningen forventes godkendt i EU-systemet, men ifølge EU's egne oplysninger tager det 28 uger fra ansøgningens indsendelsesdato til fondsmidlernes udbetalingsdato.
Det drejer sig om ca. 96 mio. kr. og svarer til 65 pct. af det totale beløb, der opereres med.
Opgaven med at hjælpe alle disse mennesker forestås af Jobcenter Odense på de involverede parters vegne.
For at kunne påbegynde indsatsen er det imidlertid nødvendigt, at der ydes enten et kortfristet lån eller et udlæg fra statens side, således at indsatsen ikke skal afvente EU-midlernes udbetaling.
I samme øjeblik EU-pengene udbetales, kan staten få sine penge retur.
Det samlede budget for indsatsen, der løber i 24 måneder fra nu, er på 146,2 mio. kr.
Indsatsen kan dog først starte, når der er givet tilsagn om bevilling fra EU.
Selve administrationen af de ekstraordinære indsatser er bekostelig, derfor har Region Syddanmark bevilget 1,6 mio. kr. til arbejdet, ligesom Odense og Kerteminde kommuner har bevilget henholdsvis 1 mio. og 600.000 kr.
Pengene fra EU tilgår Jobcenter Odense, som skal sikre, at penge anvendes efter forskrifterne.
Det er således Odense Kommune, som får det endelige ansvar for, at den ekstraordinære indsats afvikles.
De enkelte aktiviteter iværksættes som tilkøb efter udbud.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Der er ikke noget så godt for en skatteminister som hjælp fra offentligheden.
Det er noget af det bedste, der findes.
Man kan lytte til det, der bliver sagt, og det gør jeg også, men vi kommer ikke til at eksekvere det i Folketingssalen.
Der tror jeg at vi må vente lidt, men tak for indsparkene.
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Det er i hvert fald en god start at have økologiske sodavand på bordet, så meget kan jeg sige, og så må vi se, hvad vi når frem til.
Når det interesserer mig, hvordan debatten forløber, er det også, fordi jeg har arbejdet med den her problemstilling i Folketinget en del år.
Oh skræk og rædsel – der blev sat en kampagne i gang på forsiden af Børsen og i alle mulige andre aviser om, at hvis det skete, ville A.P. Møller udflage alle sine skibe.
Og vupti, så var den helt elementære lov om, at arvinger til et så kæmpestort selskab selvfølgelig skal betale arveafgift, væk.
Her tilbage i 2007 var det et indgreb over for kapitalfonde, som altså også ville komme til at ramme danske kapitalfonde og de store selskaber, jeg lige har nævnt, for de brugte de samme regler, som kapitalfonde bruger, hvor der blev lagt op til, at de skulle betale skat – jeg husker stadig Venstres ordfører, som virkelig førte sig frem – og vupti, var den regel også væk.
Jeg står her sådan set bare for at hjælpe skatteministeren.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Det er bestemt ikke for at forhindre ytringsfriheden i at blomstre i Folketingssalen.
Men jeg noterede mig jo også, at det, som hr. Frank Aaen spørger om, nemlig land for land-afrapportering i forhold til skat og fradrag, er noget, som vi har diskuteret før, og at det med garanti også er noget, som vi kommer tilbage til at diskutere.
Men det her er ikke en øvelse i at undgå at diskutere det i et politisk rum.
Hr. Frank Aaen ville måske gerne nå frem til, at det var for at undgå at komme til det politisk svære, men det er det bestemt ikke, for der er højst sandsynligt brug for at gøre nogle ting.
Det er sådan set også det, jeg selv skriver i handlingsplanen.
Men jeg synes, at man skal tage det i den rigtige rækkefølge.
Så der er nok også plads til, at der kan serveres en økologisk sodavand mere til hr. Frank Aaen.
Det vil jeg ikke udelukke – om det så ender med et godt resultat, må tiden vise.
Jeg vil gerne starte med at sige, at fra starten af mit virke som skatteminister har jeg jo haft meget fokus på store selskabers skattebetaling eller mangel på samme.
Det gælder store danske selskaber og for den sags skyld også udenlandske multinationale selskaber.
Det er også vigtigt at sige, at regeringen løbende har strammet reglerne.
Men der kan være behov for yderligere justeringer, og det stiller jeg mig selvfølgelig også villig til at diskutere.
Vi ved ikke præcis, hvad der, om jeg så må sige, er de bagvedliggende faktorer for, at der er selskaber, som har underskud og endda også vedvarende underskud.
Det kan der som bekendt være forskellige årsager til, og det har jeg så også tænkt mig at få belyst.
Heldigvis offentliggjorde jeg jo en handlingsplan for beskatning af multinationale selskaber i juli måned, hvoraf en del af det, der blev offentliggjort, var en igangsættelse af en compliance-undersøgelse, som skulle give os et bedre overblik over kilderne til, at underskud opstår.
Den her compliance-undersøgelse dækker også danske selskaber med underskud.
Derudover lægger handlingsplanen op til en lang række andre initiativer.
Men hvorom alting er, forventer jeg, at jeg i starten af det nye år har compliance-undersøgelsen klar, således at vi fra politisk side kan diskutere, om der er behov for justeringer af selskabernes skattebetaling.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-08:
Tak for sangen og historikken.
Jeg vil da også gerne takke for, at socialministeren i det hele taget dukker op og svarer på et spørgsmål, der også relaterer sig lidt til andre ministerier.
Det skal ministeren bestemt ikke have utak for.
Men grunden til, at jeg gerne diskuterer det her, er jo også, at fordi vi nu har en socialminister i dette land, så synes jeg, at der er lidt i det her, og at der jo er mange forskellige ting i det her.
Kommunerne bliver jo kun DUT’et for de 104 ture, så det er jo derfor, at jeg kalder det et loft.
Der er en begrænsning her.
Nu kender jeg jo Birthe Knudsen fra det nordjyske, som er ramt af det her, og det eneste, hun faktisk har behov for for at klare sig, er, at hun kommer til fyssen, som hun siger.
Og det er faktisk også det eneste, hun bruger taxakørslen til.
Og når de 104 ture er brugt op, har man jo så det her system med fleksture, og der bliver man ikke hentet ved døren.
Der skal man ud at sidde ved kantstenen, som jeg har formuleret det i spørgsmålet, i al slags vejr.
Det er jo lidt underligt, at man, når det drejer sig om de 104 ture, kan blive hentet ved entredøren, og for den resterende dels vedkommende skal man selv sørge for at komme ud til kantsten, og man ved ikke, hvornår taxaen kommer.
Det er der sikkert flere myndigheder der er inde over, men det er jo sådan, virkelighedens verden er for den ældre, der er kørestolsbruger, og som ikke har andre muligheder.
Der er der de to forskellige systemer.
Man kan selvfølgelig sige, at man så må bruge fleksturene om sommeren, hvor der er godt vejr, og så tage de strenge vinterture inden nytår.
Der er sikkert masser af muligheder, men det er bare lidt underligt.
Derfor vil jeg godt høre socialministeren, og hun er enig i, at der kan ændres på det her, fordi de 104 ture jo er et tal, man er blevet enige om, og så tager man den derfra.
Så vil ministeren være med til at ændre det, altså give et pålæg til kommunerne om eventuelt at sørge for, at borgerne er ligestillet i forhold til det niveau, man nu bliver enige om de har behov for, altså f.eks. at komme til fysioterapi?
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Hvorfor kan store danske selskaber år efter år stort set slippe for at betale skat?
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-08:
Nu kan jeg berolige spørgeren med at sige, at jeg udmærket godt kender Palle Adamsen, og vi har et glimrende samarbejde om, hvordan vi kan få løst nogle af de problemstillinger, der er i de udsatte boligområder.
Det er et glimrende samarbejde, som vi har haft stor glæde af i forbindelse med de forhandlinger, som begyndte her i efteråret, og den aftale, vi så har indgået på boligområdet.
Med hensyn til det, der er sagt, synes jeg stadig væk, det er rigtig, rigtig ærgerligt, hvis det er det, der står til troende, for vi har faktisk gennemført rigtig mange initiativer, som skal gå ind og styrke mulighederne for, at man bedre kan styre beboersammensætningen ude i kommunerne og boligorganisationerne.
Vi har sådan set været inde at tilføje ekstra værktøjer til den her redskabskasse, og jeg har hørt fra mange boligorganisationer, at de har været glade for de muligheder, de har haft førhen.
Så jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, hvis der er kritik af dem, men jeg mener faktisk – jeg kender Palle Adamsen – at man også er rigtig glad for den aftale, som faktisk er blevet indgået.