runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Altså, har man ikke ret til asyl i Danmark, skal man rejse hjem – længere er den ikke, og det er også en politik, som den her regering står for.
Derfor er det også meget tilfredsstillende, at det lykkedes Rigspolitiet at udsende så mange afviste asylansøgere sidste år.
Det er det største antal udsendte i mange år, og det dækker bl.a. over, at vi i 2013 har sat effektivt og konsekvent ind i forhold til en hurtig sagsbehandling og en effektiv udsendelse.
Og derfor undrer det mig, at hr. Martin Geertsen i sin ordførertale postulerer, at der i den her regerings tid er sket en tredobling.
Sandheden er jo, at der allerede i VKO-tiden skete en voldsom stigning, man behøver jo bare at kigge ud ad vinduet for at kunne se brændpunkterne i verden – det være sig Irak, Afghanistan og nu også Syrien.
Og det er jo også det, der er årsagen til, at der er mange asylansøgere, der banker på vores dør.
Martin Geertsen (V), 2014-03-28:
Eller også er der en anden forklaring på det, og lad mig bare give et eksempel på, hvad den forklaring kunne være.
Det er jo, at man, for så vidt angår overførselsindkomster, har gjort det mere attraktivt at søge mod de danske grænser.
Jeg er helt overbevist om, at sådan noget spreder sig ude i verden, altså at man kan blive begunstiget ved at prøve at søge asyl i Danmark.
Det tror jeg måske i virkeligheden er en mindst lige så god forklaring på det som det, den socialdemokratiske ordfører her giver udtryk for.
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Det indikerer jo ikke på nogen måde, at det sådan er vores velfærdsydelser de her flygtninge går efter.
Martin Geertsen (V), 2014-03-28:
Som jeg sagde i min ordførertale indledningsvis, skal vi hjælpe folk, der har hjælp behov, og jeg vil gerne medgive, at Syrien kan være noget af forklaringen på antallet af asylansøgere, altså folk, der søger mod de danske grænser.
Men det er ikke hele forklaringen.
Jeg tror, at noget af forklaringen ligger i, at regeringen jo har lempet i forhold til bl.a. overførselsindkomster, således at det er noget mere attraktivt at være asylsøgende i Danmark og få ophold og asyl i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Det kommer jo desværre ikke som den store overraskelse, men jeg vil godt anholde det her med, at det – som det flere gange har været nævnt – ville være et unødvendigt ressourcespild, at man skulle gå ind og vurdere de her sager i større omfang, end man gør i dag.
Altså, hvis vi kigger på de beregninger, hvor man går ind og ser på, hvad ikkevestlig indvandring koster det danske samfund, så kan vi se, at det jo er meget, meget store milliardbeløb, og hvis man bare kunne reducere det beløb en lille smule, er der sådan set penge at hente for det danske samfund.
Det er jo fuldstændig klart, at hvis man i højere grad går ind og kigger på, om der rent faktisk stadig væk er grundlag for, at en person må være i Danmark – og på den måde sender det signal, at hvis nogen kommer til Danmark og får en opholdstilladelse på asylområdet, så er den ikke af permanent, men af midlertidig karakter – så vil det jo også betyde, at der er færre, der vil komme til Danmark og søge om at få asyl, fordi der i menneskesmuglerkredse osv. jo er kendskab til, hvordan reglerne er indrettet i de forskellige lande, hvor der gives asyl.
Så jeg vil vove den påstand, at der deri jo ligger en ret voldsom og stor besparelse for det danske samfund.
Så det er, hvad det er – der bliver vi nok ikke enige.
Men jeg vil høre, om ikke ordføreren kan se, at der er noget problematisk ved, at man som udgangspunkt giver opholdstilladelse i f.eks. 5 år.
For det gør jo, at folk når at etablere sig i Danmark, og jo mere etableret man er i Danmark, jo vanskeligere vil det selvfølgelig også være at inddrage en opholdstilladelse – også selv om man vurderer, at forholdene i hjemlandene berettiger til det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-03-28:
Mange tak, formand.
Vi har her med beslutningsforslag at gøre, som handler om grænsehindringer inden for rigsfællesskabets grænser og om fri bevægelighed, vækst og beskæftigelse inden for rigsfællesskabet.
Jeg vil med det samme slå fast, at Socialdemokraterne støtter det her gode beslutningsforslag, som er fremsat af alle fire folketingsmedlemmer fra Færøerne og Grønland, og som er, ja, et historisk beslutningsforslag, fordi det vist er første gang, alle fire nordatlantiske folketingsmedlemmer i fællesskab fremsætter et beslutningsforslag.
Beslutningsforslaget her lægger op til en systematisk undersøgelse og en indsats mod grænsehindringer, og beslutningsforslaget lægger op til, at det skal ske inden udgangen af dette folketingsår, dvs. inden sommerferien nu her i 2014.
Som ministeren allerede har redegjort for, er der allerede et tæt samarbejde, og man er rent faktisk i gang med at afklare, hvad der måtte være af grænsehindringer mellem de tre partnere i rigsfællesskabet.
Det er et arbejde, som vil resultere i og skal resultere i konkrete tiltag i forhold til at få fjernet de grænsehindringer, der måtte være, i et forsøg på også at fremme mobiliteten inden for rigsfællesskabet.
Det er et fælles mål for Grønland, Færøerne og Danmark, at det her skal ordnes, og at der skal kigge nøje på det.
Socialdemokraternes holdning er, at vi i den her sammenhæng ikke skal have noget hastværk.
Vi skal gøre arbejdet ordentligt, og jeg håber på, at vi også vil kunne få en politisk drøftelse af muligheden for at trække tiden lidt, hvis det er det, der er behov for.
Vi håber på gode og udviklingsfremmende regelændringer til gavn for rigsfællesskabet som helhed – et fællesskab, som vi socialdemokrater synes er meget unikt, et fællesskab, som vi i Socialdemokraterne ønsker at værne om, smidiggøre og videreudvikle.
Troels Ravn (S), 2014-03-28:
Vedrørende de 5 år kontra de 2 år synes jeg bare, det er vigtigt at sige helt klart og tydeligt til ordføreren, at en tilpasning allerede sker i dag, hvis grundlaget ændrer sig.
Altså, asyl og humanitært ophold i Danmark er i udgangspunktet tidsbegrænset, og hvis grundlaget for opholdet ændrer sig, skal flygtningen rejse hjem.
Regeringen tager altså de her konventioner, Danmark er en del af, meget alvorligt.
Derfor modtager vi også de asylansøgere, FN pålægger os, og vores asylsystem er altså indrettet sådan, at personer, der har et beskyttelsesbehov, og som har krav på at få deres asylansøgning behandlet i Danmark, vil kunne få asyl.
Har man ikke behov for beskyttelse, skal man rejse hjem, ligesom man rejser hjem, hvis grundlaget ændrer sig undervejs.
Christian Friis Bach (RV), 2014-03-28:
Tak for det.
Og jeg vil også godt takke de fire forslagsstillere, folketingsmedlemmerne fra Færøerne og Grønland, for det her gode forslag.
Vi skal have et stærkt rigsfællesskab og et rigsfællesskab, hvor vi er sammen, hvor vi mødes, handler med hinanden, arbejder sammen.
Og vi skal gøre alt, hvad vi kan dér, for at prøve at fjerne de hindringer, der er inden for rigsfællesskabets grænser, for at sikre den frie bevægelighed, for at sikre vækst og beskæftigelse.
Der er sat gang i en bred kortlægning, hvor regeringen ser på alle områder, alle hindringer inden for rigsfællesskabet grænser, både inden for rigsfællesskabet og også inden for de nordiske grænser.
Så hurtigt som muligt skal vi sætte gang i nye initiativer for at fjerne hindringerne, hvis analysen viser, at der er behov for det.
Det skal vi samarbejde om, og det skal vi love hinanden.
Og på den baggrund kan jeg meddele, at Det Radikale Venstre også støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Altså, i næste uge skal vi jo behandle forslaget om kønsopdelte lønstatistikker.
Det var også noget, Venstre satte i gang dengang, nemlig at når man var en virksomhed med over 35 medarbejdere, kunne virksomheden gå ind og lave kønsopdelte statistikker.
For os er det afgørende, at man har friheden til selv at vælge, hvilket erhverv man vil have, og hvilken uddannelse man gerne vil tage.
Der er et kønsopdelt arbejdsmarked i Danmark, ja, og vi synes også, at man skal lægge hele paletten frem for både piger og drenge med, hvilke erhvervsmuligheder de har, hvilke uddannelsesmuligheder de har, men vi vil jo ikke tvinge nogen til at tage en bestemt uddannelse, og vi vil ikke tvinge folk til at gå ind på nogle bestemte områder, fordi det ser bedre ud.
Nej, vi går ind for, at de har friheden til selv at vælge, hvilken uddannelse de vil tage.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Tusind tak.
Jeg kan forstå på Socialdemokraternes ordfører, at det største ligestillingsproblem, som vi skal bruge tiden på, er Bella Sky, og Venstres ordfører mener, at det er det internationale samarbejde, og at det er kvinder, som bliver udsat for social kontrol, som er det allerallervigtigste lige nu.
Det er ikke, fordi jeg ikke er enig.
Nu talte ordføreren selv om de der kønsopdelte statistikker.
Mig bekendt gjorde »VKO-regeringen« det, at de forringede loven ved at sætte antallet højere op – så det var vel ikke en forbedring, man lavede?
Er ligeløn et problem?
Er manglende kvinder i toppen et problem?
Er mænd, der ikke tager barsel, et problem?
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Venstre synes det er et problem eller ikke er et problem.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Mange tak.
Jeg skal med glæde referere det, jeg sagde i min ordførertale, for fru Özlem Sara Cekic, som åbenbart ikke har lyttet.
For jeg synes, at jeg påpegede, og jeg sagde også i mit tidligere svar, at det her er en prioritering.
Jeg har herfra meddelt, hvad vi i Venstre ser som det største ligestillingsproblem, og det er, at der er nogle mennesker, der ikke har den samme frihed, som rigtig mange i Danmark har.
Vi under alle den samme frihed til at bestemme over eget liv og egen krop og tage de beslutninger, der ellers er relevante for et menneske livet igennem.
Det synes vi er ret alvorligt.
Derefter kan jeg jo sige, som jeg sagde tidligere: Hvis man kigger redegørelsen igennem og vælger at se den sammen med redegørelsen for 3 år siden, er det mere eller mindre de samme ting, der bliver påpeget.
Det er rigtigt, at vi ikke har vanvittig mange kvinder i bestyrelser.
Vi vil gerne have flere kvinder i bestyrelser.
Det ser Venstre gerne, og derfor satte vi også nogle tiltag i gang.
Vi ser gerne flere fædre tage barsel, derfor har vi også en meget fleksibel barselsordning.
Det er ikke, fordi vi ikke synes, at de ting er relevante eller vigtige for en øget ligestilling, men vi prioriterer, og når fru Özlem Sara Cekic spørger, hvad der er vigtigst, så mener vi, at frihed, ultimativ frihed til den enkelte til at bestemme over eget liv, er det vigtigste.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Det var jo min kommentar til den socialdemokratiske ordfører.
I forhold til selve ligestillingsdebatten synes jeg tit, at når man hører Venstre, hører man jo, at det, regeringen gør, eller det, regeringen ikke gør, er rigtig godt, og samtidig mener man jo grundlæggende, at det ikke er de største problemer, man gerne vil løse fra Christiansborgs side.
Man snakker godt nok meget om frihed, men hvad man så vil gøre for at sikre friheden, har jeg indtil videre ikke hørt Venstre komme med nogen bud på.
Derfor er mit spørgsmål en gang til: Hvad er Venstres ligestillingsdagsorden?
Hvad er det, Venstre arbejder for i Danmark?
Vi er enige om social kontrol, vi er enige om det internationale samarbejde, men hvad er det for en dagsorden Venstre vil sætte i forhold til ligeløn, i forhold til barsel?
Hvad er det, Venstre vil gøre konkret, for at fremskynde en reel ligestilling?
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Det kan jeg svare meget kort på.
Modsat SF vil vi ikke tvinge nogen.
Vi vil hverken tvinge virksomhederne til at ansætte nogen bestemte personer eller tvinge familierne til at fordele deres barsel på en bestemt måde.
Vi vil ikke kriminalisere kunderne, når det handler om sex.
Så modsat SF går vi ikke ind for tvang.
Vi går ind for mere viden, og vi går ind for at sætte nogle tiltag i gang.
Jeg nævnte bl.a. reelle redskaber og initiativer, der kan få indvandrerkvinder i arbejde.
Vi havde 225-timersreglen, som den siddende regering valgte at afskaffe.
Det var faktisk et reelt redskab, som man kunne bruge til at få indvandrerkvinder i arbejde.
Ja, men vi mener også, at der er mange årsager, og at man skal adressere det rigtigt.
Prostitution er for Venstre ikke lig med trafficking.
Der er nogle prostituerede, hvorom vi er nødt til at sige, at det er et socialt problem, og at det er det, der kommer før prostitutionen, som er et problem.
Det kan være et misbrug, det kan være mange andre ting.
Men generelt er det et socialt problem.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Det er jeg glad for at høre, for man kan godt blive i tvivl, når man hører de borgerlige diskutere og adressere prostitution.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre, når nu ordføreren synes, det er et socialt problem, og samtidig hermed langer ud efter »Exit Prostitution«, som er en metodehåndtering og derfor en måde for kommunerne til at komme videre på med en håndtering af det her sociale problem, hvad partiet Venstre mener at der mere skal gøres på det her område.
For så er vi da meget interesseret i at diskutere løsninger.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Grunden til, at jeg går efter »Exit Prostitution«, er med i redegørelsen.
Det er, fordi vi ikke har nogen tal på det.
Jeg har tidligere indkaldt ministeren i samråd omkring »Exit Prostitution« for at høre, hvor langt man er kommet.
Det var ligesom med henblik på det.
Venstres holdning er den: Vil man gerne ud af prostitution, så skal der også være reelle redskaber, og der skal være den hjælp, som er fornøden.
»Exit Prostitution« er ikke noget, vi kan fremhæve på nuværende tidspunkt, fordi vi ikke har fået resultaterne endnu.
Det var sådan set det, jeg kritiserede, nemlig at det er med i en redegørelse som et eksempel på noget, der virker, når vi ikke ved, om det virker.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Tak for talen.
Ordføreren siger, at mænd også gerne vil tage ansvar for deres børn, og jeg tror, at ordføreren nok er et af de folketingsmedlemmer herinde, som allerbedst ved, at løn- og arbejdsvilkår og kulturen på arbejdspladsen også har en betydning, hvis man skal tage barsel som mand.
Nu spørger jeg jo ikke om ordførerens personlige holdning til øremærket barsel – den tror jeg hele Danmark efterhånden kender – men jeg vil gerne høre: Går Socialdemokraterne ind for øremærket barsel, eller gør man det ikke?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Socialdemokratiet bakker op om regeringens politik, og regeringen har ikke tænkt sig at fremlægge noget lovforslag om at øremærke en del af barslen.
Det traf regeringen beslutning om sidste år, og det respekterer Socialdemokratiet.
Når det så er sagt, er det et meget, meget stærkt socialdemokratisk ønske at kigge på, hvordan vi kan sikre bedre muligheder, fordi vi rent faktisk har en tro på, at mænd gerne vil bruge tid sammen med deres børn.
Vi tror på, at der er en grund til, at de har fået børnene, og at de også gerne vil sikre, at børnene kommer godt i gang, og gerne vil have et tæt forhold til børnene.
Så vi vil gerne kigge på, hvordan vi kan være med til at sikre bedre muligheder for, at mænd kan få mere tid sammen med deres børn.
Noget af det handler om løn, noget af det handler om arbejdspladskultur, noget handler om kultur, og vi skal i virkeligheden rundt om hele paletten.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Hvis jeg var interesseret i, hvad regeringen mente, havde jeg spurgt ministeren, og det skal jeg nok gøre.
Ordføreren er jo ikke minister i regeringen.
Jeg spurgte faktisk, hvad Socialdemokraternes holdning var, og jeg var også så venlig, at jeg ikke gik efter ordføreren, og derfor sagde jeg, at jeg godt kender ordførerens personlige holdning.
Det må da være det mest naturlige, at man, når man står på talerstolen, giver udtryk for, hvad ens parti mener.
Går Socialdemokraterne ind for øremærket barsel, eller gør de ikke?
Jeg er helt med på, at når man sidder i regering, indgår man en masse kompromisser og siger ja til mange ting, men jeg kunne godt tænke mig at høre: Er det kompromis, Socialdemokraterne har indgået, en officiel politik fra Socialdemokraternes side, eller går man ind for øremærket barsel?
Martin Henriksen (DF), 2014-03-28:
Tak for det.
Jeg kan med det samme afsløre, at Dansk Folkeparti selvfølgelig kan støtte beslutningsforslaget.
Og det kan jo undre taget i betragtning, at når der kommer nogle forordninger og andet fra EU, gør de fleste partier herinde jo mildest talt en dyd ud af at sørge for, at man godkender kørekort fra Rumænien og Bulgarien, og at der er hurtig og nem adgang til danske velfærdsydelser osv.
Der er der jo ingen problemer med at tage de hensyn, som man jo naturligt burde tage i forhold til rigsfællesskabet.
Så selvfølgelig kan vi støtte beslutningsforslaget.
Jeg har noteret mig nogle af de eksempler, der har været fremme i tidligere debatter.
Der har bl.a. været et eksempel fremme om, at førtidspensionister fra Færøerne, der flytter til Danmark, risikerer at miste retten til deres pension, når de kommer til Danmark, og hvis man har optjent ret til feriepenge i Danmark, mister man retten, hvis man flytter til Færøerne.
Og man må gerne eje huse, sommerhuse og både hos hinanden, men ikke biler eksempelvis.
Det er jo nogle ting, hvor det mildest talt ikke hænger specielt godt sammen.
Det ser ikke kønt ud, og hvis man kan sørge for, at det kommer til at se lidt pænere ud, og man også kan se, at vi er i et rigsfællesskab med hinanden på de her områder, så er det selvfølgelig bare om at gå i gang.
Når man vedtager lovgivning i Folketinget, gør man jo jævnligt det, at man går ind og kigger på, om der er nogle ligestillingsmæssige perspektiver i lovgivningen, man skal tage særlige hensyn til, eller andre ting.
Der synes vi egentlig også i Dansk Folkeparti, at det ville være meget fornuftigt, at man fik en praksis i Folketinget og i de forskellige ministerier, der gik ud på, at når der kommer et lovforslag, har man en tjekliste, og så husker man lige at tjekke efter og kigge på, om det har nogen indvirkning på andre dele af rigsfællesskabet, altså hvordan det påvirker Færøerne, og hvordan det påvirker Grønland.
Og man kunne jo opfordre til, at man tilsvarende i Grønland og på Færøerne blev opmærksom på det, når man vedtager nye regler der.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Jeg undrer mig en del, for Venstres ordfører bliver ved med at sige, at man har gjort noget, men hvad har man gjort konkret?
Har Venstre gjort noget, for at det kønsopdelte arbejdsmarked skal være mindre, eller for at det skal være større?
Det er faktisk vokset, ikke mindst under den tidligere regering.
Står der noget om de kvinder, som gerne vil ind på de erhvervsrettede uddannelser?
Jeg har ikke set det, så jeg vil prøve at spørge: Hvad er det konkret, man har gjort?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-03-28:
Tak for det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-03-28:
Jeg synes, det er vigtigt at sikre fri bevægelighed for alle borgere inden for rigsfællesskabet.
Derfor synes jeg, at dette beslutningsforslag er et rigtig godt initiativ.
Der er brug for at sætte fokus på, hvordan man kan sikre, at f.eks. ressourcesvage borgere i rigsfællesskabet ikke rammes af bureaukratiske barrierer, når de f.eks. flytter til Danmark.
Og hvordan kan man sikre, at studerende fra rigsfællesskabet får deres SU til tiden?
Et andet eksempel på grænsehindringer er de udfordringer, børnefamilierne møder, når de først kan skrives op til en børnehaveplads, efter at de er flyttet til Danmark og derfor må vente og være uden for det danske arbejdsmarked, indtil de finder pasningsmuligheder.
Vi oplever også ressourcesvage udsatte grønlandske borgere i Danmark, der på grund af eksempelvis inaktive cpr-numre og mangel på hjemløsestatus ikke kan få ordentlig hjælp og adgang til f.eks. jobcentrene.
Det er derfor i danskernes og færingernes og grønlændernes interesse, at beslutningsforslaget bliver stemt igennem.
Vi støtter derfor de nordatlantiske MF'eres beslutningsforslag om en systematisk undersøgelse af og en indsats mod grænsehindringer inden for rigsfællesskabet.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-28:
Og en stor tak til de nordatlantiske medlemmer for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er jo også glædeligt at høre den positive modtagelse, det får.
Det havde jo klædt os vældig godt, hvis vi som et led i den aftale også havde fået lavet et afsnit om, hvordan der specielt skulle arbejdes med grænsehindringerne inden for rigsfællesskabet – men bedre sent end aldrig.
For hvis man kigger på erfaringerne med at rydde op i grænsehindringerne, tror jeg, man kan man se, at det var en vigtig ting, alle Folketingets partier og regeringen lavede sidste år med den her forpligtende aftale.
Når jeg siger det, jeg siger nu, må regeringen ikke opfatte det som en mistanke om, at de ikke vil arbejde med tingene.
Men jeg tror, det ville være godt, at vi også på det her område prøver at gøre noget lignende, sådan at vi får en konkret aftale med regeringen om, præcis hvilke grænsehindringer det så er, vi prioriterer at få gjort op med inden for en tidshorisont.
Det andet er, at det ville være godt, hvis arbejdet med grænsehindringer inden for rigsfællesskabet automatisk kommer til at indgå i den årlige redegørelse, som vi jo allerede har aftalt med regeringen at vi skal have.
Det bør være en naturlig ting, og det behøver vi vel ikke skrive store aftaler om, bare ministeren ligesom bekræfter, at der selvfølgelig i forbindelse med den årlige redegørelse også skal redegøres for, hvordan det går med grænsehindringer inden for Norden i det hele taget.
Jeg synes også godt om Dansk Folkepartis synspunkt om, at det bør være rutine ved lovarbejdet lige at tjekke, at vi ikke laver noget, som skaber yderligere grænsehindringer i forhold til Færøerne og Grønland.
Det er jo også i overensstemmelse med det, vi i øvrigt har aftalt med regeringen på det her område.
Så jeg kan kun tilslutte mig, at vi går i gang.
Enhedslisten stemmer for det her beslutningsforslag, vel vidende at arbejdet jo kommer bagefter, og så må vi holde hinanden op på, at tingene skal løses, og at vi får en fornuftig prioritering af det, så vi hurtigt kan nå nogle resultater, så alle borgerne inden for rigsfællesskabet kan se, at vi tager det alvorligt.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Mange tak for, at Enhedslistens ordfører udnævner mig til at være minister og gentagne gange har sagt det.
Jeg kan godt se, at vi stadig væk har nogle udfordringer.
Når jeg vælger at fremhæve det med etniske minoritetsgrupper i dag og ligestillingen dér, er det ikke, fordi jeg ikke siger, at vi har andre udfordringer i Danmark.
Jeg vælger bare at prioritere og sige: Hvad er det vigtigste?
Det er vi nødt til, og jeg har prioriteret det her i debatten i dag.
Men når det så er sagt, synes jeg jo ikke, at den tidligere regering ikke har gjort noget.
Jeg synes faktisk bare, man skal kigge på den her redegørelse i dag – og det er derfor, jeg takker ministeren og regeringen for at videreføre VK-regeringens initiativer – så kan man jo se, at vi har været inde og prøve at gøre nogle tiltag for at ændre på det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det er jo lige så meget valg af uddannelse, der er med til at skabe det kønsopdelte arbejdsmarked.
Der er blevet sat nogle initiativer i gang for at fremme pigernes adgang til tekniske uddannelser igennem praktikpladser osv.
Jeg nævnte det også i min ordførertale.
Jeg sagde, at det med »problemknuserne« var et initiativ, der blev sat i gang dengang.
Så jeg er ikke enig med hr. Jørgen Arbo-Bæhr i, at der ikke blev gjort noget, og at man ikke anerkendte det kønsopdelte arbejdsmarked som en udfordring.
Ja, det var vist svaret.