runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Nu skal man jo passe på med, hvad man beskylder andre for, for det er nøjagtig det samme, man selv gør her.
Man fremsætter et forslag, der kun fjerner det ene element, og så skriver man i sit lovforslag, at der altså kommer kompenserende tiltag, for at man kan leve op til nogle bestemmelser.
Så spørger jeg bare igen: Hvornår kommer det, og hvad koster det?
Det kan godt være, at fru Anni Matthiesen soler sig i en landbrugspakke, hvor landbruget nikker og siger, at det da var godt, osv., men der kommer en regning bagefter.
Er det ikke rimeligt, at man fortæller det, og kan vi i givet fald så ikke bare få at vide, at der altså kommer kompenserende tiltag?
Britt Bager (V), 2016-01-21:
Beklager.
Tak for invitationen.
Jeg vil også meget gerne invitere fru Pernille Skipper med til Center for Voldtægts- og Voldsofre, som jeg besøger på mandag.
Der kan vi da sammen tage hen.
Jeg vil endnu en gang gerne spørge ind til, hvilke undersøgelser fru Pernille Skipper bygger sin påstand på.
Hvilke undersøgelser er det, fru Pernille Skipper henviser til, når det er sådan, at fru Pernille Skipper påstår, at der er den her kultur hos politiet?
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg bygger den på det, som jeg sagde før.
For det første at vi ved fra undersøgelser, at det kun er omkring 10 pct., der faktisk anmelder og tør anmelde.
Jeg bygger det på, at der så er endnu færre sager, der kommer for retten, at der er endnu færre, der bliver dømt, og jeg bygger det på det input, som i hvert fald jeg har fået i årevis fra kvindekrisecentre, fra menneskerettighedsorganisationer, som arbejder med ofre for voldtægt, og som netop også fortæller helt konkret om situationer, hvor kvinder bliver sendt ud af politistationen igen og får at vide, at de ikke kan anmelde, eller at de skal gå hjem og tænke over det en gang til.
Jeg vil meget gerne invitere fru Britt Bager med.
Jeg er sikker på, at vi sammen godt kan få lov til at besøge et kvindekrisecenter eller andre organisationer, som arbejder med ofre for voldtægt, som kan fortælle nogle af de meget forfærdelige historier, som kvinderne har med hensyn til at møde en politibetjent.
Der er også nogle gode iblandt, selvfølgelig er der det, og vi har rigtig knalddygtige politibetjente i Danmark.
Men hvis vi ikke anerkender problemet og tør sige det højt, løser vi det aldrig.
Britt Bager (V), 2016-01-21:
Når fru Pernille Skipper nu fremfører, at der er de her kulturproblemer i politiet, så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Hvor er evidensen?
Hvad bygger du den her påstand på?
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg ved ikke, hvor fru Trine Bramsen har været henne.
Det her beslutningsforslag handler om bistandsadvokater.
Det handler om handlingsplaner.
Det handler om erstatning.
Det handler om at sikre efteruddannelse både af politi og af bistandsadvokater.
Det handler om seksualundervisning.
Så hvis jeg på nogen måde er kommet til at give udtryk for, at hvis vi bare fikser problemerne hos politiet, er alting i orden, så vil jeg da gerne sige undskyld, fordi det er ikke rigtigt.
Men jeg er forarget i min grundvold over, at der er sådan en uvilje imod at anerkende, at der også ligger problemer og kulturproblemer hos vores politibetjente.
Vi vil gøre det bedre.
Det gør dem ikke til ondskabsfulde mennesker, men selvfølgelig kan de også forbedre sig.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Det, som jeg tror afføder reaktionerne, er, at vi ikke har særlig meget viden om det her område, og det er jo på den baggrund, der blev igangsat en større undersøgelse, der skal pege på forskellige steder i processen, hvor der kan være problemer, og hvor der ligger løsninger.
Det er derfor, at det måske er lidt overraskende, at fru Pernille Skipper starter med at sige, at det handler om, at politiet ikke tager de her problemer seriøst.
Så jeg vil egentlig bare spørge igen: Kunne der være andre steder i processen, kunne der være flere steder, hvor man skal sætte ind med løsninger og initiativer, i stedet for blot at konstatere, at det er politiet, der ikke tager det her seriøst?
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg er en lille smule målløs over den fuldstændige berøringsangst over for at kunne sige, at der kan være noget galt i det danske politi.
Det betyder jo ikke, at alle betjente har dumme hensigter, men det betyder, at vi kan gøre tingene bedre.
Men venner, come on, der er langt færre, der anmelder voldtægter end andre forbrydelser.
Der er langt færre af voldtægtsforbrydelserne, som overhovedet når at komme for retten.
Der er voldtægtsanmeldelser, som bliver lagt i en støvet bunke.
Der er betjente, som tror på – som jeg hørte i et citat – at de fleste voldtægtsanmeldelser er falske.
Og der er stadig væk beretninger fra kvindekrisecentre, som er dem, der tager imod kvinder, som er blevet gennemtævet og begået overgreb mod, som siger, at de ikke kan få lov til at anmelde det.
Jeg siger ikke, at det er politibetjente, der har begået voldtægt, men hvis det ikke er et problem, der ligger hos politiet, så ved jeg da ikke, hvad det er.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Det er et meget alvorlig tema, vi diskuterer, og den fælles indsats er noget, som alle Folketingets partier gerne vil sikre at vi styrker.
Derfor vil jeg give hr. Søren Pape Poulsen ret i, at vi ikke skal starte med at konstatere, at politiet ikke tager det her problem seriøst, og at det skulle være politiets skyld, at voldtægter ikke bliver efterforsket.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, om hun ikke anerkender, at der her er brug for en ordentlig drøftelse, som bygger på viden, hvilket rigtig mange af Folketingets partier i dag har lagt op til.
Lad os diskutere den her problemstilling ud fra et vidensgrundlag og ikke nogen fordomme om, hvad vi tror politiet gør og ikke gør.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Det er jo sådan set også det, som vi stiller forslag om, altså at vi skal have særligt uddannede politibetjente, som ved, præcis hvor følsomt det at være blevet udsat for en voldtægt er, og at man ikke altid reagerer, som de gør på film, og at betjentene i hvert fald slet ikke skal bede kvinder, som endelig er gået ned på politistationen, om at gå hjem og tænke over tingene en gang til.
Og jeg vil også sige, at der er flere betjente, som faktisk tror på myten om, at der er flere falske anmeldelser om voldtægter, end der er om andre forbrydelser – det er også et kultur- og vidensproblem i politiet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-21:
Jamen der er ikke noget, vi ikke skal kunne diskutere, det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tror bare, vi skal passe på med at gøre det her til en debat, der handler om, hvorvidt betjentene og politiet nu reagerer ordentligt og gør deres arbejde godt nok.
Jeg tror mere, det handler om at få en diskussion om, hvad det er for nogle signaler, man skal være opmærksom på, altså sikre, at folk er godt nok uddannet og er dygtige nok til at opfange det.
Det er jeg med på.
Men det her er så følsomt, så jeg tror bare, det er rigtig vigtigt, at vi ikke gør det til en eller anden form for blame game om, hvem der burde gøre det noget bedre, men at vi målretter og gør folk endnu bedre til deres arbejde, hvis det er der, problemet er.
Det er blot lige det der lille flag, jeg løfter for at sige, at jeg tror, vi skal passe meget på.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Det er klart, at det ikke er politiet, som begår voldtægten – det er ikke på nogen måde det, jeg siger.
Men når vi har at gøre med, at der er så få kvinder, der tør anmelde, når vi stadig væk kan høre, at der er kvinder, som bliver spurgt af danske politibetjente, om de ikke lige skal tænke lidt over det her, og om de i øvrigt havde en kort nederdel på, når vi kan se, at politiet henlægger for mange sager, og når de kun får en meget lille andel for retten, ja, så er det da også et kulturproblem i politiet, at voldtægtssager generelt bliver taget mindre alvorligt end andre sager.
Det er da et problem, der ligger hos politiet.
Det tror jeg i øvrigt også er præmissen, der ligger til grund for den undersøgelse, der foregår i Justitsministeriet lige nu, nemlig at vi har et problem med myndighedernes behandling af de her sager.
Og ja, jeg mener også, at det er et kulturproblem.
Jeg mener, det er farligt ikke at turde sige det højt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-21:
Det er lige før, jeg tror, at jeg bliver rigtig trist over noget af det, som ordføreren sagde.
Hørte jeg rigtigt – sagde ordføreren, at problemet her er, at der er kulturproblem hos politiet, når det gælder anmeldelser af voldtægter?
Altså, vi vel enige om, at det helt store problem her er de forbrydere, der begår noget kriminelt.
Så skal politiet selvfølgelig tage imod anmeldelsen og sikre, at det sker godt og ordentligt – det er jeg fuldstændig enig i – men der er vel også den balance, at lige så vel som det er dybt forfærdeligt at blive udsat for voldtægt, lige så forfærdeligt er det, hvis vi risikerer, at der er nogle, der bliver falsk anmeldt.
Så derfor er det vel en balancegang, men det er vel ikke politiet, der har et kulturproblem?
Det er vel ikke politiets problem, det her?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Nu har jeg hørt hr. Bjarne Laustsen stille det spørgsmål til diverse ordførere.
Jeg ved ikke, hvad det er for en regning, der skal samles op, og hvad det er for en kompensation.
Altså, det lovforslag, vi behandler her i dag, ruller L 94 tilbage – that's it!
Så vil jeg gerne spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er det, der skal laves om i landbrugs- og fødevarepakken?
Hvis der var et flertal efter hr. Bjarne Laustsens hoved, hvad var det så, det flertal ville lave om?
For det har jeg ikke fundet ud af endnu.
Tværtimod har Socialdemokraterne siddet med ved forhandlingerne hele vejen igennem, og jeg har i den grad imødekommet de ønsker, der var.
Så det er mig meget uforståeligt, hvad det præcis var, man ville lave om, hvis det var, man fik mulighed for det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Forhåbentlig hvordan vi kan gøre en indsats for biodiversiteten i alle Danmarks naturtyper.
Jeg håber, ministeren er meget bevidst om, at det er det, der er udfordringen.
Vi har 4 år tilbage til at leve op til vores forpligtelser om at standse tilbagegangen – det er ret kort tid.
Jeg er enig med ministeren i, at økologien, hvis det var det spor, man valgte, som er det, der har størst potentiale til at sikre den her samtænkning af natur og landbrug, også skal udvikles, og det også i virkeligheden skal kunne levere meget mere, end det kan i dag.
Men jeg må bare sige: Store ensartede foderørkener bestående af helt identiske hvedemarker, græssende dyr, der bliver holdt på stald alle årets dage i stedet for at komme ud og nedgræsse den natur, som har så hårdt brug for det, gødningen, der skal stige til skade for vores vandmiljø, for at man kan få et højere udbytte for at få det til at hænge sammen, og vi kunne blive ved og ved.
Det er ikke en fremadrettet løsning på, hvordan vi både får standset tilbagegangen og får et landbrug, der på sigt kan tjene penge, hvilket jo er det, vi alle sammen ønsker.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Jeg ved ikke, hvem fru Maria Reumert Gjerding henviser til, men jeg har i hvert fald ikke forsøgt at bilde landbruget ind, at vi løser deres gældsproblemer med landbrugs- og fødevareaftalen.
Jeg har tværtimod ved et utal af møder understreget, at det her ikke er nogen krisepakke, og den gør ikke en særlig indsats i forhold til gældsproblematikken, men den giver mulighed for en øget indtjening i landbruget, og som sådan betyder det en grundlæggende ændring af vilkårene for at drive landbrug.
Og jeg mener, at vi virkelig har førertrøjen på i det paradigmeskift, vi laver med den målrettede evaluering.
Jeg er fuldstændig enig med fru Maria Reumert Gjerding i, at landbrug og natur skal tænkes sammen.
Jeg er fuldstændig uenig i, at det konventionelle landbrug ikke bidrager, det mener jeg det gør i meget stort omfang, og jeg tror, at fru Maria Reumert Gjerding tager fejl, hvis man tror, at man bare ved at ændre på produktionsformen og gå væk fra det konventionelle kunne løse alle mulige problemer.
Tværtimod ville det give os nogle alvorlige udfordringer i det danske samfund.
Så der er jeg vildt uenig, og jeg kan tilkendegive, at engarealer og den åbne natur naturligvis er noget af det, vi bliver nødt til at drøfte, når vi vil se på, hvordan vi bedst kan gøre en indsats i forhold til biodiversitet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Jeg må sige, at det, jeg i virkeligheden synes er arrogant, er at bilde landbruget ind, at hvis vi bare fjerner randzoner, lemper lidt på gødningsreglerne og lader dem blive ved med at sprøjte og gøde på § 3-beskyttet natur, så løser vi den dybe, dybe krise, de befinder sig i.
Det er et luftkastel, det kommer ikke til at ske.
Det, der er den helt aktuelle udfordring, når nu vi taler § 3-beskyttet natur og naturen i det hele taget, er, at når vi er et lille land, som vi jo er, så bliver vi nødt til at stoppe med at tro, at vi kan sige, at her huserer landbruget, og så bliver naturen noget, vi placerer et eller andet andet sted.
Det er nødt til at være de samme arealer, hvor der foregår fødevareproduktion, og hvor der er natur og en rig biodiversitet – de samme arealer.
I forbindelse med at der har været så meget snak om urørt skov, når vi skulle håndtere biodiversitet, er mit spørgsmål: Vil ministeren sikre, at engarealer og den åbne natur bliver tænkt med ind i den naturpakke, som er på trapperne, så man ikke tror, at vi kan løse biodiversitetsproblemet ved at udlægge nogle urørte skovarealer?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Jamen jeg er fuldstændig enig, og derfor mener jeg også, at overskriften for den natur- og landbrugspolitik, som grøn blok har, burde være grøn realisme.
For der er ikke ret meget realisme i det, som regeringen eller højrefløjen lægger op til, fordi det jo ikke er det, der for alvor går ind og løser landbrugets økonomiske problemer.
Det eneste, vi kan leve af i fremtiden, er højværdiprodukter, og som Enhedslistens ordfører var inde på, er netop økologi et parameter, som folk vil betale flere penge for.
Og derfor skal man samtænke det her, hvis vi skal have landbrugsprodukter, som er den pris værd, som de bliver nødt til at have i Danmark med det lønniveau og det omkostningsniveau, som vi har.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Jeg er meget glad for ordførerens svar, for jeg synes, det er vigtigt, at vi også får understreget, at det her ikke er et spørgsmål om, at den ene side af Folketingssalen gerne vil have et landbrug og den anden side af Folketingssalen gerne vil have natur, men at vi i rød blok sådan set er meget optaget af at sikre, at vi både får landbrug og natur.
Og lige præcis det her lovforslag er et eksempel på, hvordan kæden hopper af for de borgerlige partier, fordi de tror, de skal vælge.
Vi bliver simpelt hen nødt til at sikre, at de tiltag, der er fremadrettet, sikrer gode vilkår både for et økologisk landbrug, hvor efterspørgslen er i vækst, men også for vores natur, som er i alarmerende tilbagegang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Jeg tror næsten, Enhedslistens ordfører gav et udmærket svar på sit eget retoriske spørgsmål der.
Jo, SF er jo enig med Enhedslisten i, at tingene hænger sammen, og man kan både få mere økologi og mere dyrevelfærd og egentlig også en højere værdi af de produkter, som vi skal sælge og leve af, hvis man samtænker det her.
Det er det paradigme, som man har kørt med i mange, mange år, og som vi ikke tjener nok penge på.
Der er masser af landmænd, som ikke tjener nok penge, fordi man har fokus på kvantitet i stedet for på at forøge værdien af de produkter, som vi skal sælge både herhjemme og til udlandet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-01-21:
Mange tak for det.
Jeg synes, det er en rigtig spændende debat, vi har nu, og sådan lidt i forlængelse af fru Anni Matthiesens spørgsmål vil jeg spørge: Er ordføreren så ikke enig med mig i, at vi jo i virkeligheden har flere problemer i forhold til at få vores naturarealer afgræsset?
Et af dem er i hvert fald, at rigtig mange konventionelle landmænd holder deres kvæg, deres malkekøer, i stalden, fordi det bedst kan betale sig.
Så er de tæt på malkemaskinen.
Og i virkeligheden er det også et problem, vi bliver nødt til at håndtere, i forhold til vores engarealer og vores engnatur, hvor den mest oplagte løsning er at hjælpe landbruget til en højere grad af omstilling til økologi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Men den præmis, som Venstres ordfører lægger for dagen, er jo, at det ikke er et problem for de her dyrearter.
Det var netop derfor, vi ville have loven indført, for vi ser hvert eneste år nye dystre tal for biodiversiteten for de her arter, der forsvinder.
Det er et globalt problem, og det er også et problem i Danmark.
På lang sigt bliver det også et kæmpestort problem for landbruget, fordi hele økosystemet jo hænger sammen, og vi bliver ved med at se, at på grund af sprøjtning og gødskning er der arter, der forsvinder.
Det var derfor, vi ville have indført loven.
Anni Matthiesen (V), 2016-01-21:
Jeg synes på en eller anden måde, at det giver lidt stof til eftertanke.
Det er jo ikke sådan, at det pludselig, ved at vi ruller det her tilbage, bliver anderledes.
For loven, som vi ruller tilbage, var jo ikke sat i værk.
Det er sådan, at mange af de her landmænd jo netop er nogle af de største naturplejere.
Det er dem, der har sikret, at der faktisk er både insekter og fugle i de her områder.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Jeg kan høre, at fru Maria Reumert Gjerding er ualmindelig begejstret for meget af det, der indgår i landbrugs- og fødevarepakken, som blev aftalt før jul.
Vi har jo bl.a. aftalt, at nu sørger vi for, at der er bevillinger til alle de landmænd, der ønsker at omlægge til økologisk produktion.
Det er faktisk noget nyt, det er blevet muligt gennem den aftale.
Det er det ene.
Det andet initiativ, vi har taget i forhold til økologien, er, at vi nedsætter et økologisk erhvervsteam, der skal se på, hvad der er af forhindringer, bureaukrati, regler, og hvad det er, man kunne gøre mere i forhold til en markedsdrevet udvikling på det økologiske område.
Så der imødekommer vi rigtig meget af det, fru Maria Reumert Gjerding ønsker, netop at fremme muligheden for at være økologisk landmand i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2016-01-21:
Tak til formanden, og tak til ministeren.
Jeg tror, at ud over at have svært ved at styre talestrømmen har ministeren også det problem, at hun har en selektiv hukommelse. Hun taler kun om de ting, som andre kan have lavet, som ministeren synes er dårlige.
Jeg var dengang med i forhandlingerne sammen med ministeren om grøn vækst, og der var jo ingen grænser for, hvor godt det var med randzonerne osv.
Men det var et dårligt politisk håndværk.
Det endte med, at vi blev smidt ud, og det er jo et dårligt politisk håndværk, hvis man ikke kan samle et flertal, der er så bredt, at det også kan holde til et regeringsskifte.
Det er det, erhvervet efterspørger, og det har ministeren heller ikke i den her omgang kunnet levere.
Når man har et statsbetalt apparat, der udspyr pressemeddelelser om, at nu skal vi ikke have randzoner, og at der nu er kommet en ny aftale osv., så synes jeg, det er forkert, at man ikke forklarer folk sammenhængen og siger: Vi har fortrudt randzonerne, de var ikke det, vi troede de var.
Det er jo derfor, det er helt fantastisk, at ministeren er så skråsikker på, at det, man laver nu her, simpelt hen bare er godt, og samtidig i samme lovforslag skriver, at der kommer en regning bagefter.
Må vi ikke få lidt mere at vide om, hvad den regning består i?
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Tak for de fine ord.
Vi kan jo eventuelt stille nogle spørgsmål i sagen, men jeg vil bare høre, om Liberal Alliance så ville være indstillet på, at vi fandt frem til en tekst i fællesskab.
Nu kan jeg også høre, at justitsministeren kommer med nogle ting, som det jo godt kan være der ville være behov for at følge op på gennem udvalgsarbejdet.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Jeg kan høre, at man også i Alternativet er glad for, at partierne har sørget for at give tilsagn om, at vi finder arealstøtte til de landmænd, der ønsker at lægge om til økologisk drift i stedet.
Og ja, jeg vil gerne drøfte, hvad vi kan gøre målrettet i forhold til bestemte områder, og hvad det kunne fremme, både i forhold til de forskellige produktionsformer, men også i forhold til biodiversiteten.
Så det ser jeg frem til.
Christian Poll (ALT), 2016-01-21:
Tak for det.
Nu har vi været meget inde på økologi, og Alternativet mener jo også, at vi skal have en hurtigere omstilling til økologisk produktion, men det vil jeg ikke gå dybere ind i.
Men jeg vil godt dykke lidt ned i nogle detaljer og prøve at være konstruktiv.
For vi går jo nu ind i noget udvalgsarbejde, og jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om man f.eks. kunne kigge på det, som er blevet fremhævet flere gange omkring de økologiske arealer.
I den sammenhæng er der, så vidt jeg har forstået på nogle fra landbruget – der er i hvert fald nogle landmænd, der fremhæver det – nogle lidt rigide regler i forhold til kvæg, der græsser i naturområder, og man kunne så kigge på de regler og sørge for, at dyrene godt må være i en lidt dårligere fodertilstand om vinteren, end hvad kravene er i dag. Man kunne også kigge på, om kulturengene måske skulle tages ud, sådan at vi snakker naturenge og vi dér kan bibeholde nogle krav til, at man ikke må gødske.
Altså, jeg vil gerne lidt ned i detaljen og høre, om vi kunne mødes et eller andet sted i forbindelse med det her lovforslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Nu vil jeg lade være med at gentage mig selv, for jeg har lige svaret på alle de ting.
Jeg synes bare, det er svært, også efter debatten i dag at få øje på, hvor det er, SF gerne vil landbruget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Det er jo en velkendt uenighed.
Men man bliver ved med at sige, at et beløb på under 1 promille af den samlede gæld, en syvendedel af 1 promille af den samlede gæld, skulle redde landbruget.
Der synes jeg altså, uanset hvad ministeren siger, at ministeren bliver ved med at hægte det op på, at det er det, der skal gøre den store forskel.
Alle, der har forstand på det, siger jo, at det er det allerstørste problem i landbruget.
Det er kapitalen, det er forrentningen af gælden, det er den gældskrise, der tynger landbruget, og som gør, at der bare skal de mindste udsving til, for at der er nogle, der ryger ud over kanten.
I SF vil vi gerne have et landbrug, men vi vil gerne have løsninger, der rent faktisk virker.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-21:
Jeg mener bestemt, det her hjælper på de økonomiske problemer i landbruget.
Det gør det alene af den grund, at det her lovforslag betyder, at erhvervet ikke mister 47 mio. kr. i indtægter, så det hjælper da absolut.
Men det, der for alvor hjælper, er fødevare- og landbrugsaftalen.
Det, jeg sagde til fru Maria Reumert Gjerding, var, at det ikke hjælper på gældsproblematikken som sådan.
Men det hjælper da til en bedre indtjening i landbruget, og der synes jeg man netop skal udtrykke respekt for alle de forskellige belastninger, der kan være, og det var det, jeg savnede hos fru Maria Reumert Gjerding.
Det her forslag synes jeg også er nok så væsentligt i sin substans.
Det er ikke at gå målrettet til værks, og jeg synes egentlig, fru Anni Matthiesen fik forklaret ganske godt, hvordan det her skaber en masse udfordringer, bl.a. i forhold til afgræsning af engarealer, fordi man ikke længere kan få det til at hænge sammen på driften.
Jeg er også bekendt med, at man mange steder har været ved at finde ud af, om man ikke kunne få sine arealer taget ud af § 3-status for netop ikke at blive omfattet af de restriktioner.
Og så var der jo også hele den tilgang, man havde, om, at der skulle være undtagelser for økologiske bedrifter.
Altså, der er rigtig mange indholdsmæssige ting i den lovgivning, som blev vedtaget under den tidligere regering, som jeg synes er kritisable.