Orla Hav (S), 2008-03-27:
Som sagt drejer lovforslaget sig om at tilvejebringe en række nye hjemler til ministeren på dette lidt komplicerede tekniske område, som omfatter offentliggørelse og mulighederne for at tilsidesætte den almindeligt gældende forudsætning om, at forskrifter skal udfærdiges på dansk.
Fra socialdemokratisk side er vi helt indstillet på, at lovene skal tjene det formål at sikre et solidt og smidigt regelsæt for borgere, erhvervs- og samfundsliv.
Det er naturligvis prisværdigt, at ministeren er optaget af at opfylde disse formål.
Argumentationen for at ændre forholdene begrundes i krav fra virksomhederne om anvendelse af kvalitetsstyring, der i stigende grad baserer sig på internationale standarder.
Her er vi også fra socialdemokratisk side indstillet på at være positive over for disse overordnede formål.
Men vi er dog nødt til af helt principielle grunde at fremhæve, at det er med nogen betænkelighed, at vi ser på reglen om at ophæve pligten til at kundgøre gældende retsforskrifter i Lovtidende og samtidig åbne mulighed for at udforme disse retsforskrifter for borgerne på et andet sprog end dansk.
Det er efter vores mening to helt fundamentale hjørnesten i det retssamfund, som vi har opbygget i Danmark.
Behovet for fravigelserne begrundes i et krav til virksomhedernes anvendelse af kvalitetsstyring, der i stigende grad baserer sig på disse internationale standarder.
I argumentationen fra ministeren lægges der vægt på kompleksitet og manglende smidighed i de vante fremgangsmåder og på, at det er en lille personkreds, forskrifterne henvender sig til.
Ved vi nu også det, når der skal sikres borgerne indsigt i de regler, som de med rette forventes at skulle overholde?
Hvordan med mulighederne for i et land med fri konkurrence at andre end den aktuelle personkreds kunne ønske at agere inden for forskrifternes anvendelsesområde?
Hvordan ser det ud, når vi forlader et hævdvundet princip om, at borgerne skal have fri adgang til at kende til gældende retsforskrifter?
Hvordan sikrer vi, at alle er bekendt med, hvor de kan skaffe sig den nødvendige viden om de gældende retsforskrifter, når der nu lægges op til, at det ikke sker ad de sædvanlige kanaler?
Hvordan sikres retstilstanden, hvis det bliver nødvendigt at udlægge teksten f.eks. ved en domstol?
I den forbindelse har vi bemærket, at der ikke er indhentet en udtalelse eller et høringssvar fra f.eks. Dommerforeningen til at vurdere rækkevidden af disse ændringer.
Vi synes faktisk, det ville være relevant at få et høringssvar herfra.
Når det gælder ønsket om at fravige princippet om, at gældende retsforskrifter skal foreligge på dansk, argumenteres der med, at det er vanskeligt at oversætte disse til dansk, når det drejer sig om komplicerede tekniske og juridiske forhold.
Ja, men hvis det er svært for trænede sprogfolk at oversætte, så må teksterne jo også være vanskeligt tilgængelige på det fremmedsprog, der måtte anvendes.
Det betyder, at vi skal lade mindre sprogkyndige kaste sig ind i fortolkningen af det teknisk vanskeligt tilgængelige på et fremmedsprog og så samtidig sikre, at retsforskrifterne respekteres og overholdes.
Vi synes, der er en lang række principielle spørgsmål, som kræver en nøje afklaring i det udvalgsarbejde, som følger efter, og vi vil forbeholde os vores stilling, indtil vi har en nøje afklaring af de her forhold, i forbindelse med hvilke jeg kan henvise til det høringssvar, som Advokatrådet har indsendt, og som, synes jeg, på en fin måde gengiver problemerne.
Så skal jeg bare sådan til sidst sige, at det jo også er en diskussion værd, hvorvidt et sprog, som ikke bliver brugt i alle sine facetter, ikke også har en risiko for at dø ud.
Vi ønsker et levende og et aktivt sprog på alle områder i vores samfundsliv.