Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Det er Socialdemokraternes mål, at danskerne altid kan følge sig trygge ved, at det danske sundhedsvæsen kan tilbyde hjælp og behandling, hvis sygdom eller ulykke rammer.
Flere dyrere og mere specialiserede behandlinger i det danske sundhedsvæsen betyder, at der i disse år foregår store forandringer.
For at sikre et sundhedsvæsen med høj lægefaglig kvalitet i international klasse bliver fremtidens sundhedsvæsen organiseret i større enheder, og flere små hospitaler og skadestuer lukker eller får færre funktioner.
Udviklingen medfører en stigende utryghed for, om man kan få hjælp, hvis akut sygdom eller ulykke indtræffer i hjemmet, på arbejdet eller i trafikken.
Derfor kræver Socialdemokraterne – og det har vi før sagt – at der i udviklingen af sundhedsvæsenet sættes fokus på nærhed, sammenhæng og kvalitet.
Vi Socialdemokrater mener, at det er essentielt, at der altid er akut hjælp at hente, hvis man udsættes for en livstruende ulykke, uanset om man bor i byen eller på landet.
Derfor foreslog vi allerede i 2004, at der over en 3-årig periode skulle udarbejdes en landsdækkende plan for, hvordan alle danskere sikres adgang til hurtig og relevant akut hjælp uanset afstanden til nærmeste sygehus.
For borgerne har det betydning, at der hurtigt kan igangsættes behandling af høj kvalitet, når der opstår en akut situation eller et behov for lægehjælp.
Derfor skal regionerne sikres de fornødne kompetencer og økonomiske ressourcer til at sikre en sygehusstruktur med et sammenhængende akutsystem, der omfatter alle elementer, fra det tidspunkt, der opstår akut sygdom eller ulykke, indtil patienten har modtaget relevant behandling af høj faglig kvalitet, håndteret af egen læge eller vagtlæge – eventuelt i eget hjem, på skadestue eller i akutmodtagelse inden for rammerne af Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
I dag er det jo 112-dag, altså 11.2.
Det vil sige, at man i dag sætter fokus på vores akutberedskab.
Inde i Fællessalen lige ved siden af sidder en masse mennesker, der repræsenterer en lang række folk inden for vores beredskab, både i forhold til redning og i forhold til andre ting.
På denne dag vil jeg gerne pege på nogle udfordringer, som vi står over for i det danske akutsystem.
Det danske akutsystem er nemlig i dag stadig meget søjleopdelt uden klare snitflader mellem alarmcentral, ambulancetjeneste og de øvrige præhospitale ressourcer: brand, redning, lægevagt, hjemmesygepleje.
Tværtimod lever de her systemer altså stadig primært deres eget liv – hver for sig velfungerende, men i høj grad med mangel på koordination med henblik på en samlet integreret indsats til gavn for borgerne.
Derfor er det også sigtet med Socialdemokratiets politik, at der i de kommende år udvikles et sammenhængende og fremadrettet akutsystem i Danmark, som omfatter alle elementer, fra det tidspunkt, der opstår akut sygdom, ulykke eller tilskadekomst, og til patienten enten er kommet på hospital, håndteret af vagtlæge eller har fået et af de kommunale tilbud, eventuelt i eget hjem.
Et nyt fremadrettet og sammenhængende akutsystem i Danmark skal omfatte både indretningen af 112-alarmcentral, vagtcentral, førstehjælp hos den brede befolkning, uddannelse af det, man kalder first responders, blandt almindelige mennesker, dvs. mennesker, der hurtigt kan træde til.
Nogle af dem skal også være professionelle.
Vi skal have en ambulancetjeneste, hvor man både kigger på den almindelige ambulancekørsel, paramedicinerordninger og på lægebilsordninger.
Vi skal kigge på hjemmesygepleje, akutstuer, lægevagter, behandlere og sundhedscentre osv. osv.
Der skal med andre ord være en bred palet af tilbud, som tilsammen udgør et fintmasket og sammenhængende net af sundhedstilbud – tilbud, der giver tryghed.
Den nuværende usikkerhed om udmøntning og fordeling af midler til udbygning af det præhospitale beredskab er ikke acceptabel.
Regeringen har talt om at sikre øget kvalitet i sundhedsvæsenet via specialisering, men det kan altså kun lade sig gøre, hvis de nødvendige investeringer og det samlede overblik over den præhospitale indsats er til stede.
Og det mener vi fortsat ikke den er.
Derfor har vi også tidligere tilkendegivet, at vi fandt, at det er mest betryggende for borgerne i Danmark, at der er maksimalt 30 minutters transporttid i akutberedskabet, og det er også vores holdning og vision.
Vi indser dog, at regeringen har indgået en lang række politiske og økonomiske aftaler med regionerne, hvor vi har været kritiske over for såvel de politiske som de økonomiske rammer.
Det er regionernes pligt at efterkomme regeringens beslutninger og skabe økonomisk balance, og vi respekterer det lokale demokrati, men når en ny regering kommer til, vil den ud over at øge aktiviteten på sundhedsområdet også optage forhandlinger med regionerne om at opfylde vores ønsker på det præhospitale område, herunder hvordan der kan sikres en større sammenhæng, således at vi får en bedre udbygget sygehusbetjening og et bedre beredskab i alle dele af Danmark, også i de tyndt befolkede områder.
Tak for ordet.