Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Nu skal vi tredjebehandle de lovforslag, der udmønter den skatteaftale, som regeringen indgik med Venstre og Konservative i juni måned.
Det er en aftale, som vi i Venstre finder ganske fornuftig, for den indeholder en imødekommelse af en række af de ønsker, som vi fra Venstres side lagde vægt på, da vi præsenterede vores ønsker til en skattereform.
Først er det vigtigt at slå fast, at den skatteaftale, der er indgået, betyder, at skatterne reelt sænkes med ikke bare 7 mia. kr., som var tallet i begyndelsen, men faktisk med lige knap 8 mia. kr.
Danskerne oplever altså, at skatterne fremover vil være 8 mia. kr. lavere, end hvis ikke denne aftale var indgået.
Det synes vi fra Venstres side er positivt, for vi synes, at danskerne skal have lov til at beholde lidt flere af deres egne penge.
Grunden til, at tallet er steget til omkring 8 mia. kr. og ikke blot er på 7 mia. kr., er lidt teknisk: Effekterne af et af lovforslagene var ikke beskrevet fuldt ud med hensyn til, hvorfra pengene kom ind.
Det betyder jo, at der så er tale om finansiering af en skatteaftale på lige knap 8 mia. kr. uden for det traditionelle skattesystem.
Det synes vi er ganske fornuftigt.
Vi mener egentlig også, at det viser, at det gør en forskel, at regeringen laver aftaler med Venstre og Konservative.
Det betyder, at danskerne får lov til at beholde nogle flere af deres egne penge, og det øger arbejdsudbuddet og skaber grundlag for vækst og beskæftigelse i Danmark.
Alternativet så vi, da regeringen valgte at indgå en finanslovaftale sidste år med Enhedslisten.
Det betød stigende skatter og afgifter på over 5 mia. kr., det reducerede arbejdsudbuddet, og grundlæggende var det med til at forringe dansk økonomi i stedet for offensivt at give svaret på de udfordringer, som vi står over for i Danmark.
For Venstre var det afgørende, at vi kunne undgå den forringelse af folkepensionens grundbeløb, som regeringen lagde op til; den del fik vi forhandlet ud, således at det fortsat kan betale sig at spare op.
Der skal være den tryghed, at folkepensionens grundbeløb står uantastet, og det skal danskerne kunne regne med, når de tilrettelægger opsparing til pensionen.
Der skal ikke være tvivl om, at alle skal have mulighed for at kunne få folkepensionens grundbeløb og på det niveau, som vi kender til i dag; men det voldsomme angreb, som regeringen lagde op til i sit udspil, blev ikke til noget.
Det fik vi i Venstre forhindret.
På samme måde har det været fuldstændig afgørende for Venstre, at der er tryghed omkring boligejernes økonomi.
Derfor var det afgørende for os, at det udspil, der lå fra regeringen, om at forringe rentefradraget for danske boligejere, blev taget af bordet, for det har jo vist sig, at de tal, som regeringen forsøgte at smøre forslaget med, var temmelig misvisende.
Det var måske hver tiende boligejer – lød det – der kunne risikere at blive ramt af de forringelser af rentefradraget, regeringen lægger op til; arh, måske var det hver femte, lød det så lidt senere.
Men hvis vi prøver at kigge fremad og kigger lidt på, hvad der vil være et lidt mere sandsynligt renteniveau end det niveau, vi har i dag, ja, hvis bare renteniveauet lå 3 procentpoint højere, end det gør i dag, så ville det faktisk være 724.000 danske husstande, der ville blive ramt af det lavere rentefradrag.
Og var det et renteniveau, der lå 5 procentpoint over det niveau, som vi kender til i dag, ja, så ville 880.000 danske husstande opleve at få forringet rentefradraget.
Det var ikke de tal, som regeringen forsøgte at nedtone effekten af det forringede rentefradrag med, men det er de tal, som SKAT og finansministeren har måttet oplyse, når vi har spurgt ind til det i Skatteudvalget.
Og jeg synes, det er vigtigt at fremhæve i dag, at med blot lidt højere renteniveau end det, vi kender til i dag, ja, så ville det udspil til en skatteaftale, som regeringen lagde på bordet, altså have ramt et sted mellem 700.000 og 800.000 danske husstande.
Det synes vi i Venstre er rigtig, rigtig mange husstande.
For os har det været afgørende, at der skulle være tryghed omkring boligejernes økonomi.
Derfor var det afgørende for Venstre for at kunne indgå en aftale, at det ikke kom til en forringelse af rentefradraget.
Det er et vigtigt resultat.
Jeg må så sige, at der jo også er finansieringsforslag, der bestemt ikke er groet i Venstres have, men når vi gør regnebrættet op, står vi med en aftale, som vi finder fornuftig, og hvor plusserne opvejer minusserne.
Det ville naturligvis have set anderledes ud, hvis vi havde siddet for bordenden, men vi skylder den lille million danskere, der stemte på Venstre ved sidste folketingsvalg, aktivt at forsøge at bruge vores mandater så konstruktivt som muligt, og vi mener, at skattelettelser reelt for lige knap 8 mia. kr., ikke noget angreb på rentefradrag og boligejere, heller ikke nogen aldersdiskrimination, var markante indrømmelser, som gjorde, at vi kunne indgå en skatteaftale.
Jeg må så sige, at oven på debatten i mandags blev lovforslaget kaldt tilbage til Skatteudvalget til fornyet udvalgsbehandling.
Det kan der jo som regel være mange gode grunde til, og det ønske efterkommer vi jo altid i fællesskab, for at der ikke er nogen, der skal sidde tilbage med uafklarede spørgsmål eller ting, der skal belyses, og så er det jo fint, at vi har den mulighed.
Men jeg må sige, at det, der var den reelle begrundelse i det her tilfælde, finder jeg faktisk pinlig. Nu tales der meget om god regeringsførelse, så det her skal ikke ligge regeringen til last, men det må så ligge regeringspartierne til last, for
hvad var det, der var årsagen til, at lovforslagene skulle tilbage til udvalget?
Jeg har svært ved at se, at det er det ændringsforslag, vi lige har stemt om.
Nej, begrundelsen var, at regeringspartierne ikke havde fået indleveret et betænkningsbidrag.
Det må åbenbart være gået op for regeringen og regeringspartierne i mandags, da vi var ved andenbehandlingen, at det måske egentlig var en god idé, at man gav sine politiske overvejelser til kende i en betænkning, som man jo normalt gør, særlig ved de større lovforslag.
Men det havde regeringspartierne altså ikke fået gjort, og derfor skulle lovforslaget så tilbage mellem anden og tredje behandling til en tillægsbetænkning.
Jeg ved ikke, om undskyldningen var det her lille beskedne ændringsforslag, men nu kan vi jo da i hvert fald konstatere, at der er kommet betænkningsbidrag, ikke til det ændringsforslag, som lovforslaget formelt blev kaldt tilbage på – formoder jeg – men til den samlede skatteaftale.
Jeg synes egentlig, at det er pinligt, at man ikke sørger for at få tingene til at følges ad i forhold til de normale regler.
Det undrer mig egentlig særligt, når man i betænkningsbidraget så kan læse, at regeringen gerne vil afskaffe fedt- og sukkerafgifterne.
Det var også på bordet, da vi forhandlede skatteaftalen i juni måned.
Så forstår jeg bare ikke, hvordan regeringen regerer.
Det er mig meget, meget uforståeligt.
Hvis det er et ønske fra regeringen, er det altså 14 dage siden, at regeringen fremlagde et finanslovudspil, og hvis regeringen har ønsker til sin politik og vil ændre de ting, der er gældende, særlig på det økonomiske område, ville det da være det mest naturlige i denne verden, at regeringen lagde det frem i sit finanslovudspil.
Det synes vi i Venstre er en temmelig besynderlig måde at arbejde på.
Regeringen er en regering, og den burde i det mindste forsøge at agere som en regering.
Men som sagt har vi fået markante indrømmelser, som gør, at vi mener, at der er indgået en fornuftig skatteaftale med store indrømmelser til Venstre og Det Konservative Folkeparti, og det er grunden til, at vi i Venstre kan stemme for den skatteaftale, som vi skal udmønte med en række lovforslag i dag.
Noget er vi bestemt mere begejstret for end andet, som jeg tidligere har redegjort for, men samlet set er resultatet altså, at når regeringen laver aftaler med V og K, får danskerne lov til at beholde nogle flere af deres egne penge.
Vælger regeringen at kigge mod Enhedslisten, bliver det dyrere at være dansker og dyrere at drive virksomhed.
Vi synes egentlig, at valget burde være klart, også når regeringen kigger fremad.