runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2013-12-20:
Hvis der er en biograf, der lukker, tager vi sagen op.
Jeg vil ikke stå her og udtale mig om hypotetiske ting.
Vi tager den konkrete sag op, hvis det er det, der bliver situationen på et tidspunkt.
Det fremgår af betænkningen, og det er meget klart formuleret.
Nej, EU har ikke rettet nogen kritik af Danmark, men har taget sagen op på grundlag af en anmeldelse fra nogle af de store filmselskaber, og vi har fuldstændig anerkendt, at statsstøttereglerne i dag kræver, at man gør rede for de principper, man giver statsstøtte efter.
Det er meget enkelt, det er ufarligt, og det er lige ud ad landevejen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-12-20:
Ministeren siger jo, at der kan ske noget uventet.
Det kan for eksempel være, at der er en lille biograf, som lukker.
Hvad gør man ved det?
Det er det første spørgsmål.
Hvad gør man ved det, når der er en biograf, der lukker?
Det andet spørgsmål handler om EU.
Har EU anklaget Danmark for at have overtrådt statsstøttereglerne på grund af den kommunale støtte – ja eller nej?
Marianne Jelved (RV), 2013-12-20:
Det var jo rigtigt, hvad jeg sagde i min indledende bemærkning her, at det her ikke handler så meget om filmloven, som det handler om EU.
Nu har hr. Alex Ahrendtsen jo netop bekræftet det.
Der er ingen grund til at problematisere noget, som ikke er et problem.
Der er ingen problemer med den her lovgivning, der er ingen problemer med et loft på 500.000 kr. gennemsnitlig hen over årene.
Det her handler om, at vi er medlemmer af en forening.
Den forening har nogle regler.
Hvis man vil være medlem af en forening, så holder man de regler, der er.
Her har vi udvidet beskrivelsen af statsstøttereglerne med principperne for, hvordan vi gør.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Jamen det er lokalbiograferne jo uenige i.
Jeg vil så også sige, at det jo handler om det rent principielle, om det er EU, der skal bestemme, eller om det er den danske regering og Folketinget, der skal bestemme, eller om det er en regering, der fuldstændig underlægger sig EU, ikke bare på dette område, men på en lang række områder.
Så jeg vil bare spørge igen: Hvorfor er det, at regeringen har syntes, at det var så vigtigt at overholde de minimis-forordningen, når man kunne have fået en meget lempeligere ordning, hvis man bare havde lagt sig i selen?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-20:
Skatteministeren er ude at sige, at nu har man indgået en aftale med Enhedslisten omkring det her, og at Enhedslisten stemmer for.
Man vælger så at stemme blankt, og jeg ved ikke, hvad der foregår i Enhedslisten.
Om man er lidt skizofren her, ved jeg ikke.
Vi holder fast i, at andelshavere skal have den samme behandling som boligejere, og jeg håber rigtig meget på, at Enhedslisten vil støtte de borgerlige partier i det.
Ud fra de betragtninger, der har været tidligere fra Enhedslistens side, ville det være fair og rimeligt, at andelshaverne i de 200.000 andelsboliger fik samme mulighed for nedslag i vurderingen som boligejerne.
Og så har vi altså et flertal for det forslag.
Så det håber jeg på at Enhedslisten vil støtte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-20:
Fra Venstres side har vi klart sagt, at vi gerne ville være med til at finde finansiering til Togfonden DK.
Det har vi sagt tydeligt i de forhandlinger, der har været.
Men for regeringen var det afgørende, at det kun var den her type finansiering, der kunne bruges.
Og hvis man kigger på de beregninger, der er nu, så vurderer regeringen altså, at det er 310 mio. kr. i varig virkning, der skal til.
Vi har sagt, at vi gerne ville være med til at finde pengene på anden vis.
Det ville regeringen ikke.
Det skulle være på den her måde.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Det vil sige, at Venstre ønsker at opretholde en situation, hvor nogle, primært udenlandske olieselskaber, betaler mindre i skat, end danske olieselskaber for en stor dels vedkommende gør.
Det ønsker Venstre at opretholde.
Samtidig med det erkender man, at man så ikke er i stand til at skaffe penge til investeringer til forbedringer af togtrafikken i Danmark.
Det er jo konsekvensen af Venstres standpunkt.
Der opretholdes nogle fordele for nogle ganske bestemte virksomheder, og man undgår at skaffe nogle penge til en tiltrængt forbedring af togtrafikken i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-20:
Vi mener ikke, at det øger tilliden til at investere i Danmark, at trods klare løfter om ikke at hæve skatter og afgifter, så gør man det alligevel.
Det gælder generelt, og derfor gælder det også på olieområdet.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Jeg havde håbet på, at Venstre her til allersidst ville have svaret på det meget indlysende spørgsmål, nemlig hvorfor er det, at disse udenlandske olieselskaber skal betale mindre i skat, end de danske olieselskaber gør, når man udvinder olie i Nordsøen?
Det er det, jeg ikke helt forstår.
Hvad er forklaringen på, at det er så vigtigt for Venstre at opretholde en særlig gunstig ordning for nogle olieselskaber i forhold til nogle andre?
Thomas Jensen (S), 2013-12-20:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare gerne sige tak til hr. Brian Mikkelsen, for det fremgår jo af indlægget her, at Konservative Folkeparti trods alt vil holde fast i den aftale, man har lavet i forbindelse med finansloven for 2014, nemlig at Konservative Folkeparti ved sin passivitet her ved tredjebehandlingen støtter regeringen i den her løsning.
Jeg synes jo, det havde været mere skønt og smukt, hvis det var sådan, at Konservative Folkeparti positivt havde støttet det her forslag, for det er jo sådan, at det her forslag er én stor oprydning efter VK-regeringens fejlagtige politik og passivitet på det her område.
Det, der jo er hovedkonklusionen i Rigsrevisionens rapport, er, at skiftende Venstreministre med Konservatives accept i regeringens Ø-udvalg ikke har fundet en løsning på at rette op på de fejlagtige ejendomsvurderinger med det resultat til følge, at mange, mange boligejere i Danmark er kommet til at betale for meget i ejendomsskat.
Så jeg vil egentlig bare gerne sige tak til hr. Brian Mikkelsen for, at man nu ved sin passivitet støtter forslaget.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har kæmpet hårdt for at få løst det her problem under den tidligere regering uden noget som helst held.
Under den nuværende regering kom der så et forslag, som Enhedslisten også undlader at stemme til, men som vi jo aldrig har sagt var en katastrofe.
Og det er det, Det Konservative Folkeparti har kaldt det forslag, de nu undlader at stemme til.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-20:
Vi har jo haft det samme standpunkt hele vejen igennem, og det må jeg sige at Enhedslisten også har haft.
Enhedslisten har jo haft det formål at sørge for, at der skulle være højere boligbeskatning, og Det Konservative Folkeparti har, også i den tidligere VK-regering, haft som formål at få lavere boligbeskatning.
Så vi arbejdede hårdt for i den tidligere regering, at man fik fjernet ejendomsvurderingerne, og at man også fik et egentligt skattestop for grundskylden.
Det var der så ikke flertal for.
Vi havde ikke 90 mandater i Det Konservative Folkeparti, og VK-regeringen havde ikke 90 mandater i Folketingssalen.
Så indgik Enhedslisten – det var så ikke hr. Per Clausen selv, men til orientering for hr. Per Clausen kan jeg sige, at det var hr. Frank Aaen – en aftale med skatteministeren om lige netop det forslag, vi taler om i dag.
Det er der indgået en aftale med Enhedslisten om, og der kan vi jo så konstatere, at det var vi imod, fordi vi ikke syntes, det var godt nok, at man blot satte ejendomsvurderingerne ned med de 2½ pct., som regeringen så siger er 5 pct., fordi der også er inflation involveret i det her.
Vi vil have det op på 10 pct., så vi synes ikke, det er godt nok, men det er bedre end det, der er i dag, og derfor støtter vi og holder fast i den aftale, vi lavede i finansloven, hvilket betyder, at vi stemmer gult sammen med Venstre i den her sag.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om vi kan være sikre på, at det forslag kommer fra Det Konservative Folkeparti.
Når jeg synes, det er et rimeligt spørgsmål, er det, fordi De Konservative jo mildt sagt har ført en slingrekurs i den her sag.
Først havde man mulighed for at gøre noget ved det, mens man sad i regering.
Det gjorde man ikke.
Så kom det her forslag fra regeringens side, og så var det helt uacceptabelt.
Nu undlader man at stemme og benytter sig af lejligheden til at annoncere et nyt forslag.
Altså, hvilken sikkerhed har vi for, at Det Konservative Folkeparti ikke inden januar måned har fået et helt tredje standpunkt i den her sag?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-20:
Jamen vi er imod, at man fjerner den ene klageadgang.
Det ville vi også ændre i morgen, hvis vi kunne det, hvis der var et flertal for det.
Det ville være rimelig nemt som at knipse med fingrene, for det har vi ikke indgået nogen aftale om.
Det er regeringen, som kører det igennem med sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten.
Vi synes, det indskrænker retssikkerheden.
Vi vil arbejde for og kæmpe for, at der kommer et reelt skattestop også for boligejere – vi vil nemlig ikke flå boligejerne – ved at man også fastfryser grundskylden, ligesom man har fastfrosset ejendomsværdiskatten fra 2001.
Vi vil også fastfryse grundskylden og så pristalsregulere den, så boligejerne ved, hvordan deres økonomi vil være i årene frem.
Det giver tryghed, og det giver sikkerhed for folk.
Og så vil vi også med det konkrete beslutningsforslag sikre, at andelshaverne selvfølgelig får de samme vilkår som almindelige boligejere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-20:
Altså, man går ud og taler om større retssikkerhed, og så fjerner man klageadgangen her om lidt.
Man går ud og siger, at der skal være ligestilling på området, men man stemmer så alligevel gult til et forslag, hvilket hjælper det igennem for regeringen og gør, at der ikke kommer ligestilling.
Altså, man går og siger, at det er et slag i ansigtet på dem, at de langsomt bliver flået, og at det er en katastrofe for boligmarkedet, og så hjælper man alligevel regeringen igennem med det her.
Er det særlig troværdigt, at man faktisk lige om lidt giver et slag i ansigtet på boligejerne, fordi man netop lige støtter regeringen på det her område?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Nu er det jo sådan, at man ikke i 7. og 8. klasse har kristendomsundervisning, fordi man så i stedet kan modtage konfirmationsforberedelse.
Det er den kontrakt, man altid har haft, det der håndslag, man altid har haft, mellem kirke og folkeskole.
Der har reglerne jo bare været, at det er fra 8 til 16 – i nær tilknytning – og at man samarbejder.
Og der er det vores klare opfattelse, at det skal fortsætte.
Der kan det jo ikke nytte, at det bare er en tilfældig skoledirektør, der synes, at det her bryder man sig ikke om.
Det er jo et slagsmål, vi af og til har.
Nu sidder jeg selv i en kommunalbestyrelse, og det er jo vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at konfirmationsforberedelsen fortsat er et tilbud, som foregår i tidsrummet 8-16, og hvor der er et tæt samarbejde mellem skole og kirke.
Det er trods alt et kristent folk, vi er en del af.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-20:
Jeg kan starte med at sige, at vi fuldt ud støtter at få lavet et beslutningsforslag om det med andelsboligerne.
Så faldt man ned som et lam, da man lavede aftalen om finansloven, og nu er man så igen i dag – også i Berlingske i dag – ude med riven, og man siger, at det her ikke er godt nok.
Hvorfor tager man så ikke konsekvensen af det og stemmer nej?
Altså, jeg kan forstå, man også foregøgler boligejerne i Berlingske i dag, at man faktisk nu har overvejet at stemme nej til det.
Men jeg vil da næsten æde min hat på, at De Konservative om lidt igen stemmer gult til det her.
Så er det ikke at foregøgle boligejerne, at man tager det her problem seriøst, når man alligevel om lidt ender med faktisk at stemme det her igennem sammen med regeringen?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-20:
Der er nemlig ikke nogen dokumentation for, at der ikke er lige så misvisende vurderinger for andelshavere – og der er 200.000 andelsboliger i Danmark – som der er for boligejere.
Så jeg forventer klart, at når vi fremsætter forslaget, vil Socialdemokratiet selvfølgelig bakke op om, at der er ligestilling mellem andelsboliger og almindelige boliger, ved at der også kommer et nedslag i vurderingerne for andelsboliger.
Thomas Jensen (S), 2013-12-20:
Når jeg med min korte bemærkning understreger, at Venstre og Konservative har ansvaret for, at folk har betalt for meget i boligskat, så er det jo ikke historieskrivning.
I dette minut, i dette år er der jo danskere, som betaler for meget i boligskat på baggrund af de vurderinger, som Venstre og Konservative har lavet.
Så det her handler ikke om historieskrivning.
Det handler simpelt hen om den økonomi, som Venstre og Konservative har givet de danske boligejere ved at lave for høje ejendomsvurderinger og dermed også presse nogen til at betale for meget i ejendomsskat.
Og det arbejde synes jeg bare at Det Konservative Folkeparti, hvis der skulle være lidt retfærdighed i denne sal, også skulle kaste sig konstruktivt ind i, så vi sikrer, at folk i fremtiden kommer til at betale det, de skal, i boligskat, hverken mere eller mindre.
Så desværre kan vi ikke få sådan en fuld opbakning her i dag fra Det Konservative Folkeparti.
Vi får en passivitet ved tredjebehandlingen, men det er trods alt noget, der gør, at vi kan få rettet op på det her på den korte bane.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-12-20:
Jeg takker for takken, men historien er jo også, som Rigsrevisionen påpeger, at der været en systemfejl gennem flere år, også under to skatteministre i den nuværende regering.
Så i stedet for at bruge tid på historieskrivning koncentrerer Det Konservative Folkeparti sig om at forsvare boligejernes interesser, i forhold til at vi har et fuldstændig skævt system, som ifølge Rigsrevisionen er fuldt af fejl.
Syv ud af ti vurderinger er forkerte, 41 pct. af vurderingerne er sat for højt.
De nye oplysninger i dag viser, at der er lige så store fejl for andelshavere, på trods af at regeringen i gentagne svar til Folketingets partier og også i svar til Folketingets Skatteudvalg påpeger, at der ikke er de problemer med andelsboliger, som der er for almindelige boliger.
Nu er der dokumentation, som påpeger, at man ikke har haft sin statistik og sin dokumentation i orden, og derfor bliver vi nødt til at fremsætte et beslutningsforslag, som vi håber der bliver flertal for i Folketinget, som ligestiller de 200.000 andelsboliger med almindelige boliger, så de også får et nedslag i vurderingerne.
Nej, Det Konservative Folkeparti er altid ambassadører for folk, som bliver urimeligt behandlet af det offentlige og i det her tilfælde betaler for meget i skat.
Så vores forslag for boligejere er helt konkret, at man afskaffer ejendomsvurderingerne helt, for de skaber utryghed for boligejerne, og at man fastfryser grundskylden, som man så pristalsregulerer, så boligejerne ved, hvilken boligøkonomi de har i årene frem.
Så står vi ved den finanslovsaftale, vi indgik med regeringen om at stemme gult til et forslag, som vi synes er elendigt.
Det retter vi så op på ved at fremsætte et konkret beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti så også er med på – og det er jeg glad for, og det har jeg også hørt tidligere, så det er der ikke noget nyt i, for Dansk Folkeparti har også gode tanker på det her område – som betyder, at man vil ligestille andelsboliger med almindelige boliger.
Det er vigtigt, for der er 200.000 af dem.
Man kan se, at der også har været en vilkårlighed i deres vurderinger, og der er det kun ret og rimeligt, at de kommer til at betale mindre i grundskyld, når deres vurderinger ifølge dokumentationen her er for høje.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Det ser ud til, at der er ved at være lidt usikkerhed rundtomkring i kommunerne.
Vil ministeren tage initiativ til, at der følges op på det med en eventuel udsendelse af en vejledning til kommunalbestyrelsen, kirkerne og skolerne, så alle er klar over, hvordan reglerne for konfirmationsforberedelsen helt præcis er, og en eller anden skoledirektør ikke efter forgodtbefindende begynder at tolke på reglerne, så den ikke kommer til at ligge i umiddelbar forlængelse af skolens undervisningstid, men langt senere?
Vil ministeren tage initiativ til dette?
Christine Antorini (S), 2013-12-20:
Det er korrekt, at hr. Alex Ahrendtsen har fået en henvendelse fra en præst i Sønderborg Kommune.
Det er ikke en sag, som vi har fået, og jeg vil meget nødig lave sagsbehandling her fra talerstolen.
Jeg synes, det er vigtigt at få understreget, at reglerne ikke bliver ændret på grund af den nye skolereform.
Det er jo sådan, at der skal være en dialog mellem kommunalbestyrelsen og præsterne om, hvor konfirmationsundervisningen skal ligge, og det er i sidste ende kommunalbestyrelsen, der kan træffe beslutningen, men inden for de gældende regler, der altså ikke bliver ændret.
Så det er egentlig bare for stille og roligt at sige, at jeg tror, det er fornuftigt, at den dialog kører, som den skal.
Hvis vi får en henvendelse i ministeriet, tager vi selvfølgelig stilling til den henvendelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Tak til ministeren.
Jeg tvivler jo ikke på, at ministeren har en oprigtig hensigt, og jeg er også glad for, at ministeren henviser til den åbne skole.
Mit konkrete spørgsmål gjaldt jo den helt konkrete sag i Sønderborg, hvor man har dikteret, at konfirmationsforberedelsen kan komme til ligge 15.30 på hverdage, altså at den begynder 15.30.
Og mit konkrete spørgsmål til ministeren var: Er det i overensstemmelse med gældende regler, sådan som de står i bemærkningerne til lovforslaget?
Christine Antorini (S), 2013-12-20:
Hvis hr. Lars Dohn læser, hvad der står om bedre muligheder for at arbejde med holddeling, så vil hr. Lars Dohn også se, at noget af det, som står nævnt meget præcist i lovforslagets bemærkninger, er en understregning af stamklassens betydning som det fælles fundament for, at man inden for de rammer i højere grad kan arbejde med holddeling.
Derfor står der også helt eksplicit, at man ikke kan lave gammeldags niveaudeling i en A-klasse og en B-klasse.
Det kan ikke lade sig gøre, for det giver nemlig ikke mening.
Og der ved vi jo, at det at lave den type opdeling ikke er noget, der løfter fagligheden.
Derfor er det heller ikke det, der bliver åbnet for i lovforslaget.
Omvendt giver det dyb mening, at man i højere grad kan arbejde med mindre hold.
Det kan nogle gange være med udgangspunkt i samme faglige niveau; det kan nogle gange være med udgangspunkt i køn; det kan nogle gange være med udgangspunkt i motivation.
Men at arbejde med holddeling som et pædagogisk redskab til, at alle børn får den undervisning, de bliver løftet af, men med vægt på stamklassen, er lige præcis den balance, som ligger i lovforslaget.
Lars Dohn (EL), 2013-12-20:
Jamen hvis jeg bare skal tage et enkelt eksempel på de meget alvorlige nye fejltagelser, som man går ind på nu her, må jeg nævne netop det, at man udvider muligheden for niveaudeling – altså det modsatte af det, som Socialdemokrater, SF'ere og andre, der normalt ligger til venstre for midten, har kæmpet for i 30-40 år.
Hvorfor træde så mange skridt tilbage i udviklingen?
Christine Antorini (S), 2013-12-20:
Det er rigtigt.
Det er jo tankevækkende, at Sverige klarer sig dårligt i PISA-undersøgelserne, som jeg nu næsten ikke kan dy mig for at sige jeg ellers mener at Enhedslisten ikke synes man skal bruge som målestok for noget som helst.
Vi synes, man skal bruge dem nuanceret, som et pejlemærke, i forhold til om et land ligger i gruppen af lande over middel, på gennemsnittet eller under gennemsnittet.
For det giver jo en mulighed for at drøfte, hvad der skal til, for at eleverne bliver dygtigere.
Jeg kan ikke genkende det billede, som hr. Lars Dohn giver af det svenske skolesystem, uden at jeg skal gøre mig til ekspert i det.
Dog ved jeg, at der har været en stor diskussion, som det svenske skoleverk bl.a. har rejst, i forhold til at man har haft undervisningsforløb mange steder med det udgangspunkt, der hed ansvar for egen læring – hvis man skulle sige det sådan lidt enkelt.
Hvis der er noget, som den her skolereform ikke er udtryk for, så er det ansvar for egen læring.
Hvis der er noget, vi alle sammen har været optaget af i forligskredsen, så er det ansvar for fælles læring, herunder med særligt blik for, hvordan vi får løftet de elever fagligt, som i dag desværre ikke klarer sig godt nok, sådan at de bl.a. gennem flere timer af høj kvalitet, med lektiehjælp osv. også bliver dygtigere.
Lars Dohn (EL), 2013-12-20:
Der står i bemærkningerne til lovforslaget, som jo endnu er et lovforslag, at forslaget bygger på erfaringer og viden.
Derfor var ministeren indbudt til et samråd for at belyse, hvilken viden og hvilke erfaringer det var, der lå til grund.
Jeg stillede selv spørgsmål på ti områder og fik svar på et enkelt område.
Et af spørgsmålene, som jeg ikke fik svar på, handlede om, hvordan erfaringerne fra hinsidan er anvendt i udformningen af den danske folkeskolereform.
Den svenske folkeskole er i en elendig forfatning, og en lang række af de hovedelementer, som ligger i den danske folkeskolereform, er forslag, man har prøvet af i Sverige i snart 20 år med et elendigt resultat.
Nu vil jeg spørge ministeren her på falderebet – og det er ikke smådrilleri.
Spørgsmålet går på: Jamen har man da slet ikke brugt de svenske erfaringer?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-12-20:
Altså, der er jo ikke noget nyt i de gældende regler og i den kommende skolereform.
Det er jo fortsat sådan, at det sker i skoletiden, hvis der er vilje til det, eller i umiddelbar tilknytning.
Og der er der nogle skoler, der vælger at lægge det lige efter skoletid fra kl. 14-16, fordi man ikke vil have, at det skal være i skoletiden fra kl. 8-10, som man gør andre steder.
Den frihed har de jo, og det bakker vi selvfølgelig fortsat op om.
Per Clausen (EL), 2013-12-20:
Nu er jeg jo også en af dem, der er medlem af den danske folkekirke, så jeg skal jo ikke kaste mig ud i nogen påstande om, at der ikke skulle findes kristne i Danmark, for det gør der jo.
Der findes også folk af anden religiøs overbevisning.
Men det, der står lidt tilbage, og som er lidt uklart for mig, er, om det så er sådan, at de børn, der ikke deltager i konfirmationsforberedelsen, så ikke skal modtage nogen tilbud i den periode, hvor der er konfirmationsforberedelse.
Og hvis de skal, vil man jo bringe dem, der går til konfirmationsforberedelsen, i den situation, at de går glip af noget formentlig vigtigt.
Og det kan jo heller ikke være rimeligt.
Så jeg synes sådan set, at vi ligesom mangler svaret på, hvorfor der er noget, der har den her særstatus, som er noget, der helt klart ligger uden for folkeskolen, men alligevel skal foregå i den tid, som ellers skulle bruges til undervisning.
Det er det, jeg ikke helt forstår.
Merete Riisager (LA), 2013-12-20:
Ministeren og jeg har haft en lang runde omkring vidensgrundlaget bag den her reform, men desværre er vi i Liberal Alliance ikke er blevet meget klogere.
Nu står ministeren på talerstolen her i dag og har alle tiders mulighed til at kommentere, at det bilag, bilag 115, som ministeren har lagt frem som hele vidensgrundlaget for den her reform, er fuldstændig gennemhullet samt mine kommentarer på talerstolen, i forhold til at mange af de forskningsprojekter, der er oplistet, overhovedet ikke underbygger helhedsskolen.
Jeg nævner i flæng Peter Allerup, som jo i Danmark står bag Timss og Pirls, som har kaldt ministeren fræk, og John Hattie, som har brugt et ord som absurd om reformen.
Det er stærke ord fra forskere, men det er jo stærke ord, som kommer af, at de ikke mener, at deres forskning kan bruges som belæg for den her reform.