runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
Justitsministeren må have mig undskyldt, men der er altså noget, der ikke hænger sammen, for det fremgår tydeligt af talen, at regeringen rigtig gerne vil ligestilling, men hvorfor vil regeringen dog ikke fritstille trossamfundene, herunder også folkekirken, så de selv kan bestemme, om de vil have et vielsesritual, der også gælder to personer af samme køn?
Hvorfor kan vi ikke få den borgerlige fløj her i salen til at indse, at det vil være ligestilling?
Det, vi har i dag, er ikke ligestilling.
Det er en klart diskriminerende del i vores lovgivning, at det er os, der går og venter på, at det er trossamfundene, herunder folkekirken, der skal komme og bede om det.
Det er os, der sætter rammen og begrænsningen op for dem.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Der er den elementære logiske forklaring, at regeringen ikke vil tvinge noget ned over hovedet på den danske folkekirke.
Der har ikke været et samlet ønske fra folkekirken om en sådan ændring.
Vi ville føle, at det ville være et helt malplaceret overgreb på folkekirkens suverænitet og autonomi, hvis vi gik ind og lovgav på det område.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
L 90, som det her lovforslag hedder, er blevet fremsat, fordi der kom en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol tilbage i december 2008.
På grund af den dom har Justitsministeriet og regeringen så fremsat dette forslag om en ændring af de danske regler for opbevaring af dna-profiler på personer, der er blevet frikendt, eller hvor påtale er opgivet, så det i fremtiden kun bliver lovligt at opbevare dem i maks. 10 år.
Vi så helst, at dna-registeret blev udbygget, og at flest mulige borgere blev registreret heri.
Dna-registeret er årsag til opklaring af mange forbrydelser og er et uundværligt arbejdsredskab for politiet i efterforskningen og opklaringen af forbrydelser, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at dna-registeret burde udvides og ikke begrænses.
Havde man f.eks. haft sådan et udvidet dna-register, kunne det være, at man f.eks. i den aktuelle sag, der er, med Maria, der blev myrdet i Herning, måske allerede havde stået med gerningsmanden, at man allerede havde fundet frem til den person, som fuldstændig tragisk, forfærdeligt og afstumpet har myrdet den unge kvinde i Herning.
Men det har man ikke, og det er selvfølgelig rigtig, rigtig ærgerligt, men i Dansk Folkeparti mener vi, at et udvidet register netop giver mulighed for at afsløre flere forbrydere.
Politiforbundet i Danmark anfører også i deres høringssvar til forslaget, at det alt andet lige indebærer, at de efterforskningsmæssige muligheder bliver forringet, og at det bør være muligt at opbevare oplysninger om dna-profiler på sigtede, men ikke dømte, i længere tid end 10 år.
Det her forslag, L 90, har som sagt baggrund i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom mod Storbritannien.
Som en konsekvens er Justitsministeriet så kommet med det her lovforslag.
Men i Dansk Folkeparti sætter vi lidt spørgsmålstegn ved, hvorfor man lige har valgt 10 år som en tidsfrist.
For dommen mod Storbritannien siger jo efter de oplysninger, vi har, ikke så meget om, at tidsfristen skal være 10 år.
Det, som Domstolen havde noget imod, var, at der i Storbritannien var en tidsubegrænset periode, hvor man kunne opbevare de her dna-profiler i registeret.
Så i Dansk Folkeparti spørger vi: Hvorfor lige 10 år og ikke 12 år eller 15 år eller 20 år?
Vi så helst et mere omfattende register, og vi så også gerne, at der blev set nærmere på reglen om, hvornår man kommer i dna-registeret.
Efter vores oplysninger skal man være sigtet for en forbrydelse, der giver mere end 1½ års fængsel, og vi så gerne, at det blev ændret til 12 måneder.
Det vil vi i hvert fald meget gerne se nærmere på og stille spørgsmål om til justitsministeren.
Med de ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt ikke kan støtte forslaget i den version, det ligger i nu, men vi ser selvfølgelig frem til en god udvalgsbehandling, hvor vi vil spørge ind til de punkter i forslaget, som jeg har fremført.
Og så håber jeg, at et flertal i Folketinget, inklusive justitsministeren, vil være med på, at vi ser nærmere på, hvordan man udvider dna-registeret, ikke hvordan man indskrænker det.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Jeg kan egentlig ikke forstå spørgsmålet.
Hvor har jeg udtrykt, at vi er imod at støtte grøn teknologi?
Det er i hvert fald ikke det, jeg har sagt her, så der må være et eller andet andet, som hr. Per Clausen har hørt forkert.
Vi er interesserede i at være uafhængige af fossile brændstoffer fra den store verden, punktum.
Vi vil gerne være med til at støtte grøn teknologi herhjemme, støtte nye virksomheder, der har nye ideer, punktum.
Vi er interesseret i, at nogle af de milliarder, vi tidligere har givet til f.eks. vindmølleindustrien, som har fået dem i årevis, måske efterhånden føres over til at støtte andre nye udviklinger af grøn teknologi.
Jeg håber, at vi i 2012, når den nuværende energiaftale udløber, kan blive enige med forligskredsen om, at vi så kigger på andre muligheder.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-01-26:
Hr. Per Dalgaard siger, så vidt jeg kan høre, at Dansk Folkeparti gerne vil gå hurtigere frem end andre lande med at skaffe os uafhængighed af olie og gas og dermed skaffe os uafhængighed af olie- og gassheikerne i de ustabile lande.
Har Dansk Folkeparti så også et bud på, hvor hurtigt man skal gå frem ad den vej?
Altså, vil man gerne udsætte det tidspunkt, hvor Danmark skal være nettoimportør af olie og gas, fra 2018 til f.eks. 2025?
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Hvis forligskredsen om den nuværende energiaftale kunne blive enige om at mødes i den her uge eller i næste uge og måske drøfte en overførsel af de milliarder, som der i øjeblikket bliver givet til vindmølleindustrien, som i parentes bemærket er ved at flytte til Kina med deres produktion, hvilket ikke ligefrem gavner danske arbejdspladser, så kunne vi sikkert fremme nogle af de der ting hurtigere.
Det er hermed et forslag, som man kan tage.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-01-26:
Det var et lidt andet forslag.
Det var at tage pengene fra en grøn industri og så bruge dem til et eller andet diffust.
Det, jeg spørger om, er: Er Dansk Folkeparti indstillet på at udsætte det tidspunkt, hvor vi bliver afhængige af olie og gas til f.eks. 2025?
Det lader sig jo kun gøre, hvis man rent faktisk får gas- og olieforbruget ned i Danmark?
Er det det, man vil, eller siger man det bare, fordi man ikke kan lide oliesheiker?
Altså, vil det her også blive omsat i handling, vil Dansk Folkeparti være indstillet på det?
Per Clausen (EL), 2010-01-26:
Det, der er pointen her, er, at jeg er enig med hr. Per Dalgaard i, at det ikke er nogen byrde at blive uafhængig af fossile brændstoffer.
Det er en gave, hvis man kan blive det, og derfor skal vi blive uafhængige af fossile brændstoffer så hurtigt som muligt.
Så ved jeg godt, at det kan være lidt af et problem for hr. Per Dalgaard, at det også reducerer CO2-udslippet, og at det kunne antyde, at hr. Per Dalgaard tager klimaproblemerne alvorligt.
Men det er lige meget, vil jeg sige til hr. Per Dalgaard, for hvis vi bare kan blive uafhængige af de fossile brændstoffer, har Dansk Folkeparti jo opnået, at vi er uafhængige af Rusland og af de arabiske lande, og hvem der ellers producerer olie.
Så må det vel være godt nok, og hvis jeg så går og glæder mig lidt ved siden af over, at vi også har reduceret vores CO2-udslip, så behøver det vel ikke at få hr. Per Dalgaard til at være imod, at vi gør en indsats her og nu.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Jeg kan ikke se, at det, jeg lige har sagt, skulle hindre et mindre forbrug af fossile brændstoffer, og jeg kan slet ikke forstå udsagnet om, at vi tager det fra en grøn industri og fører det over til noget diffust.
Jeg er helt sikker på, at fru Anne Grete Holmsgaard ved alt om, hvad der rører sig på de grønne områder i forbindelse med nye ideer og nye tanker, så det var sådan set bare noget politikersnak herinde.
Vi vil ikke udsætte reduktionen af forbruget, men vi vil lade reduktionen ske på den måde, at de nye teknologier i sig selv medfører et mindre forbrug, frem for at man sætter en eller anden fiktiv dato og siger, at f.eks. den 31. december 2010, 2011 eller 2012 reducerer vi lige pludselig olieforbruget til halvdelen.
Det kan man jo ikke.
Ida Auken (SF), 2010-01-26:
Det er jo sådan, at Danmark i øjeblikket køber ca. to tredjedele af de forpligtelser, vi i EU har til at bringe vores CO2-udledninger ned, i andre lande, altså, vi kommer til at købe omkring 4,2 mio. t CO2 eller noget i den stil om året.
Hvis vi lægger en lav kvotepris, er det måske omkring 200 mio. kr., og hvis vi lægger en høj kvotepris, vil det måske være omkring 400 mio. kr. om året.
For dem får vi nul nye grønne arbejdspladser, nul innovation, nul selvforsyning, som hr. Per Dalgaard går meget op i, og nul energibesparelser, så vi ikke skal ud og købe kvoter næste år.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Nu forholder det sig jo sådan, hvilket sikkert ikke er fru Ida Auken ubekendt, at vi ikke tror på det udsagn om, at CO2 er den store skurk i de klimaforandringer, vi kan se, og at det er det, der sådan lige skal tages fat på.
Det er fint, at man som en sideeffekt reducerer CO2'en, men det er efter vores overbevisning ikke den store skurk.
Det der med at købe CO2-kvoter ude i verden og derude reducere CO2-udslippet hænger jo lidt sammen med det, jeg sagde tidligere i dag, om hr. Per Clausens grænse, altså at CO2'en i Danmark skal reduceres.
Altså, så vidt jeg ved, er atmosfæren fuldstændig ligeglad med landegrænser, så hvis vi derfor reducerer et CO2-udslip i Østeuropa, i den tidligere Østblok, som jo sviner ad h til, så kommer det da også os til gode.
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, om vi lukker en fabrik her, eller om vi sætter nogle filtre på en skorsten i Østeuropa.
Det giver da samme resultat – det er den samme luft, vi indånder.
Ida Auken (SF), 2010-01-26:
Nu er jeg lidt forvirret, for lige før var hr. Per Dalgaard sådan set ligeglad med CO2-udledninger og sagde, at han ikke rigtig tror på det der med klimaforandringerne – der var det selvforsyningen, der var vigtig.
I øjeblikket kommer vi, fordi vi har de her forpligtelser, som man jo så kan mene om, hvad man vil, til at købe rigtig mange kvoter i andre lande.
Vi bruger altså formentlig et sted mellem 200 og 400 mio. kr. om året på at købe kvoter i andre lande, og for dem får vi altså nul nye grønne arbejdspladser, nul innovation, nul selvforsyning med energi og ingen energibesparelser, som jo i hvert fald kan spare penge for os og gøre, at vi ikke skal købe lige så mange kvoter næste år.
Er hr. Per Dalgaard enig med regeringen i den strategi, at vi skal bruge pengene på at købe den her varme luft i andre lande i stedet for at få nogle af de fordele, som hr. Per Dalgaard og jeg er helt enige om vil gavne Danmark på hjemmebane?
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
I og med at vi køber de CO2-kvoter i udlandet, tillader vi jo så en given dansk virksomhed at sende lidt mere CO2 ud, og det er da en bevarelse af danske arbejdspladser.
Hvis vi kun reducerede CO2-udslippet i Danmark, sådan som Enhedslisten gerne vil have det, så ville det jo faktisk betyde lukning af virksomheder herhjemme, og de ville så flytte til udlandet, hvor de kunne få lov til at forurene.
Det kan jeg simpelt hen ikke se sammenhængen eller logikken i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Jeg noterede mig, at Dansk Folkeparti gerne vil være mere uafhængig af oliesheiker og lignende, og jeg vil gerne spørge, hvad Dansk Folkepartis plan er.
Hvad er planen for at blive mere uafhængig?
Alle ambitioner, der er sat op her fra oppositionens side, er blevet skudt ned af Dansk Folkeparti.
Jeg kan heller ikke se, hvad regeringen har tænkt sig at gøre i forhold til f.eks. at få flere vindmøller op, som jo kunne være et alternativ til vores olieforbrug.
Så hvad er Dansk Folkepartis plan?
Hvad har ordføreren med i skuffen til os?
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Det forstår jeg faktisk ikke helt.
Jeg siger ikke, at vi ikke kan gå den grønne teknologivej før alle mulige andre lande, overhovedet ikke.
Det, jeg siger, er, at vi ikke skal tage en kæmpe byrde på os i forbindelse med CO2-reduktioner, når andre lande ikke vil.
Jeg kan slet ikke se, at det hænger sammen.
Vi kan da sagtens støtte en industri, der har gode ideer med hensyn til grøn teknologi og grøn energi, uden at vi samtidig behøver at kæmpe for en CO2-reduktion, som er meget, meget højere end alle andre landes.
Per Clausen (EL), 2010-01-26:
Så siger hr. Per Dalgaard, at politiet opførte sig på samme måde.
Det gjorde de kun glimtvis, skal jeg sige til hr. Per Dalgaards oplysning, så hold nu op med den urimelige kritik af politiet.
Det andet, som jeg slet ikke forstår, er: Hr. Per Dalgaard vil gerne være uafhængig af de arabiske oliesheiker og den russiske mafia; det er fornuftigt og klogt at blive uafhængig af dem, men han vil kun være uafhængig af dem, i samme takt som andre lande bliver det, for hr. Per Dalgaard vil nemlig ikke gøre Danmark uafhængig af fossile brændstoffer, før andre også har gjort deres lande uafhængige af fossile brændstoffer.
Jeg forstår altså ikke, hvorfor hr. Per Dalgaard vil lade sig underkue i sine gode ambitioner på det danske folks vegne af folk i andre lande, som ikke har forstået, hvor vigtigt det er at være uafhængig af de fossile brændstoffer.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-26:
Jeg kan jo høre, at hr. Lars Christian Lilleholt tydeligvis ikke var til stede den nat i Bella Center, for så ville han have kunnet se, hvordan Danmarks statsminister – og jeg gentager det – virkede som en rød klud på en lang række lande ude i Bella Center.
Sådan var det.
Hvad skal det her koste i job?
Det skal koste nul job.
Tværtimod ser jeg det som en klar investering i fremtiden.
Det skal give klimajob, vi skal investere i en grønnere fremtid.
Det giver flere job, og så kan vi sælge vores teknologier til resten af verden.
Der er penge i det.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Når man hører fru Mette Gjerskovs indlæg, kommer man til at tænke på sådan en opera, hvor der er de helt store dramaer på spil: Hvis ikke vi fik en aftale ude i Bella Center, ville millioner dø.
Den fik vi så ikke.
Jeg må altså sige, at den plan B, som S har, sikkert ville frelse verden fuldstændig.
Sådan var det jo med de store verdensledere.
De ville jo ikke.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-26:
Jeg er ganske udmærket bekendt med det udtryk.
Jeg er jo bondefødt og kvajet opdraget, havde jeg nær sagt, så det vil sige, at det er jeg ganske bekendt med.
Men måske er hr. Per Dalgaard også bekendt med det her med, at man ikke skal stryge hunden mod hårene.
Det er en rigtig dårlig idé, og det var det, der skete ude i Bella Center.
Ja, det var et drama, vil jeg sige til hr. Per Dalgaard.
Jeg har aldrig i mit liv oplevet så stort og spændende et politisk drama, som fortsatte i 30 timer, uden at man overhovedet gabte.
Man kørte på ren adrenalin, fordi der stod så meget på spil.
Og man tabte.
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Jeg har kun lige en sidste kort bemærkning, inden jeg skal op og holde min ordførertale.
Jeg bliver igen beskæmmet over, at Socialdemokratiet ikke igen undlader at give USA skylden for alverdens dårligdomme.
Det er ved at være trist og kedeligt at høre på.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-26:
Jeg aner overhovedet ikke, hvad det er, ordføreren taler om.
Jeg har ikke givet amerikanerne skylden for noget som helst.
Jeg har givet Danmark skylden for, at man lægger en strategi, som bare lægger sig op ad amerikanernes.
Amerikanerne kører deres egen politik og deres eget ræs, og det er fair nok.
Jeg kunne godt have forventet mere af dem; jeg kunne også godt have forventet mere af EU; jeg kunne også godt have tænkt mig, at vi havde haft et bedre lederskab i Danmark og en bedre proces.
Det havde vi desværre ikke.
Det, jeg synes er vigtigt nu, er at få kigget fremad og sige: Hvordan bliver vi klogere at det, der gik så galt?
Men det kræver jo, at man starter med at erkende, at noget er gået galt, ellers kan man jo næppe gøre det meget bedre.
Så det, vi skal have nu, er en klar evaluering af, hvor kæden hoppede af, og hvad det var, der gik galt, sådan at vi kan hjælpe Mexico alt, hvad der overhovedet er menneskeligt muligt, til at få skabt grundlaget for en klimaaftale ved COP16 næste år – eller allerede i år er det jo.
Margrethe Vestager (RV), 2010-01-26:
I min familie sætter vi pris på, at man er høflig, og kan man ikke sige andet om hvidvinen, plejer vi at sige, at den er dejlig kold.
Jeg synes, at ordførerens anmeldelse af COP15 havde lidt samme karakter.
Der var kaffe, vi kunne komme derhen, vi kunne også komme væk igen, og for det fortjener regeringen ros.
Det synes jeg godt nok er lige småt nok.
Jeg havde egentlig en oplevelse af, at Dansk Folkeparti var begyndt at få ambitioner på det her område og syntes, at det var rigtigt og vigtigt, at Danmark gav sit bidrag, og at der blev skabt job til de mennesker, der ellers risikerer at stå uden job, hvis ikke regeringen bidrager til, at vi kommer på den grønne dagsorden og der bliver skabt virksomheder og eksport, så der bliver ved med at være job i en dansk sammenhæng.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad er det, Dansk Folkeparti vil støtte regeringen i som målsætninger for Danmark, ikke bare når det gælder om at få CO2 ned, men også når det handler om at overgå til vedvarende energi?
Per Dalgaard (DF), 2010-01-26:
Dansk Folkeparti er meget interesseret i, at vi bliver uafhængige af fossile brændstoffer fra den store verden, olie fra Mellemøsten og gas fra f.eks. Rusland og andre steder.
Det er vi utrolig interesseret i, og vi vil til enhver tid støtte udviklingen af nye grønne teknologier.
Det har vi også fremført flere gange, bl.a. fordi vi kan se, at der er store muligheder netop i at skabe grønne job og støtte den grønne industri.
Jeg kan slet ikke se, at det, at vi roser regeringen og embedsværket og politiet og hjemmeværnsfolkene for, at de har givet basis for, at vi har kunnet gennemføre så god en COP15, har noget at gøre med, at vi ikke tager et ansvar for en grøn udvikling.
Det gør vi bestemt.
Margrethe Vestager (RV), 2010-01-26:
Lige præcis den ambition, som ordføreren gør rede for, nemlig at det er vigtigt at komme på den grønne dagsorden, at der er job i det, og at vi kan blive fri for at sidde i inderlommen på nogle sheiker og nogle styrer, som vi ikke vil have noget at gøre med, lige præcis den dagsorden deler vi hundrede procent.
Det, jeg så bare ikke kan få til at hænge sammen, er ordførerens ros til regeringen for at få så lidt ud af COP15 og så ikke engang komme op på hesten igen og sige: O.k., så er det den dagsorden, Danmark sætter.
For det er jo fair nok at falde af, men det, vi må forvente, er, at man kommer op på hesten igen og sørger for, at vi kommer videre.
Og lige præcis der fortjener regeringen altså ingen ros.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Jamen så lad os tage hul på de to industrier, ordføreren selv nævner.
Hvis vi kigger på vindmølleindustrien, er det jo tankevækkende, at vi under den her regering med Dansk Folkepartis støtte ikke har fået noget ny vindmøllestrøm siden 2003, og det, vi har fået, var noget, der var vedtaget af en tidligere regering.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, for at vi får flere nye vindmøller?
Hvad har I af planer for at sikre det for det første?
Og for det andet, når du nævner solcellespørgsmålet, er det jo tankevækkende, at den her regering netop er med til at gøre, at det bliver sværere at sælge solceller, og at almindelige forbrugere skulle få lyst til at putte solceller på deres huse, fordi de ikke vil få den skruen tilbage, som de indtil videre har fået.
Har I en plan i ærmet, så I sikrer jer, at brugen af både solceller og vindmøller nu kommer til at ekspandere?
For der er intet sket under den her regering, der er snarere sket det modsatte, så hvad er det, du har, som gør, at det lige pludselig skulle vende?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-01-26:
Det er virkelig en misforståelse af, hvad FN er.
Men det lader jeg ligge nu.
Jeg vil godt have, at hr. Per Ørum Jørgensen forholder sig til det såkaldte danske papir, som var et papir, der udmærkede sig ved, at der ikke stod en lyd om Kyoto – det eneste, som ulandene med sikkerhed ved, de har i hånden, som forpligter ikke alle, men dog en del af den industrialiserede verden.
Var det fremragende at lave sådan et papir og lade det smutte ud ad døren inden topmødet?
Og var det en fremragende situation, vi oplevede under topmødet, hvor alting gik i stå, da det blev offentliggjort i første uge?
Var det fremragende?
Er der ikke behov for bare en lille smule selvkritik i det her?
Eller skal det også pakkes ind i, at det var fremragende?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-01-26:
Det er en meget stor værdi, SF's ordfører giver det dokument.
Jeg kan godt gentage det: Danmark afsøgte selvfølgelig de muligheder og de spor, der var.
Det blev faktisk også fremlagt for samtlige ordførere her i salen længe før COP15 af den tidligere klimaminister, Connie Hedegaard, at Danmark kørte i to spor i forhandlingerne.
Stort set alle her var til stede under den fremlæggelse.
Så der burde ikke være nogen overraskelse i forbindelse med det.
Ida Auken (SF), 2010-01-26:
Nu lyder hr. Per Ørum Jørgensen, som om det her er noget, som oppositionen opfandt, mens resten af verden gik derfra og tænkte: Hold da op, hvor var det danske formandskab fremragende.
Hvis man nu så TV 2 i går aftes – og det vil jeg antage at der var ret mange her der gjorde – hørte man, at der kom en benhård kritik af Danmarks håndtering fra europæiske politikere.
Hvis man har læst Berlingske Tidende de sidste 2 dage, har man kunnet se, at der var to kæmpestore artikler om, hvordan nye stormagter fandt sammen i vrede over Danmark, og hvordan dansk håndtering medvirkede til COP15-fiaskoen.
Det er så åbenbart det pureste opspind, kan jeg forstå på hr. Per Ørum Jørgensen.
Så nu må jeg har bede hr. Per Ørum Jørgensen om at forholde sig til, at Sydafrikas miljøminister i november sagde følgende: Når Sydafrika … Nej, det var så den forkerte artikel.
»Danmark har som vært et særligt ønske om at se et resultat komme ud af København.
Statsministeren har sikkert forsøgt at hjælpe... Men det er ikke tilfældet... Han har ladet USA slippe af krogen.«
Det er altså Berlingske Tidendes historie om, at Danmark ved at lægge sig så tæt op ad USA gjorde, at de her fem basic lande fandt sammen og gik imod den danske strategi og prøvede at blokere den.
Er ordføreren simpelt hen fuldstændig uenig i det?
Er det her pure opspind fra Berlingske Tidendes side?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-01-26:
Nu er jeg blevet bekendt med, at kilderne i det indslag, som TV 2 Nyhederne har bragt i går aftes, var nyvalgte socialdemokratiske europaparlamentarikere, og der kan man jo så se, hvilken vægt de har i forbindelse med at vurdere hele forløbet.
Jeg har ikke set selve indslaget, men det er sådan, jeg har fået det refereret.
Så vil jeg sige til den artikel i Berlingske Tidende, at jeg sådan set synes, at det er groft, at man retter angreb imod en embedsmand, som ikke kan forsvare sig.
Det synes jeg grundlæggende er forkert.
Og efter at have gennemlæst den må jeg også sige, at der i hvert fald er nogle ting, der står i den artikel, som jeg kan afkræfte.
Jeg synes slet ikke, at det tjener noget formål at bruge så mange kræfter på en artikel, som i bund og grund rammer meget, meget skævt i forhold til selve forløbet.
Det, jeg synes vi skal have fokus på, er egentlig, hvilke positioner de forskellige nationer havde, og faktum er, at f.eks. Kina ikke ville noget som helst, da det virkelig gjaldt i forbindelse med klimaforhandlingerne.
Det kan det danske formandskab trods alt ikke beskyldes for.