Per Clausen (EL), 2015-01-29:
Jeg vil takke hr. Uffe Elbæk for at have fremsat et forslag, som i hvert fald indeholder rigtig mange gode elementer, og som også har givet adskillige ordførere anledning til at fortælle om de gode tiltag, regeringen har gennemført på demokratiområdet.
Ellers kunne man jo godt få det indtryk, at det, der ligesom stod i fokus for regeringen, var forsøget på at gennemføre McKinseys teorier om virksomhedsledelse i den offentlige sektor og et overenskomstforløb i forhold til de offentligt ansatte, hvor arbejdsgiverne på den offentlige side, både stat, kommune og region, synes at være forenet om ét vigtigt, vigtigt ønske, nemlig ønsket om at fjerne og reducere de samarbejdsinstitutioner, der findes i den offentlige sektor, reducere tillidsrepræsentanterne og de faglige organisationers indflydelse og erstatte det med det, man kalder synlig medinddragende ledelse.
Det er bare for at sige, at der indimellem er nogle fantastiske modsætninger i de taler, der bliver holdt herinde, og så det, man gør i praksis.
Hvis man nu relativt håndfast lærer en stor medarbejdergruppe, som har stor betydning for folkeskolens fremtid, at når det handler om deres løn- og arbejdsforhold, og hvem der skal betale for en ny folkeskolereform, så skal Folketinget og regeringen nok beslutte det helt uden at lytte til dem, og når man så næste år kommer og siger til dem: Hør nu her, nu skal vi have gennemført den her folkeskolereform, og den vil vi gerne have gennemført med en meget omfattende demokratisk proces, hvor alle bliver involveret og engageret – så er risikoen for, at man ikke bliver taget alvorligt, jo relativt stor.
Når vi også befinder os i en politisk situation, hvor der er en tilbøjelighed til, at befolkningen – ikke helt med urette – opfatter den politiske klasse som tæt sammensmeltet med de øvrige magthavere i vores samfund, hvor man sådan vandrer fra den ene til den anden post, fuldstændig uafhængigt af at man ud fra et befolkningssynspunkt i hvert fald går fra at repræsentere den ene interesse til den anden interesse, uden at det tilsyneladende spiller nogen rolle, så har demokratiet jo nogle udfordringer. Når der så oven i det kommer, at en ikke uvæsentlig del af de lovforslag, vi meget grundigt behandler i Folketinget, forinden er vedtaget i EU, så det sådan set er fuldstændig ligegyldigt, hvad vi når frem til i Folketinget, så har demokratiet jo en udfordring.
Set i den sammenhæng synes jeg jo, at det er godt og ville være godt, hvis vi gik i gang med seriøst at arbejde med, hvordan vi kunne fremme og understøtte udviklingen af konkrete modeller til borgerinddragelse og demokratiudvikling på både lokalt, regionalt, nationalt og internationalt niveau, og vel at mærke lade det gennemsyre vores politiske beslutningsproces og vores handlinger.
Og det kunne så være argumentet for, at det skulle være på Christiansborg, at i stedet for at Christiansborg skulle smitte dårligt af på forskningsmiljøet og dårligt af på de resultater, man hentede ind, så skulle det smitte positivt af den anden vej.
Det er jo da i hvert fald en mulighed.
Vi kan godt diskutere den organiseringsmæssige form og synes måske også, at det er rigtigt, som også andre ordførere har været inde på, at Teknologirådet jo arbejder og i mange år har arbejdet med problemstillinger omkring borgerinddragelse og også har gennemført og været i stand til tidligere at gennemføre høringer om vigtige spørgsmål, hvor man har inddraget borgerne og også har kunnet uddrage konklusioner og essens af det, som har været anvendeligt i den politiske proces.
Om det så har påvirket beslutningen eller ej, kan man somme tider være i tvivl om.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra Enhedslistens synes, at det her forslag er et fornuftigt forslag, hvor vi jo må finde ud af det med organiseringen og økonomien, for det er jo nemt nok at vedtage, at vi skal bruge fem ansatte herinde på Christiansborg, men det skal næppe tages ud af det eksisterende budget på Christiansborg.
Jeg ved ikke, om det er tanken.
Man kan selvfølgelig sige, at i Folketinget er vi lykkelige, for vi kan bare vedtage, at vi skal bruge nogle flere penge.
Den magt har vi jo, men vi skal vel alligevel gøre os nogle overvejelser om, hvordan det kan gøres, og hvordan det kan hænge sammen med andre relevante forskningsmiljøer, der arbejder med den samme problemstilling.