runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Hvis der skulle være et sådant problem med, at folk uddannelsesmæssigt og interessemæssigt ikke synes, at det er det mest oplagte sted, de kan arbejde – det er jo ikke et 8-16 job f.eks., det må man jo erkende – så vil jeg som sagt anbefale, at de danske landmænd bruger arbejdskraft fra de østeuropæiske lande.
Jeg synes, at Venstres fremfærd med også at ville satse på at invitere arbejdskraft hertil fra Ukraine og Argentina og Sydkorea er en helt gal vej at gå.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Jeg tror bare, at man bliver nødt til at erkende, at man ikke bare lige kan fjerne sådan en ordning med et fingerknips.
Man smadrer jo dansk landbrugsproduktion, hvis man hiver 600 mand ud, som gør nytte i produktionen.
Jeg kan fortælle hr. Eigil Andersen, at en fodermester i gennemsnit får 27.000–28.000 kr., og problemet er, at der ikke er danskere, der vil have de her jobs.
Gør det ikke indtryk på hr. Eigil Andersen, at der reelt ikke – og det er der også folk i fagbevægelsen der indrømmer – er danskere, der er interesseret i at tage de her job, så derfor er vi nødt til at bruge arbejdskraft udefra.
Hvorfor erkender SF ikke det?
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Det sidste vil jeg afholde mig fra, for det kan kun gå galt.
Så det vil jeg ikke gøre, men jeg vil sige, at der er stribevis af eksempler, hvor der er praktikanter efter den her ordning, som er kommet hertil, og som har fået lønninger på 10.000 kr. pr. måned, og det kan jeg med sikkerhed sige ikke er rimeligt.
Det betyder også, at hvis der skulle smutte en udnyttelse igennem – hvilket jeg ikke håber – så bliver det også en kortere tid.
Så på den måde er der jo sket fremskridt i det, kan man i hvert fald sige.
Jeg mener, at det er usmageligt, at der er danske landmænd, som spekulerer i den her arbejdskraft, og jeg mener også, at hvis man har et arbejdskraftbehov, kan det så rigeligt dækkes af de østeuropæiske EU-lande, hvor der jo er fri bevægelighed for arbejdskraften.
Det giver os en række problemer, men her kunne man da så i det mindste fra landmændenes side bruge nogle lønmodtagere fra de østeuropæiske EU-lande i stedet for at søge ud i tredjelande, altså uden for EU, som Ukraine jo er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-21:
Det kan være, jeg skal overveje at vente, indtil hr. Finn Sørensen har fået sat sig ned, med at sige, at der faktisk er nogle, der er glade for, at greencardordningen bevares.
Det er bare sådan, at man ikke forlader salen med det indtryk, at ingen sagde det.
Lovforslaget her udmønter dele af aftalen om en reform af international rekruttering, som blev indgået tidligere på året.
Liberal Alliance er ikke i tvivl om, at kvalificeret arbejdskraft fra udlandet udgør en vigtig kilde til fremtidens vækst og velstand.
Når virksomheder nemt kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft, øges virksomhedernes produktivitet, og det er til gavn for de danske virksomheder, de danske lønmodtagere og det danske velfærdssamfund.
Lovforslaget er med til at sikre, at Danmark i højere grad er i stand til at rekruttere højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
Overordnet set indeholder forslaget mange positive elementer, idet man skaber klare forbedringer og forenklinger af eksisterende lovgivning.
Dermed er lovforslaget med til at sikre, at Danmark har fornuftige rammevilkår, som bidrager til, at danske virksomheder kan tiltrække dygtige medarbejdere fra udlandet uden at blive mødt med alt for meget bureaukrati.
Helt konkret er lovforslagets nye fasttrackordning, de administrative lettelser og bevarelsen af greencardordningen – der var det igen – gode tiltag, som forbedrer forholdene for danske virksomheder og udenlandske arbejdstagere, og som lever op til principperne bag aftalen om en reform af international rekruttering.
Skulle Liberal Alliance helt selv have bestemt, ville det selvfølgelig have været lidt anderledes, fordi vores udgangspunkt er, at enhver, der har en arbejdskontrakt med en dansk virksomhed, skal have mulighed for at arbejde i Danmark, selvfølgelig medmindre vedkommende begår kriminalitet eller andet – så må vedkommende rejse hjem igen.
Men vi synes sådan set, at virksomhederne skulle have langt større adgang til udenlandsk arbejdskraft, end man har i dag, og end man har efter den her aftale.
Men vi er glade for aftalen, og vi er glade for, at man med udgangspunkt i den nuværende lovgivning bevarer en greencardordning.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
For nu er situationen så den, at partiet Venstre vil sige ja tak til arbejdskraft fra som tidligere nævnt Argentina og Sydkorea, hvis de får et job til 215.000 kr. om året.
De Konservative vil stille krav om en indtægt på 315.000 kr. om året, og det er så alle lande, de har med.
Skal det forstås sådan, for så vidt angår Liberal Alliance, at Liberal Alliance vil sige, at hver person fra hele verden, som kommer til Danmark og får et job, skal have lov til at have det, uden nogen form for indtægtskrav, altså 0 kr. i indtægtskrav?
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Politiske ord skal følges op med politisk handling, og lad os nu få noget handling på det her område, hvilket jeg fornemmer at vi faktisk er enige om; det vil sende et rigtig, rigtig godt signal til de ekstreme individer og grupperinger, som vi har i Danmark, om, at der er en klar grænse, og at den trækker Folketinget bl.a. her.
Men derudover vil jeg sige, at jeg jo synes, at det er godt, og det er jo også noget nyt, at både Justitsministeriets jurister og justitsministeren nu klart og tydeligt markerer, at det her faktisk godt kan lade sig gøre.
Så jeg synes virkelig, det ville klæde justitsministeren og regeringen og alle andre partier herinde, at man, når man taler om, at man er modstandere af kvindeundertrykkelse, når man taler om, at man er modstandere af islamisme og fundamentalisme, sender et klokkeklart signal om, at her går grænsen altså.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-21:
Jeg må jo bare et eller andet sted blive nødt til at gentage det samme svar på det samme spørgsmål.
Altså, vi har nu, også i samarbejde med hr. Martin Henriksen, sikret, at det forhold, at man kommer hertil på greencardordningen, bliver mere målrettet, altså at man kommer til at bruge sine kvalifikationer.
Og så tror jeg på, at det også – som man vil se, hvis man kigger teksterne igennem her – er med til at sikre, at danske virksomheder, som har brug for noget specialuddannet arbejdskraft, hvad enten den kommer fra Indien, Pakistan, eller hvor den nu måtte komme fra, kan få det, så der ikke bliver en situation, hvor virksomhederne ikke kan fortsætte med at udvikle og vækste, fordi man mangler kvalificeret arbejdskraft.
For jeg synes, der er fundet – og det vil jeg sådan set gerne takke forligspartierne og ordførerne for – en fornuftig balance her, som jeg fuldt ud tilslutter mig.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Det er rigtigt, at det gør vi her, og det er et skridt i den rigtige retning.
Der er også andre ting, som er udmærkede, f.eks. mere fleksible regler for forskere osv.; det har vi bestemt ikke noget imod i Dansk Folkeparti, det kan der være gode argumenter for.
Men jeg bliver bare nødt til at forstå: Hvad er egentlig regeringens argument for, at man har stået fast på at bevare greencardordningen?
For hvorfor skal vi egentlig have en ordning, som tiltrækker udlændinge til Danmark – uanset om de er højtuddannede eller ej – som vi bevisligt ved ikke går ind og varetager de jobfunktioner, som det rent faktisk er meningen med ordningen at de skal gå ind og varetage?
Hvad er egentlig baggrunden for, at man har stået så fast på at bevare den?
Vi er taknemlige for, at man har strammet op, men hvorfor skal vi egentlig have den?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-21:
Det er selvfølgelig et lidt spøjst spørgsmål at få, al den stund at jeg har på fornemmelsen, at hr. Martin Henriksen har været med i alle de forhandlinger, der har været, og som er endt i det her forlig, som jeg forstod at også hr. Martin Henriksen var enig i og ville stemme for.
Så jeg kan bare sige for mit eget vedkommende, at jeg – som jo så er kommet ind og har læst lovforslaget, hvor aftaleteksten stort set var på plads – er optaget af, at vi sikrer, at danske arbejdspladser har mulighed for hele tiden at skabe yderligere dynamik i deres virksomheder og dermed også skabe mulighed for endnu flere arbejdspladser.
Der er ikke for mig nogen tvivl om, at der kan være eksempler på, at de har brug for en specialiseret arbejdskraft, og det kan man så få via greencardordningen – og den har vi så, som hr. Martin Henriksen jo også selv gav udtryk for, hegnet ind.
Jamen jeg står jo endnu engang i den situation, at jeg i realiteten både kan takke min forgænger i embedet og ordførerne for, at der er lavet et forlig, som nu udmøntes i et lovforslag, som har et bredt flertal i Folketinget bag sig.
Jeg skal ikke forlænge debatten her ved at komme med de intentioner, der ligger til grund for lovforslaget.
Det synes jeg sådan set ordførerne har gjort ganske udmærket.
Jeg vil egentlig nøjes med at sige, at jeg synes, vi nu med lovforslaget sikrer, at den rette person til det rette job nu kan findes, at virksomhederne kan blive ved med at vækste og ikke bliver forhindret af mangel på kvalificeret arbejdskraft, og at det sker under de forhold, som vi ønsker i Danmark, nemlig på de løn- og ansættelsesvilkår, vi har.
Jeg synes, det er et glimrende lovforslag, som hegner nogle gode, vigtige principper ind.
Det giver mulighed for, at virksomhederne stadig væk kan vækste og skabe nye job i Danmark.
Så jeg vil bare sige til Folketinget, at jeg synes, vi har haft en god principiel debat her, og jeg vil medvirke til, at lovbehandlingen kommer til at gå som glat og smertefrit igennem udvalget som overhovedet muligt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-21:
Altså, jeg synes, det er spørgsmålet, der er usmageligt, for det viser jo endnu en gang den totale mangel på fantasi, som der er i SF i forhold til at finde løsninger.
Man har et partiprogram, som beskæftiger sig med verden i det 20. århundrede og ikke det 21. århundrede.
Vi taler om, at der kan skabes vækst og endnu flere arbejdspladser til gavn for det danske folk.
Spørgsmålet er, om man vil sidde med sine gammeldags holdninger til skade for danske lønmodtagere, til skade for det danske velfærdssamfund, eller om man vil være med til at sikre, at vi kan få den velstand, der kan sørge for, at vi også i fremtiden kan have ordentlige sygehuse, ordentlige uddannelser.
Det er det, der ligger os på sinde i Liberal Alliance.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Jeg tror, at vi her står over for et meget stort emne i den kommende valgkamp, og jeg tror simpelt hen ikke, at danskerne vil være med til det her.
For man kan sagtens forestille sig, at Dansk Arbejdsgiverforening eller Dansk Industri får kontakt med nogle rekrutteringsfirmaer forskellige steder i verden, og så kan der sagtens blive etableret ordninger, hvor man så kan få en ansættelseskontrakt.
Der kan jeg så forstå at Liberal Alliance altså simpelt hen ikke vil stille noget indtægtskrav overhovedet.
Man skal bare have et job, når man ankommer til landet.
Jeg synes, det er usmageligt, og det er til stor skade for 133.000 arbejdsløse i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-21:
Måske har ordføreren forstået vores holdning, måske ikke helt, så jeg prøver lige at klargøre den lidt.
Det er ikke sådan, at det gælder enhver, der kommer til Danmark.
Hele pointen er, at du skal have kontrakten, før du kommer til Danmark.
Derudover skal det være et arbejde, som selvfølgelig er på almindelige løn- og arbejdsvilkår.
Det vil sige, at hvis der er en overenskomst, er du umiddelbart godkendt, og ellers har du mulighed for at blive godkendt hos udlændingemyndighederne til en fasttrackordning så at sige alle a la det, der er her.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Tak for det.
Som jeg også sagde i Danske Folkepartis ordførertale, er der gode og mindre gode ting i det her lovforslag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, hvorfor regeringen har stået så fast på at fastholde greencardordningen.
Der kommer nogle opstramninger af greencardordningen, og det er vi glade for i Dansk Folkeparti.
Stramninger, som er nødvendige stramninger, hilser vi selvfølgelig velkommen.
Men dybest set
er der jo altså tale om en ordning, som henter udenlandsk arbejdskraft, og det er godt nok højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, men arbejdskraft, som vi har set en lang række eksempler på at virksomhederne ikke ansætter, til trods for at de sådan set siger, de mangler den.
Hvad er egentlig hovedårsagen til, at regeringen ikke vil gå hele vejen og afskaffe en ordning, som flere repræsentanter for regeringen faktisk har kritiseret ret heftigt?
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Altså, nu vil jeg være ærlig og sige, at det er så omfattende et lovkompleks, at det ikke er alle faktorerne i det, som jeg lige har hundrede procent styr på i det her øjeblik.
Men jeg vil sige, at vi generelt har en problematik, som går ud på, at vi skal være noget opmærksomme på, hvor mange udenlandske lønmodtagere der får adgang til det danske dagpengesystem.
Altså, det er jo noget, som også Enhedslisten er opmærksom på.
Jeg vil også gerne understrege – apropos vores diskussion før – at når vi siger ja til, at virksomhederne kan få visse former for arbejdskraft hertil på en nem måde, så gælder det netop højtspecialiseret, højtlønnet arbejdskraft, hvorimod vi er totalt imod det, som Venstre og Konservative foreslår nu fremover: at man også skal kunne få ufaglært og faglært arbejdskraft hertil fra tredjelande.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Jeg anerkender, at der er nogle udmærkede ting i det her lovforslag.
Der er også nogle grimme ting, det vender jeg tilbage til senere.
Jeg skal bare lige høre ordføreren: Ordføreren er vel bekendt med, at der blandt nyuddannede akademikere her i landet er en meget høj arbejdsløshed.
Den ligger et sted mellem en fjerdedel og en tredjedel af dem, som er arbejdsløse, også et års tid efter at de er nyuddannede.
Det er i hvert fald nogle kendsgerninger, vi har på det her område, og så vil jeg bare spørge ordføreren: Er det så særlig fornuftigt i sådan en situation at lave nogle yderligere lempelser for virksomhedernes muligheder for at importere højtuddannet arbejdskraft, når vi har så mange arbejdsløse akademikere?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Jeg tror ikke, jeg kan nå at uddybe svaret på begge spørgsmål.
Jeg kan sige, at i forbindelse med spørgsmålet om akademikere mener vi ikke det samme som Enhedslisten med hensyn til det, de lægger op til.
Vi kan stå på mål for den aftale, der er her.
Jeg kan også godt forstå, at Enhedslisten er imod, man har jo ikke været med til at forhandle aftalen, og så er det naturligt at være imod den i Folketingssalen.
Jeg synes faktisk, at der, når man kigger aftalen igennem, er mange gode elementer.
Og ja, vi har i Venstre ikke noget imod, at det er nogle ideer, der er kommet fra virksomheder, og vi stoler sådan set på, at en virksomhed ikke kun ledes af nogle onde kapitalister, men sådan set af nogle mennesker, som også har det ønske at drive virksomhed i Danmark og skabe vækst og beskæftigelse.
Det er det, vi i det danske samfund skal leve af, og det bidrager den her aftale til, som er blevet til virkelighed i fællesskab.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Ja, jeg blev ikke forsynet med sådan særlig mange konkrete eksempler.
Jeg bad jo ordføreren forholde sig til det præcise spørgsmål, altså om det er sådan, at glæden skyldes, at der nu indføres nogle nye ordninger.
Man strammer lidt op på greencardordningen, men så indfører man nogle nye ordninger, der ser ud til at gøre det nemmere for virksomhederne at importere højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, uden at de på nogen måde skal dokumentere, at de har et behov for det.
Det eneste, de har, er et stående ønske hos alle arbejdsgivere til enhver tid om at have så meget arbejdskraft som muligt at vælge imellem.
Er det derfor, Venstre er så glad for aftalen?
Så skal jeg lige spørge, om Venstre er bekendt med, at der er en meget høj arbejdsløshed blandt nyuddannede akademikere her i landet, og om ikke det kunne give anledning til nogle overvejelser om det fornuftige i at lave sådan en aftale som den her.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Jamen jeg er glad for, og vi er i Venstre glade for aftalen, fordi vi – måske modsat Enhedslisten, det ved jeg ikke – anerkender, at hvis vi skal opretholde det nuværende velfærdsniveau og det nuværende velfærdssamfund, har vi brug for arbejdskraft udefra.
Enhedslisten vil jo ikke være med til at gøre noget for at flytte folk fra passiv og offentlig forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet, og så må man jo gå andre veje, og det kan jo så være at rekruttere den nødvendige udenlandske arbejdskraft.
Dermed ikke sagt, at vi ønsker, at udlændinge skal stjæle danskeres job, noget, som vi faktisk også tror kun sker i meget begrænset omfang.
Men jeg tror, at der nogle gange er udlændinge, som får et job, fordi de er bedre kvalificerede end danskerne til det, og vi må jo sørge for, at vores virksomheder har den bedst kvalificerede arbejdskraft, hvis de skal skabe vækst, og hvis vi skal undgå, at de flytter til udlandet.
Vi lever i en global verden, det er gået op for Venstre, men jeg er i tvivl om, om det er gået op for Enhedslisten.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bede ordføreren uddybe, hvorfor ordføreren er så glad for den her aftale.
Ordføreren siger, at den sådan helt overordnet ligger inden for Venstres politik.
Og så vil jeg da gerne høre lidt flere eksempler, end der sikkert har været tid til i selve ordførertalen.
Hvorfor er ordføreren og ordførerens parti så glad for den?
Er det, fordi den sådan generelt gør det nemmere at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, uden at arbejdsgiverne på nogen måde skal dokumentere, at der reelt er behov for det?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Nu ved jeg ikke præcis, hvor meget en hærskare er, men vi forestiller os ikke, at det er mange hundrede tusinde eller mange gange ti tusind, vi snakker om nogle tusinde fra den kvotebelagte ordning.
Jeg tror ikke, det vil gøre den store forskel for at være helt ærlig.
Og det er jo lidt mærkeligt, at SF anerkender, at der er brug for udenlandsk arbejdskraft, men det her er altså lige balancepunktet, der er fundet.
Der har vi altså i Venstre nogle bud på nogle andre ting, også fordi vi ønsker, at vores udlændingelovgivning skal hænge sammen, sådan at vi lukker for dem, der i mindre grad bidrager til det danske samfund – det er f.eks. asylansøgere – og i højere grad åbner op for udlændinge, der kan og vil Danmark.
Og der er altså en hel del fra USA, Canada og også Sydkorea, som vi kan bruge på det danske arbejdsmarked, uden at det går ud over de danskere, der arbejder der.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Det lyder meget, meget løst med den kvote, men som ordføreren selv er inde på, så er det jo sådan, at vi i forvejen, må jeg så sige, har rigelige problemer med underbetalt østeuropæisk arbejdskraft, som bliver udnyttet af arbejdsgiverne.
Dertil vil Venstre så føje, at der også skal inviteres en hærskare af lønmodtagere fra mange andre lande, de såkaldte tredjelande.
Er det rimeligt over for 133.000 arbejdsløse i Danmark, at Venstre vil invitere sydkoreanere og argentinere hertil, for at de kan få et ufaglært eller faglært job?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Jeg kan helt afvise, at det vil føre til løndumping, for det er jo udlændinge, som kommer til at arbejde på danske overenskomstmæssige vilkår.
Det kan muligvis føre til lønkonkurrence, det vil altså sige gøre det svært for fagforeninger og fagbevægelsen og arbejdstagere at få hævet den løn, man får, men helt ærligt så tror jeg, at vi bliver udsat for den største grad af lønkonkurrence fra nogle af vores europæiske nabolande.
Jeg tror, at en dansk arbejdsgiver ikke vil vælge at ansætte en amerikaner, hvis man kan få en dansker, der taler dansk.
Det skal man ved de fleste job i Danmark.
Og jeg vil sige, at den konkurrence er der jo som sagt i forvejen fra en lang række af de østeuropæiske lande, så jeg tror ikke, det gør den store forskel, og – og det er meget vigtigt, for det er der mange Socialdemokrater, der har misforstået, måske fordi de ikke har læst vores udlændingeudspil, »Danmark – for dem der kan og vil« – det er jo ikke sådan, at man bare åbner ladeporten.
Man forestiller sig en kvotebelagt ordning, hvor man sætter en kvote på nogle tusind, som skal kunne benytte sig af det her.
Så derfor tror jeg faktisk ikke, at man vil kunne se ud af statistikken, hvor stor en andel den her gruppe udgør.
Derfor er det en ubegrundet frygt, SF har.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
SF er med i den aftale, som vi behandler i dag, så den side af sagen er helt i orden, men som ordføreren selv er inde på, er der jo den underlige situation, at Venstre allerede fra starten har bebudet, at man vil lave de her regler om, hvis man får magt til det efter et valg.
Det betyder jo, at det er i hundrede procent konkurrence med masser af ufaglærte og faglærte job, ja, jeg vil sige, næsten alle ufaglærte jobs.
Det er en ladeport for social dumping, som Venstre vil åbne.
Det er vi meget imod i SF, og derfor vil jeg spørge, om ordføreren mener, at det er rimeligt at åbne den her ladeport for social dumping over for de 133.000 arbejdsløse, vi har i Danmark i dag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-11-21:
Vi deler fuldstændig bekymringen over, at der er rigtig mange af vores unge, særlig nyuddannede akademikere, dimittender, der ikke kan få et arbejde.
Det er et problem i Danmark, og det er et problem i hele Europa, og jeg mener, at det er et problem, vi taler for lidt om.
Men det er ikke nødvendigvis det samme, som at den unge, der kæmper for at få plads på arbejdsmarkedet, passer lige præcis ind i, hvad nogle af vores store internationale virksomheder har brug for her og nu.
Derfor er det jo også rigtig vigtigt, at vi for det første diskuterer, om vi uddanner vores unge i den rigtige retning, eller uddanner vi dem til arbejdsløshed, for det andet at vi laver videnpilotordninger osv., som kan være en kile ind på arbejdsmarkedet for de unge, så de kan få fodfæste, og for det tredje at vi stadig væk imødekommer, at der er nogle virksomheder, der har brug for en særlig professor fra Seoul eller en helt særlig medarbejder fra Sydamerika.
Der kan være mange behov, som ikke nødvendigvis lige passer med den nyuddannede fra Aalborg Universitet.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Jeg er helt enig i, at det ikke er sådan, at alle de her mange nyuddannede akademikere, der ikke kan finde et job, bare lige passer ind.
Det er der nok nogle af dem der gør, og der er mange af dem, der ikke gør.
Det burde man så løse med langt mere målrettet satsning på efteruddannelse frem for at importere arbejdskraft udefra.
Det er den ene ting.
Jeg anerkender, at det var tre spørgsmål, og ordføreren nåede at svare på de to første.
Jeg er ikke helt tilfreds med svarene, men lad det nu ligge, for min tid er heller ikke så lang. Så jeg vil gerne have ordføreren til at forholde sig til spørgsmålet om dimittenddagpenge til de udenlandske studerende, altså om ordføreren synes, det er en god idé, at man jo fratager dem retten til det, hvis de vil fortsætte på en af de nye ordninger, der åbnes mulighed for her.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Det er meget omfattende at skulle svare på.
Det er 1½ minut, jeg har, ikke?
1 minut!
Altså, vedrørende greencardordningen vil jeg sige det på den måde, at nu var forhandlingerne jo lukkede, men efter min opfattelse er der partier til stede, som kunne have fremført deres ønske om at lukke ordningen tydeligere.
Men som jeg nævnte i mit indlæg, har SF fremlagt det her krav særdeles tydeligt og, vil jeg sige, umisforståeligt.
Med hensyn til behov for arbejdskraft – altså at der f.eks. er store koncerner, der kan få højtspecialiserede medarbejdere hertil, uden at de skal dokumentere, at der er behov for det – tror jeg, at vi lever i en så globaliseret verden, at det også er hensigtsmæssigt for firmaer i Danmark, som har udenlandske afdelinger, at der er medarbejdere derfra, som kan komme hertil og arbejde, ligesom der er danske medarbejdere, der kan komme ud i de udenlandske afdelinger.
Jeg har f.eks. en nabo, som i en periode har arbejdet i Indien for den multinationale koncern, som han er ansat i.
Og jeg tror, det gavner de danske firmaer.