runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
En ting er altså helt hundrede procent sikkert, og det er, at vi i Dansk Folkeparti da i hvert fald har konstateret, at der er lukket op for adgangen fra Europa for arbejdskraft, der er med til at kunne hindre danskere i at få job.
Det har vi da i hvert fald konstateret.
Det kan vi takke den nuværende og den tidligere regering for.
Dansk Folkeparti har ikke stemt for de love, der åbner for tilgangen fra Østeuropa.
Og jeg kan huske, at dengang debatten var der, var Enhedslisten helt vild med, at der skulle være totalt åbent, at der overhovedet ikke skulle være nogle restriktioner fra dag et, de skulle bare være velkomne.
Nu står man med problemet.
Så har vi, som hr. Henning Hyllested siger, rigtig mange, der arbejder som løsarbejdere og vikarer, og vi har mange, der har svært ved at finde et job.
, bl.a. på grund af, at de har fået konkurrence af underbetalt arbejdskraft.
Og der har vi da et stort problem.
Men stadig væk er det sådan, at Enhedslisten har indflydelse på regeringen, det siger man i hvert fald.
Det har Dansk Folkeparti ikke.
Vi kan ikke gå til regeringen og sige: Nu skal vi have det her igennem, ellers sidder I ikke som regering længere.
Det kan Enhedslisten gøre.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Jamen det, der undrer mig, er bare, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil være med til at udøve det pres.
Det tvivler vi efterhånden selv på, vil jeg da gerne gøre opmærksom på.
Jeg spørger bare: Hvordan kan man på den ene side stå og sige fra Dansk Folkepartis side, at man såmænd er positiv over for mange af de her ting og enkeltelementer, og så gør man det på den anden side alligevel til en sag i en større sammenhæng, og så kan man alligevel ikke være med.
Hvordan kan man på den ene side stå og sige, at det kan man godt være positive over for, og så på den anden side alligevel ende med at sige nej og sige: Det er i virkeligheden Enhedslistens skyld, for den skal bare gøre noget ved regeringen.
Deltag dog i presset!
Det er sådan set det eneste, jeg siger til hr. Bent Bøgsted.
Deltag i presset.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Der skal altså ikke være nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti hellere end gerne vil medvirke til en reform af dagpengesystemet, hvis det er det, der er nødvendigt, hvis det er det, Enhedslisten også synes.
Så burde det da være oplagt at spørge: Er det måske ikke en ny reform af dagpengesystemet, man skal ind og se på?
Nu er ideen jo sået hos ministeren.
Det kan jo godt være, at regeringen siger: Jamen o.k., det kunne måske være godt at få en debat om dagpengesystemet, om, hvad der er behov for, og så få gang i nytænkningen inden for hele dagpengesystemet.
Så kommer alt jo i spil.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Opgørelsen af dagpengene giver anledning til en bred debat – det kan vi jo se nu.
Fra radikal side er vi enige i beskæftigelsesministerens tilkendegivelse, også den bagvedliggende argumentation, i forbindelse med sondringen mellem, hvordan man opgør det, når det handler om beskæftigelseskravet, og når det handler om dagpengesystemet.
Det er rigtigt, at beskæftigelseskravet opgøres i timer, hvor man kan medregne alle sine timer inden for en periode.
Og det er faktisk noget, der stiller den enkelte gunstigt i forhold til opfyldelse af beskæftigelseskravet – det skal vi også lige huske på, for det fremgår ikke så meget af debatten.
I modsætning hertil har vi så dagpengesystemet, der i sit udgangspunkt er ugebaseret.
Det betyder, at ydelser og forbrug opgøres i uger.
Så jeg mener ikke, at det er oplagt at harmonisere måden at opgøre de to systemer på, og derfor afviser vi Enhedslistens beslutningsforslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Hvis man bliver længere tid i dagpengesystemet, vil det alt andet lige give en merudgift.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Nej, det er altså et spørgsmål om, at vi skal se, hvor økonomien skal komme fra.
Enhedslisten har jo selv gjort opmærksom på, at der er 14 forslag, og at de hænger mere eller mindre sammen.
De drejer sig jo alle sammen om dagpengesystemet.
Så er det så nemt at sige, at det kun drejer sig om det ene forslag.
Men der kommer trods alt 14 forslag.
Derfor burde det jo indgå i en større sammenhæng og en forhandling med regeringen.
Som jeg sagde før, har Enhedslisten alle muligheder for at tage de forhandlinger med regeringen, da man er parlamentarisk grundlag.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Jamen vi har jo netop skilt dem ad for at gøre det nemt for hr. Bent Bøgsted og andre med samme tilgang.
Man vil helst ikke have store ændringer uden at vide, hvad de koster osv.
Så har vi delt det op, sådan at alle, der gerne vil hjælpe de arbejdsløse, kan få en chance for at gøre det lige nøjagtig på det punkt, hvor de synes det er noget, de kan overkomme at stemme for.
Så forstår jeg ikke, hr. Bent Bøgsteds attitude til det her.
For hr. Bent Bøgsted har ikke nogen kritik af forslaget, men siger, at det skal indgå i en eller anden større, diffus sammenhæng.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jamen hvorfor skulle man blive længere tid dagpengesystemet, fordi der omregnes i timer i stedet for uger?
Det forstår jeg ikke.
Men hvis det er, fordi hr. Leif Lahn Jensen er ligeglad med, om man har en god tryghed i dagpengesystemet, og med, at man kan falde helt ud af systemet og falde lige lukt ned, som vi jo er enige om at man gør, hvis ikke man får sine dagpenge, så er det da rigtigt nok: Så lad dem sejle deres egen sø.
Men det troede jeg ikke var hr. Leif Lahn Jensens mening med det.
Merudgiften kommer da kun, hvis ikke vi formår at skabe arbejdspladser.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Altså, hr. Christian Juhl ved udmærket godt, at det er hverken min eller Socialdemokraternes mening, at nogen skal falde ud af dagpengesystemet og ikke få nogen som helst forsørgelse.
Det er jo netop derfor, at vi sammen med Enhedslisten har lavet alle de indsatser, som vi har.
Det kan være på uddannelsesområdet, det kan være – hvad hedder det? – den her akutpakke
og alle de ting, som vi har lavet sammen med Enhedslisten.
Så selvfølgelig ønsker vi ikke det.
Jeg sætter bare spørgsmålstegn ved økonomien omkring det, og det er den, jeg ikke helt med på, og derfor er jeg nødt til sige, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ser ud her.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Ordføreren må lige forklare mig det, som det åbenbart ikke lykkedes at forklare hr. Christian Juhl.
Hvorfor skulle det, at man indfører det forslag, vi har her, føre til, at folk bliver længere tid i dagpengesystemet?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Jamen jeg er sikker på, at hvis man tager det i timer i forhold til uger, vil det alt andet lige betyde, at man også bliver længere tid i dagpengesystemet.
Det er selvfølgelig for at sikre – og det er derfor, jeg startede med at sige, at det er sympatisk – at de her mennesker skal have en sikring i et stykke tid frem i tiden.
Det er det, jeg mener er sympatisk ved det; jeg er bare lidt usikker på økonomien.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Jeg forstår det stadig væk ikke, så jeg må spørge på en anden måde.
Vi er vel enige om, at man kun kan være i dagpengesystemet og få udbetalt dagpenge, hvis man står til rådighed for arbejdsmarkedet og lever op til de krav om at stå til rådighed, der nu en gang er, og hvis ens sagsbehandler på jobcenteret siger: Det er i orden, du kan godt få dagpenge.
Det kan vi vel hurtigt blive enige om, ikke?
Og skal jeg forstå hr. Leif Lahn Jensens svar på den måde, at hvis der er bedre muligheder for at være i dagpengesystemet, er jobcenteret også sådan indrettet, at man ser stort på, om folk står til rådighed?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Selvfølgelig skal man stå til rådighed.
Det har vi jo sagt mange gange, og det siger vi også i forhold til kontanthjælpsreformen.
Jeg siger ikke og har ikke sagt, at der skulle være bedre mulighed for at stå i dagpengesystemet.
Jeg har sagt, og det gjorde jeg også under den sag, vi havde før, at jeg rent faktisk synes, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at skabe arbejdspladser til de her mennesker, og vi skal sørge for at skabe uddannelse til dem og sørge for – som vi har gjort med Enhedslisten – at de ad den vej også får mulighed for en god løn og på sigt blive en del af arbejdsfællesskabet.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Tak, formand.
Det her lovforslag er jo i den samme gruppe som de andre forslag.
I alle de forslag er der så omfattende ændringer i dagpengesystemet, at det ikke er noget, der bør behandles i et beslutningsforslag, det drejer sig om en større omlægning af dagpengesystemet.
Dermed bør der være en større forhandling, hvor man også skal se på, hvordan man får finansieret alle forslagene.
Det er jo varslet, at der kommer endnu flere forslag i samme dur.
Jeg tror, at hr. Christian Juhl sagde, at der kom 14 forslag om det samme.
Det ville være på sin plads, at man sagde, at det tog man ind i en større forhandling.
Der kunne man sige: Her er noget, som vi mener skal ændres i hele dagpengesystemet.
Så kunne man få en ordentlig forhandling om hele dagpengesystemet i stedet for.
Det kan altid være et spørgsmål, om den måde, man opgør det på, er rimelig, om man skal tælle timer eller uger, eller hvordan man nu skal gøre det.
Det kan der godt være noget urimeligt i.
Jeg mener bare, at det her sammen med det andet skulle indgå i en større forhandling og måske i en hel omlægning til et helt nyt dagpengesystem, hvis det var det, der skulle til.
Vi mangler også finansiering af alle forslagene.
En ting er at skrive, hvad det koster, en anden er at skrive, hvor man finder pengene henne.
Det skal jo også med.
Som forslaget ligger, kan Dansk Folkeparti ikke støtte det, men vi synes, at det ville være på sin plads, hvis alle forslagene egentlig gik indgik i en større forhandling.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Er det ikke sådan en alt eller intet-holdning at have?
Hvis man synes, at forslaget er rimeligt, er det vel bare om at støtte det.
Hvorfor skal det være betinget af en stor forhandling?
Nu hørte jeg oven i købet, at ordføreren sagde, at det var en forhandling, Enhedslisten skulle tage med regeringen.
Det lød næsten ligesom det, Venstres ordfører sagde: Snak I bare med regeringen om det, vi gider ikke høre på det.
Men nu kan jeg høre, at ordføreren faktisk synes, at det er et rimeligt forslag.
Jamen hvorfor støtter man det så ikke?
Og kan det betragtes som en stor omlægning af dagpengesystemet, hvis vi ændrer på det her ene punkt?
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
En stor omlægning af dagpengesystemet?
Hvis det kun drejede sig om det ene forslag, var den måske ikke så stor, men vi kan se, at alle forslag mere eller mindre hænger sammen.
Det er der, jeg siger, at alle forslagene burde indgå i én stor forhandling.
I Dansk Folkeparti er vi da villige til at se på, om der er behov for at omlægge hele dagpengesystemet, skabe et nyt dagpengesystem i Danmark.
Men det kræver da en tilbundsgående undersøgelse og en forhandling, hvor arbejdsmarkedets parter også kommer ind over, hvis vi skulle lave noget sådant.
Men med alle de forslag er det da oplagt, at man ikke bare kan gøre det her.
Altså, selvfølgelig kan hr. Finn Sørensen da have ret, når han siger: Jamen det drejer sig bare lige om det enkelte forslag.
Jamen det andet forslag var også bare lige et enkelt forslag – bare lige et enkelt.
Men der er jo 14 forslag.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Jeg forstår lovforslaget på den måde, at alle gældende vikaroverenskomster, hvoraf der er mindst én repræsentativ part, automatisk er godkendt med det her lovforslag, sådan som det er formuleret, og hvis det bliver vedtaget.
Men vil ordføreren så ikke give mig ret i, at man dermed risikerer at købe katten i sækken og godkende nogle vikaroverenskomster, som faktisk ikke lever op til ligebehandlingsprincippet, og at de vikarer, der er omfattet af sådan nogle overenskomster, rent faktisk vil være ringere stillet end de ansatte i de brugervirksomheder, hvor de er sendt ud at arbejde?
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
For så vidt angår det sidste om de 3 år, kan jeg svare for den tid, jeg har siddet med ansvaret.
Der er det her nu så at sige ved vejs ende.
Vi tager konsekvensen af det, som den tidligere konservative justitsminister skrev i bemærkningerne, nemlig at de her to forhold – altså slettereglerne for dna-profiler og fingeraftryk – ville blive sidestillet.
Vi har ikke ændret holdning.
Andre, der måske har ændret holdning, må selv redegøre for det.
Jeg synes, at det er rimeligt, at man, når vi taler om folk, der har været sigtet, men ikke er blevet dømt for noget, sidestiller de her to regelsæt.
Det følger af dommen.
Det fulgte af den tidligere regerings – altså VK-regeringen – lovforslag, at man ville gøre det.
Det er det, vi nu følger op på, og det er det, der er indholdet af den bekendtgørelse, som regeringen har sendt ud.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg synes godt nok, at justitsministeren lyder lidt som en administrator.
Kan justitsministeren virkelig ikke se, at det handicapper politiet, og dermed støder borgernes retsfølelse, at man ikke kan opklare kriminalitet – eller at der i hvert kan være en risiko for, at man ikke kan opklare kriminalitet – fordi man ikke længere har mulighed for at finde fingeraftrykket i registeret?
Det er det ene.
Det andet er, at jeg ikke synes, justitsministeren svarer på, hvorfor der skulle gå over halvandet år, hvor justitsministeren har været minister, før man fandt ud af, at der skulle ske noget i forhold til fingeraftrykkene.
Var det ikke netop en god mulighed for at undgå den justering, der nu gør, at politiet får sværere vilkår for at efterforske kriminalitet?
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge: Er det virkelig sådan, at justitsministeren mener, at en sigtet i dansk retshistorie nogen sinde har følt sig krænket over, at fingeraftrykkene blev gemt i et register?
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Årsagen til, at det sker nu, er jo, at det, regeringen har sendt i høring – altså den bekendtgørelse – så at sige står på skuldrene af det lovforslag, som den tidligere regering fik stemt igennem med et meget bredt flertal her i Folketinget.
Det er derfor, at tingene nu bliver ændret.
Det er en balance mellem på den ene side hensynet til, at politiet har effektive efterforskningsredskaber, og jo i øvrigt gør det ganske udmærket, og på den anden side respekten for, som dommen siger, privatlivets fred.
Det er den balance, man skal finde.
Og der mener regeringen, at ved at sidestille 10-årsreglen for dna og fingeraftryk og stadig væk have den her 80-årsregel, og 2 år efter man er afgået ved døden for andre, fås et rum, hvor den her balance så at sige kan findes, altså hensynet til at politiet har effektive efterforskningsredskaber, og at man respekterer privatlivets fred.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Jeg vil ikke udfordre ministerens begrundelse for, at det er en afvejning af to hensyn.
Men hvor balancepunktet er henne, er jo det, der er spørgsmålet.
Og der kan vi så forstå, at man for 2010 i Justitsministeriet har vurderet, at balancepunktet er de 10 år – så kan vi ikke gemme længere, så bliver vi nødt til at slette.
Det, som jeg kan forstå at forslagsstillerne med det her forslag udfordrer, er sådan set, om det nu er et rigtigt balancepunkt.
Kunne man se på, om det skulle være længere tid?
Det er vi i Venstre positive over for, og derfor vil vi også høre justitsministeren, om justitsministeren vil være med til igen at spørge Rigspolitiet, der jo var dem, der var med til at fastlægge 10-årsgrænsen tilbage i 2010, om deres vurdering fortsat er de 10 år, eller om man godt kan se, som forslagsstillerne til det her forslag, at der kan være nogle teknologiske landvindinger, der gør, at man ud fra politifaglige hensyn skulle opbevare de her fingeraftryk i lidt længere tid.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Man kan selvfølgelig stille alle de spørgsmål, man gerne vil, til det her lovforslag i udvalget, men inden man kommer dertil, kunne man eksempelvis også tage at læse debatten fra det samråd, som vi også har haft om det her spørgsmål, hvor der fyldigt er redegjort for, hvorfor balancen er den rette.
Det er altså som sagt en balance mellem på den ene side hensynet til, at politiet har effektive efterforskningsredskaber, og på den anden side en respekt for privatlivet som sådan.
Det er den balance, der er fundet.
Lytter man til nogle af de andre debatter, Venstre har lige i øjeblikket, om retspolitikken, har jeg da svært ved at forstå, at man ikke kan se sig selv i det her.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Nu kan jeg se, at justitsministeren sådan er på vej ind i ministerens sædvanlige teknik, hvor ministeren i stedet for at svare på spørgsmålene stiller dem til sig selv eller stiller dem til vedkommende, der er spørger.
Det er fint, fortsæt endelig med det, vil jeg sige til ministeren.
Jeg synes, at den her sag sådan set fortjener, at der bliver svaret på de spørgsmål, som bliver stillet.
Det, jeg spurgte om, var, om ministeren er enig i, at man kan udfordre det balancepunkt på de 10 år.
Det kunne jo godt være, at man kunne fastsætte en frist, der var mere end de 10 år; det er som sagt mindre, Rigspolitiet har indstillet.
Og der vil jeg bare spørge: Er justitsministeren indstillet på at kigge på den her vurdering igen?
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvem der har bestilt udvalgsspørgsmål; det er et spørgsmål om, om ministeren er villig til at se på det her eller ej.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Som sagt er der lige udsendt en bekendtgørelse, som fuldkommen følger det, som den tidligere regering tilkendegav, og det er et udtryk for, at vi mener, at balancen er rigtig.
Jeg føler mig faktisk helt tryg ved, at der i de vurderinger, som lå til grund til det lovforslag, som den tidligere regering fremsatte, og hvori det her jo står, selvfølgelig er foretaget grundige overvejelser om, hvorvidt balancen er den rigtige.
Den ros vil jeg da gerne give min forgænger hr. Brian Mikkelsen, at han selvfølgelig har foretaget sig det som justitsminister.
Så det er sådan set alvorligt ment, at de overvejelser har været foretaget, og at balancen er den rigtige mellem på den ene side, at politiet selvfølgelig skal have effektive efterforskningsredskaber, og på den anden side også respekten for den sigtedes privatliv.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Tak for besvarelsen.
Jeg må indrømme, at det er en af de dårligste beslutninger, regeringen nogen sinde har truffet, at man nu ude i politikredsene begynder at slette fingeraftryk, som kan bruges til at opklare kriminalitet.
Det håber jeg egentlig at justitsministeren er enig i.
Man er så åbenbart tvunget af forskellige domme og af tidligere love til at gennemføre det – mener man selv – men er det ikke fuldstændig tosset, at politiet bliver handicappet i forhold til at kunne opklare kriminalitet, ved at de både skal slette dna-materiale og fingeraftryksmateriale?
Er justitsministeren ikke enig i det?
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvad grunden er til, hvis det er meget vigtigt at slette det her materiale – og det er det åbenbart alligevel for regeringen – at man har ventet i 3 år på at finde ud af, hvordan det skal foregå?
Hvad er grunden til, at der går 3 år?
Er det udtryk for, at regeringen helst havde undgået at gennemføre den her sletning?
Hvordan ser justitsministeren på det?
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg vil spørge justitsministeren om det forslag, som kom fra formanden for DBU's etiske udvalg, Per Larsen, i forbindelse med Folketingets hooligankonference, hvor han foreslog, at man indførte skærpede straffemuligheder med bøde, måske fængsel, over for dem, der fyrer romerlys af i forbindelse med kampene.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er ekstremt vigtigt, at dem, der virkelig laver den rigtig alvorlige ballade, hvor der også er risiko for personskade på andre, mærker, at det vil vi ikke finde os i.
For på den måde kan man jo opdrage de pågældende og komme de rigtig mange, det kæmpestore flertal af fodboldtilhængere, som bare vil se en fodboldkamp uden ballade, til undsætning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om vi kan forvente, at der sker noget på den front, eller der ikke kommer til at ske noget.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Som sagt skærper vi betingelserne vedrørende optagelse i karantæneregisteret – så at sige – og de udvidelser, der ligger her, vedrører også det her område.
Ser man på DBU's interne regelsæt, bl.a. et cirkulære om sikkerhed og orden på fodboldstadion, som klubberne tager udgangspunkt i ved fastsættelsen af de interne sikkerhedsregler, de har, ja, så fremgår det heraf, at det er forbudt at besidde eller anvende den form for artikler, som er omfattet af lov om fyrværkeri.
Så det er sådan set allerede forbudt, og derfor har de skærpelser, vi laver, selvfølgelig også effekt på det her.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg er med på, at det allerede er forbudt, og det er i virkeligheden derfor, at der kan være et problem, for det sker så alligevel, at der bliver bragt romerlys og andre genstande, der bruges som kasteskyts, ind mod banen med den risiko, det så også medfører for dem, der er tilskuere til kampene, for ikke at sige spillerne.
Og det, at det er forbudt i dag, kunne jo netop tale for, er man så strammer skruen over for dem, der gør det.
Jeg er så med på, at det nye register bliver mere omfattende, og at karantæneordningen bliver udvidet, men det ændrer jo ikke ved, at vi har nogle, der måske bevidst forbryder sig mod de her ting og altså så kan komme ud af det med den samme straf – og det vil så sige stort set manglende straf – som vi har i dag, og hvorom DBU's repræsentant sagde, at det kunne være en idé at løfte det niveau.
Det ændrer jo ikke ved det, og det er derfor, jeg spørger justitsministeren, om regeringen så vil komme med et ændringsforslag til sit eget forslag, der får kigget på det.
For det er da vigtigt, at vi hører på, hvad repræsentanter for DBU, der trods alt arbejder med det her i det daglige, siger.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Det er ikke regeringens indstilling, at vi skal komme med et ændringsforslag til vores eget forslag, al den stund vi har brugt ret lang tid på bl.a. at tale med DBU om det her, og deres melding er den, at de vurderer, at den handleplan er den rigtige ramme.
Det er jo sådan, at med handleplanen kan politiet jo også ud over det, de kan med den sikkerhedsmæssige indretning, stille krav om den sikkerhedsmæssige afvikling, altså eksempelvis spørgsmålet om antallet af kontrollører til at sætte ind, hvis man ved, at der til bestemte kampe typisk vil være problemer med fyrværkeri.
Det er dem, der ved, hvor problemerne er, og det er ligesom det, der har været det centrale i tilblivelsen af den her plan, hvor der skærpes, også ret kraftigt, på nogle områder for at målrette indsatsen mod dem, som vi ved har et andet formål med at gå til fodboldkamp end at se fodbold, nemlig vold og uro og slagsmål
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Jamen hr. Jan E. Jørgensen har tidligere rost ministeren for dele af det her lovforslag og den proces, der har været med Divisionsforeningen og andre, og da det sker så sjældent, at vi har noget at rose ministeren for, så vil jeg da godt gentage rosen.
Det skal ministeren vide: Vi synes faktisk, det er et fornuftigt stykke arbejde, der er blevet lavet her, med undtagelse af det punkt, som hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre spurgte ind til tidligere, nemlig det her med hjemmel til i særlige situationer at kunne bestemme kamptidspunktet.
Der vil jeg godt spørge ministeren om præcis det samme, som hr. Jan E. Jørgensen spurgte om, nemlig: Er ministeren indstillet på at diskutere, om det nu er nødvendigt at have den hjemmel?
For hvis man kan løse det ad frivillighedens vej – og det har man jo kunnet, siden den dialog startede, som ministeren selv tog initiativ til – er det så ikke bedre, at vi ligesom gør det, altså ad frivillighedens vej?
Så undgår vi at lovgive på et område, som jo godt nok i øjeblikket er snævert, men som man senere kan forestille sig kan rulles ud og vise sig at være en glidebane.
Vil ministeren ikke overveje, om det nu helt er nødvendigt at have sådan en bemyndigelse i den her lov?