runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det synes jeg virker lidt fjollet og er lidt spild af offentlige midler.
Så vil jeg gerne sige til det med, at stemmedeltagelsen går ned osv., at jeg synes, man en gang imellem må prøve at lade ansvaret ligge hos borgerne, frem for at vi som politikere skal til at gøre os til klogeåger og sige, at fordi borgerne ikke selv vil stemme – der er færre, der stemmer den her gang – vil vi lave nogle initiativer, som gør, at flere vil gå ned at stemme.
Den enkelte borger må selv tage ansvar for det valgkort, som er smidt ind ad brevsprækken.
Nogle vælger at sige: Ja, jeg vil gerne stemme.
Andre vil ikke stemme.
Men jeg vil ikke blande mig i, hvorfor de ikke vil det.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti her giver udtryk for, at man også synes, det er en kedelig udvikling, at der er færre, der stemmer til kommunalvalgene.
Ordføreren giver så udtryk for, at det er et frit valg, og at vi har stemmeret, men ikke -pligt.
På den måde synes jeg egentlig ordføreren får lagt lidt op til, at det er noget, folk må selv om.
Det er så også det, ordføreren giver udtryk for, når han siger, at der er noget forskning.
Men skulle man ikke lave et mere forpligtende arbejde i en kommission?
Skulle vi ikke også have en kommission om noget så vigtigt som valgdeltagelsen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jamen altså, den hensyntagen, som der stilles spørgsmål til, er jo det her omkring den her integrationsaftale.
Der er jo i Danmark nogle regler for, hvornår man har stemmeret, efter hvor længe man som udenlandsk borger har opholdt sig i Danmark.
Der flytter man så den årstalsgrænse 1 år.
Det er jo ikke det samme som at fratage folk deres stemmeret.
De, der har stemmeret i dag, vil også have det fremover.
Men reglerne om stemmeret ved lokalvalg for herboende udlændinge bliver ændret, og det synes jeg sådan set jeg har det ganske fint med.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Jeg er helt enig i, at vi ikke skal tvinge folk til at stemme.
Men når Dansk Folkeparti mener, at det er vigtigt, at folk deltager, at det er vigtigt, at man bruger sin stemmeret, hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti nu insisterer på at fratage nogle mennesker deres stemmeret?
Når vi har så rigtig gode resultater med stemmeret og demokrati, hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti har tvunget igennem over for regeringen, at man fratager nogle mennesker stemmeretten?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jo, men altså, jeg synes egentlig, det er et ret pudsigt spørgsmål at få.
For selvfølgelig er det da vigtigt, at borgerne gør deres aktive stemme gældende.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, har vi i Danmark en stemmeret, vi har ingen stemmepligt, og det betyder selvfølgelig også, at der er mennesker, som af den ene eller den anden årsag vælger at blive væk fra et valg.
De har mulighed for forud for valgdagen at gå ned og afgive deres brevstemme på kommunekontoret og i borgerservicecenteret.
Det vælger de så ikke at gøre.
De vælger så heller ikke at gå ned og stemme den dag, hvor valget foregår.
Så har de jo reelt allerede foretaget et valg, og det er, at de ikke ønsker at stemme.
Selvfølgelig er det vigtigt, at folk afgiver deres stemme, men vi kan jo ikke tvinge dem hen til valgstedet.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Jeg ville gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, det er et mål, at så mange borgere som muligt skal deltage i demokratiet, og at det er rigtig vigtigt for et demokratisk samfund, at borgerne er aktive i demokratiet, herunder at de deltager i valg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne og SF her har fremsat om at nedsætte en valgdeltagelseskommission, er et forslag, som selvfølgelig er godt af den årsag, at det jo i dag giver os en mulighed for at tage en politisk forhandling og en diskussion om udviklingen i valgdeltagelsen i Danmark ved politiske valg.
Men ligefrem at støtte det her forslag om at pålægge regeringen at nedsætte en valgdeltagelseskommission anser vi nok fra Dansk Folkepartis side ville være sådan lidt at skyde gråspurve med kanoner.
Selvfølgelig er det et succeskriterium, at så mange stemmeberettigede som muligt deltager aktivt ved de politiske valg og dermed gør deres demokratiske ret gældende, men en stemmeret er ikke det samme som en stemmepligt.
Det er netop den enkelte vælger, som selv skal vælge at gøre en aktiv handling ved at gøre brug af det tilsendte valgkort, som man jo har fået forud for valgets afholdelse.
Men grunden til, at jeg så alligevel synes, at der selvfølgelig er en fornuft i at tage diskussionen, er jo netop det grundlæggende i, at vi ved det seneste kommunalvalg så en række kommuner, herunder også en enkelt region, her i hovedstaden, hvor der var vild tumult og lidt run på borgmesterstolen fra forskellige sider, og hvor alle kneb gjaldt.
Sådan er det jo også, kan man så sige, ved en konstituering.
Når byrådet er blevet valgt, er det selvfølgelig også lidt af en kabale, og det vil det altid være; det er en magt, der skal findes en ejermand til, og det betyder selvfølgelig, at forskellige flertalskonstellationer gør sig gældende.
Og her har man så nu nogle forskere til at se på oplæg fra Indenrigsministeriet og fra Integrationsministeriet, altså hvor de via Københavns Universitet ser på, hvad der kan gøres, og hvad der ikke skal gøres.
Der er 44 kommuner, der har budt ind med forskellige ting til den her undersøgelse; det er noget om køn, alder, etnicitet, geografi osv. osv.
Alle de parametre synes vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig er relevante, og vi ser frem til, at der til sommer kommer en rapport fra de her omtalte forskere.
Så vi kan ikke anbefale det fremsatte forslag.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
I Venstre – for at svare på det sidste først – tager vi ikke valgretten fra nogle mennesker, men vi har sådan set principielt det udgangspunkt, som er en del af en større aftale, som jeg er helt sikker på, at Enhedslisten kan komme med sine bemærkninger til på mandag, at det også er fornuftigt, at der følger krav med til det at deltage i det danske demokrati.
Jeg blev så indledningsvis spurgt til, om jeg tror, at det er afgørende, at mennesker i deres hverdag oplever, at de er en del af et levende demokrati.
Det tror jeg i høj grad er tilfældet.
Her tog vi jo en lang række opgaver, som for rigtig, rigtig mange borgere – jeg har selv siddet i amtsrådet i sin tid – føltes utroligt fjernt.
Amtsrådene var noget sådan lidt perifert, som mange mennesker havde svært ved at forholde sig til, men som jo i virkeligheden varetog ekstremt mange borgernære opgaver.
De opgaver har kommunerne nu fået, og dermed har man også fået én indgang til de valgte kommunale politikere, som dermed står til ansvar for de beslutninger, som der lokalt træffes.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Det er jo ikke den oplevelse, man har ude i kommunerne.
Der mener man jo ikke, at der er tale om en voldsom decentralisering.
Tværtimod, det kan godt være, at man har fået nogle opgaver, som man bliver pålagt at udføre, men man har ikke nogen indflydelse på udførelsen af opgaverne.
Det er lidt svært at stå til ansvar for noget, som man ikke selv har nogen indflydelse på, som bestemmes fra Christiansborg og Slotsholmen, som bestemmer helt ned i detaljen, hvad det er for nogle stykker papir, man skal skrive på, og hvor man skal sætte sine krydser henne og hvornår osv., og hvilke sanktioner, der skal være, hvis man ikke gør det på den rigtige måde.
Det er en voldsom centralisering, man har lavet på en række områder.
Det andet er så spørgsmålet om, hvorvidt det styrker demokratiet, at nogle mennesker ikke kan stemme.
Så vidt jeg husker, var Venstre imod, dengang man indførte valgretten efter 3 år, men i de senere debatter, vi har haft i Folketinget, har Venstre jo sagt, at man har indset, at det var en kæmpe styrkelse af demokratiet og noget af det bedste, man kunne gøre for integrationen, at give folk stemmeret og lade dem være en del af demokratiet.
Så hvad er det, der har fået Venstre til at ændre opfattelse?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Jeg deler ganske enkelt ikke Enhedslistens opfattelse af, at kommunalreformen ikke var udtryk for en decentralisering, og jeg tvivler også på, at Enhedslisten på det punkt på nogen måde kan tale på vegne af landets 98 kommuner.
Der er aldrig blevet rykket så mange opgaver ud i kommunerne, som det skete, da man gennemførte kommunalreformen, så det billede kan jeg simpelt hen ikke nikke genkendende til.
Kommunerne overtog en lang, lang række opgaver.
Apropos det med detailstyring, og at vi bestemmer det hele fra Christiansborg, vil jeg da gerne komme med et andet eksempel.
Nu er det jo i dag den 16. april, Dronning Margrethes fødselsdag.
Det er ikke meget mere end 14 dage siden, at jeg blev ringet op af en journalist, som ville høre min holdning til et forslag fra socialordføreren fra Socialistisk Folkeparti, der ønskede at udstikke nogle retningslinjer for, hvad kommunerne måtte give af gaver til Dronning Margrethe i forbindelse med hendes fødselsdag, og hvad de gaver eventuelt skulle bruges til og bidrage til.
Altså, hvis vi er helt nede på fødselsdagsgaveniveau i oppositionen, så tror jeg ikke, der er nogen, der har noget at lade hinanden høre i den her sammenhæng.
Mig bekendt er valgdeltagelsen i Danmark gået ned siden 1980'erne.
Så jeg tror måske, at den socialdemokratiske ordfører skal passe på med at forsøge at lave de helt store konklusioner og grænsedragninger i forhold til kommunalreformen lige omkring det her spørgsmål.
Men der kunne man selvfølgelig også kigge på nogle af de kommuner, som ikke var en del af kommunesammenlægningen i forbindelse med kommunalreformen.
Jeg erindrer, at et af de steder, hvor valgdeltagelsen sidste gang rent faktisk var faldende bl.a. var i Ishøj Kommune, som mig bekendt jo ikke blev slået sammen med nogle andre kommuner i forbindelse med kommunalreformen, så det bekræfter i hvert fald det modsatte synspunkt af det, som hr. Rasmus Prehn forsøger at fremme her.
Men der synes jeg måske, at man selv skulle gå ind og se lidt nærmere på, hvad det var, som vedkommende rent faktisk selv var ude med, og så ville man måske blive klogere på det spørgsmål.
Jeg noterer mig til gengæld med tilfredshed, at den socialdemokratiske ordfører ikke kunne finde på at blande sig i et lignende spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Men jeg håber, at dronningen får mange gaver i dag, vil jeg så sige.
Når det er sagt, er det jo rigtigt, at valgdeltagelsen faktisk har været faldende siden 1970'erne, men når ordføreren nu gør sig til talsmand for, at den her strukturreform virkelig var noget, der styrkede demokratiet, så skulle valgdeltagelsen jo ikke gå ned, så skulle den gå op.
Men så siger ordføreren også, at den socialdemokratiske ordfører ikke skal drage konklusioner, der er forhastede og sådan nogle ting.
Det er jeg fuldstændig enig med Venstres ordfører i.
Det er jo det, vi ikke skal.
Det er derfor, vi skal have en kommission, hvor de allerklogeste hoveder i Danmark kan sætte sig sammen og kigge på, hvad der er gået galt her, og hvorfor vi har en faldende valgdeltagelse.
Det er der, at jeg ikke kan forstå, at Venstre ikke vil være med til at nedsætte den kommission.
Ordføreren siger så, at der er noget forskningsarbejde i forvejen, der er sat noget i gang.
Smukt, godt, rigtigt, og det har man jo løbende.
Skulle vi ikke have en kommission, der også er forpligtet til efterfølgende at komme med forslag til forbedringer?
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Ordføreren for Venstre gør sig virkelig ikke til talsmand for noget, men hvis man havde lyttet efter i debatten, ville man erindre, at jeg blev stillet et spørgsmål fra Enhedslistens ordfører om det, at man har indflydelse på nogle givne opgaver, som påvirker ens hverdag som værende borger i en kommune i Danmark.
Der påpegede jeg stilfærdigt, at kommunalreformen jo rent faktisk har flyttet en række opgaver ud i kommunerne, som jeg selv erindrer føltes meget virkelighedsfjerne for utrolig mange mennesker, nemlig at man sad på en amtsgård i 14 forskellige amter i Danmark og tog stilling til nogle beslutninger, som virkelig vedrørte nogle menneskers hverdag dybt, og at det måske føltes lidt fjernt.
Der er vi nu engang af den opfattelse, at der synes vi at det var positivt, at vi fik flyttet flere opgaver ud i kommunerne.
Altså, som ministeren også redegjorde for i sin tale og de efterfølgende spørgsmål, finder vi, at spørgsmålet er bedst egnet til at blive undersøgt igennem eksempelvis et forskningsprojekt eller lignende.
Jeg sagde endvidere også i min tale, at der jo allerede er igangsat det her forskningsprojekt, og derfor undrer det mig en lille smule, at man ikke ønsker at afvente det forskningsprojekt, når det nu rent faktisk er i gang, men at man bare ønsker at overrule det og så i stedet nedsætte en kommission.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Det sidste her synes jeg var et lidt billigt trick.
Nu var det ikke et socialdemokratisk forslag, men et forslag fra Socialistisk Folkeparti, og det sagde ordføreren også, men sagen var jo den, at det var en generel opfordring til, at man, når man nu skulle give en gave, hvor man brugte skatteydernes penge, så godt kunne tænke på at give noget, som måske kunne være nyttigt for almenvellet.
Det synes jeg sådan set var en meget god tanke.
Jeg kunne ikke selv have fundet på at komme med det forslag, men det er da sådan set en meget god idé, at man siger, at når nu man alligevel skal give en gave, så skal det være til fordel for folk.
Ordføreren gør sig selv til stærk talsmand for, at vi med strukturreformen nu simpelt hen har skabt et demokratiets mekka ude i kommunerne.
Der er så meget decentralisering, at det halve nærmest kunne være nok.
Men er det så ikke lidt en falliterklæring for Venstres ordfører, at efter man har gennemført strukturreformen, stærkt inspireret af Venstres nuværende statsminister, er valgdeltagelsen gået ned?
Både i 2005 og her i 2009 gik valgdeltagelsen ned.
Er det ikke en falliterklæring for den meget flot iscenesatte strukturreform, at valgdeltagelsen kun er gået nedad efterfølgende?
Man kunne jo starte med at rejse til Irland eller Spanien og se, hvordan de har håndteret det der, uden at det bliver megalange stemmesedler.
Altså, der findes jo mange forskellige muligheder med hensyn til de her ting.
Det, man skal huske på, er, at vi har fremsat et beslutningsforslag.
Vi har altså ikke fremsat noget lovforslag, hvor alt skal være fuldstændig detaljeret.
Vi kommer i Folketinget med en intention om at hjælpe en gruppe, og derfor synes jeg, det er spøjst, at man skal høre på den hån og nedgørelse af forslaget, hvor man sådan nærmest får det til at virke, som om det er fuldstændig urealistisk.
Vi havde faktisk fra socialdemokratisk side forestillet os, at der havde været en større velvilje med hensyn til digitale valg, og hvis der havde været den opbakning til digitale valg, havde vi jo slet ikke haft den her diskussion.
Så havde vi jo været enige om, at man med det udstyr, vi alle sammen var nede og kigge på i formiddags, nemt kunne håndtere billeder og logoer – i øvrigt med og uden cowboyhatte og hampplanter.
Det kunne sagtens lade sig gøre, hvis det var det, man ville.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Ordføreren fra Socialdemokraterne siger, at man har planlagt og tænkt det her beslutningsforslag sådan.
Der står udtrykkeligt, at man vil pålægge regeringen at gennemføre det her, og der står: skal påføres.
Det er ikke noget med intentioner, og hvad man synes – det er krav.
Ordet krav kan man pænt sætte på det her.
For det er jo klart, at vi andre da vil spørge, hvad det vil betyde for Københavns Kommune, og hvad det vil betyde i forbindelse med de folketingsvalg, der ligger foran os, hvor der er langt over hundrede kandidater i København osv. osv.
Det duer simpelt hen ikke, hvis man skal have så mange ting flettet ind i en og samme stemmeseddel.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Nu er det jo ikke det forslag, vi skal diskutere nu, så jeg vil nøjes med at sige, at det måske til gengæld kunne trække os yderligere i retning af nogle amerikanske tilstande, som jeg ved Dansk Folkeparti tidligere har været bekymret for.
Men det diskuterer vi, når vi når dertil.
Jeg vil nøjes med at kvittere for ordførerens opbakning her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det vil jeg skam gerne endnu en gang bekræfte, det er nemlig rigtigt.
Det, jeg blot sagde, var, at om det skal være 10 dage, 14 dage eller 20 dage eller længere, end det er i dag, må selvfølgelig komme an på de fordele og ulemper, der ligger i den her kortlægning af problematikkerne omkring det.
Men jeg vil gerne afslutningsvis også sige: Hvis vi nu kunne blive enige om det forslag, som vi har fremsat, om direkte borgmestervalg, ville vi lade vælgerne i kommunen bestemme!
Hvem skal være borgmester?
Selvfølgelig skal borgmesteren også vælges til byrådet for at blive borgmester, men lad dog borgmesteren blive valgt af borgerne, for derved vil vi jo tage al det her slagsmålsfnidder langt, langt væk fra konstitueringen, fordi borgerne har valgt deres borgmester.
Det synes vi er sund fornuft.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Jeg skal ikke trække det her ud, men netop nu, hvor forhandlingerne fra i dag bliver oversendt til den arbejdsgruppe, der sidder med det, vil jeg bare gerne lige være helt sikker på, at jeg forstod det første, ordføreren sagde, rigtigt, nemlig at Dansk Folkeparti umiddelbart synes, at det kunne være en mulighed at kigge på at begrænse tidsperioden, og at det kunne være en god måde at gå ind og i hvert fald forsøge at begrænse hele den her rævekagebagning på.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Jeg synes næsten, at det ville være fjollet at citere arbejdsgruppens opgave en gang til.
Jeg noterer mig, at arbejdsgruppen ikke bare kigger på det her aspekt, de kigger bredt set på forskellige løsningsforslag, initiativer, og om der kan være behov for noget.
Så jeg synes, at det er fornuftigt, at vi lader de mennesker komme på banen med, hvad de anser som relevante løsningsforslag, initiativer, og så lad os da lytte til dem.
Det fortjener de da.
Jeg tror sådan set godt, at der en gang imellem er nogle mennesker uden for Folketingssalen, som ved bedre end os, der sidder herinde.
Jeg kan ikke forstå det, for arbejdsgruppen sidder jo lige præcis og kigger på det her område.
Jeg vil gerne citere fra deres arbejdsgrundlag, for det kan være, at det er ukendt for nogle her i Folketinget: I 2010 fik arbejdsgruppen ydermere til opgave at belyse, hvorvidt der kan peges på mulige ændringer i relevant lovgivning eller på andre tiltag, som er egnet til at imødegå de ved kommunalvalget i 2009 påpegede uhensigtsmæssigheder i forbindelse med kommunalbestyrelsens konstituering.
Så er det da trist, at det første, der er svaret fra den ordfører fra Socialdemokratiet, som ellers plejer at skyde løs på regeringen og sige, at vi trækker noget ned over kommunernes hoveder, er: Vi har en løsning på lige præcis det her spørgsmål, og her er det os, der ved bedst.
Lad os da lytte til, hvad den her arbejdsgruppe kommer frem til.
Den består af nogle relevante repræsentanter, og ikke mindst Kommunernes Landsforening, altså kommunerne selv, er repræsenteret.
Jeg tror, det er dem, der er bedst egnet til at løse det her.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Intentionen i det forslag er jo stadigvæk, at man skal have en kortere periode, som al den her tumult kan foregå inden for.
I dag kan det foregå i en hel måned, hvilket er medvirkende til at skabe vælgerlede og alt muligt andet.
Der vil stadig væk være tumultariske forhold i forbindelse med konstitueringen, men den periode, det foregår inden for, er kortere, og så får vælgerne hurtigere en afklaring af, hvem der bliver deres borgmester.
Det synes jeg måske et eller andet sted er mere respektfuldt over for demokratiet.
I dag er det i en hel måned, at de her lidt farceagtige forhold kan fortsætte.
Kunne man ikke forestille sig, at vi nu, når der er en arbejdsgruppe, fra Folketingets side sagde, at lige præcis det her element vil vi gerne have, at de kigger på og diskuterer?
Vi ved jo fra socialdemokratisk side på forhånd, at der er mange af vores borgmestre, der har sagt, at det her kunne være en god, konkret og ret let implementerbar måde at løse et af de her problemer på.
Vi fjerner ikke den tumult, der er i forbindelse med konstitueringen, men det der sejtrækkeri i over en måned, kommer vi til livs.
Nu er det kun i 10 dage.
Bertel Haarder (V), 2010-04-16:
Jeg glæder mig over, at der ikke blot er enighed om den problemformulering, der ligger i forslaget, jeg tror også, der er bred enighed om den måde, spørgeren lige formulerede det på.
Jeg synes, det blev sagt ret godt.
Det er svært at lovgive om utroskab, og det er sådan set hovedet på sømmet.
Men vi vil alligevel godt prøve at gøre et eller andet, som kan reducere mængden af utroskab over for vælgerne – for det er jo det, det handler om.
Der går ikke skår af mig ved at fremsende det forslag til folketingsbeslutning, vi behandler i dag, men i så fald tror jeg, jeg vil fremsende debatten, så man også kan se, hvordan partierne har reageret på det i dag.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Jamen det vil jeg bare sige tak for så.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Så siger jeg også tak.
I Venstre deler vi forslagsstillernes opfattelse af, at der kan være behov for at se på reglerne om konstitueringerne i landets kommuner og regioner.
Men vi er så også samtidig så ydmyge, at vi ønsker at afvente resultatet af det arbejde, som jo allerede er sat i søen af regeringen og KL, og som netop har til formål at belyse, hvorvidt der er behov for, og om vi rent faktisk kan pege på nogle konkrete mulige ændringer, som kan være med til og være egnet til at imødegå nogle af de uhensigtsmæssigheder, som vi jo alle sammen bevidnede fra højre til venstre i forbindelse med det seneste kommunalbestyrelsesvalg.
Derfor synes vi sådan set, at det er meget positivt, at den her arbejdsgruppe nu ser på hele det her område og overvejer, om der kan være behov for at foretage nogle lovgivningsmæssige ændringer.
Det er slet ikke sikkert, at det bliver tilfældet.
Jeg synes, at ministerens udtryk om, at det er svært at lovgive om utroskab, er meget godt dækkende for, at vi jo godt her i Folketingssalen kan blive enige om en hel masse standarder for, hvad god opførsel er, og hvordan den perfekte verden skulle se ud, og andet.
Men samtidig må vi jo også se indad som politikere og medlemmer af nogle respektive partier og se på det ansvar, vi selv har, for at løfte den her opgave og leve op til de intentioner, som vi gerne ser efterlevet.
Derudover synes jeg også, at man i forbindelse med det her konkrete forslag kan spekulere på, om 10 dage måske kan forekomme som en ret kort tidsfrist, der måske i sidste ende kan være med til at skabe flere problemer, end den faktisk søger at løse, for fristen udløber kun 4-5 dage efter fristen for indgivelse af valgklager, og på den baggrund kan man jo godt formode, at det i sig selv kunne være et element til at frembringe nogle endnu mere kaotiske konstitueringsforløb.
Det kan vi i hvert fald ikke afvise på forhånd, og jeg skal heller ikke stille mig til dommer over, om den ene eller den anden løsning vil være den bedste.
Det imødeser jeg meget gerne at også Kommunernes Landsforening selv kommer på banen med.
Men altså, til slut: Jeg synes, det er vigtigt at tage det ansvar, som vi alle sammen hver især har som medlemmer af respektive partier, og som jo grundlæggende fordrer, at vi opfører os på en måde, som vi også gerne vil have at andre opfører sig på.
Og det kan vi jo ikke nødvendigvis lovgive os ud af som folketingsmedlemmer – det ansvar følger ikke af den lovgivning, vi vedtager i Folketinget, om de til tider uskønne konstitueringsforløb i de enkelte kommuner.
Vi kan som sagt ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag, men imødeser de forslag, som kommer fra den her arbejdsgruppe.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jo, men der er såmænd ikke så meget nyt at kommentere andet end at spørge, hvad der er galt med amerikansk politik
Jeg har da indtryk af, at Socialdemokraterne er meget glade for den borgerlige Obama, som er valgt til præsident i øjeblikket.