Karen Ellemann (V), 2011-03-17:
Lad mig starte med at takke ordførerne for indlæggene og så selvfølgelig bekræfte, hvad der også er blevet sagt, at det her forslag til en ny miljøoplysningslov er affødt af justitsministerens lovforslag til en ny offentlighedslov og ændringer i bl.a. forvaltningsloven. Formålet med justitsministerens forslag er jo at skabe en mere tidssvarende offentlighedslov og udbygge princippet om åbenhed og demokratisk kontrol med den offentlige forvaltning.
Det er sådan, at den gældende miljøoplysningslov i dag i høj grad henviser til paragraffer i den gældende offentlighedslov og forvaltningslov.
Det er derfor, der er behov for en opdatering af miljøoplysningsloven, for med sine mange henvisninger er den gældende lov vanskeligt tilgængelig.
Det er sådan set det, jeg gerne vil lave om på, sådan at loven bliver mere forståelig og brugervenlig for både virksomheder, myndigheder og borgere.
Med hensyn til spørgsmålet om paralleliteten til eller samhørigheden med offentlighedsloven vil jeg gerne her bekræfte, at det bliver på den måde, at det her lovforslag ikke kan færdigbehandles, tredjebehandles, før det andet også er færdigbehandlet.
Lovforslaget skal ligesom den gældende lov gennemføre miljøoplysningsdirektivet og Århuskonventionen i dansk lovgivning, og det betyder, at der jo netop er en række særregler på miljøområdet.
Det betyder imidlertid også, at der ved udformningen af lovforslaget har måttet tages hensyn til miljøoplysningsdirektivet.
Udgangspunktet for lovforslaget er som i den gældende lov, at den borger eller virksomhed, som anmoder om aktindsigt, skal have den samme retsstilling som følger af forslaget til offentlighedsloven.
Det her udgangspunkt modificeres så af de regler, som er nødvendige af hensyn til miljøoplysningsdirektivet.
De indholdsmæssige ændringer i forhold til gældende ret sker, bortset fra enkelte præciseringer, udelukkende som følge af lovforslaget om offentlighedsloven.
Særreglerne om miljøoplysninger vedrører bl.a. de omfattede myndigheder, definitionen af miljøoplysninger, en afvejningsregel, sagsbehandlingsfrister og emissionsoplysninger – jeg skal nok vende kort tilbage til det.
Det betyder, at der, hvor princippet om åbenhed i offentlighedsloven foreslås udbygget, skal dette selvfølgelig også gælde for miljøoplysninger.
Det gælder f.eks. spørgsmålet om, hvor præcist man skal kunne angive det, man gerne vil have aktindsigt i, retten til dataudtræk, sagsbehandlingsfrister og indsigt i visse interne dokumenter og oplysninger m.v.
Ligesom offentlighedslovforslaget indeholder lovforslaget eksempelvis undtagelse af oplysninger i forbindelse med ministerbetjening og brevveksling mellem ministre og folketingsmedlemmer.
Det vurderes, at den type undtagelser ligger inden for direktivets ramme, og de hensyn, der begrunder disse undtagelser, gælder selvfølgelig også på milljøområdet.
Det nævnte udgangspunkt er dog fraveget på et punkt.
KL og Danske Regioner bliver med Justitsministeriets lovforslag omfattet af offentlighedsloven, mens dette ikke foreslås i miljøoplysningsloven.
Det skyldes, at direktivet ikke som i forslaget til ny offentlighedslov giver mulighed for at betragte brevveksling mellem kommuner eller regioner og de pågældende foreninger som intern.
Den afbalancerede løsning, som er foreslået i offentlighedslovforslaget, kan derfor ikke anvendes i miljøoplysningsloven.
Aktindsigt i dokumenter hos KL og Danske Regioner skal således afgøres efter offentlighedsloven, også når der er tale om miljøoplysninger.
Det drejer sig bl.a. om, at afgrænsningen af de myndigheder og organer, som loven finder anvendelse på, fortsat er bredere end den, der er foreslået i offentlighedsloven.
Lovforslaget indeholder endvidere en definition på miljøoplysninger, som er meget bred, og som omfatter alle oplysninger vedrørende miljøet.
Disse regler er endnu mere restriktive, når det drejer sig om emissionsoplysninger.
Det betyder, at oplysninger, som myndighederne ligger inde med om f.eks. udledninger fra en virksomhed, stort set altid vil skulle udleveres.
Herudover er der i lovforslaget angivet absolutte frister for sagsbehandlingstiden, som supplerer offentlighedslovens fristregler.
Overordnet set giver lovforslaget ligesom den gældende miljøoplysningslov vid adgang til miljøoplysninger.
Så lovforslaget er altså dermed stadig væk en vigtig del af den danske implementering af Århuskonventionens regler om adgang til miljøoplysninger.
Med disse ord ønsker jeg selvfølgelig, at vi får en god behandling af forslaget i udvalget, og jeg har selvfølgelig fuld forståelse for de udsagn, der er kommet om behandlingen af offentlighedsloven i regi af Retsudvalget.