Per Stig Møller (KF), 2009-01-14:
Desværre er vi jo i den situation, at der er en krig, og i den krig gælder krigens love, men også ifølge krigens love kan der jo altså komme utilsigtet skade på civile, og i den krig er spørgsmålet altså dette: Bruger man overdreven megen magt for at nå sit mål?
Det er en vurdering.
Hvis man skyder fra et mål, jamen så er det mål altså også et retfærdigt genmål.
Det, jeg ønsker, er humanitær assistance, og det, jeg er bekymret over, er fraværet af humanitær assistance.
Men under denne krig er der altså love, og der skal være adgang for Røde Kors, der skal være en mulighed for at hjælpe alle de sårede, og man skal, så vidt man overhovedet kan, forhindre, at der kommer flere sårede og døde.
Der vil jeg meget gerne se en ordentligt beskyttet humanitær adgang.
Det er regeringens holdning, at det drejer sig om at benytte de muligheder, der eksisterer, for at føre kritisk dialog med landet, når der måtte være anledning til det.
I den forbindelse kan bl.a. fremdrages associeringsaftalen mellem EU og Israel.
Det er den mest direkte, effektive måde at opnå indflydelse på.
Den kritiske dialog finder sted både bilateralt og i samarbejde og konjunktion med vore partnere i EU og i FN.
Den seneste ulykkelige udvikling i situationen i Gaza og det sydlige Israel giver ikke regeringen anledning til at revidere denne holdning.
Vi vil i stedet forstærke opfordringerne til begge parter om at udvise tilbageholdenhed og efterkomme opfordringer til at give mulighed for at forbedre den øjeblikkelige humanitære situation i Gaza, i første omgang gennem etablering af en våbenhvile.
Som jeg har sagt det før, vil det være grundlæggende forkert at straffe den part, der bliver overfaldet, selv om den part slår kraftigt igen.
Men Hamas ønsker jo også hele tiden at få så mange civile ofre som muligt, og det må man jo desværre sige er lykkedes dem over al måde.
Så vil jeg gå videre her.
Jeg har tidligere haft det spørgsmål fra hr. Frank Aaen - det var et spørgsmål i Udenrigsudvalget - hvor jeg forholdt mig til det.
Jeg konstaterede da i Udenrigsudvalget følgende - og det læser jeg så op nu igen, for det gælder stadig:
Der er rapporter om tilfælde, hvor man fra de israelske myndigheders side har forholdt sig på en måde, som er uforenelig med de grundlæggende principper om menneskerettighederne, der udgør et væsentligt element i EU's associeringsaftale med Israel.
Der er således brug for en forbedring på dette område, hvilket netop er, hvad EU's samarbejde med Israel bl.a. sigter mod at bevirke.
Den skridtvise styrkelse af samarbejdet, som mødet i Associeringsrådet den 16. juni bekræftede,
vil vi fra EU's side bl.a. bruge til at intensivere dialogen med Israel om menneskerettigheder.
Citat slut.
Som jeg anførte før, vedtog EU's udenrigsministre den 8. december et sæt konklusioner, hvori bl.a. indgår en bekræftelse af EU's vilje til at styrke niveau og intensitet i det bilaterale politiske forhold til Israel.
I den forbindelse understregede vi, at styrkelsen af forholdet skal baseres på fælles værdier, som særlig vil omfatte demokrati, respekt for menneskerettighederne, retsstat og fundamentale frihedsrettigheder, god regeringsførelse og international humanitær lov.