Helle Sjelle (KF), 2011-01-11:
Lovforslaget fra ligestillingsministeren har til formål at ophæve en revisionsbestemmelse i ligestillingsloven, som et flertal her har indsat i loven tilbage i 2009.
Revisionsbestemmelsen vedrører de bestemmelser i loven, som handler om en ligelig kønsfordeling i offentlige udvalg.
Bestemmelserne har eksisteret siden 1985, og i dag er reglerne sådan, at stat, regioner og kommuner skal tilstræbe en ligelig kønsfordeling i de udvalg, som de nedsætter.
I praksis sker det ved, at der skal indstilles både en kvinde og en mand, når en ledig post skal besættes, og hvis den offentlige myndighed ikke kan indstille det, skal den give en saglig begrundelse – ellers skal den lade pladsen stå tom.
Det er den sidste regel – at pladsen skal stå tom, hvis der ikke er indstillet både en mand og kvinde, og hvis der ikke er givet en saglig begrundelse – som revisionsbestemmelsen vedrører.
Folketinget vedtog nemlig reglen om den tomme plads i 2009, men indsatte samtidig en revisionsbestemmelse, fordi det var fornuftigt efter et stykke tid at vurdere, hvorvidt reglen også virkede efter hensigten.
Og det gør den så.
Det har endnu ikke været nødvendigt at lade en udvalgsplads stå tom; derfor er der også god grund til nu at fjerne bestemmelsen.
Det gode ved reglerne om en ligelig kønsfordeling i offentlige udvalg er, at de bidrager til at bringe flere kvalificerede kvinder i spil og samtidig ikke udgør nogen tvingende kvote.
Reglerne er nemlig så smart indrettet, at hvis der ikke er nogen kvalificeret kvinde til en ledig post, ja, så behøver den pågældende offentlige myndighed heller ikke at opstille nogen kvinde til posten.
Hvis der var tale om en kvote, ville posten pinedød skulle besættes med en kvinde, kvalificeret eller ej.
Det er der et væld af gode grunde til, og jeg vil fremhæve to:
For det første er der i forvejen rigtig mange regler for landets private virksomheder, selv om det er dem og kun dem, der tjener de penge, vi alle sammen lever af, og derfor mener vi Konservative ikke, at staten skal genere virksomhederne med endnu en regel, som oven i købet er en meget indgribende regel, nemlig kvotekvinder.
Der skal være grænser for statsmagten, ellers ender vi i ren socialisme, hvor staten blander sig i alle dele af samfundslivet, og det ønsker vi ikke.
Derfor er vi imod kvoter og andre samfundsskadelige tiltag.
For det andet er kvindekvoter en rigtig dårlig idé, fordi de skaber kvotekvinder, dvs. kvinder, som kun bliver udpeget til en bestemt post, fordi de er kvinder, og ikke, fordi de er de bedst kvalificerede.
Der findes rigtig mange dygtige og veluddannede og flittige kvinder i Danmark, og de stormer frem.
Jeg er også sikker på, at al tale om kvoter vil forstumme om få år, og at venstrefløjen i stedet vil kaste sig frådende over mandekvoter.
Men hverken kvindekvoter eller mandekvoter er vejen frem, hvis vi ønsker at skabe reel ligestilling, for kvoter overbeviser ikke nogen som helst om, at mænd og kvinder er ligeværdige.
Kvoter er en tvangsmekanisme, der kan tvinge nogen til noget, men de kan ikke overbevise nogen om noget, og derfor er vi imod kønskvoter.
Samlet set kan vi Konservative således bakke fuldt og fast op om lovforslaget fra ligestillingsministeren, som vil ophæve revisionsbestemmelsen i ligestillingsloven, men som derudover ikke ændrer noget.