runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Forslaget med lovforslaget er jo et generelt element i regeringens politik med at lette de administrative byrder for de små danske virksomheder, så man i højere grad kan ligestilles med de europæiske konkurrenter.
Ved at reducere de administrative byrder er vi med til at sikre, at reglerne ikke virker som en hæmsko for vækst i de danske virksomheder.
Samtidig sikrer vi også, at det bliver nemmere at være lille iværksætter, og vi giver flere muligheder for, at man kan starte sin egen virksomhed.
Derfor er jeg glad for i dag at kunne præsentere et forslag, som jo frigør en del af virksomhedens ressourcer fra administrativt arbejde.
Det betyder, at man som virksomhedsleder kan anvende den til at skabe vækst og beskæftigelse.
Det betyder helt konkret, at i tusindvis af små virksomheder får mulighed for at fravælge revision.
Det kan være den lille håndværksvirksomhed, som oftest aflægger et enkelt og ukompliceret regnskab, og som hermed får mulighed for at frigøre ressourcer ved at fravælge revision.
Grænsen for, hvornår virksomhederne kan fravælge revision, stiger jo med hensyn til omsætningen fra 3 mio. kr. til 8 mio. kr., og dermed vurderes lovforslaget at lette de små virksomheder for administrative omkostninger for omkring 450 mio. kr. om året.
Det er jo penge, som man kan bruge til investeringer, til vækst, til nye arbejdspladser.
Det er klart, at den faktiske lettelse jo så vil afhænge af, hvor mange virksomheder der vil gøre brug af den øgede fleksibilitet og valgfrihed.
Selv om Danmark fortsat vil ligge i den restriktive ende, vil de små danske virksomheder i højere grad blive mødt af de samme krav til revision som deres europæiske konkurrenter.
Det er vigtigt, hvis de fortsat skal kunne klare sig på markedet.
Så alt i alt et her godt forslag, som letter de administrative byrder for de små og mellemstore virksomheder.
Der er selvfølgelig også mange andre elementer i det med hensyn til uddannelse, med hensyn til sanktioner, vejledning, evaluering osv., men det vigtigste på bundlinjen er, at små og mellemstore virksomheder får en lidt lettere gang på jorden efter det her forslag fra regeringens side.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Jeg har det selvfølgelig dårligt med, at ministeren siger om et erhverv, at det, de laver, er en administrativ byrde.
Men det er så ministerens valg.
Nu oplever jeg, at ministeren siger, at det her arbejde er sat i stå, og jeg oplever egentlig – det er så et spørgsmål – at hvis revisorerne går ud og bruger erklæringsstandarden, vil det være ulovligt, fordi ministeren har stoppet det.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke har brugt den her mulighed for at få en bred aftale til gavn for erhvervslivet, noget, som virkelig kunne bruges af erhvervslivet og virkelig kunne støtte det, at vi kommer af med nogle af de administrative byrder.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Det er jo alt andet lige sådan, at det ikke bare er en lettelse af revisionen for små og mellemstore virksomheder, altså af deres revisionsudgift, men også en lettelse af det arbejde, som de små virksomheder skal udføre, og det vil betyde en lettelse på ca. 450 mio. kr., og så er det jo en lettelse.
Det er ikke en desavouering af den indsats, som revisorerne udfører.
Revisorerne udfører jo et meget stort stykke arbejde på mange områder, ikke bare med at lave regnskaber – vil jeg blot minde om – men også som rådgivere og som konsulenter, så der er en stor anerkendelse af den branche.
Alt andet lige er det en lettelse for små og mellemstore virksomheder, og alt andet lige er der i dag ikke en erklæringsstandard, som er bredt anerkendt.
Derfor er det ikke noget alternativ.
Hvis det var det, kunne man overveje det.
Derfor vil jeg også tage samtaler med forskellige folk, efter at vi forhåbentlig har fået vedtaget forslaget, starte med branchen osv.
Men der er ikke nogen erklæringsstandard i dag, som vil kunne tilfredsstille de behov, som f.eks. også pengeinstitutterne har brug for for at kunne vurdere virksomhederne.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Vil ministeren sige, at den gamle review ikke kan bruges?
Det er jo i hvert fald en standard, som kan bruges.
Kan den gamle revision, altså revisionen, der var før EU-revisionen, ikke også bruges?
Det er kun et spørgsmål om, at man havde fået taget fat om nælden og så fået løst det her problem og fået en standard, som kunne gennemføres, for de andre har været brugt og har været anerkendt.
Jeg tror da, at man virkelig let kunne komme op på måske mindst den samme besparelse, men det havde så været på en ordentlig måde i stedet for det, som vi nu gør her.
Bente Dahl (RV), 2010-04-29:
Det Radikale Venstre er aftalepart bag dette lovforslag og kan derfor støtte det.
Vi har deltaget i alle bankaftalerne, fordi vi har fundet det helt afgørende at sikre finansiel stabilitet i Danmark, men nu er tiden kommet til en normalisering.
Det betyder ikke, at vi skal vende tilbage til situationen, som den var før finanskrisen.
Tværtimod skal vi indrette vores finansielle regulering, så vi er bedre rustet til at forebygge, at eventuelle nye kriser udvikler sig på samme måde.
Vi synes, at den aftale, vi har indgået, og dermed dette lovforslag er et stort skridt i den rigtige retning.
Det fremgår af høringssvarene, at Nationalbanken finder, at forslaget er et af de vigtigste lovinitiativer i forbindelse med opfølgning på finanskrisen.
Det synspunkt deler vi.
Det afgørende for os er det nye system, som vi sætter i værk til afvikling af nødlidende banker.
Nu sikrer vi, at hvis banker kommer i alvorlige problemer og er på vej ud i konkurs, kan bankens afvikling i stedet ske i god ro og orden gennem Finansiel Stabilitet A/S.
Det betyder tryghed for kunderne, fordi de ikke skal opleve, at deres betalingskort og lignende ikke virker, men at de i stedet over tid blive overført som kunder til en bank.
Vi forstærker også indskydergarantien, som jo allerede er hævet til 750.000 kr. fra de 300.000 kr., det var før krisen.
Nu vil det være muligt hurtigt at få yderligere krav ud af den nødlidende bank, fordi indskydere og investorer kan opnå dækning for deres krav som ved almindelig betalingsstandsning eller konkurs.
Det er naturligvis afgørende, at der efter den 30. september 2010 ikke vil være en statsgaranti, og at det dermed ikke er skatteyderne, som garanterer indskuddene.
Det er derimod bankerne selv gennem indskydergarantifonden.
Vi har noteret os i høringssvarene, at der er rejst spørgsmål vedrørende medarbejderoverdragelse, i forbindelse med at nødlidende banker overtages af et datterselskab under Finansiel Stabilitet A/S.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-29:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes ordførertale op.
Den lyder således: I Det Konservative Folkeparti hilser vi dette forslag velkommen.
Som bekendt har den internationale finansielle krise medført en ekstraordinær situation, hvor det har været nødvendigt at gennemføre ekstraordinære tiltag for at sikre den finansielle stabilitet i Danmark.
Nu tyder det på, at det lysner forude, og derfor synes vi Konservative også, det er vigtigt, at vi nu kommer tilbage til en situation, hvor pengeinstitutterne igen kan stå på egne ben uden økonomisk hjælp fra staten.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det velkommen, at vi med dette lovforslag nu sikrer, at de mange erfaringer, der er indhentet over de sidste 2 år, bruges konstruktivt i en fremtidig ordning til håndtering af nødlidende pengeinstitutter.
Vi sikrer nu, at der fortsat vil kunne ske en kontrolleret afvikling af nødlidende pengeinstitutter i regi af Finansiel Stabilitet A/S på en ordentlig og redelig måde, når den generelle statsgaranti ophører den 30. september i år.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilfredse med, at branchen fremover kommer til at stå på egne ben, og at pengeinstitutterne selv skal betale for den fremtidige ordning.
Afviklingsordningen vil således ikke medføre omkostninger for staten.
Alle danske pengeinstitutter pålægges at bidrage økonomisk til afviklingsordningen, men det er selvfølgelig frivilligt for institutterne, om de ønsker at lade sig afvikle efter ordningen.
Hensigten med den nye afviklingsordning er at bidrage til at sikre værdien af aktiverne ved en videreførelse af pengeinstituttets aktiviteter.
Det er således intentionen, at aktivernes værdi bliver højere gennem afviklingsordningen end ved en konkurs.
Som udgangspunkt vil afviklingsordningen derfor stille indskyderen bedre, end hvis pengeinstitutterne gik konkurs, ligesom indskyderen med ordningen også er sikret, at der ikke umiddelbart er nogen forskel i den praktiske del i den daglige bankforbindelse.
Også det hilser vi fra konservativ side velkommen.
Det er alt i alt et godt og fornuftigt forslag, som Det Konservative Folkeparti selvfølgelig støtter.
Colette L. Brix (DF), 2010-04-29:
Selv om pressen allerede har døbt dette lovforslag bankpakke III, er der ikke tale om en ny bankpakke – højst en lillebror til den første bankpakke, som faldt på plads for 1 ½ år siden.
Da vi vedtog den første bankpakke, var vi ikke klar over, hvor alvorlig den finansielle og økonomiske krise var, men vores værste anelser viste sig desværre at holde stik.
Vi har ikke set en krise dybere og mere langstrakt i vores levetid.
Bunden blev slået ud af dansk økonomi, vores bruttonationalprodukt faldt med over 5 pct. sidste år, og krisen har indtil videre kostet over 200.000 private arbejdspladser.
Det ses også i statens økonomi, hvor der i år ventes et underskud på mellem 90 og 100 mia. kr.
Det har vi jo haft megen debat om i dag.
Som det er blevet sagt mange gange før, skal vi tilbage til udbruddet af anden verdenskrig for at finde økonomiske kurver, der knækker så stejlt, som det er set de seneste 2 år.
Nu er vi forhåbentlig på bunden af en meget dyb brønd, og nu skal til at kravle op igen.
Det vil tage noget tid, og det er vigtigt, at det begyndende opsving, som ses i den internationale økonomi, ikke kvæles af mistillid til det finansielle system.
Forbrugerne ser også lidt mere optimistisk på situationen.
Boligpriserne falder ikke mere, og forhåbentlig stopper drænet af de private arbejdspladser.
Arbejdsløsheden stiger ikke så meget mere, men desværre forsvinder der stadig flere arbejdspladser, end hvad normal arbejdsløshed kan forklare.
Der er ingen tvivl om, at erhvervslivets og forbrugernes forventninger er meget afgørende for, om vi kan begynde at se vedvarende positive tegn i den danske økonomi, og her spiller tilliden til det finansielle system en afgørende rolle.
Derfor er det nødvendigt med en lillebror til den første bankpakke, som sikrer, at Finansiel Stabilitet stadig kan overtage nødlidende banker, ligesom vi tidligere har sikret indskyderne en garanti for indeståender på op til 750.000 kr.
Med Garantifonden for Indskydere og Investorer holder vi så at sige en hånd under bankerne, hvis de ikke kan opfylde kapitalkravene.
I stedet for en brat konkursbehandling kan en nødstedt bank fortsætte som et datterselskab under Finansiel Stabilitet og blive afviklet stille og roligt.
Kunderne behøver så ikke at udskifte deres lån, dankort osv.
Store indlån på over 750.000 kr. kan også være delvis dækkede ved en overtagelse, hvis Finansiel Stabilitet f.eks. overtager 75 pct. af gælden i det nødlidende pengeinstitut.
På denne måde er der fundet en fornuftig balance, der sikrer langt de fleste indlån, samtidig med at der er en risiko forbundet med bankdrift.
Det meste af lovforslaget har vi vendt i forligskredsen om Finansiel Stabilitet, så jeg vil ikke gå i detaljer med lovforslagets enkelte dele.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og det gælder også det ændringsforslag, som ministeren allerede har bebudet vedrørende det, at pengeinstitutter på den førstkommende generalforsamling skal tage stilling til, om pengeinstituttet vil være omfattet af ordningen, eller om man først vil tage stilling til det senere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-29:
Finanskrisen har desværre påvirket den finansielle stabilitet i Danmark i negativ retning.
Derfor har regeringen sammen med et meget bredt flertal i Folketinget taget en række initiativer for at sikre, at den finansielle sektor ikke kollapsede, medens finanskrisen rigtig stod på.
Det ville jo have fået alvorlige økonomiske konsekvenser for hele samfundet, hvis den finansielle sektor var kollapset.
For at hindre, at usikkerhed om den finansielle sektor fik kunderne til i panik at trække deres indskud ud af bankerne, blev der lavet en statsgaranti for alle indskud, simpelt hen for at bevare trygheden omkring den finansielle sektor, ikke for den finansielle sektors skyld, men simpelt hen for hele samfundet, fordi et kollaps ville kunne få ekstremt alvorlige konsekvenser for dansk økonomi.
Et af de initiativer, der bliver taget, og som træder i kraft, når statsgarantien udløber, er, at indskydergarantien forhøjes fra 50.000 euro til 100.000, altså ca. 750.000 kr.
Det betyder, at langt de fleste indskydere vil være dækket, såfremt et pengeinstitut kommer i uføre.
Det her lovforslag indeholder en model, som sikrer, hvorledes et nødlidende pengeinstitut kan blive afviklet på en ordentlig og fornuftig måde i stedet for eksempelvis at havne i en konkurs, som det kan tage mange år at få afsluttet.
Men såfremt det måtte ske, vil personer og virksomheder med indskud på over 750.000 kr. skulle afvente den endelige opgørelse af konkursboet, før beløb, der ligger over indskydergarantien, kan blive frigivet.
Ikke bare for borgere, men måske særligt for virksomheder, ville denne fastlåsning af likviditet jo naturligvis være ødelæggende.
Derfor foreslås det med dette lovforslag, at såfremt et pengeinstitut bliver nødlidende, kan pengeinstituttet frivilligt vælge at lade sig afvikle i regi af Finansiel Stabilitet.
Det giver mulighed for en mere kontrolleret afvikling i stedet for en konkurs, for vi har i Danmark brug for, at den finansielle sektor ikke længere skal have statskassen spændt ud som sikkerhedsnet, og derfor udløber den generelle statsgaranti ved udgangen af september.
Vi har forhøjet beløbet, som Indskydergarantifonden dækker, og vi sikrer nu, at måtte der være pengeinstitutter, der kommer i knibe, kan de afvikles på en ordentlig og fornuftig måde til gavn for kunder, samfund og dansk økonomi, og derfor kan vi i Venstre naturligvis støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-29:
Derfor håber jeg virkelig på, at Socialdemokraterne vil støtte forslaget.
Jeg hører, at Socialdemokraterne støtter intentionen i forslaget, nemlig at det skal være lettere at være små og mellemstore virksomheder, og at der skal være en mulighed for, at man bliver fritaget for revisionspligten.
I den virkelige verden er det sådan, at der ikke er en erklæringsstandard, som er gyldigt godkendt af alle parter.
Det må man jo så se på og arbejde med osv., og det må man så tage politisk stilling til på det tidspunkt.
Men lige nu har vi altså en verden, hvor vi letter livet for de små og mellemstore virksomheder, og det håber jeg virkelig på at Socialdemokraterne vil være med til at støtte.
Jens Christian Lund (S), 2010-04-29:
Dansk og international økonomi er stadig i en yderst alvorlig situation.
Danmark er også hårdt ramt.
Uagtet finanskrisens internationale dimensioner har danske banker et stort medansvar for krisens udvikling, og dybt amoralsk adfærd af endog meget store banker har hensat flere regioner i Danmark i store tilbageslag med enorme tab af vækst og arbejdspladser.
Bankerne og økonomi- og erhvervsministeren ynder at sige, at bankpakkerne ikke har kostet skatteyderne én krone.
Bankerne fik lån på fordelagtige vilkår, og finanskrisen og bankernes adfærd har kostet det danske samfund milliarder af kroner.
Bankpakke I udløber den 30. september 2010, og det har to konsekvenser
: Statsgarantien for alle indlån i de danske banker bortfalder, og i stedet dækkes indlån fremover alene til den EU-fastsatte grænse på 100.000 euro, altså ca. 750.000 kr., som Venstre sagde.
Med udløbet af statsgarantien ophører Finansiel Stabilitets mulighed for at overtage nødlidende pengeinstitutter.
Det er vigtigt for Socialdemokraterne og SF at understrege, at skatteborgerne fremover ikke skal stille sikkerhed for pengeinstitutterne.
Dernæst er det afgørende for os at understrege, at den nye model sikrer, at pengeinstitutterne selv betaler for den nye ordning.
Det betyder, at går et pengeinstitut ned, så hænger den endelige regning samlet set på den finansielle sektor.
Herudover er det værd at fremhæve, at der i lovforslaget lægges vægt på en kontrolleret afvikling af pengeinstitutter i problemer.
Der sker med andre ord ikke et frasalg af de sunde aktiver inden overflytningen til Finansiel Stabilitet, sådan som det sker nu.
Endelig skal det også understreges, at Finansiel Stabilitet hurtigt kan overtage et nødlidende pengeinstitut.
Det er vigtigt, da der ellers kan blive run på en nødlidende bank.
Samtidig er det sikkert, at overtagelsen sker på grundlag af en garanti stillet af en ny afdeling under indskyderfonden, samt at den nuværende indskydergarantifond dækker indskud på op til 750.000 kr.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-29:
Det gik faktisk rigtig godt og lige pludselig bum, så blev vi ramt af noget, der kom til os udefra, det var den store onde verden, hvor økonomien kollapsede.
Vi bliver da nødt til at være ærlige, når vi står på Folketingets talerstol, og sige til hinanden, at de beslutninger, som den her regering har truffet undervejs i krisen, nogle gange har været med til at forværre krisen.
Man har grebet for sent ind, man har truffet de forkerte beslutninger.
Man startede med at sige, at nu skulle vi igen til at spare op til SP, og lige bagefter sagde man, at ups, nu var der vist alligevel en krise, og det der med, at fru Helle Thorning-Schmidt bare havde talt den op, var vist i virkeligheden ikke det, der var det rigtige.
Socialdemokraterne har jo hele tiden haft blik for, hvordan den økonomiske udvikling var.
Vi har fremlagt svar på, hvad det var, man skulle have gjort, hvis man skulle have lukket det hul, der er kommet i kassen, men regeringen har haft en helt egen dagsorden: Skattelettelser, forringelser, de rige skulle have, og nu er det så os alle sammen i fællesskabet, der skal betale.
Jeg synes da ikke, det er ærligt at sige andet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Ja, det er forkert, for den skatteplan var fuldt finansieret inden for 2015-rammen, og det er en notorisk kendsgerning.
Vi finansierede den ved arbejdsmarkedsbidragene og ved indeksering af energiafgifterne, så den er fuldt finansieret.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne prøve at spørge meget præcist om den skattelettelse, der blev givet i 2007.
Som vi har hørt finansministeren sige gentagne gange i dag, og det er jo helt tydeligt, at han har lært ordene i Finansministeriet, så blev skattelettelsen i 2007 finansieret inden for rammerne af 2015-planen.
Når der nu er et hul i regeringens 2015-plan, hvilket finansministeren også har sagt, er vi så enige om, at så er skattelettelsen for 2007 ikke finansieret?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Nej, det er vi ikke.
Vi har landets finansminister i salen, og finansministeren har været på talerstolen flere gange og har detaljeret redegjort for, at den plan er finansieret via bl.a. indeksregulering af energigebyrer, eller hvad det måtte hedde, indekseringer, og det mener jeg er det fulde svar på det.
Så det må være det enkle svar til hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Det står der.
Derfor er pointen jo den, at man har givet skattelettelser, under forudsætning af at de var finansieret af en fuldt sammenhængende 2015-plan.
Men når den 2015-plan ikke hænger sammen med noget og der er et hul i kassen, som regeringen så vil fylde op med nulvækst og velsagtens danmarkshistoriens største nedskæringer på vores fælles velfærd, er ordføreren så ikke enig med mig i, at når regningen for de ufinansierede skattelettelser, der gives, betales med nulvækst, nedskæringer og besparelser i den offentlige sektor, er det plejehjemmene, folkeskolerne, daginstitutionerne, pensionisterne, børnene og de uddannelsessøgende, der betaler for de skattelettelser, man gav i 2007?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Nej til hr. Bødskov.
Jeg er enig med finansministeren, der jo har redegjort for sagens rette sammenhæng her fra talerstolen, og jeg deler den opfattelse, og hr. Bødskov nævnte jo faktisk selv »på kort sigt« i sit citat.
Det gælder jo om at komme lidt ud over det korte sigt, og det betyder, at det er implicit, at den er fuldt finansieret på lang sigt.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Jeg kan sådan set godt forstå, at den konservative ordfører ikke vil friste finansministeren til at tage ordet igen, for sidste gang finansministeren tog ordet, var det bl.a. for at hænge Det Konservative Folkeparti til tørre ved meget klart at slå fast, at der ikke er tale om skattelettelser.
Så vidt jeg forstod finansministeren, var han sådan set meget præcis med at sige, at der ikke er nogen skattelettelser, at det er finansieret krone for krone.
Det er godt nok på regeringens sædvanlige kreative vis, men så langt så godt.
det, der jo er bundlinjen hos den konservative ordfører, er: Vi ved, hvad vi vil, kommunerne har fået en udfordring.
Det synes jeg ikke er noget stærkt lederskab, og derfor vil jeg gerne bede hr. Mike Legarth om at komme lidt nærmere, hvad det præcis er, man fra konservativ side forestiller sig at der skal ske i kommunerne, når der samtidig fra konservativ side er en meget stærk prioritering med uddannelse, skole og de svageste i vores samfund.
Hvor er det så, kommunerne skal løfte den udfordring, som hr. Mike Legarth lidt kækt gav dem her kl. 19.30?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Først vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er rigtig glade for de tre skattelettelser, vi har fået gennemført i den tid, vi har siddet i regering, siden 2001 – rigtig glade.
Vi er især glade for den seneste, hvor vi jo med skattereformen har lettet skatten på arbejde med 7,5 pct., en historisk lettelse af skatten på arbejde, som har øget arbejdsudbuddet, som har gjort Danmark rigere, og som på alle måder gør det danske erhvervsliv i stand til at konkurrere på bedre vilkår, så de kan ansætte flere medarbejdere, sælge flere varer og i hele taget være med til at gøre samfundets kassebeholdning større, sådan at vi har flere penge til velfærd.
Så alt i alt er vi jo meget, meget tilfredse med de skattelettelser, vi har gennemført.
At den sidste skattelettelse så er en skatteomlægning, i stedet for at vi har fundet nye penge til systemet, betyder ikke noget.
Det, der er afgørende, er jo, at vi letter skatten på arbejde.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Med lidt omsvøb kom den konservative ordfører jo frem til det, der er sandheden: Det er ikke en skattelettelse, det er en skatteomlægning.
Finansministeren har ret, det har De Konservative ikke.
Folk betaler selv.
Jeg synes, det ville være meget glædeligt, hvis regeringen blev enige om, hvad det var for en retorik, man ville bruge.
Dansk Folkeparti siger, det giver 5,5 mia. kr. i kassen.
Venstre siger, det er finansieret krone for krone.
De Konservative forsøger krampagtigt at holde fast i, at det er en skattelettelse.
Men lad det nu ligge.
De må ikke ramme uddannelserne, de må ikke ramme skolen, og de må ikke ramme de svageste, så hvordan er det lige, man gør?
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
I Det Konservative Folkeparti gør vi en dyd ud af at føre en ansvarlig økonomisk politik og holde Danmark på sporet, og det er også den politik, vi medvirker til her fremadrettet, og det er den politik, regeringen vil føre.
Det er derfor, vi siger, at man må sætte tæring efter næring, at man ikke kan bruge penge, man ikke har, og at man ikke kan bruge de samme penge to gange, hvilket vi desværre ofte ser i politisk sammenhæng.
Men hr. Morten Østergaard ser fuldstændig bort fra, at vi har været i en historisk krise med meget lavkonjunktur, og derfor er det nu tid til at betale den regning, der må betales, for at føre Danmark igennem krisen så skåntsomt som muligt.
Derfor er der ikke plads til vækst i de offentlige udgifter, vi må holde dem i ro, og det er det, vi helt tydeligt har lagt en plan for, nemlig nulvækst de næste 3 år.
Det giver 13,5 mia. kr.
Derefter finder vi yderligere 10 mia. kr. på finansloven.
Og med de 7 mia. kr., der er tilbage, har vi nået målet om de 31 mia. kr.