runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-13:
Når regeringen foreslår, at der skal indføres et adgangskrav til de gymnasiale uddannelser, er det jo for at sikre, at de unge, der optages, også er klar til at leve op til de faglige krav, der stilles for at gennemføre først en gymnasial uddannelse og derefter en videregående uddannelse, fordi det at tage en gymnasial uddannelse jo er med henblik på at læse videre.
Det gælder for de 3-årige gymnasiale uddannelser, såvel som det gælder for hf-uddannelsen.
Hvis vi kigger på hf-uddannelsen, har vi i dag det højeste frafald på de gymnasiale ungdomsuddannelser.
Der er op mod 30 pct., der falder fra hf-uddannelsen.
Derfor ønsker vi at styrke hf-uddannelsen, og derfor ønsker vi at modernisere hf-uddannelsen, så den får en stærkere faglig tyngde, og så vi sikrer, at nogle af de unge, der er i dag falder fra og dermed aldrig får en ungdomsuddannelse, kan fastholdes i et stærkt hf-uddannelsesmiljø eller på en anden type ungdomsuddannelse.
Det betyder, at vi giver flere timer i dansk og matematik.
Det betyder, at vi gør det sådan, at den faglige profil på hf-uddannelsen bliver mere målrettet, og det betyder også, at når vi kan se, at der er 13 pct. af hf'erne, der i dag læser videre på de lange videregående uddannelser, altså på universiteterne, kan vi samtidig se, at der er flere af dem, der faktisk også falder fra end dem, der kommer fra de 3-årige uddannelser.
Det vil vi gerne tage hånd om, så vi sikrer dem et stærkere fagligt fundament, når de skal læse videre på universitetet.
Det er derfor, at vi foreslår op til et halvt års ekstra modul for de hf'ere, der ønsker at gå på universitetet, sådan at de ikke kun påbegynder, men så de også kan gennemføre en lang videregående uddannelse.
I forhold til firtallet er det jo sådan, at det foreslår vi, hvis man kommer direkte fra 9. og 10. klasse.
I dag kan man jo ikke gå direkte fra 9. klasse, og det synes vi man skal have mulighed for, fordi hf kan være det rette tilbud, også for en ung, der kommer fra 9. klasse.
De unge, der så ikke umiddelbart har 4, kan komme til en prøve eller en samtale, hvor studielederen eller rektoren kan vurdere, om de er motiverede, og om de har den faglighed, der skal til.
Er man en af de her lidt ældre unge, som har været ude at gøre sig erfaringer på livet, været i arbejde, måske været ude at rejse eller har haft påbegyndt en uddannelse og er faldet fra, ønsker vi et alternativ optagesystem for dem, hvor den enkelte ikke bliver vurderet på, om man var en umoden rod i folkeskolen, men vurderet på, hvad vedkommende kan på det tidspunkt, man søger ind, for man kan have gjort sig rigtig mange erfaringer både fagligt og også personligt ved at være ude og lave noget andet.
Så vi mener simpelt hen ikke fra regeringens side, at vi på nogen måde taber nogen.
Vi ønsker en fortsat stærk mønsterbryderuddannelse.
Lea Wermelin (S), 2016-04-13:
Jamen jeg synes sådan set, at det, som ministeren siger der, er meget interessant, for der er ikke nogen tvivl om, at vi fra Socialdemokratiets side gerne vil have, at flere unge tager en erhvervsfaglig uddannelse.
Der, hvor jeg tror vi er uenige, er så vejen dertil.
Skal man få flere unge til at tage en erhvervsfaglig uddannelse ved at gøre det sværere at komme på gymnasiet, altså ved at sætte karaktermure op for dem, som vi snakkede om før, nemlig nogle af dem, som måske i forvejen har lidt svært ved at tage en uddannelse?
Eller skal man gøre den erhvervsfaglige vej så interessant og virkelig sikre, at der bliver de lærepladser, der er nødvendige, så flere vælger den?
Er det den vej, man skal vælge?
Og der er vi jo så uenige, kan jeg høre, for jeg tror, det er den anden vej, altså at vi skal investere i ungdomsuddannelserne.
Altså, karakterkravet vil jo ramme hf'erne ekstra hårdt.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Hvordan stiller ministeren sig til ved indgåelse af den næste medieaftale at indskrive som kriterium for tildeling af støtte fra Public Service-puljen, at støtten ikke skal gives til produktioner, som er med til at stigmatisere geografiske enkeltområder, som programserien »På røven i Nakskov« har gjort det?
Troels Ravn (S), 2016-04-13:
Er ministeren enig i regionernes analyse af, at »reduceret afstand mellem erhvervsskoleelevens bopæl og uddannelsesstedet vil give store samfundsøkonomiske gevinster«, og mener ministeren, at det er problematisk, at erhvervsskoler i forbindelse med udbudsgodkendelse ikke får mulighed for at udbyde både Grundforløb 1 og Grundforløb 2, hvormed transportafstanden for den enkelte elev kan blive øget efter færdiggørelse af Grundforløb 1?
Er ministeren enig i regionernes analyse af, at »reduceret afstand mellem erhvervsskoleelevens bopæl og uddannelsesstedet vil give store samfundsøkonomiske gevinster«, og mener ministeren, at det er problematisk, at erhvervsskoler i forbindelse med udbudsgodkendelse ikke får mulighed for at udbyde både Grundforløb 1 og Grundforløb 2, hvormed transportafstanden for den enkelte elev kan blive øget efter færdiggørelse af Grundforløb 1?
Bertel Haarder (V), 2016-04-13:
Der siges jo ganske meget om københavnere og om København i denne tid, og jeg synes på en eller anden måde, at københavnerbashingen er blevet ret voldsom.
Jeg synes også, det er blevet for voldsomt, når man begynder at stigmatisere københavnere.
Og jeg tror, at ethvert samfund har sådan nogle tendenser til, at man nedgør de andre, og det skal vi alle sammen være på vagt over for.
Jyderi er lige så dumt som københavneri, men vi kan ikke gøre noget ved det ved hjælp af regler.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Men hvad er så ministerens holdning til, at det vil kunne skade sammenhængskraften i det her samfund lige pludselig at lave en voldsom opdeling i dem, der bor på landet, og dem, der bor i byerne?
Der må ministeren da vel have en holdning til at der er en risiko for at sammenhængskraften som sagt lider skade.
Bertel Haarder (V), 2016-04-13:
Vi skal sige til dem, at vi er ganske enige i, at den titel siger mere om Danmarks Radio, end den siger om Nakskov.
Og nu, hvor vi er i gang, så blev jeg også chokeret over at læse i avisen, at man åbenbart bander ti gange mere i Danmarks Radios børne- og ungdomsudsendelser, end børn i almindelighed gør.
Det er jo altså også sådan noget, som man kan bebrejde DR's ledelse og DR's programproduktioner.
Jeg vil bare frygtelig nødig lave regler om det, og det tror jeg altså at Socialdemokraternes medieordfører vil være enig med mig i.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringens udspil til en ny gymnasiereform ser ud til at få den konsekvens, at 8,4 pct. af de studerende i Nordjylland ikke vil kunne komme ind på gymnasierne, fordi de ikke opfylder kravet om karakteren 4 i dansk og matematik?
Bertel Haarder (V), 2016-04-13:
Jeg har jo givet spørgeren ret i, at titlen »På røven i Nakskov« efter min mening er både dum og stigmatiserende.
Men samtidig må jeg sige, at jeg synes, at livet i Danmark ville være lidt fattigere, hvis ikke vi havde haft Jacob »Ja dak« og hans kollega i de århusianske sporvogne til at lave grin med århusiansk.
Jeg har selv boet i Aarhus i 5 år, og jeg synes, det er meget morsomt, når man gør grin med århusiansk.
Og tilsvarende synes jeg, at aarhushistorier er rigtig sjove – jeg kan selv en hel del.
Så vi skal jo passe på, at vi ikke bliver som svenskerne, som pludselig laver om på Pippi Langstømpe, og som ud fra sådan en politisk korrekthed og en »vi må ikke støde nogen som helst«-tankegang kommer til at gøre livet fattigere.
Det ville jeg også godt lige have sagt, samtidig med at jeg synes, at titlen »På røven i Nakskov« er både dum og stigmatiserende.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Det er jo klart, at noget af den store udfordring, der er i forhold til medierne, er, at det kommer meget bredt ud, at det kommer hurtigt ud, og at der er nogle få personer, som kan give det en vinkel, og som sidder og redigerer det.
Jeg synes bare, når nu det er offentlige midler, at det er ærgerligt, at de skal være med til at bekræfte og forstærke de stereotyper, som eksisterer i samfundet.
Og jeg er egentlig også nervøs for – hvis jeg skal helt ærlig – at det er med til at skabe et modsætningsforhold imellem land og by, altså hvor du har landet på den ene side og de store byer på den anden side, og hvor man måske fra by til land kan se lidt ned på det, men også gøre det fra land til by.
Og ude i landdistrikterne kan de blive meget desillusionerede og meget skuffede over, at man viser et lokalsamfund sådan, som man nu gør.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at ministeren skal stå og være skolemester over for medierne.
Jeg mener mere, at det er et spørgsmål om en tilkendegivelse om, at man selvfølgelig er åben over for de muligheder, der kunne være i, at man opretter nogle kriterier eller i hvert fald overvejer nogle kriterier for at – i gåseøjne – beskytte de landdistrikter, som er meget udsat for en sådan stigmatisering.
Bertel Haarder (V), 2016-04-13:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren og jeg har jo tidligere diskuteret denne programserie her i salen.
Det gjorde vi den 9. december sidste år, og jeg tilkendegav i den forbindelse, at jeg bestemt ikke ville have valgt titlen »På røven i Nakskov«, fordi den er stigmatiserende for ikke at sige dum og usmagelig.
Men spørgsmålet er, om jeg som kulturminister skal være skolemester for Danmarks Radio og for Filminstituttet.
Det vil jeg nok helst ikke, og derfor vil jeg da også råde spørgeren til lige at drøfte sagen igennem med hr. Mogens Jensen, som jo er hans egen medieordfører.
Det er for tidligt at tage stilling til enkeltforslag i forbindelse med den kommende medieaftale, herunder også spørgsmålet om kriterier for tildeling af støtte fra public service-puljen.
Den gældende medieaftale løber jo frem til udgangen af 2018.
Men som sagt har jeg forståelse for spørgerens holdning, og jeg har blot følt det nødvendigt at nævne de vanskeligheder, der kan være ved at operationalisere et støttevilkår som det foreslåede.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Jeg er også rigtig glad for, at ministeren har en så klar holdning til en konkret titel.
Men det her er mere af sådan principiel karakter.
Der er jo partier, som bl.a. har fremsat ønske om, at der i en ny public service-aftale ikke skal være så mange engelsksprogede udsendelser.
Så derfor håbede jeg bare på, at ministeren i hvert fald ville bevæge sig ind på, at det godt kunne komme på tale og godt kunne være et kriterie.
Men hvad mener ministeren?
Hvad skal man sige til de indbyggere, der bor i landdistrikterne?
Hvad skal man sige til de borgere, som føler sig så indignerede og hårdt ramt?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-13:
Der er cirka det samme antal gymnasier i dag, som der var for ti år siden, da søgningen til de gymnasiale uddannelser i Danmark var markant lavere.
Så nej, vi har hverken noget ønske om eller nogen forventning om, at det her vil ændre grundlæggende på det udbud af uddannelser, som vi har.
Det gælder for så vidt også på erhvervsuddannelsesområdet, hvor det er vigtigt at vi har en nærhed.
Det, vi bare gerne skal tilskynde, er også, at nogle af de her institutioner flytter i samme hus – sådan at vi får nogle stærke ungdomsuddannelsesmiljøer og ikke kun monoinstitutioner.
Så kan jeg jo godt se, at tiden er gået, men jeg vil sige, at det er 38 pct. – direkte – af dem, der får et 4-tal, som falder fra.
Hvis vi renser tallene for de unge, der kommer fra prøvefrie skoler – det kan være Rudolf Steiner-skoler og andre skoler, hvor man ikke får karakterer – er det op mod hver anden, der falder fra.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Tallene viser jo faktisk, at langt, langt de fleste, som kommer ind på gymnasiet, også ender med at tage en videregående uddannelse efterfølgende.
Og for så vidt angår dem, der havde lave karakterer, inden de kom ind, er det altså ikke kun halvdelen, der gennemfører.
Det er altså et tal, som er blevet pumpet op af regeringen og er blevet misbrugt i det her.
Men jeg har et konkret spørgsmål mere her på falderebet.
Det, at der er så få, der bliver optaget, får jo også den konsekvens, at der risikerer at være mindre gymnasier, der lukker.
I Nordjylland, hvor jeg selv er valgt og opstillet, har vi f.eks. Fjerritslev Gymnasium.
Hvis der bliver færre elever på gymnasierne, risikerer vi, at sådan et gymnasium lukker – så folk, der bor i det område, får utrolig langt at rejse for at komme ind på en gymnasial uddannelse.
Er ministeren ikke bange for, at det så ender med, at der er store grupper i det område, som ikke får adgang til at få en ungdomsuddannelse?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-13:
Nej, det er vi ikke.
Det her er at møde folk med forventninger.
Det at tro på de unge er også at sige til dem: I skal ikke først løfte jer, når I starter på en ungdomsuddannelse, vi skal have jer til at løfte jer allerede i folkeskolen.
Det er at sige, at der er nogle faglige krav, som skal være i orden, når man starter på en gymnasial uddannelse – fordi vi kan se, at op mod halvdelen af dem, der ikke i dag lever op til at have et 4-tal, risikerer at falde fra i løbet af uddannelsen.
Og hvis der er noget, der giver nogle af de unge et nederlag og også følelsen af ikke at være stærke nok, hverken personligt eller fagligt, så er det her med at starte og give op undervejs.
Derfor skal vi være bedre til at udfordre de unge.
Vi skal være bedre til at skubbe på nogle af de unge, også i folkeskolen, som måske har problemer med selvværdet, men hvor fagligheden ikke fejler noget.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Mange tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at regeringens udspil til en ny gymnasiereform ser ud til at få den konsekvens, at 8,4 pct. af de studerende i Nordjylland ikke vil kunne komme ind på gymnasierne, fordi de ikke opfylder kravet om karakteren 4 i dansk og matematik?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-13:
Det er også derfor, vi lægger op til, at der fortsat skal være en mulighed for, at man kan gå til en prøve.
Man kan også komme til en samtale, hvis det nu er sådan, at man netop er et af de her matematiske genier, som spørgeren omtaler, som måske har dysleksi, har problemer med at læse, og dermed får en mindre god karakter i dansk.
På den måde vil de fortsat også kunne optages.
Vi har tillid til, at institutionernes ledere kan foretage den samtale, man kan optage på baggrund af, og som jo klart for nogle af de her elevers vedkommende vil vise, at de sådan set både er bogligt og fagligt stærke, at de er motiverede, og at de er klar til at tage en gymnasial uddannelse.
Så nej, dem kommer vi ikke til at tabe.
Til gengæld sikrer vi, at vi fagligt får løftet de unge, der i dag ikke har det faglige niveau, der kræves til at tage en gymnasial uddannelse, og at vi afstemmer forventningerne med dem på forhånd.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Mange tak for ministerens besvarelse af det her spørgsmål.
Jeg tror, der er rigtig mange ting, som ministeren og jeg er enige om.
Jeg synes, det er en god idé at have styrkelse af fagligheden på dagsordenen; jeg synes, det er en god idé at stille krav til de unge mennesker.
Spørgsmålet er bare, om det her er den rigtige måde at gøre det på.
Ministeren refererer selv til, at når man kigger på vurderingen af, om en folkeskoleelev er egnet til at komme i gymnasiet, tager man udgangspunkt i karakterskalaen, og så ser man på, om eleven har nogenlunde de karakterer, der skal til. Men i dag er der jo den mulighed, at hvis ikke man lever op til det krav, kan man f.eks. komme til en optagelsesprøve på gymnasiet.
Hvorfor skal man ikke fremadrettet have den mulighed, at man kan komme hen på gymnasiet, vise sit værd og sige: Okay, jeg var uheldig til den her konkrete eksamen; jeg går op og viser, at jeg altså godt kan levere det, der skal til for at kunne komme ind.
Hvorfor skal man ikke have den chance?
Vi kan så være enige om, at der nok på gymnasierne i dag er nogle, som ville få meget mere ud af at være et andet sted.
Der kan sagtens være nogle med høje karakterer fra folkeskolen, som bare bliver uddannelsestrætte eller måske havde fået mere ud af at tage en håndværksmæssig uddannelse.
Nogle er f.eks. vanvittigt godt begavet matematisk og fysisk, men er ordblinde og har derfor meget sværere ved at opnå 4-tallet i dansk, end mange andre har.
Altså, husk på, at nogle af de største fysikere, vi har haft – f.eks. Albert Einstein eller Niels Bohr – var kendetegnet ved at være ekstremt godt begavet matematisk og fysisk, men de var ordblinde.
Og selv om vi har en masse hjælpemuligheder, it-rygsæk og alt mulig andet i dag, risikerer vi så ikke, at vi kommer til at sortere en intelligensreserve fra, som ville blive helt brillante, men som desværre er rigtig dårlige til dansk, eller omvendt, at vi sorterer nogle fra, der er brillante til sprog, men som er dårlige til matematik?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-13:
Adgangskravet indføres jo for at sikre, at de unge, der optages, er klar til at leve op til de faglige krav, der stilles for at gennemføre en gymnasial uddannelse og derefter en videregående uddannelse, for når man tager en gymnasial uddannelse, er det jo med henblik på også at læse videre.
Når vi foreslår et adgangskrav på 4, er det jo bl.a., fordi det flugter den uddannelsesparathedsvurdering, som spørgerens eget parti også har været med til at udforme, hvor der står, at det at erklæres uddannelsesparat til gymnasiet svarer til karakteren 4.
Derudover er det en god middelkarakter, som svarer til de faglige krav, der stilles.
Det, vi kan se, er, at der er et meget stort frafald.
Faktisk op mod halvdelen af de elever, der ikke har karakteren 4, når de starter, har en risiko for at falde fra, og vi skal jo sørge for at udfordre de unge langt bedre i forbindelse med deres uddannelsesvalg og også sørge for, at de, når de så påbegynder en ungdomsuddannelse, desuagtet hvilken ungdomsuddannelse det er, så også er fagligt klædt på til at gennemføre den.
Vi oplever, at alt for mange pr. automatik vælger gymnasiet, og vi har sådan set også behov for at gøre op med den der opfattelse om, at gymnasiet skulle være finere eller bedre end de øvrige ungdomsuddannelser, men samtidig understrege, at det er en boglig uddannelse, og på en boglig uddannelse stilles der andre boglige krav, end der nødvendigvis gøres på en erhvervsfaglig uddannelse.
Vi lægger op til, at adgangskravet indfases over 3 år.
Dermed er der også god tid til, at de elever, der ønsker at tage en gymnasial uddannelse, herunder de 8,4 pct. i Nordjylland, som spørgeren henviser til, kan løfte deres faglige niveau, så de ikke kun påbegynder en gymnasial uddannelse, men at der sådan set også er større sandsynlighed for, at de færdiggør den.
Der er ingen tvivl om, at hvad angår nogle af de regioner, der har en større opgave i forhold til at løfte de unges faglighed, så ligger Region Sjælland øverst, men Region Nordjylland følger også med.
Til gengæld kan vi jo se, at der i Region Nordjylland allerede i dag er en stor del af ungdomsgruppen, som tager en erhvervsrettet uddannelse.
Jeg synes egentlig, det signalerer, at vi har et godt grundlag – også i Nordjylland – for i høj grad at sørge for, at der er flere unge, der vælger den uddannelse, der både svarer til det, de kan, og til det, de har lyst til at arbejde med fremover.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Men det er godt, at det blev understreget.
Men er ministeren ikke bange for, at der måske er nogle med rigtig ringe selvværd – hvis det er, man har gået og været rigtig usikker på sig selv og f.eks. haft svært ved at lære dansk – som alene på grund af signalværdien i, at man ikke bliver erklæret egnet, at man ikke har den karakter, tænker: Nej, det går nok ikke alligevel?
Så går samfundet glip af en ressource, af et talent, af en intelligensreserve, som måske kunne være opnået, hvis vedkommende havde fået chancen for at gå i gymnasiet, var vokset med opgaven og var blevet fantastisk til det, han eller hun var god til.
Kasper Roug (S), 2016-04-13:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at borgere, der bl.a. af Lolland Kommune har fået betalt undervisningen til et erhvervskørekort, risikerer at skulle starte undervisningen forfra, fordi sagsbehandlingen ved Administrativt Center Øst i forbindelse med udstedelse af kørekortet er så lang, at undervisningen bliver forældet, inden borgerne får deres erhvervskørekort?
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Bekymrer det ministeren, at de kriminelle i Nordjylland åbenbart ser ud til at have frit spil, og at borgerne tilsyneladende oplever en afmagt over det manglende politi?
Jeg skal læse spørgsmålet op: Bekymrer det ministeren, at de kriminelle i Nordjylland åbenbart ser ud til at have frit spil, og at borgerne tilsyneladende oplever en afmagt over det manglende politi?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jeg må gå ud fra, al den stund at jeg også har besvaret en række af spørgerens spørgsmål før, at det har sin baggrund i de prioriteringer, som politiet i den senere tid har været nødt til at foretage over hele landet på grund af den vanskelige situation, der er, herunder i Nordjylland.
Jeg kan imidlertid ikke genkende billedet, som spørgeren tegner af situationen i Nordjylland.
Jeg anerkender fuldt ud, at dansk politi er presset, og at dansk politi er nødt til at prioritere indsatsen, men det er ikke rigtigt, når spørgeren får det til at lyde, som om politiet har trukket sig ud af Nordjylland.
Jeg diskuterer meget gerne politiets indsats med spørgeren, men jeg vil nu opfordre til, at det sker på et nogenlunde sagligt grundlag.
Det er klart, at når der bruges så meget mandskab til grænsekontrol og bevogtning, som det har været tilfældet,
så vil alle politikredse blive berørt, også Nordjyllands Politi.
Hvordan prioriteringen internt i politikredsene herefter skal ske, bør bero på en lokal politifaglig vurdering, som skal tage hensyn til særlige lokale udfordringer og de prioriteter, vi politisk har fastlagt i den flerårsaftale, som vi også har indgået sammen med Socialdemokraterne.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-13:
Mange tak til justitsministeren.
Det er rigtig positivt, når ministeren stiller op her i spørgetiden.
Der har jo tidligere været problemer med at få ministeren frem.
Så jeg er glad for, at ministeren stiller sig til rådighed.
Jeg kan bekræfte, at også vi fra socialdemokratisk side ønsker, at det her skal belyses på et sagligt grundlag.
Jeg mener faktisk, at der er belæg for nogle af de ting, jeg skriver i mit spørgsmål, nemlig at der er en generel oplevelse i det nordjyske af, at man ikke kan få den hjælp, man skal have.
Selvfølgelig er det ikke sådan, at der slet ikke er politi stede – det har jeg heller ikke påstået – men mange nordjyder har den oplevelse, at når de ringer til politiet, har de ikke tid til at tage hånd om deres sager.
Jeg brugte min mandag på at besøge Hjørrings borgmester, Arne Boelt, som kunne fortælle den ene historie efter den anden om borgere i hans kommune, som i frustration og afmagt har henvendt sig til ham og fortalt historier om, hvordan de ikke har kunnet få fat i politiet, når der har været tale om trusler på liv og helbred, og om folk, der har været udsat for at skulle betale dummebøder.
De har henvendt sig til politiet, og politiet har ikke haft tid til at håndtere det.
Der er eksempler på, at folk har følt sig truet konkret af voldelige typer, og når de så har ringet efter politiet, har der ikke kunnet komme hjælp.
Noget af det, borgmesteren også gav udtryk for, er det, der finder sted på Hirtshals Havn, hvor man jo oplever, at der i øjeblikket er ret stort pres på sikkerhedskontrollen i forbindelse med færgerne til bl.a. Island, og hvor der er flygtninge, som der skjuler sig under akslerne på lastbilerne simpelt hen for at komme til Island og videre til USA.
Der skulle have været 16 tilfælde her sidste år, hvor man har pågrebet personer.
Her står det her personale alene med de her desperate flygtninge, og det er ikke til at få fat i politiet.
Det er sådan nogle ting, der gør, at vi fra socialdemokratisk side bliver bekymret.
Vi står selvfølgelig ved flerårsaftalen, og vi er med på, at der er opgaver, der skal prioriteres, men vi er bekymret over, at Nordjyllands Politi har været så hårdt spændt for, og vi er bekymret over, at folk oplever sådan noget, som jeg beskriver her.