runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2009-02-19:
Det er utrolig vigtigt at gøre noget inden for det her område, og der bliver gjort rigtig, rigtig meget.
Men jeg har stadig ikke hørt noget forslag til finansiering.
Betyder det, at hver evig eneste gang man kommer med en eller anden ting, man vil gøre, skal skatten bare hæves?
Det synes jeg da kunne være interessant at høre.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Altså, det er jo meget fint at diskutere, om skatten skal op osv.
Det, jeg kan sige, er, at de forslag, vi fremsætter, er finansieret i vores finanslovforslag.
Men det, der er afgørende her, er jo i virkeligheden, om Venstre har et synspunkt om, hvad der skal til, og hvilket niveau der skal være for, hvordan vi behandler børn af indsatte i danske fængsler.
Og der vil jeg bare spørge: Efter alle de gode ord, vi nu har hørt, om, hvor vigtigt det er, og hvor glad man er for de initiativer, der er rundtomkring, kunne vi så ikke bare få en helt principiel tilkendegivelse af, at en forudsætning for, at man kan have et godt besøgskoncept, altså er, at der er børnefaciliteter ved alle danske arresthuse og alle danske fængsler?
Det er der ikke i dag, og det vil tage nogen tid, og det vil også koste nogle penge at få det, men kunne vi ikke i det mindste få den principielle tilkendegivelse af, at hvis der ikke er de besøgsfaciliteter, har man altså ikke ordentlige forhold for børn af indsatte?
Louise Schack Elholm (V), 2009-02-19:
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at man tager hånd om de indsattes børn og sørger for, at der er nogle gode muligheder for, at de kan besøge deres forældre og fastholde den relation, de har til deres forældre.
Og derfor bakker jeg fuldt ud op om den indsats, som Kriminalforsorgen er i gang med.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Det opfatter jeg som et ja, altså: Ja, det må være en forudsætning for at have det, som vi alle sammen er enige om, nemlig et godt forhold mellem de indsatte og deres børn, så kontakten kan bevares og vi undgår de uheldige følgevirkninger, hvor indsattes børn selv havner i kriminalitet.
Det er også det, der ligger i, at man er i gang med at renovere.
Men der synes jeg bare, at fru Louise Schack Elholm lige så godt kan sige det klart og tydeligt: Det er Venstres opfattelse, at der skal være besøgsfaciliteter, der er børneorienterede, i alle fængsler og arresthuse.
Så kan vi diskutere, hvordan vi finansierer det fælles ønske.
Louise Schack Elholm (V), 2009-02-19:
Jamen jeg synes, det er utrolig positivt, at man forbedrer de her ting, men som jeg siger, så er vi jo i gang med processen, og derfor synes jeg ikke, at det er nødvendigt at gå ind og lave lovgivning på det her område.
Vi tager det lige så hurtigt, som vi overhovedet kan komme til det, og det er vi i gang med.
Derfor er det jo en proces, vi er i gang med, og jeg synes, at det er vigtigt, så jeg er rigtig glad for processen.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Jeg synes, det er godt, at Dansk Folkeparti både i pressen og her i dag udtaler, at man sådan set har en vis veneration for det her spørgsmål om børn af indsatte.
Men jeg vil bare gerne holde fast i eksemplet med, at nogle af arresthusene er så gamle, at der kan besøg ikke lade sig gøre, og spørge: Hvad er det så, Dansk Folkeparti mener der skal ske for indsattes børn, der er i den situation, at deres forældre er parkeret i de arresthuse?
Altså, hvad er løsningen?
Hvad er Dansk Folkepartis bud?
Jeg forstår, der er interesse for det, og jeg forstår, man synes, det er vigtigt, at der er kontakt der, hvor forældrene ønsker det, og der, hvor børnene ønsker det.
Hvad er så løsningen de steder, hvor arresthusene er gamle bygninger, der ligger centralt inde i byerne, og hvad er Dansk Folkepartis forslag, hvis ikke man kan sige, at de faciliteter må etableres på en eller anden måde?
Hvad er Dansk Folkepartis forslag, hvis man ikke vil være med til at forpligte sig på at finde en løsning?
Vivi Kier (KF), 2009-02-19:
Man kan altid gøre alting meget bedre, men Kriminalforsorgen arbejder jo på det her.
Vi følger det, vi følger alle de der forskellige initiativer, der kommer, og i Kriminalforsorgen lytter man til, hvad man har gjort i andre lande, og til, hvad der kunne være af nye måder, som man kunne gøre det her på.
Så jeg stiller mig ikke bare tilfreds og siger, at alt er lutter idyl.
Jeg prøver bare på at sige, at der faktisk sker noget på det her område, at det har der gjort længe, og at der er en udvikling i gang.
Der er en rigtig positiv udvikling i gang, og den skal vi da følge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-19:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg fremfører talen for hr. Kristen Touborg, som ikke kan være her i dag.
Det forslag, vi behandler her i dag, har til formål at ophæve § 18 a i lov om udendørs hold af svin, som indeholder krav om, at justitsministeren i folketingsåret 2008-09 skal fremsætte forslag om revision af lovens § 12.
Formålet med revisionsbestemmelsen er at afdække svins behov for permanent adgang til vand om natten i frostvejr.
Ifølge den betænkning, som Udvalget for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri afgav den 12. december 2006 over L 45 - forslag til lov om ændring af lov om udendørs hold af svin, lov om indendørs hold af smågrise m.v. - jævnfør betænkningens bemærkninger til nr. 1, virker det, som om ministeren fuldstændig har overset, hvad der dengang blev besluttet.
Jeg citerer fra betænkningens bemærkninger: »Formålet med revisionen er at undersøge, om en videnskabelig afdækning viser, at der er behov for permanent vand også om natten i frostvejr til alle typer svin, og hvordan ændringen i praksis fungerer.«
Det var som sagt et flertal i udvalget, som dengang ønskede en videnskabelig afdækning, men som jeg læser ministerens forslag, har justitsministeren altså bare foretaget en evaluering og ikke en videnskabelig afdækning, sådan som et flertal rent faktisk ønskede.
I øvrigt henvises der i lovforslaget til, at Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet har oplyst, at det ikke er bekendt med, at der er offentliggjort nye publikationer på området siden vedtagelsen af lovændringen i 2006.
Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet anfører endvidere, at det ikke er bekendt med erfaringsindsamlinger på området, som giver mulighed for at vurdere effekten af lovændringen i praksis, og at det under alle omstændigheder vil være ulogisk at fratage svin muligheden for at drikke vand i perioder på mere end 8 timer, når det følger af reglerne om transport af dyr, at svin skal have adgang til drikkevand i forbindelse med transporter af en varighed på over 8 timer.
I SF ser vi positivt på den samlede vurdering, som Landbrugsraadet, Dansk Svineproduktion og Økologisk Landsforening er fremkommet med om udendørs hold af svin, nemlig at der ikke er behov for permanent adgang til vand om natten i frostvejr, hvilket vil indebære, at det i perioder med frostvejr vil være tilstrækkeligt med vandtildeling en gang dagligt.
Efter SF's opfattelse er der behov for en grundig og fornyet drøftelse i Fødevareudvalget, men som ministerens forslag foreligger her, kan SF ikke støtte det.
Knud Kristensen (KF), 2009-02-19:
Forslaget, L 108, har til formål at ophæve § 18 i lov om udendørs hold af svin, der indeholder krav om, at justitsministeren i folketingsåret 2008-09 skal fremsætte forslag om revision af lovens § 12.
Det er selvfølgelig et forslag, som vi fra konservativ side kan støtte fuldt og helt, da det jo er meget naturligt, at løsgående svin ved udendørs hold af svin har vand hele døgnet rundt.
Er der nogle enkelte perioder med frostvejr, er det jo klart, at det pågældende landbrug vil have nogle drikkekar, og med de drikkekar kan man så forsyne svinene med vand.
Jeg synes, at det er et meget enkelt lovforslag, og det støtter Det Konservative Folkeparti.
Bente Dahl (RV), 2009-02-19:
I 2006 behandlede Folketinget også en lov, hvor forholdene for hold af udendørs svin var med.
I den lov var der indsat en revisionsbestemmelse, således at vi på nuværende tidspunkt i indeværende folketingssamling igen skulle se på, hvordan forholdene skulle være for fritgående udendørs svin.
Dengang manglede man at få afdækket og undersøgt, hvordan svins behov for permanent adgang til vand er døgnet rundt.
På baggrund af evalueringen skulle det vurderes, om svin har behov for fri adgang til vand døgnet rundt.
Der er flere problematikker i det.
Ikke mindst de økologiske landbrug, som jo har mange fritgående svin, kan have stor interesse i at få afdækket og undersøgt de her behov.
Nu er det sådan, at der ikke har været nævneværdige vanskeligheder i perioden 2006 og frem til nu med at få vand til alle svin, og derfor vurderes det, at revisionsbestemmelsen kan fjernes, uden at det får store negative konsekvenser for landmændene.
Justitsministeriet vurderer sådan, men der er forskellige udmeldinger i høringssvarene, og også Det Radikale Venstre ser lidt mere nuanceret på det.
I den betænkning, der blev afgivet i 2006 over det daværende lovforslag, L 45, var Det Radikale Venstre på linje med, hvad Økologisk Landsforening mente, og det er vi sådan set stadig væk.
Så vi står ved den holdning, vi gav udtryk for dengang i betænkningen, og derfor er vi ikke særlig positive over for L 108.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-19:
Når man læser forslaget her første gang, virker det, som om forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen egentlig er et meget enkelt, på grund af at der ikke skulle være behov for at se på det mere.
Men når man så ser nærmere på det, kan man se, at der ligger en beretning fra tidligere, der siger noget med, at fritgående grise skal have mulighed for at få drikkevand, også når det fryser.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det her forslag i dag, men jeg mener, at der er behov for, at vi under udvalgsarbejdet får set nærmere på, hvad der er årsag til, at regeringen og justitsministeren nu mener, at vi kan ophæve revisionsbestemmelsen uden at gå ind og gøre noget for at sikre, at der er fri adgang til drikkevand ved udendørs hold af grise.
Så der bliver lidt at arbejde med i udvalget, men i dag kan vi altså ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-19:
Jeg tror også, det er en myte.
Jeg kunne høre, at hr. Morten Østergaard ikke var med til at bringe ved til bålet.
Men altså, varetægtsfængslede har ret til besøg af deres børn.
Det fremgår også af varetægtsbekendtgørelsens § 39, stk. 1, at en varetægtsarrestant, med de begrænsninger, der følger bl.a. af varetægtsfængslingens øjemed og sikkerhedsmæssige omstændigheder, har ret til besøg så ofte, som forholdene tillader det.
Så det her handler om at tilpasse reglerne.
Som jeg også nævnte, vil Direktoratet for Kriminalforsorgen overveje, hvad det er, der skal gøres på området.
Hvis man er varetægtsfængslet, har man altså også ret til at få besøg af sine børn.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Nu er det jo aldrig sådan - eller det er meget sjældent i hvert fald at en regering tilslutter sig et beslutningsforslag.
Når vi har foreslået, at man skal foretage administrative ændringer, der kan opfylde det formål, at man forstærker rettighederne for børn af varetægtsfængslede, så de kommer til at minde mest muligt om dømtes børns rettigheder, er det jo sådan set et godt tilsagn.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, om jeg skal forstå det sådan, at man nu forpligter sig på at ændre de administrative forordninger, og hvad der ellers ligger på området, således at varetægtsfængsledes børns rettigheder til at besøge deres indsatte forældre kommer til at blive sidestillet med dømtes børns.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-19:
Det vil de ikke blive helt.
Men som jeg nævnte i min tale her, gør Kriminalforsorgen alt, hvad der i øjeblikket står i deres magt, for at give indsatte og for øvrigt også varetægtsfængslede mulighed for at have besøg af deres børn - samvær med deres børn, hvis der er tale om indsatte.
Der er meget fokus på det, både hvad angår de fysiske forhold med legerum osv., og også når det handler om - hvad skal vi sige?
- de psykologiske forhold, f.eks. at man ved, at man har en mulighed for at kunne se sine børn.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-19:
Jeg er nu ikke helt tryg ved, at ministeren siger, at der er meget fokus på det her.
Det her er jo ikke noget, vi har grebet ud af den blå luft; det er rent faktisk, fordi der ligger noget forskning på området.
Der har her for nogle måneder siden været afholdt en kæmpe konference, hvor der bl.a. var forældre til børn, som havde måttet opleve, at forældrene havde været i fængsel på et tidspunkt.
Så der er et kæmpe behov for det her, og set i lyset af at forskningen faktisk viser, at det foreslåede har en god virkning på indsattes recidiv, og at det nuværende har en uheldig virkning på børns egen adfærd, så de selv er i risikozonen for at blive kriminelle, synes jeg altså, at vi skal gøre noget på det her område.
Men mit spørgsmål går egentlig på: Er det blandt ministerens overvejelser at finde ud af, om man eventuelt kan bruge de elektroniske kommunikationsmidler til at sikre kontakten?
Morten Østergaard (RV), 2009-02-19:
Det er klart, at det er svært at være uenig i intentionen, vil jeg tro - det kan vi jo høre, når ordførerne kommer på, men jeg forestiller mig ikke, at der vil være den store uenighed.
Men situationen er jo den, at de her børn af indsatte er en meget udsat gruppe.
Der er en stor overrepræsentation af depressioner i den gruppe, og der er også en klart forøget risiko for, at de selv på et tidspunkt bliver indsatte.
Jeg vil gerne spørge ind til det sidste, justitsministeren var inde på, for sagen er jo den, at hvis man sammenligner de vilkår, der er for dømte, og de vilkår, der er for den fjerdedel af de indsatte, som er varetægtsfængslet, så er der ikke samme rettigheder.
Det her er jo noget, der sådan set også er beskyttet af børnekonventionen - nemlig børnenes ret til at besøge deres forældre - og da der kun er én børnekonvention, synes det måske også rimeligt, at reglerne for dømte og varetægtsfængslede er de samme.
I den forbindelse vil jeg bare spørge justitsministeren, om det sidste med at tilpasse varetægtsforordningen er et tilsagn om, at reglerne nu bliver sidestillet også i reglementerne, sådan at der er ens regler for besøg for dømte og for varetægtsfængslede.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-02-19:
Jeg har meget tiltro til, at Direktoratet for Kriminalforsorgen som nævnt har fokus på det her, det er dem, som ved noget om det, som har fagligheden på området, og som er i kontakt med de indsatte hver eneste dag.
Der er iværksat forskellige ting, som forbedrer forholdene med hensyn til besøg af og samvær med indsattes børn.
Jeg var inde på det i min tale.
Man har simpelt hen fokuseret på både de fysiske forhold, når man kommer ind i besøgslokalerne, og muligheden for, at de indsatte kan have en kontakt med deres børn.
Man har prøvet at kigge på f.eks. minimumskrav til besøgslokaler.
Det kan være lidt svært i nogle af de gamle arresthuse, men man har forsøgt rundtomkring i institutionerne at skabe nogle ordentlige forhold.
Kriminalforsorgen er i gang med at afdække hele bygningsmassen for at se, hvad man kan gøre på det her område.
Der sker jo også en løbende renovering af arresthusene.
Der er også foregået noget på det område i Vridsløselille og i andre af fængslerne.
Så man har fokus på det, og man gør, hvad man kan på området.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-19:
Efter formandens indledning tidligere var jeg helt nysgerrig efter, om jeg heller ikke kunne se skærmbillederne.
Det kunne jeg ikke, kan jeg sige til dem, der sidder med ude bag skærmene.
Men det glæder vi os til at vi kan.
Da mit partis ordfører, hr. Bjarne Laustsen, desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg på vegne af Socialdemokraterne knytte disse kommentarer til lovforslaget:
Ministeren foreslår en enkelt ændring af lov om udendørs hold af svin, idet han ønsker at få sløjfet revisionsbestemmelsen.
Det er vi imod.
Alle partier uden om regeringen har tidligere stemt for at bibeholde denne revisionsbestemmelse.
Derfor er det også helt uforståeligt, at regeringen nu kommer og vil have den sløjfet.
Bestemmelsen om revision af lovens § 12 i løbet af folketingsåret 2008-09 blev indsat på Socialdemokraternes foranledning og tiltrådt af et flertal i udvalget tilbage i december 2006.
Den vil vi gerne fastholde, fordi vi ikke finder problemet afklaret.
Vi er alle enige om, at fritgående svin skal have fri adgang til rent drikkevand, men vi føler os ikke overbevist om, hvorvidt grises behov for permanent adgang til vand, også om natten i frostvejr, er afklaret, hvilket ministeren ellers noterer i bemærkningerne til lovforslaget.
Det er for lidt med rent vand en gang om dagen til udendørs svin, når de transporterede svin eksempelvis har ret til vand hver ottende time.
Vi vil derfor have forslaget tilbage i udvalget, men vi vil selvfølgelig under udvalgsarbejdet fortælle regeringen, at det ikke er særlig klogt på den måde at skyde sig selv i foden ved at fremsætte forslag, som ikke kan samle flertal.
Men hvordan regeringen vil håndtere og leve med et nederlag, er helt op til den selv.
Vi kan således som nævnt ikke støtte forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-19:
Jeg ved, at det, hr. Per Clausen er bange for, er, at man gør det unødig dyrt at have udendørs hold af svin, og det er jo ikke vores intention i Venstre.
Det er nu heller ikke mit indtryk, at det er justitsministerens intention at gøre det.
Derfor er jeg også glad for, at man, hvis man læser nogle af udvalgssvarene tilbage fra, da forslaget sidst blev behandlet, kan se, at der ikke er krav om, at der skal nedgraves vandledninger og sådan noget med store omkostninger til følge, men blot, at der, når der er frostvejr, kan slås hul i isen eller gøres andre ting, sådan at der er adgang til rent drikkevand for de her svin.
Derfor opretholder jeg altså, at vi kan støtte justitsministerens forslag om at ophæve revisionsklausulen og fortsætte, som vi har kunnet de sidste 2 år.
Vi skal i dag behandle lovforslaget om ændring af lov om udendørs hold af svin, og forslaget er sådan set ganske simpelt.
Det har til formål at ophæve § 18 a i lovgivningen, der indeholder krav om, at justitsministeren i indeværende folketingsår skal fremsætte forslag om revision af lovens § 12.
Det er en paragraf, der gør det lovpligtigt, at alle svin - bortset fra de små svin, de såkaldte pattegrise under 14 dage - altid skal have fri adgang til drikkevand.
Justitsministeriet har på den baggrund foretaget en evaluering af, om alle svin har behov for permanent adgang til vand om natten i frostvejr, og hvordan deres adgang til vand fungerer generelt.
I den forbindelse har ministeren kontaktet Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, der henviser til sin tidligere udtalelse om sagen, som er fra 2006.
Derfor konkluderer de også, at hvis man skal se på, hvad der er bedst for dyrevelfærden, så sikres den ved fortsat at opretholde kravet om, at der er adgang til vand hele tiden.
Det er et krav, som Venstre selvfølgelig støtter.
Fakultetet tilføjer endvidere, at der ikke foreligger indsamlet erfaring på området, hvorfor det ikke er muligt at finde ud af, om lovændringen har fungeret i praksis.
Men man kan sige, at ifølge høringssvarene har den ikke givet anledning til store problemer.
På den baggrund mener fakultetet også, at det er direkte ulogisk at fratage svin muligheden for at få drikkevand i perioder på over 8 timer, hvilket i øvrigt også er i overensstemmelse med deres ret til drikkevand under transport med en varighed på over 8 timer, hvilket vi er enige om i Folketinget.
Så Venstre kan derfor erklære sig enig i fakultetets undersøgelse på området og ønsker ikke at lave om på den nuværende § 12, der fastsætter lov om, at alle svin, bortset fra pattegrise under 14 dage, altid skal have fri adgang til rent drikkevand.
Og når det i øvrigt er sagt, skal vi også huske på, at vi alene ikke kan lovgive på det her område, da vi har EU-retlige forpligtelser og folkeretlige regler, vi også skal overholde.
Det sætter altså et vist spillerum.
Derfor mener vi i Venstre, at der hverken er belæg for at opretholde revisionsbestemmelsen i § 18 a eller lave om på ændringerne i § 12, og vi kan derfor støtte justitsministerens forslag.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Nu blev revisionsparagraffen jo indsat, fordi vi var nogle, der mente, at der ikke var nogen som helst dyrevelfærdsmæssige begrundelser for at indføre kravet.
Og da vi så ville have en revision, havde vi selvfølgelig en forventning om, at Justitsministeriet ville sørge for, at der forelå en egentlig analyse, en egentlig undersøgelse af det forhold, at der skal være adgang til vand også om natten.
Det foreligger der jo ingenting om.
Vi ved præcis lige så lidt, som vi vidste, sidst vi diskuterede det her.
Og det interessante er vel, at det, hr. Karsten Lauritzen nu indfører, er at overgå Enhedslisten, når det handler om dyrevelfærd, nemlig at sige: Da der ikke findes dokumentation for, at det ikke er et problem for svinene, at de ikke har adgang til vand, så indfører vi et krav om, at der skal være adgang til vand.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-19:
Jamen som jeg også understregede i min ordførertale, har vi nogle EU-retlige forpligtelser, som vi bliver nødt til at leve op til, og dem ønsker vi i Venstre at leve op til, for vi er et EU-venligt parti.
Og som jeg har forstået det på høringssvarene, tilkendegiver de, der er i berøring med de produktioner, der er med udendørs hold af svin, at det ikke har været noget problem at overholde den nugældende lovgivning de sidste 2 år.
Derfor tror jeg også, at vi nok skal finde en løsning på det fremover.
Så har vi i Venstre været inde at kigge på nogle af udvalgssvarene, der også blev givet dengang, lovforslaget sidst blev behandlet, og vi er fuldt tilfredse med den måde, som man fortolker det, som står i § 12, på.
Så derfor kan vi altså i Venstre fortsat støtte Justitsministeriets anbefalinger om at ophæve revisionsklausulen.
Per Clausen (EL), 2009-02-19:
Jeg kan forstå, at Venstre nu for alvor har taget det med klimaforandringerne til sig og opererer med, at vi heller ikke i de kommende vintre - lige med undtagelse af den sidste uge eller de sidste 14 dage - skal regne med frost.
For et af argumenterne for, at der ikke har været nogen problemer de sidste 2 år, er nemlig, at der ikke har været frost, og derfor har man ikke haft problemer med at sikre, at svinene har haft adgang til vand.
Det, der er problemet her, er jo, at EU gennemfører nogle unødvendige bureaukratiske regler, som kan få den konsekvens, at der bliver færre fritgående svin, end der ellers ville blive.
Og det synes vi faktisk i Enhedslisten er et stort problem, og det er et langt større dyrevelfærdsmæssigt problem end den konstruktion, at man, fordi der ikke findes bevis for, at det kunne være et dyrevelfærdsmæssigt problem, indfører nogle nye regler.
Vi synes ærligt talt, at EU på det her område er langt ude, når man tænker på, at det samme EU forhindrer os i at skride ind over for fuldstændig meningsløse dyretransporter, som vi ved giver dyrene meget, meget store problemer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-02-19:
Jamen jeg synes ikke, jeg får svar på mit spørgsmål.
Der bliver listet en lang række initiativer op, som jeg er bekendt med, og det er selvfølgelig meget fint og meget godt, men jeg synes, vi skal gå længere.
Mit spørgsmål gik egentlig på, om ministeren var villig til at se på, hvordan man kan bruge de elektroniske massemedier, f.eks. webcams eller sms'er, til at holde kontakten mellem en forælder og et barn, når forælderen sidder i fængsel.
Forskningen viser jo netop, at det er selve fængslingen, der er problemet i forhold til børnene, og det, at der er en uvished i forhold til det.
I Danmark har vi jo en meget, meget restriktiv tilgang til varetægtsfængslinger.
I USA må man f.eks. bruge telefon under en varetægtsfængsling, det må man ikke altid i Danmark.
Så kunne ministeren ikke sige noget mere om det?