runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Jo, jo, men det er jo hensigtserklæringer.
Det er hensigtserklæringer, ordføreren kommer med.
Det er lidt ligesom valgkampen igen, at der er en masse ting, man godt kunne tænke sig, og så kommer hverdagen, og så ups, kan det ikke lige gennemføres alligevel, fordi økonomien ikke lige er til det.
Så hvilke konkrete initiativer er der?
Hvornår er det, det lovforslag, som er bebudet ad flere omgange, med, at man ikke må udsætte familier med børn, kommer?
Hvornår er det, det lovforslag kommer, for det må være lige på trapperne?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-25:
Jeg vil gerne spørge Socialistisk Folkepartis ordfører, om hun er bekendt med det forhold, at det nogle gange er surt at gå på arbejde; at man nogle gange kan ønske at blive hjemme under dynen frem for at skulle op, smøre madpakke, ud i det kolde vejr, af sted på arbejdet for at lave noget, som måske er kedeligt, hvorefter man så skal hjem igen og i øvrigt bruge penge på transport.
Er ordføreren bekendt med det forhold, at det, der nogle gange faktisk får folk til at gøre det, selv om de har lyst til at blive hjemme, er, at der er flere penge forbundet med at gå på arbejde?
Og er ordføreren bekendt med, at hvis man gennemfører det her forslag, vil der være en række personer, men især familier, som ikke vil få særlig mange penge ud af at gå på arbejde?
Og så vil jeg endelig spørge ordføreren: Hvad er det, SF vil gøre, for at de har lyst til at gå på arbejde, når det ikke er penge, de får ud af det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Med hensyn til udsættelser synes jeg, at man skulle spørge ministeren om, hvordan lovforslaget ser ud.
Som sagt er jeg ikke minister og sidder heller ikke i regering.
Jeg synes ikke, fru Ulla Tørnæs så hurtigt skal opgive at tale tyrkisk.
Altså, jeg synes, det kunne være en rigtig god idé, at det, når året er omme, måske er halvdelen af Folketinget, som er i stand til at sige ét efternavn.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg skal starte med at beklage mine manglende kundskaber udi tyrkisk udtale, og derfor vil jeg nøjes med at henholde mig til at omtale ordføreren som SF's ordfører, så jeg ikke skal blive irettesat igen, da jeg kan høre, at ordføreren er mere optaget af mine tyrkiskkundskaber end det, jeg egentlig spurgte om.
Men jeg kan så forstå, at det klart vil fremgå af det lovprogram, som vi stadig venter på, at lige præcis det her lovforslag vil indgå i regeringens lovprogram.
Det er ordføreren bekendt med.
Jeg synes, det ville klæde regeringen, hvis også Folketinget blev gjort bekendt med det lovprogram, som man åbenbart sidder med rundtomkring i ministerierne.
Men jeg er rigtig, rigtig glad for, at ordføreren her klart har tilkendegivet, at det vil blive en del af det lovprogram, som vi forhåbentlig engang får at se, så vi ved, hvad det er, Folketinget har i vente.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det ville være rigtig skønt, hvis man nogle gange prøvede at udtale det rigtigt – ikke hver gang, men måske bare en gang om måneden.
I forhold til hvornår vi kan gøre en forskel i forbindelse med udsættelserne, vil jeg sige: Siden 2009 er der blevet vedtaget en række forslag, som SF også har været med til, i forhold til hvordan vi kan forebygge, at mennesker kan blive sat på gaden, og mange af de her love bruger kommunerne ikke.
Det er f.eks. gratis gældsrådgivning eller muligheden for at kunne sætte borgere under administration.
Det ene er at sørge for, at de her love bliver overholdt, og det andet er at sørge for, at der kommer nogle nye tiltag, der gør, at folk ikke bliver sat på gaden.
Jeg kan godt spørge ministeren for by, bolig og landdistrikter, hvis der er interesse for det efter den her debat, hvornår den præcise dato er, og så melde tilbage. Men det fantastiske ved det her – det kan godt være, ordføreren mener, at det ikke er andet end snak – er, at vi sidder her efter 2002 og faktisk er i stand til at afskaffe de her fattigdomsydelser, der gør, at børn ender i fattigdom.
Ikke en eneste fra oppositionen vil forholde sig til, at de her børn får en håndsrækning; man er nærmest forarget over, at børnene ikke længere skal leve i fattigdom.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jamen det var så igen en masse snak fra ordføreren og ikke ret meget konkret indhold.
Hvornår kommer lovforslaget, der skal forbyde, at man udsætter børnefamilier?
Det synes jeg sådan set at ordføreren bør svare på, for der er så mange ord – så mange ord, men så lidt konkret handling.
Nu synes ordføreren jo, det er fedt netop at have mulighed for konkret at kunne handle, så jeg vil gerne vide, hvornår det lovforslag kommer.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Altså, de forslag, jeg nævnte her, bare for at tage eksemplet med at fremrykke betalingsdatoen, har vi faktisk vedtaget i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, og fru Inger Støjbergs eget parti har godkendt det, så det kommer snart.
Det skal fru Inger Støjberg slet ikke være ked af, det er på vej.
I forhold til hvad man gør med børnefamilier, der bliver sat på gaden, vil jeg sige, at det er dybt, dybt bekymrende, at der er så mange børnefamilier, der bliver sat på gaden.
Det har en betydning i forhold til børnene, fordi de mister deres netværk, de mister deres skole, og ud over det bliver der skabt rigtig meget utryghed i deres hverdag.
Derfor synes jeg, at kommunerne i langt højere grad skal være bedre til at sætte de her mennesker under administration, som man i forvejen har givet mulighed for i loven.
Så det skal fru Inger Støjberg glæde sig til.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg vil også godt lige vende det her med de her udsættelser, for hvor meget vil ordføreren, fru Özlem Sara Cekic, garantere, at andelen af udsættelser falder med allerede fra 2012?
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på fru Mai Henriksens indlæg, hvor der blev spurgt til de konkrete initiativer, som der skulle lægges op til.
For nu er det jo sådan, at ordførerens parti er kommet i regering, og der er en meget, meget stor forskel på at være i opposition og være i regering.
Der er nemlig den helt afgørende forskel, at når man er i regering, kan man jo gennemføre det, man gerne vil.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Nej, det skærer endnu dybere i et radikalt hjerte at skulle være vidne til, at de her fattigdomsydelser har bestået i så lang tid.
Så er det rigtigt, at vi jo i Radikale Venstre altid har en bekymring for, om vi har et tilstrækkeligt højt arbejdsudbud, og det har vi ikke.
Men det er rigtigt, at jeg må bekræfte, at på kort sigt og isoleret set kan afskaffelse af fattigdomsydelserne betyde en marginal nedgang i arbejdsudbuddet.
Men det er også kun, når vi ser på det isoleret, og det skal vi jo ikke.
Vi skal i gang med andre initiativer, også se på en revision af kontanthjælpssystemet og arbejdsmarkedsreformer i det hele taget.
Så jeg håber da, at Venstre ikke kun ser på tingene isoleret, men ser dem i et hele, og at Venstre også deltager aktivt i det fremadrettede arbejde med at tilvejebringe et højere arbejdsudbud.
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Men nu var det så et spørgsmål, der blev stillet til mig, og da jeg jo ikke skal svare nu, men da Venstres ordfører skal svare, er det rent faktisk sådan.
Men når det er sagt, vil jeg blot sige, at det jo ikke bare er et plausibelt bud, det er rent faktisk den skinbarlige sandhed, at det her vil koste et sted mellem 2.000 og 3.000 mennesker på arbejdsudbudssiden, og det går jeg ud fra at ordføreren er enig i, i og med at det er et tal, som finansministeren har bekræftet her for nylig.
Det synes jeg faktisk må være noget af det, der absolut fylder i en radikal økonomisk bevidsthed en dag som i dag.
Per Clausen (EL), 2011-11-25:
Nu sagde hr. Nadeem Farooq jo, at arbejdsudbuddet ikke er stort nok.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor stor skal arbejdsløsheden være, før arbejdsudbuddet er stort nok ifølge De Radikales opfattelse?
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille hr. Nadeem Farooq, er: Kender hr. Nadeem Farooq nogen arbejdsgiver, som undlader at oprette arbejdspladser, fordi man afskaffer fattigdomsydelserne?
Og kender hr. Nadeem Farooq nogen, der er på fattigdomsydelser, der holder op med at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, fordi de kan få kontanthjælp i stedet for fattigdomsydelse?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Det er svært at spå om fremtiden, det ved vi, men det virker plausibelt, at man på kort sigt kan få en marginal nedgang i arbejdsudbuddet ved at afskaffe de her fattigdomsydelser.
Så får vi en stor social gevinst ved siden af, som vejer tungere for os.
Men så vil jeg omvendt spørge: Er Venstre slet ikke bekymret for, at man ved at have en arbejdsstyrke, som befinder sig på randen af fattigdom, jo også forskertser nogle muligheder for at tilføre den arbejdskraft noget motivation, noget lyst til at være en del af samfundet og virke på arbejdsmarkedet?
Det er jo ikke ligefrem fremmende, heller ikke for deres børns arbejdsudbud, hvis det er, at de skal hutle sig igennem tilværelsen.
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
I regeringsgrundlaget står der, at man vil øge arbejdsudbuddet, og jeg vil gerne sige, at det jo er noget, vi er fuldstændig enige i.
Jeg ved også, at det er noget af det, der fylder meget hos Det Radikale Venstre.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Altså, arbejdsmarkedet er en meget kompleks størrelse, og vi har, alt efter hvilken situation vi er i, forskellig adfærd i forhold til søgning på arbejdsmarkedet, i forhold til at være til rådighed for arbejdsmarkedet, og det er klart, at der også er motivationseffekter på arbejdsmarkedet.
Størrelsen på kontanthjælpsydelser betyder også noget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Jeg forstår godt de sociale hensyn, men spørgsmålet om arbejdskraftudbud forstår jeg ikke.
Når man i dag giver en kontanthjælpsmodtager 2.000 kr. mindre om måneden, og han så får 2.000 kr. mere, betyder det så noget for arbejdskraftudbuddet?
Altså, hvis det er en undersøgelse, der viser det, er det en meget speciel undersøgelse.
Per Clausen (EL), 2011-11-25:
Jeg synes jo bare, at det bliver sådan en mærkelig diskussion, hvor man diskuterer, at arbejdsudbuddet ikke er stort nok.
Så stiller jeg spørgsmålet om, hvor stor arbejdsløsheden skal være, før arbejdsudbuddet er stort nok, og så kan jeg ikke få noget svar på det.
Det må da være enkelt at svare på.
Hvor stor skal arbejdsløsheden være, hvor mange mennesker skal stå i kø og vente på at få et arbejde, før Det Radikale Venstres synes, at arbejdsudbuddet er stort nok?
Så er jeg glad for, at hr. Nadeem Farooq ikke kender eksempler på arbejdsgivere, der undlader at oprette arbejdspladser, fordi fattigdomsydelserne bliver afskaffet, og heller ikke kender nogen, som holder op med at søge arbejde, fordi de går fra fattigdomsydelse til kontanthjælp.
Det er jeg glad for, for Venstre har jo heller ikke været i stand til at nævne et eneste eksempel på det i dag.
Det bliver bare sådan en teoretisk diskussion om et eller andet mærkeligt arbejdsudbud.
Derfor er det spændende at høre: Hvor stort skal arbejdsudbuddet være?
Hvor mange arbejdsløse skal der være, før arbejdsudbuddet er stort nok?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Det er fortsat en falsk modsætning, der bliver sat op, for det handler jo ikke om, at der skal være arbejdsløshed for at sikre et arbejdsudbud.
Det handler om, at vi skal have flere i arbejdsstyrken.
Det tror jeg faktisk at alle rimelig ædruelige økonomer er enige med mig i.
Det er jo ikke kun efterspørgselssiden på arbejdsmarkedet, vi skal kigge på.
Det er også udbudssiden.
Så der skal udbydes noget arbejdskraft af arbejdstagerne, men der skal også oprettes arbejdspladser.
Der er vi i Det Radikale Venstre meget nuancerede – vi ser på begge dele.
Det er også derfor, at vi i lang højere grad kan dosere brugen af en lang række værktøjer til at løse de her problemstillinger med.
Det håber jeg at Enhedslisten også får øjnene op for.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Det er efter min mening en falsk modsætning, der her bliver lagt frem, nemlig at man ikke skal tage initiativer i rette tid for at øge arbejdsudbuddet, fordi vi lige nu har arbejdsløshed.
Det går jeg ud fra at Enhedslisten er enig med regeringen i.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det var jo en masse udenomssnak som svar på et helt enkelt spørgsmål: Vil ordføreren være sød at bekræfte, at 75 pct. af dem, der er blevet udsat, selv angiver, at grunden til, at de er blevet smidt ud af deres lejlighed, er, at de ikke har styr på deres økonomi?
Kan ordføreren bekræfte, at 75 pct. af dem, som er blevet udsat, angiver, at grunden til, at de er blevet udsat af deres lejlighed, er, at de ikke har styr på deres økonomi?
Det har altså intet med deres rådighedsbeløb at gøre, de betaler simpelt hen ikke deres husleje.
Kan ordføreren bekræfte det?
For det står i den SFI-rapport, som ordføreren henviser til.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
SFI-rapporten viser også, at kombinationen af lav indkomst og høj gæld også er en af årsagerne til, at folk bliver sat på gaden.
Dengang regeringen bestilte den rapport, havde vi jo en stor interesse i, at vi kiggede på, hvad de her fattigdomsydelser betød, i forhold til at folk blev sat på gaden.
Det var der ikke det store flertal for at undersøge, men heldigvis kommer der en ny rapport, som faktisk vil kunne vise, at det selvfølgelig hænger sammen med, hvor mange penge der er på kontoen, om man er i stand til at betale din husleje.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Meget gerne massive skattelettelser!
Men det er da påfaldende, at ordføreren fortsætter retorikken fra før valget, hvor man jo beskyldte den tidligere regering for alverdens – hvad skal vi kalde det? – gale ting, hver gang vi nævnte ordet skat.
Og straks, da vi havde fået en ny regering, hvad var der i regeringsgrundlaget?
Fornuftigt, ros, anerkendelse, det eneste rigtige.
Det er det, vi trænger til, for vi skal have skabt job.
Vi skal sørge for at holde lønningerne i ro.
Så en skattereform med massive skattelettelser bakker Det Konservative Folkeparti op om, men det er også klart, at tingene skal passe sammen, og at det kommer an på, hvordan man finansierer tingene.
Så det samlede regnestykke er altid vigtigt.
Det, der gør, at vi ikke kan støtte afskaffelsen af multimedieskatten i dag, er, at vi gerne vil medvirke – det har vi også tilkendegivet, vi har også været i forhandlingsforløb om det – men når man vælger at indføre en ny skat, der er lige så tåbelig som den, der var, så giver det ingen mening.
Så står vi af, og så melder vi pas; det kan vi ikke støtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Så kunne vi jo spørge Det Konservative Folkeparti, om man så også ville fjerne fradraget for at være medlem af en arbejdsgiverforening.
Det synes jeg også kunne være interessant.
Så kunne vi jo have en reel debat.
Men jeg kan stadig væk ikke forstå, at hvis det var sådan, at det var holdningen, var det i hvert fald ikke det, den tidligere regering lagde frem i det finanslovforslag, man lagde frem i august.
Der var ikke nogen af de her ting, som hr. Mike Legarth nu taler om, der var på programmet, og det interessante er, at nu, hvor man er i opposition, kan man komme med alle de her forslag og sige, at man er imod indførelse af skat på fri internet og telefon, men man er også imod en multimedieskat, fordi man synes, den er for bureaukratisk.
Hvor mange ting kan man egentlig være imod som konservativ, når man ikke engang kunne levere varen, da man selv sad i regering?
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Sagen er vel meget enkel.
Multimedieskatten – vil De Konservative gerne være med til at afskaffe den?
Ja, men selvfølgelig ikke for enhver pris.
Havde vi sammen kunnet finde et finansieringselement, vi kunne bakke op om, så havde vi medvirket.
Det kunne vi ikke.
Vi synes, at den nuværende regering opfinder en ny tåbelig finansieringsform, som giver lige så meget administrativt bøvl og bureaukrati som den tidligere, og som er svær at kontrollere.
Det fik jeg bekræftet af ordføreren hr. Thomas Jensen, som ikke kunne definere, hvad få opkald er.
Bare vent, mine damer og herrer, vi har været møllen igennem, og vi ved, hvad det betyder.
Så jeg forudser store problemer med det.
Jeg kan anbefale, at man går til udvalgsarbejdet, finder et nyt finansieringselement, stiller et ændringsforslag, og kan vi godkende det, så medvirker vi, og så støtter vi det.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Og det er det ifølge den tidligere skatteminister og den forrige skatteminister i den tidligere regering, i hr. Mike Legarths egen regering.
De har gentagne gange på spørgsmål fra Folketinget svaret, at regeringens skattelettelser hen til den sidste skattereform har givet befolkningen en skattelettelse samlet set på 305 mia. kr. Og når der er tale om en skattelettelse, er det selvfølgelig, fordi den ikke er finansieret, altså ikke er erstattet af andre skatter.
Først den sidste skattereform er på lang sigt, og det er på lang sigt, finansieret.
Men man påstår, at de tidligere skattereformer var finansieret, og man siger, at det er lyv, når nogen siger det modsatte.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg har nu svært ved at se, hvordan den konservative ordfører kom frem til, at den her afskaffelse af multimedieskatten og det, at man genindfører beskatningen af fri telefon, skulle være noget, der kunne konkurrere med multimedieskatten i at være bøvlet.
Det har jeg meget, meget svært ved at se.
Men det, jeg spurgte ind til før, fik jeg ikke et helt klart svar på.
Altså, er Det Konservative Folkeparti parat til at fortsætte stilen med massive ufinansierede skattelettelser?
Det er jo sådan, at der i forrige uge var en artikel i Politiken, hvor der stod, at Venstre og Konservative forlod skattestoppet.
Og ja, tænkte jeg, det har man jo gjort 285 gange i løbet af de 10 år, man har siddet i regeringskontorerne.
Den jomfruelighed, som hr. Anders Fogh Rasmussen præsenterede skattestoppet med, holdt vist ikke så længe, og man kan som bekendt kun være jomfru en gang.
Man kan jo ikke blive jomfru igen 285 gange, så skattestoppet overtrådte man ude i regeringskontorerne, men nu har man sagt, at man har forladt det igen.
Så når Venstre siger, at de stadig væk er tilhængere af skattestoppet, kan den konservative ordfører så her i dag bekræfte mig i, at det ikke er korrekt?
Man har fuldstændig forladt skattestoppet, og nu handler det om ufinansierede skattelettelser en masse.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
For det første skal jeg give et godt råd til en regeringsordfører: Det, man siger, skal være sandt.
I oppositionen kan man slippe af sted med næsten hvad som helst, men det går ikke i regeringen.
Og når ordføreren står og lyver over for Danmarks befolkning og fuldstændig usandt påstår, at den tidligere regering har gennemført ufinansierede skattelettelser, er det en skændsel.
Det er uværdigt, det er sørgeligt, at det er debatniveauet.
Vi har jo gang på gang været igennem den debat, og hver gang har vi dokumenteret, at de har været finansieret krone til krone.
Men Det Konservative Folkeparti medvirker gerne til massive skattelettelser i fremtiden.
Selvfølgelig skal finansieringen være i orden, men vi vil gerne medvirke til at nedbringe størrelsen på den offentlige sektor og finde nye penge tilskattelettelser på den måde, og Det Konservative Folkeparti og jeg i egen høje – eller lave – person som skatteordfører har gang på gang redegjort for, hvad der er konservativ skattepolitik, nemlig at det samlede skattetryk ikke må stige.
Vi vil gerne sænke det, og den definition havde vi også på skattestoppet: De samlede skatter må ikke stige.
Hvis vi er nødt til at indføre en ny skat, hvis vi f.eks. afslører et hul i statskassen, hvor folk eller virksomheder kan spekulere imod staten, så lukker vi det hul.
Det er så en ny skat, og så sænker vi en anden tilsvarende, for vi holder ord.
Hvad er det for en retorik?
Er det ikke lidt børnehaveretorik?
Vi er modstandere og argumenterer imod det, men jeg kan sagtens give et svar på det spørgsmål, der blev stillet.
Lad os holde os til det faglige.
Det første, jeg ville gøre, var at fjerne fradraget for at være medlem af en fagforening.
Det ville så rigeligt kunne finansiere ret mange skattelettelser.
Kære hr. Frank Aaen:
Jeg går ud fra, at ordføreren nu taler til sit bagland.
Vi har haft den her debat mange gange, rigtig mange gange, og der er stillet et hav af spørgsmål om den samme sag.
Hver gang er konklusionen blevet, at den er fuldt finansieret.
Der har været råderum til at indføre de skattelettelser.
Det mener jeg er et faktum, og når nogen siger noget andet, siger jeg, at det er usandt, og det holder jeg fast ved.
Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Ordføreren skal ikke komme og sige, at det, jeg siger, er usandt, når jeg refererer til skatteministeren i den tidligere regering, og ministeren svarede Folketinget i flere omgange.
Spørgsmålet var, hvor mange milliarder man havde givet i skattelettelser til danskerne som en skattelettelse, som en merindkomst, og dermed som ufinansieret skattelettelse.
Det er bare for meget, at man skal stå her en aften og diskutere, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, når vi henholder os til, hvad den tidligere skatteminister har oplyst Folketinget.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Tak til den konservative ordfører.
Nu var det jo sådan, at jeg kunne høre, at den konservative ordfører var ganske positiv over for, at vi afskaffer multimedieskatten, som den konservative ordfører jo selv var med til at indføre for et par år siden.
Så det er da glædeligt, at man hos Det Konservative Folkeparti er kommet til en erkendelse af, at det, man havde indført, var noget bøvl over for arbejdsgiverne, og at det med multimedieskatten var noget, der virkelig satte hindringer i vejen for lønmodtagerne.
Men alligevel vil Det Konservative Folkeparti ikke støtte afskaffelsen af multimedieskatten her i dag, fordi der bliver opkrævet andre skatter og afgifter.
Jeg vil så spørge den konservative ordfører, om det er et udtryk for, at Det Konservative Folkeparti nu her i opposition vil prøve at vokse sig større ved virkelig at slå sig på brystet og sige: Nu skal vi have massive ufinansierede skattelettelser i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Nu er det jo ingen kunst at afskaffe en skat, det svære er at finde finansiering, og det er jo med hensyn til det, vi er uenige.
Jeg har et spørgsmål i forhold til det konkrete forslag, der ligger nu.