runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2014-03-25:
Jeg kommer rigtig meget ud i landet på alle mulige beredskabsområder, og alle steder møder jeg både dygtige og dedikerede folk, som netop går op i deres opgave.
De står klar døgnet rundt og træder til både ved forudsigelige og uforudsigelige hændelser, når de rammer landet.
Brandfolk løser hver dag en stor og vigtig opgave, og vores statslige beredskab træder til, når vi oplever store ulykker og katastrofer.
Sidst har vi oplevet orkanerne Allan og Bodil.
Med tiden har de hændelser, som vi skal kunne håndtere, forandret sig.
Tænk bare på vulkanudbruddet på Island, som lammede det meste af Europas flytrafik, på det uhyggelige og tragiske terrorangreb i vores søsterland Norge og skybruddet her i vores hovedstad i 2011.
Det er et vigtigt arbejde, fordi vi selvfølgelig også i fremtiden skal have et robust beredskab, som kan håndtere både dagligdagens hændelser og de heldigvis mere sjældne ulykker og katastrofer – et beredskab med en mere langtidsholdbar ramme, som stadig har den nødvendige nærhed.
Det er gode initiativer, som bl.a. betyder, at vi forbedrer Beredskabsstyrelsens overblik over beredskabsplanlægningen, og som derfor giver bedre mulighed for råd og vejledning af statslige myndigheder.
Jeg er også glad for, at vi er enige om at styrke indsatsen over for børn og unge for at få dem til at deltage i og blive uddannet inden for beredskabsaktiviteter.
Her er initiativer med ungdomsbrandkorps rigtig spændende, og samtidig kan det danne grundlag for rekruttering til fremtidens beredskab, ligesom det er godt, at vi nu får praksis på plads i forhold til udsendelse af beredskabet til ulykkes- og katastrofeområder, så følgevirkninger af menneskeskabte eller naturskabte katastrofer afhjælpes og begrænses. Sidst, men ikke mindst, træder beredskabsloven konkret helt eller delvis i kraft for Grønlands vedkommende med det her lovforslag.
Jeg taler også på vegne af Det Radikale Venstre og Lone Loklindt.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget, det samme kan Det Radikale Venstre.
Marie Krarup (DF), 2014-03-25:
L 157 er en samling af mindre tilretninger på beredskabsområdet.
Nogle af dem er en følge af det seneste beredskabsforlig, og andre ting er en præcisering i forhold til nuværende praksis.
I Dansk Folkeparti anser vi tilretningerne af loven for at være tekniske og uden principielt indhold, men som ting, som samlet bidrager til et bedre beredskab.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-03-25:
Jeg er meget enig i de indlæg, der er kommet fra de tidligere ordførere, og skal bare sige, at SF støtter det her lovforslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-25:
Tak for det.
Fra Enhedslistens side kan jeg sige, at vi umiddelbart er positive over for L 157.
Fra Enhedslistens side finder vi det helt afgørende og fornuftigt, at vi i Danmark har et effektivt brand- og katastrofeberedskab i en tid, hvor vi jo ser, at klimaforandringerne forårsager oversvømmelser og storme.
Det kan vi desværre også forvente i de kommende år, og derfor ønsker vi fra Enhedslistens side at styrke beredskabet og forberede os til at klare også store udfordringer i fremtiden.
Jeg vil derfor også understrege, at Enhedslisten som det eneste parti desværre stod uden for redningsberedskabsforliget sidste år.
Vores grund til at stå uden for det var, at vi netop var skeptiske over for de besparelser, der blev lavet på redningsberedskabet.
Konkret ønskede vi ikke at være med til at forringe det danske beredskab ved at nedlægge de kommunale støttepunkter, som står for ekstra materiel til katastrofesituationer, og som har været centrale i forbindelse med tilknytningen af frivillige til redningsberedskabet.
I forhold til det her lovforslag ser vi dog positivt på, at man styrker ungdomsbrandkorpsene.
De spiller mange steder en vigtig rolle i forhold til at styrke indsatsen socialt i lokalsamfundet, men også i forhold til at sikre et samfundsengagement blandt de unge.
Man kan dog sige, at et uafhængigt evalueringsarbejde af større aktioner er en vigtig ting, som jeg mener kan spille en helt central rolle i forhold til at sikre erfaringsopsamling af de aktioner og operationer, som redningsberedskabet og beredskabet er på.
Derfor ser vi fra Enhedslistens side med skepsis på, at evalueringsinstituttet afskaffes.
Jeg synes, det er et godt princip, at man har en institution, hvor der laves en uafhængig evaluering af myndigheder og organisationer, frem for at disse blot evaluerer sig selv.
På den baggrund vil vi rejse den her problemstilling i det videre udvalgsarbejde og undersøge, hvad der er af muligheder, og vi håber på et godt samarbejde i Folketinget om dette.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-03-25:
Tak for det.
Vi har et godt beredskab i Danmark.
Vi har fået syn for sagen ved de seneste større katastrofer, der har været, hvor beredskabet har virket.
Det er faktisk fremgået tydeligt af medierne, at det har virket rigtig godt.
Det er vigtigt at holde det skarpt og klart, og derfor er det her lovforslag jo en forpligtelse til, at man planlægger med mellemrum at kigge det efter i sømmene og eventuelt justere det.
Og derfor handler det her bare om rettidig omhu på et område, der virker rigtig godt, og som har levet fuldt og helt op til en både hurtig og præcis indsats.
Christian Friis Bach (RV), 2014-03-25:
Jeg ville jo tro, at ordføreren fandt det godt, at det var en lov og netop ikke bare var efter ministeriets eller ministerens forgodtbefindende, altså at vi netop kunne få en diskussion om, hvordan vi tilgår data her i Folketingssalen.
Men det er jo et direktiv, der skal implementeres ved lov.
Og giver det ikke også mening, kunne jeg spørge den EU-skeptiske ordfører, at vi også på tværs af Europa har fælles rammer og betingelser på det her område, da vi har en fælles kulturarv, da vi har en fælles litteratur, og da vi har et fælles ønske om, at virksomheder kan begå sig, ikke bare i Danmark, men også i Europa?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Og det kan godt være, at det er en god begrundelse for, at der bør være en eller anden fælles standard for bibliotekerne.
Omvendt er det vel ikke nødvendigvis en begrundelse for, at det er noget, der skal vedtages ved lov.
Der findes jo også bekendtgørelser fra ministrene, altså at de sender beskeder ud til institutioner om, hvordan de skal indrette sig osv.
Det virker, som om vi skal have en lov i det samlede lovkatalog her i Danmark, fordi vi har fået at vide af EU, at vi skal have det.
Det er måske bare ikke rigtig gået op for mig, hvorfor det er så genialt, at EU bestemmer den slags ting.
Hans Christian Thoning (V), 2014-03-25:
Tak skal du have, formand.
Venstre hilser det velkommen, at information, som offentlige institutioner alligevel har udarbejdet, anvendes i videst muligt omfang.
Vi noterer os, at det private erhvervsliv vurderes at få en økonomisk gevinst som følge af lovændringen, og at det ikke vil medføre øgede statsfinansielle omkostninger.
Søren Espersen (DF), 2014-03-25:
Altså, afstemningen har jo ikke noget som helst at gøre med det beslutningsforslag her.
Og det, jeg skal forholde mig til, er, om Danmark skal anerkende en ikkeeksisterende stat, der ikke er bæredygtig og levedygtig og ikke har en regering, der bor i landet.
Det er jo det, jeg skal forholde mig til.
Jeg synes, det ville være glimrende, hvis man kunne ende med en folkeafstemning og finde ud af, hvem der skal stemme ved den folkeafstemning, for som det jo er blevet nævnt i dag, er der jo gået 50-60 år, siden alt det her i virkeligheden startede.
Så en folkeafstemning ville da være udmærket, og det håber jeg de når frem til, men det er ikke det, vi skal tage stilling til i dag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-25:
Jeg synes jo, at det er en rigtig god dag, når vi i dag stemmer for dette forslag.
Endelig får de en anerkendelse af deres alvorlige psykiske sygdom i form af ptsd.
Jeg har sloges for, at de får den anerkendelse og erstatning for deres arbejdsskade.
Det har jo vist sig, at det har taget alt for lang tid.
Jeg tog deres sag op på et samråd allerede den 9. december 2011, så det har taget over 2 år.
Og selvfølgelig er det alt for lang tid.
Mange af krigsveteranerne har lidt i den tid.
Det har taget alt for lang tid.
Det er for dårligt, og jeg synes, at vi alle skal gribe i egen barm og give dem både en anerkendelse og en erstatning og ikke mindst sige undskyld til krigsveteranerne.
Men nu skal vi jo ikke mindst sørge for, at de ca. 400 krigsveteraner skal have anerkendelse for deres ptsd.
Jeg vil holde øje med, om de får den anerkendelse.
Jeg vil stille spørgsmål om, hvor mange af dem der allerede nu har fået en erstatning i forbindelse med Arbejdsskadestyrelsens nye praksis, som trådte i kraft sidste sommer.
Og ikke mindst vil jeg spørge, hvornår krigsveteranerne får den anerkendelse i forlængelse af denne lov. Så uanset om ministeren synes, det er godt nok, vil jeg holde øje med Arbejdsskadestyrelsens praksis i fremtiden.
Det synes jeg er det vigtigste, ikke mindst for krigsveteranerne, som indtil videre synes, at de er blevet forkert behandlet i det politiske system.
Jeg vil ønske dem tillykke med deres sejr, efter at de selv tog sagen op.
Jeg kan huske, da de arrangerede en demonstration i oktober 2012 her på Christiansborg.
Det rykkede, i forhold til at flere partier fandt ud af, at de blev for dårligt behandlet.
Det er sgisme godt, og det viser, at folk, som bliver politisk dårligt behandlet, kan slås for deres eget liv og nogle gange kan sejre.
Tillykke til krigsveteranerne.
Jeg håber, at I får mulighed for et bedre liv på trods af jeres men på sjælen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Er der noget, der forhindrer biblioteker og arkiver og museer i at offentliggøre de her ting i dag, sådan at vi bliver nødt til at vedtage et lovforslag, så de fremover kan gøre det?
Hans Christian Thoning (V), 2014-03-25:
Altså, alt andet lige er det måske ministeren, du skal spørge om det, i og med at det er ministeren, der har fremsat det.
Så det vil jeg egentlig overlade til ministeren at svare på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-03-25:
Som det fremgår af de fremsendte bemærkninger, er baggrunden for lovforslaget implementeringen af Europa-Parlamentets og Rådets nyeste direktiv om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer som en revision af det gældende direktiv fra 2003, også kaldet PSI-direktivet.
Formålet med revisionen er for det første at udvide lovens anvendelsesområde, så den fremover også omfatter offentlige biblioteker, museer og arkiver.
Forslaget åbner for det andet op for, at biblioteker, museer og arkiver i højere grad kan indgå eneretsaftaler med henblik på digitaliseringen af kulturelle ressourcer.
Dermed kan forslaget også ses som en naturlig, afledt konsekvens af, at vi i disse år er i fuld gang med en gennemgående digitalisering af samfundet.
SF er positive over for, at adgangen til de kulturelle ressourcer i stigende grad øges, da det er helt i tråd med grundlæggende demokratiske værdier og processer, at kultur og viden er tilgængelig for borgeren.
Desuden har praksis vist, at offentlig-private partnerskaber kan være en forudsætning for at få digitaliseret kulturelt materiale.
Af samme grund er SF tilfredse med, at det præciseres i lovforslaget, at videreanvendelsen skal bruges til både kommerciel og ikkekommerciel brug, fordi det dermed bliver muligt at udnytte det kulturelle på en meningsfuld måde, der samtidig fremskynder borgernes adgang til den kulturelle arv.
SF støtter lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Tak for det.
Enhedslisten støtter også det her forslag.
Som flere har været inde på, er det en videreudvikling af det såkaldte PSI-direktiv, som Folketinget tidligere har behandlet, jeg tror, det var tilbage i 2005 og 2008, og i disse sammenhænge stemte vi også for.
For vi mener sådan set, det er ganske fornuftigt, at man stiller de data, som det offentlige har, til rådighed for dem, der skulle ønske at bruge dem.
Så det er sådan set ikke, fordi det er et EU-direktiv, vi stemmer for, men fordi vi synes, at indholdet i lovforslaget er ganske udmærket.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Ja, jeg beklager; det var mig selv, der trykkede mig ind meget forsinket.
Jeg er helt enig med Enhedslisten i, at det kan være positivt at offentliggøre de forskellige data, for man kan bruge det i mange gode sammenhænge, men jeg vil bare spørge Enhedslisten, om man synes, det er et grænseoverskridende problem.
Altså, hvorfor skal EU blande sig i det her?
Kunne det danske Folketing ikke godt selv håndtere det, altså at man sagde til bibliotekerne, arkiverne eller museerne, at nu skal de sørge for at få nogle gode standarder for, hvordan man kan bruge de data, de ligger inde med?
Hvorfor er det her et grænseoverskridende problem, som Enhedslisten mener at EU skal løse?
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Jeg mener sådan set heller ikke, at det nødvendigvis bør være EU, der tager stilling til det her spørgsmål, men nu ligger det jo her som et lovforslag, og så kigger vi på det indhold, der ligger i det, og der synes vi sådan set, det er ganske udmærket.
Og sådan tager vi egentlig altid stilling til det, når der kommer lovforslag, som udmønter EU-lovgivning.
En ting er den diskussion, der foregår i Europaudvalget, altså om det er et spørgsmål, EU skal blande sig i, en anden ting er jo den diskussion, der er, når der så kommer et lovforslag.
Og her synes vi det er ganske udmærket, og derfor kan vi sagtens støtte det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
For nu er vi jo låst på grund af EU, fordi de mener, at det er et grænseoverskridende problem.
Så var det ikke noget, som Enhedslisten måske ville være med til at arbejde for i udvalgsarbejdet, altså at man prøvede på at få det løsnet på en eller anden måde?
For jeg synes i hvert fald ikke, det er hensigtsmæssigt, at Danmark nu er låst, i forhold til at man skal følge et EU-direktiv om noget, som slet ikke er et grænseoverskridende problem.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Men jeg tror, at hr. Dennis Flydtkjær forveksler min måde at tænke på med EU-partiernes.
Altså, jeg mener sådan set ikke, at vi er låst ved, at vi har støttet et lovforslag, som er udmærket.
Hvis vi mener, at vi skal gøre det på en anden måde, og der en anden gang kommer et langt bedre forslag, så vil vi da gerne være med til at diskutere det.
Så det mener jeg ikke at vi er bundet af fremover.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Vi behandler et lovforslag om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, specifikt gældende for museer, arkiver og biblioteker.
Vi går helt ind for, at de informationer, som de ligger inde med, og som ikke har sådan personfølsom karakter, skal kunne bruges til alle mulige tænkelige formål.
Vi går også ind for, at der – som det er indeholdt i lovforslaget – skal kunne gives eneret til udnyttelse af bestemte informationer, hvis det er det, der er formålstjenligt, for at få private til at investere i at anvende dem og videreformidle dem.
Der er bare noget, vi ikke helt forstår – og det skyldes jo sikkert en eller anden brist hos os, men nu har jeg så stillet et spørgsmål om det til nogle andre ordførere, som heller ikke kunne svare på det, synes jeg, så det er åbenbart ikke kun os, der har den brist – og det er, hvorfor det er nødvendigt med en lov om det her.
Altså, kan de ikke bare gøre det i dag?
Man behøver jo ikke en lov om alt, der er godt her i tilværelsen.
Vi behøver ikke en lov om det at holde juleaften, selv om vi alle synes, det er godt at holde juleaften, vel?
Vi behøver ikke en lov om at dyrke motion, selv om det er godt for os at dyrke motion.
Altså, det her er jo også godt, og hvorfor er det så, at vi skal have en lov om det?
Når det er så godt, kan folk vel gøre det uden en lov.
Det er den ene ting, som vi spørger om, og som vi ikke har fået svar på – og det er måske, fordi vi går meget op i, at man ikke behøver at lovgive for meget, hvis det ikke er nødvendigt; vi synes generelt, at samfundet er bedre, hvis det har færre love, end hvis det har flere love.
Så er der den anden ting, som jo handler om, hvorfor det her kommer nede fra EU – hvorfor synes EU, at vi skal have en bestemt lov om offentliggørelse af offentlige informationer?
Jeg kan ikke se det grænseoverskridende perspektiv i det, og jeg synes heller ikke, at Socialdemokraternes ordførers fortælling om, hvorfor det var nødvendigt, var så overbevisende – det holdt sig mere sådan på slagordsplanet, altså at det jo var godt med noget, der er ens osv.
Men hvorfor var det godt?
For det er jo ikke altid godt, at noget er ens; nogle gange glæder vi os over det forskellige i landene.
Så hvorfor kan vi ikke glæde os over forskelligheden her?
Det fik vi ikke rigtig noget svar på, synes jeg.
Men altså som sagt: Vi synes om, at man videreudnytter offentlige informationer, så det kan da godt være, at vi ender med at stemme for det her lovforslag.
Men samtidig ved vi ikke, hvorfor det nødvendigvis skal nedfældes som lov.
Så vi afventer lidt med vores stillingtagen og vil ved tredjebehandlingen give tilkende, hvad vi agter at stemme til det her.
Christian Friis Bach (RV), 2014-03-25:
Jeg vil bare spørge hr. Ole Birk Olesen, om ikke han mener, at det private erhvervsliv trives bedst, hvis der er ens rammer, hvis der er gennemsigtighed, åbenhed, standarder, ligebehandling, centrale principper for, at et privat erhvervsliv kan agere, og at det netop er det, man tilsigter med det her lovforslag.
For hvis det ene museum gør tingene på den ene måde og det andet på en anden måde, kan det blive vanskeligt for et privat erhvervsliv, både i Danmark og i Europa, helt at tilgå de data og bruge dem, og derfor giver det rigtig meget mening at lave fælles bestemmelser for netop det her område.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Det her lovforslag har jo til formål at implementere et EU-direktiv, PSI-direktiv II, om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer.
Det er rent konkret et lovforslag, der bygger videre på og laver nogle ændringer i forhold til PSI-loven fra 2005 om – som der også blev redegjort for af den tidligere ordfører – at videregive data fra kommuner og andre steder.
Det nye i det her er så, at museer, biblioteker og arkiver nu også skal med ind over.
Og som der også blev redegjort for i mit spørgsmål til den foregående ordfører, så undrer jeg mig meget over, at man skal have det her lovforslag.
For det kan da ikke være et grænseoverskridende problem, som EU er nødt til at tage hånd om: at der måske er et bibliotek i Danmark, som måske offentliggør nogle data anderledes, end et bibliotek gør i Spanien.
Jeg forstår virkelig ikke, hvorfor man føler et kæmpe behov for at totalharmonisere landene på det her område, og slet ikke, når min kollega, hr. Ole Birk Olesen, siger, at der faktisk slet ikke er noget til hinder for at gøre det i forvejen, altså at overføre de her data; så virker det altså lidt spildt.
Jeg vil dog sige, at vi principielt synes, det er godt, at man offentliggør data fra det offentlige.
De kan bruges på mange innovative måder, f.eks. i erhvervslivet eller til at lave nogle gode apps til smartphones til borgerne, som de så kan bruge – f.eks. kunne jeg forestille sig til turisme, så folk kunne finde det nærmeste toilet, den nærmeste legeplads – eller der kan være andre ting, man kan bruge de kommunale oplysninger til.
Men jeg forstår altså ikke helt meningen med det her lovforslag, når man mener, at EU skal ind over og totalharmonisere det, så man fra et arkiv i Danmark skal bruge de samme måder at offentliggøre data på, som de skal fra et arkiv nede i Spanien eller Grækenland, eller hvor det nu skulle være henne.
Jeg synes, at det her virker noget overflødigt.
Karin Gaardsted (S), 2014-03-25:
Fordi der er et stort samarbejde på tværs af landegrænserne, og det gør det altså alt andet lige lettere for den kommunikation og den formidling af oplysninger ud over den danske grænse, og det er en lettelse, når det her lovforslag bliver gennemført.
I en ikke så fjern fortid var data noget, som optog embedsmænd og en lille gruppe nørder; sådan er det heldigvis ikke længere.
I dag lever vi i et informationssamfund, hvor data er et råstof for virksomheder og for offentlige institutioner.
Dette lovforslag handler om at nyttiggøre offentlige data og er en opfølgning på EU's direktiv for videre anvendelse af den offentlige sektors informationer, også kendt som PSI-loven.
Formålet med opfølgningen på EU's direktiv er at fjerne de forskelle, der har været i EU-landenes forskellige implementering af reglerne, så vi kan blive bedre til at bruge offentlige data.
Det kan godt lyde lidt abstrakt.
Mere konkret handler lovforslaget om, hvordan vi kan digitalisere vores kulturarv fra biblioteker, museer og arkiver, så fremtidige generationer også kan nyde godt af den.
Men loven handler også om, hvordan vi kan bruge grunddata til at skabe nye og bedre muligheder for vækst og innovation i Danmark.
Det materiale, der findes på vores biblioteker, museer og arkiver er forgængeligt.
Bøger bliver slidt op, streger på kort forsvinder, og arkivmateriale ældes og gøres ubrugeligt af tidens tand.
Men hvis vi digitaliserer vores kulturarv, kan ikke bare vores børn og børnebørn, men også deres tiptipoldebørn få glæde af det.
Der er allerede i dag mange eksempler på partnerskaber mellem offentlige institutioner og kulturinstitutioner om digitalisering af vores kulturarv.
Eksempelvis har Det Kongelige Bibliotek indgået en aftale med Google.
Men med lovforslaget vil vi få mulighed for at sikre endnu mere af vores kulturarv til fremtidige generationer.
Som nævnt tidligere er data også blevet et råstof for virksomheder.
De tiltag, regeringen i 2012 skabte med grunddataprogrammet, forventes at kunne skabe gevinster for op imod 0,5 mia. kr. ved at gøre grunddata mere tilgængelige.
Jeg ved, at der allerede nu er eksempler på, at flere private danske firmaer er begyndt at basere deres forretning på grunddata, men med loven sikres en mere ensartet praksis for brugen af data, som vil kunne bidrage til at skabe flere arbejdspladser og klogere måder at gøre tingene på i både den private og den offentlige sektor.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Tak for ordet.
Det kan jo være positivt nok, som ordføreren siger, at man offentliggør forskellige offentlige data – også for museer og biblioteker – men det, jeg ikke helt kan forstå, er, at det her er et grænseoverskridende problem, som EU har behov for at blande sig i.
Altså, kunne Danmark ikke godt selv håndtere det, hvis vi syntes, at bibliotekerne skulle offentliggøre nogle data?
Altså, hvorfor skal vi have EU ind over det her?
Karin Gaardsted (S), 2014-03-25:
Det er sådan, at man med det lovforslag her gør det mere ensartet i alle lande inden for EU.
Det vil sige, at man har lettere ved at lade oplysninger flyde over grænserne, og det er der jo i vid udstrækning behov for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Jeg er helt med på, det bliver mere ensartet, og det er jo sådan ligesom det, der er blevet traditionen inden for EU, nemlig at alt bliver totalharmoniseret.
Men jeg kan bare ikke se, hvad behovet er for at gøre det, hvis der er nogle biblioteker, museer eller arkiver, der gerne vil udlåne nogle bøger eller offentliggøre nogle data, man kan bruge til apps eller andre ting.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor EU skal blande sig i det her.
Jeg synes da, det er et meget interessant spørgsmål, som hr. Ole Birk Olesen stillede til den forrige ordfører, nemlig om ikke man kunne gøre det i forvejen nu.
For så er det jo endnu mere til grin, hvis EU går ind og pålægger os at indføre nogle love om noget, vi faktisk har indført i forvejen.
Karin Gaardsted (S), 2014-03-25:
Jamen der er som sagt et behov for, at man kan arbejde sammen over grænser på en mere hensigtsmæssig måde.
Det her gør, at det bliver lettere at samarbejde for f.eks. vores kulturinstitutioner.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Det her lovforslag er altså mærkeligt, og jeg håber, at jeg kan få bedre svar fra et regeringspartis ordfører end fra Venstres ordfører.
Det spørgsmål, jeg stillede, var jo med hensyn til det her med at give biblioteker og arkiver og museer mulighed for at videregive informationer til private til digitalisering og anden anvendelse.
Er der noget, der forhindrer det i dag, sådan at det er nødvendigt med en lov om, hvordan det skal gøres?