Per Clausen (EL), 2007-05-24:
Jeg tror i grunden, at der, hvis man var indstillet på det, ville være mulighed for at finde 100 mio. kr. på det danske statsbudget uden at gribe til skatteforhøjelser og uden at skære ned på noget af det, som partierne hver for sig synes der ikke skal skæres ned på.
På en måde kan man jo sige, at der har været en beklagelig afbrydelse af de puljer, man havde i 1990’erne, hvor man jo årligt afsatte 60-100 mio. kr. til forbedring af vilkårene for de lette trafikanter, til bedre trafiksikkerhed, men også til udvikling af nye ideer, som da man f.eks. i Nakskov gennemførte et forsøgsprojekt om trafiksikkerhed og også arbejdede på at få de kommunalt ansatte til at cykle til og fra arbejdet.
Der blev lavet drifts- og vedligeholdelsesplaner, som optimerede miljø- og sikkerhedshensyn.
Og i Mørkhøjkvarteret i Gladsaxe gennemførte man i 1996 et projekt med støtte fra »Trafikpulje 95«, hvor der også var en meget positiv evaluering.
Overalt i landet bliver der anlagt rundkørsler.
Somme tider viser det sig, at de beslutninger, man træffer, ikke er holdbare i det lange løb.
Men så er det godt, at man retter op på det, og det er jo sket i det her tilfælde.
Det med de her rundkørsler handlede jo også om, at man i mange tilfælde anlagde dem efter krone til krone-princippet, så kommunerne hver især skulle bidrage med et beløb, der minimum svarede til det, der blev bevilget fra »Trafikpulje 2001«.
Som så meget andet godt og fornuftigt i Danmark ophørte det jo i november 2001.
En tredjedel af de ansatte i Rådet for Større Færdselssikkerhed blev fyret, og kampagneaktiviteterne blev halveret.
Rådigheds- og trafikpuljer blev fjernet, og dermed blev kommunernes og amternes forudsætning for at arbejde med lokale aktiviteter i forhold til sorte pletter forringet.
Det er selvfølgelig ærgerligt, men på den anden side synes jeg ikke, at man skal fortabe sig i det, for det er jo positivt, at der så nu er flertal for og måske endda enighed om at etablere sådan en trafikpulje igen.
Det kan der være grund til, for ganske vist er antallet af dræbte faldet drastisk i de senere år, og det glæder vi os selvfølgelig over, men vi synes, at der er nogle elementer i det, som også er værd at tage med.
Nedgangen kan jo også skyldes, at mange har fravalgt cyklen, fordi den voldsomme biltrafik gør, at mange ikke mindst forældre er bange for at sende deres børn ud i trafikken.
I stedet køres børn til børnehave, til skole og til fritidsarrangementer, ja, til næsten alt.
Enhver, der har besøgt en folkeskole ved skoletidens start kl. 8, vil kunne konstatere, at mængden af biler de fleste steder er helt ubeskrivelig stor.
Det fører naturligvis også til, at børnene får den grundopfattelse, at det eneste transportmiddel, der i virkeligheden duer, er bilen, og det er ikke så godt hverken sundhedsmæssigt eller miljømæssigt.
Selv om forslaget især omhandler forholdene for de lette trafikanter, så behøver det beløb, der afsættes, ikke at være let.
Jeg sagde, at 100 mio. kr. kunne man godt finde.
Pointen er måske nok, at det, set i lyset af at man har et efterslæb på flere år, måske ville være fornuftigt og hensigtsmæssigt at undersøge, om ikke man rent faktisk kunne finde flere penge.
Det kunne måske også være sådan, at man skulle kombinere et sådant forslag om en pulje med en national strategi for de lette trafikanter.
Det har man f.eks. haft i Holland og Schweiz, og når de kan, hvorfor kan vi så ikke?
Det kunne være en strategi, der bl.a. opstiller målsætninger og tidsrammer for, hvordan man kan forbedre forholdene for gående og cyklende, noget i retning af den masterplan, som Fiets Beraad har lavet i Holland.
Enhedslisten støtter forslaget.