runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Men hvad er så begrundelsen for, at førtidspensionister på den nye ordning er kommet med blandt dem, der ikke kan få regulering på de gamle vilkår?
Mens folkepensionister får reguleret på de gamle vilkår, studerende får reguleret på de gamle vilkår, bliver førtidspensionister ramt af det her, og det må jeg indrømme at jeg så bare slet ikke forstår.
Altså, hvad er begrundelsen for det?
Var det, bare fordi man manglede nogle penge for at kunne hæve topskattegrænsen en lille smule mere, eller hvad er forklaringen?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Nu kan man jo ikke sige, hvilke penge der er gået til hvad.
Det hele er jo lagt ned i en skål, om jeg så må sige, og disponeret derfra.
Men i skattereformen har man valgt at sige, at kontanthjælp og dagpenge ikke er blivende ydelser, men midlertidige ydelser, for det handler om, at folk skal i arbejde igen, og derfor følger de ikke lønudviklingen, om jeg så må sige.
Så det er forklaringen på det, og førtidspensionen er knyttet op på dagpengemaks.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Regeringen har en målsætning om ligevægt på den offentlige saldo i 2020, og det er det, man prøver at løse med 2020-planen.
Jeg værdsætter meget fru Marianne Jelveds ærlighed og hendes høje faglighed, så derfor vil jeg gerne have bekræftet, at hvis man skal nå regeringens andet mål om langsigtet positiv holdbarhed på de offentlige finanser, kræver det yderligere reformer af det danske samfund, altså yderligere reformer, hvor man øger arbejdsudbuddet endnu mere, end der er lagt op til i regeringens 2020-plan.
Det er bare lige for at få italesat den krisebevidsthed, som jeg er af den opfattelse stadig væk mangler, i forhold til hvor udfordret det her samfund er på sigt og specielt efter 2020.
Det synes jeg jo er et interessant svar og et rigtigt svar.
Men det er bare for at få – hvad skal man sige – bekræftet, at skulle den her regering sidde frem til næste valg om 3 år, er det ganske sandsynligt, at man vil fremlægge yderligere reformer, der øger arbejdsudbuddet endnu mere, for at møde den kæmpe udfordring, der på sigt er i Danmark.
Min pointe er lidt, at der ikke rigtig er flere lavthængende frugter at tage af.
Altså, hvis man skal til at øge arbejdsudbuddet i det omfang, som det kræves for at nå og møde de udfordringer, der er efter 2020, så skal der ganske markante reformer til.
Dansk Arbejdsgiverforening, som har regnet på det her ved hjælp af DREAM og tal fra Økonomiministeriet, siger, at arbejdsudbuddet skal øges med 80.000 oven i de 60.000, som regeringen har lagt op til.
Det er en ganske markant udfordring, som det her Folketing altså skal tage ansvar for at møde.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Vi har ikke afsluttet noget, som ikke er begyndt endnu, håber jeg.
Jeg mener, at det her er starten på et forløb, hvor der skal forhandles – også om en skattereform – med Folketings partier.
Det er det, der er tanken.
Så der er ikke afsluttet noget på nuværende tidspunkt, og jeg håber, at Venstre er ligeså åben, som jeg er.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Man må sige, at vi har talt meget om skattereformen under den her debat, men en af de ting, som ikke rigtig er blevet berørt, er spørgsmålet om grænsekontrol, EU og den slags ting, som har med det værdipolitiske område at gøre.
Og dér er det jo en kendt sag, at Det Radikale Venstre nok nærmest trækker i modsat retning af, hvad Dansk Folkeparti gør.
De Radikale har jo så, i forbindelse med at folketingsvalget var overstået og der blev dannet en ny regering,
sørget for – som en af fortalerne – at fjerne den grænsekontrol, som Dansk Folkeparti havde fået gennemført sammen med den tidligere regering.
Siden da er der jo sket det, at et af de lande, der var meget i oprør over den grænsekontrol, nemlig Tyskland, har foreslået sammen med Frankrig, at man skal få en stærkere grænsekontrol, vel at mærke mellem de indre grænser i EU.
Får det ikke selv en radikal – der jo har været meget imod grænsekontrol, har stolet på, at den var god nok, bare vi havde den ved de ydre grænser i EU – til så at tænke sig lidt om?
Det at tyskerne nu selv har mange politibetjente beskæftiget, f.eks. ovre ved den tysk-polske grænse på grund af stor kriminalitet, får det ikke en radikal til at tænke: Her er der noget, vi måske skal genoverveje fra dansk side, når nu Tyskland og Frankrig vil gøre det?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg vil afvente med spænding, om Tyskland eller Frankrig eller begge landene beder om at få Schengenaftalen op til forhandling igen, for det er jo i givet fald den, der så skal ændres, hvis man skal imødekomme den type ønsker, som de har givet udtryk for.
Det har de ikke gjort indtil nu, så det må vi afvente og se, og så må vi selvfølgelig forholde os til det på det tidspunkt.
Så vil jeg godt understrege, at Det Radikale Venstre ikke er imod kontrol af varer, mennesker, tjenesteydelser osv. hen over grænserne.
Vi er interesseret i, at der er regler for, hvordan den slags færdsel skal foregå, og vi er interesseret i at samarbejde om at kontrollere dem, der vil snyde og bedrage i den type situationer.
Vi tror bare ikke på, at det vil virke efter hensigten med den måde, som grænsekontrollen var etableret på, da Dansk Folkeparti, V og K lavede og implementerede aftalen.
Men vi er jo også for at øge toldernes antal og deres muligheder for at arbejde, men ikke med et skilderhus – undskyld udtrykket – midt på grænsen som en demonstration af, at der er en særlig kontrol her ved grænseovergangen, som gælder alle.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Nu ved jeg ikke, om den radikale ordfører er klar over – hvis man er for at øge antallet toldere – at det, der sker med det, som den radikale repræsentant her i dag lægger navn til, nemlig via en regering, hvor Det Radikale Venstre er inkluderet, er, at man faktisk opererer med færre toldere, end den tidligere regering og Dansk Folkeparti ville have gjort, hvis man havde gennemført den grænsekontrol, vi nu havde planlagt.
Så der bliver færre toldere, end der ville have været, hvis man havde gennemført den grænsekontrol.
Så må jeg jo spørge fru Marianne Jelved: På hvilken måde har man så tænkt sig den her kontrol, som jeg da synes det er positivt at fru Marianne Jelved snakker om at der skal være, skal foregå, altså når der er færre mennesker til at stå for den, end det var planen?
Et eksempel er, at det i lufthavnen jo er sådan, at man kun stikprøvevis må kontrollere f.eks. fly fra Grækenland, fordi det jo er et Schengenland.
Det betyder, at man forholdsvis sjældent kontrollerer de fly, der kommer derfra, men når man så gør det engang imellem, fanger man rigtig mange.
Jeg har oplysninger om, at der kommer rigtig mange hertil med illegale rejsepapirer, altså som simpelt hen ikke har lovlig mulighed for at komme til Danmark, og at man fanger dem i forbindelse med de kontroller, i tocifret antal, hver gang man gør det.
Hvordan vil Det Radikale Venstre sikre, at vi, hvis man stadig væk gerne vil være medlem af Schengen, får en bedre kontrol af den slags ting?
For det er jo det, der gør, at der i øjeblikket f.eks. er et pres i Center Sandholm fra flere flygtninge, altså det, at der ikke er en tilstrækkelig kontrol ved vores grænser.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Det tema er jeg slet ikke kompetent til at udtale mig konkret om, og jeg er fantastisk tryg ved den regering, jeg er medlem af, og sikker på, at de kompetente ministre, der har med den type sager at gøre, har styr på det.
Et bedre svar kan jeg ikke give.
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg vil først udtrykke min fascination af den dobbelttydighed, der var i fru Marianne Jelveds tale om en potentiel skattereform.
For på den ene side siger fru Marianne Jelved jo, at det ser ud, som om alting er endt i fryd og gammen under den her afslutningsdebat, og på den anden side har fru Marianne Jelved jo en slet skjult og noget underspillet trussel om, at hvis man ikke lægger stemmer til regeringens politik, så misser man en historisk begivenhed.
Altså de midler og ressourcer, der ligger fra de 9 mia. kr. til de 22. mia. kr.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Og jeg svarer så rent retorisk, for det er jo ikke min opgave, men jeg svarer med et retorisk spørgsmål.
Jeg betragter altså en ganske almindelig LO-families forøgelse af sit rådighedsbeløb med godt 7.000 kr. som en regulær skattelettelse.
Det er et øget rådighedsbeløb, der er til den familie, hvis skattereformen gennemføres, sådan som den er lagt frem.
Og så havde jeg nær sagt: Hvad mere vil Venstre?
Det er jo en skattelettelse.
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Jamen jeg spørger sådan set fru Marianne Jelved som repræsentant for et afgørende regeringsparti om, at hvis det er sådan, at man, som vi gør, mener, at alle eller en del af de reformmilliarder, der ligger ud over de 0,8 pct. og ud over de 9 mia. kr., – altså den vækst, vi er enige om – skal anvendes til skattelettelser, har vi så hermed allerede for nærværende afsluttet forhandlingerne?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg er helt enig.
Men jeg synes bare, at det er vigtigt at holde fast i, at vi laver den type planer, som vi styrer efter og arbejder efter.
Vi gør det på mellemlang sigt, og vi justerer dem, inden vi når hen til deadline, om man så må sige, så vi får en 2025-plan på et tidspunkt, f.eks. i 2016 – hvad ved jeg – vi må se, hvordan tingene udvikler sig.
Det er svært at sige, hvad man skal gøre så langt ude i fremtiden.
Selv om det ikke er lang tid, så er det alligevel langt for planlæggere og politikere at se 7 år frem i tiden.
Og det er endnu sværere at se 10 år frem i tiden.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig vil være konstruktive og resultatsøgende.
Hvis vi kan nå nogle gode resultater på de to områder, hr. Jesper Petersen nævnte, er vi interesserede i det.
Det siger sig selv.
Men det var egentlig ikke så meget det, jeg spurgte om.
Hr. Jesper Petersen sagde, at det var klogt osv., men det, jeg spurgte om, var i virkeligheden, om de to aftaler, de to forlig, der ligger på de pågældende områder, kan blive brudt.
Selv om man forbedrer ældrechecken, og det er vi glade for i Dansk Folkeparti, da det var vores opfindelse i sin tid, skærer man jo altså noget af grundbeløbet for folkepensionisterne som helhed.
Det kan vi vel ikke være uenige om.
Den her velerhvervede rettighed, som de fleste danskere vel har gået i sikker forvisning om at have, begynder man altså at skære i med det udspil, der ligger.
Det er der forlig om, det er der aftale om.
Vil SF sikre, vil regeringen sikre, at de partier, der står bag, involveres, så vi ikke kommer i den situation, at regeringen kan beskyldes for forligsbrud?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Det er fortsat regeringens ønske at opnå den her milliard i rabat, det er fortsat et krav, vi gør gældende.
Den konkrete forhandlingsstrategi med at nedlægge veto osv. vil jeg ikke gå ind i her.
Som jeg sagde før, er det vores klare opfattelse, at de ting, vi har lagt frem, ligger fuldstændig som de skal i forbindelse med de traditioner, vi har for forlig i Folketinget.
Der er ikke tale om nogen brud på forlig.
Jeg vil bare kvittere for Dansk Folkepartis udsagn om at være resultatsøgende.
Det her ville være et område, hvor man faktisk kunne gøre rigtig meget for de fattigste pensionister.
850.000 pensionister vil have en gevinst ved det, vi gør her.
Man må vel mene, at det også er noget, Dansk Folkeparti kan være med på.
Men det er vores klare overbevisning, at der ikke er nogen forligsbrud i det, vi har lagt frem.
Vi vil altid tilstræbe, at vi overholder de tidsfrister, vi har sat op, og vi vil altid tilstræbe, at vi sørger for, at det er sådan, at høringsfristerne har den relevante længde.
Der er så også nogle tidspunkter, hvor det ikke kan lade sig gøre, og det er beklageligt, når det sker.
Jeg kan ikke love, at vi bliver perfekte – det kan jeg ikke – men vi vil tilstræbe, at vi lever op til de frister, vi giver os selv, og til de normer, der bør være i forhold til, hvordan lovarbejdet er.
Det er noget, vi ser med alvor på.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-30:
Jeg kan oplyse SF's ordfører om, at det faktisk er under 20 pct. af de lovforslag, som vi har behandlet, for hvilke man har overholdt høringsfristerne.
Og jeg synes egentlig, at det, når det netop var noget, som man havde valgt at skrive ind i sit regeringsgrundlag at man ville overholde, så er bekymrende, at man ikke vælger at leve op til det.
Der vil jeg gerne spørge, endnu en gang, om det ikke er noget, man vil forsøge at leve mere op til, også i forhold til at sikre de demokratiske rettigheder.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Det korte svar på det er: Jo, det vil vi.
Og der er det jo en ren tilståelsessag, nemlig at det er sådan, at vi vil forsøge at gøre det bedre.
Som jeg siger, kan vi ikke love, at vi bliver perfekte.
Der er andre tidspunkter, hvor vi får skældud for, at vi ikke gennemfører nok, og at det ikke er hurtigt nok.
Men fru Anni Matthiesen har ret i, at det er noget, der er meget væsentligt, og det er som sagt et punkt, vi konstant vil tilstræbe at vi overholder, altså de frister, vi har sat op.
Nogle gange er der jo også tale om, at det er mere end det; så er det ikke bare denne frist, det handler om, men så handler det også om, hvordan det bør være i forhold til det med ordentligheden.
Der er jeg helt på linje med fru Anni Matthiesen.
Det indgår jo også i den plan, at man gerne vil lave om på skattesystemet.
Det gør det jo.
Efter et valg forhandler vi jo der, hvor der kan dannes flertal om, hvordan regeringen skal laves – der bliver højere beskæftigelsesfradrag, de fattigste pensionister bliver løftet, bankerne bidrager mere – jamen altså, sådan er det.
Så forhandler vi en anden skatteplan.
Der var flertal for at lave en efterløns- og folkepensionsændring, og det indgår jo i en aftale, som Dansk Folkeparti selv står bag, og sådan er vilkårene bare.
Nu kommer der så en regering, der har sat adskillige skibe i søen, lægger en klar 2020-plan frem, kommer med en ambitiøs skattereform, og som på en stribe punkter laver forandringer og har klare planer for, hvad vi skal, og det er vi så de eneste, der har.
Heller ikke hr. Jens Henrik Thulesen Dahls parti kan levere det.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-30:
Jeg vil gerne tage fat på at stille ordføreren et spørgsmål omkring god regeringsførelse.
Her på det seneste har vi jo her i salen faktisk behandlet nogle lovforslag, der har været vigtige, men hvor der har været nogle høringsfrister, der har været utrolig korte.
Man har jo bl.a. valgt at skrive ind i sit regeringsgrundlag, at det er vigtigt, at vi har tid til lovarbejdet, og at det er vigtigt, at der er tid til at afgive høringssvar.
Der ville jeg spørge SF's ordfører, om han så mener, at det er god regeringsførelse, når det nu er sådan, at vi f.eks. er nede på nogle høringsfrister, der faktisk er på få timer og få dage.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-30:
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen om den sukkerafgift, som også Enhedslisten lægger stemmer til i finanslovaftalen for 2012.
Det er jo sådan, at virksomheden Fynbo Foods, som ligger i det nordjyske, hvor hr. Per Clausen jo også har rødder, der producerer marmelade og syltetøj, er meget bekymret, fordi det betyder, at over 50 arbejdspladser sandsynligvis flytter til udlandet, når afgiften træder i kraft 1. januar 2013.
Hvordan har hr. Per Clausen det med, at den politik, som hr. Per Clausen fører frem, som skulle fremme vækst og udvikling, i virkeligheden fører til, at man begrænser arbejdspladser?
Marmelade er måske usundt, men det er dog alligevel noget, som ganske mange nordjyder ernærer sig ved at producere hos Fynbo Foods, så hvordan har hr. Per Clausen det med, at de arbejdspladser sandsynligvis bliver nedlagt, når man får realiseret den politik, som Enhedslisten lægger stemmer til?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg tror, det vil være rigtig klogt og rigtig fremtidsorienteret, hvis vi satser på, at Danmarks fødevareproduktion fremover fokuserer på sunde fødevarer.
Så vil jeg bare sige til hr. Karsten Lauritzen, at jeg godt ved, at nogle i Venstre og i erhvervslivet ved, hvordan sukkerafgiften kommer til at se ud, men vi, der skal forhandle om den med regeringen, ved det ikke, men vi arbejder på, at den bliver klogere indrettet end den fedtafgift, som VKO indførte.
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-30:
Der er jo ikke kun tale om nogle arbejdspladser ved en tilfældig, marmeladefabrik i Nordjylland, som ikke betyder noget for Enhedslisten og hr. Per Clausen.
Faktisk siger erhvervet, at 1.200 arbejdspladser i fødevareindustrien er i fare som følge af den sukkerafgift, som bliver udvidet og skal give 1 mia. kr. i statskassen.
Det må dog gøre indtryk selv på et medlem af Enhedslisten, særlig når vedkommende har nordjyske aner.
Det ville være rart, hvis Enhedslistens ordfører ville indrømme det.
Vi kan jo godt skabe et fantastisk samfund, hvor vi lever, til vi bliver over 100 år, og hvor vi ikke spiser en række usunde ting, men er det kun sundhedsdagsordenen, der skal være afgørende for, hvor man lægger afgifterne?
Kan Enhedslistens ordfører ikke acceptere, at danskerne om søndagen får lidt marmelade oven på deres ostemad?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg deltager i hvert fald mindst en gang om ugen i samtaler med erhvervsfolk, der forsøger at forklare mig, hvordan vi skal indrette sukkerafgiften, så den ikke bliver helt så dum som den fedtafgift, hr. Karsten Lauritzen stemte for, og det arbejder vi seriøst på.
Så tror jeg sådan set, at hr. Karsten Lauritzen er gået lidt galt i byen, når han begynder at spørge mig, om jeg mener, at man altid skal leve sundt.
Jeg tror bare, vi må erkende, at der har jeg meget at lære, men jeg synes sådan set ikke, der er noget galt i, at vi indretter afgifterne på vores fødevarer på en sådan måde, at vi fremmer de sunde valg.
Det arbejder vi sådan set hele tiden på, og jeg er sikker på, at hr. Karsten Lauritzen både med Folketingsydelsen, eftervederlaget og pensionen nok skal få råd til sin marmelade.
Sophie Løhde (V), 2012-05-30:
Nu har jeg jo spurgt statsministeren her tidligere i aften om regeringens 2020-plan, hvor det fremgår, at der nu skal ske en målretning af sundhedsydelserne.
Man kalder det med et fint ord, at der nu skal prioriteres.
Og det lyder jo rigtig, rigtig pænt, men kan hurtigt blive meget grimt, når man begynder at snakke om, hvilke patienter det skal handle om.
Derfor vil jeg bare høre noget om de eksempler, som regeringen henviser til i sin 2020-plan.
Vil Enhedslisten lægge stemmer til, at man ser på en øget brugerbetaling inden for en række sundhedsydelser?
Det, der kan undre, er, at alle de eksempler, regeringen nævner, på såkaldte prioriteringer, som statsministeren snakkede om, uha, nu skal vi prioritere, jo alle er ydelser, som danskerne betaler for allerede i dag – bortset lige fra brystkræft hos kvinder.
Hvis man f.eks. har hængende øjenlåg, der gør, at man ikke kan se ordentligt, kan man få hjælp fra det offentlige i dag.
Vil Enhedslisten lægge stemmer til, at man siger: So sorry, det er ikke længere en offentlig opgave, det er noget, danskerne skal betale for fremadrettet?
Er Enhedslisten enig med regeringen i det punkt i 2020-planen?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg tror, jeg er enig med fru Sophie Løhde i, at vi skal prioritere.
Så lad os bare være glade for, at vi nu alle sammen vil prioritere.
Jeg hørte godt det eksempel, fru Sophie Løhde nævnte i sin dialog med statsministeren, og jeg mindes godt, at fru Sophie Løhde var enig med statsministeren i, at det nok var en rigtig, rigtig dårlig idé, hvis man lige pludselig begyndte at sige, at kvinder, der har fået gennemført en brystoperation i forbindelse med, at de har haft kræft, skulle til at betale for, hvad der var af ting i forlængelse af det.
Det ligger i hvert fald langt uden for min opfattelse af, hvad der kunne være Enhedslistens politik, altså at vi skulle kunne stemme for, at der skulle komme brugerbetaling på det område.
Sophie Løhde (V), 2012-05-30:
Det må være overskægget, der gør det.
Den prioritering er jeg fuldstændig enig i.
Problemet er jo bare, når man snakker om, at der skal prioriteres, at de områder, hvor man så nævner, at der skal prioriteres, er de områder, hvor danskerne allerede betaler selv i forvejen.
Det virker i hvert fald i min optik en lille smule sølle, for det kan man jo ikke kalde for prioritering.
Det er jo derfor, vi har stillet os det grundlæggende spørgsmål i Venstre: O.k., når danskerne i forvejen betaler for de ydelser, selv om statsministeren ikke er klar over det, fordi hun ikke har været ude i sundhedsvæsenet, hvad er det så, der ligger derudover?
Det er så de kvinder, der bliver opereret efter en brystkræftoperation.
Det er fint nok.
Jeg er glad for, at Enhedslisten er enig med Venstre i, at det ikke er her, vi skal sige, at der er nogle kvinder, der skal til at betale for en operation med rekonstruktion efter brystkræft.
Men der er jo en række andre eksempler i regeringens 2020-plan.
Er det noget, Enhedslisten støtter?
Man kunne også stille et andet spørgsmål om noget, som nogle danskere måske vil synes er fint nok, og som de er villige til at lade være noget, vi diskuterer: Hvis vi nu indførte en brugerbetaling i forhold til rekonstruktion af stritører, mener Enhedslisten så, at alle forældre f.eks. har lige adgang til at tilbyde deres børn en operation for stritører, eller er det noget, der efter Enhedslistens opfattelse også fortsat skal være omfattet af den lige og frie adgang til sundhed?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Men nu har vi heller ikke nogen andel i forslaget om, at der skal afsættes 13 mia. kr. til skattelettelser.
Hvis nu regeringen laver en aftale med Venstre om at gøre det, kan det godt være, man får hårdt brug for en prioritering, der kommer til at være langt mere brutal end det, fru Sophie Løhde overhovedet har været inde på i dag.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Man skal jo ikke se tingene uafhængigt af den helhed, de indgår i, og regeringen har fremlagt et skattereformforslag for ganske nylig, som, hvis det blev gennemført, som det er fremlagt, vil give en LO-familie 7.200 kr. eller 7.400 kr.
– jeg kan ikke huske, om det er det ene eller det andet, men det er godt 7.000 kr. – til ekstra rådighed.
Christian Juhl (EL), 2012-05-30:
En skattereform kan jo være en god ting, men jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke det kan brænde noget i en socialists hjerte at tage penge fra arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og pensionister og give dem til dem af os, der betaler topskat.
Og så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor mange arbejdspladser det giver at hæve grænsen for topskat, og hvor mange arbejdspladser det giver at forringe reguleringen af ydelserne til arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Man skal holde sig meget for øje, at det, der er en meget væsentlig pointe med det udspil til skattereform, vi er kommet med, og som simpelt hen gør, at udspillet hedder, som det gør, nemlig »Danmark i arbejde«, er, at den reform skal skabe job.
Det handler ikke kun om udbudssiden, det handler også om efterspørgselssiden, så vi laver et investeringsvindue, der vil frigive 15-20 mia. kr. privat kapital de kommende år, vi afskaffer iværksætterskatten og får forventeligt også et øget forbrug som følge af de lettelser på arbejdsindkomst, der bliver givet.
Og i kombination med det energiforlig, vi jo har lavet sammen med Enhedslisten, og den kickstart, vi har iværksat sammen med Enhedslisten, er det alt sammen noget, der skaber tusindvis af job næste år.
Det er jo det, der skal ske med dem, der er på dagpenge eller på kontanthjælp.
Det skal de jo ikke blive ved med at være.
De skal jo i arbejde, og det tror jeg gerne de vil.
Det, vi så gør de kommende år, er at gøre, så stigningen i dagpenge og kontanthjælp – for der er fortsat en stigning – vil være på 21 pct. de næste 10 år i stedet for 27 pct.
Det er så det element i hele den samlede skattereform, der altså også gør, at vi kan gøre alle de gode ting, som jeg er sikker på at hr. Christian Juhl er enig i.