Martin Henriksen (DF), 2007-12-06:
Med globaliseringspuljen og forliget bag den oprettes der en række nye uddannelsesinstitutioner, herunder bl.a. professionshøjskoler og erhvervsakademier.
Loven om professionshøjskoler er vedtaget, og loven om erhvervsakademier er på vej.
Denne lov er en indholdslov, der mere præcist stiller krav til uddannelsernes struktur.
Hovedelementerne er, at erhvervsakademiuddannede får mulighed for at videreuddanne sig til professionsbachelorniveau gennem overbygningsuddannelser.
Det synes vi er ganske fornuftigt.
Der skabes mulighed for at udbyde professionsbacheloruddannelser, hvor de studerende, der måtte ønske det, får mulighed for at afslutte forløbet tidligere med en erhvervsakademiuddannelse.
Dog kan ingen af de nuværende professionsbacheloruddannelser udbydes med halve forløb, det forløb berører f.eks. læreruddannelsen, som har sin egen selvstændige lov og er en del af et forlig, og der har Dansk Folkeparti bl.a. vetoret, såfremt det skal ændres i fremtiden - vi skal jo ikke have halve lærere ud i folkeskolen.
Det er vigtigt at understrege, at Danmark med denne lov bevarer sit særlige uddannelsessystem.
I andre lande har man typisk ikke erhvervsakademiuddannelser, altså uddannelser på ca. 2 år, men vi får altså nogle institutioner, der primært skal tage sig af erhvervsakademiuddannelsen, og dermed kan man sige, at den danske uddannelsesstruktur heldigvis er sikret et par år frem i tiden, og det er jo ganske udmærket.
Det er jo også noget, som Dansk Industri og LO har ønsket, og vi synes, det er fint, når de her foreninger og organisationer, som altid taler om det globale, lader fornuften råde en gang imellem og bevarer de særlige kendetegn ved det danske uddannelsessystem.
Det har de syntes var en god idé, og det er vi glade for at de også har gjort.
Så er det sådan, at uddannelserne skal godkendes af et akkrediteringsråd og i sidste ende af ministeren.
Det synes vi også er ganske fornuftigt, og det har også noget med det lovforslag, som vi behandler efter det her lovforslag, at gøre.
Så indføres der obligatorisk praktik i erhvervsakademiuddannelserne for at sikre en bedre kontakt til erhvervslivet.
Det er noget, som vi før fra Dansk Folkepartis side har argumenteret for, og det er selvfølgelig også en ganske god ting.
Så er der, som fru Christine Antorini rigtigt var inde på, en del om øget internationalisering, hvor det bl.a. bliver lettere for den enkelte studerende at tage studieophold i udlandet.
Det synes vi også kan være fornuftigt, så længe det er en del af uddannelsen og ikke hele uddannelsen, der kan tages i udlandet.
Enkelte uddannelser kan tilrettelægges sådan, at den studerende bliver nødt til at tage noget af uddannelsen i udlandet.
En sådan uddannelse, som kaldes en fællesuddannelse, må dog ikke erstatte en dansk uddannelse.
På universitetsområdet kan man allerede i dag lave disse fællesuddannelser.
Der har før været én fællesuddannelse på universitetsområdet.
I dag er der ingen, så man kan ikke sige, at interessen er stor.
Der vil dog nok komme et par stykker.
Men vi har altså fået skrevet ind i loven, at de ikke må erstatte danske uddannelser.
Vi håber, at den nye og mere fleksible struktur vil medvirke til, at flere unge går i gang, og at flere unge gennemfører en uddannelse og dermed bidrager til Folketingets uddannelsespolitiske målsætninger, også de målsætninger, som er skrevet ned i velfærdsaftalen.
Men den diskussion kan vi måske gemme til, når vi formelt opretter erhvervsakademierne.
Vi støtter lovforslaget, og hvad angår de konkrete elementer, har vi med tilfredshed noteret os, at Dansk Folkepartis synspunkter er let genkendelige.
Så har vi også noteret os, at lovforslaget tilsyneladende er udtaget til noget, der hedder en ligestillingsvurdering, i Undervisningsministeriet, og i den her ligestillingsvurdering er man så nået frem til, at vi godt nok har et kønsopdelt uddannelsessystem, men den her ligestillingsvurdering består stadig væk.
Det synes jeg er meget betryggende, så derfor kan vi selvfølgelig også støtte forslaget ud fra det.