runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2007-05-08:
Det skal siges, at vi i Enhedslisten sådan set ikke var tilfredse med den dom.
Vi mener faktisk, at eksklusivaftalerne indebar nogle fordele.
Det kunne bl.a. helt klart være en fordel, at der var én fagforening på en arbejdsplads, som kunne koordinere de faglige kampe.
Dermed være ikke sagt, at alle eksklusivaftaler var gode, det var de ikke.
Men vi brød os ikke om dommen, sådan som den var.
Vi mener dog, at man skal efterleve Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme, og det er vi også med på.
Vi mener ikke, at man skulle have gjort det med lovgivning herindefra.
Vi mener generelt ikke, at man skal udvide et område for at lave lovgivning, når arbejdsmarkedets parter faktisk godt kan implementere den slags ting.
Så det var derfor, Enhedslisten stemte imod det lovforslag, der var i Folketinget i forlængelse af dommen.
Det ved jeg ikke om hr. Lars Barfoed er klar over, men det gjorde Enhedslisten, fordi vi mener, det var arbejdsmarkedets parter, der skulle implementere dommen.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-08:
Jeg har med tilfredshed noteret mig, at Enhedslisten er meget optaget af, at vi efterlever regler omkring menneskerettigheder, og Enhedslisten er ikke mindst optaget af, hvad der sker i Europarådet.
Vi er mange, som i nogle år har ment, at det var fuldstændig i strid med menneskerettighederne, at danskere kunne være tvunget til at være medlemmer af bestemte fagforeninger, altså, at vi havde de såkaldte eksklusivaftaler.
Jeg vil bare spørge: Vil hr. Rune lund ikke anerkende, at det var prisværdigt, at regeringen og Folketinget så hurtigt fik vedtaget et forbud mod eksklusivaftalerne?
Morten Østergaard (RV), 2007-05-08:
Jeg opfatter mangelen på svar sådan, at der ikke har været andre episoder, hvor man har fundet anledning til i en Europarådssag at sende ambassadørerne ud i alle lande i en konkret sag.
Det er jo godt, at man prioriterer arbejde mod racisme og intolerance.
Jeg synes, der er god grund til det, og der er også god grund til at prioritere det her i Danmark, hvor man altså stadig væk kan bestille hvid hjemmehjælp, og hvor der er partier, der sammenligner hagekors med muslimske hovedtørklæder, og den slags ting.
Det er et vigtigt arbejde alle vegne, og derfor er det vigtigt, at vi får det opprioriteret.
Derfor vil jeg bare spørge: Er der ikke noget som helst i den proces, der har været, som udenrigsministeren ville gøre anderledes – f.eks. det, synes jeg, helt uanstændige, at man, inden rapporten er offentliggjort, og før ECRI kan tage til genmæle, går ud og erobrer scenen med regeringens kritik?
Helt strategisk bevidst fastlagt i en tværministerielt arbejdsgruppe, der har været nedsat for at lægge strategien,
går man ud, inden rapporten er offentliggjort.
Er det ikke en uanstændig måde at arbejde på, når man kender de ressourcer, som ECRI har?
Per Stig Møller (KF), 2007-05-08:
Der var selvfølgelig ikke tale om karaktermord af institutionen.
Vi sagde jo netop, at det var vigtigt, institutionen havde sin kritiske uafhængighed.
Men jeg synes faktisk, hr. Morten Østergaard skulle stå og rose os i stedet for at kritisere os for at varetage Danmarks interesser.
Det er jo klart, at hvis vi mener, at det er misvisende, lidt dilettantisk og i hvert fald stærkt fejlbehæftet arbejde, er det da vores pligt i forhold til Danmarks interesser at meddele det til de andre lande.
De andre lande skal jo diskutere den her rapport, og det vil sige, at de andre lande arbejder fuldstændig i blinde, hvis de får en fejlbehæftet rapport, og må tro på, hvad der står i den.
Vi havde jo den samme diskussion omkring OSCE’s rapport for nylig.
De må da tro på, hvad der står i den, medmindre vi siger til dem: Pas nu på, det her er altså fyldt med fejl.
Så er der andre lande, der siger: Jamen det har vi også været ude for.
Der er mange fejl i det der.
Vi kunne jo ikke dreje 19 lande, og det er derfor, så mange lande støttede den danske kritik, og det er så også derfor, at ECRI inviterede til en drøftelse med Danmark og så også har besluttet at ændre arbejdsgangene over for landene.
Så jeg synes, vi skulle rose hinanden og sige: Hvor er det dog godt, at vi arbejder så kritisk og så godt, som hr. Morten Østergaard gør for at beskytte og styrke ECRI og jeg for at sikre og styrke Danmark og dermed også ECRI på en fair og ordentlig måde.
Mig bekendt har vi besvaret alle de spørgsmål, vi har fået fra Europarådet, og Europarådet har taget vores svar til efterretning.
Men hvis der skulle være et hængeparti, vil vi selvfølgelig vende tilbage til det, men mig bekendt er der ikke noget hængeparti; mig bekendt har vi svaret på alle spørgsmålene.
Rune Lund (EL), 2007-05-08:
Det er bare, fordi når man får lov til at komme med en kort bemærkning nede fra salen, har man kun 1 minut, og så kunne nogle jo tro, at det, som udenrigsministeren sagde heroppe fra talerstolen, var rigtigt, men det er det bare ikke.
For det, som jeg spurgte om, er de manglende oplysninger – de oplysninger, som den danske regering ikke har sendt til Europarådet i forbindelse med den rapport om CIA og hemmelige fængslinger, som blev diskuteret den 27. juni sidste år.
Sagen er, at den rapport, som blev lavet, og som blev diskuteret den 27. juni sidste år, blev fremlagt den 7. juni af den rapportør, som hedder Dick Marty, og den kritiserede en lang række regeringer for at samarbejde med CIA om CIA-flyene og de hemmelige fængslinger.
Men inden det skete, var det jo sådan, at Enhedslisten flere gange prøvede at få regeringen til at sende de her oplysninger om overflyvninger og landinger i dansk luftrum og danske lufthavne.
Og vi havde en debat bl.a. her i Folketingssalen den 1. marts 2006, hvor udenrigsministeren decideret sagde: Der er ingen grund til, at jeg bruger embedsmændenes tid på det.
Og nu jeg vil sige, at udenrigsministeren ikke er vred af natur, men udenrigsministeren var da måske ikke helt glad den dag, for udenrigsministeren gav da udtryk for, at det var et utroligt spild af Folketingets tid, at man kom og stillede den slags krav i forhold til den meget vigtige undersøgelse, som der foregik i Europarådet.
Det, der så bare skete, var, at regeringen ikke sendte oplysningerne, sådan som udenrigsministeren havde lovet, og det synes jeg er et problem.
Så i stedet for at komme med alle mulige historier og prøve at sige alt muligt heroppe fra Folketingets talerstol synes jeg bare at udenrigsministeren skal beklage, at man har lovet Folketinget at sende nogle oplysninger til Europarådet, som man ikke har sendt, og som kunne være brugt i den her rapport.
Og det er jo faktisk ikke engang bare i Europarådets rapport om CIA-fly og hemmelige fængslinger, der har været et problem.
I den rapport, som Europa-Parlamentet lavede i starten af det her år, var det jo også sådan, at man havde undladt at sende oplysninger om nogle overflyvninger af sted til den komité i Europa-Parlamentet, som arbejdede med de her ting.
Man havde faktisk glemt – glemt – de flyvninger, som der havde været over grønlandsk territorium, og de landinger, der har været i Grønland.
Det er jo sådan, at der har været 34 landinger i Grønland, og der har været utallige overflyvninger, og de hører jo også med, hvis man skal skabe det fulde billede.
Så det var bare for at give det rigtige billede, og jeg synes, at det havde været en god ting, hvis man i redegørelsen havde sagt, at det var et problem, at man ikke havde samarbejdet tilstrækkeligt, og at man ikke havde været nok oppe på dupperne med hensyn til at hjælpe Europarådet med at lave det her meget vigtige arbejde med at afdække CIA-flyenes lyssky aktiviteter.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
En tynd kop te, hører jeg, uden at vi overhovedet får serveret nogen te fra Socialdemokraternes side.
Kan hr. John Dyrby Paulsen heller ikke anerkende, at der bliver minus 175.000 t CO2, svarende til 50.000 biler?
Altså, jeg forstår ikke hr. John Dyrby Paulsen.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Nu gav jeg et par konkrete eksempler; dem skal jeg undlade at gentage.
Men jeg har sagt adskillige gange, at det, der er problemet ved det her, er, at den almindelige danske familie ikke får gavn af det.
Den almindelige danske familie får ikke gavn af billigere biler, mere miljøvenlige biler og sikrere biler.
De får ikke den mulighed på grund af den måde, som regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at skrue den her pakke sammen.
Det kommer ikke den almindelige dansker til gavn.
Der er noget med nogle gulpladebiler, ja, der er også billige dieselbiler, ja, og det er godt, men det store nøk, det store ryk fremad undlader regeringen og Dansk Folkeparti fuldstændig i den her sammenhæng.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg spurgte, hvad det var, der skulle gøres anderledes i den her model, og jeg får kun svar på nogle helt perifere problemstillinger i den her sammenhæng.
Hvorvidt der skal være partikelfiltre på i 2011 eller i 2008, hvordan overgangsordningerne skal skrues sammen, hvorvidt der skal være nogen og i hvor stort omfang, er jo nogle små detaljer.
Hvad er det ved den her model, som Dansk Folkeparti og regeringen har aftalt, som Socialdemokratiet synes er for dårligt og ikke vidtrækkende nok?
For det, jeg hører i hr. Dyrby Paulsens ordførertale, er, at det slet ikke går langt nok.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Altså, hvis jeg ikke vidste bedre, ville jeg tro, hr. Mikkel Dencker stort set ikke havde været til stede, når vi har debatteret skat i den her sal, men hr. Mikkel Dencker må vide, lige nøjagtig hvad der er vores politik på skatteområdet også med hensyn til skattehuller.
Hvor meget mere konkret kan det blive?
Det synes jeg da er betydeligt og direkte konkret, og det er noget, man kunne gøre lige nu og her.
Men sandheden er jo, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke vil gøre det.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg må nok sige, at vi ser forskelligt på den her sag.
Det er næsten ligesom at høre om, hvor det er, Socialdemokraterne vil skaffe provenuet fra til alle de skattelettelser, man vil lave på et tidspunkt.
Det er ved at lukke nogle huller.
Når vi andre så spørger, hvad det er for nogle huller, man vil lukke, kommer der sådan nogle svar ligesom dem, hr. Dyrby Paulsen fyrer af i dag.
Der er ikke noget indhold i det.
Hvad er det, Socialdemokratiet vil gøre bedre?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Jeg vil godt sige, at der ikke kommer partikelfiltre på dieselbiler tidligere med de regler, som regeringen har fremlagt.
Det er rigtigt, at de kommer i 2011.
Hvorfor ikke tage skridtet og komme med forslaget nu, når nu regeringen synes, det er så godt – og det er jeg enig i – hvorfor ikke tage skridtet og indføre partikelfiltrene nu, så det ikke blev dyrere at købe en bil med partikelfilter?
Det forstår jeg ikke.
Det er da meget enkelt, men det vil regeringen jo heller ikke forholde sig til.
Sandheden er, at regeringen har fremsat et forslag, og når det så bliver kritiseret fra mange sider for ikke at være godt nok, ikke at have overgangsordninger og ikke at være miljømæssigt tilstrækkeligt, så sætter regeringen sig tilbage med korslagte arme og siger: Jamen hvad vil de andre gøre?
I stedet for at diskutere ud fra de præmisser, vi har lagt frem nu her, hvor vi siger: Jamen gør da noget bedre på klimaområdet, gør da noget bedre på de enkelte områder, gør noget bedre på sikkerhedsområdet, gør noget bedre med hensyn til overgangsordninger.
Men regeringen læner sig bare tilbage med korslagte arme og siger: Det er det, vi kunne finde frem til.
Og så bliver det ikke anderledes.
Og det gør man veltilfreds med det i baghovedet, at man har sit flertal på plads, og så behøver man ikke lytte til noget som helst.
Jeg synes faktisk, det er regeringen, der har et problem i den her sammenhæng.
Det skulle egentlig fremgå meget klart af min ordførertale: Gør nu noget ekstra på miljøområdet, lav de her regler om partikelfiltre, det er meget enkelt, lav nogle bedre regler omkring sikkerheden i bilerne, lav nogle bedre overgangsregler.
Så var man da nået et lille stykke længere, et lille stykke ad vejen.
Men regeringen gør jo bare det, at de hopper på stedet.
Der er jo stort set ingen ændringer, jo, på gulpladeområdet, og det kvitterer jeg for – fint, godt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Det er en jammerdal at høre på hr. John Dyrby Paulsen oppe fra talerstolen.
Vi får billigere biler, vi får sikrere biler, vi får grønnere biler.
Er det virkelig ikke noget, som Socialdemokraterne kunne unde sine egne vælgere?
Er det ikke et fremskridt, at vi efter at have haft dyre biler i så lang tid får billigere biler, sikrere biler og grønnere biler?
For det er jo uomtvisteligt, at vi gør det.
Og så må jeg sige, at jeg også sidder tilbage med: Hvad var det egentlig, Socialdemokraterne ville, andet end at kritisere, fordi man nu ikke selv fik lov at være med her eller selv fandt på det?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Nu er det jo regeringen selv, der har et regeringsgrundlag, hvor der står, at man vil ændre bilbeskatningen i Danmark, nu er det regeringen selv, der har haft 6-7 år til at se på de undersøgelser, der ligger, og nu er det regeringen selv, der har valgt at spille ud på det her område, og så er det da klart, at vi skal diskutere regeringens forslag.
Jeg siger bare: Så svært er det altså ikke på det her område.
Det viser bare, at man i virkeligheden ikke har haft viljen til at gøre noget ordentligt på det her område.
Det, der har været målet, var at kunne sige til vælgerne: Nu er vores kontraktpolitik opfyldt, nu kan vi sætte hak ud for det punkt, der hed ændring af bilafgifterne.
Men sandheden er, at der ikke er sket ret meget.
Så de, der ikke har modet, er regeringen; de, der ikke har viljen, er regeringen.
Regeringen må da vise viljen og modet til at lave noget ordentligt.
Så kan vi diskutere det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Jeg er glad for, at jeg kan blive bekræftet i, at Socialdemokratiet ikke har noget selvstændigt udspil, ikke har gjort sig nogen tanker ud over en opfølgning på det, som regeringen har gjort.
Det er da befriende at vide, at det, som hr. John Dyrby Paulsen betragtede som en simpel opgave, som lå lige til højrebenet i januar, ja, det har Socialdemokratiet altså ikke formået at føre ud i livet til et konkret forslag, et udspil, man kunne forholde sig til, men endnu en gang sidder man passivt og venter og forsøger så at have en holdning til det, som regeringen spiller ud med.
Det er da lidt sølle, men det må jo bare være en erkendelse af, at Socialdemokratiets skattepolitik åbenbart helst skal holdes hemmelig, fordi der med garanti er så mange torne i den buket, man vil fremstille, at der ligger noget og venter.
Og Socialdemokratiets manglende vilje til at spille konkret og offensivt ud på bilbeskatningsområdet kan vi jo kun tage som udtryk for, at det endnu en gang er gældende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Nu er vi jo ikke uvant med den situation, at det er regeringen, der tager initiativet på skatteområdet, og Socialdemokratiet så efterfølgende må forholde sig til det, som regeringen fremlægger, mens egne udspil står sådan lidt tøvende og lidt uklart.
Men når hr. John Dyrby Paulsen, jeg tror, det var den 22. januar, udtalte, at det burde være simpelt at lave en model til omlægning af bilafgifterne, så skal jeg bare høre, om hr. John Dyrby Paulsen kan meddelagtiggøre os i, hvad det var for en simpel model, Socialdemokratiet havde forestillet sig, for det, hr. John Dyrby Paulsen sagde fra talerstolen, var en kritik, og der har ikke været noget selvstændigt socialdemokratisk initiativ.
Jeg ved godt, at vi ikke er forvænt på området, men det kunne da være interessant at høre, hvad det var for nogle tanker, hr. John Dyrby Paulsen egentlig havde gjort sig om, hvad der burde være gældende.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Det der med det store ryk fremad lyder som noget fra Kina, det store spring fremad, og den slags katastrofer er nok noget, vi prøver at undgå.
Lovforslaget her udmønter den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik den 25. april i år om en justering af registreringsafgiften.
Med aftalen gøres der op med den uhensigtsmæssighed, der hidtil har været i registreringsafgiften, hvor biler på gule nummerplader har været underlagt en afgiftsmodel, som har gjort det attraktivt at købe en stor bil med bl.a. ringe brændstoføkonomi i stedet for et mindre køretøj, som sagtens kunne have dækket kørselsbehovet.
Ændringerne eller de stramninger, kan man sige, af registreringsafgiften, der er lavet for biler på gule plader, giver så plads til, at der i ste det for kan lempes på afgiften på hvide plader.
Det gøres på en måde, så det generelle afgiftsniveau kan sænkes gennem en forhøjelse af skalaknækket for satserne mellem 105 pct. og 180 pct., og der lægges kriterier ind, som favoriserer brændstoføkonomiske køretøjer på bekostning af uøkonomiske køretøjer.
Tilmed moderniseres de forskellige sikkerhedsfradrag, som biler kan opnå.
Især har det haft Dansk Folkepartis bevågenhed, at også forebyggelse af piskesmældslæsioner, som mange mennesker jo rammes af, kommer til at tælle med som et kriterium i de såkaldte Euro NCAP-ordninger eller -test, som vi netop her i aftalen gør til et kriterium for fradrag.
I Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med den aftale, vi har lavet med regeringen, både fordi der gøres op med den udnyttelse, som mange mennesker har foretaget af gulpladeordningen, nemlig til at anskaffe sig en alt for stor og forurenende bil til en relativt billig pris, men også fordi vi med sænkningen af afgiftsniveauet for hvidpladebiler generelt sænker priserne for de billigste biler.
Netop den pointe er vigtig for os.
I Dansk Folkeparti ser vi det som en basal rettighed, at man skal kunne købe en ny bil.
Det danske afgiftsniveau for biler er grundlæggende alt for højt, og det fratager altså mange mennesker det velfærdsgode, det er at kunne transportere sig rundt i sin egen bil.
Med vores aftale med regeringen rettes der op på den problematik, i hvert fald et stykke hen ad vejen.
For os har det nemlig et klart socialt sigte, at bundprisniveauet for nye biler nu sænkes fra omkring 100.000 kr. til ca. 88.000 kr.
Dermed skulle der gerne være langt flere mennesker, der får råd til at købe en ny bil.
Ud over det sociale sigte med aftalen glæder det os også, at vi med registreringsafgiften stimulerer til køb af mere brændstoføkonomiske biler, sådan at udledningen af skadelige stoffer fra biler – som jo er et reelt problem – er et problem, der bliver taget højde for med den her aftale.
Jeg skal sige, at da vi er rigtig godt tilfredse med aftalen, støtter vi selvfølgelig lovforslagets vedtagelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Jeg tror ikke, det ville have taget så lang tid at finde på det, som regeringen har fundet på, for det er ærlig talt en tynd kop te.
Men der er jo ikke noget mærkeligt i, at vi forholder os til det, som regeringen kommer med.
Og nu forsøger regeringen at sige: Jamen det, vi har gjort, er i virkeligheden godt, og det er modigt.
Men sandheden er, at det er det ikke, bilerne bliver ikke ret meget billigere af det, og miljøeffekten er stort set ikke til at få øje på, når det kommer til stykket, tværtimod vil der komme flere små dieselbiler på vejene uden partikelfiltre.
Så det går i virkeligheden stik modsat med hensyn til den klimaeffekt og den miljøeffekt, som regeringen hævder der er.
Sandheden er, at det her udspil i virkeligheden lader meget tilbage at ønske.
Og det er fair nok at påpege det.
Det ville da være mere reelt, at regeringen sagde: Jamen de her områder, det er fair nok, de er der, lad os dog prøve at se, om vi kan ændre det.
Men det siger regeringen jo ikke, for nu skal regeringen redde ansigt, og det er lige nøjagtig sådan, som vi plejer at se det fra regeringen: Man ændrer det ikke en tøddel, for det kunne jo gøre, at man tabte ansigt; og det vil man ikke, så hellere holde fast i de mærkelige regler, man nu engang har lagt på bordet.
Frank Aaen (EL), 2007-05-09:
Der er bestemt ikke noget galt med cykler.
Der er heller ikke noget galt med hestevogne.
Men det var ikke det, jeg spurgte efter.
Jeg spurgte efter, hvornår man sidst havde gjort noget for de mennesker, som der er rigtig mange af i Danmark, nemlig dem, der af forskellige grunde ikke har en bil – de har måske ikke råd til at have en bil – men som i hvert fald bruger andre former for transport, kollektiv transport.
Når nu Dansk Folkeparti så mange gange har været med til at gøre det billigere for dem, der vil købe bil, hvorfor har man så modsat kun været med til at gøre det dyrere for dem, der kører kollektivt?
Er det kun bilisterne, der skal behandles socialt, mens alle de, der er henvist til busser og tog, skal betale mere, end de gjorde, før regeringen kom til?
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg vil sige, at generelt er vi altid åbne over for forbedringer af lovforslag og aftaler.
Jeg tror, at det, hr. Hedeboe konkret refererer til, jo nok er det, vi behandlede for nogle uger siden her i salen, nemlig SF’s beslutningsforslag om at indrette registreringsafgiften på en anden måde, sådan at knækket mellem, hvornår man får rabat, og hvornår man skal betale mere for en bil, rykkes år for år.
Jeg kan ikke huske, om det var hr. Hedeboe, der var ordfører.
Men det sagde jeg meget klart nej til, og det gør jeg så også i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Der er en gang imellem grund til at glæde sig, og der er for alvor grund til at glæde sig den her gang.
Vi Konservative har meget længe arbejdet på, at danskerne skulle have billigere biler, at danskerne skulle have sikrere biler, og at danskerne skulle have grønnere biler.
De bliver billigere igennem en forhøjelse af progressionsknækket.
De bliver grønnere, ved at man har lavet den her fordeling med, at for hver km pr. liter, som man kører mere end 16 km henholdsvis 18 km pr. liter på benzin og diesel, falder afgiften med 4.000 kr.
Deri er et incitament til at søge den benzinøkonomiske bil.
Det er godt for mennesker, og det er også godt for samfundet.
Vi skal også tænke på, at den moderne motorudvikling vil gå i retning af, at bilerne kører længere og længere på literen, og det vil betyde, at bilerne vil blive endnu billigere i fremtiden, efterhånden som der lanceres mere moderne brændstofteknologier.
Benzinmotoren vil blive udviklet rigtig meget i løbet af de kommende år.
Det ved jeg fra en studierejse med Videnskabsudvalget til München.
Så benzinmotoren vil også fremover blive endnu mere effektiv, og derved vil der være mange biler, der kommer til at overskride den her grænse på 16 km pr. liter, hvorved de bliver endnu billigere.
Jeg undrer mig over, at Socialdemokraterne siger, at det her bare er småting, som ikke betyder noget.
Jeg kunne nævne, at en Peugeot 107 bliver 19.776 kr. billigere.
Det betyder åbenbart ikke noget for en socialdemokrat; det er ligegyldigt; det er en tynd kop te.
Det er en tynd kop te for en socialdemokrat.
En Skoda Octavia bliver næsten 8.000 kr. billigere.
Det er en tynd kop te for en socialdemokrat.
En VW Passat bliver 12.428 kr. billigere.
Det er en tynd kop te for en socialdemokrat.
Der må jeg hilse og sige, at det er det i hvert fald ikke for konservative vælgere.
Vi er rigtig glade for, at mange gode biler som dem, danskerne køber, bliver billigere.
Vi kan næsten ikke være andet end glade.
Jeg synes, det er utrolig flot, at det er lykkedes forligspartierne at blive enige om en model, hvor man begunstiger miljøvenlighed og straffer manglende miljøvenlighed.
Hvis bilen ikke lever op til et bestemt miljøkriterium, bliver ejeren straffet på afgiften; hvis den lever op til miljøkri teriet, bliver ejeren begunstiget.
Samtidig har man også fået sikkerheden ind i det.
Vi har fået billigere biler, vi får et incitament til at købe grønnere biler, og vi får et incitament til at bruge penge på sikkerhedsudstyr.
Det er simpelt hen fantastiske fremskridt.
Hvad er det så, der finansierer det her?
Jo, det er nogle gulpladebiler.
Og lad os starte med at slå fast, at gulpladebiler, når de bruges efter hensigten, er en rigtig fornuftig ordning for håndværkeren og den erhvervsdrivende.
Jo tungere, de har været, jo mere miljøsvinende har de også været, og det har vi selvfølgelig sat ind over for.
Det tror jeg ikke at der er nogen der kan have noget imod, måske hr. John Dyrby Paulsen, jeg ved det ikke.
Han havde noget imod det hele.