runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-19:
Det er blot for at sige, at hr. Kamal Qureshi står og siger, at man har mange og lange og store erfaringer fra udlandet: Der er seks fixerum i Europa, heriblandt et i Oslo, og så er der et sted i Australien og et sted i Canada, hvor man har etableret et fixerum.
Der er 180 lande, der har tiltrådt FN-konventionen, som har sagt nej til det her.
Det er lige for at sætte tingene i proportion.
Men hvor vil hr. Kamal Qureshi sætte grænsen for, hvor man skal have lov til at bære på sit ulovlige fix, sin ulovlige narkotika?
Skal det være lige uden for døren?
Skal være 100 m derfra?
Skal det være 200 m, 300 m derfra?
Hvor er det, politiet skal sige til den stakkels narkoman: Du har lov til at gå med det her ulovlige narkotika, hvis renhed vi ikke kender, fordi det er skaffet på det illegale marked?
Nej, jeg tror, det er meget bedre at sikre, at det sker under sundhedsfaglige kriterier, så vi sikrer de rene kanyler, og så vi sikrer, at de pågældende stakkels narkomaner ikke skal leve et forhutlet liv med at prostituere sig og kriminalisere sig, og sådan, at de får deres heroin lægeordineret, og at det indtages under sundhedsfaglige respektable forhold.
Og det får man ikke noget svar på i form af fixerum.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-19:
Problemet på Vesterbro er bare, at det er en meget, meget lille gruppe, der er omfattet af tilbuddet om lægeordineret heroin.
Gruppen af IV-injektions-brugere eller for den sags skyld også den gruppe, der tager kokain og heroin ved at ryge det, og som kan risikere at dø af det, hvis det er et forkert eller for stærkt stof, er meget større end gruppen af dem, der får lægeordineret heroin, og de indtager i dag deres stoffer i trappeopgangene og andet.
Vi har faktisk tal fra Frankfurt, som viser, at antallet af folk, der døde på grund af overdosis, faldt fra 150 til 30 om året i løbet af de første 4 år, hvor der var etableret et såkaldt fixerum.
Vi ved også, at folk, der bor på Vesterbro, dagligt kan samle 10-15-20 kanyler op på deres børns legepladser eller for den sags skyld i de trappeopgange, hvor deres børn ligger og sover eller andet.
De mennesker, som i dag efterlader de beskidte kanyler til beboerne på Vesterbro, vil jo kunne rykke over i sundhedsrummene, hvor de netop kunne gøre det, som sundhedsministeren siger er fornuftigt, nemlig indtage deres stoffer under sundhedsfaglig kyndig vejledning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-19:
Det er et af de problemer, som narkomanernes adfærd afstedkommer, som jeg fuldt ud anerkender som værende et meget stort problem.
Men det, der skal afgøre, om en narkoman kan få ordineret heroin eller ej, skal være en lægefaglig vurdering.
Derfor er det ikke en politisk vurdering, om folk skal have heroin eller ej, det skal være en lægefaglig vurdering.
Men hr. Kamal Qureshi er stadig væk ikke kommet med ét godt forslag til, hvor grænsen skal gå for, hvor man må besidde det her ulovlige, sikkert urene heroin.
Skal det være lige henne ved døren?
Hvis man står på S-toget på Nørrebro Station på vej hen mod det her fixerum, hvornår skal politiet så kunne beslaglægge det?
Skal man kunne sige: Jamen jeg er på vej til fixerummet?
Skal det være 100 m, 200 m eller 300 m ude foran fixerummet?
Ønsker hr. Kamal Qureshi i det hele taget en total lovliggørelse af det at bære heroin på sig for alle narkomaner?
For det må jo blive konsekvensen, når vi ikke kan sætte en grænse for, hvor politiet ikke må bryde ind og konfiskere det.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-19:
Fastholder ministeren sin modstand mod fixerum, og vil ministeren i forbindelse med denne uges åbning af sundhedsrum på Vesterbro i København fortsat ikke anerkende de gode erfaringer med fixerum fra andre lande?
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Jamen det glæder mig jo meget, at man fra regeringens side følger udviklingen; det havde jeg da også forventet at man gjorde.
Altså, nu så vi her i weekenden på Venstres landsmøde, at statsministeren rejste sig op og sagde, at nu havde han taget fejl i 7 år, altså i hele spørgsmålet om klima, som vi også havde lejlighed til at diskutere her i salen før.
Står vi nu over for en situation, hvor vi skal bruge 7 år mere, før det går op for regeringen, at det er Socialdemokratiet, der har ret, med hensyn til hvad der skal ske på byggeriet, og at regeringen tog fejl?
Altså, skal de mennesker, som er blevet afskediget her i juletiden - de her 50 malere fra Århus - og andre, der mister deres job i øjeblikket, vente i 7 år, før regeringen indser, at den tog fejl, at den ikke havde fulgt ordentligt med i timen, og der skulle have været sat ind med et løft inden for anlæg, sådan at der kunne komme gang i byggeriet og man kunne have løst det problem?
Skal vi nu have sådan en fejltagelse fra regeringens side en gang til?
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Nu var det jo altså en artikel fra Dansk Byggeri, jeg talte om.
Beklager, jeg har ikke lige set den anden formulering, så jeg ved ikke, hvad den drejer sig om.
Men det er jo fantastisk vigtigt, hvis man vil styre økonomien i det her land, at man ikke tror, at man kan se fuldstændig isoleret på udviklingen i byggeriet.
Hvis det er sådan, at konkurrenceerhvervene faktisk mangler arbejdskraft, jamen så er man jo nødt til at se byggeriet i den sammenhæng.
Og jeg tror ikke, det er tilfældigt, at de i den artikel fra Dansk Byggeri, som i hvert fald jeg har læst, flere gange understreger: Vi ved godt, at der samlet set stadig væk er mangel på arbejdskraft i flere brancher.
Det er jo heller ikke tilfældigt, at de understreger, at byggeriet har en risiko for at være løndrivende, og at det har ligget mellem 1 og 1,5 pct. over den almindelige lønudvikling.
Og det er jo lige præcis det, man ved fra almindelig nationaløkonomi, nemlig at man skal være meget påpasselig med, at byggeriet ikke bliver løndrivende og på den måde undergraver økonomien.
Men regeringen følger selvfølgelig den samlede økonomiske situation meget nøje, også i byggeriet.
Det er, som det hele tiden er blevet sagt også i forbindelse med finanslovaftalen, at i stedet for 9 mia. kr. udmøntes der 9,3 mia. kr., hvoraf de 100 mio. kr. så går til det her formål.
I den forstand er der jo tale om nye penge her og nu, som ellers først ville være udmøntet senere, altså i perioden 2014-18, men de kommuner, der får del i de her penge, vil jo også opleve det som nye penge, fordi det er nogle, der er til rådighed her og nu til et bestemt formål.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Så ministeren indrømmer altså, at der ikke er tale om nye penge, men at man rykker rundt på nogle penge, man allerede har lovet ud.
Jeg synes, at det er vigtigt at få det konstateret, og det er også meget ærligt af ministeren at stå og bekræfte det her i Folketingssalen, for vi har jo en finansminister, der har været ude at sige, at der er tale om helt funklende nye penge, og så er der rent faktisk altså bare tale om, at man bytter rundt på dem, man allerede har lovet ud.
Jeg kommer til at tænke lidt på noget af det her forbruger-tv, man har set, hvor der har været meget triste historier med skumle typer, som vil fremleje deres lejlighed, og så inviterer de flere forskellige potentielle lejere op for at blive vist rundt i lejligheden, og pludselig viser det sig, at der er fem forskellige mennesker, der har lejet den samme lejlighed.
Det er jo sådan set samme svindelnummer, som regeringen her gør sig skyldig i.
Man står og siger, at der er nye penge, og så er det i virkeligheden den samme sum penge, man har vist frem i manegen den ene gang efter den anden.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Det fremgår sådan set tydeligt af et telegram fra Ritzaus Bureau den 13. november, at der er tale om, at man fremrykker nogle penge for at få løst en opgave her og nu, og i den forstand er der flere penge til rådighed nu til et bestemt formål.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Men lad os komme væk fra den diskussion.
Jeg oplever det, som om det er de samme penge, og det er også det, der har været fremme fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og fra flere forskellige andre uvildige eksperter.
Det er de samme penge, der blev genbrugt.
Derudover har man jo på forhånd fra regeringens side sagt, at der er kommuner, som slet ikke kommer i betragtning til den her fond.
Københavns Kommune skal ikke regne med at få nogen penge, har finansministeren sagt.
Og nu senest er det kommet frem, at Aalborg Kommune ikke får, og det er simpelt hen, fordi de ikke har en budgetpost i deres budget, der hedder skoletoiletter, og så kan de ikke bevise over for Finansministeriet, at de er berettiget til de her penge, selv om man skulle mene, at der er god brug for at få nye skoletoiletter i Aalborg.
Er der overhovedet nogen kommuner, der kan se frem til at få nogen af de her 100 mio. kr., eller er det bare en narresut, man er kommet med fra regeringens side, for at få det til at se ud, som om man gør noget?
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Nej, for de penge er der jo reelt, men regeringen har også sagt, at der er nogle rammer, som betyder, at det er de kommuner, som vitterlig selv siger, at de ikke magter den her opgave.
Vi har netop i dag holdt et møde med Kommunernes Landsforening om budgetterne for 2009, og de har jo meget smukt overholdt de rammer, de selv har lagt.
Der vendte vi også lige den her pulje og blev enige om, at der nu kommer nogle nærmere retningslinjer for, hvordan man kunne søge den.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Hvordan forsvarer ministeren, at regeringens anlægsloft ifølge arbejdsgiverorganisationen Dansk Byggeri betyder en forværring af den igangværende krise og stigende arbejdsløshed inden for byggeriet?
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Det her spørgsmål handler om, at Dansk Byggeri taler om, at det er et problem med det anlægsloft, som regeringen har gennemført.
Der må jeg sige, at det jo er forkert at tale om et anlægsloft.
Der er jo ikke noget anlægsloft.
Vi har en aftale med Kommunernes Landsforening om en anlægsramme for 2009, præcis sådan som man traditionelt har.
Og der er ikke tale om, at regeringen indfører et anlægsstop, eller hvad det ellers er blevet kaldt.
For 2008 gælder der nogle lidt andre regler, og der er en lov, som, hvis kommunerne ikke overholder deres egne anlægsbudgetter, kan medføre, at der sker en modregning i bloktilskuddet.
Den er lavet for at give kommunerne et ekstra incitament til at overholde de anlægsbudgetter, de selv har vedtaget.
Men det er en lov, som har baggrund i en helt konkret konjunktursituation, og den udløber med 2008, og der er ikke planer om at indføre noget lignende for 2009.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Det kommer lidt bag på mig, at ministeren står her i Folketingssalen og siger, at der ikke er tale om noget anlægsloft.
Altså, det er jo ellers noget, som er blevet bekræftet igen og igen, også her i Folketingssalen og i øvrigt også tidligere af ministeren selv; der har vi talt om et loft.
Det, ministeren måske kan have ret i, at der ikke er tale om, er, at der er et anlægsstop.
Det er der nogle, der er kommet til at sige ved en fejl, men loftet skulle altså være en del af den her politik, som regeringen har ført.
Det er jo rigtigt, at der, for så vidt angår 2008, ikke alene er et anlægsloft, der er også dummebøder i luften.
Hvis det er, at kommunen kommer til at bruge bare en krone for meget på sine anlægsudgifter, bliver den straffet med bødestraf og skal betale tilbage.
Der er det, man kan se, at Dansk Byggeri har været ude med en kraftig kritik, og de siger: Pas nu på.
Alt det, der har været talt om, med at økonomien er overophedet og vi kommer til at mangle hænder, er simpelt hen et overstået kapitel nu.
Jeg står med nogle forskellige artikler.
F.eks. er der i Århus Stiftstidende en artikel, der hedder, at det ser sort ud for byens malere, og historien er så, at 50 malere i Århusområdet er blevet afskediget alene i november måned.
Det er altså 50 mennesker, som skal hjem og fortælle deres familier, at de her op til jul har mistet deres arbejde.
Sådan er det altså generelt set.
De siger også, at hvis man ikke gør noget nu, er der udsigt til, at vi kommer op på 17.000 afskedigede inden for byggebranchen i 2009.
Så det er altså en krise, der er begyndt at kradse, og når vi nu ved, at der ude i landets kommuner er en hel masse renoveringsopgaver, der trænger sig på, kunne man sige, om man så ikke kunne sætte gang i dem og lade kommunerne lave de her opgaver og så også komme med den julehilsen til de medarbejdere, der er blevet fyret, at der kommer gang i byggeriet igen, og at de kan se frem til at få et nyt job.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Nu er det jo sådan, at vi ikke kender de foreløbige tal for kommunernes budgetter for 2009, men det er jo faktisk sådan, at der er projekteret anlæg for omkring 400 mio. kr. ud over de 15 mia. kr., altså for 15,4 mia. kr.
Men til gengæld er der så 600 mio. kr. mindre i serviceudgifter end det, der var plads til i den aftale, der er lavet med Kommunernes Landsforening.
Og det er altså aftalt på mødet med Kommunernes Landsforening i dag, at det er accepteret, så tallene er altså ikke sådan, at bare man overstiger de 15 mia. kr. med 1 kr., bliver det modregnet.
Nu kan jeg se, at den røde lampe lyser.
Billedet i byggeriet er jo ikke så enkelt, som hr. Rasmus Prehn fremstiller det.
Der står adskillige gange i en artikel fra Dansk Byggeri, at der er mangel på arbejdskraft i almindelighed i det danske samfund.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Det forhold, at der er mangel på arbejdskraft i almindelighed, er jo ikke så vanvittig interessant i den her sammenhæng.
Altså, i den sammenhæng, hvor vi taler om byggeriet og anlægsudgifter i kommunerne, har det først og fremmest noget at gøre med byggeriet, og det er jo derfor, det er interessant at tage fat i de tal.
Når vi nu slynger om os med tal med hensyn til, om der nu er kommet færre eller flere penge til anlæg, er det da værd at lægge mærke til en artikel i dagbladet Politiken i dag.
For sagen er den, at selv om man fra regeringens side turnerer land og rige rundt og siger, at der er kommet flere penge, og at der er et historisk højt anlægsloft, er der faktisk hen ved 0,5 mia. kr. mindre til anlægsprojekter i kommunerne i 2009, end der har været i indeværende år, og det betyder altså, at der er endnu flere, der skal fyres her i juletiden.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-19:
Det er jo klassisk, at vi igen her afslutningsvis hører de argumenter, som vi også hørte for bare et år siden, da vi diskuterede lægeordineret heroin, som sundhedsministeren i dag står og roser for at være et fornuftigt tiltag.
For et år siden stod sundhedsministeren - det var så ikke den nuværende sundhedsminister, men en anden sundhedsminister - og argumenterede for, at det jo var statsautoriseret pusheri, og jeg ved ikke, hvad det er for nogle begreber, som er blevet brugt af modstanderne af lægeordineret heroin.
Det fik vi så gennemført efter lang tids pres, og jeg er helt sikker på, at det her med fixerum nok også skal blive gennemført.
Det er jo ikke noget, som det er politisk besluttet de skal gøre, de gør det jo bare.
De gør det i trappeopgangene, og der er jo allerede fixerum, kan man sige, bare i kælderhalsene eller trappeopgangene eller andre steder på Vesterbro.
Det er jo ikke noget, som vi her kan afgøre de ikke må, for de gør det jo bare.
Med hensyn til hvor de må opholde sig henne med de her stoffer, er der jo allerede gode eksempler netop fra udlandet, hvor man har indført de her ting, og hvor man har gode erfaringer med netop at lave skadereduktion.
Man kan reducere antallet af dødsfald kraftigt.
Reservelæge på Hvidovre Hospital Susanne Dam Poulsen fra injektionsmedicinsk afdeling siger, at man kunne reducere antallet af indlæggelser med en tredjedel, hvis man fik et fixerum.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-19:
Vil ministeren sikre dansk deltagelse i fribyordningen ved at sikre statslig medfinansiering, eller vil ministeren allerede nu konkludere, at ordningen er aflivet/skrinlagt i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Kommunernes økonomi fremføres som det mest afgørende argument for alligevel ikke at ville deltage i fribyordningen, og en medfinansiering fra statens side fremføres som afgørende, såvel af økonomiske som motivationsmæssige grunde.
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Det er i samme boldgade.
Det fremgår af hr. Flemming Møller Mortensens begrundelse, at han mener, at kommunerne ikke kun mangler penge, men også motivation til at blive fribyer.
Så pessimistisk er jeg slet ikke med hensyn til kommunernes interesse for fribyordningen.
Det er min opfattelse, at der burde være stor prestige forbundet med at støtte kampen for ytringsfrihed ved at blive friby sammen med 20 andre byer på verdensplan.
Jeg synes, det er beklageligt, at kommunerne ikke umiddelbart har villet prioritere en sådan satsning, men jeg har ikke mistet forhåbningen om, at en eller flere danske byer tager udfordringen på sig og bakker op om den her sag.
Hr. Flemming Møller Mortensen spørger så, om jeg vil sikre statslig medfinansiering.
Til det må jeg svare, som jeg også gjorde lige før, at i de fleste andre lande fungerer det sådan, at det er byerne, der skal finansiere forfatteropholdene.
Den internationale fribynetværkordning, ICORN, har tidligere oplyst, at kun Norge og Mexico har statslig støtte indblandet i deres fribyer.
Byer i andre lande organiserer selv finansieringen af ordningen, og det har altså fungeret fint hidtil.
Jeg vil opfordre de danske kommuner til også at forsøge at tænke i andre retninger, at tænke lidt mere visionært og lade sig inspirere af de andre landes fribyer.
Og så synes jeg, at vi skal give kommunerne lidt mere tid til at undersøge, hvilke andre finansieringsmuligheder der er.
Jeg vil gerne erindre om, at fribyordningen ifølge lovbemærkningerne, skal evalueres ved udgangen af 2009.
Det er den tidsramme, vi på forhånd har givet ordningen, og derfor synes jeg ikke, at der er grund til at lave en panikløsning nu, efter at fribyordningen har eksisteret i bare 4 måneder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-19:
Jeg vil først spørge ministeren, hvad ministeren begrunder det omkring panikløsning med.
Det kunne jo være, at kommunerne rent faktisk har sagt til ministeren, at de gerne vil have noget mere tid til at overveje den her ordning.
Til det må jeg bare sige, at det tror jeg næppe er tilfældet, men ministeren kan jo i hvert tilfælde forklare mig, om det er det, dialogen kulturministeren og kommunerne imellem er mundet ud i.
Sådan som jeg tidligere har givet udtryk for her, tror jeg næppe, at motivationen i kommunerne bliver større, end den er ved en ordnings start, og det er altså nu.
Derfor synes jeg, at det er et spørgsmål om, at ministeren negligerer det, der bliver sagt fra kommunernes side.
Og igen må jeg sige, at det kun kan tolkes som et spørgsmål om, at ministeren ikke vil den her ordning, for der er lang tid til udgangen af 2009 set i forhold til alvoren i sagen, og at vi altså har et stort antal kunstnere, som er forfulgte i deres hjemlande.
Det er det, det hele drejer sig om.
Det er dem, vi skal hjælpe, og det er fuldstændig korrekt, at det, der har været talt om i Danmark, er: Lad os nu få et lille antal byer, som vil finansiere, medfinansiere fribyordningen.
Det har tidligere været sagt fra regeringens side, at det her drejer sig om tre-fem kunstnere til Danmark, vil man anslå.
Så det er ikke et stort antal.
Men for de tre-fem kunstnere det måtte dreje sig om, vil jeg næsten sige, at det er liv eller død, det er i hvert tilfælde frihed og ytringsfrihed, vi taler om at de ikke kan leve under i deres hjemland.
Det er jo ikke, fordi de ikke har visionen, det er ikke, fordi de ikke har motivationen, men de har vanskeligt ved over for deres borgere at afsætte 1 mio. kr. pr. familie til det her, fordi kommunernes økonomi er så presset, som den er.
Mogens Jensen (S), 2008-11-19:
Jeg tror ikke, at der er nogen - i hvert fald ikke fra socialdemokratisk side - som ønsker at slukke lyset for den her ordning, tværtimod.
Vi er inderligt optaget af, at den her ordning kommer til at virke efter det, der var hensigten.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at hensigten er, at vi skal hjælpe nogle af de forfulgte forfattere og skribenter, der er udeomkring i verden.
Og vi kan bare konstatere, at den måde, ministeren og regeringen har skruet ordningen sammen på, altså gør, at det i Danmark ikke er muligt for nuværende.
For kommunerne gør det, som de allerede har sagt til ministeren på forhånd: Vi kan ikke gå med ind i den her ordning, medmindre der kommer en statslig medfinansiering.
Det har de sagt i alle høringssvar.
Alligevel vælger regeringen ikke at lave en statslig medfinansiering.
Så resultatet, som vi ser nu, er jo sådan set det, man kunne forvente.
Må jeg ikke spørge ministeren, om ministeren ikke synes, at det er urimeligt, at der nu står 1 mio. kr., vi ikke kan bruge til noget som helst.
Men pengene kan ikke bruges til det, som kommunerne egentlig gerne vil have, nemlig at man hjælper med til måske at sætte ordningen i gang i hvert fald i en eller to kommuner til at starte med.
Det er da vil ministeren ikke medgive mig det?
- lidt paradoksalt.
Der står 1 mio. kr.
Kommunerne efterlyser penge, men man kan ikke bruge den ene million kroner.
Synes ministeren ikke, at det er mærkeligt?
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at afvise, at det ikke er muligt at få den her fribyordning til at køre ud fra de præmisser, som regeringen har valgt at skrue ordningen sammen på.
Det er jo netop muligt.
Det er jo sådan, man gør det i langt, langt de fleste andre lande, som er med i den her ordning.
Så godt som alle andre steder, hvor man er med i fribyordningen, er det kommunerne selv, der finansierer opholdet for de forfulgte forfattere, og det fungerer med stor, stor succes i mange andre lande verden over.
Så at påstå, at det ikke er muligt at få det til at fungere, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er to lande i verden, hvor staten går ind og giver et bidrag til selve forfatteropholdet, men alle de andre steder er det altså byerne selv, der finansierer det.
Det er sådan, vi også har valgt at skrue ordningen sammen her i Danmark, og selvfølgelig kan den også blive en succes på de præmisser her i landet.
Mogens Jensen (S), 2008-11-19:
Jeg vil spørge kulturministeren: Er der ikke her tale om, at regeringen har ønsket sig en profil?
Den har sagt, at ytringsfrihed står vi for her i Danmark.
Nu laver vi sådan en ordning, for det kan i hvert fald signalere, at vi gør noget for ytringsfriheden.
Ja, vi skal stå for ytringsfrihed Danmark, og det må l så sørge for at finansiere ude i kommunerne sammen med alle de andre ting: hjemmehjælp, folkeskole, og hvad der ellers også er under pres i øjeblikket.
Ministeren ved udmærket, hvor presset økonomien er ude i kommunerne.
Så brug da den million kroner, der står og ingenting bliver brugt til, til at sætte det i gang i en eller to kommuner til at starte med.
Kunne ministeren ikke overveje det?
Det ville da måske gøre, at vi fik gang i den her ordning, frem for at der er en liste over forfattere og skribenter, som venter på at komme til en friby og ikke kan komme det, fordi ministeren efter min opfattelse er lidt dumtstædig i den her sag.