Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Det er også en vigtig dag for Venstre, for vi mener faktisk, at det er en flot og god afrunding på den reformproces, som EU har gennemgået siden murens fald - ikke mindst med højdepunktet på EU-topmødet i København, hvor vi fik sat skub i østudvidelsen, så EU nu har 27 medlemslande, og flere lande står absolut på spring for at blive medlem af EU.
Lissabontraktaten er med andre ord bare nye spilleregler til det udvidede EU, vi har i dag, og med Lissabontraktaten får vi et mere åbent, demokratisk og effektivt europæisk samarbejde.
Jeg synes også, som Europaudvalgets formand var inde på, at processen har været god i Folketinget.
Vi har været rundt om mange ting.
Folketingets medlemmer har stillet langt over 500 spørgsmål, som alle er blevet besvaret.
Det synes jeg er en skam, for vi er fra Venstres side faktisk rigtig stolte af og glade for Lissabontraktaten.
Hvis vi tager fat i det demokratiske først, bliver nærhedsprincippet styrket, de nationale parlamenter får en forøget mulighed for at kontrollere opretholdelsen af nærhedsprincippet, vi får de efterhånden berømte gule og orange kort, som gør, at de nationale parlamenter har en mulighed for både at trække i nødbremse, at trykke på nødstop og lignende, men vi vil også blive taget mere med på råd, end vi gør i dag.
En anden ting, som jeg er rigtig glad for, og som er noget, Venstre har talt om igennem længere tid, er, at Europa-Parlamentet bliver medlovgiver sammen med Rådet på langt flere områder end i dag, bl.a. på det meget store område omkring landbrugsbudgettet, som jeg tror absolut bliver et af de områder, hvor der i Europa-Parlamentet bliver meget diskussion i fremtiden.
Inden for demokratiet kommer der også et helt nyt begreb, nemlig om borgerinitiativ, hvor 1 million EU-borgere kan opfordre Kommissionen til at fremsætte nye EU-forslag.
Jeg har hørt, at der allerede er en underskriftindsamling i gang med hensyn til dyrevelfærd.
Fra dansk side kan vi jo absolut hilse det velkommen, at vi også får resten af EU med på det niveau, hvor vi er med hensyn til dyrevelfærd.
EU bliver også mere åbent.
Alle EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer underlægges krav om åbenhed.
Enhver EU-borger får ret til aktindsigt, og alle møder mellem ministre i Rådet bliver offentlige, når der vedtages ny lovgivning.
Alt i alt et markant mere åbent EU end i dag.
Men det bliver også et mere effektivt EU.
Noget, som flere og flere af os har talt om igennem længere tid, er, at når man bliver 27 medlemslande, er det selvfølgelig ikke de samme regler, man skal have, som hvis man f.eks. er 12 medlemslande - især ikke med det i baghovedet, at man selvfølgelig regner med, at EU bliver større i fremtiden.
Derfor får vi øget anvendelse af kvalificeret flertal i Rådet, og det bliver faktisk hovedreglen i fremtiden.
Jeg ved godt, at der har været stor diskussion om, om det er til fordel for Danmark, eller om det ikke er til fordel for Danmark.
Vores holdning i Venstre er klokkeklar: Vi mener faktisk, at det som hovedregel er markant positivt for Danmark, at EU både bliver mere effektivt og får muligheden for det kvalificerede flertal, således at få lande ikke kan nedlægge veto og sørge for at forhale en proces for fremskridt i EU.
EU styrkes også udadtil.
Vi får en stærkere mulighed for at føre udenrigspolitik.
Vi får en helt ny post som EU's udenrigsrepræsentant, en repræsentant, der både vil være næstformand i Kommissionen og sidde for bordenden i Rådet angående udenrigspolitik.
Vi får en EU-udenrigstjeneste med EU-repræsentationer i udlandet og ved internationale organisationer.
Alt i alt får vi altså en mere åben, demokratisk og effektiv beslutningsproces - et EU, der virker.
Vi får en stærkere fælles indsats over for international terror og kriminalitet.
Vi får en stærkere fælles indsats over for klimaforandringerne.
Vi får et stærkere EU på den globale scene.
Alt i alt får vi et EU, der er bedre, og vi får et EU, som vi kan være glade for.
Det betyder ikke, at vi så at sige er glade for alt, hvad der foregår i EU.
Der er selvfølgelig stadig væk ting, som vi ønsker at få lavet om, men alt i alt føler vi, at Lissabontraktaten er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Noget af det, som vi har diskuteret en del her i Folketingssalen - det synes jeg også lige jeg vil komme ind på -
er spørgsmålet om folkeafstemning eller ej.
Nu har vi jo været rundt om det efterhånden flere gange, men jeg kan sige klart fra Venstres side, at efter vi fik lavet vurderingen af, at der ikke i forhold til grundloven er overdragelse af suverænitet, er der jo en forholdsvis klar præcedens på området - hvilket vi senest så med Nicetraktaten - om, at så vil der ikke blive udskrevet folkeafstemning.
Jeg ved så godt, at der er nogle blandt modstanderne, som siger: Hvad med EF-pakken i 1986, var der ikke noget med, at den kom til folkeafstemning, selv om den ikke indeholdt suverænitetsafgivelse i forhold til grundloven?
Jo, det er fuldstændig korrekt, men alle ved jo også, at den overhovedet ikke kan sammenlignes med Lissabontraktaten, for den daværende borgerlige regering var i mindretal her i Folketingssalen.
Det vil sige, at i et forsøg på at få den ratificeret blev man altså nødt til at få den ud til folkeafstemning.
Så alle som en kan jo se, at den overhovedet ikke kan bruge som sammenligneligt grundlag.
Derfor er jeg også glad for, at vi har fået lavet en europapolitisk aftale med alle Folketingets EU-venlige partier, dvs. alle minus Enhedslisten og Dansk Folkeparti, en aftale, som klart definerer, hvad Danmarks rolle skal være med hensyn til Lissabontraktaten, og hvad vi skal være opmærksomme på, ikke mindst i forhold til konfliktret og andet, vi har diskuteret.
Så det er faktisk en glad EU-ordfører fra Venstre, der står her i dag, ikke mindst set i lyset af, at vi om kort tid kan stemme ratificeringen igennem med stort flertal.
Jeg er glad for, at vi bliver det tiende land, og jeg håber, at vi ved årsskiftet kan se, at alle 27 medlemslande har ratificeret traktaten, så vi får et EU, vi kan være godt tilfredse med.