runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-10:
Liberal Alliances beslutningsforslag her om en analyse af punktafgiftssystemet med henblik på at lave en forenkling af systemet er et formål, som Dansk Folkeparti sagtens kan se det fornuftige i, og derfor er vi da også principielt enige i, at det punktafgiftssystem, man har i dag, er for kompliceret, for indviklet, for uforståeligt og ulogisk, ikke kun for de brugere, der er af systemet, nemlig dem, der skal sidde og regne ud, hvor meget de skal betale i afgift, men også for den almindelige borger, som jo også gerne skulle kunne forstå, hvorfor de betaler de afgifter, som de nu gør.
Behovet for en analyse af det her område blev jo meget tydeliggjort af Magasinet PENGE på Danmarks Radio, som havde interviewet en række skatteordførere og vist nogle konkrete eksempler, bl.a. på nogle glas til opbevaring af fødevarer, altså emballage.
Det samme glas var, afhængigt af om det indeholdt marmelade eller sennep, afgiftsbelagt vidt forskelligt, og det kan det jo være ganske svært at forklare logikken i for den enkelte borger
Der er ingen tvivl om, at det er fornuftigt, at vi har punktafgifter her i landet, nemlig, som andre ordførere allerede har været inde på, af hensyn til både sundhed og miljøfremme.
Der må vi nok sige, at det system, man har nu, er for kompliceret, og vi håber også, at det vil kunne gøres enklere.
Derfor er vi også glade for, at skatteministeren allerede har tilkendegivet, at han tager hånd om det her og har iværksat en analyse af området med henblik på at skabe en forenkling, sådan som vi fornemmer at et bredt spektrum her i Folketinget godt kunne tænke sig det.
Derfor vil jeg også sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget her, ikke fordi der er noget galt med det overordnede formål, men simpelt hen fordi der er tilkendegivet en tidsfrist for, hvornår regeringen skal være færdig med arbejdet, som er ganske kort, og det kan vi ikke bakke op om.
Vi synes, det er vigtigere, at det bliver gjort grundigt og ordentligt, og derfor vil vi ikke have, at der skal være nogen tidsfrist for det arbejde, som skatteministeren har sat i gang.
Så vil jeg da også sige, at jeg nu allerede har brugt meget længere tid på at holde mit ordførerindlæg, end Liberal Alliance har brugt på at skrive beslutningsforslaget her.
Så jeg synes allerede, vi har brugt den tid på forslaget her, som det fortjener, i og med at jeg mere tror det tjener til en promovering af Liberal Alliance end til, at vi får løst den problematik, som jo er ganske reel, og som der allerede er tilkendegivelser fra både regeringen og fra næsten alle partier i Folketinget om at man tager hånd om.
Så derfor skal jeg sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Det ene udelukker ikke det andet.
Man kan godt lave en afgift for at få penge i kassen – i det tilfælde lempede vi så indkomstskatten – og samtidig have det formål at øge folkesundheden.
Så det er to ting, der godt kan gå hånd i hånd, og det ene udelukker som sagt ikke det andet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Jeg er ret glad for, at vi ikke skrev mere end tre linjer, da hr. Mads Rørvig åbenbart ikke engang kan læse de tre, der er.
Der står intet om, at man skal afskaffe alle punktafgifterne.
I modsætning til andre partier har Liberal Alliance ikke fremsat forslag om skattelettelser, som man ikke kender indtægtsgrundlaget på.
Men bare rolig, vi foreslår altid besparelser, når vi kommer med forslag til skattelettelser – også når vi vil afskaffe topskatten.
Men tilbage til punktafgifterne.
Det eneste, jeg siger, er, at man selvfølgelig kan lave regnestykker og stille dem op, så det passer med, at det er lidt sundhedsfremmende osv., men man kan for flere af dem ganske givet også lave lige så sandsynlige regnestykker for, at det ikke fremmer sundheden, men mest fremmer sundheden ét sted, nemlig på skatteindtægternes størrelse.
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Der er nogle punktafgifter, der har et sundhedsaspekt; det gælder cigaretafgiften og fedtafgiften, som vi er ved at indføre.
Men så er der også nogle punktafgifter, hvor man ikke kan begrunde dem i sundhed eller miljø, og det er en indtægt til statskassen.
Det er ca. 10 pct. af de skatteindtægter, vi får.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Jeg skal ikke kommentere den seriøsitet og nidkærhed, der er i forhold til at inddrage penge fra ganske almindelige mennesker på en lang række produkter, men sådan set bare kvittere for hr. Mads Rørvigs tale.
Så finder man på en masse sådan lidt smartere synspunkter og påstande om, at det hjælper lidt på folkesundheden, og hvad ved jeg, uden at der måske nødvendigvis er et dybere belæg for det.
Men jeg vil spørge hr. Mads Rørvig, om ikke sandheden er, at punktafgifter som oftest er noget, man finder på, og især stigningen af dem, når man lige skal have lidt ekstra penge i statskassen, som det også var tilfældet ved den seneste skatteomlægning, som VK-regeringen stod bag.
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
For nylig kunne vi på DR-tv se, hvordan en isfabrikant bøvler med indviklede punktafgifter.
Jeg kan godt forstå, at danskerne tager sig til hovedet, når de hører om den slags.
Erhvervsdrivende skal drive virksomhed og ikke rode for meget med love og regler, og det glæder mig, at skatteministeren har iværksat en analyse af punktafgiftsområdet.
Det vil skabe klarhed over, hvad der er behov for, og om der er regler, der kan forenkles.
Derfor er det her beslutningsforslag på en måde blevet overhalet af virkeligheden.
Derudover vil jeg gerne understrege, at Venstre generelt set er tilfreds med vores punktafgiftssystem – bortset fra eksempler af den slags, som jeg indledte med at tale om, dem skal der naturligvis tages hånd om.
Punktafgifter er nemlig en rigtig fornuftig måde at beskatte på, især når alternativet er højere indkomstskatter, der ødelægger danskernes lyst til at arbejde.
Når vi i stedet lægger skatten på forbrug, får vi muligheden for at gøre nogle former for forbrug mindre attraktivt.
Det kan være ting, der er dårlige for vores helbred, som f.eks. cigaretter, eller adfærd, der skader miljøet.
Her lempede vi netop indkomstskatten for alle danskere, så det blev markant mere attraktivt at yde en ekstra indsats, og finansierede lempelserne ved at hæve afgiften på en række produkter, der skader vores miljø eller vores helbred.
De bidrager til et bedre miljø, ligesom de er med til at styrke forebyggelsen af en række livstruende sygdomme, hvis behandling i høj grad betales af os alle sammen over skatten.
Derfor vil vi i Venstre meget nødig se et totalt opgør med vores hjemlige afgiftsstruktur, men vi er omvendt meget opsatte på, at systemet skal være til at have med at gøre ude i erhvervslivet.
Derfor er vi glade for, at skatteministeren har taget initiativ til at se på det. Så vil jeg sige om det beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremsat, at det virker en smule useriøst at kræve på tre linjer, at regeringen i denne folketingssamling skal lave en ny afgiftsstruktur for 10 pct. af statens skatteindtægter.
Det virker en kende useriøst, og jeg håber, vi i stedet kan få en grundig behandling af punktafgifterne, som skatteministeren også lægger op til.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-10:
Der er i hvert fald grund til at kvittere for, at ordføreren for forslagsstillerne er til stede i salen, så er vi da kommet et stykke ad vejen.
Hele det her spørgsmål om en forenkling af punktafgiftssystemet er jo en diskussion, der har været tidligere, og en sag, som, tror jeg, har givet anledning til svære diskussioner også under den tidligere regering.
Det, der er baggrunden, er jo, at man ønsker at beskatte forbrug af varer og ressourcer, som skader miljø, klima og sundhed, og derfor har man en lang række punktafgifter.
Vi har i størrelsesordenen omkring 40 punktafgifter, og nogle af dem er velkendte.
Det er afgift på spiritus, tobak, vin, øl, chokolade, kaffe, is og sodavand, og så diskuterer vi netop nu introduktionen af afgift på mættet fedt.
I 2009 var provenuet ca. 85 mia. kr., og hvis vi forestiller os, at vi skal afskaffe alle punktafgifter, tror jeg, man også skal komme med et forslag til en alternativ finansiering af det, for når vi afskaffer en indtægt på 85 mia. kr. om året, er det jo trods alt en vis indtægt, der forsvinder, og jeg har ikke rigtig set nogen forslag, i hvert fald ikke i beslutningsforslaget, til, hvordan man har tænkt sig at kompensere for det.
Hele diskussionen her har taget sit afsæt i, at Magasinet PENGE i efteråret 2010 viste en lang række eksempler på punktafgifter, som ikke nødvendigvis var helt fornuftige.
Jeg tror godt, man må indrømme, at der er plads til forbedring, og jeg vil sådan set også gerne i dag slå fast, at det her område helt sikkert kan forenkles.
Det kan nok også gøres mere klart, og det har jeg sådan set også tænkt mig at gøre.
Men at tro, at man på baggrund af en enkelt udsendelse skal lave hele punktafgiftssystemet om, synes jeg først og fremmest er forkert, men jeg vil også sige, at det heller ikke er særlig fornuftigt.
Derfor har jeg jo signaleret og vil også gerne signalere i dag, at jeg er villig til at se på et serviceeftersyn af, hvordan punktafgiftsområdet ser ud.
Der kan være nogle ting, der skal forenkles, det kan være, der er nogle ting, der skal moderniseres, og det arbejde er sådan set allerede sat i gang.
Det blev det i efteråret 2010 i Skatteministeriet.
Det er også vigtigt at sige, at det jo ikke er noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Det er meget komplekst, det har en lang række forskellige virkninger, og derfor er det jo først muligt at komme med nogle forslag til, hvordan det her område kan se ud på en anden måde, når vi kommer frem til den næste folketingssamling, altså folketingssamlingen 2011-12.
Derfor har jeg sådan set tænkt mig, at vi kan tage en diskussion i den næste samling, og jeg lægger op til, at der dér kan drøftes, om der er nogle af de her punktafgifter, der skal udformes på en anderledes måde.
Det vil jeg så glæde mig til at diskutere med Folketingets partier.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Jeg tror faktisk, at ordføreren, dvs. mig, på et tidspunkt har udtalt sig positivt over for ideen til Morgenavisen Jyllands-Posten.
Og de udtalelser har vi selvfølgelig tænkt os at stå ved.
Det vil sige, at hvis der er et konkret forslag, har vi selvfølgelig tænkt os at indgå i en dialog om et sådant.
Nick Hækkerup (S), 2011-02-10:
Det glæder mig meget, at det bliver taget så positivt imod, for vi havde den lidt underlige oplevelse for en enkelt samling eller to siden, at et forslag fra Socialdemokratiet og SF om at kigge på skatteudgifterne blev pure afvist af Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti.
Her kunne der måske tegne sig et flertal uden om regeringen, hvis det er sådan, at vi kunne mødes her.
Vi synes jo, at det er underligt, at man har en samfundssituation, hvor midlerne er små og man så ikke foretager en opgørelse af, hvad det er for nogle udgifter, man har, og hvordan pengene anvendes osv. Så jeg kvitterer for den positive modtagelse og kan love ordføreren, at det vil vi bestemt følge op på.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Jeg synes, det er dejligt her at høre, at der er en række partier, der er enige med Venstre i, at vi har et kommunalt selvstyre, og at det skal vi værne om.
Men jeg går da også ud fra, at vi er interesseret i, at man ikke som kommune bare kan sidde og losse samtlige udgifter over på borgerne.
Betyder det, jeg hører her fra Det Radikale Venstre, så også, at kommunen kan sætte sig ned og bestemme, at det nu er borgerne, der skal til at betale for plejen af deres ældre, når de ikke selv kan løse opgaven?
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jeg må indrømme, at det er svært at finde ord for de svar til hr. Flemming Møller Mortensen, som jeg hører her, i forhold til diskussionen om, hvad kommuner kan og ikke kan.
Ordføreren står og siger, at kommunerne jo har kommunalt selvstyre, og bagefter siger ordføreren, at de i øvrigt ikke skal bestemme noget som helst af det her.
Hele grundlaget for det, man fremsætter, både fra Kommunernes Landsforenings side og fra de kommuners side, der aktuelt er inde i det her, er en harmonisering mellem forskellige kommuners praksis.
Efter at de så er blevet slået sammen til nye større kommuner, ønsker man at harmonisere på området.
Det er det, Venstre nu står og siger til kommunerne, Venstre, der historisk set har en tilgang til det kommunale selvstyre om, at den type spørgsmål tæt ved borgerne er de nok de bedste til at finde ud af.
Men det er Venstre, der nu står og siger, at det skal de ikke selv forholde sig til ude i den enkelte kommune, for der kommer vi og overruler dem helt ned i detaljen på spørgsmål, som helt evident indholdsmæssigt er lokalt baseret.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Nu er det jo sådan, at det er kommunerne, der har kommunalt selvstyre, og de bestemmer selv, hvordan de vil tilrettelægge deres økonomi.
Men de skal ikke have lov til at bestemme, at de så flytter udgiften over på sagesløse borgere, og det er jo det, der sker.
Det her handler om, at man går ind og kigger på, hvordan man vedligeholder vandløb, og hvis man så synes, at nu er der en vedligeholdelse af et vandløb, man lige sådan kan skyde over til lodsejerne, så gør man det.
Det er kommunen, der i de her vandløbssager, der drejer sig om de store vandløb, har forpligtelsen til at vedligeholde vandløbene.
Det er ikke en borgerforpligtelse.
Derfor handler det her om borgernes retssikkerhed.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Så det drejer sig altså om en tilsidesættelse af kommunernes egen ret og faglige bestemmelser på området.
Det er det, Venstre går frem med her, til trods for at Venstre er et stort kommunalpolitisk parti.
Jeg vil gerne komme med yderligere et citat fra Kommunernes Landsforenings høringssvar:
Ordføreren siger i sin ordførertale, at det her drejer sig om, at kommunerne skal spare penge.
Altså, gør de faglige argumenter, som fra ende til anden fylder Kommunernes Landsforenings høringssvar, overhovedet ikke indtryk på Venstre?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Jeg vil sige, at det for Venstre er vigtigt, at vi har nogle faste regler, der sikrer borgernes retssikkerhed.
Så det er det, der er det vigtigste for mig i det her lovforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvordan ordføreren forholder sig til den kritik, som er fremført af Kommunernes Landsforening i deres høringssvar.
Kommunernes Landsforening synes i høj grad, at deres kommunale selvstyre står over for en indskrænkning.
Jeg vil gerne citere fra høringssvaret fra Kommunernes Landsforening, og citatet lyder sådan her: »Lovforslaget er en uhensigtsmæssig indskrænkelse af kommunernes råderum i en tid hvor de står overfor en lang række krav i forbindelse med de kommende vandplaner.«
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Da vores ordfører på området ikke havde mulighed for at være til stede lige nu, vil jeg give det her lovforslag de ord med på vejen, der skal gives fra Venstres side.
Lovforslaget kan sammenlignes med det lovforslag, som transportministeren fremsatte for nogle måneder siden, og hvormed ministeren satte en effektiv stopper for, at nogle kommuner overdrog veje til borgerne i bestemte områder.
Dette lovforslag drejer sig så ikke om veje, men om vandløb.
Der har i den sidste tid været en tendens til, at kommunerne i stigende grad privatiserer vedligeholdelsen af vandløb.
Begrundelsen er, at man på den måde kan spare penge.
Det er efter vores mening ikke en god måde at spare penge på.
Derfor er vi i Venstre tilfredse med, at der nu kommer nogle klare regler for, hvornår kommunerne kan overlade vedligeholdelsen af vandløb til private lodsejere. Udgangspunktet for lovgivningen er, at det drejer sig om vandløb, der har offentlig interesse.
Disse vandløb skal ikke længere kunne nedklassificeres.
Hvis det derimod drejer sig om små vandløb, hvor omkostningerne til vedligeholdelse ikke er store, skal det stadig kunne lade sig gøre at overdrage dem til private lodsejere.
Vi synes, det er et godt forslag, som er med til at sikre, at den enkelte lodsejer ikke får pålagt økonomiske byrder, som kommunen har en forpligtelse til at bære.
Derfor støtter vi forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-10:
Jeg vil gerne sige tak til Folketinget for den velvillige behandling af dette lille lovforslag.
En af grundene til, at vi ikke har fundet behov for at lave en egentlig lovrevision nu, er, at den lov, der blev gennemført i 2004 under den daværende undervisningsminister, jo netop har taget højde for de udfordringer, der var, og de problemer, der helt tydeligt også var omkring realkompetence forud for denne regerings overtagelse af området.
Det var sådan tidligere, at rigtig mange måtte gå forgæves, selv om de havde fine realkompetencer og praktiske kundskaber, fordi de ikke kunne få anerkendelse for dem ved uddannelsesinstitutionerne eller få formel kompetence til at komme ind på uddannelsesinstitutionerne.
Men det blev der altså taget højde for i 2004, og vi må sige, at resultatet har været særdeles tilfredsstillende.
Vi kan se, at det går godt med, at man imødekommer ansøgninger også om at få merit, og for nogle er det endda stærkt tidsbesparende.
Derudover kan vi også se, at mange med praktisk erfaring ude fra virksomhederne, ufaglærte, der har taget kurser undervejs, faktisk når op på det faglærte niveau.
Så det går rigtig godt på området.
Det ændrer dog ikke på, at vi hele tiden skal være opmærksomme på, at der kan være nye behov i uddannelserne og på arbejdsmarkedet, og at vi derfor hele tiden skal udvikle vores kvalitetsredskaber til at sikre en reel vurdering af den enkeltes kompetencer, og den fornyelse skal jo ske fortløbende.
Og det vil vi tage initiativ til at der fortsættes med.
Men det viser altså styrken i det lovkompleks, der blev vedtaget tilbage i 2004, at der ikke er noget behov for her mange år efter at revidere selve lovgrundlaget.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tak for det.
Vores ordfører, fru Marianne Jelved, har desværre ikke mulighed for at være til stede i dag, og jeg skal derfor kort på hendes og Radikale Venstres vegne meddele, at vi ikke har mange indholdsmæssige bemærkninger til forslaget, som det ligger her.
Det, jeg har kunnet nå at høre af debatten, er synspunkter, som vi langt hen ad vejen også kan tilslutte os.
Og vi er af den opfattelse, at vi jo så med forhåbning må se frem til de initiativer, ministeren vil tage her i løbet af 2011 for at iværksætte det forløb, der her er beskrevet.
Vi har altså ikke mange yderligere bemærkninger til forslaget, men forventer at støtte det.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-10:
Det var en lille overraskelse.
Vi Konservative støtter forslaget.
Vi er rigtig glade for, at det er lykkedes at lave de her realkompetencevurderinger.
Vi mener, det er utrolig vigtigt at have dette redskab for en lang række mennesker, for her er der jo tale om ildsjælen, der bare er virkelig dygtig til sit arbejde, men aldrig har fået papir på det.
Det er en rigtig god måde at anerkende de kvalifikationer, som man jo netop kan få ved til daglig at beskæftige sig med noget og blive rigtig dygtig til det.
Når en realkompetencevurdering også kan være med til for manges vedkommende at afkorte uddannelsesforløbet, kan det også betyde, at det bliver mere overskueligt for den enkelte at få taget en uddannelse og få papirer på de kvalifikationer, man har – en uddannelse, som man i virkeligheden er dygtig nok til at få, men som man, måske fordi man har det bedre ude i den praktiske virkelighed end på en skolebænk, har haft lidt svært ved at få sig taget sammen til at tage.
Det er gavnligt for den enkelte, og det er gavnligt for samfundet.
Derfor er vi glade for, at muligheden eksisterer.
Vi mener også, det er fuldt berettiget at fjerne revisionsbestemmelsen, fordi det ser ud til, at redskaberne virker.
Men der er ingen tvivl om, at der er behov for, at vi udbreder redskabet mere i de kommende år og sørger for, at alle har kendskab til muligheden for også at få vurderet de kompetencer, de har tilegnet sig gennem arbejde.
Så vi ser frem til – selv om vi fjerner revisionsbestemmelsen – fortsat at arbejde med realkompetencevurderingerne og fortsat at arbejde med at udbrede kendskabet til dem og brugen af dem.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-10:
Det er jo dejligt, at vi her i Folketinget – det er i hvert fald sådan det lyder – efterhånden kan samle os om, hvor god ordningen med realkompetencevurderingerne er.
Det synes vi sådan set også i Dansk Folkeparti.
Vi synes, det er en rigtig, rigtig god ordning, at man netop kan få anerkendt bl.a. sine praktiske erfaringer, uanset om man så har erfaringer fra erhvervslivet eller fra foreningsarbejde i en fodboldklub, eller hvad det nu kan være.
Der kunne f.eks. ske det, at en mand arbejder 15 år på en smedefabrik.
Han vil egentlig rigtig gerne have papir på sine kvalifikationer og henvender sig altså til en uddannelsesinstitution, der kan udarbejde de her realkompetencevurderinger.
Her vurderes det så, hvilke af de her praktiske erhvervserfaringer den her mand så kan få anerkendt, f.eks. som led i, at netop han ønsker at få papir på at være faglært smed.
Måske vil man komme frem til, at det kun er teorien, altså skoleopholdet, og så selvfølgelig fagprøven, som vedkommende mangler i den her situation for at blive faglært.
Muligheden for de her realkompetencevurderinger kom i 2007 og skulle så revideres i det her folketingsår, som tæller 2010 og 2011.
Danmarks Evalueringsinstitut, det, som vi herinde i fagsprog kalder EVA, har undersøgt lovens virkning, og undersøgelsen viser, at der ikke er decideret behov for lovgivningsændringer.
Og det er jo lovgivningsændringer, vi skal se på herinde i Folketinget, så derfor kan vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti trygt give til kende, at vi synes, det er fint, at man nu ophæver bestemmelsen om revision af lovgivningen.
Dog mener vi stadig væk, at der skal være fortsat fokus på at udbrede kendskabet til realkompetencevurderingerne.
Derfor vil jeg også igen her fra talerstolen reklamere for den rigtig gode ordning, som det med realkompetencevurderingerne er.
Og hvis man ikke har fået anerkendt sine praktiske erfaringer og fået overført dem til et eksamensbevis eller svendebrev, kan man altså få det.
Så vi støtter lovforslaget fra Dansk Folkepartis side.
Nick Hækkerup (S), 2011-02-10:
Da vores sædvanlige ordfører på området ikke kan være til stede i salen, har jeg fået lov til at fremlægge Socialdemokratiets indstillinger her.
Jeg vil prøve at gøre det med det engagement og den indlevelse, som det fortjener.
Med det her lovforslag foreslås der en ophævelse af revisionsbestemmelserne i forbindelse med realkompetencevurderinger.
De gældende regler om individuel kompetencevurdering bevares således uændret.
Undervisningsministeriet vil i løbet af 2011 iværksatte initiativer for at støtte en bredere implementering af ordningerne om realkompetencevurdering på uddannelsesinstitutionerne.