Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Tak, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, indeholder – ligesom så mange andre lovforslag har det med at gøre – to dele.
Jeg kan huske, da jeg kom i Folketinget som ny i 1998, og vi var i opposition.
Dengang skældte regeringen mange gange ud over netop det.
Så sad vi selv i regering, og jeg må sige, at det ikke blev et hak bedre.
Nu er vi så tilbage i opposition, og det er stadig ikke blevet et hak bedre.
Så der er ikke nogen, der har noget at lade hinanden høre.
Vi må bare konstatere, at der her er to lovforslag – ét om æbler og ét om bananer.
Den ene del drejer sig om forhøjelse af gebyrer for udstedelse af de nye, mere sikre kørekort, som bliver sværere at forfalske og sværere at efterligne med det lovforslag, der bliver fremsat i dag.
Den anden del drejer sig om noget helt andet, nemlig større differentiering af sanktionerne over for overtrædelse af reglerne om fartskrivere i erhvervskøretøjer.
Jeg vil også starte med at lave talerstolen om til en skriftestol; det er så sjældent, det sker herinde i Folketinget, at der er nogen, der erkender noget.
Med hensyn til fartskrivere må vi jo nok sige, at VK-regeringen – og jeg tror egentlig, at alle partier tiltrådte det, så der har vi heller ikke noget at lade hinanden høre – i 2005 blev ret meget hardcore i forhold til at slå til over for erhvervschaufførerne og vognmændene ved overtrædelser i forbindelse med fartskriverne.
Vi erkendte jo så også senere – både i 2006, i 2007 og i 2011 – at vi nok var gået for vidt, og så lempede vi lidt på kravene.
Lovforslaget indeholder også, som jeg ser det – og det er jeg meget enig i – en skærpelse af straffen for de rigtig, rigtig grove overtrædelser, og der forestiller jeg mig, at det f.eks. kan være bevidst snyd med magneter på de såkaldte tachografer, så man sætter dem ud af funktion.
For mig at se er det den mest grove handling, man overhovedet kan lave med forsæt.
Man har jo været henne at konstruere en anordning, hvor man har sat en magnet på osv.
Så for mig er der ikke andet at sige, end at hvis man ikke spiller med på de regler, der er, så er det af med kørekortet – og det må for min skyld godt blive ubetinget og med det samme. Man inddeler de her lovovertrædelser i meget alvorlige lovovertrædelser, alvorlige lovovertrædelser og mindre overtrædelser.
Med hensyn til de meget alvorlige overtrædelser er det fint, at man skærper straffen for de helt bevidste overtrædelser, men jeg har det ikke så fint med, at man så samtidig siger: O.k., vi går også til dem og forhøjer bøderne.
Nej, her skal der være tale om kørekort eller ej.
Jeg synes ikke, man behøver at forhøje bøden til 4.000 kr., for de 3.000 kr., vi har, er egentlig nok – i hvert fald i mine øjne – da det mere er kørekortet, som folk har respekt for.
Med hensyn til det, de kalder de mindre alvorlige overtrædelser, altså dem, der sker ved sjusk, ved ubevidste fejl osv., så hilser vi det også velkommen, at man der nedsætter bødestørrelsen til 2.000 kr. og måske oven i købet går helt ned til at give en advarsel.
Det er noget, man er begyndt at lempe på inden for arbejdsmiljøloven, og det synes jeg også man bør gøre her, så vi heller ikke er meget, meget restriktive over for vognmændene.
Så de lempelser, der ligger her, kan vi i allerhøjeste grad tiltræde i Venstre, og vi kan også tiltræde lovforslaget som sådan, hvis vi lige lader loftet blive på de 3.000 kr. i forhold til chaufføren og ikke begynder at sætte bøden op til 4.000 kr.
Jeg er enig i, at så længe vi forhøjer gebyret med det, der er en ekstra udgift – altså at vi gør det brugerbetalt – så er det fint nok, fordi alternativet jo er, at skatteyderne i almindelighed skal betale.
Men det, vi måske lige skal overveje, er, at oppe i den ende af skalaen, hvor aldersgruppen er 70+, skal man altså betale de her ekstra 20 kr. flere gange.
Skulle vi ikke i stedet sige: O.k. så må den store mængde betale en krone for meget, hvis vi kan lempe hos pensionisterne?
Og så kan jeg måske også komme Enhedslisten lidt til hjælp, for der skete det samme for erhvervschaufførerne i forbindelse med fornyelsen hvert femte år, sådan at det blev udgiftsneutralt for staten.
Så betalte de mange måske en krone for meget, og dem, det her lovforslag sigter på, betaler alt for lidt.
Men det er noget, vi kan klare i udvalgsarbejdet.
Jeg kan se på formanden, at jeg ikke har yderligere at sige i denne omgang – det havde jeg ellers, men det må vente til andenbehandlingen.