runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2010-05-12:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at hun skal kigge på det, men jeg er ked af, at hun siger, at hun vil vente til efter forligsimplementeringen, for det er jo faktisk en del af forligsteksten.
Det er jo en del af forsvarsforliget, at vi skal have flere kvinder i forsvaret, så det er ikke noget, ministeren behøver vente med.
Så vil jeg da anbefale meget, at man med det samme tager fat på den der idé om at have en kvote på f.eks. 10 pct., så kvinder kan komme ind, når de ønsker det, og ikke skal vente halvandet år på, at de værnepligtige har fyldt alle pladserne ud.
Hvis der er nogle forhindringer for, at man tager fat på det med det samme, vil jeg gerne høre, hvad ministeren vil gøre ved det.
Det er den organisation, der hedder INSTRAW.
Den arbejder sammen med en anden FN-organisation om demokratisering osv. af de væbnede styrker og har lavet et helt værktøjssæt, som man kan bruge.
Er ministeren bekendt med det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-12:
Nu var mit besøg i Aalborg sådan set et led i, at jeg er rundt at besøge alle mine myndigheder.
Det vil sige, at jeg i løbet af det næste halve år kommer rundt og besøger alle de myndigheder, jeg har.
Det var så Aalborg, der stod først for, fordi det er forholdsvis nemt at komme til Aalborg, må man sige – fly frem og tilbage, og der var ikke nogen askesky, der var i vejen.
Jeg forstår godt den usikkerhed, der er blandt forsvarets personel og forsvarets personale.
Det er sådan set også det, der er grunden til, at vi har den her mere lukkede proces, med hensyn til hvad det er, der ligger i det tykke ringbind, og hvad det er, Forsvarskommandoen har indstillet.
Det, der har været vigtigt for mig at præcisere i Aalborg, er, at Forsvarskommandoen selv har afvist, at de har indstillet, at flyvestationen skal lukkes, og det er sådan set det, jeg har sagt i Aalborg.
Astrid Krag (SF), 2010-05-12:
En helt central opgave er vel så at sørge for, at samfundskagen ikke bliver endnu mindre.
Jeg vil ikke bruge min sparsomme tid her på at svare på de spørgsmål, finansministeren stiller, men bare konstatere, at vi sådan set stadig væk totalt spiller med blind makker her i oppositionen.
Regeringen har ikke lagt nogen plan frem.
Nu kom ministeren selv ind på det, jeg havde tænkt mig at spørge om, nemlig det der med, at vi jo i hastig grad nærmer os de økonomiske forhandlinger med kommunerne.
Vil finansministeren så ikke i dag løfte sløret lidt for, hvad det er, finansministeren har tænkt sig at møde op med til kommunerne, sige, hvilke ideer finansministeren har med i tasken til, hvordan man bl.a. skal kunne leve op til den her nulvækst, som de fleste kommuner forventer vil betyde massive nedskæringer, og som de allerede er i gang med at forberede sig på nu med sparekatalog og nedskæringer, afskedigelser af dagplejere, af SOSU-assistenter osv. – kan ministeren ikke løfte sløret for det?
Det ville jeg synes var helt fantastisk.
Fik vi en garanti fra ministeren her om, at den samlede ramme skal hænge sammen?
Altså, hvis elevtallet ikke falder så meget, at det svarer til det stigende antal ældre, har vi så hermed nu fået en garanti fra ministeren om, at så vil der selvfølgelig blive tilført flere penge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Og det betyder jo, at der, når der bliver flere ældre, selvfølgelig vil ske nogle forskydninger.
Når der på undervisningsområdet bliver færre elever – jeg tror, der vil komme et fald på nogle og tredive tusind folkeskoleelever – og der kommer en stigning i antallet af ældre, jamen så er det da uundgåeligt, at der vil ske en vægtforskydning.
Og der synes jeg, det er utrolig vigtigt, at kommunerne griber fat i de her problemstillinger, jo før jo bedre.
Jeg vil gerne sige, at teknikken, når vi aftaler kommunernes økonomi, jo er, at vi ser på: Hvad er deres budgetter?
Og så aftaler vi, hvad rammerne er for det.
Så der er jo fuld dækning for de udgifter, som kommunerne får, når vi laver vores aftaler.
Oven i det siger vi så: Nu holder vi det på det her niveau, og så fremskriver vi det med pris- og lønudviklingen, sådan at man kan opretholde det samme antal ansatte og købe de samme varer og tjenesteydelser.
Det er den simple mekanisme, der er i det her.
Jeg må jo så også blankt indrømme over for Folketinget, at vi jo ikke råder over en trylledrik, som S og SF gør, hvor man ikke behøver at spare, ikke skal sætte skatten op og vil fortsætte med at gældsætte landet, og hvor denne kombination gør, at vi kommer ud af den her krise, uden at vi skal foretage os noget.
Det er jo en mirakelkur, som vi er lutter øren efter at høre om her i Folketinget og få sandsynliggjort hænger sammen.
Vi andre er jo desværre nødt til at tage virkeligheden til efterretning, nemlig at samfundskagen er blevet mindre, og at vi er nødt til at lave nogle besparelser og konsolidere økonomien.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-12:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, at det er rimeligt, at der endnu ikke er truffet en afgørelse i sagen om kapacitetsudvidelsen på kraftvarmeværket i Thisted?
Lykke Friis (V), 2010-05-12:
Afgørelsen om kapacitetsudvidelsen af affaldsforbrændingsanlægget i Thisted er en vanskelig sag, som hænger sammen med godkendelsen af en række andre affaldsforbrændingsanlæg.
Ingen kan være interesseret i, at der foretages fejlinvesteringer i for stor affaldsforbrændingskapacitet.
Derfor er en grundig sagsbehandling nødvendig, ikke mindst i Miljøstyrelsen, som er den myndighed, der har overblikket over affaldsgrundlaget i Danmark.
Jeg har for nylig i min besvarelse af spørgsmål 85 fra Det Energipolitiske Udvalg, stillet af fru Mette Gjerskov, Socialdemokraterne, redegjort for status i forhold til en række ansøgninger om udvidelse af forbrændingskapaciteten, bl.a. på værket i Thisted.
Heraf fremgår det, at Miljøstyrelsen har oplyst, at de forventer at kunne afslutte vurderingen af affaldsgrundlaget i løbet af denne måned.
Derefter vil sagerne kunne færdigbehandles i Energistyrelsen.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-12:
Jeg må sige til klima- og energiministeren, at ansøgningen fra Thisted kraft-varme-værk blev indgivet den 12. december 2008.
Nu skete der jo det, at vi fik et ministerskifte, og derfor blev det ikke til, at vi kunne lave en egentlig virkelig kritisk gennemgang af de her forhold på det tidspunkt, for ministeren havde jo sin tale, som var skrevet til den forrige minister.
Jeg må jo sige, at jeg ville få røde ører, hvis det var mig, der som minister sad og skulle affinde mig med, at der endnu ikke var svar på en ansøgning fra den 12. december 2008.
Jeg forstår godt, hvorfor Danmark er i den situation, som Danmark er i i øjeblikket, hvor man ikke har gang i noget inden for byggeriet og ikke virkelig har fået sat udviklingen på dagsordenen, når man kan blive udsat for den her syltning.
Synes ministeren virkelig, at det er en rimelig måde at gribe de her ting an på?
Lykke Friis (V), 2010-05-12:
Jeg kan kun sige, at jeg da gerne havde set, at denne sag var gået hurtigere.
Men jeg vil også sige, at man altså også får røde ører, hvis man træffer forhastede beslutninger.
Her er det jo altså meget vigtigt, at vi ser på tingene i et samlet hele.
Det her drejer sig om den samlede affaldskapacitet.
Der må vi altså gøre det, at vi undersøger det her til bunds, så vi undgår, at vi pludselig får nogle fejlinvesteringer inden for det her felt.
Det er der jo ikke nogen der kan være tjent med.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-12:
Jeg har lidt svært ved at forstå den formulering fra ministeren om, at det er det centralistiske system, der skal overrule den situation, som man har mulighed for at vurdere.
For hvad er det, der er situationen omkring Kraftvarmeværk Thisted?
For mig er det meget principielt, at dette affaldsforbrændingsanlæg kan blive moderniseret, og at det kan blive effektiviseret og dermed altså frembringe endnu bedre resultater.
Sådan ville man have tænkt, hvis det var en virksomhed, man repræsenterede, der var inde i et udviklingsforløb.
Så ville man selvfølgelig have kigget på disse ting.
Derfor forstår jeg slet, slet ikke den behandling, man har udsat kraft-varme-værket for.
Lykke Friis (V), 2010-05-12:
Jeg kan kun gentage synspunktet om, at det her jo altså er sådan, at man bliver nødt til at se på det her i et samlet hele.
Det er jo heller ikke sådan, at det kun er Thisted, der har en ansøgning inde.
Det er der også andre der har, og de har vel at mærke fremført synspunktet: Pas nu på, pas nu på, at vi ikke pludselig får en overkapacitet i Danmark!
Derfor bliver vi nødt til at sikre os, at vi får analyseret det igennem til bunds.
Som jeg så også oplyste om, er det jo sådan, at Energistyrelsen nu har sagt til mig, at såfremt der foreligger klare afgørelser fra Miljøstyrelsen inden udgangen af maj, ja, så kan sagerne være ekspederet inden sommerferien.
Så på den måde håber vi at vi kan blive enige om, at der altså er en afklaring rundt om hjørnet.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-12:
Jeg har indtil flere gange hørt det her med, at jeg kunne forvente et svar.
Det første spørgsmål, jeg stillede til den foregående miljøminister, stillede jeg den 2. juli 2009, og her fik jeg en lang redegørelse – og det samme fik kraft-varme-værket – om, at der inden for den nærmeste tid ville foreligge et svar.
Finder ministeren, at det er rimeligt, at der endnu ikke er truffet en afgørelse i sagen om kapacitetsudvidelsen på Kraftvarmeværk Thisted?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Jeg synes, det er meget positivt, at oppositionen bakker op om uddannelsesmålsætningerne om, at henholdsvis 95 pct. og 50 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse.
Men jeg mener altså ikke, at vejen frem er oprettelse af et nyt råd.
Som just omtalt har vi altså allerede i dag en lang række rådgivende organer på uddannelsesområdet, og jeg er sikker på, at undervisningsministeren på sit område bl.a. har nævnt Gymnasierådet, Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, Det nationale dialogforum for uddannelse og erhvervsvejledning og Rådet for Erhvervsakademiuddannelser og Professionsbacheloruddannelser.
Det er korrekt, at vi på videnskabsministerens område har et årligt dialogforum.
Jeg vil nu sige, at det er en ualmindelig faglig dialog, vi har med de vigtigste aktører på universiteterne.
Derudover har vi selvfølgelig løbende dialoger.
Jeg har det med bestyrelsesformændene – det havde jeg så sent som i går eftermiddag – og i ministeriet har vi løbende dialog med rektorerne, så jeg synes, vi har tætte og meget udbytterige dialoger.
Jeg kan nævne, at andelen af drenge, der søger universitetsuddannelser, altså er stigende.
Så kan jeg som svar på spørgsmålet nævne, at der naturligvis er tale om en samlet opgørelse.
Når man dækker flere ressortområder, betyder det netop ikke, at det ikke giver mening at kigge på de underliggende tal, men regeringen har én samlet målsætning, og det er en målsætning, som undervisningsministeren og videnskabsministeren arbejder tæt sammen om at opfylde.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Vil ministeren tage yderligere initiativer for at opnå 50-procents-målsætningen for videregående uddannelse, f.eks. ved at udarbejde en samlet strategi og handlingsplan i samarbejde med undervisningsministeren?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Da de to spørgsmål minder meget om hinanden, vil jeg gentage, at vi jo bl.a. i forbindelse med regeringens globaliseringsstrategi har iværksat en hel del initiativer, der har til formål at opnå, at vi imødekommer 50-procents-målsætningen.
Jeg synes også, det kan nævnes her, at vi jo i fællesskab med Socialdemokratiet som nævnt tidligere har forhøjet uddannelsestaxameteret til humaniora og samfundsvidenskab, og det er sammen med andre initiativer klart med det formål at fremme kvaliteten i universitetsuddannelserne og dermed reducere frafaldet og altså sigte mod en højere gennemførelsesprocent.
Jeg vil blot gentage, at jeg synes, at det er meget positivt, og jeg vil gerne fremhæve tidsbegrænsningen på de studerendes specialeskrivning som et initiativ, der går i den rigtige retning ved simpelt hen at fremme lysten til at blive hurtigere færdig og komme igennem det.
Lykke Friis (V), 2010-05-12:
Jamen jeg takker naturligvis for tilliden og kan jo kun gentage, hvad jeg sagde, nemlig at jeg har fået oplyst fra Energistyrelsen, at såfremt der foreligger klare afgørelser fra Miljøstyrelsen inden udgangen af maj, så kan sagerne være ekspederet inden sommerferien.
Så på den måde satser jeg meget klart på, at vi får nogle specifikke svar fra Miljøstyrelsen.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Jeg vil godt vende lidt tilbage til det der med, om der findes en samlet strategi, for det lyder jo ikke sådan.
Ministeren henviser til globaliseringsstrategien, men de initiativer, der ligger der, er jo allerede blevet gennemført, så det, jeg efterlyser, er egentlig et bud på en samlet strategi fra videnskabsministeren og undervisningsministeren for, hvordan man fra det punkt, hvor vi står nu, har tænkt sig at imødegå den negative udvikling, der altså er i andelen af unge, der får en videregående uddannelse.
Der har altså været et fald og ikke en fremgang, så det er gået den modsatte vej, end regeringen har sat sig for at det skal gå.
Det kunne måske give anledning til, at man som ansvarlig regering satte sig ned og kiggede på tallene og så sagde: Nå, måske skal vi prøve at kigge på det her en gang til, sætte os sammen på tværs af de ministerier, der har ansvaret for det her, og fremlægge en samlet strategi for området.
Nu svarede ministeren på mit foregående spørgsmål, at det her selvfølgelig er en sammenhængende målsætning, der er ikke nogen sådan undermålsætninger.
Men når vi nu ved, at ungdomsårgangene stiger, at der skal flere og flere igennem, hvis vi skal nå 50-procents-målsætningen, var det så ikke en idé, at man prøvede at gøre sig klart, hvor den kapacitetsforøgelse skal foregå?
Sidste sommer var situationen jo den, at godt nok steg optaget på universiteterne, men der var også rigtig mange, der blev afvist.
Det er jo et stort problem, hvis det er sådan, at vi altså kan konstatere, at vi, selv om der er et fald i andelen af unge, der får en uddannelse – vi ville gerne have, at der skulle være en stigning – alligevel står og afviser kvalificerede studerende eller ansøgere til universiteterne, fordi der ikke er pladser nok.
Så spørgsmålet er, hvad ministeren egentlig vil gøre for at sikre, at der er pladser nok, og at man i fremtiden kan optage de studerende, der rent faktisk er kvalificerede.
For nu ser vi også en stigende søgning i år, og det ville jo være dybt uheldigt, hvis vi stod i samme situation til sommer og måtte afvise dygtige og kvalificerede studerende, som vi faktisk får rigtig meget brug for i fremtiden.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Som jeg nævnte, følger vi udviklingen vedrørende de 50 pct. meget nøje, og jeg synes, det er seriøst, at man, når man har et overordnet mål, forstår de underliggende tal og forstår, hvad der ligger bag tallene.
Så vil jeg sige, at i efteråret 2009 og her i foråret 2010 har vi afholdt dialogmøder med universiteterne, og her har der især været fokus på, hvordan det enkelte universitet i højere grad kan bidrage til, at vi når 50-procents-målsætningen.
Når møderækken er færdig her til sommer, vil jeg følge op på konklusionerne fra de her møder.
For mig er det altså vigtigt, at der bliver flere studiepladser på universiteterne i en tid, hvor ungdomsårgangene vokser, så vi kan reducere antallet af de ansøgere, der bliver afvist.
Der gælder det om at få dem henvist til den samme uddannelse på et andet universitet, hvis der ikke er plads på det først ansøgte universitet.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Jamen det er jo interessant.
Så vil jeg da gerne bede ministeren om at uddybe, hvad der er kommet frem på de møder med de danske universiteter, for hvis ministeren – og det hører jeg i svaret her – sådan set anerkender, at det er et problem, at man afviser kvalificerede ansøgere til universiteterne, hvad er det så for nogle konkrete bud, ministeren har på, måske på baggrund af de her møder, hvordan vi kan sikre, at vi ikke til sommer står i den samme situation som sidste år, hvor altså op mod 8.000 ansøgere, som havde søgt universiteterne og var motiverede og gerne ville i gang med en videregående uddannelse, blev afvist?
Kan ministeren konkretisere lidt, hvad det er for nogle bud, hun har på, hvordan vi kan øge optaget tilsvarende, i takt med at antallet af ansøgere til universiteterne altså stiger, så vi kan sikre, at vi får udvidet kapaciteten tilsvarende, som det altså kræves, hvis vi skal nå den her 50-procents-målsætning?
Det haster jo sådan set lidt.
Altså, den første ansøgningsrunde er overstået, og vi kan se en stigning.
Så hvis der skal være nogle initiativer, som kan træde i kraft til sommer, så vi sikrer, at vi ikke står med så mange afviste, som vi gjorde sidste år, ville det måske være smart, at man speedede den der proces lidt op.
Socialdemokraterne har jo konkret her for nylig foreslået – og det var så med undervisningsministeren i salen – at der oprettes et uddannelsesråd, som kan hjælpe regeringen lidt med at komme med et bud på en samlet strategi.
Når nu regeringen ikke selv tager initiativet til det, synes vi, det kunne være fint, hvis der kunne komme sådan et rådgivende organ, som også f.eks. kunne rådgive Folketinget i forhold til de her spørgsmål.
En af de opgaver, som vi gerne så et uddannelsesråd tage fat på, var en samlet strategi for 95-procents- og 50-procents-målsætningerne.
Det ønskede regeringen ikke.
Undervisningsministerens begrundelse for det var, at der allerede eksisterer så mange råd.
Og det, hun så fremhævede, var, at man på Videnskabsministeriets område har det her årlige dialogforum, som varer, jeg tror, det er 2 dage.
Synes ministeren ikke, det er lidt tyndt, at det sådan er den eneste form for rådgivning, man kan fremhæve på Videnskabsministeriets område i forhold til så vigtige problemstillinger som de her store uddannelsesmålsætninger, som altså er helt afgørende for, at vi kan løse fremtidens opgave med at skabe vækst i det her samfund?
Er det ikke rigtigt, at ministeren godt kunne bruge lidt mere rådgivning på det her område, og at f.eks. et uddannelsesråd eller en uddannelseskommission kunne være et af buddene?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-12:
Er det ikke i regeringens interesse at få sat gang i udbygningen af fjernvarmen og samtidig få gang i beskæftigelsen, som projektet med kapacitetsudvidelsen på Kraftvarmeværk Thisted er udtryk for?
Morten Bødskov (S), 2010-05-12:
Tak for det.
Nu har især finansministeren jo flere gange forsøgt at negligere konsekvenserne af regeringens økonomiske politik og ikke mindst af det forhold, at regeringen har dikteret nulvækst i de offentlige udgifter i 2011, 2012 og 2013.
Og så har vi jo – vi, der har lidt forbindelse med virkeligheden, ikke mindst ude i kommunerne – forsøgt at se på, hvordan man så udmønter det.
Er det sådan, at den her nulvækst i kommunerne ikke rigtig får nogen konsekvenser, og at man stort set har det samme næste år, som man har i år?
Der er konklusionen jo meget klar efterhånden: De kommuner, der i øjeblikket sidder og forbereder deres budgetter, forbereder dramatiske besparelser på velfærden i kommunerne.
Og ser man på nogle af dem, kan man se, at der er tale om endog enorme serviceforringelser, som bliver begrundet med regeringens udmeldinger om nulvækst.
Derfor er det bare, at jeg synes, at vi nu, hvor det hele lykkeligvis er kommet til at handle om økonomi, må have på det rene og oplyst af finansministeren – og det er sådan, at Dragør Kommune, som skal spare 3 pct. på serviceudgifterne og reducere anlægsprojekter med 13 mio. kr., argumenterer med, at de gør det af hensyn til rettidig omhu på grund af udsigten til nulvækst – om finansministeren er enig i, at der er en direkte sammenhæng mellem regeringens udmeldinger om nulvækst og de besparelser, som finder sted i ganske mange kommuner lige i øjeblikket.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-12:
Jeg håber ikke, jeg har skjult for nogen, at det er en alvorlig situation, Danmark står i.
Samfundskagen er blevet mindre, vi er blevet fattigere som nation, og der er en regning, der skal betales, for at vi kan komme videre.
Der er en regning, der skal betales, fordi vi jo har besluttet at føre Danmark så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt, og det betyder, at vi skal begrænse stigningen i arbejdsløsheden – noget, som jo er lykkedes overordentlig godt for regeringen.
Men det er klart, at der bliver en regning, for vi bruger rigtig, rigtig mange penge i de her år.
Så synes jeg, det er meget, meget fornuftigt af Dragør Kommune, at man så tidligt som muligt giver sig i kast med den opgave, for det er jo også derfor, vi har foreslået, at de besparelser, der skal være i kommunerne, kommer i 2012 og i 2013.
Det vil sige, at man nu har et halvt år i 2010 og hele 2011 til at tilrettelægge nogle fornuftige forløb på det her område, og derfor synes jeg, at det, Dragør Kommune gør, at ganske rigtigt.
Man skal huske at tage med i billedet, at vi jo afskærmer kommunerne fra, at de internationale konjunkturer slår direkte igennem på de kommunale budgetter.
Vi har budgetgaranti – når vi har lavet en aftale, får man stillet de aftalte midler til rådighed.
Vi ser, hvordan udviklingen har været i antallet af overførselsindkomster osv.
Men det er klart, at når vi holder økonomien oppe, bliver der en regning, der skal betales.
Morten Bødskov (S), 2010-05-12:
Nu var det ikke lige det, jeg spurgte om.
For det er rigtig nok, at ud over nulvækst i de offentlige udgifter lægger regeringen op til 4 mia. kr. i besparelser i kommunerne.
Det kommer oven i nulvæksten.
Det var det, finansministeren talte om.
Det forstår jeg godt man vil tale om.
At det så er lig med 8.000 fyrede offentligt ansatte, hvis man måler det i lønninger, som statsministeren jo selv har annonceret i aviserne, er så noget andet. Det, jeg spurgte til, var konsekvenserne af nulvækst.
Skal jeg nu alligevel forstå det sådan, at når finansministeren vil tale om de der øvrige besparelser, som man laver, og som svarer til 8.000 offentligt ansatte i kommunerne, så mener man ikke, at nulvækst har nogen konsekvenser for kommunerne?
For hvis det er sådan, må det være de her kommuner, der er helt galt afmarcheret.
Og det får dramatiske konsekvenser i kommunerne, ikke bare i Dragør, det gør det i Hjørring, det gør det på Stevns, og det gør det som sagt sandelig også i Fredericia, hvor finansministerens egen partikollega er borgmester.
Så kan vi ikke bare få det på det rene: Er der en sammenhæng mellem regeringens udmeldinger om nulvækst og de besparelser, der finder sted i kommunerne nu?
Liselott Blixt (DF), 2010-05-12:
Hvad er ministerens holdning til, at flere palliative patienter ønsker at dø hjemme i stedet for på hospitalet, men KL's formand for Social- og Sundhedsudvalget mener, at der mangler kompensation til kommunen på dette område?
nr. S 2129
Morten Bødskov (S), 2010-05-12:
Det er rigtigt, det er en kanon plan.
Et ganske enkelt citat, som finansministeren jo så kan svare på, om han er enig i eller ej, er et citat fra hans partikollega Martin Damm fra Kalundborg, der mener, at hans kommune, altså Kalundborg Kommune, i forvejen har trimmet driften for at sikre nulvækst: Derfor er der ingen anden udvej end også at skære i den borgernære service, vurderer han. Tager han helt fejl?
Er han fuldkommen på glatis, når han her siger sammen med en række andre borgmestre, at de besparelser, man nu skal i gang med, også i 2011, er dikteret af regeringens udmelding om nulvækst? Man kan mene, hvad man vil om socialdemokratiske planer, det får vi tid til at diskutere, men om konsekvenserne af regeringens egen økonomiske politik er der ikke andre mennesker i det her Folketing, man kan spørge, end regeringens finansminister.
Så er der en sammenhæng mellem nulvækst og de besparelser, som eksempelvis finder sted i Kalundborg, i Fredericia, i Dragør, i Hjørring og andre steder, ja eller nej?
Det kan man bare svare ganske enkelt på.