Christine Antorini (S), 2014-01-16:
Det lovforslag, vi drøfter i dag, synes jeg selv – selv om det er blevet sagt, at det er et lille, men heldigvis også af et pænt flertal, fint lovforslag –
har en principiel vigtighed.
Det er et emne, der er blevet rejst af Danske Skoleelever, som organiserer alle elever i grundskolen i Danmark.
De har haft en drøftelse om folkeskolens formålsparagraf, som, blandt så meget andet, siger, at eleverne også skal uddannes til demokratiske medborgere – og det kan ske på mange måder – og det, at man har mulighed for at få medindflydelse igennem bl.a. elevråd, er jo en af måderne.
Det er dermed også lidt en kommentar til Enhedslisten om, at man ikke bare skal have en oplevelse af at have indflydelse, men at man reelt skal have medindflydelse.
Det er en meget fin og lang tradition, vi har haft, og som jeg må sige jeg faktisk har haft en oplevelse af at alle partier på tværs af skel har bakket op om.
Derfor vil jeg også sige, at jeg faktisk er lidt forundret over nogle af de argumenter, jeg har måttet høre her, fra bl.a. Venstre, Dansk Folkeparti og ikke mindst Liberal Alliance.
Liberal Alliance kan svinge sig helt op til at sige, at det er udtryk for styringsmani, at det nu er sådan, at elever, der går på frie grundskoler, også har en mulighed for at bruge den ret til at danne elevråd, men vel at mærke på en måde, der respekterer andre former for elevindflydelse, som kendetegner de frie skoler.
Men Liberal Alliance siger, det er udtryk for styringsmani, og at fordi noget er godt ét sted – jeg citerer Liberal Alliance – så skal man ikke bare sige, at andre skal have det.
Der er jo en grund til, at vi har en folkeskolelov, der faktisk hylder muligheden for elevindflydelse.
Og der er faktisk en god grund til, at vi har frie grundskoler, der på samme måde hylder, at der både skal ske faglig læring, men at man også skal uddannes og dannes til medborgere.
Derfor vil jeg så også bare sige, at hvis man skulle trække parallellen helt ud, kan man sige, at bare fordi det er godt med demokrati som sådan ét sted, er det ikke det samme, som at alle skal have det – må jeg forstå på Liberal Alliance.
Altså, det her handler om et syn på, hvordan vi giver både nogle rettigheder og nogle pligter til elever, uanset hvilken skoleform de er på, til at få medindflydelse på det uddannelsessted, hvor de er.
Jeg synes, det er en fantastisk fin rettighed, der har været i rigtig, rigtig mange år i forhold til eleverne.
Og jeg vil godt sige, at det jo er sådan, at langt de fleste frie grundskoler har forskellige typer af elevdemokrati, nogle gange udformet på en lidt anderledes måde end elevråd i folkeskolen; det har langt de fleste.
Men der er jo en grund til, at Danske Skoleelever har rejst det, og det er, fordi der er enkelte steder, hvor den rettighed ikke har været der for elever – ellers havde de jo ikke rejst det.
Den måde, jeg har valgt at gribe det an på, er, at jeg har haft nogle utrolig konstruktive drøftelser med alle foreningerne bag de frie grundskoler.
Og de er gået meget konstruktivt ind i det, for de er jo enige i – det er jo en del af det, der hviler på den friskoletradition, vi har – at elevindflydelse er en del af det.
Og alle har også været enige i, at der har været et hul et eller andet sted i forhold til at sikre eleverne den rettighed de få steder, hvor eleverne ikke syntes, at de kunne få opfyldt den rettighed på en ordentlig måde.
Og det er lige præcis derfor, vi i fællesskab har brugt kræfter på at finde en formulering, hvor man ikke bare sikrer elevernes rettighed til at danne elevråd, men også, at der er plads til andre måder at gøre det på.
Jeg vil godt sige tak til den konservative ordfører, som meget fint også gav nogle eksempler på anderledes måder at lave elevråd på, som jeg også er stødt på i den frie grundskole.
Det kan nemlig være igennem plenumforsamlinger, talspersoner – der er andre modeller.
Og det giver da lige præcis mulighed for, at de andre måder at arbejde med elevdemokrati på også er en del af det.
Det andet er, at skolens leder bliver forpligtet til at opfordre eleverne til det, hvis de ikke benytter denne ret, for det er jo også en del af den demokratiske dannelse.
Altså, hvis eleverne af forskellige grunde ikke har grebet den mulighed, skal skoleledelsen gøre dem opmærksom på, at her har de en mulighed for netop at udfolde den del, som også er vigtig i forhold til en skoles virke.
Sidst, men ikke mindst, understreger lovforslaget også, at man skal respektere de frie grundskolers frihedstraditioner, idet skolens leder skal kunne opfordre eleverne til at vælge en bestemt demokratisk måde, som stemmer overens med skolens overbevisning.
Men i sidste ende er det eleverne, der vælger den form, som de kan udøve elevdemokratiet i.
Der er en grund til, at de forskellige foreninger bag de frie skoler roser lovforslaget.
Det er jo netop, fordi vi har haft den lange, grundige, konstruktive debat med hinanden og fundet en form, som alle i den grad kan se sig i – bare for at nævne Dansk Friskoleforening, som bemærker i deres høringssvar, at Dansk Friskoleforening stiller sig meget positivt over for den foreslåede formulering om elevernes ret til et elevdemokrati.
Og jeg kan tage en af de andre store, Danmarks Privatskoleforening, der ikke har nogen bemærkninger til lovforslaget og anerkender, at udkastet er i fin overensstemmelse med de overvejelser og tanker, som ministeren har delt med skoleforeningerne.
Ja, for det her synes vi alle sammen er den rigtige måde at udmønte elevdemokratiet på.
Det må virkelig stå lidt hen i det uvisse, hvordan det kan være, at Venstre, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance ikke synes, at det er noget, man skal bakke op om, når alle, både eleverne, de frie grundskoler, i øvrigt et bredt flertal her i Folketinget synes, at det altså er en værdi, vi har hyldet i mange, mange år.
Jeg håber, at debatten her ved førstebehandlingen – og meget gerne debatten i udvalgsbehandlingen – gør, at nogle af de partier, der nu sådan meget håndfast siger, at det kan man ikke støtte, selv om alle ude i den verden synes, at det er en god idé, alligevel overvejer, om det ikke er vigtigt at give det signal ved at bakke op om elevernes ret til at kunne arbejde med elevdemokrati på forskellig vis med respekt for de frie skolers traditioner på det her område, og alligevel overvejer, om man ikke skulle støtte det ved tredje behandling.
Men tak til trods alt de mange partier, der har talt meget positivt om det, for det her skylder vi eleverne.
Det er faktisk noget, som det demokratiske fundament hviler på, når vi gerne vil uddanne elever til at blive fremtidens demokratiske medborgere.