runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Jeg har aldrig udtalt mig imod brede aftaler, men jeg kender naturligvis historien og ved, hvor vanskeligt det var at få nogen som helst med på integrationsloven ud over Dansk Folkeparti.
Det er Dansk Folkeparti, der har støttet regeringens politik, det er der jo ikke nogen grund til at lægge skjul på, og integrationsloven giver en lang række muligheder for dem, der skal sørge for integrationen ude i landet, så der er ikke noget grundlæggende, vi har tanker om at lave om på.
Men som sagt lytter jeg gerne.
Jeg vil anbefale de tilstedeværende og dem, der lytter, at starte med at gå ind på Integrationsministeriets hjemmeside og se, hvor mange redegørelser der ligger der.
Når man så har læst alle de redegørelser, kan man komme og fortælle mig … Jeg kan se, at fru Astrid Krag ikke er så interesseret i at samarbejde, at hun overhovedet gider høre efter mit svar, og det er jo i sig selv interessant.
Men det, jeg var i gang med at anbefale fru Astrid Krag fra SF, er, at hun læser alle de redegørelser, der er på ministeriets hjemmeside, og så kommer og fortæller mig, hvad det er, hun mangler af redegørelser.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg vil meget gerne være med til at kigge på, også meget gerne sammen med ministeren, om sprogcentrene har mulighed for at løfte den opgave, de skal løfte i dag med hensyn til sprogundervisning.
Det er egentlig et meget godt eksempel.
Jeg har lavet en lang liste med forslag, som jeg ville have taget med herop, hvis jeg havde haft lidt længere taletid; som nybegynder troede jeg, jeg havde længere tid.
Men det er konkrete forslag, som ministeren jo har efterlyst i sin pressemeddelelse, og jeg vil bare sige, at jeg vil være parat til at komme med spandevis af konkrete forslag til ting, vi kan sætte i gang, hvis ministeren vil indkalde til nogle brede forhandlinger med alle Folketingets partier om, hvordan vi får en bedre integrationsindsats.
I forlængelse af de to forslag til vedtagelse, der er fremsat, er jeg nødt til at spørge, om ministeren har et bud på, hvorfor det er nødvendigt med et afværgeforslag, og hvorfor vi ikke kan få en ordentlig redegørelse, så vi får debatten om integration i det offentlige rum, og vi får diskussionerne om prioriteringerne her i Folketingssalen.
Hvorfor vil man ikke have de brede aftaler, ikke have en dialog og ikke inddrage alle, der har noget at byde på, i møder?
Om det bliver med blødt brød eller ej, er jeg lidt ligeglad med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Vi er i hvert fald enige om de frivillige, og jeg nævnte jo også klart, at projekterne er en lille del af det her.
Kommunerne står for en stor del af integrationen, herunder sprogskoler, som også kan have alle mulige andre udbydere, og det er meget tydeligt
det er ikke sikkert, fru Astrid Krag synes om det - at kommunerne i de senere år også er begyndt at udlicitere nogle af opgaverne til private firmaer, og at det oven i købet både er lykkedes for kommunerne at tjene på det og er lykkedes for de private firmaer at få folk i arbejde.
Der er mange gode kræfter i gang alle steder, men det er vigtigt at sige til socialrådgiverne, at efter regeringsskiftet i 2001 skal socialrådgiverne altså ikke bare vende sig om og tage tilskud ned fra hylderne.
De skal vise, at de tror på, at den enkelte kan komme i arbejde og blive integreret, det er målet.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jamen jeg er da glad for at høre, at ministeren ikke synes, at forespørgselsdebatten i dag har været noget pjat.
Jeg synes nemlig også, det er rigtig vigtigt, at vi får taget debatterne om vores integrationsindsats, og angående det, ministeren siger, vil jeg også gerne klappe i mine hænder af de frivillige, der knokler hver eneste dag.
Hr. Morten Østergaard ridsede op, i hvor mange forskellige sammenhænge vi i dag trækker på frivillige.
Men min pointe, som jeg også håber ministeren vil bekræfte mig i, er, at den brede indsats altså også tæller.
De projekter og de puljer, vi har, tæller, men den brede indsats tæller vel også, hvis vi skal have integrationen til at virke, og derfor er det heller ikke ligegyldigt, når det gælder om at nå de udsatte unge, at sagerne hober sig op på socialrådgivernes borde, at livremmen er spændt ind, at normeringerne i børnehaver og vuggestuer er strammet osv.
Det hele hænger sammen, hvis vi skal have integrationen til at virke, og det håber jeg også ministeren vil være enig med mig i.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-04-22:
Jeg vil skynde mig at sige, at det egentlig er hr. Carsten Hansen, der har haft sagen, men jeg har lovet at tage den for ham.
Så må jeg jo se, om jeg kan gøre det lige så godt, som hr. Carsten Hansen kan.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har regnet ud, at vi i 2015 vil have 135.000 ufaglærte for mange, og at vi i samme årstal vil komme til at mangle ca. 135.000 faglærte mennesker på vores arbejdspladser.
Vi har set en regering, der sammen med Dansk Folkeparti er gået præcis den modsatte vej i forhold til den medicin, der har været brug for.
Flertallet i Folketinget har i den grad holdt den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelse i et økonomisk jerngreb de sidste 6-7 år med store besparelser.
Ja, faktisk er en tredjedel af de midler, vi afsatte i vores regeringstid, sparet væk.
Læg dertil, at der er indført regler og forordninger, som selv den tidligere sovjetstat ville have misundt regeringen.
Så der er ikke noget at sige til, at parterne i trepartsforhandlingerne har lagt utrolig stor vægt på at få løsnet regeringens jerngreb en smule.
Derfor glæder vi os over globaliseringsaftalen, trepartsaftalen om uddannelser og det, at arbejdsmarkedets parter nu har lykkedes med at få regeringen og Dansk Folkeparti til at løsne grebet en smule, samt over, at vi her også får skabt bedre mulighed for fleksibel afvikling af erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, mulighed for betaling ved uopfyldte hold og mulighed for, at der kan opkræves betaling ved udeblivelse eller for sen afmelding - tre gode formål, som vi helt naturligt støtter, da vi er en del af globaliseringsaftalen.
Vi synes jo, at regeringen har været lidt længe om at komme til fornuft her, men som vi siger: bedre sent end aldrig.
Vi vil følge lovforslaget meget nøje for at sikre os, at der hermed også er skabt rammer for en større aktivitet inden for erhvervsrettet voksenog efteruddannelse, og at disse gode initiativer ikke drukner i bureaukrati og regler, som der jo er en tendens til, når Undervisningsministeriet er inde over det.
Lad mig til slut pege på nogle enkelte problemer ved udformningen af lovforslaget.
Der er behov for at overvåge, hvorledes tompladsordningen udvikler sig, samt at se på, om fristen for afmelding - altså de her 5 dage - er for kort, og se på beløbsloftet og begrebet særlig tilrettelæggelses- og afholdelsesform, da det ser ud, som om der er forskel mellem de interne papirer fra trepartsaftalen og lovforslaget.
Men det er nogle spørgsmål, vi vil stille i udvalgsarbejdet.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-22:
Hvis de nye regler, som Socialdemokraternes ordfører sagde, gør op med et kommunistisk eller sovjetisk styre på uddannelsesområdet, kan man altid spørge, hvorfor der ikke bare blev gjort op med det i SR's regeringstid.
Og så er det da lang tid, man fra regeringens side har været om at gøre op med det sovjetiske og kommunistiske styre, som det var efter Socialdemokraternes opfattelse.
Det er jo en del af trepartsaftalen, som de øvrige ordførere også har været inde på, og den har flere partier i Folketinget tilsluttet sig, heriblandt Dansk Folkeparti.
Vi synes, det er fornuftigt, at man lægger op til en fleksibel og differentieret deltagerbetaling, hvor der bliver mulighed for at finde nogle særlige løsninger mellem virksomhederne og de enkelte uddannelsesinstitutioner, hvis de kan blive enige om det.
Det er trods alt bedre, at ti får et efteruddannelseskursus, end at ingen får et efteruddannelseskursus.
Så vi hilser initiativet velkommen og kan selvfølgelig støtte det.
Bertel Haarder (V), 2008-04-22:
Vi behandler igen et ekspansivt forslag, som yderligere øger Danmarks forspring, når det gælder efteruddannelse.
Her er det 275 mio. kr., vi bruger, og når man deroveni lægger, at satsen nu er 90 pct., får vi altså næsten en fordobling af aktiviteten.
Det handler om fagspecifikke kurser, som giver faglig ajourføring og opkvalificering for personer, som tidligere har taget en videregående uddannelse.
Det er for denne specielle gruppe, at vi nu forbedrer efteruddannelsesmulighederne.
Årligt har 6.000 personer hidtil kunnet tage disse fagspecifikke kurser.
Nu kommer vi op på 11.500 personer, som hver vil være på uddannelse af 1-4 ugers varighed, når det omregnes til fuld tid.
Efter min mening er det et af de bedste steder, vi kan satse.
Og når vi taler efteruddannelse, så er det vigtigt, at vi ikke kun taler om dem, som ikke fik en uddannelse i sin tid.
Jeg takker for den brede opbakning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Enhedslisten er positiv over for, at man gennemfører muligheden for støtte til fagspecifikke kurser.
Det er en klar samfundsopgave at sørge for, at lavtuddannede og andre får mulighed for at opkvalificere sig senere i livet, hvis de får brug for det eller får lyst til det, og det gælder også for korte fagspecifikke kurser, der ikke er formelt kompetencegivende.
Hvis vi ønsker et vidensamfund for alle, handler det om at sikre, at alle har åbne muligheder for efteruddannelse.
Derfor var det også en fejl, at man afskar muligheden for at få støtte til de her kurser fra 2003, og vi er glade for, at man retter op på den fejl med det her forslag.
Vi ser ikke nogen grund til, at man kun kan modtage 90 pct. af dagpengesatsen til den her form for efteruddannelse, altså, at ydelsen er lavere end for de formelt kompetencegivende uddannelser, kan vi ikke se som andet end et signal om, at denne form for kurser er mindre væsentlig.
På linje med AC og FTF mener vi, at den her sænkning er forkert.
Yderligere ser vi, at ministeren forbeholder sig ret til at sænke satsen yderligere, hvis der er en stor søgning på kurserne, og det vil selvfølgelig forværre den her situation endnu mere.
Vi kan også tilslutte os ønsket fra flere af høringsparterne om en evaluering af ordningen i 2009.
Men vi mener altså, at det her er positivt, det er et skridt i den rigtige retning, også selv om vi er kritiske på en række punkter og har nogle spørgsmål.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-22:
Det kan vi støtte ud fra nogle principielle betragtninger.
Vi var imod, at man ændrede loven i 2003, som det er beskrevet i lovforslaget, og som andre har været inde på.
Derfor synes vi selvfølgelig, at det er et skridt i den rigtige retning, at vi genetablerer muligheden for at kunne give voksenuddannelsesstøtte også til korte fagspecifikke kurser.
Vi noterer os, at regeringen fortsat ønsker at kunne skelne mellem egentlig kompetencegivende uddannelser og heltidsuddannelser og de ikkekompetencegivende kortere fagspecifikke kurser ved hjælp af en differentiering af satsen på voksenuddannelsesstøtten.
Det kan vi stille nogle spørgsmål til under udvalgsbehandlingen, men jeg synes under alle omstændigheder, at det, der er sket nu, er bedre, end at der slet ikke skete noget.
Tværtimod kunne det måske endda styrke vores viden herinde om, hvad der skal til for at få især mennesker med en kort uddannelse til at tage fat på en uddannelse også i voksenlivet.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-22:
Der har jo sådan til forskellige tider være nogle, der har spurgt sig selv: Hvad er den der kvalitetsreform for noget?
Hvad skal vi med den?
Hvad skal vi bruge den til?
Hvad får vi ud af den?
Og så har der været en hel masse forslag fra forskellige kanter om, at det sikkert ikke var noget alligevel.
Men se, her er jo noget af det, som det konkret er.
For hvad skal der til for at lave en kvalitetsreform?
Der har været dem, der mente, at det bare var sådan noget med, at vi nu skulle effektivisere, og så skulle vi fyre en hel masse mennesker, og så var det enormt effektivt.
Men det er det jo ikke.
Det, der gør den offentlige sektor god og effektiv, er da at sikre kvalitet, ja, det er, at der er dygtige og engagerede medarbejdere, gode ledere og fornuftige arbejdsgange.
Og hvordan får man det?
Ja, det gør man selvfølgelig bl.a. ved at uddanne.
Det her forslag er så et led i den aftale.
Altså, at de ansatte, de har, og det er jo mange steder i den offentlige sektor, vil kunne tage de her kurser og dermed blive endnu dygtigere, end de allerede er, til glæde og gavn for både arbejdspladsen og dem selv, men jo altså også for de borgere, som skal nyde godt af den bedre service, fordi vi får bedre uddannet personale rundtomkring på de offentlige arbejdspladser.
Vi håber selvfølgelig også, at det her lille hjørne af den vil være med til at styrke kvaliteten i den offentlige sektor, oven i købet måske også arbejdsglæden blandt de offentligt ansatte, når man nu får mulighed for måske lidt nemmere at få skubbet på, så man kan få de her fagspecifikke kurser, som man gerne vil have, eller for arbejdspladsens vedkommende, at de synes, at de har lidt bedre råd til at sende medarbejderne på de her kurser.
Så vi støtter det her forslag, og så ser vi rigtig meget frem til fortsat at arbejde med kvalitetsreformen, fortsat at udvikle den offentlige sektor til at blive endnu bedre og endnu mere velfungerende med rigtig dygtige medarbejdere i de kommende år til glæde og gavn for os alle sammen.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-22:
Endnu en gang står jeg her på vegne af hr. Karsten Hønge, som er den, der vil arbejde videre med forslaget.
Det udvider da mulighederne en lille smule og er et lille fremskridt, men der er nogle problemer i det, så vidt jeg kan se, bl.a. omkring den der reducerede sats.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-22:
Jamen det er også et ganske udmærket forslag, som alt andet lige må give en øget aktivitet på efteruddannelsesområdet.
Det her er jo så tænkt som, at det skal være målrettet mod folk, der er uddannet inden for det offentlige; det kan være lærere, det kan være pædagoger, det kan være sygeplejersker osv.
Det skal så også siges, at der jo også vil være mulighed for, at folk, som arbejder i private virksomheder osv., vil kunne gøre brug af det her.
Sådan som jeg ser det, er det en fornuftig udvidelse.
Det er en lille udvidelse, og den går i al sin enkelhed ud på, at nogle, som i dag ikke har mulighed for at modtage SVU, fremover vil få mulighed for det, og det synes vi naturligvis er en forbedring.
Det kan vi støtte.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-04-22:
Det er igen en tale, jeg har taget fra hr. Carsten Hansen.
Lovforslaget er jo et led i regeringens kvalitetsreform, og det fremsættes som opfølgning på aftalerne mellem regeringen, KL, Danske Regioner, FTF, LO og AC om en øget aktivitet på de fagspecifikke kurser for f.eks. pædagoger, sygeplejersker, lærere m.fl., og de er også her et led i disse medarbejderes efteruddannelse.
Her er der tale om en regering, der er hårdt presset af arbejdsmarkedets parter i trepartsaftalen, og som har været nødt til at genindføre statens voksenuddannelsesstøtte til fagspecifikke kurser.
Dog kun således, at det er for en tidsbegrænset periode, nemlig fra 2008 til 2011.
Regeringen afskaffede muligheden for disse fagspecifikke kurser den 1. januar 2003.
Det er kurser, som giver mulighed for, at masser af mennesker med mellemlange uddannelser kan tage kortvarige kurser på mellem 1-4 uger for at holde deres kvalifikationer og kompetencer ved lige eller opgradere dem ved kortere, men målrettede kurser.
Fra Socialdemokratiets side var vi meget kritiske, da regeringen afskaffede disse kurser, så der skal herfra gives en cadeau for, at regeringen og dens støttepartier er blevet lidt klogere.
Dog ikke mere, end at det er for en tidsbegrænset periode, og heller ikke mere, end at man vil nøjes med at give 90 pct. af det, der svarer til arbejdsløshedsdagpengene, som højeste beløb ved ordningens start.
Dette vil for en del være en stor hindring, der vil afholde nogle fra at deltage, men det skal ikke afholde os fra at støtte forslaget, da vi selvfølgelig tager alle de forbedringer med, som vi kan.
Derfor skal vi herfra opfordre til, at regeringen sikrer, at det bliver den højeste sats på 100 pct. af arbejdsløshedspengene.
I trepartsaftalen har regeringen forpligtet sig til at indføre denne lov fra 1. januar 2008, men da den først træder i kraft fra den 1. juli, forudsætter vi, at det med parterne aftalte beløb på 275 mio. kr. står ved magt, da det ellers kan ses som et klart brud på den aftale, regeringen har indgået med arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil gerne opfordre undervisningsministeren til løbende at følge udviklingen på dette område og afgive en redegørelse til Folketingets Uddannelsesudvalg, inden ordningen ophører, således at vi i fællesskab kan få lejlighed til at drøfte effekten af det her lovforslag.
Troels Christensen (V), 2008-04-22:
Det har stor betydning, at de, som har en uddannelse, til tider får mulighed for at få støvet fagligheden af, få ny inspiration og komme videre inden for deres fag - sagt med andre ord: at få pudset form af.
Med gennemførelsen af statens voksenuddannelsesstøtte får pædagoger og lærere og sygeplejersker mulighed for at gennemføre korterevarende efteruddannelsesforløb i form af fagspecifikke kurser, der er rettet mod områder inden for deres oprindelige uddannelse.
Det vil efter denne ændring af loven om statens voksenuddannelsesstøtte kunne ske i form af kortere kurser med et fagrelevant indhold af 1-4 ugers varighed.
Der er tale om kurser, der rummer en faglig ajourføring og opkvalificering gennemført på en institution, der udbyder den pågældende grunduddannelse.
Kurserne medfører ikke øget kompetence og dermed grundlag for nye lønforhandlinger, men udelukkende føromtalte ajourføring.
Der udstedes heller ikke et kursusbevis med karakterer.
Venstre ønsker at fremme dette lovforslag, men vi er også opmærksomme på, at der traditionelt kan være visse arbejdsgivere, der siger: Her er vi altså i en situation, hvor vi på grund af en række forhold ikke kan undvære vort personale til efteruddannelse, hvorfor vi ikke indstiller dem til et kursus, skønt det er relevant at udvide deres faglige kompetence.
Så tilbuddene skal derfor være så gode, at det kan være svært at sige nej tak.
Der er afsat 275 mio. kr. til formålet, en ramme, der udmøntes i øgede årlige beløb i perioden frem til 2011, og det betyder, at vi kan fordoble aktiviteten fra i dag 400 til 800 årselever.
Fordi kurserne er af nogle få ugers varighed, så betyder det rent faktisk, at op til 10.000 personer får mulighed for at deltage i fagspecifikke kurser hvert eneste år.
Statens voksenuddannelsesstøtte bliver med dette forslag lovbundet, og for at sikre, at der er styr på økonomien, skal vi efter regeringens opfattelse i 2009 analysere ordningen og i reelle tal se på, hvor mange der har benyttet sig af dette gode tilbud.
Venstre mener, at de anslåede 275 mio. kr. er givet godt ud, og vi støtter derfor forslaget og håber, at rigtig mange vil benytte sig af denne mulighed.
Bertel Haarder (V), 2008-04-22:
Danmark er i forvejen verdensmester, når det gælder efteruddannelse.
Det kan man se af OECD's statistikker.
Nu øger vi forspringet yderligere med de 1 mia. kr., der er sat af, og med den aftale, som arbejdsmarkedets parter har indgået, og som vil føre til, at private midler i de kommende år vil fosse ind i de danske efteruddannelser.
Derudover har vi da heldigvis bevaret det element af virksomhedsbetaling, der har været.
Jeg kan slet ikke forstå, hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen forestiller sig, at der ikke skal være virksomhedsbetaling; hvordan skal vi så finde ud af, hvem der har brug for det, og hvem der er villige til at bruge noget på det?
Så bliver kurserne jo bare brugt som led i arbejdsfordelingen; hvis der er nogen, der har nogle medarbejdere, der ikke ved, hvad de skal lave, så kan de komme på kursus.
Heldigvis har vi bevaret den gode danske efteruddannelsesmodel.
Nu udvikler vi den, og vi skaber større frihed for skoler til i samarbejde med aftagere at tilrettelægge tingene fleksibelt med mulighed for at køre med mindre hold, hvis man vel at mærke betaler for de elever, der mangler, med mulighed for at opkræve betaling, hvis der er nogen, der melder afbud for sent, og med mulighed for mere fleksibel og differentieret tilrettelæggelse i det hele taget.
Det har vi talt længe om i Folketingets Uddannelsesudvalg, i ganske mange samråd, vi har også drøftet det ved adskillige møder i Finansministeriet i globaliseringskredsen, og nu ligger det her, nu bliver det gennemført, og det synes jeg er en flot, dansk proces.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Jeg kan godt forstå, at AMU-centrene og andre efteruddannelsesinstitutioner gerne vil have ekstra muligheder for at tage deltagerbetaling for deres kurser.
Gennem det sidste år er taxametertilskuddene blevet udhulet i sådan et omfang, at det er svært at få hverdagen til at hænge sammen.
I sådan en situation kan det være nærliggende nok at give mulighed for en mere fleksibel ordning for deltagerbetaling, hvis det kan sikre oprettelse af kurser, som ellers ikke ville være økonomisk mulige.
Men det ændrer ikke på, at det er en offentlig opgave at sørge for efteruddannelse til landets borgere, og at øget privatbetaling ikke må blive en løsning på faldende offentlige tilskud.
Det er at løbe fra det politiske ansvar, som man har for at sørge for en ordentligt uddannet befolkning, når man overlader det til øget privat finansiering at få de udsultede offentlige uddannelser til at hænge sammen.
Vi stod for 2 uger siden og diskuterede gratisprincippet på de videregående uddannelser her i Folketingssalen.
Her var alle partier enige om, at der ikke måtte indføres brugerbetaling på danske seminarier, sygeplejeskoler og universiteter, og man kunne jo ønske sig, at der var den samme politiske vilje til at sikre gratisprincippet og tilstrækkelig offentlig finansiering, når det handler om efteruddannelse af personer med kort eller ingen videregående uddannelse.
Vi stiller os umiddelbart kritiske over for forslaget, men vi forholder os afventende.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-22:
Det er jo et godt eksempel på det, man kunne kalde den typisk danske måde at løse udfordringer på - at sætte arbejdsmarkedets parter til at bidrage, så de får medejerskab til en styrkelse af erhvervsrettet voksenuddannelse, som det her drejer sig om.
Globaliseringspartierne har jo efterfølgende aftalt at føre det ud i livet via lovgivning.
Det kræver også, at deres medarbejdere og de ansatte hele tiden kan udvikle deres kompetencer, deres mobilitet osv.
Det er en helt anden måde at tænke på, og derfor er det selvfølgelig rigtig vigtigt, at vi kan få den her lovgivning til at fungere, og det er der et håb om, når arbejdsmarkedets parter har medejerskab til den.
Og her gælder det selvfølgelig i allerhøjeste grad om at sikre, at de kortuddannede og de, der slet ikke har uddannelse, får lyst til at deltage i mere uddannelse som voksne, og at de får udviklet deres kompetencer og opdager, at de faktisk godt kan.
Så de muligheder for fleksibilitet eller en smidigere tilrettelæggelse, et smidigere udbud og en smidigere gennemførelse af udbuddene, som andre ordførere har peget på, med, at virksomhederne kan betale sig fra nogle af opgaverne og de huller, som kan være på holdene osv., støtter vi selvfølgelig fuldt og helt.
Vi ønsker meget, at det her lovforslag får god effekt, og vi følger det meget nøje.