Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Før valget var der råd til alt muligt - skattelettelser, velfærd, og der var ingen grænser for, hvad regeringen sagde der var råd til.
Efter valget var der lige pludselig ikke råd længere.
Så skal der strammes op, og så tager man og kører grønthøsteren hen over hele finansloven, og for områder som forskning og uddannelse, hvor man i valgkampen snakkede om alt det gode, man ville gøre, fremsætter man en finanslov, der skærer 800 mio. kr. på præcis disse områder.
Man taler om overophedning af økonomien.
Det er efter vores opfattelse en kampagne, der er uden bund i virkeligheden, og som først og fremmest har til formål at påvirke overenskomstforhandlingerne inden for den offentlige sektor for at sørge for, at de offentligt ansatte ikke får så store lønninger, som de faktisk har et berettiget krav på.
Man kan også sige, at kommunerne er sat i en skruestik.
Hvis kommunerne skal opfylde de efter vores opfattelse rimelige krav, der er stillet fra de kommunalt ansattes side, koster det, som kommunernes formand siger, og det jo rigtigt, 6.000 stillinger.
For ønsker staten ikke at give flere penge til kommunerne, er der jo kun en ting for en kommune at gøre, hvis den skal have øget lønningerne med mere end det, som staten har afsat, og det er at fyre ansatte og nedlægge stillinger, og det er selvfølgelig en umulig situation at sætte kommunerne i.
Den snak, der er om overophedning, baserer sig på en desværre alt for udbredt opfattelse af, at der skulle være mangel på arbejdskraft i Danmark.
Det er muligt, at der nogle steder er mangel på den rigtigt uddannede arbejdskraft, og så må man jo gå i gang med at uddanne folk.
Men kigger vi efter, så ser vi, at der stadig væk er adskillige titusinder arbejdsløse, man kan tilbyde et job.
Der er flere hundrede tusinde i den arbejdsdygtige alder, der ikke er i arbejde.
Der er næsten 100.000 mennesker på sygedagpenge i dagens Danmark.
Det er en voldsom vækst på bare 1 år og en fordobling på få år.
Der menes jo ikke, at de syge skal gå på arbejde, men tallet viser jo, at der er noget galt på arbejdsmarkedet, nemlig at nedslidningen, stressen er for stor.
Derfor skal arbejdsmiljøet forbedres, så vi får færre syge, og det kunne også åbne op for 10.000 flere ansatte, hvis det lykkes.
Derfor er opgaven jo ikke at tale om, at der nu skal ske begrænsninger, og derfor er opgaven ikke at sige: Uha, vi står på afgrundens rand.
Jeg vil sige: Næ, opgaven er at få de arbejdsløse i arbejde og give dem noget uddannelse, hvis de har brug for det; opgaven er at få mindre sygdom og at nedbringe nedslidningen på arbejdsmarkedet, og gør man det, er der titusinder, der kan bringes i arbejde.
Vi har fra Enhedslistens side fremlagt en plan om 100.000 mennesker, som vi mener at man på meget kort sigt kan sikre arbejde.
Vi synes altså, det er grundløst at tale om overophedning og mangel på arbejdskraft.
Hvis der er noget, der er overophedet, så er det klimaet, så er det vores liv, der er overophedet, for flere og flere får stress.
Derfor undrer det os altså også lidt, at vores venner i SF og i Socialdemokratiet taler så meget om ansvarlig politik og kommer med bud på en strammere finanslov end regeringens.
Hvorfor er det den vej rundt man kritiserer regeringen?
Det forstår vi ikke.
Og for Socialdemokratiets vedkommende er det desværre endda på den måde, at man foreslår en stramning i form af Den Særlige Pensionsopsparing, som betyder, at dem med de højeste indkomster slipper billigst, mens dem med de laveste indkomster betaler mest.
Det er jo heller ikke klogt at komme med sådan en udmelding i en situation, hvor vi burde kritisere regeringen skarpere, end vi gør, for, at dens politik øger uligheden.
Det vil sige, at mens der altså således i disse dage sendes checks til borgerne i Gentofte, kommer man med grønthøsteren og skærer i uddannelserne og forskningen generelt 431 mio. kr., og så synes man lige, at professionshøjskoler, lærere, sygeplejersker og ingeniører efter grønthøsteren skal spare 400 mio. kr. ekstra, altså nogle samlede besparelser på deres område på mere end 6 pct.
Det er miljøindsatsen, der beskæres, det er DSB, der rammes, selv om der er brug for - det ved alle os, der bruger togene - flere penge til bedre tog, og de arbejdsløse skal betale 700 mio. kr., hvis regeringen kommer igennem med det.
Det er altså linjen i finanslovforslaget, at de unge, uddannelserne, miljøet og de arbejdsløse skal betale for de skattelettelser, der er blevet givet til de mest velstillede.
Uligheden vokser også inden for velfærden.
Det er jo konsekvensen af, at man i et stadig rigere samfund holder velfærden i stramme tøjler, mens der gives skattelettelser til de bedst stillede, for det betyder jo, at de, der får gavn af skattelettelserne, også får råd til at købe sig en bedre velfærd.
Det er allerede sådan indrettet, at man kan købe sig til bedre børnepasning, man kan købe sig til bedre ældrepleje, der er stadig flere privathospitaler.
Vores forslag til finanslov går selvfølgelig den modsatte vej med flere penge til kommuner og regioner, med mere til de lavestlønnede og andre med lav indkomst, arbejdsløse, pensionister og studerende, som bliver snydt, hver gang denne regering og Dansk Folkeparti uddeler skattelettelser.
Mere vedvarende energi, omlægning til økologi, flere penge til uddannelse og forskning, en retfærdig, bæredygtig globalisering med højere bistandshjælp, en mere retfærdig handel, hvor vi beskytter arbejdstagerne, så der ikke er nogle mennesker, der bliver syge af at levere varer til os.
Og selvfølgelig er alle vores forslag fuldt finansieret.
Der skal flere penge ind ude fra Nordsøen.
Det drejer sig om ekstra fortjenester på mindst 50 mia. kr., som i øjeblikket løber i selskabernes lommer; de burde tilfalde samfundet.
Vi foreslår også en pensions- og indkomstreform.
Efter skatteministerens skøn gives der årligt 56 mia. kr. i tilskud til private pensionsopsparinger, fordi indskuddene kan trækkes fra i skat.
For de penge kan man faktisk hæve folkepensionen til 13.500 kr. om måneden, tilsvarende kunne man hæve efterløn, førtidspension, understøttelsen til ledige og hæve uddannelsesstøtten.
Det ville give et enormt løft til dem, der har mindst, og dermed skabe mere lighed i samfundet, og det ville kun være de allerrigeste spekulanter, der ville tabe på det; for andre ville konsekvensen være, at de ville miste et skattefradrag, så der ville komme færre penge ind på deres konto, men til gengæld ville opsparingen være skattefri, når den blev hævet.
Vi kræver mere selskabsskat, vi kræver, at de multinationale selskaber og deres nulskatteydere skal betale skat, og alt i alt er det et samfund, hvor der er penge nok, vel at mærke - og det vil jeg også gerne sige i debatten - uden vi på nogen måde sætter skatten for almindelige indkomster op.
Vi flytter ikke bare rundt på et par milliarder, men vi peger på en helt anden retning end den, regeringen står for: hundrede procent vedvarende energi, global retfærdighed og et opgør med uligheden; velfærd til alle.
Så har vi i ly af den seneste tids uro foreslået en pakke, hvori der afsættes midler til forskellige initiativer.
Vi mener faktisk, at det er rimelig fantastisk, at regeringen, som vi har hørt i debatten, fralægger sig ethvert ansvar for den uro, der har været på vores gader, og som givetvis vil komme igen på et andet tidspunkt, hvis ikke vi gør noget.
Det er jo netop regeringens diskriminerende politik, der er årsag til det, det er de vilkårlige visitationer, det er den lovgivning, der er gennemført gennem de sidste mere end 6 år sammen med Dansk Folkeparti, det er den retorik, der bliver ført af regeringen og Dansk Folkeparti, det er, når vi hører hr. Søren Pind f.eks. tale om at sørge for, at de, der har en anden hudfarve, skal have skrappere straf end dem, der er hvide, det er had og kløfter, der fremmes på den måde.
Og når man så kommer og siger: Tag dog hjem!
Jamen, de er hjemme.
Langt de fleste af dem, vi taler om, er jo født her i landet.
Hvordan kan man overhovedet komme med sådan en retorik?
Derfor kommer vi med et forslag i finanslovforhandlingerne om ændringer, der siger penge til flere voksne på gaden, fædre- og mødregrupper, politi og andre former for forebyggende indsats, der kan give tryghed og øge muligheden for, at uromagere bliver stoppet; der siger, at unge, der har de allerstørste problemer, bliver mandsopdækket med en kontaktperson, som kan sørge for at hjælpe dem og sørge for at bringe dem på en bedre vej; der siger, at provokerende og nedværdigende optræden fra politiets side skal ophøre, bl.a. skal de vilkårlige visitationer stoppes, og der skal laves kurser i konfliktløsning.
Der afsættes penge til at fjerne alle bestemmelser, der virker diskriminerende, som f.eks. starthjælpen, herunder altså også en fjernelse af muligheden for administrative udvisninger, som er en helt aktuel årsag til noget af det, vi har set på gaderne.
Der skal laves en erstatningsordning i stil med den, der gælder ved stormflod, sådan at de, der på grund af uro mister deres bil, får butikken ødelagt eller lider lignende skader, fra en statslig fond kan sikres en kompensation, så de ikke selv skal hænge på det tab, de har lidt.
Der skal gives flere penge til den sociale indsats i boligområderne, til bedre fritidstilbud og til etablering af dialogmøder, så man kommer til at snakke sammen i stedet for at slås med hinanden.
Der skal gives en særlig pulje penge til de uddannelser, hvor der er særlig høje frafaldsprocenter, så folk ikke dropper ud af uddannelserne, men bliver og får færdiggjort deres uddannelse.
Så foreslår vi en pulje penge til alle offentlige institutioner og virksomheder, så de har mulighed for at ansætte arbejdsløse, der har været ledige i f.eks. mere end 1 år.
Det vil give mere social tryghed for alle uanset etnisk baggrund og forbedre integrationen i vores samfund, for jeg tror, det er vigtigt, at man er opmærksom på, at der også er etniske danskere, som socialt set føler sig utrygge.
Vi mener, at Danmark er et rigt land, men på grund af regeringens politik er det ved at blive splittet med mere ulighed økonomisk set, med mere ulighed inden for velfærden og blive et samfund, hvor vi behandler mennesker med en anden etnisk baggrund på den måde, som den siddende regering har vist alt for mange eksempler på.
Vi ønsker i Enhedslisten et helt Danmark, hvor der er plads til alle, og hvor vi igen kan få mere lighed.