runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Der er en markant ting, som vi også skal behandle i det efterfølgende forslag.
Tidligere var det sådan, at man kun besøgte minkfarmene hvert 20. år, og det samme gjaldt kvæg- og svinebesætningerne.
Her foreslås det, at det bliver hvert tredje år.
Men det kunne være interessant at afprøve Dansk Folkepartis synspunkter og høre, om de godt vil være med til at skærpe kontrollen, når det drejer sig om minkfarme, hvis det er sådan, at det viser sig, at kontrolresultaterne ikke er så gode, som man måske kunne forvente, selv om Dansk Folkeparti har en aftale om, at i kvæg- og svinebesætninger er det kun 5 pct.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Nu skal jeg jo ikke stå og bryde et forlig fra Folketingets talerstol, men jeg er da heller ikke i tvivl om, at regeringen, hvis man kan se, at det vil være hensigtsmæssigt at foretage kontrol oftere, også vil være indstillet på det.
Jeg kan dårligt forestille mig andet.
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at det er bemærkelsesværdigt, at der på en minkfarm foretages kontrol hvert 20. år, når man samtidig tænker på, at en håndværker, der har en elboremaskine, skal udføre en selvkontrol en gang om året, bare boremaskinen har en ledning.
Det giver i hvert fald ikke mening, når vi tager i betragtning, at det her er levende væsner, og at det andet altså er noget, der er så billigt, at man i dag stort set skrotter det, hvis det ikke virker mere, og går ud og køber noget nyt.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Jeg vil godt begynde mit indlæg med at rose Dansk Folkepartis suppleantordfører for alligevel at komme med nogle rimelig klare meldinger om, at Dansk Folkeparti er klar til at se på, om det virkelig er tilstrækkeligt, at der er velfærdskontrol på minkfarmene hvert 20. år.
Det er jo fint, at regeringen har besluttet, at nu skal der altså være kontrol på samtlige 1.400-1.500 farme i 2010.
Det skal regeringen ikke høre et ondt ord for, men der er jo en voldsom forskel på, at man har en 100-procents-kontrol og så måske en 5-procents-kontrol i fremtiden.
Jeg synes, der er mange gode elementer i forslaget.
Det vigtigste er, at ministeren nu har lovet, at der meget, meget hurtigt kommer et udspil, så vi kan få forbedret forholdene her.
Jeg vil kun tage nogle enkelte elementer fra forslaget og snakke lidt ud fra dem.
Det ene, jeg godt vil tage fat på, er det element, der vedrører indhusning af mink, hvor man vil sikre langt bedre vilkår på baggrund af den nyeste viden om indhusning af mink, som der står i beslutningsforslaget.
Det er jo ikke så præcist beskrevet, men der foregår nogle videnskabelige forsøg og nogle afprøvninger på området.
Vi er en delegation fra SF, der har været på Foulum her for et halvt års tid siden og snakket med de videnskabsfolk, som arbejder med minkområdet, og under det besøg så vi bl.a. forsøg med løbehjul, altså beskæftigelsesmateriale, som så meget lovende ud.
Vi så forsøg med svømmevand, og de forsøg viste, at det ene ikke kan erstatte det andet.
Det siger os jo noget om, at det godt kan være, at det i fremtiden, hvis vi skal have ordentlig dyrevelfærd på minkfarmene, vil være nødvendigt, at man både får etableret løbehjul og får etableret svømmevand.
Det er noget, som videnskabsfolkene strides lidt om, men de nyeste undersøgelser, der er lavet, viser faktisk det, vi oplevede på Foulum her for et halvt års tid siden.
Endelig vil jeg godt rundt om det med miljøkontrol og chipmærkning, for jeg mener faktisk, at det er ret væsentligt, at vi får styr på, hvor de undslupne mink stammer fra.
Vi har et kæmpemæssigt problem i naturen med vilde mink, der jo ikke har nogen naturlige fjender, og som rent faktisk raserer naturen, fuglelivet, fisk, og hvad der ellers forefindes.
De kan simpelt hen rasere et helt område, og vi gør ikke så forfærdelig meget for at få det bekæmpet.
Men hvis man kunne tjekke, hvilke farme dyrene kom fra, så havde man jo faktisk en mulighed for at pålægge dem omkostningerne.
Jeg kunne høre på ministeren, at det ikke var regeringen helt fremmed at gå ind og kigge på det.
Jeg ser da også frem til, at vi måske kan få et samarbejde på det område.
Så alt i alt må jeg sige, at jeg synes, beslutningsforslaget er udmærket, et godt skridt i den rigtige retning.
Der kan så godt nok også på nogle områder være basis for at gøre det mere præcist, men det har vi så udvalgsarbejdet til at kigge på.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-20:
Baggrunden for dette forslag er en tv-udsendelse, hvoraf det fremgik, at mink holdes under forhold, som kun kunne karakteriseres som dyremishandling.
Helt dokumenterbare var de her påstande jo ikke, og de kan ikke betragtes som noget endegyldigt bevis for tilstandene på de danske minkfarme.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at danske produktionsdyr skal leve deres liv under ordentlige forhold.
Vi har med tilfredshed noteret os, at man i pelsdyrbranchen har taget fat på at få kigget forholdene på farmene efter.
Der er endvidere gennemført 140 kontrolbesøg på farmene, og det kunne i den forbindelse konstateres, at der er en god velfærd på de danske farme.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, som skal sørge for, at pelsdyravlere får bedre uddannelse, og der skal indføres obligatorisk sundhedsrådgivning.
Hvis der i den forbindelse konstateres problemer, skal der være yderligere tilsyn med farmene.
Der har været produceret mink i Danmark i over 100 år.
Danske minkskind er i verdensklasse, og det ville de ikke være, hvis dyrene ikke havde det godt i burene.
Jeg er overbevist om, at branchen gerne vil beholde denne førerstilling og derfor hele tiden vil være på forkant ved at give dyrene de bedste betingelser.
Den bekendtgørelse om indretning af burene, som trådte i kraft, er endnu ikke færdigimplementeret.
Hvad angår mink i naturen, er jeg vidende om, at dette problem er i aftagende.
Og i den forbindelse kan jeg da ikke lade være med at nævne de fjolser, som mishandler tusindvis af mink ved at lukke dem ud i naturen til en for de flestes vedkommende ynkelig skæbne, hvor de lider sultedøden.
Jeg synes måske, at det var bedre, at forslagsstillerne rettede søgelyset mod det problem.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at der er taget godt vare på dyrevelfærden i pelsdyrbranchen, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Ordføreren siger, at der under de 140 besøg, der er foretaget i 2009, er konstateret en god sundhedstilstand.
På den baggrund vil jeg godt høre ordføreren, om ordføreren kan oplyse, i hvor mange procent af de 140 besøg der var bemærkninger.
Det forekommer mig at være interessant, for når ordføreren mener, at det er udtryk for en god sundhedstilstand, må det også være relevant, at ordføreren oplyser om det procentvise antal bemærkninger.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-20:
Nu har jeg ikke papiret med procenterne her, men jeg har den viden, at de bemærkninger, der var ved de kontrolbesøg, ikke gik så meget på dyrenes velfærd som på tekniske problemer.
Det kunne være nogle formularer, der ikke var udfyldt ordentligt, og den slags ting.
Det synes jeg ikke hører under dyrevelfærd.
Det kalder jeg tekniske problemer.
Men det skal selvfølgelig være i orden, ellers var der vel heller ikke nogen bemærkninger.
Det tror jeg også at branchen er klar over.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Nu var det jo ordføreren, der nævnte, at kontrolbesøgene beviste, at der er en god sundhedstilstand.
Så var det, at jeg tænkte, at ordføreren vidste eller kunne huske, hvor mange bemærkninger der var.
Sådan som jeg husker det, var det mere end en tredjedel af de farme, der var aflagt besøg, som der var bemærkninger til.
Men kan ordføreren bekræfte, at det var i over en tredjedel af samtlige de besøg, der blev aflagt, at der var bemærkninger?
Venstres ordfører har beskæftiget sig med, at der jo i henhold til den nuværende bekendtgørelse allerede er nogle legematerialer, nogle beskæftigelsesmaterialer, til rådighed for dyrene.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om det er Venstres opfattelse, at der bør være mere beskæftigelsesmateriale til rådighed for minkene, det kunne f.eks. være løbehjul, det kunne være svømmevand og sådan nogle ting, og jeg er med på, at Venstre siger, vi skal afvente et ekspertudvalg, men Venstre må vel have en eller anden holdning til, om der er behov for mere.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Jeg mener, jeg i både min ordførertale og første besvarelse meget tydeligt markerede, at vi inddrager alle til rådighed stående oplysninger i vores vurdering.
Til gengæld ønsker vi også at få dem alle sammen på bordet, inden vi kan foretage, om jeg så må sige, de endelige, samlede vurderinger, så vi kan være sikre på, at vi i givet fald har det rigtige afsæt, når vi først når dertil.
Jeg tror da også, at spørgeren vil være enig i, at det jo ikke alene er én ting, der skal være afgørende for det.
Det er fint nok, at der måske har været en udsendelse og man så kan sige, at den afdækkede et hjørne af nogle ting, men der kommer så også nogle andre oplysninger frem.
Så det ville jo være godt for alle parter, tror jeg, for at få de rigtige konklusioner til sidst, at vi kommer hele vejen rundt.
Jeg er da også glad for, at netop de kontrolbesøg, der har været afholdt indtil nu i 2010, sender nogle signaler om, at det rykker i den rigtige retning.
Så vi skal have det hele med.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Først et opklarende spørgsmål.
Ministeren sagde, at man dels kiggede på gruppeopstaldning eller gruppeindburing, dels kiggede på, om der skulle være flere dyr pr. bur, så mit spørgsmål er: Det, man ser på, er det så, at man skal have dyrene enkeltvis indhuset, eller er det grupper, ministeren mener?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Jeg afventer jo, hvad gruppen kommer med.
Jeg kan jo ikke på nuværende tidspunkt sige, hvad man når frem til, jeg må jo afvente, hvad man når frem til, så hvilke konkrete forslag, man når frem til, kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt.
Det er muligt, jeg kan svare skriftligt på det, men her og nu kan jeg ikke svare på, hvad det er for nogle konkrete forslag, der kommer.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Der var sådan rent oplysende, jeg godt ville vide det.
Jeg tænkte, om ministeren vidste, hvad man arbejdede med, men det gør ministeren så ikke, så det afventer jeg at få et skriftligt svar på.
Men et andet spørgsmål, jeg gerne vil have belyst, er det, der indgår i beslutningsforslaget om, at man mærker minkene, eventuelt med en chip.
Det er jo rigtigt, hvad ministeren siger, at der sandsynligvis ikke vil være smittefare, og at det af hensyn til smittefare ikke vil være særlig hensigtsmæssigt at bringe minkene tilbage.
Men der er jo det at sige til det, at for at undgå vilde mink i naturen, hvad der jo er et stort problem rigtig mange steder, hvor vi har mange minkfarme, kunne man jo bruge en sådan mærkning til at sikre, at minkfarmerne kom til at erstatte, hvis der kom vilde mink i naturen.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Det synes jeg egentlig er rigtigt.
Nu har tanken om en mærkning jo primært ikke gået på det, men som jeg forstår det, har tanken primært været, at man på denne måde kunne se, hvor minkene kom fra, med henblik på at få dem tilbage.
Det er i den sammenhæng, Fødevareministeriet har givet den oplysning, men jeg er for så vidt enig i, at der kunne være nogle andre betragtninger, som kunne tale for det.
Sådan er det jo ofte.
Der er argumenter, der taler for og imod, og i det omfang, man skulle pålægge de avlere, minkene kommer fra, en erstatning, får man naturligvis en nyttig viden ved at kunne anvende chipmærkningen.
Det er jeg sådan set enig i.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Når ministeren afviser det her, kommer han ikke ind i substansen med hensyn til, hvorfor man afviser det.
Man siger, at man afventer arbejdsgruppens rapport.
Men beslutningsforslaget her fra os i Socialdemokratiet tager jo meget klart sigte på at forbedre forholdene.
Det er jo kendt stof, også spørgsmålet med hensyn til egenkontrolprogrammet.
Altså, hvis de kontrollanter, der så nu kommer fra Plantedirektoratet, skal ud og kigge 14 millioner mink i øjnene, tager det rigtig lang tid.
Derfor er det vel fornuftigt, at minkavlerne selv dokumenterer, hvordan de passer deres syge dyr, hvordan medicineringen har været, og hvordan forholdene i øvrigt har været.
For det var jo det, det fjernsynsprogram bl.a. var med til at afsløre, nemlig at der var nogle kritisable forhold, der ikke blev taget hånd om.
Hvad kan ministeren have imod det?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Jamen der er jo mange af de ting, som kan være meget fornuftige.
Men forholdet er jo det, at der er et arbejde i gang i øjeblikket, som netop meget grundigt, bl.a. i lyset af de oplevelser, man havde med den tv-udsendelse og den debat, som det satte i gang, afdækker, hvilke tiltag der skal gøres, og hvor der rent faktisk også bliver sat en række tiltag i gang.
Og i lyset af det har jeg altså meget svært ved at se det hensigtsmæssige i, at regeringen skulle pålægges senest den 1. juni 2010 at fremsætte den stribe af forslag, som der lægges op til her.
Der synes jeg nok, at det vil være nyttigt, at vi ser på arbejdsgruppens rapport, som jo altså vil indeholde en række forslag, bl.a. uddannelse af pelsdyravlerne, indførelse af obligatorisk sundhedsrådgivning og branchekodeks m.v.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Hvis ministeren gerne vil have lidt mere tid, kan han nok få det.
Altså, det skal ikke være det, der er afgørende.
En af tingene er jo, at der er 100-procents-kontrol resten af året, og at man derefter går tilbage til en 5-procents-kontrol, altså kontrol hvert 20. år.
Det synes vi er for lidt, og derfor er der jo også indbygget et forslag om en 33-procents-kontrol, altså kontrol hvert tredje år.
Og det er jo en af de ting, der alligevel skal tages stilling til; uanset hvordan og hvorledes skal der tages stilling til det.
Så vil jeg gerne sige i forhold til det med miljøkontrol, at det jo også er noget, vi kan finde ud af; spørgsmålet er, hvor meget kommunen skal tage sig af den del af det.
Men det er vel også et spørgsmål om, at det er forureneren, der betaler.
Hvis en minkavler ikke har sørget for, at dyrene er lukket ordentligt inde og de løber ud, kunne en chipmærkning eller en anden form for mærkning jo afsløre, hvilken avler de kom fra, og på den måde kunne vi få afgjort det spørgsmål.
Rigtig mange har jo sagt, at det er, fordi havnefogederne har sat mink ud i havnene for at skræmme rotterne væk, og hvis det var, vi præcis vidste, hvilke dyr det var, avlerne havde, kunne vi undgå den diskussion.
Er det ikke også korrekt?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Jeg synes, vi kan have nogle udmærkede politiske debatter her i Folketinget, bl.a. i forbindelse med en første behandling som den, vi har her, og der kan vi have mange gode politiske synspunkter.
Men jeg tror nok også, jeg vil tillade mig at sige – med respekt for hr. Bjarne Laustsens store viden på minkområdet – at det jo nok er det rigtige, at vi en gang imellem tyer lidt til eksperter, som i dybden analyserer tingene for os, og som kommer med nogle rapporter om, hvordan vi bedst kan sikre f.eks. forholdene på minkfarme, og så afventer eksperternes vurderinger, i stedet for at vi her i detaljer giver os til at diskutere, hvilke konkrete tiltag der nu måtte være bedst efter vores opfattelse.
Derfor synes jeg, det er bedst, at vi afventer de overvejelser og initiativer, som er i gang i øjeblikket.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Forslagsstillerne fremsætter forslag om indførelse af bl.a. egenkontrolprogrammer på minkfarme, uddannelse af minkavlere og kontrolbesøg på minkfarme.
Derudover foreslås ændringer af indhusningsforholdene for mink og ændringer i forhold til miljøindsatsen.
Som det også nævnes i forslaget, er der allerede nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en model for uddannelseskrav til minkavlere og for obligatoriske sundhedsrådgivningsaftaler mellem minkavlere og praktiserende dyrlæger.
Netop i år gennemføres der kontrolbesøg på samtlige pelsdyrfarme, og det vil derfor være fornuftigt at vente med at ændre reglerne for kontrolbesøgene, til vi har resultaterne af disse besøg.
Når vi har evalueret resultaterne, kan vi vurdere, om kontrolindsatsen eventuelt skal skærpes.
Med hensyn til forslaget om at skærpe pelsdyrbekendtgørelsens krav til beskæftigelsesmateriale findes der i den nuværende bekendtgørelse allerede krav om, at der som minimum skal være adgang til halm og enten en hylde eller et rør.
Pelsdyrbekendtgørelsen bygger på de europæiske standarder og er oven i købet blevet skærpet i de danske regler, bl.a. i form af kravene om halm og beskæftigelsesmateriale.
I forhold til spørgsmålet om gruppeindhusning vil det være interessant at se, hvilke resultater Justitsministeriet får ud af de oplysninger, som de p.t. er ved at indsamle fra forskellige fagfolk på området.
Når vi har de oplysninger i hænde, vil det være nemmere at vurdere, om der er brug for nye krav på området.
På miljøområdet foreslås det at kigge på etablering af gyllerender på minkfarme og mærkning af mink med chips, så man kan skelne bortløbne mink fra vilde mink.
Dyrene ville blive unødvendigt stressede, og i sidste ende ville det ikke gøre nogen forskel for de bortløbne mink, der alligevel ikke må sættes tilbage i staldene.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Vi er mange, inklusive Socialdemokratiet, der synes, at vi kan have en minkproduktion, men forholdene skal være i orden.
Synes hr. Erling Bonnesen, at de forhold, der blev vist i bl.a. Operation X, er i orden, så man kan sige, at der ikke er behov for yderligere kontrol?
For de dyrevelfærdsbesøg, der har været foretaget tidligere gennem de senere år, har jo vist, at der ikke var noget at komme efter.
Var kontrollen så tilstrækkelig dengang?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Derfor er jeg også glad for, at vi jo har det arbejde i gang, som jeg nu har henvist til, herunder også de mange kontrolbesøg, som gennemføres nu.
Ud fra de i hvert fald sådan foreløbige beretninger for det første kvartal her i 2010 synes det jo netop, som om vi også kan sige, at det rykker i den rigtige retning.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Så det er altså et spørgsmål om, hvem der kom først – om det er, fordi det her beslutningsforslag kom først, eller om det er, fordi arbejdsgruppen vil anbefale nogle ting, der måske er meget identiske med det, der ligger i det forslag?
Derfor må det være et spørgsmål om at lave noget egenkontrol og noget uddannelse.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Det er sådan det almindelige, billige retorikkneb.
Hvis man ikke får det svar, man gerne vil have, er det, fordi modparten ikke har forstand på det.
Det må stå for spørgerens egen regning.
Jeg er meget glad for, at vi netop har fået vedtaget et veterinærforlig for ikke så lang tid siden, der tager hånd om nogle ting, for at man kan lave den gode prioritering af indsatsen, så man får ressourcerne flyttet derhen, hvor der er behov for dem.
At SF så er parat til så at sige at både tre-, fire- og femdoble indsatsen, må stå for SF's egen regning.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-20:
Jeg vil i hvert fald ikke afkræfte det, men jeg er vidende om, at bemærkningerne generelt gik på tekniske ting.
Det kan være burenes tilstand, og det kan være papirarbejde, der ikke var i orden, og ikke dyrenes sundhed som sådan.
Det viser sig jo også, at når dyrene kommer på auktion og pelsene bliver gennemgået, er de af fineste kvalitet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg hørte hr. Tage Leegaards ordførertale sådan, at der ikke er noget at komme efter, at der faktisk ikke er grund til at have nogen kontrol, for alt er i den skønneste orden.
Er ordføreren ikke enig i, at det her forslag sådan set er at betragte som hjælp til selvhjælp?
Hvis vi skal have en minkproduktion, skal der vel også være orden i sagerne, så de kan tåle at få spotlys på.
Jeg synes, der burde være meget mere åbenhed om alle de former for produktion, vi har, og derfor synes jeg, det er lidt underligt, når den konservative ordfører siger, at der ikke er behov for at komme ud og se på de her ting.
Det er, som om den konservative ordfører synes, at regeringen har reageret alt for voldsomt ved at sige, at der skulle være 100 pct. kontrol på baggrund af de bemærkninger, der var, og det er jo et centralt punkt i det her.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Nej, jeg synes faktisk, at den samlede effekt af de ting, vi gør, er ganske fornuftig.
For man kan jo ikke rive én ting ud, som hr. Kristen Touborg gør det, og så konstatere, at der er et gennemsnit på 20 år, og for nogles vedkommende kunne det være 40 år osv., uden også at interessere sig for de andre elementer, som indgår i det her, for så bliver det jo en forsimpling af tingene.
Og man skal jo huske, at der også er et egenkontrolprogram her, som bliver overvåget af en dyrlæge, som har kendskab til besætningen, og på den måde er der jo andre elementer, og de forskellige elementer spiller sammen, sådan at det for mig at se er en ganske forsvarlig og god kontrol, vi får ud af det.
Men det er selvfølgelig noget, som vi løbende skal følge.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg vil undlade at tale om gennemsnit, men jeg vil spørge ministeren, om det er rimeligt, at en landmand kan være landmænd i 30, 35, 40 år uden at få et eneste offentligt velfærdsbesøg.
Er det rimeligt, at det er så småt, at der kan være landmænd, der overhovedet ikke i hele deres gerning får et eneste velfærdsbesøg?
Ministeren bruger også veterinærforliget til at afvise det her forslag, fordi det forlig er så godt, siger han.
Jeg vil gerne spørge: Hvor mange færre besøg får svineproducenterne efter det nye velfærdsforlig?
Og så ved jeg jo, at ministeren har beklædt posten som familie- og forbrugerminister, som jeg tror at de her regler tidligere lå under, så ministeren er godt inde i sagerne, men det er jo nu sådan, at det ikke er dyrlæger, der kommer ud og foretager de her velfærdsbesøg, men det er teknikere fra Plantedirektoratet.
Er det også en forbedring?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Med hensyn til spørgsmålet om det er rimeligt, at der er nogle, som aldrig får besøg, så kommer det jo lidt an på, hvor lang tid de er landmænd.
Altså hvis man er det tilstrækkelig længe, så får man jo et besøg, og hvis man er det meget kort tid, så er chancen eller risikoen for, at man ikke får besøg, jo større.
Det synes jeg ikke rigtig er noget, vi kan bruge til noget, men jeg synes, at det, der er interessant, er den samlede effekt af de ting, som vi gør.
Vi taler om en risikoudpegning af besætningerne i forbindelse med velfærdskontrollen, som jo vil ske ud fra en række forskellige data.
Det er data om medicinanvendelse, det er data om dødelighed osv.
De data bliver løbende opdateret, sådan at de kan indgå og danne grundlag for udpegningerne allerede fra 2011.
Vi taler om egenkontrolprogrammer, vi taler om dyrlægeauditering osv., og det er den samlede effekt af de forskellige tiltag, som gør, at det er en ganske betryggende kontrol, som vi har at gøre med.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg kan konstatere, at det er godt, at der er nogle, der får mange besøg, og at det ikke gør noget, at der er nogle, der ingen besøg får.
Det var ministerens svar.
Men jeg fandt ikke helt ud af, hvor mange færre besøg svineproducenterne får som følge af de nye velfærdsforlig.
Hvor mange færre besøg bliver der?
Og så det faglige spørgsmål omkring, når man går ud og kigger på dyrevelfærd, skuldersår, halebid og navlebrok og en lang række andre ting, det kan være indretning af sygesti osv., er det så tilfredsstillende, at det bare er teknikere, og at dyrlægerne er klemt ud?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at dyrlægerne er klemt ud.
Dyrlægerne spiller en vigtig rolle også fremover.
Med hensyn til antallet af besøg i svinebesætningerne efter forliget så har jeg ikke lige noget tal parat, men det kan jeg sikkert oplyse under udvalgsbehandlingen.
Og med hensyn til antallet af besøg så må jeg igen gøre opmærksom på, at det jo altså netop er baseret på, at der, hvor der er størst risiko for, at der er problemer, vil man komme oftere, og der, hvor der er mindre risiko, vil man komme færre gange, og det synes jeg egentlig er ganske fornuftigt.
Det giver en bedre udnyttelse af ressourcerne, at vi gør det på den måde, i stedet for at alle bare får det samme antal besøg.