runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2009-12-02:
Man kunne jo få den mistanke, at videnskabsministeren simpelt hen bare mener, at det er en elendig ledelse, der er på Københavns Universitet, siden de sætter sig i en situation, hvor de ifølge ministeren åbenbart har planlagt så dårligt, at de skal ud at fyre mange fra den faste stab af forskere.
Nu er det jo sådan, at Københavns Universitet faktisk har gjort sig umage med at forklare, hvad grundene er til, at det har været svært for dem at planlægge inden for de rammer.
Det, de jo peger på, er, at der er en verden til forskel, når man laver langsigtet forskning – og det er noget af det, som Københavns Universitet er rigtig, rigtig god til.
Hvad råder man over af basismidler, og hvad råder man over af konkurrenceudsatte midler?
Det, som rektor Ralf Hemmingsen har peget på, er jo, at de har så mange konkurrenceudsatte midler, at det er ganske svært at lave den præcise planlægning, også i forhold til indtægter.
Gør det argument indtryk på videnskabsministeren?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg bliver nødt til at gentage til fru Kirsten Brosbøl, at jeg ikke accepterer præmissen, for de tal, som fru Kirsten Brosbøl har i de papirer, som også jeg har, viser, at Københavns Universitet får flere penge.
Så derfor må det jo være et prioriteringsspørgsmål.
Jeg tror, at man skal lægge vægt på det, som hr. Ralf Hemmingsen har sagt, nemlig at man havde forventet at få flere.
Det synes jeg er en helt fair fremstilling, men jeg har også set, at Ralf Hemmingsen i høje toner har rost, at vi har afsat betydelige midler til at forbedre bygningsmassen, hvilket jo ikke mindst kommer Københavns Universitet til gavn.
Det tror jeg man glæder sig over på KU i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Jamen det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at det her med balancen mellem basismidler og konkurrenceudsatte midler har været et af de store stridspunkter i globaliseringsforhandlingerne, hvor vi fra Socialdemokraternes side jo netop har argumenteret for, at basismidlerne skulle udgøre en endnu større andel af de samlede bevillinger, hvorimod ministerens parti, Venstre, har en målsætning om, at basismidlerne skal fylde en stadig mindre del af de samlede bevillinger.
Derfor er det, at jeg vil høre ministeren – og det er jo også en del af spørgsmålet – om den her virkelighed, der nu er på Københavns Universitet, med, at man altså skal ud at spare og fyre folk, kan få ministeren til at genoverveje den målsætning, som partiet Venstre altså har om, at vi skal endnu længere ned på basismidlerne?
Det, som Ralf Hemmingsen påpeger i sit brev, er jo den her usikkerhed omkring bevillingerne.
Altså, at man skal ud og søge det hele i konkurrence, og det er det, der gør, at man ikke kan holde på de fastansatte.
Det er det, der går ud over den kontinuitet, der er på forskningssiden, og selvfølgelig den forskningsbaserede undervisning.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg vil gerne først sige med andre ord end det, jeg gjorde i min første besvarelse, at universiteternes bestyrelser og rektorater har ledelsesretten, og den respekterer jeg meget.
Derfor synes jeg også, der er grund til at sige, at der er fuld forståelse hos mig for, hvis man fra Københavns Universitets side har omprioriteret, og at det giver anledning til, at man må spare nogle steder, for at man vil satse på andre.
Når det er sagt, bliver man jo nødt til at forholde sig til de tal, som bl.a. fru Kirsten Brosbøl og jeg har aftalt i de netop afsluttede globaliseringsforhandlinger.
Deraf kan man jo tydeligt se, at der er tilført Københavns Universitet 63 mio. kr. mere.
Det er jo rent faktiske tal, og derfor er det jo selvfølgelig dem, vi må forholde os til.
Dertil synes jeg også, jeg skal sige, at jeg har set udtalelser om, at man havde forventet, at der var kommet endnu mere.
Det er så en anden side af sagen, men man kan i hvert fald ikke tale om, at de beløb, der er besluttet med globaliseringsaftalen, er anderledes end dem, der står i finansloven, og som må udbetales.
Jeg tror i hvert fald, at jeg får problemer med Rigsrevisionen, hvis det er andre beløb, der udbetales, end dem, vi har aftalt.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Jamen det er jo paradoksalt det her
Der er ikke noget at komme efter, og de har aldrig fået så mange penge, som de får i dag.
Samtidig med det har vi altså en situation nu på Københavns Universitet, hvor rektor har sendt det her brev rundt til ledelse og samarbejdsudvalg, som jeg går ud fra ministeren har kendskab til, et brev, hvoraf det fremgår, at på grund af den finanslovaftale, der er indgået, og at der er afsat færre penge til basismidler end forventet, vil KU frem mod 2012 således få 139 mio. kr. mindre i basistilskud.
Det er altså rektor for Københavns Universitet, som i et brev kommer frem til eller meddeler, at det er sådan situationen er på Københavns Universitet.
Kan ministeren forstå, at der er folk i miljøet, der har svært ved at se, hvordan det her hænger sammen?
Vi har altså en minister, der står og siger, at pengene flyder ud til universiteterne, og så får man en meddelelse om, at nu skal der altså spares de her – er det så blevet oplyst – 60-70 mio. kr., og at der skal fyres 130 medarbejdere til næste år.
Frem til januar vil 130 få en fyreseddel.
Hvordan hænger det sammen med, at der altså kommer – efter ministerens opfattelse – flere basismidler?
Er det en tilfredsstillende situation for videnskabsministeren, at når vi laver en politisk aftale herinde, hvor vi er enige om, at der skal tilføres flere basismidler, så er det det her resultat, vi får ud af det, altså besparelser, nedskæringer og færre fastansatte til at varetage den forskningsbaserede undervisning?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Tak for det.
Som bekendt er det jo alene universitetets ansvar at træffe beslutninger om afskedigelser og ansættelser – hverken Folketingets eller regeringens.
Det kommer jo af selvstyret.
Det gælder også de bevillingsmæssige rammer.
Københavns Universitets samlede bevilling på finansloven for 2010 er stigende, og det gælder også basismidlerne til forskning.
Generelt er universiteternes forskningsbevillinger øget markant under denne regering, og det gælder også basismidlerne til forskning.
Regeringen har sammen med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgået en politisk aftale, den såkaldte globaliseringsaftale, hvor balancen mellem basis- og konkurrencemidler er fastlagt.
I 2010 udgør basismidlerne i alt 56 pct. af de samlede forskningsmidler, hvilket er stigende med de nuværende fremskrevne budgetter til 61 pct. i 2012.
Jeg må forudsætte, at der er bred opbakning til den aftale, som vi for nylig har indgået, hvorfra disse tal er hentet.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren forklare, at Københavns Universitet skal spare op mod 100 mio. kr. i 2010 og fyre 130 ansatte, og giver dette ministeren anledning til at revurdere sin holdning om, at basismidlerne skal udgøre en stadig mindre andel af de samlede forskningsbevillinger?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Nu forsøger hr. Per Clausen at pille enkeltelementer ud.
Sagt til hr. Per Clausen: Det er vel ganske, ganske tydelig og klar tale.
At hr. Per Clausen og andre ordførere ønsker at gå imod så klar en tilkendegivelse fra en ekspertgruppe, som vi selv har nedsat, it-ordførerne og ministeren, synes jeg er helt, helt utroligt.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Nu står kommunerne jo ligesom staten over for omfattende investeringer i it.
En del af dem er kommet oven på en række meget store omkostninger, som man havde i forbindelse med kommunesammenlægningerne, hvor regeringens holdning jo var, at de selv måtte klare det inden for de investeringer, de i øvrigt foretog i it.
Så udgangspunktet er vel, at man under alle omstændigheder skal investere i it i fremtiden.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, om man skal investere sådan, at man er med til at skabe de bedste konkurrenceforhold og dermed på længere sigt skabe nogle billige og gode it-løsninger for den offentlige sektor.
Jeg vil godt vende tilbage til det andet spørgsmål, jeg rejste.
Når ministeren nu alligevel er endt med, at han vil følge ekspertudvalget, så kunne jeg godt tænke mig at vide, om han så også mener, at vi bør følge ekspertudvalget på den måde, at når man tager og godkender og accepterer, at Microsoftstandarden som den ene af to standarder er med, skal man, når det handler om fremadrettet lagring, benytte strictmodellen.
For hvis ministeren er enig i det, tror jeg for så vidt, at vi alligevel er kommet et skridt længere i det, der indtil nu tilsyneladende har været en uenighed.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Nu tror jeg, at det for os alle er lidt svært at spole 3½ år tilbage og klart gengive, hvad der skete på det tidspunkt.
Men jeg er ret overbevist om, at ekspertudvalget overhovedet ikke var på tale på det tidspunkt.
På det tidspunkt igangsatte vi et arbejde, og det med ekspertudvalget husker jeg som noget, der kom ind i billedet undervejs, fordi vi erkendte, at vi politikere nok ikke havde mulighed for at gå dybt ned i substansen på et så teknisk spørgsmål.
Så derfor tror jeg, at ekspertudvalget kom ind i billedet meget senere, så vidt jeg husker.
Men hvad jeg husker tydeligt er, at vi stod her på dette sted og vedtog beslutningsforslag nr. B 103 i begyndelsen af juli 2006.
Det vil jeg meget gerne have lov til at understrege i dag, for det synes jeg da er en vigtig pointe.
Jeg tror også, at kommunerne sætter pris på, at vi husker på det netop i disse dage.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Jeg vil gerne spørge, om ministeren ikke kan bekræfte to ting.
Det første er, at han, i sammenhæng med at vi diskuterede det beslutningsforslag, som danner baggrund for, at vi gik i gang med arbejdet med åbne standarder, og som Venstre og Konservative jo i meget lang tid arbejdede meget hårdt imod, gjorde det helt klart, at det ikke var ekspertudvalget, der skulle foretage valget mellem de forskellige standarder, men at politikerne skulle gøre det på baggrund af den rådgivning og vejledning, der kunne komme.
Det er det første.
Og det er faktisk den rådgivning fra ekspertudvalget, som ministeren ikke har tænkt sig at rette sig efter.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg vil, som allerede tilkendegivet ved det foregående spørgsmål, ikke gå ind i en konkurrencemæssig vurdering, men jeg vil derimod henholde mig til Konkurrencestyrelsens rapport på området og til anbefalinger fra det ekspertudvalg om åbne standarder, som jeg har nedsat sammen med it-ordførerne, for at vi kan blive rådgivet på området.
Både ekspertudvalget og Konkurrencestyrelsen peger på, at åbne standarder generelt er med til at fremme konkurrencen.
Jeg mener derfor, at vores beslutning om at indføre åbne standarder er den helt rigtige måde at skabe en sund konkurrence på området på.
Det er min opfattelse, at vi også skal arbejde på at indføre åbne standarder på endnu flere områder for at få dækket hele den offentlige kommunikation.
Men det er vigtigt, at vi først indfører nye standarder, når der på et givent område findes modne standarder med en tilstrækkelig udbredelse og stabilitet til, at det giver mening at ophøje dem til obligatoriske standarder.
Jeg vil gøre mit til at hjælpe udviklingen på vej, og som det er hr. Per Clausen bekendt, har vi jo i forbindelse med udmøntningen af UMTS-midlerne afsat penge til at etablere et videncenter for open source og åbne standarder i IT- og Telestyrelsen.
Dette videncenter skal så arbejde videre med den problemstilling, som der sættes fokus på her i dag.
Jeg vil gerne understrege igen, at for så vidt det angår det med universiteternes selvstyre og frihedsgrader, får jeg jo gang på gang at vide, at det er vigtigt, at vi holder det i hævd.
Når vi så taler om de 2 pct., så ved spørgeren jo også udmærket godt, at de penge går tilbage – det er jo ikke nogle, der går i statskassen.
De går tilbage til området, og det har jo bl.a. medvirket til, at vi i fællesskab, netop regeringen og Socialdemokraterne, nu har fået skabt en tendens, der viser, at de studerende er færdige langt hurtigere, end de var for bare få år siden.
For pengene går tilbage i første omgang som bachelorbonus og nu også som færdiggørelsesbonus.
Så derfor er det jo ikke penge, der forsvinder i helt andre retninger.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Jeg synes, at ministeren sådan set lidt står og fornægter, hvad virkeligheden er på Københavns Universitet.
Altså, ministeren siger, at pengene kommer tilbage, og at man jo bare har sat nogle puljer af og sådan noget.
Men sagen er jo, som Ralf Hemmingsen også påpeger i det brev, han har sendt ud, at når man gør basismidlerne afhængige af en hel masse forskellige puljer og øremærkninger, betyder det, at det er penge, som universitetet ikke kan regne med at få ind.
Og en af de konklusioner i evalueringen af forskningsrådsloven, som vi sidder og forhandler om lige i øjeblikket, er i øvrigt også, at vi politikere sætter nogle længerevarende bevillinger af, så man ved, hvad man har at regne med ude i forskningsmiljøerne.
Er det en anbefaling, som ministeren vil følge op på?
For den ligger jo klokkeklart i den evaluering, vi lige har fået, altså nogle længerevarende forskningsbevillinger, så universiteterne flere år ud i fremtiden kan regne med, hvordan deres bevillinger ser ud, og så vi ikke har den her usikkerhed, som der hersker lige i øjeblikket.
Kim Mortensen (S), 2009-12-02:
Det er jo altid interessant at få en engageret undervisningsminister til stede her i spørgetiden, og hvis det er sådan, at nogle af dem, som måtte sidde og lytte, skulle være i tvivl om, om undervisningsministeren er enig med Socialdemokratiet, må det være, fordi man ikke har fulgt med i den politiske debat de seneste årtier, for af den vil det fremgå, at det er undervisningsministeren ikke.
Alligevel er det problematisk, at vi ikke kan få svar på et spørgsmål om, hvad det er, der virker.
Hvor er dokumentationen for, at det her incitament virker?
Vi har under et tidligere spørgsmål diskuteret, om man ikke skulle prøve at lære lidt af de indsatser.
Problemet med ungeindsatsen er jo, at vi altid identificerer den negativt.
Det er utilpassede unge; det er unge, der har en forkert familiebaggrund; det er unge, der ikke deltager i uddannelse; det er unge, der skaber problemer.
Men hvad er det, der virker over for de her unge?
Er det en økonomisk straf, eller er det at kigge på de her unge som mennesker og spørge: Hvordan får vi løftet de her mennesker og kigget dem ind i øjnene og får dem til at deltage i en uddannelse?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg tror, at gode økonomiske rammer er en forudsætning, og det mener jeg også at vi, der er en del af globaliseringsaftalen, har høstet stor anerkendelse for på universiteterne.
Det afsæt mener jeg er vældig godt for, at vi kan komme videre, også efter år 2012.
Når spørgeren så er fokuseret på, hvilke tanker videnskabsministeren har gjort sig i den anledning, vil jeg sige, at jeg meget gerne vil bygge de tanker på den evaluering, som vi i fællesskab har lagt meget vægt på, og som kommer i morgen.
Men det er ganske rigtigt, at jeg har gjort mig forskellige tanker.
Nu piller spørgeren en enkelt ud, men hvis man læser den bog, som jeg var med til at lægge navn til tidligere på året, og som hedder »Fremtidens universiteter«, kan man få en masse gode bud, som jeg er sikker på er med til at skabe fremtidens universiteter, også helt frem til år 2020.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Men videnskabsministeren er jo medlem af regeringen, så hvis regeringen har gjort sig nogle overvejelser, håber jeg da sådan set for videnskabsministeren, at han selv har været med til at gøre sig de overvejelser, når det nu er videnskabsministeren, der har ansvaret for universiteterne, og universiteterne havde en plads i statsministerens drømmetale.
Videnskabsministeren er jo også medlem af det samme parti som statsministeren.
Og jeg går ud fra, at ministeren var med på landsmødet, hvor det her blev præsenteret osv., så jeg ved, at ministeren har gjort sig nogle overvejelser – sine egne overvejelser – om, hvordan vi kommer i den her verdensklasse eller i hvert fald i første omgang på den europæiske topti.
Det kunne måske være, at det er i den sammenhæng, ministeren ser, at vi skal nå den her verdensklasse.
Det kan vi jo vende tilbage til en anden gang.
Jeg vil bare fortsat høre, om ministeren selv har gjort sig nogle overvejelser som videnskabsminister med ansvar for universiteterne om, i hvilken retning vi skal gå, hvis vi skal have et universitet i topti.
Hvad er det, der gør, at man kommer op i topti?
Er det gode økonomiske rammer, stabilitet i forbindelse med økonomien, eller er det usikkerhed om økonomien, sådan som den øgede konkurrenceudsættelse nu altså bidrager til?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg har overhovedet ikke udtalt mig om, om regeringen har gjort sig nogle overvejelser, jeg har bare sagt, at regeringens udspil ikke er blevet præsenteret.
Christine Antorini (S), 2009-12-02:
Det kan jo ikke være rigtigt, eller det kan det så måske.
Det kan jo ikke være rigtigt, at regeringen ikke har gjort sig en eneste overvejelse om, hvad det betyder i praksis, at et af de ti drømmemål er, at Danmark skal have et universitet, der ligger på topti, hvad vi synes er fremragende.
Hvad skal der til?
I hvilken retning skal vi?
Når vi stiller de her spørgsmål om, hvordan man får et universitet i topti, og ønsker drøftelser om nogle langsigtede pejlemærker, er det jo ikke, fordi vi alene sidder og venter på universitetsevalueringen i morgen.
Den er jo bare en lille del i forhold til så meget andet.
Vi gør det, fordi vi er oprigtigt optaget af, hvad det er for nogle langsigtede pejlemærker, man politisk skal gå efter.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Her er i hvert fald noget, hvor jeg er helt enig med fru Kirsten Brosbøl, nemlig at hvad der sker i 2012 er afgørende.
Men til det vil jeg sige, at vi jo stadig væk står og har lige fordelt, var det ikke 7 mia. kr. fra globaliseringspuljen?
Vi har stadig væk 3 mia. kr., som skal fordeles næste år, og det ville nok være en god idé, at vi ikke lige i disse forhandlinger begynder at tale om 2013 og fremefter.
Og derfor var beskeden jo også under forhandlingerne, hvor Socialdemokraterne ganske rigtigt nævnte spørgsmålet, og at man gerne vil have det afklaret nu, at det nok ikke var realistisk.
Lad os nu se i morgen, hvor galt det står til.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Men sådan er det jo ikke.
Der har jo været ganske markante holdningsforskelle, også når vi har diskuteret fordeling af globaliseringsmidler, ikke mindst når det kommer til balancen mellem basis- og konkurrenceudsatte midler, hvor vi Socialdemokrater kæmper for flere basismidler, og Venstre kæmper for færre basismidler i fordelingen af de samlede midler.
Men jeg vil godt for at holde fast i det her med, at ministeren siger, vi har et forlig, at det forlig jo udløber i 2012.
Det var jo noget, vi Socialdemokrater bragte op i forhandlingerne, nemlig at vi sådan set allerede nu ønskede at tage fat på diskussionen om, hvad der skal ske efter 2012.
Kan ministeren så løfte sløret for, hvad der skal ske efter 2012, når globaliseringsforliget udløber, for så er der 8 år til 2020, hvor vi altså skal have et universitet i top ti?
Det vil være helt afgørende, hvad der sker efter 2012, og der har regeringen jo ikke endnu været villig til at diskutere det overhovedet.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Man kan blive helt betænkelig ved den måde, som fru Kirsten Brosbøl formulerer sig på her, set i lyset af, at universitetsloven er et forlig mellem Socialdemokraterne og regeringen, og de økonomiske forudsætninger er et forlig mellem Socialdemokraterne og regeringen plus Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Så jeg synes da, vi har et fælles problem, hvis det virkelig er problem.
Jeg vil dog sige, at det i dag som sagt er den 2. december, i morgen er det den 3. december, og der får vi universitetsevalueringen.
Så lad os se, hvordan den ser ud.
Hvis den er helt gal, og det, vi lavede i 2003 i fællesskab, fuldstændig bliver pillet fra hinanden, så har vi en, synes jeg, ny opgave, og så må vi, der har forlig på området, sætte os sammen.
Men lad os nu lige vente til i morgen og se, hvordan det bliver vurderet fra de her fem internationale eksperter, som nu de seneste måneder har fulgt de danske universiteter.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Der var jo flere interessante ting i det svar.
For det første havde jeg fuldstændig forventet, at ministeren ville svare, at der ikke er tale om besparelser.
Det hørte vi jo også i det foregående spørgsmål.
Jeg synes bare, at der endnu en gang er grund til at understrege, at virkelighedens verden er en anden.
Det illustrerer det her brev fra Ralf Hemmingsen, som jeg også tidligere har omtalt, meget klart, hvor han skriver, at der er 139 mio. kr. færre penge i basistilskud.
Det er da et tal, som får konsekvenser, og som vil betyde, at man kommer til at afskedige folk.
Det må ministeren forholde sig til, ikke mindst når vi hører, at det eneste svar, ministeren har på spørgsmålet om, hvordan man vil realisere den her – lyder det som om – ret luftige drøm, som statsministeren annoncerede på Venstres landsmøde, nemlig at man vil have et universitet i topti.
Jeg synes, det er fint, at man inddrager universiteterne i sin målsætning og sine drømme.
Det gør vi så sandelig også i Socialdemokratiet.
Jeg har bare en forventning om, at når statsministeren står og siger det på et landsmøde, har man også overvejet i Venstre, hvad det er for konkrete initiativer, man vil sætte i gang for at nå det.
Nu hører vi altså videnskabsministeren sige, at det forventer man sådan set allerede kører på skinner med de initiativer, man allerede har sat i gang.
Så må jeg bare sige, at så giver jeg altså ikke ret meget for det der drømmescenarie, som statsministeren stod og talte om.
Hvis det bare er, at man siger, at den politik, man allerede fører, nok skal føre os hen imod de der forskellige drømme, og hvis der ikke ligger flere visioner og konkrete initiativer bag, så synes jeg godt nok, at det er en anelse tamt. Man kunne jo spørge: Hvordan får vi universiteter, der ligger i topti?
Er det ved at sikre universiteterne langsigtede planlægningsmuligheder og en solid basisfinansiering, så de kan have fastansatte forskere, der kan varetage den forskningsbaserede undervisning og sikre de studerende mere end 4 timers undervisning om ugen, sådan som vi har set det nogle steder?
Eller er det ved at konkurrenceudsætte flere og flere midler, så forskerne hele tiden skal ud at søge forskellige puljer og universiteterne er nødt til at afskedige deres fastansatte, som det altså nu er tilfældet på Københavns Universitet, hvor de studerende går i demonstrationer for at sikre, at de ikke får et rent selvstudium på nogle af de her studier, som det jo har været tilfældet?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg bliver nødt til også her at starte med at sige, at præmissen altså ikke er, at der er nedskæringer, men at der er stigende bevillinger i 2010.
Hvorledes ledelsen på Københavns Universitet ønsker at disponere over disse midler internt, hverken kan, vil eller skal jeg blande mig i, og det er jo det, som jeg kraftigt understregede ved det foregående spørgsmål.
Med globaliseringsaftalen for 2009 er der fortsat solide økonomiske rammer for universiteterne.
Det kan man se på totaltallene, og det kan man se, når man slår op i finansloven.
I forhold til Venstres drøm om et dansk universitet i top 10 i 2020 vil jeg sige, at jeg ikke er bekymret.
Jeg synes, tallene tyder på, at det bør vi nok kunne nå, og med det løft, som vi har givet forskningen og også basismidlerne, siden denne regering kom til, håber jeg og tror på, at det mål vil vi kunne nå – måske ikke et, men måske to universiteter i top 10.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-02:
Spørgsmålet lyder: Hvordan harmonerer nedskæringerne på Københavns Universitet med Venstres drøm om et dansk universitet i europæisk top 10 i 2020, og hvilke konkrete initiativer vil regeringen tage for at nå denne målsætning?
Hvordan harmonerer nedskæringerne på Københavns Universitet med Venstres drøm om et dansk universitet i europæisk top 10 i 2020, og hvilke konkrete initiativer vil regeringen tage for at nå denne målsætning?
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Vil ministeren tage konkrete initiativer, der kan nedbryde Microsofts reelle monopol på kontorpakker på it-området, i forlængelse af Folketingets beslutninger på dette område?