runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Det er da muligt, men det kan da ikke fortolkes anderledes.
Jeg mener, der er anmeldt en forespørgsel, der handler om de principielle elementer i forholdet mellem SKAT og borgerne og om en specifik sag, nemlig Camilla Vest-sagen, og så handler stort set hele debatten om statsministerens mand.
Samtidig er det jo helt klart tilkendegivet i Skatteministeriets juridiske notat eller domskommentar, at der ikke er ændret praksis i forbindelse med Stephen Kinnock-sagen.
Alligevel bliver man ved med at køre rundt i den sag, og det kan jeg da kun tage som udtryk for, at det her hverken handler om Camilla Vest eller om retssikkerhed, men om at kaste smuds på statsministeren.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-22:
Jeg kan forstå på skatteministeren, at han mener, at vi gør det her for at kaste smuds på vores statsminister.
Hvad det angår, må jeg jo så spørge skatteministeren, om han aldrig selv har rejst forespørgselsdebatter, stillet spørgsmål i spørgetimen eller spurgt ind til andre sager, som har været oppe i medierne, hernede i Folketingssalen.
Det kunne jeg godt tænke mig at skatteministeren ville svare på, for det, den her sag handler om, er jo netop om borgerne og deres retssikkerhed.
Så vil jeg med hensyn til den redegørelse, skatteministeren har sagt at han vil have fra SKAT, spørge: Hvem skal lave den redegørelse?
Er det sådan, at SKAT kommer til at undersøge sig selv og skal redegøre for, om de har lavet fejl eller andet i den her sag?
For så kan man måske godt sætte spørgsmålstegn ved, om redegørelsen bliver helt objektiv.
Jeg mangler ord, for jeg er rystet over, at skatteministeren kan stå og sige, at det her handler om at kaste smuds på vores statsminister.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Jeg er faktisk lidt oprørt over det her, for jeg er ikke på noget tidspunkt fra denne talerstol, som hr. Thomas Jensen lige har påstået, kommet med nogen anklager mod Helle Thorning-Schmidt eller hendes mand, Stephen Kinnock.
Men jeg er kommet med en problematisering af, hvordan SKAT har ageret, og så synes jeg, det er irriterende og oprørende, at Socialdemokraternes ordfører, fordi han ikke vil forholde sig til sagens substans, gerne vil beskylde mig for noget, som jeg overhovedet ikke har gjort.
Det er jo det, der er kernen i det.
Socialdemokraternes ordfører taler om, at Socialdemokraterne går op i retssikkerhed, men virkeligheden er, at her har vi en konkret retssikkerhedsmæssig problemstilling, og Socialdemokraternes ordfører går bare op i pjat og pjank.
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Det er jo fuldstændig sort snak fra hr. Ole Birk Olesens side; hr. Ole Birk Olesen blander æbler, pærer og bananer sammen i én vælling.
Jeg vil bare sige, at det her jo igen bekræfter det, som jeg også sagde til Dansk Folkepartis ordfører, nemlig at det her for de fire borgerlige partier slet ikke handler om retssikkerhed.
Jeg arbejder meget for retssikkerheden, og det gør regeringen også, men for de fire borgerlige partier er det her bare en anledning til, at hr. Ole Birk Olesen kan stå på Folketings talerstol og komme med indirekte og direkte anklager mod Kinnock, mod Helle Thorning-Schmidt og mod SKATs medarbejdere på en måde, der er uklædelig for det her Ting.
Det synes jeg simpelt hen man skulle holde sig for god til.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-22:
Der er nogle faste procedurer for det, som hr. Thomas Jensen kan slå op på nettet og få mere præcise oplysninger om, end jeg er i stand til at give her på stående fod.
Jeg kan bare konstatere – og det er det, jeg forholder mig til – at i den her situation, uanset om man kalder det en praksisændring eller ej, så er der en uheldig hemmeligholdelse af oplysninger i én afdeling af SKAT for en anden afdeling af SKAT, selv om det var helt essentielt for to skatteborgeres retssikkerhed, at de to afdelinger talte sammen om, hvad der foregik.
Det synes jeg er meget problematisk, og derfor synes jeg også, det er problematisk, og at det vidner om, at Socialdemokraternes ordfører på det her punkt ikke går særlig meget op i retssikkerhed, men mere går op i pjat og pjank, at Socialdemokraternes ordfører bliver ved med at tale udenom i stedet for at tale om det, der er sagens kerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-22:
Nu vil jeg mene, at Østre Landsret ikke vil skrive en sag ind, som er helt som alle andre.
Jeg tror, at Østre Landsret, når de begrunder en afgørelse, henviser til principielle sager.
Det er jeg glad for at skatteministeren nikker til, nemlig at det er en principiel sag.
Og så er det da bekymrende, at da den principielle sag, som fører til frifindelsen i Østre Landsret, bliver afgjort i SKATs system, så fører det ikke til en praksisændring.
Bekymrer det ikke skatteministeren, at Østre Landsret henviser til en sag, fordi den er principiel, men da SKAT træffer afgørelse i sagen, tager man ikke initiativ til at ændre praksis for alle skatteydere?
Thomas Jensen (S), 2013-05-22:
Jeg har et helt generelt spørgsmål til hr. Ole Birk Olesen.
Lad os nu glemme alt om Camilla Vest-sagen, lad os glemme alt om Kinnocksagen og tage et helt generelt spørgsmål.
Hvis der sker en praksisændring på et tidspunkt i en given sag, hvordan sørger man så for, at den praksisændring sådan rent formelt bliver meldt ud til andre instanser, sådan at man sikrer sig, at der vil være en ensartet behandling af borgerne i Danmark?
Kan ordføreren bare kort og præcist redegøre for det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-05-22:
Det er jo rigtigt, at det er to forskellige sager og to forskellige afgørelser.
I den ene sag godkendte man det i modsætning til tidligere, hvor man jo førte en praksis, hvor første dags arbejde udløste skattepligt.
Over for Camilla Vest fastholdt man den gamle praksis.
Så det er jo rigtigt, at det blev afgjort forskelligt, og derfor er det to forskellige sager.
Det, vi bare ønsker – vil jeg sige til skatteministeren – er jo sådan set at se sagen i den rette sammenhæng, nemlig at det er to sager, der handler om det samme: Hvor meget arbejde kan man udføre i Danmark uden at ifalde skattepligt?
I Kinnocksagen er det et vist omfang af arbejde, og i Camilla Vest-sagen er det nul.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jeg tror, man skal være meget forsigtig med at fortolke, hvad der ligger bag konkrete domme hos domstolene.
Hvis Folketinget går ind og laver fortolkninger af det, tror jeg det bliver meget vidtløftigt her i Folketinget.
Lad mig lige nævne en ting yderligere.
Det var jo ikke kun det med arbejdsmængden, der betød noget for Østre Landsrets dom – det var jo også bevisførelsen for de 180 dage, der havde betydning.
For det var jo det, som Østre Landsret sagde, nemlig at man kunne ikke bevise, at Camilla Vest havde arbejdet i mere end 180 dage.
Så der var faktisk flere faktorer, der var inddraget, men om det har været det afgørende, ved jeg da ikke.
Og jeg tror da, at det virkelig er et skråplan, hvis vi her i Folketinget skal gå ind at lave fortolkninger af, hvorfor dommerne har dømt, som de har dømt.
Det er jo helt langt ude.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-22:
Hvad er det, der er præmissen for, at Østre Landsret kommer frem til et andet resultat end byretten?
For mig at se er det helt åbenbart, når man læser afgørelsen fra Østre Landsret, at det skyldes, at der i en anden skattesag er truffet en anden afgørelse, som så tilfældigvis er blevet offentliggjort.
Kan skatteministeren ikke se det retsikkerhedsmæssigt groteske i, at det er offentliggørelsen af en anden skattesag, som Østre Landsret lægger til grund for sin frifindelse?
Giver det ikke skatteministeren anledning til dyb bekymring om retssikkerheden for de to borgere, der stod til at komme 1 år og 9 måneder i fængsel?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Jamen det er jeg da fuldstændig enig i, men der er nogle fortrolighedsbestemmelser, som gør sig gældende her.
Han har da ingen anelse om, hvorvidt sagen går til Østre Landsret på det tidspunkt der.
Så det har aldrig noget med sagen at gøre.
Altså, han har nogle fortrolighedsbestemmelser, som han arbejder under, og det er det.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Det er jo fair nok, at man kan komme til forskellige konklusioner, men det principielle i den her sag er, om en myndighed i staten – læs: SKAT – som har en forpligtelse til at behandle borgerne ens, skjuler nogle oplysninger for en anden myndighed og skjuler nogle oplysninger for en anklaget, som står til at komme 1 år og 9 måneder i fængsel, fordi SKAT København ikke vil udlevere de oplysninger.
Jamen vi er valgt til Folketinget; jeg er parlamentariker og valgt af folket.
Hr. Holger K. Nielsen er skatteminister og repræsenterer Danmark.
Vi har en speciel forpligtelse til at sikre, at alle får en ordentlig behandling af myndighederne – ikke at man skjuler oplysninger, som skal bruges af forsvaret ved en domstol.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Altså, jeg er meget optaget af retssikkerheden, og det er også derfor, at jeg har taget de sager, der har været fremme i medierne, hvor SKAT er blevet anklaget for ikke at holde sig til reglerne, meget alvorligt, og jeg har bedt SKAT om at lave en redegørelse for det.
Det er SKAT's retssikkerhedschef, der står for det, og den vil så gå til mig inden så længe og derefter blive oversendt til Folketinget, og så kan vi tage en diskussion af den.
Det er jeg meget, meget optaget af at vi får håndteret på en ordentlig måde.
Der var man så kommet frem til nogle forskellige afgørelser – man var kommet frem til én afgørelse i SKAT København vedrørende en sag, og man var kommet frem til en anden afgørelse i SKAT Nordsjælland vedrørende en anden sag.
Det var der så utilfredshed med, og den sag blev så endelig afgjort ved Østre Landsret, og det har vi taget til efterretning.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Vi har under hele debatten hørt den samme sang fra regeringsordførerne og nu også fra ministeren om, at sammenligningen med Kinnocksagen – med en oversættelse af ministerens ord – lugter.
Jeg synes jo snarere, at det er regeringspartierne og ministeren, som bruger Kinnock som gidsel i denne sag.
Landsrettens kendelse er ret utvetydig: Det er to sammenlignelige sager; man bruger i Landsrettens kendelse afgørelsen fra Kinnocksagen i Camilla Vest-sagen.
Så det er altså to sammenlignelige sager, som bliver dømt forskelligt af to myndigheder inden for SKAT.
Ministeren er jo sidste skanse.
Altså, det er et enormt ansvar at være minister, og jeg har tit hørt hr. Holger K. Nielsen som oppositionspolitiker tale om det parlamentariske ansvar, og jeg har haft meget respekt for det arbejde, hr. Holger K. Nielsen har gjort på vegne af borgerne i den henseende.
Men nu sidder hr. Holger K. Nielsen selv som minister og har et ansvar for, at borgere bliver behandlet ens i det her land, så derfor må der altså blive stillet konkrete spørgsmål til skatteministeren om, hvorvidt det ikke er rimeligt, og hvad ministeren vil gøre for, at man, hvis man er anklaget af en offentlig myndighed, så får mulighed for at få adgang til oplysninger, der er afgørende for den pågældendes forsvar, og at man ikke oplever en situation som i Camilla Vest-sagen, hvor offentlige myndigheder, altså SKAT, skjuler oplysninger, som kan bruges af den anklagede i en landsretssag.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Ikke desto mindre kommer Østre Landsret frem til, at heller ikke Camilla Vest skal betale skat.
Og så har Landsskatteretten ændret afgørelse på baggrund af det.
Den afgørelse fra Landsskatteretten tager vi til efterretning i Skatteministeriet, og det betyder så, at vi nu vil gå i gang med en praksisændring.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Man havde jo tidligere den praksis, at fra den første dag, man arbejdede i Danmark, var man skattepligtig.
Så kom den famøse sag, og så var man pludselig ikke skattepligtig.
Det er da lidt underligt, når man så samtidig kan se, at når SKAT Nordsjælland henvender sig for at prøve at få det principielle i afgørelsen, får de at vide, at det kan de ikke få at vide.
Så tror jeg, at vi er nogle danskere, der får den tanke, at man har ændret praksis alene for at tilgodese Stephen Kinnock.
Kan ministeren godt forstå, hvis der er nogle, der får den tanke, når de ser på hele det her forløb?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Ja, hvis man hører på det, der bliver sagt her i Folketingssalen, kan jeg da godt forstå det, men det, der bliver sagt her i Folketingssalen, er bare forkert.
Som det er sagt tidligere, blev praksis ikke ændret i forbindelse med Stephen Kinnock-sagen.
Praksis blev ikke ændret.
Det er så det, vi har taget til efterretning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-22:
Det er lidt spøjst, når man kan se en artikel fra den 19. oktober sidste år med overskriften »S: Intet mærkeligt i ændret skattepraksis«.
Så regeringspartierne har åbenbart tidligere synes, at der var ændret en skattepraksis – lige indtil i går aftes klokken halv tolv, altså dagen før, vi skulle have den her forespørgselsdebat, hvor der så alligevel ikke var ændret praksis.
Det er meget bemærkelsesværdigt, at før Kinnocksagen måtte man ikke arbejde bare en dag i Danmark, under Kinnocksagen måtte man godt arbejde i Danmark i et beskedent omfang.
Under Camilla Vest-sagen
skulle der så begås et justitsmord, inden man kom frem til den erkendelse, at hun også godt måtte arbejde i et beskedent omfang i Danmark.
At sige, at der ikke er sket en praksisændring, er jo helt ude i skoven, for det, der netop lå til grund for frikendelsen af Camilla Vest i landsretten, var jo en henvisning til Kinnocksagen, hvor der netop var sket denne praksisændring.
Så havde man ikke fået kendskab til Kinnocksagen, var hun ikke blevet frikendt.
Ergo, var der ikke sket nogen ændring i sagen, var hun blevet dømt igen.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-22:
Omkring beskrivelsen af skatteforholdene, hvor meget man må arbejde osv., er der 180-dagesreglen, og så er der en beskrivelse af, hvor meget der kan arbejdes, hvor enkeltstående arrangementer godt kan accepteres.
Det er faktisk velbeskrevet i domskommentaren, hvordan det er henholdsvis med Camilla Vest og Stephen Kinnock.
Derfor vil jeg meget anbefale, at man læser den beskrivelse, der er der.
Som jeg sagde, kommer Østre Landsret frem til, at heller ikke Camilla Vest skal betale skat, og Landsskatteretten har ændret afgørelse på baggrund af det, og derfor har vi også accepteret det fra Skatteministeriets side.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Så vil jeg derudover sige, at det selvfølgelig er fuldt ud legitimt at fremsætte de beslutningsforslag, man som politisk parti her i Folketinget mener er de rigtige at fremsætte.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om der i den værktøjskasse, som ministeren synes skal i brug, når vi engang skal have lavet ændringer af dagpengesystemet, ligger en ændring af genoptjeningskravet, eller om det er fuldstændig udelukket.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jamen jeg er måske lidt ked af, at vi skal gentage den samme diskussion så mange gange i løbet af en dag, for når jeg nu engang har givet det svar, som jeg mener det er det rigtige svar at give, så får man jo ikke et andet, fordi man bliver ved med at spørge.
Nu har vi været igennem snart 10-15 beslutningsforslag, tror jeg, af relativt enslydende karakter, og mit svar er fortsat det samme som det, der allerede er givet et par gange i løbet af dagens debat, nemlig at jeg er glad for den aftale, vi netop har indgået; vi nedsætter en dagpengekommission, der skal afdække, om man kan indrette dagpengesystemet på en klogere måde.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Så ville jeg gerne høre, om arbejdsministeren ikke tror, at det kan risikere at blive en forlængelse af processen at sætte en kommission i gang først om et år og så med endnu et år til at arbejde i.
Ville det ikke have været mere naturligt at inddrage dem, som vi i gamle dage inddrog, når vi skulle lave dagpengeændringer, nemlig de tre parter, altså arbejdsgiverne, fagforeningerne og regeringen, og så prøve at se på det i løbet af nogle måneder og finde ud af, om man ikke kunne finde en løsning?
Ville det ikke være mere direkte?
Og gør det her reelt ikke, at vi så skubber processen, sådan at man alligevel skal til at lave trepartsforhandlinger til den tid?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Nu ved jeg ikke helt, hvorfor Enhedslisten siger det med, at sådan plejer vi at gøre, når vi laver ændringer på dagpengeområdet.
Mig bekendt har Enhedslisten hverken i den ene eller den anden eller den tredje afskygning lagt stemmer til de arbejdsmarkedsreformer, som tidligere har gjort sig gældende på dagpengeområdet; det er andre partier, der traditionelt har taget ansvaret i præcis de situationer.
Jeg vil gerne endnu en gang kvittere for det gode samarbejde, vi har haft om indførelsen af en arbejdsmarkedsydelse og videreførelsen af uddannelsesordningen, som jeg synes er vigtig for de mennesker, der står i en svær situation, som både skyldes indfasningen af dagpengereformen og den nuværende konjunktursituation, vi befinder os i.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Jeg tror – jeg vil i hvert fald gerne appellere til – at alle forslag bliver behandlet ordentligt, og jeg vil sige, at hvis dirigenten ville have haft det sambehandlet, havde vi sagt, at det ville vi gerne have været med til.
Jeg ved ikke, hvorfor de forslag bliver behandlet hver for sig.
Jeg har fået at vide en gang, at jeg ikke må kommentere formandens ageren og handlen, og det vil jeg også undlade den her gang.
Jeg vil bare sige, at jeg har været forberedt på begge ting, og jeg vil bare bede om, at man får lov til at behandle de forslag, der fremsættes her i salen, på ordentlig vis.
Den der fornærmethed over for et forslag, man ikke synes om, kan jo ikke nytte noget.
Altså, vi bliver alle sammen præsenteret for forslag, vi ikke synes om.
Det var til proceduren.
Til det der med at fiske stemmer: Nej, der kan hr. Hans Andersen være helt rolig.
Det her drejer sig om de arbejdsløse, som er i klemme.
Det drejer sig om, at selv om vi lavede en pakke, som hjalp en masse mennesker, så er der stadig væk et grundlæggende problem i vores dagpengesystem.
Det er ikke tilpasset krisen, og jeg kan forstå, at Venstre ikke ønsker at tilpasse dagpengesystemet til det.
Folk skal stå til rådighed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-23:
Nu har jeg fået 13 minutters taletid, kan jeg se; det er dejligt.
Nå, der røg de 12 minutter, desværre.
Men jeg vil alligevel gerne spørge ministeren om noget, for jeg synes jo, det er underligt.
Nu er jeg ikke selv minister, og jeg bliver det nok heller aldrig, men hvis jeg var minister og jeg om mandagen havde indgået en aftale med mit parlamentariske grundlag om en sikring af de folk, der står til at være udfaldstruede i forhold til vores arbejdsmarked og i forhold til dagpengesituationen osv., så ville jeg have det underligt ved at skulle stå her i Folketinget i dag, nu 3 døgn efter, og debattere tre beslutningsforslag fremsat af dem, som jeg lige havde indgået et forlig med, og hvor man går imod de forligspartnere, som man har indgået et forlig med.
For det er jo Enhedslisten, der har fremsat de her beslutningsforslag, og det er beskæftigelsesministeren, som står på den anden side i forbindelse med de forhandlinger, der har været.
Og der er det jo bare, at vi andre i oppositionen egentlig bliver en kende frustreret over det, man har gang i.
Altså, det er jo ikke normalt, at man kommer med den her slags forslag
, umiddelbart efter at man har indgået et forlig.
Hans Andersen (V), 2013-05-23:
Tak for det.
Jamen her er der bare en grundlæggende uenighed mellem Enhedslisten og Venstre, i forhold til hvordan man ser på arbejdsmarkedet, og hvordan man ser på dagpengereformen, som vi taler om nu.
Enhedslisten foreslår at nedsætte genoptjeningskravet for retten til dagpenge, og det er Venstre ikke enige i.
Vi lavede sådan set en lang række ændringer tilbage i 2010, som nu er implementeret med bred opbakning i Folketinget, og det er sådan set ikke, fordi vi synes, vi vil tage noget fra nogen.
Det er sådan set, fordi vi er optaget af, at der er tillid til dansk økonomi, og vi på den baggrund kan være med til at skabe noget vækst og medvirke til, at der kommer flere arbejdspladser, så det bliver nemmere at gå fra ledighed til job.
Det er jo det, vi er optaget af, og det tror jeg sådan set også de ledige drømmer om.
Det er den medicin, vi gerne vil bruge.
Tak for det.
Det er et beslutningsforslag fra Enhedslisten, der handler om nedsættelse af genoptjeningskravet for retten til dagpenge.
Enhedslisten ønsker, at det skal ændres fra 1.924 timer til 461 timers arbejde med ikrafttrædelse den 1. juli 2013.
Ligesom vi netop har hørt under den overståede behandling af B 113, blev de krav her gennemført som en del af genopretningspakken fra 2010, og derfor er det jo rigtigt, at det godt kan gå hen og blive lidt af en gentagelse af, hvad der tidligere er sagt.
Vi står sådan set ved den genopretningspakke, som vi var med til at vedtage i 2010.
Da var der andre partier, der var store modstandere af bl.a. dagpengereformen, og man kan sige, at heldigvis er meget ændret siden, og der er også partier, der var imod dagpengereformen, der nu har været med til at implementere den.
Der har jo allerede været en debat om det, men man kan selvfølgelig diskutere og spørge ind til, hvorfor Enhedslisten så har fremsat de her forslag, vi behandler her i dag, når blækket nærmest ikke er blevet tørt på den aftale, som Enhedslisten har lavet med regeringen, som bl.a. omhandler arbejdsmarkedsforhold, og vi nu står her i dag og diskuterer ændringer på dagpengeområdet.
Men vælgerne må vurdere, lytterne må vurdere, hvor meget Enhedslisten har fået igennem ved de seneste forhandlinger, og vurdere, om det er meget eller lidt.
Man kan jo vurdere, at det ikke er særlig meget, siden man fortsat har ønsket at behandle de her beslutningsforslag i dag.
Men der kan også være det formål, at det handler om at fiske stemmer hos regeringspartiernes vælgere.
I Venstre kan vi i hvert fald ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi står bag den dagpengereform fra 2010.
Med de ord vil jeg bare meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-23:
Jeg beklager, men for 20 år siden gik jeg ikke engang op i politik.
Men det vil sige, at konklusionen er, at Enhedslisten går ind for dagpenge i uendelig tid.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-23:
Jeg refererer selvfølgelig ikke fra politiske forhandlinger – det gør jeg af princip ikke – og det er ligegyldigt, hvem jeg forhandler med.
Men jeg kan her uden at afsløre store statshemmeligheder sige, at Enhedslisten ved gentagne lejligheder også har ønsket at fremme det, der er indholdet af de beslutningsforslag, der behandles i salen i dag.
Christian Juhl (EL), 2013-05-23:
Nu skal jeg lige høre, om man i Dansk Folkeparti aldrig tegner visioner for, hvor man vil hen om 10 og 15 og 20 år.
Det gør vi i Enhedslisten.
Vi drømmer også om socialisme i Danmark.
Vi snakker også meget konkret om, hvordan den skal se ud, og hvordan vi skal udvide demokratiet, hvordan vi skal forbedre forholdene for de svageste osv.
Og så tager vi små skridt undervejs, hver gang vi kan få en chance for det.
Vores drøm er også, at dagpengene, der jo i 19 eller 20 år ikke har fulgt med pris- og lønstigningerne, i hvert fald i første omgang kommer derop.
Hvis de gjorde det, hvis de havde fulgt med pris- og lønstigningerne, så ville det alene betyde en stigning på cirka 40.000 kr. pr. år, men skiftende regeringer har høvlet af på reguleringen af dagpengene, sådan at de ikke følger med.
Det kan vi ikke tage på en gang, det indrømmer jeg gerne, og derfor er vi nødt til at tage små skridt, især når vi har med den borgerlige side at gøre.
Derfor tager vi det med små skridt, men vi tør også godt at tegne vores visioner, vores drøm om, hvordan det burde se ud, hvis vi en dag fik flertallet.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-23:
Det var bare, fordi det lød, som om hr. Christian Juhl sagde, at han ikke havde kendskab til, at Enhedslisten havde foreslået 30.000 kr.
Det var det svar, som hr. Joachim B. Olsen fik: at 30.000 kr. var aldrig blevet foreslået.
Man kan så se det sort på hvidt.
Det er så godt nok hr. Frank Aaen, det er ikke hr. Christian Juhl, der har sagt det, men jeg kan forstå på det her, at hr. Christian Juhl egentlig synes, at beløbet skal derop.
Så skal man jo ikke stå og sige, at man aldrig har sagt det.
Det skal man aldrig sige om noget, man kan finde på skrift.
Det er i hvert fald farligt.