runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Der var altså ikke noget svar på, hvad borgerne på Læsø skal betale.
Jeg har lige været inde på nettet og slå op, og de priser, der er der, viser, at den billigste billet, man kan købe, til Læsøfærgen, hvis man skal have personbil med, koster 445 kr., men i højsæsonen er prisen helt oppe på 685 kr. for at få bilen med til Læsø.
Kan Liberal Alliances ordfører forstå, hvis der er borgere rundtomkring i landet, altså f.eks. på Læsø eller andre af de øer, hvor der er meget høje priser, som bliver noget forstemte over, at der her er nogle, der i forvejen har fået en luksusforbindelse, som sparer en time i transport, har fået halveret prisen, og som så siger, at nu skal de have det gratis, når dem på Læsø og andre øer selv skal betale over 600 kr. for at få bilen med?
Merete Riisager (LA), 2015-03-11:
Jamen som jeg har sagt nogle gange nu, er det klart, at det var en forbedring, dengang man fik Storebæltsbroen – selvfølgelig var det en meget stor forbedring i forhold til færgerne.
Men det betyder jo ikke, at man skal holde op med at skabe forbedringer; det tror jeg også hr. Rasmus Prehn er optaget af, altså at skabe forbedringer i samfundet.
Så lad os ikke stoppe der.
Dengang man opfandt automobilet, var det en forbedring, men man holdt ikke op med at udvikle på bilerne af den årsag.
I forhold til om der er forbindelser rundt omkring i Danmark, der tager det ene eller det andet, vil jeg sige, at det her altså er en afgørende forbindelse, som binder landsdele sammen, og som fremmer mobilitet og vækst for danskere på begge sider af broen.
Rasmus Prehn (S), 2015-03-11:
Nu synes jeg ikke, at Liberal Alliances ordfører, fru Merete Riisager, var så skarp på det med priserne før og efter.
Men altså, sagen er jo, at i forhold til da vi fik Storebæltsforbindelsen, har vi sådan set fået halveret priserne nu.
De priser, vi betaler i dag for at komme fra Nyborg til Korsør, er cirka halvdelen af, hvad man betalte, da der var færger, samtidig med at man sparer en hel time – det er jo betragteligt.
Er det sådan, at Liberal Alliances ordfører har nogen idé om, hvad det f.eks. koster at få en personbil med på Læsøfærgen?
Altså, hvis man bor på Læsø og gerne vil ind til Frederikshavn, hvad betaler man for at få en bil med dér?
Merete Riisager (LA), 2015-03-11:
Storebæltsbroen har været en kæmpegevinst for Danmark.
Den har beviseligt – det har man undersøgt – øget væksten, og det vil det også gøre, hvis man fjerner afgiften.
Så vil det forøge væksten yderligere – det må man forvente – eftersom man øger mobiliteten.
For mobilitet understøtter vækst.
Så det vil være en yderligere forbedring af den investering, som man allerede har lavet.
I forhold til afvikling af gælden er det jo sådan, at vi ikke ændrer på økonomien i Storebælt A/S – det er det ret vigtigt at sige – det er der flere der har anfægtet heroppefra.
Vi finder pengene et andet sted.
Altså, de indtægter, som man har i dag fra afgiften, finder vi andre steder.
Så vi ændrer sådan set hverken på de aftaler eller den gældsafvikling, der allerede ligger.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-11:
Men nu spurgte jeg sådan decideret om tal – og det er muligt, at ordføreren ikke har dem – for jeg kunne jo godt tænke mig at vide, hvor meget det var blevet forbedret.
For jeg er slet ikke i tvivl om, at det faktisk var betragteligt, og det er nok også derfor, der er så mange, der bruger Storebæltsbroen i dag.
Jeg er udmærket godt klar over, at det koster penge, når man skal til og fra Sjælland, for jeg har indtil for nylig selv altid boet på Sjælland, og det at forlade Sjælland har altid kostet penge, uanset hvad, sådan er det, man kan faktisk ikke komme fra Sjælland, uden at det koster penge, vil jeg bare skynde mig at sige, det kan man trods alt fra Fyn.
Men mener ordføreren ikke, at det er vigtigt, at vi får tilbagebetalt broen, og at vi ligesom har økonomien i orden på det her område?
Og mener ordføreren ikke også, at Storebæltsbroen rent faktisk har været en stor gevinst for Danmark og også for de virksomheder, der ligger i Vestsjælland og på Fyn?
Merete Riisager (LA), 2015-03-11:
Lad mig først starte med det med Øresundsbroen.
Det synes jeg er helt soleklart; det er en bro, der går imellem to danske landsdele.
I forhold til det med Rynkeby har ordføreren jo fuldstændig ret i, at det var en forbedring, dengang man fik Storebæltsbroen i forhold til færgerne, for virksomhederne.
Ligesådan vil det også være en forbedring, når man på et tidspunkt får udfaset broafgiften.
For så vil det øge trafikken over broen, og det vil også øge virksomhedernes omsætning, når de kan køre efter opgaver uden at skulle indregne en afgift.
Pia Adelsteen (DF), 2015-03-11:
Det er blot et kort spørgsmål, for jeg ved, at fru Merete Riisager plejer at have styr på beløbene, og det kunne jeg næsten også høre her til sidst.
Når der nu bliver nævnt, at man i en virksomhed som Rynkeby bruger så mange penge på at komme over broen, kan ordføreren så også oplyse, hvor mange penge man brugte inden broen, hvor der trods alt var færger, og hvor man skulle betale en chauffør for at sidde og vente?
For det skulle man også, og det kunne jo være rart at have noget at sammenligne med.
Så er der et andet spørgsmål.
Når man fra Liberal Alliances side nu på grund af vækst i Vestsjælland og på Fyn foreslår, at broafgiften skal fjernes, skal den så ikke også fjernes på f.eks Øresundsbroen?
Der er da en hel del danskere, der er flyttet over til Malmø, ved jeg, og der kan jo også være familiemedlemmer, som man gerne vil til kaffe hos.
Anne Baastrup (SF), 2015-03-11:
Jeg har i den tid, jeg har været kandidat for SF på Fyn, aldrig oplevet en valgkamp, uden at et eller flere partier har ønsket eller stillet forslag om at nedsætte afgifterne for biler m.v. på Storebælt.
Men interessant er det, at Liberal Alliance, som mig bekendt er med i den grønne trafikaftale fra 2009, kommer med det her forslag uden i det mindste bare at lægge op til nogle forhandlinger i forligskredsen.
Dels har man jo skrevet under på den, og man har jo været med til at bruge pengene til en lang række infrastrukturforanstaltninger rundtomkring i landet.
Jeg ved ikke, hvordan de nu skal betales, når det er således, at man up front fjerner indtægterne fra Storebælt.
Man har også samtidig skrevet under på, at man vil sikre, at den kollektive trafik skal løfte det meste af fremtidens vækst i trafikken.
Så undrer det mig, at man, når man nu kommer med det der meget voldsomme forslag, så ikke som minimum lægger op til en nedsættelse af den særlige afgift, som folk, der bruger den kollektive trafik hen over broen, også belastes af.
Jeg savner også at få at vide – og det er der også andre, der har sagt – hvad det er for nogle, og nu skal man jo så citere rigtigt, ikkeskatteeller ikkeafgiftsforøgende kilder fra erhvervsstøtteordninger, som man tænker på, når man skriver det.
Jeg forstår i hvert fald ikke, hvad det er, det handler om.
Samlet set er jeg frygtelig ked af, at Liberal Alliance kommer med det her forslag uden i det mindste at lægge op til, at der bliver en samtale i forligskredsen, idet jeg ikke går ud fra, at Liberal Alliance har tænkt sig at forlade forliget omkring den grønne transport.
Så det er i hvert fald et spørgsmål, der blafrer i vinden.
Men voodoo-økonomi og den type af argumenter holder ikke rigtig vand.
Det er et fremragende forslag, hvis man gerne vil have en forside på Fyens Stiftstidende, men jeg tvivler på, at man på Fyens Stiftstidende vil synes, det er den rigtige vej at gå.
Jeg tror, man hellere vil have nogle rigtige løsninger end det her.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Når man hører på ministeren, kan vi lige så godt give op og sige, at alting er, som det nu skal være.
Altså, som jeg ser det, gælder det da om at skabe et samfund, hvor der er virketrang og virkelyst, og hvor det altid kan betale sig at arbejde.
Men jeg kan høre, at der ser vi åbenbart vidt forskelligt på det.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Hvis jeg forstår Venstres planer ret, handler det om at gøre noget ved nogle overførselsindkomster, skære ned på dem, ramme de svageste i samfundet, det skal gå ud over nogle børnefamilier.
Man må selvfølgelig have den holdning til det, som man nu har, men det er jo ikke, fordi det giver specielt mange penge i kassen.
Hvis man genindfører det gamle loft, giver det altså det, der svarer til 3 kr. om måneden til en kasseassistent.
Hvis man forestiller sig, at man f.eks. ville være i stand til at få 600 mio. kr. ud af det her, vil jeg sige, at det er et større beløb, men det vil stadig væk kun give det, der svarer til en pakke leverpostej af Stryhns lidt bedre kvalitet om måneden, og det er jo ingenting.
I forhold til de incitamenter, som hr. Hans Andersen indikerer, er det jo ingenting.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Jeg må bare konstatere, at regeringen og skatteministeren så finder, at 6 kr. ekstra i timen er fuldt rimeligt.
Det er det, der skal til.
Regeringen ønsker ikke at gå længere.
Det er det, der skal til, for at flere mennesker kommer i arbejde.
Jeg vil bare sige, at der er vi lodret uenige.
Der er så den åbenlyse forskel på Venstre og regeringen.
Vi ønsker faktisk at gøre det mere attraktivt at arbejde, og vi må bare konstatere, at det ønsker regeringen ikke at gøre noget ved.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Jeg synes, at jeg meget klart har tilkendegivet, at jeg synes, det er utrolig sympatisk, at man gerne vil sænke skatten i den lavere ende, i modsætning til hvad den tidligere regering har gjort, nemlig at give nogle skattelettelser til nogle mere velstillede.
Så det er sådan set meget sympatisk, og det er også det, som denne regering har bestræbt sig på og også gennemført sammen med Venstre.
Men man må også sige, at jeg tror, at der er forskellige definitioner af, hvad incitamentet er.
Jeg ved godt, at Venstre er et parti, som mener, at 2.000 kr. slet ikke er noget særligt.
Men jeg må sige, at ude i den virkelige verden, ude på den anden side af Christiansborgs tykke mure, opfattes den slags gevinster faktisk som relativt store beløb.
Som sagt vil jeg bestemt ikke udelukke, at man engang kan gøre noget igen også på dette område – det kunne være dejligt – men jeg må også bare sige, at det jo kræver, at man har en finansiering, som er holdbar. Jeg ved jo, at man bare må sige, at der ikke er nogen holdbar finansiering fra det alternativ, som er, eksempelvis partiet Venstre.
Der er ikke nogen plan, andet end at man har skitseret nogle løse tanker om at gøre et eller andet for de allersvageste i det her samfund og skære ned på deres ydelser, og det synes jeg sådan set er relativt usympatisk, især når vi ved, at det sådan set ikke giver noget særligt.
3 kr. om måneden er i hvert fald ikke det, tror jeg, som vil få nogen som helst til at være specielt begejstrede.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Ministeren vil ikke udelukke skattelettelser, men tilføjer så, at han ikke vil bruge enhver disponibel krone til dette formål.
Jeg synes jo, at ministeren bør forholde sig til, at selv med skattereformen vil der stadig væk være 250.000 mennesker i Danmark, som har en svag tilskyndelse til at arbejde.
Så er spørgsmålet: Synes ministeren, det er godt nok?
Er ministeren ikke enig i, at der skal være et større økonomisk incitament til sådan set at tage et arbejde?
Og er ministeren ikke enig i, at når vi taler om at lette skatten på arbejde, skal man lette skatten for dem, der har de laveste indkomster?
Så hvad vil ministeren gøre ved det problem?
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Men vi taler jo også om i den her sammenhæng, hvad det så er, der skal til.
Vi udelukker bestemt ikke, at man kan gå ned ad en vej, hvor man kan skabe yderligere incitamenter.
Og den her regering har jo lige præcis som sagt skabt incitamenter til at få folk i arbejde.
Men jeg må også bare konstatere, at når jeg kigger på Venstres planer eller rettere overvejelser, som der ligger – det er jo ikke nogen planer, der rigtig kan defineres – må man bare sige, at det jo ikke er, fordi der umiddelbart synes at være galoperende finansiering til at lave store skattelettelser.
Hvis man eksempelvis tager det gamle kontanthjælpsloft, vil de 80 mio. kr., som det kan give i statskassen, sådan set give en kasseassistent på mindstelønnen en samlet skattereduktion på 3 kr. om måneden.
Det er jo ikke særlig imponerende.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Jeg ved jo så nu rent faktisk ikke, om ministeren har været flere år på arbejdsmarkedet, end jeg har – det kan godt være – men jeg kan i hvert fald sige, at jeg også har været ude på arbejdsmarkedet.
Men når det er sagt, synes jeg jo, det er lidt ærgerligt og måske også lidt underligt, at en socialdemokratisk ledet regering ikke er mere fokuseret på netop at skabe et arbejdsmarked, hvor det bedre kan betale sig at arbejde.
Jeg er fuldstændig enig i, at der også er andet i det at gå på arbejde end bare pengene i sig selv og det, at man måske kan få mere ud af det.
Men problemet er jo, minister, at selv når både skattereformen og kontanthjælpsreformen er gennemført, er der 250.000 danskere, der kun har et meget ringe økonomisk incitament til at arbejde.
Det er da at skabe et skævt system.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Der er to ting: For det første er det vel ganske typisk, at fru Inger Støjberg faktisk ikke lytter til det, som jeg siger som minister, nemlig at vi bestemt ikke udelukker, at vi kan kigge på skatten også i den nedre ende, men at vi blot ikke vil prioritere enhver disponibel krone til det.
Det er bare lige for at slå det fast.
Der tager fru Inger Støjberg fejl.
Det andet er, at jeg tror, at der sidder rigtig mange mennesker ude foran tv-skærmene lige nu, og der er nogle, som sidder herinde og lytter – det gælder ikke så mange, og det kan jeg egentlig godt forstå – som tænker: Gad vide om der egentlig overhovedet er en virkelighedsfornemmelse inde i det der Folketing, for der er vel andre fordele ved at gå på arbejde end blot det, at man tjener nogle kroner.
Jeg ved godt, at jeg har været en hel del flere år på det virkelige arbejdsmarked, end fru Inger Støjberg har,
men min oplevelse er sådan set bare, at rigtig mange danskere ikke kan genkende den virkelighed.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Det kan vel nærmest betragtes som et nej, når ministeren siger, som han gør.
Hvis man tager regeringens egne tal, er det jo sådan, at selv når skatte- og kontanthjælpsreformerne samlet set er fuldt indfaset, vil det stadig væk være sådan, at der er 250.000 danskere, som kun har en meget svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Synes ministeren, at det er godt nok?
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har allerede prioriteret at sænke skatten for almindelige lønmodtagere og dermed øget gevinsten ved at få et arbejde.
Regeringens skattereform fra 2012 havde netop til formål at forøge gevinsten ved at være i job og ved at yde en ekstra arbejdsindsats.
Den blev vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, herunder også Venstre.
Vi sørgede for lavere skat på arbejde, og vi målrettede i høj grad skattelettelserne til lav- og mellemindkomstgrupperne.
Størstedelen af skattelettelserne indebar således en forhøjelse af beskæftigelsesfradraget, som kommer alle de mere end 3 millioner, der er i beskæftigelse, til gode.
Samtidig forhøjede vi beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere.
Det er jeg stolt af.
Beskæftigelsesfradraget blev hævet med op til 16.800 kr. i 2015-niveau, så gevinsten ved at få et arbejde blev øget med op til ca. 4.300 kr. om året.
Det har givet en helt almindelig lønmodtager 360 kr. mere om måneden.
Regeringen har ikke givet yderligere skattenedsættelser.
Vi skal ikke bruge hver en fri krone på skattenedsættelser, for vi skal finde en balance, hvor vi også udvikler vores velfærd.
En moderne og velfungerende offentlig sektor er en stor styrke for vores samfund, både for borgernes livskvalitet og ikke mindst for erhvervslivets konkurrenceevne.
Vores prioritering af uddannelse, sundhed og børnepasning understøtter jo også netop produktion og beskæftigelse i den private sektor i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Vil regeringen være med til at lette skatten i bunden for de lavestlønnede, så de får mere ud af at gå på arbejde?
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Det kommer jo sandelig an på, hvad en national handlingsplan indeholder.
Det er jo nok indholdet, vi skal fokusere på.
Opgaven her er at finde en samlet reguleringsramme, altså hvordan vi regulerer inden for alle de forskellige lovgivninger og sikkerhedshensyn, vi nu skal tage her, i forhold til udviklingen af droner.
Det tror jeg virkelig der er behov for, og det kan jeg forstå også på debatten derude i miljøet og på de erhvervsdrivende, jeg har talt med om det.
Så det tror jeg virkelig der er behov for.
Hvis der så derudover er behov for tiltag, er vi meget, meget åbne, og jeg må sige, at vi på europæisk plan er nogle af dem, der går allerforrest, og der er også fra EU's side interesse for at høre om, hvad vi når frem til i det arbejde, vi har.
Det er klart, at jeg lige vil afvente den sidste godkendelse, før jeg kan kommentere på indholdet i rapporten.
Men rapporten kommer med anbefalinger til en samlet reguleringsramme for civile droner.
Det er det, som ligger i oplægget til arbejdsgruppen.
Det er altså en samlet reguleringsramme, hvor man skal se på nogle af de aspekter, som jeg før skitserede her, og formentlig også flere.
Så kan man jo se på behovet for tiltag.
Efter rapporten er kommet, sender vi den altså i høring, og dernæst kommer der den politiske drøftelse.
Det ser jeg frem til.
Jeg kan jo ikke lige udtale mig i forhold til beredskab, men hvis der er muligheder der, er jeg sikker på, at det så også vil blive belyst i den sammenhæng.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-11:
Den her regering har præcis skabt muligheder for virketrang i langt større grad end det, som Venstres planer lægger op til, for vi kan jo bare se, at der ikke er nogen sammenhængende økonomisk politik, som understøtter mere end 3 kr.
3 kr. om måneden er jo ingenting for en kasseekspedient.
Hvorfor i alverden skulle det dog give et yderligere incitament?
Fru Inger Støjberg ryster på hovedet, og det kan jeg sandelig godt forstå, for det regnestykke hænger jo ikke sammen.
Så må man, hvis man mener, at der er nogle flere penge, som kan hentes ved at skære ned på ydelserne til de ringest stillede børnefamilier, vise et regnskab.
Så må man vise, hvor pengene skal komme fra.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Ja, det synspunkt er taget ad notam.
Det er jo ikke op til mig, men jeg vil næsten anbefale det ærede medlem af Folketinget, for nu at blive ved de pæne tiltaleformer her i salen, at stille et spørgsmål skriftligt om det her, så vi kan få det belyst i den skriftlige behandling af det her lovforslag i udvalgsarbejdet.
Så bliver svaret på dette punkt i hvert fald også belyst.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Jo, jo, det er rigtigt, og det er også glædeligt, bestemt.
Jeg er jo godt klar over, at man i et høringsnotat ikke kan kommentere alt, hvad der kommer ind, men når det er Miljøstyrelsen, som har nogle indsigelser, så synes jeg nu nok, at det kræver et svar på en eller anden måde.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Altså, Banedanmark vil tilrettelægge anlægsarbejdet, så det giver færrest mulige gener for naboerne, men det er selvfølgelig uundgåeligt, at der vil forekomme støjgener i selve anlægsfasen, hvis det er det, der henvises til.
Der vil man altså løbende informere borgerne om anlægsarbejdet for at forberede dem på de støjgener, der så vil være der.
Når vi så er færdige med anlægsarbejdet og det skal over i driftsfasen, vil der faktisk være færre støjbelastede boliger, der vil være færre støjbelastede skoler, og der vil være færre støjbelastede kolonihaver i området, end vi har i dag.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-11:
Som jeg var inde på i min ordførertale, anfører lovforslaget faktisk, at det ikke er praksis at støjdæmpe ved skoler og rekreative arealer, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens indstilling til, altså ja eller nej.
Der er vel ikke forbud mod at gøre det, og derfor kan det jo undre, at Banedanmark i høringsnotatet til lovforslaget her ikke har bemærkninger til Miljøstyrelsens indsigelse, som kom den 13. januar 2015, mod netop de der manglende og utilstrækkelige støjdæmpende forhold, bl.a. omkring skoler.
Det forekommer mærkeligt, synes jeg.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Tak, og tusind tak til alle ordførerne for den meget, meget positive tilkendegivelse i forhold til det her lovforslag; det synes jeg er glædeligt.
Lad mig lige kort skitsere lovforslaget.
I det her lovforslag foreslås det, at loven om den nye jernbanestrækning København-Ringsted ændres, således at der i forbindelse med anlægsarbejderne etableres en niveaufri udfletning ved Ny Ellebjerg.
Det betyder altså, at tog fra Øresundsbanen vil køre over København-Ringsted-banen på en jernbanebro, hvilket vil skabe mulighed for bedre regularitet, altså tog til tiden, mere fleksible køreplaner, end hvis banerne krydsede hinanden i niveau.
Desuden er den niveaufri udfletning første element i at etablere et nyt knudepunkt i Ny Ellebjerg og realisere Ring Syd-projektet, som består af en ny hurtig togforbindelse for fjern- og regionaltog direkte til Københavns Lufthavn via Ny Ellebjerg Station.
En sådan forbindelse har jo som bekendt bl.a. været anbefalet af Trængselskommissionen.
Ring Syd-projektet vil medføre markante rejsetidsbesparelser og en betydelig vækst i antallet af rejsende med den kollektive trafik, og det vil desuden kunne bidrage til at aflaste de øvrige trafikknudepunkter i hovedstaden.
Med større anlægsprojekter som dette vil der ofte være støjgener og ekspropriationsbehov, specielt i anlægsfasen.
Derfor har vi i den her forberedende fase lyttet til borgerne og også til kolonihaveforeningerne i området, og det er lykkedes at finde en anlægsteknisk løsning, som gør, at vi helt undgår at ekspropriere private boliger og også helt undgår at ekspropriere kolonihaver i forbindelse med anlægget.
Løsningen er altså at etablere en spunsvæg i stedet for en dæmning i området ved de omkringliggende kolonihaver.
Den niveaufrie udfletning ibrugtages i forbindelse med signalprogrammets udrulning i 2019.
Der er både trafikale og økonomiske fordele ved at koordinere anlægget af en niveaufri udfletning ved Ny Ellebjerg med de eksisterende anlægsarbejder vedrørende København-Ringsted, og det er baggrunden for, at vi kommer med dette lovforslag nu. Lovforslaget vil bidrage til en forbedring af den kollektive transport og have positive virkninger for samfundet, herunder ved at reducere trængsel i hovedstadsområdet og forbedre mulighederne for bæredygtig transport.
Mike Legarth (KF), 2015-03-11:
Tak, fru formand.
Vi støtter lovforslaget her, som jo er en forbedring af de vilkår, der gælder i dag.
Det fjerner nogle af de konflikter, der er, det øger muligheden for at udbygge togdriften og gør den mere effektiv og fremkommelig og forbedrer vilkårene for dem, der har valgt at benytte kollektiv trafik.
Det er jo en mærkesag for Det Konservative Folkeparti at gøre det mere attraktivt at flytte trafik fra vejene over i togene.
Jo mere, jo bedre, for der er jo allerede trængsel der.
Så fra Det Konservative Folkeparti er der kun ros og glæde over lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2015-03-11:
Tak for det.
Liberal Alliance har ikke umiddelbart noget at indvende imod, at transportministeren bemyndiges til at etablere niveaufri udfletning ved Ny Ellebjerg, som det her er foreslået i lovforslaget.
Som man kan læse af oplægget, må det anses for at være den mest hensigtsmæssige løsning, både i forhold til økonomi og de nødvendige indgreb, som man aldrig undgår i sådanne sager.
Jeg har dog ladet mig fortælle, at det især er de korte tog, der er blevet prioriteret ved den her løsning.
Problemstillingen skulle være, at tusind meter lange godstog i retning fra Sverige mod Femern Bælt skulle have vanskeligt ved at krydse det her superlyntog, når det kører København-Taastrup-Roskilde.
Det har jeg ikke forstand på, men det er et spørgsmål, jeg vil stille, om man her har undladt at være opmærksom på noget meget centralt i forhold til det, som krydset her skal kunne rumme med hensyn til de store godstog.
Den valgte løsning her er jo samtidig en forudsætning for etableringen af Ring Syd, som selvfølgelig omfatter forbindelsen Roskilde-Kastrup, hvilket vistnok er noget med tre tog i timen, hvilket naturligvis er væsentligt.