runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg vil gerne høre om tryghed for dem, der skulle rammes af arbejdsløshed.
Som regel er det jo ganske uforskyldt, at man bliver arbejdsløs, netop fordi der ikke er produktion eller aktivitet.
Er det et fuldstændigt fremmedord i Venstre?
Er det sådan et arbejdsvilkår, at de arbejdsløse bare skal piskes rundt efter noget arbejde, der ikke findes, fordi det nu engang er bedst for dem?
Jeg ved ikke, om ordføreren hørte mine eksempler på arbejdsgivere, der ansætter en person i ordinær ansættelse, og hvor jobcenteret så kommer og fortæller: Du kan for resten få tilskud.
Det vil sige, at det er en ordinær ansættelse, som så bliver omdannet med nogle penge fra jobcenteret til skade for den ledige.
Eller der er de masser af, de tusindvis af kommunale job, som i dag er blevet jobtræningspladser, og som i går var ordinære job.
Det vil sige, at vi underminerer samfundet.
Hvad angår kommentaren til den dagsaktuelle debat, har jeg ikke den erfaring.
Jeg har været 20 år i en fagforening og arbejdet med a-kasser.
Jeg mener ikke, at arbejdsløse stort set har flere timer i døgnet til at søge videre, altså med længere afstand til arbejdet, end de gør i dag.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Det handler om, at vi får skabt nogle flere ordinære job, der kan være med til at nedbringe den ledighed, vi har i Danmark.
Og det er jo netop, at vi skal gå efter, at der bliver endnu flere jobåbninger ud over de 2.000, der allerede i dag viser sig hver dag på vores arbejdsmarked.
Det kan være med til at skabe yderligere tryghed.
Så skal vi da hele tiden arbejde med at forbedre vores beskæftigelsesindsats, hele tiden arbejde med, at når vi bruger offentlige midler til at etablere løntilskudsjob, bruger vi dem der, hvor det giver effekt; at vi ikke har eksempler på, at kommuner på meget kreativ vis omgår reglerne.
Det synes vi da heller ikke er i orden, og det skal vi sætte ind over for.
Når nu vi bruger mere end 16 mia. kr. om året på aktiv beskæftigelsespolitik-tilbud, skal vi da bruge dem fornuftigt.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Men der blev vel i forbindelse med valgkampen og i forbindelse med forliget inden ikke sagt noget om, at man ikke kunne se på reglerne for genoptjening, også i forhold til de der forskellige aktiveringsordninger.
Det er jo det, det her drejer sig om.
Jeg kan ikke forstå, at regeringen ikke er indstillet på at gå ind på det.
Det ville jo dog trods alt være, om jeg så må sige, et plaster på såret, i forhold til at de ordinære job, hvor ministeren foretrækker man får sin genoptjeningsret – og jeg er ikke uenig – jo ikke er til stede i øjeblikket.
Vi kan godt alle sammen stikke hovedet i busken og vente på, at de kommer i løbet af 1 år eller 2 eller 3, eller hvornår de kommer, who knows.
Men stadig væk: Hvorfor skal vi ikke kigge på reglerne for de forskellige aktiveringsordninger og jobrotation, og hvad det hedder alt sammen, og der sørge for, at der bliver en genoptjeningsret, så længe jobbene ikke er der?
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Det bliver spændende i udvalgsarbejdet at se de svar, ministeren vil give på de spørgsmål, der bliver stillet.
For noget af det, der bliver rejst, også ifølge det, som hr. Finn Sørensen siger, er jo, om det her med vikarbureauer danner præcedens for indgreb vedrørende lønninger.
Jeg kan forstå på det her, at det gør det egentlig lidt på grund af EU-direktivet.
Så går man egentlig ind og siger, at vikarerne skal have en bestemt løn, når de er sendt ud, og det er da et indgreb i aftalemodellen.
Men det andet, som jeg er interesseret i, var det, jeg nævnte fra talerstolen, og det er jo, hvor meget det her vil påvirke de vikarbureauer, vi ser underbyde dansk arbejdskraft med lønninger på 60, 70, 80 kr. i timen.
Spørgsmålet er, om det egentlig vil få nogen indflydelse, for de er jo uden overenskomst.
De har jo ikke en overenskomst, for de beskæftiger udenlandsk arbejdskraft.
Men får det noget indflydelse på dem?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at min holdning til, hvad EU skal på arbejdsmarkedsområdet, er uændret.
Jeg mener, at det som udgangspunkt er et dansk anliggende.
Så er der nu et vikardirektiv, der vedrører, kan man sige, et hjørne af vores arbejdsmarked, og det forsøger vi med det her lovforslag at implementere med så stor respekt for den danske model som overhovedet muligt.
Så bliver der konkret spurgt til vikarbureauer, der underbyder danske overenskomster og giver deres medarbejdere meget lave lønninger.
Hvis de vikarbureauer skal arbejde på en brugervirksomhed, hvor der er en overenskomst, så vil de ikke længere kunne aflønne deres medarbejdere med 60-70 kr. i timen, for der er ikke danske overenskomster på det niveau.
Det betyder selvfølgelig, at ligebehandlingsprincippet kun kan fraviges, hvis der er en overenskomst, hvilket jeg allerede har redegjort for.
Hvis du til gengæld har en brugervirksomhed, hvor der ikke er overenskomster, så ændrer det her sådan set ikke på retsstillingen.
Og det, der er vores fælles udfordring, er jo, at med den danske arbejdsmarkedsmodel er det op til arbejdsmarkedets parter at sørge for, at der er en overenskomst på de arbejdspladser, hvor danskerne går på arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Jeg beklager, at jeg ikke fik trykket på knappen.
Det sker så tit, at en af mine kollegaer ikke får trykket på knappen, når de skal have deres anden korte bemærkning, men det går nok alligevel.
Vi har jo et fleksibelt arbejdsmarked i Danmark.
Det, jeg kan forstå på ministeren, er jo kort og godt, at selv om det her bliver vedtaget, vil vi stadig væk se, at der er vikarbureauer, der sender breve ud til anlægsgartnere, landmænd, gartnerier, entreprenører, og hvad det nu er, og tilbyder arbejdskraft til 80 kr. i timen.
Det vil vi fortsat kunne se.
Det vil det her overhovedet ikke have indflydelse på.
Det kan jeg forstå.
Noget andet, jeg lige vil spørge om, er: Hvor mange lande i EU har p.t. implementeret det her vikardirektiv?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Til det sidste må det blive et svar, som jeg husker det, ellers må jeg svare efterfølgende.
Jeg tror, at Danmark er det eneste land, der ikke har implementeret det.
Det vil sige, at det er implementeret i alle de andre lande, og at vi er det eneste land, der mangler, og vi har overskredet fristerne.
Som jeg sagde før: Når vi har overskredet fristerne, er det selvfølgelig ikke, fordi jeg ikke synes, at man skulle overholde de aftaler, man indgår, men så er det, fordi jeg har efterstræbt at få en fælles forståelse mellem arbejdsmarkedets parter og også har været villig til at overskride de gældende frister for at opnå det resultat.
Derfor er jeg glad for lovforslaget her.
Det er ikke korrekt, at jeg siger, at man i fremtiden kan sende de breve ud til gartnerne.
Jeg synes, at man skal lade være med at sende sådan nogle breve.
Jeg synes, det er forkasteligt, at der er arbejdsgivere i Danmark, der reklamerer, og det er ligegyldigt, om de har udenlandsk baggrund eller ej, for arbejdskraft til de lønninger, der bliver omtalt her, og hvor der ofte også er dårlige arbejdsvilkår.
Jeg synes, der er al mulig grund til at tage afstand fra det.
Det, der er spørgsmålet, er, om det er implementeringen af et vikardirektiv, der kan løse de problemer.
Og det, jeg kan konstatere med lovforslaget her, er, at vi tager nogle vigtige skridt i retning af at bekæmpe social dumping, for i fremtiden bliver det sådan, at der er et ligebehandlingsprincip for vikarer, og det ligebehandlingsprincip kan kun fraviges, hvis der er en overenskomst.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg har forstået, at arbejdsministeren har betænkeligheder ved det her forslag, og hun sagde, at hun havde tre punkter, som var vigtige i det nye system.
Jeg synes, der mangler et punkt: Skal der ikke være et minimum af tryghed for dem, der så rammes af arbejdsløshed?
Det troede jeg vi var enige om.
Det var det første.
Det andet handler om varig beskæftigelse.
Hvis man igangsætter en jobrotation – og det er jo noget, vi har været enige om at vi skal bruge som et rigtig godt redskab, ikke nødvendigvis som et beskæftigelsesfremmende redskab, men som et erhvervspolitisk redskab til gavn for folk i arbejde, når de skal ud og have uddannelse – så kommer der en vikar ind og laver et ganske ordinært stykke arbejde.
Det er godt nok ikke varigt, men af kortere varighed – nogle gange 3 måneder, nogle gange 6 måneder og nogle gange et helt år.
I mange tilfælde siger virksomheden: Det var da en god vikar; ham eller hende beholder vi, fordi han eller hun fra første dag kunne passe arbejdet.
Er det ikke så regulært et stykke arbejde, at det som minimum burde tælle som arbejde, når man skal genoptjene sin dagpengeret?
Der findes konkurrerende virksomheder, der findes også konkurrerende fagforeninger, og jeg vil gerne høre arbejdsministeren, om ikke en overenskomst, hvor man ikke får tillæg for weekendarbejde f.eks., alt andet lige så er dårligere end en overenskomst, hvor man får et tillæg for weekendarbejde, eller f.eks., at en overenskomst, hvor man får 110 kr. i timen, er dårligere for vikarer end en overenskomst alt andet lige, hvor man får 129 kr. i timen.
Jeg synes, at der er en væsentlig forskel.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Jeg vil ikke kvalitetsvurdere danske overenskomster.
Som jeg sagde før, lægger jeg til grund, at i respekt for den danske aftalemodel, en meget, meget flot tradition med arbejdsgiver og arbejdstager, der forhandler sammen i Danmark, at når der laves en overenskomst på et område i Danmark, at det er den overenskomst, parterne har kunnet blive enige om, og som set med begges briller er det rigtige kompromis.
Det er det, der er mit udgangspunkt, også i de konkrete sager.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
For mig er en overenskomst som de kristeliges overenskomst på f.eks. Vejlegården dårligere end 3F's overenskomst, og jeg kan godt kvalitetsvurdere sådan en overenskomst, og det tror jeg også at arbejdsministeren kan
Men jeg har et andet spørgsmål: En række af LO-kravene er ikke med i lovforslaget.
Kan ministeren fortælle, hvorfor de ikke er det, da det jo er meget moderate og meget fornuftige krav?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Det er jo parter, som spørgeren kender, og det gælder på det private område.
Der er så efterfølgende kommet høringssvar ind.
Høringssvarene bakker jo grundlæggende op om lovforslaget, som det ligger.
Så er der derudover en række bemærkninger både fra arbejdsgivers og fra arbejdstagers side.
Vi har fastholdt at udmønte lovforslaget i respekt for begge parter, fordi vi ønsker, at det er arbejdsmarkedets parters holdning, der ligger til grund for implementeringen af EU-direktivet.
Så er der en række konkrete ting i LO's høringssvar.
Både hr. Finn Sørensen og hr. Christian Juhl har været inde på det omkring Arbejdsretten, og der vil jeg gerne sige, at vi lytter til de ønsker, der er på det område, og sætter nu et arbejde i gang for at se på, om der vil være grund til at udvide Arbejdsrettens arbejdsområde.
Det synes jeg ikke er noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Vi har et unikt system i Danmark med vores arbejdsret, og derfor vil jeg gerne have lov til at vurdere det grundigere på baggrund af anbefalinger fra folk, der sidder konkret med arbejdet, men det sættes i gang nu.
Tak for det.
Vi skal i gang med at behandle en række beslutningsforslag og et enkelt lovforslag, som vedrører den aktive beskæftigelsespolitik, og jeg vil egentlig gerne først og fremmest kvittere for, at vi får debatten her i Folketingssalen.
Jeg vil nu sige noget af helt principiel karakter, nemlig at jeg synes, det er vigtigt – regeringen synes, det er vigtigt – at den måde, man kan genoptjene retten til dagpenge på i Danmark, er via ordinær beskæftigelse.
Som jeg husker det, er det et princip, der knæsættes allerede i starten af den daværende Nyrup Rasmussen-regering.
Det er en væsentlig del af den aktive arbejdsmarkedspolitik, og jeg tror, at vi skal helt tilbage i starten af 1990'erne for at finde de ændringer, der i dag ligger til grund for princippet.
Når det princip er væsentligt, er det, fordi jeg synes, at det, vi skal bruge den aktive beskæftigelsespolitik til, er at hjælpe mennesker i varig, ordentlig beskæftigelse.
Det er ikke til at holde mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Det er til at sikre, at så mange som overhovedet muligt får et arbejde, kan forsørge sig selv, kan have noget at stå op til om morgenen, kan være en del af et arbejdsfællesskab.
Og der er mange mennesker, der står i den svære situation, at de er ramt af arbejdsløshed.
Svaret på den udfordring er i mine øjne ikke, at vi begynder at opfinde forskellige modeller for, hvordan man kan komme ind i dagpengesystemet.
Når jeg bruger den sidste formulering, er det, fordi jeg synes, at beskæftigelsespolitikken på mange måder i en årrække har været for langt væk fra den virkelighed, både arbejdsløse og virksomheder oplever.
Så jeg forstår intentionen i forslagene her og deler som altid Enhedslistens grundlæggende syn på, at det er vigtigt at hjælpe mennesker, der står i en svær situation.
Men jeg mener altså ikke, at det her er den rigtige vej at gå.
Derimod synes jeg, vi skal bruge kræfterne på at skabe arbejdspladser og sikre en bedre beskæftigelsespolitik.
På den baggrund afviser regeringen de tre forslag, vi behandler her.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg vil gerne sige, at jeg jo ikke fik noget svar på det med det omfattende misbrug, i mine øjne.
Og ellers bør det tælle som arbejde, når man indgår som ordinær ansat.
Derfor vil jeg gerne i forbindelse med L 204 fokusere meget på: Hvad er forskellen på, at en vikar går ind og laver et stykke arbejde for en virksomhed, mens en fastansat er på uddannelse, og at samme vikar går ind og får sig et stykke ordinært arbejde?
Jeg kan ikke se forskellen: De laver det samme arbejde, de er ansat på samme vilkår, de får den samme løn, og de producerer det samme.
Hvad er forskellen?
Hvorfor skal den ene diskvalificeres og diskrimineres ved ikke at få sine timer talt, mens den anden får sine timer talt?
Nu skal vi jo ikke tage en diskussion om, hvem der er størst og stærkest.
For jeg har jo lagt mærke til 10 års Dansk Folkepartipolitik, hvor man, hvis man ellers bare kunne få trynet et par flygtninge/indvandrere, jo var godt tilfreds med hvad som helst.
Så jeg er såmænd godt tilfreds med, at vi i de 2 første år har nået mere, end hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti nåede med den gamle regering på 10 år.
Det er jeg godt tilfreds med.
Jeg er bare ikke tilfreds med det tempo, man har på i øjeblikket med hensyn til at skabe tryghed for de arbejdsløse.
Jeg er altså ikke sat i Folketinget for at bane vejen for en endnu mere sort regering, for en regering, der vil smadre a-kasserne, og som vil ødelægge mulighederne for arbejdsløse endnu mere; jeg har jo hørt både hr. Hans Andersen og hr. Bent Bøgsted indimellem snakke om arbejdsløse.
Og jeg frygter for den dag, vi måtte få en blå regering tilbage med den styrke, det ser ud til den får i meningsmålingerne i øjeblikket.
Derfor forhandler jeg og bruger min optimale styrke.
Jeg beklager, at Enhedslisten kun har 12 mandater, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Men vi bruger dem så optimalt, som vi kan.
Og når hr. Bent Bøgsted sidder derhjemme i sofaen, tror jeg egentlig, at han er ret misundelig over det, vi har nået med de to første finanslove.
Det vil vi gøre hvad vi kan for at fortsætte.
Jeg har ikke udskrevet nogen blankocheck, og jeg mener det, jeg sagde: Forslag mod arbejdsløshed er hjørnestenen for, om denne regering vil overleve.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Så tror jeg bare, at det i dag jo handler om, at Enhedslisten et eller andet sted skal have frustrationerne ud, på baggrund af at man sidste efterår indgik en finanslovsaftale med regeringen, hvor man ikke blev imødekommet på en lang række af de her spørgsmål og tiltag, som man så rejser i dag i Folketingssalen.
Det er jo fair nok, at man ikke altid kan få regeringen til at gå i samme retning som Enhedslisten, men for mig handler det bare om, at vi får skabt nogle flere job, og at man ikke undergraver det dagpengesystem, som vi har.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg kan se, at man skal trykke på knappen, efter man har talt.
Jeg vil stille et spørgsmål en gang til.
En borgerlig regering vurderede, at 2.000-4.000 ville miste retten til dagpenge.
Nu viser det sig, at der i et år som i år er op mod 30.000, der risikerer at miste retten til dagpenge.
Lad os sige det lidt mildt: Halvdelen af dem har måske ikke engang mulighed for at få kontanthjælp.
O.k., så har man lavet akutpakke I, akutpakke II, uddannelsesordningen.
Efter den 1.7. 2013 er der ingen af de tre ordninger, der længere fungerer.
Der er naturligvis et efterløb.
Det er erkendt af alle, at vækstplanen fortrinsvis virker på lang sigt.
Der er nogle få elementer, der virker på kort sigt.
Hvilke forslag har hr. Leif Lahn Jensen til de tusindvis af mennesker, der nu totalt mister deres forsørgelse i 2013?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Selvfølgelig kan og vil jeg jo ikke stå på mål for de tal, som den tidligere regering kom med.
Jeg ved, at den nuværende beskæftigelsesminister har justeret tallene, hvad der også har været en del snak om.
Jeg vil også sige til spørgeren, at i forhold til de aftaler, der er blevet lavet om seniorjob, om mere jobrotation, om uddannelsesordning, er det klart, at alle dem, som falder ud, selvfølgelig får den mulighed.
Så det er klart, at det ansvar selvfølgelig bliver taget.
Jeg synes, der er blevet gjort rigtig, rigtig meget.
Det vigtigste af alt, som jeg også sagde før, er, at vi jo skal skabe en masse arbejdspladser.
Det skal vi simpelt hen blive ved med.
Det ved jeg også de sidder og sveder over ovre i Finansministeriet.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Er hr. Leif Lahn Jensen ikke enig med mig i, at dagpengesystemet i sin oprindelse i øvrigt er skabt af arbejderbevægelsen og arbejderne selv i dette land, at det er skabt med henblik på at samle folk op eller give folk et økonomisk grundlag at leve ordentligt på, hvis man bliver ramt af arbejdsløshed?
Det er selvfølgelig det bedste, at folk får ordinære job, men så længe de ikke er der, vil jeg spørge hr. Leif Lahn Jensen, er det så ikke meget fornuftigt, at man har et fungerende dagpengesystem, som samler folk op, om jeg så må sige – også i forhold til at vi nu altså står med, at der måske er op til 30.000 mennesker, som falder ud af det der dagpengesystem, for nogles vedkommende til nul forsørgelse?
Er det rimeligt og acceptabelt?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Jeg ved godt, at hr. Henning Hyllested ved, at vi er enige om den betragtning om dagpengene.
Selvfølgelig er vi det, og derfor var jeg jo også direkte imod, dengang den tidligere borgerlige regering foretog den forringelse af dagpengeperioden, som de gjorde.
Og derfor ærgrede det mig selvfølgelig også, at det var et flertal af danskerne ikke.
Det ærgrede mig bittert, og jeg kæmpede alt, hvad jeg kunne, i valgkampen for at få dem til at tro på noget andet.
Fordi det ærgrer mig så meget, og fordi jeg selvfølgelig er træt af det, synes jeg også, det er rigtigt godt, at den her regering rent faktisk har gjort rigtig, rigtig meget for at få de her mennesker i gang.
Jeg har nævnt tingene før: uddannelsesindsatser, akutjobrotation, seniorjobordninger, og hvad ved jeg, alle de ting, vi holder fast i, samtidig med at vi skaber arbejdspladser.
For jeg tror, at det bedste, vi kan gøre for de her mennesker, er at få dem i gang hurtigst muligt og skabe dem en arbejdsplads.
Det er faktisk det, de råber efter, når jeg snakker med dem.
Jeg vil lige starte med at sige til hr. Christian Juhl, at jeg desværre aldrig har været på en 3F-kongres, hvor jeg kunne stemme, for jeg nåede ikke så langt.
Jeg nåede kun at blive almindelig tillidsmand.
Så jeg har desværre ikke nået at komme til at sidde på et formandskontor, hvad spørgeren har.
Det beklager jeg meget.
Jeg vil sige, at jobrotation jo er en støttet ordning, og det er en dyr ordning, hvilket ministeren sagde.
Og i forhold til det med, om vi ikke vil hjælpe dem, som falder ud, kan jeg sige, at jo, det vil vi.
Det er da lige netop derfor, at vi har lavet alle de akutpakker, som vi har.
Vi har sørget for at få alle de her mennesker kaldt ind, så vi kan tage en snak med dem; vi har set, om vi kunne give dem akutjob; vi har givet ekstra mulighed for ekstra jobrotation; vi har givet uddannelse til dem, som så ikke kunne få et akutjob eller andet.
Det er da netop derfor.
For det bekymrer os lige så dybt, som det bekymrer Enhedslisten.
Det er da derfor, at vi har gjort de her ting.
Det, at de skal forsørge sig selv ordentligt, og det, at vi skal give dem en chance i fremtiden, er netop grunden til, at vi lavede den aftale med Enhedslisten om en uddannelsesordning, som er en rigtig god ordning, hvor de i hvert fald bliver sikret en forsørgelse, og hvor de får bygget nogle kompetencer på, bliver dygtigere, så de har mulighed for at få sig et arbejde.
Det er en rigtig, rigtig god ordning.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Hvis man lytter til hr. Bent Bøgsteds ord, så kan man høre, at hr. Bent Bøgsted forstår rigtig meget, men alligevel kan han ikke helt forstå det – det er ikke nemt.
Hr. Bent Bøgsted mener ikke, at Enhedslisten har opnået store resultater; det er noget småtteri med to gange ½ år til de arbejdsløse, det er jo ingenting.
Jeg vil sige, at hvis jeg var arbejdsløs, ville jeg hellere have to gange ½ år end det, hr. Bent Bøgsted har præsteret at skabe.
Hans bedrift har alene været at skabe nogle kæmpe huller i systemet i 2010, og han har endnu ikke formået at lappe de huller.
Det er faktisk hr. Bent Bøgsted, der er hovedårsagen til, at vi står i den her kreperlige situation, som vi står i.
Jeg kan huske et spørgsmål, jeg stillede hr. Bent Bøgsted, om, hvorvidt han ville være med til at rulle de forringelser tilbage, nu hvor det viser sig, at det ikke er 2.000-4.000, der mister dagpengeretten, men op mod 30.000.
O.k., det var da et klart svar, langt om længe, for det er sjældent, vi får nogle konkrete bud på, hvad Dansk Folkeparti overhovedet vil her.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Bent Bøgsted er fuldstændig ligeglad med, at op mod 30.000 falder ud af dagpengesystemet i 2013.
Skal de regne med, at det vender hr. Bent Bøgsted ligesom Venstre fuldstændig ryggen til og siger: Sådan er det bare, og det må I finde jer i, indtil vi engang skaber et par job til nogle af jer?
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
For hvis man kigger på, hvad det er, Dansk Folkeparti har foreslået, så foreslog vi før sidste valg, at man kunne forlænge dagpengeperioden med ½ år.
Vi foreslog yderligere ½ års forlængelse i forbindelse med akutjobpakken, som hr. Christian Juhl havde fået igennem.
Vi var klar til at give ½ års forlængelse.
Vi har også været ude at sige, at vi var klar til at suspendere genoptjeningsretten på 52 uger, så den kom tilbage til at være 26 uger.
Det var vi klar til at se på i 2 år.
De oplysninger, der lå til grund for det dengang, har forandret sig rigtig meget i forbindelse med krisen, og det er derfor, vi er klar til at suspendere ordningen i en periode.
Men hr. Christian Juhl og hans parti kunne jo have lagt pres på ministeren og sagt: Det her skal igennem, ellers er der ikke noget, der hedder en socialdemokratisk regering.
Det kunne man have gjort, og så havde Enhedslisten fået det igennem, men Enhedslisten turde jo ikke sætte trumf på der, så det er en gang bavl, der kommer.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Hvad skal de så leve af, hvis vi ikke har et fungerende dagpengesystem?
Der er jo mulighed for med de forslag, som Enhedslisten nu har stillet, at rette op på nogle af skævhederne netop der, hvor folk går ind og trods alt yder et arbejde, for manges vedkommende et fuldstændig ordinært arbejde – det ved ordføreren lige så godt, som jeg gør – udfører et fuldstændig normalt, ordinært arbejde, men ikke kan genoptjene retten til at indtræde i dagpengesystemet.
Der er jo i mange tilfælde tale om folk, som har befundet sig på arbejdsmarkedet i årtier, og som ikke behøver arbejdstræning eller noget som helst.