Frank Aaen (EL), 2009-05-26:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er sølle, at ordførerne fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ikke har taget ordet i debatten.
Det er sølle, for det er jo ved at stille sig op på talerstolen og sige sit partis mening, at man så også kan blive udfordret af de øvrige partier, ved at de kommer med korte bemærkninger.
Men det har man så valgt at undgå.
Jeg mener jo i hvert fald, at det er en fordel, for det giver så en ekstra mulighed for at kunne komme frem med sine synspunkter, men det har man altså afstået fra.
Man har så bare forsøgt at komme med korte bemærkninger til oppositionens ordførere, og det er også helt i orden.
Der synes jeg så, at det endnu en gang viser, hvor sølle man er, når man mener, det er vigtigt at skose en ordfører - i det her tilfælde SF's ordfører - for ikke at have taget den halve meter bilag, der ligger til de her sager, med op på talerstolen.
Jeg mener: Hvor er vi henne?
Det viser lidt om niveauet i debatten.
Ellers vil jeg fortælle, hvad der er sket af nyt siden førstebehandlingen.
Det er, at vi har fået regeringens seneste Økonomisk Redegørelse og Budgetoversigt.
Og de viser jo, at det efter en del år med meget betydelige overskud på statsfinanserne nu vender til et skønnet underskud i år på 22,5 mia. kr., stigende til et underskud på 60 mia. kr. næste år.
Man regner med, at fra 2007 til 2010 forværres de offentlige finanser med samlet set 135 mia. kr. Statens gæld forventes at vokse med næsten 100 mia. kr. i 2009.
Det er enorme tal, hvor et overskud og en nedbringelse af landets gæld er vendt til et enormt underskud og en forøgelse af statens gæld.
Arbejdsløsheden vurderes til at overstige 100.000 personer i år.
Man regner med, at det kan komme helt op på 175.000 arbejdsløse næste år.
Jeg tror nærmere, at det bliver over 200.000, for vi ved allerede i dag, at der er 30.000 arbejdsløse, der ikke er medregnet i statistikken, fordi man som arbejdsløse kun medregner dem, der får dagpenge.
Og da en del mennesker ikke får dagpenge af forskellige årsager, når de er arbejdsløse, er de ikke talt med, og så er vi altså oppe på over 200.000 arbejdsløse, og måske ligger tallet endda endnu højere.
Jeg nævner de her tal, som er regeringens egne tal fra dagens rapporter om økonomien, fordi de jo viser, at forudsætningerne for den her skattereform, hvis de nogen sinde har været til stede - det mener jeg ikke - i hvert fald nu er fuldstændig forandrede og underminerede.
Efter regeringens egne tal drejer det sig i de kommende 7 år om ufinansierede skattelettelser for 30 mia. kr. Hvis vi så siger, at man undlod at finansiere det ved hjælp af CO2-kvoterne, der bliver solgt på auktion - det er jo sagt på almindelig dansk en ret til at svine - men som minimum brugte de penge til at forbedre miljøet, til at nedbringe opvarmningen, er der altså efter regeringens egne tal et underskud i den her skattereform bare de første 7 år på 45 mia. kr.
Det betyder altså øget gæld, og det betyder altså færre penge til velfærd.
Jeg vil også sige, at når arbejdsløsheden udvikler sig, som den gør, kunne man i hvert fald bruge pengene bedre til at bekæmpe den stigende arbejdsløshed i stedet for at fodre dem, der har mest.
Man kunne i stedet for kigge på den stigende arbejdsløshed – altså over 200.000 personer – og så bruge nogle af de penge, der her sendes ud i samfundet, til at skabe beskæftigelse for de arbejdsløse.
Så var vi jo under førstebehandlingen inde på den stigende ulighed, og det er jo virkelig blevet veldokumenteret gennem de spørgsmål og svar, der er stillet og givet siden førstebehandlingen.
Det er jo altså stadig væk sådan, at de rigtig højtlønnede kan regne med at få 100.000 kr. mere i skattelettelse, mens lavtlønnede får 0 kr. eller et tab, når de afgiftsstigninger, som er indregnet, er blevet væltet over på forbrugerne.
Jeg må også bare ved den her lejlighed fremdrage det ikke så kloge, synes jeg - for at sige det pænt - at man nu gør det dyrere at være medlem af en a-kasse.
Jeg mener, det er jo i en tid, hvor arbejdsløsheden stiger, og hvor vi konstaterer, hvilken social ulykke det er for folk, der ikke har forsikret sig mod arbejdsløshed, fordi de hverken kan få dagpenge i a-kassen eller få dagpenge i kommunen på grund af indretningen af de regler, der gælder vedrørende kontanthjælp.
Når vi kan se, hvilke sociale katastrofer der er, i form af at folk går på tvangsauktion med deres hus, når folk simpelt hen ikke kan opretholde en ordentlig levestandard, fordi de får deres indkomst halveret eller mere end halveret, virker det altså bestemt ulogisk, at man så gør det dyrere at blive medlem af en a-kasse og få dagpengeret.
Det kunne man da i hvert fald have ændret nu, hvor man ser den udvikling, vi alle sammen kan se.
Det er også urimeligt, at man prøver at skjule uligheden i sin politik.
Det er selvfølgelig, fordi man ikke kan lide at høre om stigende ulighed, selv om det her dokumenteret øger uligheden voldsomt.
Man snakker om skattelettelser til alle, selv om det ikke er rigtigt.
Man siger så nu, at man vil skjule opgørelsen af udgifter til personalegoder.
Udgifter til personalegoder, altså skattefrie personalegoder, er jo skæve på to måder.
De er skæve på den måde, at det er mest værd for dem, der har høje indkomster, og de er skæve på den måde, at dem, der ikke har en arbejdsgiver, fordi de er arbejdsløse, fordi de er syge, fordi de er pensionister eller efterlønsmodtagere, ikke får noget personalegode, der er skattefrit.
Det prøver man så også at skjule ved fremover ikke at ville opgøre de samlede udgifter til det.
Og sådan er der mange ting, der holdes skjult.
Det er ikke noget stort beløb samlet set samfundsmæssigt, men for de enkelte kunstnere, som ikke har en løbende høj indtægt, er det faktisk et væsentligt beløb, for at de kan opretholde deres levestandard.
Jeg synes - og så vidt jeg kan se, kommer det lidt bag på regeringen og dens embedsmænd, at det virkelig rammer, som det gør - at det er illustrativt, at det er megaillustrativt for den her skattereform, at når der kommer investeringsforeninger og andre, der har aktier, og klager over, at de kommer til at betale for meget i skat, kan regeringen i dag fremlægge ændringsforslag, der straks kompenserer disse grupper med 100 mio. kr. - 100 mio. kr. til dem, der har aktier!
Det er ikke noget problem at finde over en nat, men nogle få millioner til kunstnere, der bliver ramt af en højere skat på grund af alle de forslag, der bliver behandlet i dag, har man søreme ikke råd til at gøre noget ved.
Nej, kunstnere har nok, de behøver ikke at få det, de har i dag, de kan godt nøjes med lidt mindre.
Det viser alt om, hvad den her skattereform går ud på.