Nick Nielsen (SIU), 2015-02-05:
Vi er i et fællesskab med hinanden, så jeg synes, det er sundt, og det er også godt, at vi kan diskutere forhold, der vedrører Grønland.
Vi skal bare huske, at vi har en aftale, nemlig selvstyreloven, og så diskuterer vi inden for de rammer, vi har aftalt med hinanden.
Når man ønsker at bedømme et lands økonomi, er det naturligt at sammenligne det med andre lande.
Det gør bl.a. EU, når de fastsætter konvergenskrav til medlemslandenes økonomier.
EU ser på inflationen, hvor det maksimalt tilladte er 1,7 pct. i 2014, og skønnet for Grønland lægger de lige nu på 1,3 pct.
EU kræver, at det årlige underskud ikke må være over 3 pct. af BNP.
I Grønland forventer vi et underskud på ca. 2,5 pct. af BNP for 2014.
EU ønsker, at den offentlige gæld højst må være på 60 pct. af BNP i medlemslandene.
I Grønland forventer vi i dag at ligge på omkring 20-25 pct. af BNP.
Jeg nævner dette, for at vi kan få nogle rimelige proportioner ind i denne debat.
For på kort sigt er vores økonomiske udgangspunkt i Grønland rigtig fornuftigt.
På lang sigt er vi udfordret af en ældrebyrde, altså den samme demografiske udvikling som f.eks. i Danmark.
Den udfordring agter den nye grønlandske regering, som jeg forstår det, at tage hånd om.
Vores statsminister og Siumuts leder, Kim Kielsen, meddelte således i sin nytårstale, at der nu skal udarbejdes en holdbarheds- og vækstplan for Grønland.
Derudover barsler naalakkersuisut nu også med en grønlandsk budgetlov efter dansk forbillede, en lov, der skal sikre en endnu stærkere styring af det offentlige forbrug.
Så reformerne er på vej.
Et centralt emne for Siumut er at få øget vores turisme fremover.
Derfor skal vi have udvidet vores lufthavne, havne og hotelkapacitet i hele landet, og vi ser meget gerne et samarbejde med danske investorer om det.
Det koster penge at tjene penge, og vi får ikke nye indtægter i Grønland, uden at der først er investeringer.
Derudover har vi iværksat forsøgsfiskeri af flere af de nye arter, der vandrer ind i vores farvande i disse år.
Det fiskeri er lovende.
Naalakkersuisut vil desuden sikre, at de fisk, vi fanger, fremover i højere grad bliver forarbejdet i Grønland i stedet for i udlandet.
Den værdiforøgelse af produkterne, vi i dag ser ske uden for Grønland, må meget gerne ske hos os selv i fremtiden.
Det store jernprojekt ved Nuuk er netop blevet overtaget af en kapitalstærk kinesisk investor.
Der er absolut ingen grund til at afskrive muligheden for en voksende mineindustri i Grønland, fordi enkelte mineraler nu har en lav pris.
Jeg hilser interessen for Grønland blandt de partier, der har stillet denne forespørgsel, velkommen.
Men præmissen for denne debat er desværre ikke rigtig.
Underskuddet for 2014 bliver betydelig mindre end de tal, der er blevet sendt i cirkulation under valgkampen, og derfor afspejler de ikke årets samlede resultat.
Faktisk er arbejdsløsheden nu direkte faldende som følge af naalakkersuisuts indsats det sidste år.
Hvis intentionerne bag denne forespørgsel er, at Folketinget skal være Grønland til gavn, er det nogle andre signaler, vi skal have fremmet, nemlig signaler som dem, der netop er kommet med den nye rapport fra Erhvervs- og Vækstministeriet om kommercielt erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det er en rapport, der er baseret på et ligeværdigt samarbejde mellem vores regering i Nuuk og den danske regering, og som peger på ikke mindre end 12 områder, hvor der her og nu kan sættes ind med samarbejde til gavn for rigsfællesskabet.
Det er vejen frem.
På lang sigt er vi ligesom andre udfordret af en ældrebyrde, men vi tager vores ansvar på os, og vi er i fuld gang med at gribe ind over for udfordringerne.
Det ville være godt, hvis man her i landet fremover brugte energien på at diskutere, hvordan Danmark bedst kan være med til at fremme denne udvikling i Grønland inden for selvstyrets ramme.
Jeg tillader mig at læse det forslag til vedtagelse, der er fremsat i forbindelse med denne debat, netop sådan.
Jeg vil til slut også gerne sige, og det er også den forståelse, jeg har i den her debat, at der er en masse tiltag, der er på vej, men vi skal heller ikke glemme, at vi skal have forståelse for hinandens værdier.
Vi må jo erkende, at vi er forskellige.
Vi har den der forskellighed, og den forskellighed, vi har, skal vi udnytte og have som en styrke.
Den del tror jeg vi ofte undervurderer.
Det vil være godt, at vi også tager den del med ind i diskussionen.