runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-06-04:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det er tankevækkende, at lige om lidt er det kun den ene side i Folketingssalen, der stemmer for, at man skal afdække de økonomiske konsekvenser, der er forbundet med den indvandring, som vi har haft til Danmark, og som vi har til Danmark.
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at Venstre, Konservative og Liberal Alliance bakker op om Dansk Folkepartis forslag.
Under den tidligere regering var vi faktisk gået i gang med at lave beregninger på det her område.
Og der var så lagt op til, at man skulle regne videre på det, fordi man ikke havde det fulde billede.
Og jeg synes, det er urimeligt, at man på den måde holder oplysninger tilbage fra befolkningen.
Befolkningen har krav på at vide, hvilke økonomiske konsekvenser den førte udlændingepolitik har nu, og hvilke økonomiske konsekvenser den har fremadrettet.
Men jeg vil som sagt gerne kvittere for, at der er borgerlige partier, der bakker op om det, og jeg håber, at når der forhåbentlig på et eller andet tidspunkt kommer et regeringsskifte, kan vi genoptage de beregninger, så befolkningen kan træffe beslutninger på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt.
Anne Baastrup (SF), 2013-06-04:
Men jeg synes, at det er dårlig stil, at vi i en folketingsbeslutning træffer en afgørelse om, at serviceloven skal vedtages en gang til.
Jamen altså, hvad ender det så med?
Morten Marinus (DF), 2013-06-04:
Tak for det.
Det forslag, som vi her skal stemme om, handler om, at man kan fjerne kravet om at lave stillerlister for de partier og lister, der allerede er valgt ind og er repræsenteret i en hel periode i byrådene.
Det ville kunne fjerne en del administrative byrder fra kommunerne, der skal sidde og kontrollere de her stillerlister, og det ville også indføre en form for demokratisk retfærdighed.
Regeringen har derimod peget på, at den mener, der er nogle problemer med det, at det ikke kan udarbejdes i praksis, og at der vil være en del tvivlsspørgsmål.
Det er jeg selvfølgelig ked af.
Derfor blev jeg også glad, da jeg læste Bladet Kommunen i dag, hvor en række socialdemokratiske byrådsmedlemmer ude i landet faktisk siger, at de bekymringer, regeringen har, ikke holder vand.
De beder jo Socialdemokraterne om at tænke sig om en ekstra gang, og det vil jeg da også gerne opfordre til.
Samtidig vil jeg gerne sige tak til de øvrige ikkesocialistiske partier, som har valgt at støtte op om det her forslag, og så håber jeg selvfølgelig, at de partier har et flertal efter næste folketingsvalg, så det bliver sidste gang for de partier, der er repræsenteret, at de her til efteråret skal ud at samle underskrifter til stillerlister til byrådsvalgene.
Til den tid kan det jo være, at Socialdemokraterne har tænkt sig om, som deres bagland har opfordret til, og så skal de da være velkomne til at stemme for forslaget til den tid.
Karina Adsbøl (DF), 2013-06-04:
Det kan aldrig nogen sinde være spild af Folketingets tid at diskutere, at man ikke inddrager netværket og barnet i anbringelsessager.
Det kan det overhovedet ikke, vil jeg sige til fru Anne Baastrup.
Må jeg ikke bare lige sige i forhold til det, man mener der skal afdækkes, at hvis fru Anne Baastrup tænker på § 50-undersøgelser, så ved vi jo, at der har været ret mange fejl i de undersøgelser.
Så er fru Anne Baastrup ikke enig i, at når ministeren nu iværksætter en undersøgelse, så er det måske, fordi der er noget at tage fat på i forhold til de anbringelsessager her, hvor man ikke får afdækket de problemstillinger, der er, nok? Man kunne se på, om der er nogle rigtig gode ressourcer i netværket og familien, som eventuelt kan bruges, også sådan at barnet ikke skal have en plejefamilie og en aflastningsfamilie, men måske have bedstemor og bedstefar som aflastningsfamilie hveranden weekend. Der er rigtig gode muligheder for at bakke op om det her forslag og gøre de her metoder obligatoriske, så kommunerne skal anvende de gode metoder, der forefindes allerede i dag.
Og det er ikke nødvendigt at sætte en undersøgelse i gang for det.
Anne Baastrup (SF), 2013-06-04:
Ifølge serviceloven skal kommunen overveje systematisk inddragelse af forældrene.
Vi går ikke ind for, at vi skal sætte bestemte typer af metoder ind i lovgivningen.
Det har fru Karina Adsbøl forstået, og derfor foreslår hun noget generelt.
Men det generelle ændringsforslag, som fru Karina Adsbøl så efterlader et beslutningsforslag om, er en afskrift af servicelovens § 47, og derfor mener jeg, at det vil være spild af Folketingets tid, og at det vil skabe en dårlig præcedens, hvis det er, at det er den måde, vi skal forhandle beslutningsforslag på.
Karina Adsbøl (DF), 2013-06-04:
Jamen det er jo det, jeg ikke forstår, i forhold til at regeringspartierne stemmer imod, for der står jo i dag, at man skal overveje, hvordan der kan ske en systematisk inddragelse.
Men så er der jo udarbejdet en række metoder, som er rigtig gode metoder, og dem arbejder man på at få implementeret.
Men man vil ikke gøre dem obligatoriske; man vil ikke gøre det obligatorisk, sådan at kommunerne skal gøre det, og det vil sige, at der ofte er en række bedsteforældre eller netværk, der simpelt hen ikke kan få lov til at få en tilladelse til at have barnet i netværksanbringelse.
Eller også får de måske tilladelse til at besøge barnet 2 timer i en sandkasse et eller andet sted.
Det har jeg set eksempler på, så jeg forstår ikke fru Anne Baastrups begrundelse.
Fru Anne Baastrup ved også, at socialministeren nu har iværksat en undersøgelse, og det har ministeren jo gjort på baggrund af, at hun måske tænker, at der er noget, der kan gøres bedre her.
Og nu har man muligheden for det.
Anne Baastrup (SF), 2013-06-04:
Jeg har stor respekt for fru Karina Adsbøls engagement i børnesager.
Det, jeg bare vil benytte lejligheden til, er lige at forklare, hvorfor vi stemmer imod.
Sagen er den, at det er et beslutningsforslag, som er en afskrift af servicelovens § 47.
Og det er rigtigt, at vi har rigtig mange sager her i Folketinget, men der må være en grænse for, hvor mange beslutningsforslag vi skal vedtage, som er en afskrift af loven.
Så derfor opfordrer jeg folk til at stemme imod beslutningsforslaget.
Og det har intet at gøre med, at der ikke skal være en systematisk inddragelse af forældrene, for fru Karina Adsbøl og vi andre ved, at sådan er loven.
Og derfor vil vi anbefale, at man stemmer imod.
Men selvfølgelig skal kommunerne overholde loven.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg synes da, det er bekymrende, at en fremtrædende minister fra regeringen ikke er i stand til at gennemskue ganske almindelige argumentationsteknikker.
Det gør det jo nærmest umuligt at have en debat her i Folketingssalen, hvis det skulle være tilfældet, men jeg tror heller ikke, at det er tilfældet, for så svagt kørende tror jeg faktisk ikke ministeren er.
Men da man ikke ønsker at svare, er det nemmere at sige, at man ikke forstår spørgsmålene.
Det er trods alt ikke så svært at forstå, at hvis man klart og præcist før valget argumenterede imod noget og efter valget pludselig er for, og det er ikke på grund af argumenter, man bare siger, at der har siddet en kommission, så gemmer man sig bag den kommission.
Det er det, ministeren har gjort i denne sag fra begyndelsen og til i dag, hvor vi står ved tredjebehandlingen.
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Jeg skal ikke udtale mig om, hvordan hr. Simon Emil Ammitzbøll selv er i stand til at finde rundt i det, han forsøger at fremføre her.
Jeg vil bare henholde mig til, at det her lovforslag er et lovforslag, som præciserer med henblik på at sikre, at den usikkerhed, der var om både kommissionens arbejde og den tidligere regerings lovforslag, ikke længere er der.
Jeg synes sådan set, at det er et ganske legitimt synspunkt.
Der er, hvis man læser den politiske aftale, der ligger bag lovforslaget, og hvis man i øvrigt ser den evalueringsordning, som forligspartierne er blevet enige om, en rød tråd i det hele, nemlig at vi har præsenteret en ny offentlighedslov, som jo helt grundlæggende udbygger åbenheden i den offentlige forvaltning, og den bekymring, der har været i debatten, har vi taget højde for ved eksempelvis at tilrettelægge en evalueringsordning.
Samlet set er det jo en ganske udmærket aftale, som regeringen og to tredjedele af Folketingets medlemmer står bag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Der må man jo bare sige, at før valget argumenterede Socialdemokratiet klart, præcist, konsekvent og konsistent imod.
Efter valget siger Socialdemokraterne, at de er for, og det er de, fordi der har siddet en kommission.
Så jo, når man skifter holdning og går fra at have argumenter imod til ikke at have fået argumenter for det, men til bare at sige, at der har siddet en kommission, skjuler man sig bag en kommission.
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Det er, at regeringen har fremsat et lovforslag, som er præciseret i forhold til den tidligere regerings lovforslag – det står meget klart i bemærkningerne til lovforslaget, under hvilke rammer det her skal anvendes – og at regeringen har tilrettelagt en evaluering af ordningen i forhold til hele loven, som så at sige sikrer en sammenhæng mellem loven og dens anvendelse.
Det må jeg sige at jeg sådan set synes er ganske godt, og det er med til at understøtte, at vi her har med en endog meget god offentlighedslov at gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Det, jeg spørger til, er ministerens egen holdning.
For den nuværende minister sagde tilbage i 2010, at indholdet i den foreslåede § 24 for ham at se savnede enhver begrundelse, og indholdet er jo ikke ændret.
Tilbage i 2010 udtrykte den nuværende justitsminister jo ikke en bekymring for, om det skulle tolkes på den ene eller den anden måde.
Nej, da savnede han enhver begrundelse for § 24, og eftersom indholdet overhovedet ikke på nogen måde er ændret, vil jeg spørge: Hvad er det så, der, bortset fra at man er blevet minister, har gjort, at man har ændret holdning til § 24?
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Det er, fordi det, den nuværende regering har fremsat, er en præcisering af den § 20, som den tidligere regering fremsatte lovforslag om.
Det, der var kernen i diskussionen i forbindelse med både kommissionens offentliggørelse af deres betænkning og den tidligere regerings lovforslag, var en nervøsitet over, at det her så at sige var en automat, man bare kunne trække afslag på aktindsigt i.
Det er en ny § 24.
Jeg indrømmer gerne, at bundlinjen er den samme, men den er præciseret, så det står klarere, hvad betingelserne for dens anvendelse er.
Og alt andet lige er det da en fordel for dem, der skal sidde og arbejde med det her, og det er det, der er svaret på den nervøsitet, der var i den offentlige debat om det her.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Det er jo rigtigt, at når der har været nedsat kommissioner, råd osv., som skal rådgive politikere, så læner man sig ofte op ad det.
Det gælder til en vis grad, for jeg vil her så også henvise til Straffelovrådet, hvor jeg ved at justitsministeren – for jeg har rost ham for det – har taget en politisk beslutning i forhold til en anbefaling i forbindelse med prostituerede; den har man taget en politisk beslutning om at man ikke ville følge.
Det er jo fair nok, og så står man på mål for den politiske beslutning. Det, jeg så godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvad er det, der gør, at man først her i 2013 som socialdemokratisk justitsminister vælger at læne sig op ad kommissionens anbefalinger, når man lige så vel kunne have gjort det i 2010, set i lyset af at både Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, og Konservatives ordfører, hr. Tom Behnke, meget klart har udtrykt, at der overhovedet ikke er nogen forskel – bortset fra kosmetiske ændringer – på det lovforslag, der blev fremsat i 2010, og så det, der er fremsat nu her i 2013?
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Det kunne være, at vi havde fået en meget bedre diskussion om det her lovforslag, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll frem for at blive i standardkommentarerne og standardbemærkningerne og udvise en endog meget stor interesse for, hvad der sker i andre partier og andres baglande, havde koncentreret sig lidt om de ændringer og præciseringer, der rent faktisk har fundet sted.
Så tror jeg vi havde fået en rigtig god diskussion.
Det, der er måske er hovedforklaringen, er, at debatten har vist, at der har været behov for de ændringer og præciseringer, regeringen har lavet sammen med to tredjedele af Folketingets medlemmer, og samtidig har debatten jo også været god, fordi den har bidraget til, at nuancerne er kommet frem.
Det billede, spørgeren og andre har forsøgt at tegne af det her lovforslag, nemlig at det er en skidt dag for folkestyret – tror jeg at spørgeren sagde sidste gang –
er jo ingenlunde rigtigt.
Her er der tale om et lovforslag, som udbygger åbenheden i den offentlige forvaltning, som er med til at sikre, at de principper, som vores nuværende offentlighedslov bygger på, bliver udbygget og videreført.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Nu nedsætter man jo heller ikke en kommission for blindt at følge den.
Det ville være ærgerligt, al den stund at der er tale om et folkestyre, hvor vi herinde i Folketinget er valgt til at træffe politiske beslutninger og stå på mål for dem selv; det ville jo være ærgerligt, hvis vi alle sammen så skulle gemme os bag ved kommissioner og bare gøre, som de siger.
Det tror jeg justitsministeren vil give mig ret i.
Jeg kunne godt tænke mig, at justitsministeren kommenterede følgende: Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, blev spurgt til, hvorfor der ikke er nogen nuværende eller tidligere ministre, som har kunnet komme med det her konkrete eksempel.
Hertil sagde hr. Jan E. Jørgensen, at de eksempler findes, det vil bare se skidt ud.
Han sagde: Hvis du har en eller anden historie, der har vundet Cavlingprisen, er det lidt svært at forestille sig, at du skal få en til at stille sig op og sige, at det ikke skulle være offentliggjort.
Er det derfor, at vi trods møje og besvær ikke har kunnet få et konkret eksempel, og at justitsministeren til sidst – efter at være blevet spurgt måske 50 gange – har måttet finde på et argument om, at det handler om principper, og at det i øvrigt er kommissionens skyld?
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Jeg ved ikke, om fru Pernille Skipper hørte det, jeg sagde til hendes kollega, fru Johanne Schmidt-Nielsen, men udgangspunktet for, at man nedsætter en kommission, er ikke enkeltsager; det er et forsøg på at finde rammerne og indholdet for en ny offentlighedslov, som baserer sig på nogle principper om at udbygge åbenheden i den offentlige forvaltning.
Det handler ikke om enkeltsager.
Jeg tror, at fru Pernille Skipper ganske udmærket godt ved, at det er det, der er tilfældet.
Man sætter ikke Folketingets tidligere ombudsmand i spidsen for en kommission i 7 år på baggrund af enkeltsager.
Man sætter ham i spidsen for at sikre, at man har en offentlighedslov, som udbygger de grundlæggende principper, den nuværende offentlighedslov bygger på.
Den tidligere regerings lovforslag bygger ikke på enkeltsager.
Den her regerings lovforslag bygger ikke på enkeltsager, men på principper for, hvordan vi kan få indrettet en offentlighedslov, som er svaret på både hensynet til, at vi som politikere kan arbejde, og at centraladministrationen har ændret sig, som den har.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Jeg kan berolige justitsministeren med, at det ikke er sådan, at Enhedslisten ikke har diskuteret det her spørgsmål.
Tværtimod.
Både jeg selv og alle mulige andre har jo forgæves forsøgt at spørge til, hvor det konkrete problem med den åbenhed, vi har i dag, er.
Justitsministeren sagde i sin tale, at det her var en diskussion om, hvorvidt der skulle være et frirum eller ej.
Det er ikke helt rigtigt.
Det er en diskussion om, om det frirum skal være større eller ej.
Der har vi allerydmygest anmodet om at få et konkret eksempel på, hvor den aktindsigt, den åbenhed, den adgang, der er i dag, har vist sig at være et problem.
Kunne justitsministeren her på falderebet komme med et konkret eksempel på informationer, som er nået til offentlighedens kendskab, men som ikke burde være det – og hvis, hvis den her sidste chance forpasses, så forklare os, hvorfor man ikke kan komme med det konkrete eksempel?
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Det kan forhåbentlig ikke komme som nogen overraskelse for hr. Per Clausen, at jeg ikke har noget problem med den lov, som jeg står og forsvarer, og derfor er mit synspunkt selvfølgelig det, at den balance, der er fundet i det lovforslag, som er lagt frem nu, og som der snart skal stemmes om, er den rette balance, hvor man både har en hel række udvidelser og også har ganske få indskrænkninger.
Jeg synes, at det er den rette balance, og jeg synes, at balancen som sagt er fundet, således at vi har en offentlighedslov, som på den ene side indretter sig på, hvordan centralorganisationen er organiseret, og på den anden side også indretter sig på, hvor ministre får deres rådgivning fra i dag, og også hvordan Folketingets medlemmer og ministre arbejder sammen om de processer, vi arbejder sammen om.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Nu er det ikke noget nyt, at justitsministre henviser til ikkesvar, de har givet tidligere, når de skal argumentere for, hvorfor de heller ikke behøver at svare den her gang.
Der har ministeren været i god lære ovre i ministeriet.
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Det håber jeg ikke at hr. Per Clausen har noget problem med.
Hvis hr. Per Clausen havde været til stede i Retsudvalget i de mange samråd, vi har været i, ville hr. Per Clausen have oplevet, at det spørgsmål er grundigt gennemtygget.
Det har været klart for enhver, at selvfølgelig er der konsekvenser, når man laver en ny offentlighedslov.
Der er mange nye muligheder for at sikre åbenhed, og der er også nogle få indskrænkninger.
Det er der ingen der har lagt skjul på.
Det står direkte i den meget omfattende betænkning, som Folketingets tidligere ombudsmand, Hans Gammeltoft-Hansen, udgav fra Offentlighedskommissionen tilbage i 2009.
Så det kan ikke komme som nogen overraskelse.
Det håber jeg da ikke er tilfældet for hr. Per Clausen her ved tredjebehandlingen.
Det har faktisk været et meget centralt emne, at der vil være dokumenter, som ikke længere vil komme frem, men der vil også, hvis man gennemgår de sager, som der er spurgt til, jo helt klart stadig være masser af oplysninger, som vil komme frem.
For det første er der ikke nogen, der gemmer sig bag kommissioner.
I al beskedenhed kan jeg måske komme på to eller tre lovforslag, som har haft samme debatniveau i det her Ting, som det her lovforslag har, og jeg må sige, at der ingenlunde er tale om, at nogen gemmer sig bag kommissioner.
Som hr. Jan E. Jørgensen og andre her har sagt fra talerstolen, er det i hvert fald svært at finde et lovforslag i den her samling, der har været mere omdiskuteret.
Og man kan altså ikke bare med nogen sandhed i stemmen påstå, at dem, der forsvarer det her lovforslag, har gemt sig bag kommissionen.
Det er ikke uset – og det ved fru Pernille Skipper ganske udmærket godt – at når man beder kyndige folk om at sætte sig ned og overveje indretningen af en ny offentlighedslov, læner man sig også op ad deres anbefalinger.
Det er ikke uset.
I den her samling har fru Pernille Skipper eksempelvis stemt for Straffelovrådets anbefalinger til, hvordan vi skal indrette straffelovens § 24 om seksualforbrydelser, vi har haft en PET-kommission, Wendler Pedersen-udvalget, som er kommet med anbefalinger til en ny lov for vores efterretningstjenester, og her har vi altså det samme princip, nemlig en kommission, som vi har bedt om at arbejde og komme med anbefalinger til, hvordan vi kan indrette en fremtidig offentlighedslov, og den læner man sig op ad.
Det er der altså intet uset i.
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Jeg vil lige høre fru Pia Adelsteen i forhold til hele det tema, der handler om, at der nu bliver åbnet op – eller lukket op, hvordan man nu vil formulere det – for det, der hedder interne faglige vurderinger i endelig form helt ind i ministerens eget kontor.
Er det ikke en markant udvidelse af muligheden for aktindsigt?
Mikkel Dencker (DF), 2013-06-04:
Vi ville da ønske, at der ikke var noget behov for nogen særlovgivning, og derfor kan jeg da også give tilsagn om, at så snart Christiania fungerer lige så godt som Valby, kan vi godt være med til at afskaffe den her særlovgivning.
Det er der garantier for.
Mette Reissmann (S), 2013-06-04:
Nu nævner ordføreren for Dansk Folkeparti så, at der overhovedet ikke er sket noget, fra bl.a. politiets side, i forhold til at skulle skabe lov og orden.
Må jeg lige minde ordføreren om, at Dansk Folkeparti selv er med i en aftale, der bl.a. har givet ekstra ressourcer til, at man kunne sætte ind over for lige præcis de problematikker, som ordføreren nævner?
I den her sammenhæng vil jeg, altså når vi nu taler om en særlovgivning, sige, at det hidtil har været min opfattelse, at Dansk Folkeparti ikke gik ind for, at man skulle fremme særlovgivningen, men tværtimod give plads for, at man fik en mere sammenhængende lovgivning på det her område i hele Danmark.
Har Dansk Folkeparti nu fraveget det motto?
Mikkel Dencker (DF), 2013-06-04:
Jeg tror ikke, at der er ret mange, der er i tvivl om, at Dansk Folkeparti går ind for lov og orden, og det gør vi sandelig også på Christiania.
Det er jo netop derfor, at vi ikke vil være med til at afskaffe særlovgivningen; det er, fordi Christiania stadig væk er et så specielt sted med så megen kriminalitet, som der ikke er i resten af samfundet, at det overhovedet ikke giver nogen mening at sammenligne Christiania med Valby, Skjern eller andre steder i landet.
Det her område er så specielt og så kriminelt, at der ikke kan blive tale om, at vi normaliserer forholdene, før de ting er bragt på plads.
Med andre ord er det altså politiet, der må rydde op i det, og det er også christianitterne selv, der må smide alle de kriminelle ud, før der kan blive tale om en juridisk normalisering.
Mette Reissmann (S), 2013-06-04:
Jeg skal bare forstå Dansk Folkepartis ordfører helt korrekt.
Nu er det sådan, at den her lov, som vi er ved at få gennemført i dag, faktisk giver Christiania et ejerskab, således at området lovgivningsmæssigt bliver lige så normalt som Valby, som Skjern, som alle mulige andre steder, og dermed vil det også være muligt at kunne skabe netop ro og orden og juridiske tilstande, som man finder det i de benævnte områder.
Vil Dansk Folkeparti ikke være med til at fremme lov og orden, eller er det mig, der fuldstændig har misforstået, hvad Dansk Folkeparti har ytret sig så voldsomt om i alle mulige andre sammenhænge?
Mikkel Dencker (DF), 2013-06-04:
Argumentet for at fremsætte lovforslaget her om at fjerne den såkaldte Christianiasærlov har været, at lovforslaget er fremsat som et led i, kan man sige, normaliseringen af Christiania.
Det er såmænd også et formål, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om, nemlig at der sker en normalisering af Christianiaområdet.
Men det, som har været brugt som argument for at vedtage lovforslaget lige netop nu, er, at man i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet er godt i gang med at få ryddet op i de overtrædelser af byggelovgivningen, som sker på Christiania.
Det er sikkert også et ganske udmærket arbejde, såmænd, at man får ryddet op i ulovligt byggeri på Christiania, at der bliver revet nogle ulovlige bygninger ned, og at der måske bliver givet nogle dispensationer hist og her, men jeg vil nu godt sige, at i Dansk Folkeparti anser vi altså ikke det, at man får ryddet op i byggesager, som at nu er alle problemer løst på Christiania.
Byggesagerne er da det mindste af alle de problemer, der er på Christiania.
Problemet på Christiania er for os, at der foregår narkotikasalg, at politiet ikke kan patruljere normalt, at man har selvbestaltede vagtværn, og at man har fotoforbud og meget andet.
Det er jo ting, som der intet er blevet gjort ved i denne sammenhæng, og vi kan derfor ikke være med til, at vi tager skridtet videre og normaliserer Christianias forhold juridisk, når der overhovedet ikke er ryddet op på Christiania.
Og det er faktisk uforståeligt for Dansk Folkeparti, at der er så mange partier her i Folketinget, som bakker op om lovforslagets vedtagelse.
Vi undrer os over, at vi står alene med det her.
Så vi stemmer imod.