runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-03-01:
Forslagets retspolitiske konsekvens er ikke så voldsom, som overskriften kunne tyde på; der er tale om nogle justeringer.
Med hensyn til forenkling af processen er der en række ændringer, som jeg ikke vil gennemgå; jeg anser dem for at være af rent teknisk karakter.
Det forslag, der måske vil vække mest interesse i offentligheden, er reglen om, at vi nu giver retten mulighed for at forbyde, at der medbringes mobiltelefoner i lokaler, hvor der afholdes retsmøder, og at vi endvidere udvider det gældende forbud mod at transmittere billeder og lyd fra retsmøder til også at omfatte sms-bestemmelser.
Jeg kan godt sige, at det er noget, vi har diskuteret under forberedelsen, fordi det jo selvfølgelig på den ene side er et dilemma at forbyde disse ting under et offentligt retsmøde.
På den anden side er det jo altså ikke nogen menneskeret at have mobiltelefoner med.
Det, der jo er tale om, er, at jeg i gamle dage som anklager FTTM61.FM Page 4440
Wednesday, June 27, 2007 3:53 PM
kunne stoppe dem, der smed papirkugler til hinanden for at underrette hinanden om, hvordan vidneudsagn var forløbet.
Der er man nu gået over til at bruge elektroniske midler, og det nytter jo ikke noget, at man i sager med måske flere tiltalte, hvor nogle er blevet udskilt til at være vidner, kan sidde upåagtet og korrespondere inde fra retssalen ud til dem, der på et senere tidspunkt skal afgive vidneforklaring.
Derfor foreslås altså disse forbud, hvor man overlader afgørelsen til retten.
Det er klart, at der så befinder sig andre i retssalen, som er nødt til at have disse ting, anklageren skal eksempelvis kunne tilkalde forstærkning osv.
En af de ting, som vi i Venstre jo har lagt meget vægt på, er selvfølgelig at få diskuteret og besluttet, at man ikke på nogen måde kommer til at lægge hindringer i vejen for rettens udøvelse af disse tekniske foranstaltninger, hvor det drejer sig om det redaktionelle arbejde.
Vi ved jo godt, at det i dag skal gå hurtigt, og at tv-stationerne er på pletten.
Journalister ved de elektroniske medier og ikke mindst ved den skrevne presse skal jo med det samme kunne meddele hjem til redaktionen, hvad der er sket, hvad konklusionen blev osv.
Derfor er det altså op til retten at afgøre.
Og det er omhyggeligt formuleret i fremsættelsestalen, at man netop ikke vil lægge hindringer i vejen for pressens redaktionelle arbejde.
Så jeg håber, at vi med disse klare tilkendegivelser undgår enhver diskussion om det, for det er altså naturligvis ikke meningen at lægge medierne hindringer i vejen for at referere fra åbne retsmøder.
Det sidste element, der skal nævnes, er, at vi ophæver rettergangsbøder.
Det har vist sig, at de ikke bruges særlig meget.
Og det, der jo selvfølgelig er interessant i den forbindelse, er at sikre sig, at de, der altså vil lave ballade inde i retssalen, selvfølgelig stadig væk kan pågribes og straffes.
Så vi mener, at det er et godt forslag, og det støtter vi i Venstre.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-03-01:
Det drejer sig jo om et EF-direktiv, og der ligger også en EU-lovafgørelse bag ved, og forslaget drejer sig om, at virksomhederne får bedre muligheder for at operere på det grænseoverskridende område.
Vi går ind for EU-samarbejdet, og dermed går vi også ind for det her.
Men – for der er et men ved det – man kan sige, at det, der halter bagefter, bliver så tydeligt.
Når vi giver virksomhederne bedre operationsmuligheder, bliver det meget tydeligt, at det politiske niveau, hvad angår skatter og afgifter og ensartede regler for dem, halter efter.
Og vi ser – og det har vi senest set i den offentlige debat – at lande inklusive Danmark konkurrerer om at skabe de bedste betingelser for at lokke virksomheder til landet.
Og det er en uheldig tendens.
Det politiske niveau, hvad angår skatter og afgifter, burde strengt taget
gå forrest, før man letter vejen for virksomhedernes spaltninger, fusioner, reorganiseringer osv. på internationalt niveau.
Det burde faktisk gå forrest, så vi havde nogle internationale aftaler og ikke havde en masse skattely forskellige steder og heller ikke havde konkurrencen om at gå lavest.
Jeg ved godt, at det ikke indgår i lovforslaget, men jeg synes, at det er relevante bemærkninger at komme med, når vi snakker om det her område.
Men tilbage til begyndelsen: SF kan gå ind for forslaget her, men vi vil også godt have opgraderet næste del, som drejer sig om de politiske aftaler om skatter og afgifter.
Tom Behnke (KF), 2007-03-01:
Som ordførere før mig har været inde på, er det jo et lovforslag, der er delt op i tre elementer, og som først og fremmest altså er et spørgsmål om, at man laver en forenklet inkassoproces.
Der har jo været nye regler, og man har så arbejdet med dem og fundet frem til, at der måske var mulighed for at gøre det endnu mere smidigt, gøre det endnu mere enkelt og forenklet.
Derfor gør vi det med lovforslaget her, at vi i virkeligheden ophøjer praksis til lov og i øvrigt laver nogle tekniske tilpasninger, således at inkassoprocessen kan foregå hurtigt, enkelt og smidigt, og det kan vi Konservative naturligvis støtte.
Det anden element drejer sig om spørgsmålet om mobiltelefoner i retslokaler, og det falder i to dele: Dels er der et generelt forbud mod overhovedet at sende sms’er og lignende ud fra et retslokale.
Man må altså ikke sidde og transmittere hverken billeder eller lyd eller tekst eller sms’er, eller hvad søren man næsten kan finde på.
Der må altså ikke sendes noget ud fra retslokalerne.
Det, der foregår i retslokalet, er forbeholdt de mennesker, der er til stede derinde, så længe retsmødet står på.
Dels får dommeren mulighed for i den konkrete sag at nedlægge et forbud mod, at man overhovedet medbringer en mobiltelefon inde i retslokalet.
Man vurderer altså i den konkrete sag, at det mest hensigtsmæssige simpelt hen er et generelt forbud, således at man ikke behøver at skulle sidde og holde øje med, om der er nogen, der bruger deres mobiltelefoner under retsmødet.
Man sikrer sig simpelt hen, at de ligger uden for retslokalet, når retsmødet står på.
Det kan vi selvfølgelig også støtte.
Vi tror, at det er et behov, som er kommet.
Vi tror også, at behovet ville være stigende i fremtiden, hvis vi ikke skabte den her mulighed, og vi tror også på, at det er hensigtsmæssigt, at vi skaber den mulighed for dommeren, at dommeren i sin retssal bestemmer, hvordan spillereglerne skal være.
Derfor har vi heller ikke, selv om vi overvejede det et kort øjeblik, været tilhængere af, at man laver et generelt forbud mod overhovedet nogen sinde at have mobiltelefoner med i retslokalet.
Det er dommerens retslokale, og det må være dommeren, der bestemmer.
Så den kompetence giver vi ham gerne.
Man sørger for at håndtere sagerne på anden vis.
Man behøver ikke nå dertil, hvor der bliver behov for rettergangsbøder.
Skulle der så være nogen, der alligevel mener, at de skal sidde og forstyrre og genere retsmødet så meget, at retsmødet ikke kan gennemføres, er der altså stadig væk mulighed for at udvise de pågældende mennesker.
Der vil så være mulighed for, at man kan henvise sagen til politi og anklagemyndighed, og så vil der blive rejst en konkret sag i den konkrete anledning.
Så vi er meget tilhængere af, at rettergangsbøder bliver ophævet.
Samlet set kan man sige, at alle tre elementer er elementer, som vi fra Konservatives side kan støtte, og således støtter vi også lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-01:
Lovforslaget her består af tre hoveddele: for det første nogle præciseringer af den forenklede inkassoproces, for det andet et forbud mod mobiltelefoner og andet elektronisk udstyr i retssalene og endelig for det tredje en ophævelse af reglerne vedrørende rettergangsbøder.
Det, at der indføres en regel i retsplejeloven, som udtrykkeligt giver retten mulighed for at forbyde, at der medbringes mobiltelefoner i forbindelse med retsmøder, kan vi også bakke op.
Det skyldes især, at vi er glade for, at man får den her regel, der kan anvendes i de straffesager, der bl.a. handler om rockerkriminalitet, narkokriminalitet og bandekriminalitet, hvis retten finder, at der er risiko for, at mobiltelefoner anvendes til ulovlige formål.
Så er vi meget glade for, at det er blevet slået fast, at det er forudsat, at forbuddet ikke vil omfatte rettens ansatte, advokater m.fl., og endelig også, at det er muligt at undtage journalister fra et sådant forbud.
Endelig er der det sidste element, der handler om de tilbageværende regler i retsplejeloven om rettergangsbøder.
Dem bakker vi også op om at få afskaffet.
Det virker måske nærmest lidt gammeldags, at man kan give sådan nogle bøder for fornærmelser mod retten, men selvfølgelig er vi FTTM61.FM Page 4443
Wednesday, June 27, 2007 3:53 PM
også enige med de øvrige ordførere, som har sagt, at det er en forudsætning, at dommeren stadig væk har mulighed for at holde ro i sin retssal og også følge op, hvis der skulle ske noget. Til sidst vil jeg sige, at vi jo ikke kan undgå at bemærke, at der atter er tale om et samleforslag fra justitsministeren, og denne gang var det så bare heldigt, at Det Radikale Venstre kunne bakke op om alle tre elementer, men jeg havde nok udtrykt større utilfredshed med lige præcis det element, hvis der nu havde været en rigtig kedelig sag blandt de tre.
Colette L. Brix (DF), 2007-03-01:
Dansk Folkeparti har ikke de store bemærkninger til forslaget, som vi overordnet kan støtte, på lige fod med at vi støttede reglerne for SE-selskaber og SCE-selskaber, da vi behandlede dem her i salen.
Med forslaget bliver det muligt for danske selskaber at fusionere på tværs af EU- og EØSlandenes grænser, og det vil overordnet gøre konkurrencesituationen mere smidig for danske erhvervsdrivende.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at man med denne form for regulering har i baghovedet, at danske erhvervsdrivende skal kunne konkurrere med sammenlignelige lande.
Derfor er det positivt, at regeringen har holdt fokus på dette i implementeringen.
Det er selvfølgelig helt nødvendigt, at man med forslaget sikrer beskyttelsen af investorerne og medarbejderne.
Derfor finder Dansk Folkeparti det nødvendigt at sikre, at medarbejderne så vidt muligt vil have samme betingelser som før en eventuel fusion eller spaltning.
Derfor finder Dansk Folkeparti det positivt, at medarbejderne sikres en medbestemmelse på mindst samme niveau som før en spaltning eller fusion.
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre og støtte forslaget i det kommende udvalgsarbejde.
Frode Sørensen (S), 2007-03-01:
Da den socialdemokratiske ordfører, fru Karen Hækkerup, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre Socialdemokratiets synspunkter.
Selv om det jo aldrig er en behagelig oplevelse at få at vide, at ens gæld er overgået til inkasso, vil de fleste sikkert værdsætte, at hele processen for at få afviklet gælden foregår så enkelt og smertefrit som muligt, og det er da også målsætningen, som vi opfatter det, i første del af lovforslag nr. L 150, som falder i tre dele.
I første del af lovforslaget foreslår man at justere reglerne om en forenklet inkassoproces som en konsekvens af de erfaringer, man har gjort sig i praksis, siden reglerne trådte i kraft den 1. januar 2005.
Det foreslås, at man som udgangspunkt skal behandle et betalingspåkrav med flere skyldnere særskilt for hver enkelt skyldner, så reglerne om f.eks. indsigelse eller genoptagelse anvendes af hver skyldner for sig.
Herudover foreslås det, at fogedretten skal kunne indlevere sager til den stedligt kompetente fogedret, hvis den ikke selv er stedlig kompetent til tage sig af sagen.
Begge forslagene er der som sagt god fornuft i.
En mere effektiv sagsbehandling er gavnlig for både skyldnere og inddrivere, såvel som for tilliden til det offentlige system generelt.
Men når målet nu er at sikre en hurtig og mere effektiv inkassoproces, er vi i Socialdemokratiet enige med Advokatrådet, der foreslår, at det bør være muligt at indgive betalingspåkrav elektronisk.
I anden del af lovforslaget foreslås det, at der gives mulighed for i konkrete sager at forbyde brug af mobiltelefoner, og det kan jo f.eks. være relevant i sager om rockere og narkokriminalitet, hvor retten – som også Venstres ordfører sagde – vurderer, at der er risiko for, at mobiltelefoner bruges til ulovlige formål som f.eks. at sms’e indholdet af vidneforklaringer til vidner, som endnu ikke har afgivet forklaring.
Vi bemærker da, at det i lovforslaget forudsættes, at advokater og journalister som hovedregel har tilladelse til at bruge mobiltelefoner, e-mails og sms.
Det vil vi fra Socialdemokratiet gerne understrege vigtigheden af.
Desuden er mediernes mulighed for at sende information fra retslokalerne også af betydning for at kunne orientere offentligheden om udviklingen i samfundsmæssigt vigtige retssager.
I et demokratisk samfund er det jo vigtigt at værne om den her åbenhed.
Til sidst foreslås det at ophæve de tilbageværende regler om rettergangsbøder, som gives i forbindelse med fornærmelser af retten og skødesløs eller forsømmelig adfærd hos forsvarere og andre.
Bødemuligheden tages nærmest aldrig i brug og er i øvrigt, som det fremgår af den skriftlige fremsættelse af lovforslaget, vistnok også lidt på kant med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så på baggrund af det her ser vi i Socialdemokratiet ingen problemer med at ophæve reglerne om rettergangsbøderne, og vi kan således i øvrigt støtte lovforslag nr. L 150 i sin helhed.
Frode Sørensen (S), 2007-03-01:
Som Venstres ordfører sagde, er formålet med det her jo at gennemføre Rådets direktiv fra 2005.
Det skal jo være sådan, at det skal være mindre besværligt at reorganisere virksomheder på tværs af landegrænserne i EU.
Der skal være identiske beskyttelsesregler ved fusioner, som foregår inden for de enkelte nationale stater, og så mener ministeren, at forslaget giver virksomhederne en større effektivitet og en bedre konkurrenceevne, og det er jo da i hvert fald en fin og en udmærket ting.
Og vi er helt enige i, at deltagerne i et ophørende selskab ved uenighed skal have krav på at blive indløst, og ikke mindst, at medarbejdernes rettigheder og medbestemmelse skal forblive uantastet.
Så S kan støtte forslaget.
Jacob Jensen (V), 2007-03-01:
De foreslåede ændringer af konkurrenceloven vil medføre en øget konkurrence om offentlige opgaver og vil sikre en stærkere indsats over for kartelvirksomheder, som forsøger at undgå en fri konkurrence.
Det er så en efterfølgende politisk vurdering at tage stilling til, hvilke eventuelle mulige løsninger man ud fra en helhedsbetragtning vil vælge.
Men er der ikke en klar sammenlignelighed mellem tilbuddene, vil det være tilsvarende svært at vurdere, hvilket af tilbuddene der eventuelt måtte være det bedste, og det vil i sidste ende gå ud over brugerne af den offentlige service, hvis det ikke er det reelt bedste tilbud, som bliver valgt.
Derfor hilser vi det i Venstre meget velkommen, at ministeren bl.a. foreslår at indføre en annoncepligt på offentlige indkøb over 500.000 kr.
Offentlige kontrakter af en vis størrelse vil dermed ikke kunne gives til en enkelt direkte leverandør, uden at alternative leverandører får mulighed for at byde ind på lige vilkår.
Endvidere giver forslaget konkurrencemyndighederne bedre mulighed for at indhente oplysninger om offentlige indkøb.
Det er vigtigt, at muligheden for at afgive tilbud for en offentlig og en privat leverandør gøres mere lige, og regeringen har jo allerede indført en række frie valg for borgerne på bl.a. ældreområdet, skoleområdet og sygehusområdet.
Men et frit valg er jo intet værd, hvis der reelt ikke er noget at vælge mellem.
Det vil forslaget her være med til at sikre, og det er vi i Venstre meget tilfredse med.
Vi er også tilfredse med det andet centrale element i forslaget, nemlig en styrket indsats mod kartelvirksomhederne.
Det skader de erhvervsdrivende, som søger at konkurrere på åbne og lige vilkår, ligesom det selvfølgelig også skader de forbrugere, der efterspørger en ydelse, men som på grund af den manglende konkurrence må opleve at skulle betale en højere pris.
Vi er derfor tilfredse med, at forslaget bl.a. arbejder med det, der kaldes et straflempelsesprogram, som der har været gode erfaringer med andre steder.
Man kan spejle computere, og man får mulighed for at visitere centrale personer på virksomhederne.
Således tilpasser lovgivningen sig den teknologiske udvikling, der selvfølgelig også finder sted hele tiden.
For Venstre er det dog afgørende, at de beføjelser, vi giver myndighederne til at bekæmpe kartelvirksomheder, også er i balance med retssikkerheden for både virksomhederne og ikke mindst for de ansatte.
Vi føler, at det fremsatte forslag har en sådan balance, hvor der er fundet proportionalitet mellem indsats og udbytte.
Det er vigtigt at sikre, at den, der er bedst til at udføre en opgave, også får muligheden for at levere ydelsen.
Det kan kun gøres ved at have åbne markeder og fri konkurrence blandt markedsdeltagerne, både når det gælder offentlige og private opgaver.
Det fremmer dette forslag, og af samme grund kan vi støtte forslaget, som det er fremsat her.
FTTM61.FM Page 4430
Jens Christian Lund (S), 2007-03-01:
Jeg blev selvfølgelig helt rørt over at høre Venstres ordfører komme med alle de liberale tanker.
Vi er selvfølgelig enige om, at konkurrence er udmærket.
Det er fint nok, men jeg vil dog gerne have bekræftet, at Venstres ordfører mener, at hvis der skal være konkurrence, skal der være åbenhed, ensartede betingelser, sammenlignelighed, ens krav til dem, der skal udføre opgaven, ens rettigheder, og at et frit valg ikke er noget værd, hvis der ikke er lige betingelser.
Vil Venstres ordfører bekræfte, at det var det, Venstres ordfører sagde, så jeg er helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt?
Jacob Jensen (V), 2007-03-01:
Jeg er i øvrigt glad for, at den socialdemokratiske ordfører nærmest citerer fra min ordførertale og i øvrigt også er enig i de meget grundlæggende liberale principper om, at den frie konkurrence også er sund på dette område, både når det gælder private ydelser og offentlige ydelser, så det kvitterer jeg for.
Jens Christian Lund (S), 2007-03-01:
Jeg vil sige, at Venstre nu ikke lige skal tro, at fordi jeg kunne citere, hvad ordføreren sagde, er jeg enig i det alt sammen.
Hvis Venstres ordfører bare stille og roligt vil sige ja til det, er Socialdemokraterne tilfredse.
Jacob Jensen (V), 2007-03-01:
Jeg er altid stille og rolig, og derfor vil jeg også gentage, at ens krav og ens muligheder er en forudsætning for fri konkurrence.
Colette L. Brix (DF), 2007-03-01:
Bare til kort orientering: Plejer der ikke at stå i lovforslaget, når der er indgået en aftale?
Jeg siger det bare, for at vi kan få den oplysning på plads.
Dansk Folkeparti finder, at det er en glimrende aftale, vi er nået frem til om dette lovforslag.
Som et af hovedpunkterne i forslaget finder vi det helt rimeligt, at Konkurrencestyrelsen får mulighed for at undersøge ansattes lommer og tasker, så vigtigt bevismateriale kommer frem, og i takt med den teknologiske udvikling er det selvfølgelig helt centralt, at vi fra politisk side løbende justerer reglerne.
Men derimod synes Dansk Folkeparti, det ville have været at gå for vidt, hvis der var blevet givet styrelsen de samme muligheder i private hjem, og derfor er det positivt, at et sådant initiativ ikke er med i det endelige forslag.
Dansk Folkeparti kan støtte, at forslaget giver mulighed for straflempelse.
Det er vores klare overbevisning, at dette initiativ kan medvirke til en mere effektiv sagsbehandling i kartelsager, og det er jo også en praksis, vi kender fra andre områder.
At det også bliver muligt for Konkurrencestyrelsen at udstede administrative bødeforlæg, synes vi ligeledes er et positivt initiativ i forslaget, som også lægger op til en fornuftig beskyttelse af de virksomheder, der eventuelt måtte blive berørt.
Dansk Folkeparti er ligeledes af den overbevisning, at det vil bidrage til en mere effektiv sagsbehandling, at Konkurrencestyrelsens ansatte kan beskikkes til at rejse tiltale og føre sager ved byretten.
De sidder i forvejen med en stor del af ekspertisen.
Vi har desværre set alt for mange eksempler på, at der fifles med priserne i kommunerne, og derfor er det stærkt tiltrængt, at Konkurrencestyrelsen får bedre mulighed for at gribe ind over for helt forkerte priser i frit valg-ordningerne, samtidig med at styrelsen får bedre mulighed for at indhente oplysninger om offentlige indkøb.
Endelig er det Dansk Folkepartis overbevisning, at det kan være medvirkende til at øge konkurrencen på udbud, at der fastsættes regler for annonceringspligt for udbud, der overstiger 500.000 kr. Så kan de små virksomheder også få en chance.
Dansk Folkeparti har ikke yderligere bemærkninger til forslaget, som vi vil gå positivt videre med, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Jens Christian Lund (S), 2007-03-01:
Jeg vil gerne anerkende det, som Dansk Folkepartis erhvervsordfører har sagt, og også lige spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at part A og part B skal have lige rettigheder og lige krav, når der er et udbud.
Colette L. Brix (DF), 2007-03-01:
Ens krav, ens betingelser, lige rettigheder.
Jens Christian Lund (S), 2007-03-01:
Vil det så sige, at Dansk Folkeparti også er enig i, at den offentlige udbyder også må lave tilkøb, FTTM61.FM Page 4432 Wednesday, June 27, 2007 3:53 PM sådan som den private udbyder må på den samme opgave?
Colette L. Brix (DF), 2007-03-01:
Det synes jeg næsten ligger i ens krav, ens betingelser og samme rettigheder.
Det ligger i det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-01:
For os er det utrolig vigtigt, at der, for at bruge hr. Jens Christian Lunds terminologi, er lige rettigheder, lige muligheder og lige krav, men også at vi med alt, hvad vi kan, sikrer, at konkurrencen ikke lider en krank skæbne, og at konkurrencemyndighederne har de værktøjer, der skal til for at sikre en lige og fair konkurrence.
Det er klart, at hvis det ikke er tilfældet, er det naturligvis de lovlydige virksomheder og forbrugerne, der taber i form af højere priser.
Det er det, lovforslaget vil dæmme op for, og det synes vi fra Konservatives side er yderst positivt.
Man kan også sige, at den teknologiske udvikling jo har gjort, at der er blevet behov for at kigge på tingene.
Der skal selvfølgelig være mulighed for, at Konkurrencestyrelsen kan agere i den tid, som vi lever i.
De, der måske ikke vil bryde sig om dette lovforslag, er naturligvis de brodne kar, som med karteldannelser og andet skader konkurrencen og bidrager til, at det går ud over de lovlydige virksomheder og over forbrugerne.
Annonceringspligten for offentlige indkøb, der overstiger 500.000 kr., er vi også meget positive over for.
Vi synes, det er vigtigt, at så mange aktører som muligt får mulighed for at byde på offentlige opgaver på en enkel og overskuelig måde.
Det er ikke bare med til at skabe mere konkurrence, det er også med til at skave mere innovation, nye tanker og udvikling af den offentlige sektor, og det finder vi er at gå den helt rigtige vej.
Med hensyn til afregningspris ved vi jo – vi har hørt det gang på gang – at det er et problem, at man fra offentlig side måske ikke har regnet alle ting ind i prisen på de opgaver, der udbydes.
Derfor er vi også meget positive over for, at Konkurrencestyrelsen nu får mulighed for at sætte ind, hvis der ikke er lige muligheder, også når det gælder afregningspriser.
Grundlæggende er vi fra konservativ side meget positive over for dette lovforslag og støtter det naturligvis.
Marion Pedersen (V), 2007-03-01:
Formålet med dette lovforslag er at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sammenlægning af virksomheder på tværs af landegrænser.
De virksomheder, der bliver omfattet af forslaget ved en eventuel sammenlægning eller opdeling af aktieselskaber, anpartsselskaber og virksomheder med begrænset ansvar, er omfattet af lov om erhvervsdrivende virksomheder.
Beskyttelsesreglerne, der sigter på at beskytte aktionærer, medarbejdere og kreditorer, er fortsat gældende, dem ændres der ikke ved.
I henhold til direktivet indeholder dette lovforslag yderligere beskyttelse, så det bliver altså bedre, end det rent faktisk er i dag.
Lovforslaget sikrer dermed, at den øgede fleksibilitet for virksomhederne ikke medfører større usikkerhed for medarbejdere, kreditorer og aktionærer.
FTTM61.FM Page 4437
Venstre kan fuldt ud støtte forslaget.