runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jeg er meget uenig.
Altså, der kan være gode grunde til at gøre Danmark uafhængigt af fossile energiformer.
Venstre støtter, at det sker.
Men det, som er den radikale holdning, er, at man hjælper virksomheder ved at lægge afgifter på dem, at man hjælper boligejere ved at indføre boligskat, og så tænker jeg bare: Bare Det Radikale Venstre ikke får lyst til at hjælpe andre.
For det er sådan set det, der er budskabet.
Jeg anerkender ikke, at vi fik en boligboble, fordi vi havde et skattestop på boliger.
Med al respekt er jeg klar over, at i den kommende skattereform, der skal forhandles, er den radikale position, at man ønsker at genindføre boligskatten.
Den diskussion har vi jo ofte haft her.
Jeg er bare spændt på, om det bliver en del af regeringens politik.
Det har vi ikke kunnet få svar på i dag, men det bliver jo interessant at se, hvem der vinder armlægningen: fru Marianne Jelved eller Socialdemokratiet?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes egentlig, det er utroligt, at man skal høre på den her omgang ævl fra hr. Peter Christensen.
Der er den her løftebrudsdiskussion, og jeg synes simpelt hen, at det er absurd at skulle høre på den endnu en gang.
Vi har ikke hørt noget konkret bud på, hvad man vil fra Venstres side.
Når det så kommer til energiforhandlinger, sidder man derinde et kvarter, og så smutter man og siger, at det vil man overhovedet ikke diskutere.
Hvilke ideer har Venstre til den her skattereform?
Det eneste, vi i dag har hørt, har været det, man har kunnet finde ud af at stille spørgsmål om, nemlig til skatteministerens kronik fra i går.
Så har man kunnet stille en masse spørgsmål til det.
Regeringen har jo sagt, at vi gerne vil invitere til brede drøftelser, vi vil sådan set gerne tage drøftelserne.
Venstre har ene og alene villet diskutere og kritisere det, der stod i kronikken, uden egentlig rent faktisk at forholde sig til, hvad Venstre selv vil.
Det er sådan set præcis det samme, vi står med med finansloven.
Derfor undrer det mig sådan set også, at vi ikke kan få en lille smule konkret på bordet fra Venstres ordfører.
Det eneste, der sådan set er blevet sagt klart i dag, er det, den konservative ordfører sagde, om, at de sidste 4 års akkumulerede underskud på 250 mia. kr. ikke er De Konservatives skyld.
Underforstået, det må være Venstres skyld.
Er Venstre enig i det?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi har selv sænket skatten på arbejde i tre omgange og deltager gerne igen.
Så blev det sagt, at det var ævl at snakke om løftebrud.
Jeg kan ikke nå dem alle sammen, men jeg skal gøre et forsøg.
Der var boligpakken, der blev lovet.
Den blev ikke til noget.
Der var løftet om, at alle overførselsindkomster skulle hæves med 2.000 kr. om året før skat.
Det var SF og S.
Der var straksafskrivninger for virksomheder, der investerer i nye maskiner, og som skulle kunne trække 100 pct. fra.
Det blev heller ikke til noget.
Det var, at beskæftigelsesfradraget skulle hæves med 6.000 kr. årligt.
Det har vi ikke set noget til endnu.
Det var, at loftet på fradraget til fagforeningskontingent skulle fjernes.
Det er heller ikke blevet til noget.
Der skulle indføres loft på skattefradrag for indbetalinger til alle typer af pensionsopsparing, gratis skolemad til alle skolebørn, to lærere i dansk og matematik.
Det blev heller ikke til noget, men jeg vil gerne sige til SF, at hvis jeg får spørgsmålet igen, skal jeg se, om jeg kan nå de 109.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Bare den svada, som vi nåede at få fra hr. Peter Christensen, understregede, hvor stor en gang ævl det stadig væk er.
Det er meget interessant, at vi har haft diskussionen om boligpakken, og vi kan for min skyld for så vidt godt tage den igen.
For det, der sådan set lå, var, at man før, under og også umiddelbart efter valgkampen forhørte sig om hos Venstre, hvad de ville, og der var Venstres melding f.eks. om boligpakken, at man overhovedet ikke ville høre tale om at lave en aftale om den.
Venstre kunne sådan set bare have bidt til bolle inden valgkampen.
Det ville man ikke.
Man ville ikke, for der var man i regering, og der var man for fin til at snakke med oppositionspartierne.
Så klinger det bare en lille smule hult, at man nu skal skydes i skoene, det nu er SF's og Socialdemokraternes skyld.
Vi anerkender fuldt ud, at vi selvfølgelig har lavet nogle kompromiser i regeringsgrundlaget.
Sådan er det at lave politik, og det burde hr. Peter Christensen efter 10 års samarbejde med Dansk Folkeparti jo sådan set også anerkende.
Det er sådan set det, der er realpolitik.
Men at stå her og beskylde nogen for at være skyld i f.eks. ikke at kunne leve op til boligpakken, når man selv bærer ansvaret, er ærlig talt en smule patetisk.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Den tidligere regering havde før valget lagt frem, hvordan den økonomiske virkelighed var.
Det vidste SF og fortsatte med at give løfter såsom to lærere i dansk og matematik fra 0. til 3. klasse.
Det blev ikke til noget.
I hovedstadsområdet skulle prisen på klippekort sænkes med 25 pct.
Det løfte blev heller ikke til noget.
Uden for hovedstadsområdet skulle man have et abonnementskort 20 pct. billigere.
Det blev heller ikke til noget.
Der skulle være bærbare pc'er til alle elever.
Det var også et løfte fra SF, og det blev heller ikke til noget.
Jeg kunne fortsætte.
Jeg anerkender fuldt ud, at den nuværende regering vandt valget, men det var på ikke at indfri de løfter, man havde givet til danskerne.
Om det er en rimelig måde at vinde et valg på, kan danskerne jo afgøre ved næste valg.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Hvis man ser på strukturen i dagligvarehandelen og antallet af butikker gennem de sidste 30 år, kan man se, at der er en entydig tendens, nemlig at der bliver færre og færre butikker.
Den udvikling har vi haft i 30 år.
Hvis man ser på omfanget af grænsehandelen i det sidste år i forhold til 2007, kan man se, at sandheden er, at den samlede del, altså bruttogrænsehandelen, ligger på stort set samme niveau.
Så det er jo ikke, fordi det har haft voldsomme konsekvenser.
Jeg anerkender fuldstændig, at der er en øget grænsehandel i forbindelse med nogle af de her afgifter, men vi må bare holde fast i, at de samlede effekter af finansloven, bl.a. de øgede skatter og afgifter, giver en betydelig beskæftigelsesmæssig effekt i år, og det er jo det, vi er gået efter.
Når vi har pålagt os selv at finansiere de her tiltag krone for krone, bliver vi nødt til at tage provenuet et eller andet sted fra.
Og jeg har bare den grundlæggende holdning, at det er en god idé, så længe vi gerne vil skabe job, fordi der er en betydelig jobskabelseseffekt i den her måde at gøre det på.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Jeg kunne forstå, at den socialdemokratiske ordfører for lidt siden har kigget lidt på de her ændringsforslag, der er stillet til finansloven, og omtalt dem nærmest sådan lidt med foragt – jeg tror ordet perifert blev brugt.
Der har vi jo sådan kunnet give en hjælpende hånd til Udkantsdanmark, sådan at man kunne komme i gang med at nedrive nogle af de her gamle rønner, så man kunne komme i gang med at skabe noget fornyelse.
Så jeg vil da godt sådan lige have den trukket lidt op og vendt en omgang og spørge ind til, om den socialdemokratiske ordfører virkelig synes, at det her bare er perifert, og at man kun har foragt tilovers for det.
Er ordføreren ikke enig i, at det rent faktisk er en vigtig sag og sådan set en god sag og faktisk en af de allerbedste måder, man kan hjælpe Udkantsdanmark på?
Det har det jo vist sig at være, så er det ikke det?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke på nogen måde ment nedladende eller som udtryk for foragt for de her ændringsforslag – dem har jeg fuld respekt for.
Den måde, jeg omtalte dem på, var, at jeg måske i virkeligheden syntes, at jeg godt havde set, at Venstre sådan kom med mere omfattende ændringsforslag til selve finanslovforslaget, for jeg synes, man har kritiseret den på mange områder.
Det, man så konstaterer lige nu, er jo, at ja, der er et forslag om den her nedrivningspulje, hvor der godt kan være nogle positive effekter, men man finansierer den ved at tage pengene fra Forebyggelsesfonden.
Så man vil altså skære ned på forebyggelsen og i øvrigt bede folk om at arbejde noget længere, og man vil bruge pengene på nedrivning.
Det synes jeg er en lidt underlig prioritering, som jeg bestemt ikke – bestemt ikke – støtter.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Tak for svaret og anerkendelsen af, at nedrivningspuljen rent faktisk har været en succes, som den har fungeret.
Det er selvfølgelig også derfor, vi så har stillet et ændringsforslag, som vi så også får lejlighed til at tage stilling til helt konkret ved også at stemme om det nu inden ret lang tid.
Og det er jo fuldstændig korrekt, at det er fuldt finansieret, og det er en god ting, for så er det sådan set meget nemt.
Så kan man jo trykke på den grønne knap, når vi når så langt.
Hvis man kigger sådan lidt tilbage på det i bøgerne, kan man se, at pengene jo også til syvende og sidst kommer fra de såkaldte bolighjælpspakker, som ikke blev til noget.
De har så haft nogle omveje undervejs, og man kan diskutere finansieringen og de omveje, de har taget undervejs, længe, men fakta er bare, at der nu ligger et helt konkret forslag om at videreføre den her nedrivningspulje og give en hjælpende hånd til Udkantsdanmark, som det jo har været højt besunget at man skulle.
Her er det fuldt finansieret, stort set uden at det skader noget.
Så vil man stemme for eller imod det her, når vi nu når så langt?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nej, vi stemmer ikke for det ændringsforslag fra Venstre, og det gør vi ikke, alene fordi der jo er knyttet en finansieringsmodel til det, som tager pengene direkte fra Forebyggelsesfonden.
Vi er ikke enige i, at pengene skal tages fra Forebyggelsesfonden.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
Jeg bemærkede, at den socialdemokratiske ordfører faktisk i det første indlæg, der blev holdt her i dag, nærmest pralede af en af de besparelser, der faktisk ligger i regeringens finanslov, nemlig besparelsen på grænsekontrollen.
Hr. John Dyrby Paulsen var fantastisk glad for, at det blev skrottet, og det var en rigtig vigtig ting, fordi det ellers skadede Danmark osv. osv.
Men er hr. John Dyrby Paulsen klar over, at Tyskland – som, formoder jeg hr. John Dyrby Paulsen henviste til, ganske rigtigt var kritiske i hvert fald på et tidligt tidspunkt over for den grænsekontrol, Danmark havde valgt at indføre, og det var den gamle regering sammen med Dansk Folkeparti, der havde gjort det – faktisk selvstændigt nu har indført en ganske omfattende grænsekontrol med politi over for Polen?
Der er et stort antal politibetjente, der skal sikre, at man undgår kriminalitet fra Polen.
Virker det ikke lidt dobbeltmoralsk, når hr. John Dyrby Paulsen siger, at det her er fantastisk vigtigt, når Tyskland, der selv har været kritiker, indfører det samme, som vi har gjort?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nej, det synes jeg ikke det gør.
Jeg må også korrigere spørgeren: Jeg sagde faktisk ikke i min ordførertale, at det var skadeligt for Danmarks omdømme.
Og det er ikke, fordi jeg ikke mener det – for det mener jeg faktisk det var, da vi havde den her diskussion om grænsebomme og sådan noget.
Det var jeg enig i.
Det, jeg glædede mig over, var, at vi nu kan blive fri for de her grænsebomme.
Så jeg tror i virkeligheden, at det, der mere bliver tilbage, bliver, at den der symboldel af det med grænsebomme, er væk.
Men den del, der ligger i det med en betydelig ekstraindsats i SKATs regi, bibeholder vi jo, og det er jeg glad for.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
Sandheden er jo faktisk, at den regering, vi har nu, sikrer, at der bliver fyret et stort antal ansatte hos SKAT, og at man dermed er med til at gøre det sværere at dæmme op for svindel og humbug.
Man gennemfører så ikke den grænsekontrol, som den gamle regering havde aftalt – i øvrigt ikke med en grænsebomme, men med mange flere toldere.
Man skrotter også scannere, der kan finde eftersøgte biler.
Der er altså rigtig mange gode ting, man vælger at skrotte.
Og virkeligheden er, at det, vi indførte i Danmark, sådan set bare var det samme som det, man har i Sverige. Så jeg vil spørge hr. John Dyrby Paulsen, om vi ikke kan få et bud på, hvad Socialdemokraterne så vil gøre for at sikre, at vi kan dæmme op for den eksplosivt stigende kriminalitet, der kommer hertil fra Østeuropa, når man nu skrotter de her ting?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg er enig i, at vi skal gøre noget – specielt for at forhindre, at udlændinge kommer til Danmark lige med det formål at begå kriminalitet og kriminelle handlinger, herunder tyveri og overfald og lignende.
Jeg tror bare ikke, den der grænsebom ville have forhindret det.
Jeg tror, der skal nogle helt andre tiltag til.
Sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at vi øger ressourcerne til de ansatte i SKAT.
Sandheden er jo, at den tidligere regering med DF's støtte havde lavet nogle midlertidige forhøjelser, som var faldet væk.
Vi har sat ekstra penge af til vedvarende ansættelser i SKAT.
Og den indsats forventer jeg mig ret meget af.
Det er jo meget målrettet at gå efter det på den måde.
Indtil nu har det jo stort set været fagbevægelsen alene, der har skullet håndtere den her indsats, og jeg er glad for, at vi nu kan afsætte midler til at supplere den indsats, så vi også sikrer os mod den her sociale dumping, hvor folk fra andre lande, Polen f.eks., kommer og udfører arbejde til en meget, meget lav pris, helt uden for de danske regler for arbejdsmarkedet.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Hr. Dyrby Paulsen sagde i sit indlæg, at Danmark har tabt mange arbejdspladser i de seneste år, og det er rigtigt, at på grund af krisen er der desværre røget en del arbejdspladser.
Ordføreren sagde også, at det er på den baggrund, at man skal se finanslovforslaget.
Derfor vil jeg prøve at høre ordføreren, hvilken betydning NOx-afgiften har for beskæftigelsen i Danmark.
Hvad er beskæftigelseseffekten af NOx-afgiften?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg har ikke det nøjagtige tal sådan lige i baghovedet.
Det beklager jeg.
Det kan vi finde ud af.
Men sandheden er jo, at man skal se det her i en helhed, altså hvad er den samlede effekt af finansloven 2012?
Og den er altså 11.000 nye arbejdspladser i Danmark.
Det er det, man skal holde fast i.
Når vi har lavet den finanspakke, vi har, er det jo, fordi vi har meget store udfordringer på det økonomiske område.
Det gør, at vi ikke har nogen reserve at tage af.
Vi har et gigantisk underskud på 100 mia. kr., og alt, hvad vi laver af nye tiltag, skal vi altså finde finansiering til.
Det er derfor, vi har lavet den samlede pakke.
Og den samlede pakkes beskæftigelsesmæssige effekt er altså 11.000 job i 2012.
Mette Bock (LA), 2012-01-19:
Undskyld mig, men vi er vel enige om, at der er et fald i investeringerne i forskning på 300 mio. kr., hvis vi sammenligner med forrige år?
Og vi er vel også enige om, at vi står over for en såkaldt skrænt i investeringerne i forskningen?
Samtlige tre regeringspartier gik til valg på, at vi skulle øge investeringerne i forskningen.
Det er altså endnu ikke sket.
Og jeg forudser, at vi kommer til at stå i ganske alvorlige problemer.
Louise Schack Elholm (V), 2012-01-19:
Jeg er utrolig ked af, at ordføreren ikke kan huske tallet for NOx-afgiften.
Jeg håber, at ordføreren vil give mig tallet senere, for det er jo sådan noget, der er utrolig relevant for den her diskussion.
Hvordan vil vi strukturere det danske samfund, så vi sikrer os, at vi kan fastholde nogle arbejdspladser i Danmark; fastholde, at vi stadig væk har noget, folk kan gå på arbejde til, noget, der kan skabe vækst i Danmark og skabe velfærd?
Derfor skal man jo se tingene i en sammenhæng, også når man taler om skatter og afgifter.
Man skal ikke kun se på, hvor mange penge man får ind her og nu, men også se på, hvad det har af betydning på længere sigt.
Så jeg vil høre, om ordføreren vil give tilsagn om at komme med tallene for NOx-afgiftens beskæftigelseseffekt på et lidt senere tidspunkt.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi fremlagde før valget, hvad vi ville.
Det var først efter valget, Socialdemokratiet begyndte at tale om reformer, og første gang man så har muligheden for at påvirke politikken og man er en del af et flertal, der kan lave en finanslov, så laver man en, der strukturelt trækker danskere ud af arbejdsmarkedet.
Er hr. John Dyrby Paulsen enig i det?
Det er det svar, jeg har fået fra finansministeren.
Anerkender hr. John Dyrby Paulsen effekten af sin egen regerings finanslov?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Med hensyn til grænsehandelen er det jo et faktum, at man har indført nye skatter og afgifter for 5 mia. kr., og det har som konsekvens haft øget grænsehandel – 480 fuldtidsbeskæftigede, hvilket svarer til 700-800 ansatte, siger den involverede branche.
Hvorfor indfører man sådan nogle skatter og afgifter, når man ved, at det har en sådan markant betydning?
Nu kommer jeg selv fra Sønderjylland og kan se, at købmænd må lukke, dagligvarebutikker, servicebutikker, servicevirksomheder må lukke, fordi det nu kan betale sig at køre over på den anden side af grænsen og handle.
Altså, hvorfor forsøger man ikke tværtimod at harmonisere priserne?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg tror, jeg har svaret på det spørgsmål tidligere i dag, men jeg gentager gerne mit svar.
Jeg synes, det er en interessant udmelding, der er kommet fra Dansk Metal, og jeg hilser ethvert indspark til den kommende skattedebat og skattereform meget velkommen, herunder også et specielt input fra fagbevægelsen og et specielt input fra Dansk Metal.
Så det er bestemt ikke et udtryk for, at vi ikke lytter; vi lytter meget gerne, og vi hører også, hvad der er af argumenter, og de bliver selvfølgelig taget med til de kommende forhandlinger.
Og hvis man spørger vismændene, hvornår den arbejdsudbudseffekt kommer, svarer de, at den kommer om 6-7 år.
Det ligger på niveau med det, og det er strukturelt.
Så må man spørge: Hvad i alverden betyder det, at vi om 6-7 år ifølge modelberegningerne trækker op til 4.000 mennesker ud af arbejdsmarkedet, når det er i dag, vi har udfordringen?
Med 150.000 arbejdspladser, der er tabt gennem de sidste par år, så er det da nu, der skal skabes job og arbejdspladser, og det er jo det, finansloven er et udtryk for.
Så må man huske, og det kommer måske bag på nogle i denne sag, at det er sådan, at vi hvert år laver en finanslov.
Det er også sådan, at vi skal i gang med en masse reformer.
De kommer også til at påvirke arbejdsudbuddet.
Det virker, som om Venstre tror, at nu har vi lavet en finanslov for 2012, og så læner vi os tilbage med armene over kors og laver ikke noget resten af den her periode.
Sådan kan jeg godt love Venstres ordfører og resten af Venstre at det ikke kommer til at gå.
Så det her skal ses i en helhed, og det er jo det, Venstre glemmer.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Så er der hul igennem.
Hr. John Dyrby Paulsen spørger retorisk: Hvad gør det?
Ja, en af grundene til, at man trækker folk ud af arbejdsmarkedet i den nye politik under den her finanslov, er at man fjerner loftet over kontanthjælp.
Hvad betyder det?
Det betyder, at hvis både mor og far er på kontanthjælp, skal den første af de to, der får tilbudt et arbejde, tjene 29.600 kr. om måneden.
Er det måden, Socialdemokratiet vil få Danmark ud af krisen på?
For jeg kan bare som en brugeroplysning fortælle, at det er sjældent, at man går fra kontanthjælp til at tjene over 30.000 kr. om måneden i det første job, man får.
Er det den måde, Socialdemokratiet vil få os ud af krisen på, nemlig ved dybest set at sige til alle dem, der står op hver morgen og går på arbejde, at de ville få mere ud af at være kontanthjælp?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Det bliver jo lidt en absurd diskussion.
Vi har afskaffet fattigdomsydelserne, fordi vi har et meget stort socialt engagement, der betyder, at vi synes, at fattigdomsydelserne er nogle meget lave ydelser – og nogle for lave ydelser for nogen mennesker.
Så kan man da ikke trække dem ud og sige, at så synes Socialdemokratiet og regeringen, at det er det, der skal løse krisen.
Nej, det er det ikke.
Sigtet er alene at afskaffe fattigdomsydelserne.
I virkeligheden er det langt, langt mere interessant og langt mere ambitiøst at sige, at det da er begge, der skal i job, for så skal de ikke tjene ret meget mere for økonomisk at få noget ud af det.
Det kan man selv se, hvis man læser de svar, der er givet i den her sag.
Så jeg synes, at det der eksempel er fuldstændig forskruet.
Det er i hvert fald uambitiøst at synes, at det kun er den ene af ægtefællerne, der skal i job.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak, formand.
Hr. John Dyrby Paulsen har meget travlt med at spørge alle andre, hvad de vil, og forlange svar fra det ene og det andet parti på, hvad der er deres bud.
Altså, jeg har i dag brugt noget tid på bare at få et enkelt svar fra hr. John Dyrby Paulsen på et enkelt spørgsmål.
Det er sådan lidt paradoksalt, at han har så travlt med at spørge alle andre, hvad de vil, men selv ikke kan levere enkle svar på simple spørgsmål.
Jeg har tidligere forsøgt at stille et meget enkelt spørgsmål, og nu vil jeg så forsøge igen, og så håber jeg, at jeg får et svar den her gang.
Er det Socialdemokratiets politik, at man i forbindelse med den politik, der skal føres, herunder altså den kommende skattereform, skal have de såkaldte rige til at betale mere i skat, eller skal de ikke betale mere i skat?
Det spørgsmål må kunne besvares meget enkelt, fordi det er et enkelt spørgsmål.
Altså, skal de betale mere i skat eller ikke mere i skat?
Når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi det var et nøglepunkt for Socialdemokratiet i valgkampen, at de såkaldte rige skulle betale mere i skat, bl.a. i form af en millionærskat.
Derfor synes jeg, det er oplagt at spørge Socialdemokratiet om det nu her forud for forhandlingen om en skattereform.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Det bliver det samme svar, som jeg har givet nogle gange.
Jeg har jo fået spørgsmålet før.
Nu har skatteministeren i går i en glimrende kronik, må jeg sige, sat rammen for, hvordan vi skal forhandle om den her skattereform.
Så får jeg i dag et spørgsmål om, hvad der så er facitlisten for den.
Men det er ikke den måde, vi går ind i forhandlingerne på.
Det, der ligger fuldstændig klart, er, at regeringen laver en skattereform med det sigte at sænke skatten på arbejde og dermed øge arbejdsudbuddet, og i øvrigt skal der være en social balance i skattereformen.
Det giver relativt vide rammer, men det giver selvfølgelig også nogle begrænsninger.
Det ville da være tudetosset, hvis vi her dagen efter skatteministerens kronik startede med at stille os op og sige, at der i øvrigt er en række ultimative krav og noget, vi vil, og noget, vi ikke vil.
Det giver jo ikke meget rum til forhandlingerne.
Det her er i virkeligheden en invitation til en åben debat om, hvad de forskellige partier lægger vægt på i sådan en skattereform.
Vi har jo sagt meget klart, hvad vores indgangsvinkel til det er, så i virkeligheden vil jeg mere opfordre til, at man kommer på banen i de forhandlinger og siger, hvad man vil.
Når jeg i dag har efterlyst svar, er det på grund af, at vi i dag diskuterer finansloven.
Der har jeg ærlig talt
ikke fået ret mange svar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Det var jo en masse ord.
Altså, jeg spørger ganske simpelt: Er det Socialdemokratiets politik, at de såkaldte rige skal betale mere i skat?
Jeg spørger ikke om andet.
Jeg har læst den der kronik, som skatteministeren har haft i Berlingske.
Jeg har læst regeringsgrundlaget, det har jeg også liggende hernede.
Alle de der ting kender jeg, og jeg beder ikke om at få et svar på, hvad der er den ultimative holdning, der ikke kan forhandles.
Skal de betale mere i skat – ja eller nej?
Jeg tror, at de fleste danskere, der så valgkampen tilbage i september og tiden før det, fik den klare opfattelse, at den nuværende statsminister, Socialdemokratiets formand, i valgkampen gjorde det krystalklart, at det var Socialdemokratiets politik, at de mest velstillede skulle betale mere i skat.
Så derfor spørger jeg igen: Skal de mest velstillede i det her land betale mere i skat – ja eller nej?