runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-31:
Jeg vil meget, meget gerne tilbage til skattespørgsmålet.
Nu har jeg jo noteret mig, at Socialdemokraternes partiformand har indbudt SF til at deltage i en regering.
Samtidig har fru Helle Thorning-Schmidt også lagt op til, at det som udgangspunkt skulle være en SR-regering, men at hr. Villy Søvndal og de SF'ere, der måtte ønske at køre i ministerbil, da også godt kunne få lov til at være med.
Så er jeg jo selvfølgelig lidt interesseret i skattespørgsmålet, fordi den radikale leder, fru Marianne Jelved, jo meget klart i sin første ordførertale lagde op til, at man skal sænke skatten på arbejde markant.
Rent faktisk refererede fru Jelved til OECD's seneste udtalelser, som handlede om »verdens dummeste skattesystem«.
Derfor vil jeg gerne spørge: Vil SF indgå i en regering med S og R, hvis det er sådan, at den skal give skattelettelser, således som De Radikale rent faktisk kræver?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Den forklaring, jeg gav før, var jo netop, at det, vi har været imod, er krigen.
At helikopterne skal deltage i forbindelse med afholdelse af valg, er en helt anden sag.
Rune Lund (EL), 2007-05-31:
Det er rigtigt, at det er beslutningsforslaget, der handler om, at den danske bataljon bliver trukket hjem fra Irak, og at der i stedet bliver sendt 4 helikoptere og 55 mand derned, men at vi i øvrigt med det beslutningsforslag fortsat vil være en del af koalitionen.
Det undrer mig utrolig meget, at SF's politik nu er, at Danmark skal være en del af koalitionen, og at SF ifølge betænkningen over B 162 nu har tænkt sig at stemme for de danske soldater i Irak.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Nu var jeg ikke ordfører på B 162.
Jeg antager, det er det forslag om at trække styrkerne ud og erstatte dem med fire helikoptere, som skal – så vidt jeg har forstået – være behjælpelige ved valg.
Er det korrekt opfattet?
Hvis det er det, er det jo, fordi vores modstand mod krigen i Irak har været en modstand mod deltagelse i krigshandlinger, men det er jo en anden diskussion, at vi sender fire helikoptere, der skal deltage i forbindelse med et valgs afholdelse.
Men jeg kan ikke beslutningsforslaget i hovedet, så jeg må lige blive korrekset, hvis mit svar var forkert.
Rune Lund (EL), 2007-05-31:
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, hvorfor SF bakker op om B 162, som er en folketingsbeslutning om det danske bidrag til den multinationale sikringsstyrke i Irak.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo begge dele.
Det er jo både skatteligningen og skattehullerne, vi gerne vil have lukket.
Skatteligningen er den mængde penge, der bliver bragt til beskatning, og vi vil godt have udvidet den mængde penge, der bliver beskattet.
Det er jo derfor, vi protesterede mod, at regeringen beskar skatteområdet, beskar ligningen.
Det er den ene del af det.
Det andet er så, at der er områder, der ikke bliver beskattet, som vi gerne vil have til beskatning.
Det er rigtigt, at det selvfølgelig er et flydende begreb, men vi vil godt kigge det meget grundigt efter.
Vi er i SF overbevist om, at der ligger rigtig mange penge her.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Jeg tror sådan set, at vi fra regeringspartiernes side er fuldstændig enige i, at det, at folk unddrager sig skat i det her samfund, ligegyldigt om det handler om sort arbejde eller det handler om anden skatteunddragelse, er usympatisk.
Men det var jo ikke det, vi drøftede.
Det, vi drøftede, var, at hr. Villy Søvndal stod på Folketingets talerstol og sagde, at der var adskillige skattehuller, som ikke var blevet lukket.
Der er jo en forskel på skattehuller og en skatteunddragelse inden for de regler, der allerede eksisterer i dag.
Derfor vil jeg bare gerne sige i respekt for alle danskere i det her land: Hvis der er skattehuller, ville det da være rart, hvis hr. Villy Søvndal fra Folketingets talerstol ville fortælle os andre, hvad det er for nogle skattehuller, som SF bliver ved med at fortælle om eksisterer.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne dele viden.
Men er det virkelig ikke tilgængelig viden i Venstres gruppe, at der foregår ganske betydelige skatteunddragelser i det her samfund?
Nu kan jeg ikke huske det, men jeg mener, at Rockwool Fonden har peget på, at der foregår skatteunddragelser i størrelsesordenen 40 mia. kr.
Det er da et ganske voldsomt tal.
Jeg er ikke sikker på tallet, men sådan husker jeg det.
Jeg tror da, det er almen viden, også i forbindelse med skattetryk og sådan noget, at der foregår betydelig skatteunddragelse.
Det vil vi gerne have stoppet.
De huller vil vi gerne have lukket, for det er dybt krænkende og uretfærdigt for det menneske, der betaler sin skat – vedkommende har måske lav indkomst og derfor ikke mulighed for at rokere rundt med overskud osv. – hvis den pågældende ved, at andre ikke betaler deres andel.
Og derfor synes jeg, vi har en fælles interesse i et velfungerende skattesystem.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Jeg må jo sige, at jeg synes, det er direkte usympatisk, at hr. Villy Søvndal kan stå på Folketingets talerstol og sige, at der er adskillige skattehuller i det her land, for det må jo betyde, at hr. Villy Søvndal sidder inde med en viden om, at der er nogle, der snyder den danske stat og egentlig snyder samtlige skatteborgere i det her land og unddrager det skatteindtægter, som vi bl.a. kunne bruge til at sikre endnu mere velfærd i det her samfund.
Derfor må hr. Villy Søvndal nævne de her skattehuller, som hr. Villy Søvndal så gerne vil lukke, for ellers må det jo være, fordi hr. Villy Søvndal sidder med en viden, som hr. Villy Søvndal egentlig ikke ønsker at dele.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til det udenrigspolitiske, for jeg synes, at hr. Søren Espersen før stillede et spørgsmål, som vi ikke rigtig fik noget klart svar på.
Nu lagde jeg godt mærke til, at hr. Villy Søvndal tidligere på dagen bl.a. om skattepolitik sagde: Ja, nu skal der først dannes en ny regering, så taler vi om politikken bagefter, og så må vælgerne så finde ud af, hvad det er for en politik, den her regering vil føre.
Kunne vi ikke få et klart svar på det ganske udmærkede spørgsmål: Vil det være et krav fra SF's side for at deltage i en regering sammen med Socialdemokratiet, at Danmark trækker sig ud af Afghanistan?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg kan love hr. Jacob Jensen, at hvis Venstre og Konservative kommer med et forslag i Folketinget om, at man vil omlægge det danske skattesystem, sådan at der bliver skattelettelser til folk med lave indkomster, vil vi, uanset hvordan Socialdemokraterne reagerer på det, stemme for det.
Så hvis det er sådan, at Venstre og Konservative efter et folketingsvalg vil lægge stemmer til at fjerne skatteloftet, skal der ikke mangle støtte fra Enhedslistens side i den sag.
Så vil jeg bare sige, at jeg forstår, at hr. Jacob Jensen mener, at det, der står i regeringsgrundlaget, løser alle interne stridigheder mellem Venstre og Konservative om skattepolitikken, og den illusion synes jeg da han skal forsøge at bevare.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Det var da en tilkendegivelse, der vil noget.
Er det ultimativt, eller kan man godt indgå i en alliance og støtte en regering, der baserer sin politik på et skattestop?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Den for mig triste kendsgerning er, at efter et kommende valg vil vi have muligheden for at pege på den nuværende statsminister, som går ind for skattestoppet, eller fru Helle ThorningSchmidt, som går ind for skattestoppet.
Jeg kan forsikre hr. Jacob Jensen, at i Enhedslisten er vi ikke i tvivl om, hvad vi vil foretrække.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
For mig er det meget afgørende, og det troede jeg i grunden også det ville være for medlemmer af Venstre, at folk selv har mulighed for at tage stilling til, hvilken påklædning de vil gå med.
Jeg tror nemlig, at hvis den bevægelse i Iran, som vi jo i Enhedslisten støtter meget aktivt, og som slås for, at der ikke skal være et særligt påklædningskodeks for, hvordan man skal gå klædt – i hvert fald ikke i den form, man har nu – vinder kampen, vil langt de fleste af dem, der fører den kamp i dag, være muslimer også bagefter.
Og jeg kan da også sagtens forestille mig, at nogle af dem vil gå med et tørklæde bagefter ud fra nogle personlige overvejelser.
Så jeg deler altså ikke den opfattelse, at man kan sige, at det er et fedt, om man lever i et samfund, hvor der er et påbud om, at man skal gå klædt på en bestemt måde, eller om det er et samfund, hvor det ikke er påbudt.
Men jeg kan jo konstatere, at det parti, som hr. Vesselbo deler værdier med, har den meget klare opfattelse, at tørklæder skal forbydes, og det synes jeg måske er lidt fjernt fra statsministerens meget smukke udtalelser om, at man sådan skulle have mulighed for at være forskellige.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-05-31:
Er der forskel på tørklædets betydning i Iran, når man går rundt med det der, og tørklædets betydning i Danmark?
Og hvori er forskellen?
For jeg tror ikke, hr. Per Clausen vil nægte, at tørklædet i Iran er udtryk for en kvindeundertrykkende ting, fordi det ikke er frivilligt.
Jeg vil godt høre, hvad forskellen skulle være.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg opfatter det på den måde, at det at gå med et tørklæde ikke er udtryk for kvindefrigørelse, men jeg vil ikke kunne svare entydigt på, om det er udtryk for kvindeundertrykkelse.
Det afhænger faktisk af den konkrete situation, det pågældende menneske befinder sig i, og af, hvem der har foretaget valget, om man skal gå med tørklæde eller ej.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-05-31:
Når Asmaa går rundt med et tørklæde på hovedet, er det så et udtryk for kvindefrigørelse eller kvindeundertrykkelse?
Det er et meget klart spørgsmål, så der må komme et klart svar.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg er måske en lille smule bekymret, hvis det er sådan i Venstre, at den måde, man tager imod kvindelige muslimer på, er, at hvis man mistænker dem for at have stærke religiøse synspunkter, så indleder man et forhør af dem.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at vi – påvirket af den almindelige ophidselse i samfundet, som har bredt sig helt ind i SF – selvfølgelig har haft nogle grundige samtaler med Asmaa om hendes politiske synspunkter.
Og jeg må lidt skamfuldt indrømme, at på trods at at jeg synes, det er urimeligt, har vi været lidt mere grundige i vores samtaler med hende end med andre kandidater.
Men der er altså ikke kommet noget frem, som skulle kunne sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt hun er enig i Enhedslistens politik.
Og det er sådan set for os det afgørende kriterium.
Irene Simonsen (V), 2007-05-31:
Jamen jeg forstår sådan set godt, at hr. Per Clausen er lidt forvirret og har svært ved at forstå tingene, for det bliver nemlig – og det har jeg oplevet masser af gange, når jeg har været i dialog med de religiøse fanatister fra islam – en smule indviklet.
Det bliver en smule indviklet at finde ud af, hvor man nu lige er henne i forhold til de udtalelser, man kommer med.
Men så skal jeg prøve at formulere spørgsmålet ganske enkelt.
Når hr. Per Clausen siger, at den pågældende kandidat er enig i Enhedslistens synspunkter, har man så forhørt kandidaten om hendes synspunkter og om, hvorvidt man er enig i dem?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Nu bliver det her en anelse indviklet, vil jeg sige.
Men jeg vil bare nøjes med at sige, at det vigtige for os er, at de mennesker, der stiller op for Enhedslisten, deler Enhedslistens synspunkter.
Og det mener vi i dette konkrete tilfælde er rigtigt.
Jeg er næsten nødt til at sige, at jeg ikke kender ret mange folketingskandidater fra Enhedslisten, hvis synspunkter har været udsat for så stor interesse.
Jeg kunne godt frygte, at hvis man kastede sig over alle vores folketingskandidater med samme grundighed, kunne der komme artige ting frem.
Det værste Asmaa har sagt, og som jeg kender til – og det strider mod Enhedslistens politik –
er, at hun er sådan lidt skabsroyalist.
Og der må jeg sige, at det er jeg selvfølgelig meget bekymret over, men vi har valgt at sige, at det godt kan rummes, selv om det er i strid med vores program.
Men det går lige.
Irene Simonsen (V), 2007-05-31:
Nu har jeg ikke læst Koranen lige så grundigt og heller ikke med en teologisk baggrundsviden, som hr. Jesper Langballe har.
Jeg har godt nok læst den, men jeg har sikkert ikke den teologiske indsigt, så det vil jeg ikke helt bevæge mig ind på.
Men jeg vil dog på et rent retorisk plan sige, at jeg som udlændingeordfører har været sammen med mange religiøse fanatister inden for islam, og jeg kender i hvert fald det begreb, hr. Jesper Langballe kalder pligt til at lyve.
Jeg skal ikke rode mig ud i, om der i Koranen står, at man har den pligt.
Men jeg kender begrebet at tale med to tunger, og hr. Per Clausen siger, at Asmaa Abdol-Hamid er enig i Enhedslistens synspunkter.
Har Enhedslisten hørt den pågældende kandidat, så man ved, om man så er enig i hendes synspunkter – dem, hun har givet udtryk for?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg vil sige til hr. Langballe, at jeg er bange for, at islam har sneget sig godt og grundigt ind i det danske Folketing, for det der med at have praktisk erindringsforskydning er da vist udbredt også blandt politikere, som jeg ikke vidste var muslimer.
Men det kan være, de er det.
Og hvis det er, som jeg tror, skulle hr. Langballe ikke være så sikker, som han er, på, at der ikke også er muslimer i Dansk Folkepartis gruppe, hvis det at lyve eller have erindringsforskydninger, når det er praktisk, er en særlig muslimsk egenskab.
Nej, jeg tror, hr. Langballe nok bliver nødt til at tage det samme udgangspunkt, som jeg har.
Det er, at mennesker mener det, de siger, og selv tror på det, de siger.
Og det er så udgangspunktet, indtil det modsatte er bevist.
Det er det for enkelte medlemmer af det danske Folketing, uden at jeg dog af den grund vil påstå, at de nødvendigvis er muslimer.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-31:
Jeg kan sige, at mig bekendt er der vistnok ikke nogen imamer, der lige i øjeblikket er på vej ind i Dansk Folkeparti.
Så tæt vil vi ikke lægge os op ad Enhedslisten.
Men jeg vil godt sige, at hr. Per Clausen tilsyneladende havde misforstået noget, for det, jeg hentydede til, er jo det påbud, der er i Koranen – det hedder takija på arabisk – som siger, at det ikke alene er en ret, men også en pligt at lyve eller få hukommelsestab, når det tjener Allahs sag.
Og det er jo det, Asmaa oser langt væk af: de mest utrolige bortforklaringer, hvor hun altså ikke kunne huske, at hun for 3 år siden havde stillet op for Socialdemokratiet.
Hr. Jørgen ArboBæhr, som gerne ville hjælpe hende alt, hvad han overhovedet kunne med den menneskelighed, der præger Enhedslisten, sagde så til pressen, at han søreme heller ikke kunne huske, hvad der skete for 3 år siden.
Da er det, jeg så spørger hr. Per Clausen: Kan hr. Per Clausen huske, hvilket parti han stillede op for for 3 år siden?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg tror nu ikke, det skyldes religiøse anfægtelser, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr skulle have svært ved at huske, men vil i øvrigt ikke gøre mig klog på, hvad der kan være forklaringen, ud over at langtidshukommelsen for nogle af os efterhånden er bedre end korttidshukommelsen.
Men så vil jeg bare sige til hr. Langballe, at jeg ikke har noget imod, at præster stiller op til valg, og hvis nogle imamer kunne opnå en plads på Dansk Folkepartis liste ved et kommende folketingsvalg, ville jeg heller ikke kritisere Dansk Folkeparti for det.
Det, jeg synes er kedeligt, er at man, når man udtaler sig om valg, gør det med udgangspunkt i, at man har en religiøs placering.
Det mener jeg da også hr. Langballe har givet udtryk for: Præster har selvfølgelig lov til at have alle de synspunkter, de har, men de har ikke nogen særlig ret til at have et synspunkt, fordi de er præster.
Jeg opfatter det sådan, at de tilkendegivelser, der er kommet fra en eller to imamer om, at man ville stemme på Enhedslisten, kun var interessante, fordi de kom fra imamer.
Og så vil jeg sige, at deres synspunkter som imamer er uinteressante set fra vores synspunkt.
Som almindelige borgere i Danmark har de selvfølgelig lov til at stemme på Enhedslisten, og de har såmænd også lov til at sige til andre, at de gør det.
Jeg forstår ikke helt det synspunkt, hr. Ulrik Kragh giver udtryk for, nemlig at Enhedslisten skulle have en flirt i gang med nogle fundamentalistiske miljøer.
Mig bekendt er Enhedslisten et af de partier, der mest aktivt, mest markant reagerer i forhold til islamistisk fundamentalisme, hvad enten det kommer til udtryk i Danmark eller i Irak.
Det vil sige, at det at tage afstand fra islamismen altså er en forudsætning for at være medlem af Enhedslisten og være kandidat for Enhedslisten.
Men det er rigtigt, at Enhedslisten derudover har det synspunkt, at vi tager imod medlemmer uanset deres religiøse overbevisning, hvis de accepterer det grundprincip, at religion og politik ikke hører sammen, og at politik står over religion, og hvis de anerkender, at både i Danmark og i andre samfund bør det være sådan, at der er et klart skel imellem politik og religion, mellem stat og kirke, og jeg ser da frem til den dag, der er et flertal i det danske Folketing, der får gennemført en adskillelse mellem stat og kirke.
Så vil dette Folketing være lige så oplyst som samtlige Enhedslistens folketingskandidater.
Ulrik Kragh (V), 2007-05-31:
Det er faktisk rimelig interessant med Enhedslistens flirt her med den del af den muslimske kultur i Danmark, for vi er jo i en situation, hvor Enhedslisten, der ellers har holdt sig til, at det var meget skarpe politiske valg, der var afgørende, nu går utrolig meget på kompromis for at agere i et eller andet vælgerhav, man måske kan se en mulighed for at være i.
Men jeg forstår det således, at Enhedslisten nu mener, at det ville være god takt og tone at sige pænt goddag til de mennesker, man holder møde med og mødes med.
Jeg gad godt lige vide, om Enhedslistens nye folketingskandidat er enig i det.
Men derudover er der jo også det næste skridt, for det her er det første skridt.
Det er jo lige netop den glidebane, vi er inde på.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg må sige, at det, der er afgørende for, om man kan stille op for Enhedslisten, jo er to ting: Det er sådan, at man skal være enig i Enhedslistens politiske synspunkter, og de indeholder en række af de fortræffelige ting, som hr. Ulrik Kragh har nævnt, og som hr. Søren Espersen har nævnt.
Så foretrækker vi da bestemt også, at folk hilser høfligt.
Jeg kan forsikre om, at hvad angår Asmaa – diskussionen interesserer mange – er hun nok et af de mennesker, jeg har mødt, der har hilst mest hjerteligt på mig.
Jeg kunne godt nævne kvindelige og mandlige folketingsmedlemmer, som jeg ikke synes hilser nær så venligt og respektfuldt på mig, som hun gør, men det er jo sådan set helt i orden.
Det har man ingen pligt til.
For os er det afgørende altså, hvilke politiske synspunkter man har, og at man anerkender, at når det gælder politik, er det Enhedslistens politik, der er afgørende, og ikke hvad der måtte komme fra forskellige religiøse doktriner.
Ulrik Kragh (V), 2007-05-31:
Det er jo en noget uheldig flirt, der er mellem Enhedslisten og den sådan mere fundamentalistiske del af muslimerne herhjemme i forhold til de folketingskandidater, man vælger at stille op.
Derfor er mit spørgsmål egentlig: Hvor går grænsen for Enhedslisten?
Er det acceptabelt for Enhedslisten, at en religiøs overbevisning og kulturel overbevisning hos deres folketingskandidater betyder, at man ikke ønsker at give hånd og sige pænt goddag til sine medborgere, når man møder dem?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Nu kender jeg ikke imamerne i Danmark så intimt, som hr. Søren Espersen åbenbart gør.
Jeg har hørt om én.
Jeg deler sådan set hr. Søren Espersens forundring, for når man ser på seksualitet og andre ting, er der uendelig meget mere, der forbinder Dansk Folkeparti og imamerne, end der forbinder Enhedslisten og imamerne.
Så jeg deler sådan set overraskelsen, forbavselsen over det, men må jo bare konstatere, at man åbenbart er villig til at anbefale at stemme på et parti, der går ind for alt det, som hr. Søren Espersen i hvert fald mener at alle imamer er imod.
Søren Espersen (DF), 2007-05-31:
Jeg vil ikke anfægte imamernes ret til at stemme på Enhedslisten.
Jeg spørger bare, om hr. Per Clausen forestiller sig, at alle imamer sådan mirakuløst har fået et syn over natten, der går ud på, at de nu skal stemme på Enhedslisten, som jo går ind for fri abort, som er modstander af flerkoneri, går jeg ud fra, som prædiker det modsatte af seksuel afholdenhed osv.
Hvad er det for et syn, de imamer lige pludselig har fået på en gang?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg har sådan set et stort ønske om, at Enhedslistens politiske synspunkter skulle påvirke såvel imamer som præster i den danske folkekirke.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at det aldrig vil ske.
Derfor må imamerne sådan set selv afgøre, hvem de vil anbefale at stemme på.
Vi ved jo, at imamernes indflydelse blandt muslimer i Danmark ikke er nær så stor, som de selv og andre forsøger at gøre det til, så det har næppe den store betydning.
Men Enhedslisten synes sådan set, at både imamer og andre præster skulle lade være med at gå rundt og anbefale forskellige politiske partier i kraft af deres stilling eller rolle som religiøse personligheder, men det er der jo både præster og imamer der gør i forvejen.
Søren Espersen (DF), 2007-05-31:
Nu kom ordføreren selv ind på det med Enhedslistens nye folketingskandidat, Asmaa AbdolHamid.
Og det, vi har hørt, er, at imamerne nu bredt anbefaler, at man stemmer på Enhedslisten.
Eller kunne man forestille sig, at hvis Asmaa var gået over til et andet parti, ville imamerne have anbefalet at stemme på det?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg deler fru Ellen Trane Nørbys synspunkt om, at det er uacceptabelt at bruge børn som påklædningsdukker i et spil, der handler om at promovere religiøse og politiske standpunkter.
Når jeg har sagt det, er jeg bare ikke helt klar over, hvilke konsekvenser det får sådan samfundsmæssigt.
Det er jo klart nok, at hvis man udsætter sine børn for vanrøgt, mishandling, og hvad der ellers fremgår af lovgivningen, skal de fjernes.
Men jeg ved ikke, om grænsen går ved tørklædet eller ved korset, eller hvor den går.
Jeg tror sådan set, den går lidt længere ude, og derfor tror jeg, det er en lidt mere kompliceret sag.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Per Clausen, om hr. Per Clausen mener, at når 6-årige piger går med tørklæde, er det udtryk for et veloplyst, selvbesluttet valg, eller om der er tale om, at det er en kultur og nogle strukturelle normer, som gør, at man går med tørklæde – uanset om det er den ene eller den anden religion, for det er egentlig ikke det, jeg synes er interessant i det her spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg tror, at fru Ellen Trane Nørby har ret i, at der ikke rigtig er noget i vores samfund, som er frigjort for alle de ting, som nævnes her.
Vores opfattelse er, at frigørelse for undertrykkende strukturer godt kan ske, uden at man behøver forlade den religion, man tilhører, og uden at man nødvendigvis behøver gå over til en såkaldt korrekt dansk påklædningsstandard.
Vi mener sådan set, at der i dag foregår en kamp for frigørelse også blandt mennesker, som ifører sig beklædningsgenstande, som hverken jeg eller fru Ellen Trane Nørby går ind for at man skal gå i.
Vi vil hellere støtte de mennesker, der i de miljøer kæmper for frigørelse, end vi vil skubbe dem væk og sige: I ligner os ikke nok til, at I kan få lov til at være med.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Det gælder bestemte økonomiske, kulturelle og samfundsbestemte mekanismer såvel som de psykologiske, der alle er med til at fastholde uligheden mellem kønnene.
Når Enhedslisten i sin ligestillingspolitik anerkender strukturelle bindinger, må jeg sige, at det for mig er fuldstændig uforståeligt, hvordan hr. Per Clausen og Enhedslisten, når det kommer til en beklædningsgenstand som tørklædet, fuldstændig underkender, at der er noget, der hedder strukturelle og kulturelle bindinger, men opfatter tørklædet som en fuldstændig fri beklædningsgenstand.
Hvordan kan Enhedslisten have en ligestillingspolitik, som bygger på strukturelle forudsætninger, og en holdning til et tørklæde, som er fuldstændig frigjort for alt, hvad der hedder kulturelle, sociale og psykologiske bindinger?