runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-05-16:
Jeg synes slet ikke, der er nogen grund til, at justitsministeren hidser sig sådan op.
Socialdemokraterne fremsætter et forslag, fordi der er et problem, som opleves ude på den anden side af Christiansborgs tykke mure.
Dyrenes Beskyttelse og politiet siger, at de mangler nogle værktøjer, og at der er nogle problemer.
Det her handler om et midlertidigt forbud, indtil retten har talt.
Og det er derfor, jeg ikke kan se, at der skulle være noget som helst retssikkerhedsmæssigt problem i det.
Det, vi bare gerne vil med det her forslag, er at sikre os, at et menneske, som har mishandlet et dyr til døde, ikke dagen efter går ud og anskaffer sig et nyt dyr, uden at politiet kan gøre noget som helst andet ved det end hele tiden at skulle overvåge det menneske for at finde ud af, om der skulle være grundlag for at udstede et pålæg.
Det var da meget nemmere at sige: Indtil retten har talt, så skal du ikke gå ud og anskaffe dig et nyt dyr, for du har lige været ude at mishandle et ude i skoven.
Nu må du altså lige vente, til retten har talt.
Var det ikke en meget bedre måde at gøre det på?
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg tror, at jeg vil udskrive den udlægning, fru Karen Hækkerup er kommet med her, af Folketingets arkiver bagefter, så ser vi nok, at Socialdemokratiet og regeringen har lidt forskellige opfattelser af, hvad retssikkerhed er.
Men jeg vil gerne slå fuldstændig klart fast, at regeringens politik er den, at hvis man skal anvende den sanktion over for folk at frakende dem retten til at have med dyr at gøre nogen sinde mere, så er det noget, domstolene skal gøre.
Det er en så alvorlig sanktion at pålægge den enkelte, uanset om det er en person, der har et dyr som kæledyr, eller det er en landmand, der har en meget stor besætning, at der selvfølgelig er nogle helt og aldeles fundamentale retssikkerhedsgarantier, der skal være overholdt.
Derfor har jeg meget svært ved at forstå, hvad det er, Socialdemokratiet egentlig tror de kan opnå ved nu at krænke nogle retssikkerhedsmæssige principper.
Der er allerede i dag mulighed for at give et pålæg, og jeg har allerede sagt i min tale, og hvis fru Karen Hækkerup havde hørt efter, ville hun have hørt, at nogle af de pålæg er på 2 timer, og hvis man ikke har efterkommet dem efter 2 timer, så falder fars hammer i form af nye pålæg eller sanktioner fra politiet.
Så jeg har svært ved at forstå, hvad det er for tidsmæssige problemer, som Socialdemokratiet nu opfinder som undskyldning.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-16:
Når justitsministeren i dag siger, at der findes de regler, som der skal være, og at det bare gælder om at bruge dem, kan ministeren så ikke bekræfte, at politiet først har beføjelse til at sige til folk, at de ikke må anskaffe sig et nyt dyr, når der er faldet dom ved domstolen, og at det er Dyrenes Beskyttelse og sådan set ikke Socialdemokraterne, der har opfundet problematikken med, at der er en utrolig lang sagsbehandlingstid?
Vi ved, at der er nogle mennesker, der bare er ondskabsfulde, og som af en eller anden grund får noget ud af at mishandle et dyr, og det er de mennesker, vi gerne vil have fat i; det er de mennesker, vi gerne vil sikre os ikke går ud og anskaffer et nyt dyr i mellemtiden.
Så er det jo rigtigt nok, at der godt kan gives et pålæg, men det kræver altså, at politiet hele tiden skal rende rundt og holde øje med lige præcis dem, vi ved mishandler dyr.
Var det ikke en meget nemmere og meget mere simpel måde at sige: Du har mishandlet et dyr, du får ikke lov til at anskaffe dig et nyt dyr, indtil retten har talt?
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Det er jo lige præcis det, der også var en af pointerne i min besvarelse af fru Julie Skovsbys spørgsmål.
Et af problemerne har været, da vi tidligere havde 54 politikredse, at det med de ganske få medarbejdere, der var, kunne være svært at have en medarbejder, der havde kompetencen og viden nok til at kunne køre de her dyreværnssager på den måde, som er Folketingets måske allerhøjeste ønske, men i og med der nu er 12 politikredse, er der altså mulighed for at have den specialistviden på området, som mange her efterlyser - det kan jeg også høre på spørgsmålene i dag - og som der skal være ved politi og anklagemyndighed.
Der har som sagt været afholdt en række kurser for både politi og anklagemyndighed for at få en sikkerhed for, at de mere offensivt tager hånd om de her sager fremover, så de folk, der begår meget, meget alvorlige overtrædelser af dyreværnslovgivningen, også får en passende sanktion for det.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg tror, at SF i så fald har behov for at sige, at ministeren endnu en gang gør opmærksom på, at man har de her muligheder ude ved politiet og ved domstolene, så vi i højere grad kan se det anvendt.
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg vil sige, som jeg sagde til fru Julie Skovsby, at jeg jo ikke kan udtale mig om konkrete sager, men jeg er enig med fru Karina Lorentzen i, at det naturligvis i sager, der vedrører meget grov mishandling af dyr - man viser, at man jo nærmest er sadist, og udsætter dyrene for helt og aldeles unødige lidelser - skal have konsekvenser for den pågældende.
Det giver sig selv.
Der er lovgivningen altså meget, meget klar og meget rummelig.
Der er mulighed for at blive idømt frihedsstraf, både betinget og ubetinget.
Der er mulighed for at blive idømt bøder, og det er nok typisk noget, der virker i de tilfælde, hvor en af grundene til, at dyrene vanrøgtes, er, at man ikke gider bruge de penge, som man burde, på dem.
Der er det jo ganske fint at ramme dem økonomisk, på pengepungen.
Men det, der også er vigtigt for mig at få sagt her, er, at der er mulighed for rettighedsfrakendelse, så man simpelt hen ikke må have med dyr at gøre igen, og den mulighed kan anklagemyndigheden selvfølgelig sørge for at få afprøvet ved domstolene i de sager, hvor det måtte være relevant.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Nu har vi diskuteret kriminalpræventiv effekt osv. meget i dag, og jeg skulle jo nødigt stå her og argumentere for skærpede straffe, men vi synes faktisk i SF, at nogle af straffene på området vedrørende dyr slet ikke er proportionale med den straf, der bliver udmålt på andre områder.
Jeg har et eksempel her, hvor ministeren kan se en artikel og et billede af en hund, som simpelt hen er blevet mishandlet på det groveste, hvor det har udløst en bøde på 1.000 kr.
Det kan simpelt hen ikke være rimeligt.
Det er ikke, fordi vi sådan er helt vilde for at skærpe straffen til ud i det uendelige.
Vi mener faktisk, at der også skal mange andre tiltag til, f.eks. forebyggelse, altså at folk måske skal have en licens til dyr og skal vide noget om dyrs pleje og om, hvordan man holder dem i det hele taget.
Men jeg vil gerne bede ministeren sige lidt om det.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Jeg vil gerne takke for Venstres sympati for forslaget.
Jeg kom før med et eksempel fra Horsens.
Nu vil jeg komme med et eksempel fra Århus, hvor en mand har skåret halsen over på sin labrador.
Han skar den over med en kniv, der var så sløv, at hunden heldigvis overlevede.
Efter en måned, da hunden var kommet sig, blev den sendt hjem til ejeren.
Manden fik en bøde på 5.000 kr.
Mener Venstres ordfører, at det er rimeligt, at man på den måde sender et dyr hjem til en mand, der har foretaget en så grov dyremishandling?
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-16:
Nu kender jeg ikke den konkrete sag, og derfor har jeg svært ved at svare fru Julie Skovsby, men jeg kender lovgivningen.
Her er det sådan, at hvis man har begået dyremishandling, straffes man ikke med bøde, men med fængselsstraf, så et eller andet tyder på, at retten har vurderet, at det her ikke var dyremishandling, men grov og uforsvarlig behandling af et dyr.
Hvad der ligger til grund for den afgørelse, skal jeg ikke kunne sige - jeg er ikke dommer, og jeg kender ikke sagen - men hvis man kigger på lovgivningen, så står der netop i lovgivningen og også i rigspolitiets redegørelse, hvordan man straffer overtrædelse af dyreværnsloven, nemlig at dyremishandling straffes med fængsel i op til 1 år og i gentagelsestilfælde med 2 år.
Jeg takker selvfølgelig for svaret, men nu er der faktisk total forvirring om, hvad SF mener, også i forhold til, hvad de egentlig mener om det her forslag.
For der står netop i forslaget, at straffen skærpes til fængselsstraf i sager om grov og uforsvarlig behandling af dyr og dyremishandling.
Det betyder jo, at hvis man er for det her forslag, så ønsker man, at lovgivningen skal strammes, sådan at grov og uforsvarlig behandling af dyr og dyremishandling giver fængselsstraf.
Jeg forstår på ordføreren fra SF, at det ikke er det, hun mener.
For det er lige præcis det, det her forslag handler om.
Jeg er forvirret og ønsker en opklaring.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Jeg tror ikke, ordføreren har hørt rigtigt efter.
Det er korrekt, at SF generelt ikke er for hårdere straffe, men i de her eksempler synes vi ikke altid at straffen er proportional med forbrydelsen - altså når man får en bøde på 500 kr. eller 1.000 kr. for at tæske en hund til døde.
Men når vi siger det, ønsker vi ikke nødvendigvis, at folk skal idømmes en hård fængselsstraf i mange år.
Vi siger, at vi godt kunne tænke os, at man måske f.eks. blev idømt et kursus, hvor man skulle øge sin forståelse for dyr og få empati over for dyr.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-16:
Jeg synes jo, det var en spændende ordførertale, som fru Karina Lorentzen kom med.
Det er jo helt nye toner fra SF, for jeg havde egentlig fået det indtryk, at SF ikke troede på, at hårdere straffe er vejen frem, når det kommer til retspolitik.
Jeg har fået det indtryk, at det ikke er hårdere straffe, som vi skal benytte os af, hvis vi skal have folk til at lade være med at begå forbrydelser.
Det er i hvert fald det indtryk, jeg har fået fra al anden retspolitik, som SF kommer med, end lige politikken på dyrevelfærdsområdet.
Skal jeg forstå det sådan, at SF mener, at det på dyreværnsområdet er hårdere straffe, der er nøglen til, at folk lader være med at begå kriminalitet i form af dyremishandling?
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
SF tager kraftigt afstand fra dyremishandling, for dyr har i lighed med børn en stærkt svækket mulighed for at undslippe overgreb.
Personligt gibber det i mig, hver gang jeg læser om bestialske angreb på dyr, og jeg kan næsten ikke holde ud at læse om de eksempler, der er nævnt i lovforslaget.
Jeg har også noteret mig det eksempel, som fru Julie Skovsby nævner, med en mand i Horsens, som tæsker sin hund til døde med et bræt, og et år efter har manden igen dyr, og man har ikke kunnet gøre noget ved det.
Sådan nogle sager kan vi altså ikke leve med, og vi støtter derfor muligheden for at nedlægge et midlertidigt forbud mod at have med dyr gøre, når der verserer en sag om grov dyremishandling.
Men det er klart, at SF heller ikke ønsker at skabe brud på retssikkerhedsmæssige principper og regler, og vi bliver i udvalgsarbejdet nødt til at have afklaret, hvordan vi kan håndtere den her sag.
Det er simpelt hen ganske urimeligt, at den person, som er frataget et dyr på grund af dyremishandling, bare kan gå ud og anskaffe sig et nyt, som han så også kan mishandle.
Vi finder derfor, at det er et meget rigtigt og meget godt forslag, som Socialdemokraterne her kommer med.
Vi vil i udvalgsarbejdet også gerne se grundigt på straffene for dyremishandling, fordi vi har en fornemmelse af, at straffene i dag er så lave, at de ikke kan anses for proportionale med forbrydelsen.
Men det må vi som sagt have afklaret.
Vi støtter forslaget, men vi vil også samtidig påpege det vigtige i, at der kommer mere oplysning og forebyggelse, så dyremishandling ikke finder sted.
Rent konkret så vi gerne, at man simpelt hen skulle have et kursus, inden man anskaffede sig et dyr - et kursus, som fokuserede på, at man lærte mere om dyrets pleje og ve og vel, og som kunne skabe større forståelse - ligesom vi også kunne forestille os, at en sanktion, som kunne idømmes for forbrydelser mod dyr, kunne være et kursus, som skulle søge at øge dyremishandlerens empati for dyr.
Men overordnet støtter vi ideerne i forslaget og vil gerne arbejde videre med det i udvalget.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Som sagt finder Dansk Folkeparti dyrevelfærd utrolig, utrolig vigtigt, og det tror jeg også hele den danske befolkning er klar over.
Der har hr. Christian H. Hansen, mener jeg selv, lagt en utrolig god linje på vegne af Dansk Folkeparti.
Så vil jeg igen henvise til det, jeg fremførte på vegne af hr. Christian H. Hansen i den her ordførertale, og sige, at vi ser frem til udvalgsarbejdet, og at vi håber, at vi kan komme til enighed om en fælles beretning, som følger op på vores tidligere forslag.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-16:
Vi vil bestemt ikke overskride nogen gentlemanaftaler, så den snak, vi skal have med hr. Christian H. Hansen, må vi tage på et senere tidspunkt, for han kan da bestemt ikke være bekendt at sige et i pressen og så sende en ordførertale, som siger noget andet.
Men det, som jeg gerne vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om, er: Dansk Folkepartis ordfører fremfører, at man gerne vil være med til de ting, vi gerne vil, men kun hvis det er på bekostning af, at vi går med til alle de ting i Dansk Folkepartis tidligere forslag, som vi ikke har kunnet støtte op om.
Var det så ikke bedre at sige, at vi nu i hvert fald kan mødes om noget af det, og at man gerne vil være med til at snakke om det, der handler om et midlertidigt forbud, under udvalgsbehandlingen?
For det kan vel ikke være rigtigt, at en mand, der har skåret halsen over på sin labrador, bare kan få den tilbage igen.
Det kan vel heller ikke være det, Dansk Folkeparti mener.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti har fremsat et forslag.
Nu må ordføreren rette mig, hvis jeg tager fejl, men det var vist i 2002 - det ligger altså mere end 6 år tilbage - at det her forslag blev fremsat.
Jeg kan ikke se, hvordan det hænger sammen med, at der skal gøres noget nu.
Jeg vil egentlig gerne spørge Dansk Folkeparti, hvad man vil sige til alle de mennesker, der lige nu sidder derhjemme og faktisk er bekymrede for de dyr, der skal ud at bo hos de her mennesker, der er tiltalt for grov dyremishandling.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Nu er det jo ikke hr. Christian H. Hansen, der står her i dag.
Jeg fremførte den her tale på vegne af ham.
Men når det så er sagt, kan jeg henvise til det, som jeg også har fremført i talen, netop at Dansk Folkeparti ønsker en total revision af dyreværnslovens bestemmelser.
Der er vi også åbne over for at tage de forslag med, som Socialdemokraterne har.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Som det er blevet nævnt flere gange i debatten, er det jo ikke os Socialdemokrater, der har tænkt tankerne omkring det her forslag.
I Ekstra Bladet den 21. februar i år forholdt dyrevelfærdsordføreren fra Dansk Folkeparti, hr. Christian H. Hansen, sig til det her præcise forslag.
Man lader jo heller ikke et barn bo hos sin far, mens der kører en sag mod ham om pædofili.«
At Dansk Folkeparti så i dag siger, at de ikke kan støtte det her forslag, synes jeg derimod er utrolig mærkeligt.
Det virker, som om man løber fuldstændig fra, hvad man har udtalt i pressen.
Er det korrekt?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Da Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende:
I dag kan man allerede frakendes retten til at have med dyr at gøre, såfremt man har gjort sig skyldig i grov og uforsvarlig behandling af dyr.
Dette finder vi i Dansk Folkeparti rigtig godt, da det er vigtigt, at vi sikrer dyrenes velfærd.
Dansk Folkeparti opfordrer regeringen til generelt at kigge på dyreværnsloven med henblik på en total revision af dyreværnslovens bestemmelser.
Dansk Folkeparti har tidligere foreslået dette, hvilket Socialdemokraterne afviste at støtte.
Det er korrekt, som Socialdemokraterne skriver i deres forslag, at behandlingstiden i sager om dyr er for lang.
Derfor fremsatte Dansk Folkeparti for nylig et forslag om et dyreværnspoliti, som Socialdemokraterne afviste at støtte.
I Dansk Folkeparti ser vi frem til udvalgsarbejdet, og måske kan der komme enighed om en fælles beretning, som følger op på Dansk Folkepartis tidligere forslag om en total revision af dyreværnsloven.
Dermed ikke sagt, at vi er totalt afvisende over for Socialdemokraternes forslag, så når dyreværnsloven skal revideres, vil vi meget gerne være med til at se på det, som Socialdemokraterne foreslår.
Dansk Folkeparti kan med disse bemærkninger ikke støtte Socialdemokraternes forslag.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Det bliver gang på gang nævnt, at det her er en trussel mod retssikkerheden.
Det her er et forslag om et midlertidigt forbud.
Det er ikke noget, der er permanent.
Vil ordføreren give mig ret i, at når vi taler om kæledyr, kunne det overvejes at gå med på forslaget?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Dansk Folkeparti er meget optaget af dyrs ve og vel i det hele taget.
Vi går meget op i at sikre, at dyr, som jo er svage væsener, får en god behandling.
Når det er sagt, vil jeg igen henvise til den ordførertale, som jeg fremførte på vegne af hr. Christian H. Hansen, som er Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører, og til, at vi ønsker en total revision af dyreværnslovens bestemmelser.
Hvis Socialdemokraterne kan støtte op om det, synes vi, at det er utrolig positivt, fordi man netop kan komme meget vidt omkring, når man foretager en total revision.
Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Jeg vil sige til fru Julie Skovsby, at vi lever i et retssamfund, og man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det er klart, at hvis man modtager en dom for, at man har behandlet sine dyr uforsvarligt og mishandlet dem osv., skal man modtage den straf, som samfundet nu engang har valgt at fastlægge via lovgivningen for den overtrædelse.
Her har jeg peget på, at i de sager, hvor mishandlingen har en sådan grovhed, at man kan sige til nogen, at de er uegnede til at have med dyr gøre, skal anklagemyndigheden bruge den mulighed, der er for at sige, at så skal de have en rettighedsfrakendelse.
Så skal man simpelt hen ikke have lov til at have med dyr at gøre mere.
Den mulighed er der i dag, og det, jeg har sat fokus på i dag i min tale, er jo, at netop med den aftale, som Socialdemokratiet har været med til at indgå med regeringen og politiet og anklagemyndigheden, har vi valgt at sige, at der skal være fokus på det her område, så vi bruger de ganske udmærkede regler, der er på området, mere offensivt.
Omkring sagsbehandlingstiden vil jeg sige, at jeg jo slet ikke kender den konkrete sag og kan derfor ikke udtale mig om den.
Men jeg vil sige, at politireformen generelt set har betydet, at sagsbehandlingstiden har været lidt længere, end den normalt plejer at være.
Jeg har en klar forventning om, at der bliver rettet op på det i løbet af 2008.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-16:
Nu er det sådan, at vores lovgivning ikke skelner mellem - i hvert fald ikke direkte - kæledyr og erhvervsdyr.
Jeg ville se mindre retssikkerhedsmæssige problemer i det, hvis det udelukkende handlede om kæledyr, for det er ikke en menneskeret at have en hund, mens det dog er en menneskeret eller i hvert fald en ret at få lov til at udøve sit erhverv.
Hvis man skal kunne fratages retten til midlertidigt eller permanent at holde dyr, skal det altså ske ved domfældelse.
Julie Skovsby (S), 2008-05-16:
Som sagt fandt det her sted i november 2006, og den 19. februar i år var der ifølge Dyrenes Beskyttelse stadig væk ikke faldet nogen afgørelse i sagen.
Det vidner jo om, at sagsbehandlingstiderne inden for dyreværnssager er utrolig lange.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvorvidt det også er noget, hun finder er et problem.
Og så vil jeg også spørge ministeren, om hun føler sig tryg ved, at de dyr, som denne mand og andre, der er tiltalt for at bruge dyremishandling, går ud og anskaffer sig, havner hos en person, som er tiltalt for så grov dyremishandling?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at vi har haft mange debatter - både fru Karina Lorentzen og jeg selv - hernede i Folketingssalen om en hel del lovforslag, som kan have kriminalpræventive virkninger.
Og hvis det er, at fru Karina Lorentzen ikke mange gange har hørt Dansk Folkeparti sige noget om kriminalpræventive effekter, så kan det ikke være Dansk Folkepartis ordførers skyld.
Men i forhold til L 171 vil jeg sige, at det, at man bl.a. går ind og vil skærpe straffen for f.eks. ulovlig besiddelse af kniv - hvor man går fra i førstegangstilfælde ikke længere at få en bøde for at besidde den ulovlige kniv, men til at komme i fængsel i 7 dage - tror vi kan have en rigtig god kriminalpræventiv effekt i sig selv.
Dog har vi i Dansk Folkeparti stillet ændringsforslag lige netop til det for at udvide straffen, det skal lige pointeres, men det kan have en kriminalpræventiv effekt.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-16:
Man har jo ikke altid indtryk af, at Dansk Folkeparti tænker ret meget på den kriminalpræventive virkning, men at man er mere optaget af bare at skærpe straffene.
I dag har vi jo netop set et forslag, som måske vil have en mindre kriminalpræventiv virkning, men skidt nu med det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvordan Dansk Folkeparti vil vurdere sådan et forslag som L 171, hvor der kun står, at det er Justitsministeriets vurdering, at forslaget vil have en præventiv effekt, men Landsforeningen af Beskikkede Advokater, Advokatrådet og endda politiet mener, at det vil det ikke have.
Hvordan vurderer Dansk Folkeparti så sådan et forslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-16:
Når Socialistisk Folkeparti fremsætter et forslag som dette, må jeg på Dansk Folkepartis vegne sige, at det undrer os meget, hvad anledningen er til det. Fra Dansk Folkepartis side savner vi et dokumenteret behov for det, som forslaget lægger op til.
Til tider kan det jo også være svært på forhånd at vurdere lige nøjagtig, hvor stor en kriminalpræventiv effekt et lovforslag kan have, det vil sige, om det f.eks. er 10, 40 eller 60 pct. kriminalpræventivt; det er svært at afgøre på forhånd.
Hvis vi kendte mennesker så godt, er jeg sikker på, at der ingen kriminalitet ville være i dag.
Men vi ved jo, at f.eks. udsigten til en straf kan have en kriminalpræventiv effekt i sig selv.
Det ser vi jo i forhold til de danske veje, hvor f.eks. udsigten til et klip i kørekortet eller fratagelse af kørekortet præventivt hindrer hastighedsoverskridelser.
I Dansk Folkeparti finder vi, at den nuværende måde at opliste de kriminalpræventive faktorer på er udmærket, idet det er en afbalanceret vurdering i de enkelte tilfælde.
Det er organisationer og foreninger, som giver deres vurdering af de enkelte lovforslag i høringssvarene, og som vi i Dansk Folkeparti altid er meget opmærksomme på, f.eks. om de vil have nogle fine vurderinger af bl.a. recidivforholdene. I forhold til delen om lovovervågning går vi i Dansk Folkeparti meget op i at have styr på, om de love, som man vedtager, også har den virkning, som man har ønsket med lovene - hvorfor ellers overhovedet have lovgivning i Danmark, hvis ikke man automatisk følger op på, om den virker efter hensigten?
Derfor forstår vi ganske enkelt heller ikke, hvor Socialistisk Folkeparti vil hen med dette forslag, da vi i Dansk Folkeparti mener, at det, som forslaget lægger op til, bl.a. vedrørende lovovervågning, allerede sker i dag, bl.a. med opfølgende møder i forligskredsene.
Det er et opfølgningsansvar, som vi i Dansk Folkeparti tager meget alvorligt, men at indføre noget, der allerede sker, mener vi er unødigt og dobbeltarbejde, efter vores opfattelse.
Og nu, når vi snakker om det kriminalpræventive, skal jeg også sige, at det selvfølgelig er rigtig fint med det kriminalpræventive.
Men vi må heller ikke glemme, at der selvfølgelig skal være straf, sanktioner og konsekvenser, hvis man begår kriminalitet, og dette finder vi at Socialistisk Folkeparti ofte har anledning til at glemme.
Dansk Folkeparti kan med de her bemærkninger derfor ikke støtte forslaget fra Socialistisk Folkeparti.