runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det var da et interessant svar.
Det var derfor, jeg kom til at tænke på de sidste dages EU-forhandlinger om det der med flygtningene, altså hvem der skal tage hvor mange.
Jeg tænker, at et scenarie, hvor EU dikterer, hvor mange flygtninge lande skal tage, og hvor der så er lande, som ikke vil tage nogen, jo medfører det, vi har set i nogle af landene, nemlig at borgergrupper så protesterer mod EU og dermed regeringen, og ekstreme højrekræfter får dermed meget vind i sejlene.
Mener ordføreren da ikke, det er bedre, at man har mellemstatslige aftaler, hvor de forhandlere, der kommer til mødet, har baglandet i orden og kommer med tilbud og siger, at de kan tage 1.000, 2.000, 5.000 eller 10.000, og på den måde stykker løsninger sammen, sådan at der også er en levende bevægelse tilbage mod den befolkning, der skal tage imod de her flygtninge?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg synes, at der er nogle fuldstændig rigtige præmisser bag det her forslag, nemlig at specielt flygtningesituationen i Europa kræver europæiske løsninger, og at der sådan set er meget fornuft i, at vi kommer med i et europæisk asylsamarbejde.
Det skal da ikke være nogen hemmelighed, at vi sådan set havde ønsket, at det også kom med i den aftale, der blev lavet i sin tid, men det var der ikke flertal for.
Derfor respekterer vi den aftale, der er indgået, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag fra Alternativet.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jo, og det var sådan set også det, jeg prøvede at sige.
Vi vil heller ikke bruge vores stemmer til at forhindre, at der kommer en sådan folkeafstemning, hvis et stort mindretal eller flertal – hvis det er et flertal, kan vi jo heller ikke forhindre det – forsøger at forhindre, at der bliver sådan en folkeafstemning.
Derfor: Vi vil ikke stemme imod det forslag, der ligger, men jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg ikke helt forstår logikken her i Alternativets politik.
For logikken i Alternativets politik er, at man med den ene hånd beder om at få en vejledende folkeafstemning om, om flygtninge- og udlændingepolitikken skal være en del af EU's kompetence – helt fair – og med den anden hånd stemmer man ja til et forslag, der betyder, at vi aldrig mere vil få folkeafstemninger om noget, der har at gøre med retspolitikken som relation mellem Danmark og EU.
Jeg forstår ikke, hvordan man i Alternativet koordinerer de to hænder – jeg synes, de går i hver sin retning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg føler mig en lille smule provokeret af ordførerens indlæg om Dansk Folkeparti, og derfor bliver jeg simpelt hen nødt til at stille det spørgsmål: Hvad skal der egentlig til, for at Enhedslisten ville betragte en udlændingepolitik som tilstrækkelig barmhjertig?
Det er åbenbart ikke tilstrækkelig barmhjertigt, at Angela Merkel har inviteret en million mennesker ind i Tyskland og så i øvrigt forsøger at få dem spredt efterfølgende.
Det er ikke tilstrækkelig barmhjertigt.
Hvor mange millioner udlændinge er det, som vi skal tage ind om året, i Enhedslistens optik?
Det er åbenbart ikke en, det er nok heller ikke to.
Hvad er det?
Er det fem, seks, otte, ti?
Kan vi få et tal?
Det undrer mig bare såre, at man kan komme med sådan et synspunkt.
Hvor mange er det?
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jeg vil sige, at jeg ikke kan give noget bud, for det omhandler selvfølgelig, hvad der sker rundtomkring i verden.
Vi stod engang i en situation – os, der har nogenlunde hukommelse og er lidt ældre, kan huske det – hvor der var ved at være borgerkrig for alvor i Baltikum.
Der blev det forudset, at der var en risiko for, at der kunne komme en halv million flygtninge fra Baltikum til Bornholm.
Man begyndte faktisk at overveje, hvad man kunne gøre i forhold til det.
Skulle vi så have sagt: Det vil vi ikke have.
Vi sender Frontex, eller hvad vi ville kalde det, ud for at sørge for, at de ikke kan komme til Bornholm.
Skulle vi have gjort det?
Hvor mange flygtninge, vi kan tage eller blive tvunget til at tage, afhænger af situationen, og så bliver man selvfølgelig nødt til at gøre alt, hvad man kan, for at forhindre, at man kommer i den situation, hvor der kommer flygtninge.
Der har vi f.eks. appelleret til regeringen igen og igen om at tage spørgsmålet om Tyrkiet op, fordi hvis der kommer en borgerkrig i Tyrkiet, snakker vi altså ikke om en halv million flygtninge eller en million, så snakker vi om mange millioner flygtninge.
Derfor vil vi gerne have, at regeringen gør noget, før det går galt, i stedet for at vente til bagefter.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Jeg er ganske overbevist om, at den danske befolkning ville være meget tilbøjelig til at acceptere flygtende baltere, der kom til Danmark, for det er jo en del af vores nærområde, og derfor ville det også være helt rimeligt, at Danmark tog endog en ret stor del af de pågældende.
Derfor vil jeg sige til ordføreren: Vores tal er så få som muligt, men hvad er Enhedslistens tal?
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Enhedslistens tal er også så få som muligt.
Det er jo fuldstændig oplagt – så få som overhovedet muligt.
Det er derfor, vi tigger regeringen om at tage spørgsmålet om den truende borgerkrig i Tyrkiet alvorligt.
Det er derfor, at vi gang på gang går imod de handelsaftaler fra EU, som forarmer lande uden for EU's områder.
Det er derfor, at vi gang på gang går imod den måde, som EU støtter diktaturer på.
Jeg oplevede selv, hvordan Gaddafi blev modtaget nede i EU – den slyngel.
Undskyld, formand, hvis det var en overtrædelse af forretningsordenen at kalde Gaddafi for en slyngel, men det var det, han var.
Han blev kysset og krammet af EU.
Jo, så få som muligt, og derfor skal vi føre en aktiv udenrigspolitik, ikke ved at kaste bomber og støtte EU, men ved at føre en aktiv politik for menneskerettigheder.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi sådan set sympati for det her forslag, og generelt støtter vi jo, at man hellere spørger befolkningen en gang for meget end en gang for lidt, når det kommer til dansk deltagelse i forskellige dele af det europæiske samarbejde.
Når vi alligevel ikke støtter det her forslag, bunder det primært i to årsager, som egentlig begge to har noget med timing at gøre.
For det første synes vi, at vi, da vi nu skal have en folkeafstemning den 3. december, gerne ved den folkeafstemning vil have en afklaring på, med hvilket retsligt grundlag Danmark tilslutter sig yderligere områder inden for det retspolitiske område.
Vi synes, det er vigtigt, også af hensyn til den offentlige debat omkring det, at man har en afklaring af det retslige grundlag for at tilslutte sig.
Det er den ene ting.
Den anden ting, som sådan set også har noget med timing at gøre, handler om, at hvis der er noget, der er i opbrud i Europa lige nu, så er det EU's håndtering af den aktuelle flygtningekrise.
Hvad gør man?
Der er måske, måske ikke nye tiltag på vej fra Kommissionen i forhold til en permanent krisemekanisme og andet, og vi synes simpelt hen, at det er ordentligt, at man, når man spørger befolkningen om, hvorvidt Danmark skal tilslutte sig nye politiske områder inden for EU, så ved, hvad det er, man skal stemme om, altså at man kender den politik, som man beder danskerne om at sige ja eller nej til.
Derfor bunder vores manglende støtte til forslaget sådan set ikke i en uvilje mod at spørge befolkningen, heller ikke om områder, som vi formentlig vil anbefale et nej til, men vi synes ikke, at timingen for det er rigtig lige nu.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil gerne kvittere over for ordføreren; jeg synes, det var ganske gode argumenter.
Vil ordføreren ikke også anerkende, at netop ved at vente, til der ligger en færdig politik, er vi jo heller ikke med til at skabe den politik?
Hvis vi vælger at spørge befolkningen, om man vil være med i flygtninge- og asylpolitikken, så indtræder vi i et samarbejde, hvor vi også kan skabe den politik, vi ønsker fra dansk side, hvorimod hvis vi venter med at spørge, til den er blevet klappet af blandt de andre lande, så skal vi ligesom bare sluge den politik, der er kommet fra de andre EU-lande.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Jo, det er fuldstændig rigtigt, men jeg synes, at når man skal spørge befolkningen om noget, er det meget ordentligt, at befolkningen ved, hvad det er, den tager stilling til.
Jeg tror ikke på, at der ligger nogen afklaring fra EU's side, i forhold til hvordan EU's fremtidige flygtninge- og indvandrerpolitik ser ud – den tror jeg simpelt hen ikke vi har nogen afklaring af på den her side af 3. december.
Derfor synes jeg, at det ordentlige er at vente, indtil der er en afklaring på det, før man spørger befolkningen, om det er noget, den synes Danmark skal tilslutte sig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det er også udmærkede argumenter, det er ganske fint.
Det, vi så fremfører, er netop det her med, at vi ønsker at være med til at skabe den fremtidige politik, og det er vi jo ikke, når vi står uden for den her løsning.
Vil man fra Liberal Alliances side måske gerne tage det op på et senere tidspunkt, når der så kommer nogle nye forslag om flygtninge- og asylpolitik?
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Nu håber vi jo, at man med et nej den 3. december er i den situation, at man rent faktisk får adgang til at udskrive flere folkeafstemninger og ikke kun i forhold til det her område, men sådan set om alle retspolitiske områder inden for samarbejdet i EU.
Så det håber jeg da bestemt vi får anledning til.
Sådan set er essensen af det, som vi skal stemme om den 3. december, et af hovedargumenterne for, hvorfor vi anbefaler et nej, netop adgangen til at spørge befolkningen om områder, som er vigtige, og som også omhandler afgivelse af suverænitet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Tak for det.
Fra Radikale Venstres side er vi jo rigtig glade for den folkeafstemning, vi skal til her i december.
Det giver os mulighed for at få en folkeafstemning om en del af vores retsforbehold og at få Danmark til at forblive i Europol.
Og en del af den aftale, vi lavede for at få afstemningen, er jo, at vi så ikke samtidig stemmer om asylpolitikken.
Så derfor synes vi, at det her forslag er lidt umusikalsk.
Det er klart, at vi ikke kan støtte det, fordi det simpelt hen ikke er i overensstemmelse med den aftale, vi har lavet i forbindelse med den afstemning, vi skal have om vores deltagelse i Europol.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Fint, jeg har lige et enkelt spørgsmål.
Det, vi jo netop lægger op til, er, at man også skal stemme om det.
Det vil sige, at man kan have det som et særskilt punkt på en stemmeseddel, eller at man eventuelt kan have to stemmesedler.
Så kan ordføreren ikke lige uddybe, hvordan man forstyrrer ved at afholde dem på samme tid og dermed få afgjort, hvad det er, danskerne ønsker i forhold til det her, i stedet for at det kun er de fem partier, der beslutter det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Det vil selvfølgelig være fuldt ud muligt at tage en senere afstemning om deltagelse i asylpolitikken, det skal bare ikke blandes sammen med den her afstemning, der efter min opfattelse overvejende handler om Europol og 21 andre retsakter.
Det vil sige, at jeg tror, at hvis man lavede et bunkebryllup, hvor man både skulle debattere Europol og debattere Europas asylpolitik, så ville man ikke få de skarpe, rene linjer og den mere koncentrerede og fokuserede debat, vi nu forhåbentlig kan få, om Europol.
Derfor synes jeg, at forslaget er umusikalsk i forhold til den politiske situation, vi står i, og vi kan ikke støtte forslaget.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om de tiltag, som ordføreren nævner skal være en forbedring, hvad angår forsvarsområdet på det arktiske område.
Jeg er enig med ordføreren i, at Arktis kommer til at kræve større opmærksomhed og større investeringer i den nærmeste fremtid, og derfor vil jeg spørge: Når ordføreren siger, at der skal ske forbedringer, hvad angår den danske tilstedeværelse i Arktis, hvad menes der så konkret med det?
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg synes, det lyder interessant, og jeg synes også, det er værd at overveje.
Jeg vil bestemt opfordre de færøske repræsentanter til at fortsætte indsatsen og ikke give op, for jeg tror på, at der selvfølgelig kan findes veje til, at vi forbedrer samarbejdet.
Især tror jeg da også, at vi er nødt til at kigge på det, hvis der er forskel på den måde, som førtidspensionister og arbejdsløse færinger behandles på i forhold til andre nordiske landes repræsentanter, der kommer til Danmark.
Ja, så skal vi have kigget alvorligt på det.
Det har jo været formålet med samarbejdet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Jeg vil sige til fru Aleqa Hammond, at jeg gjorde to betragtninger.
Den ene var, at Arktis helt naturligt kommer mere og mere på dagsordenen – det kan man jo se – af en række årsager.
Jeg nævnte en hel del af dem her.
Den anden var, at vi nu venter på forsvarsministerens redegørelse om Arktis.
Det er den, der ligesom skal sætte gang i den danske debat på det her område, og jeg har stadig væk et håb om, at den kommer på et eller andet tidspunkt i den her folketingssamling.
Men det må vi jo vi vente og se.
Min pointe er, at både når det gælder kontinentalsokkel, når det gælder søveje, og når det gælder hele det storpolitiske spil, så har Arktis fyldt meget.
Men min påstand er, at det kommer til at fylde mere i de kommende år, og at der skal bruges flere kræfter fra dansk side på at være opmærksom på det her.
Jeg er fuldstændig med på, at der så er rigtig meget på de områder, som er hjemtaget af Grønland, og derfor skal der også stadig væk være et fornuftigt samspil og en udveksling af synspunkter på det her område, og Danmark og Grønland skal understøtte hinanden på det her område.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Det andet færøske medlem, Magni Arge, fremkom med et ønske om fuldgyldigt medlemskab af Nordisk Råd på vegne af Færøerne.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har den samme holdning.
Det vil jeg gerne spørge lidt til – og i så fald: Mener man så, at Ålandsdokumentet nu skal reevalueres?
Ja, det er rigtigt; der er mange forskellige synspunkter på forskellige givne sager.
Nogle gange er vi ikke enige med hinanden, men det er også okay, så længe vi kan finde en god forståelse indbyrdes.
Jeg var også
til konferencen på Island
Vi kom hjem i går.
Der var jeg også inde at høre Guggenheims egne holdninger og meninger om fremtidige store investeringer i det arktiske område, og der blev diskuteret store havnebyggerier til de nye sejlruter, som forskellige lande har stor interesse i.
Det betyder så også, at man i forbindelse med de mulige investeringer er i gang med at udforme ikke bare nye protokoller for det arktiske område, men også nye inventories, som jeg synes er meget, meget vigtigt.
Hvad angår disse projekter: Hvad mener ordføreren om fælles investeringer fra det danske kongeriges side i det arktiske område på store infrastrukturelle spørgsmål?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Tak for det.
Men jeg vil gerne takke for, at ministeren tog det op, og jeg vil gerne takke for de 150.000 kr.
Og hvis det nu er hvert år, ministeren er der, at han skaffer 150.000 kr., så ved jeg ikke, om jeg kunne have et ønske om, at ministeren skulle være der i mange år.
Det ved jeg ikke om jeg har, men jeg er i hvert fald godt tilfreds, hvis det bliver 150.000 kr. hvert år.
Spøg til side.
Så det vil jeg sådan set bare kvittere for.
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Tak for ordene.
Det er klart, at kontoret i Flensborg jo helst havde set, at det var en varig driftsbevilling og ikke kun en bevilling til at holde en konference om nationale mindretal.
Men jeg tror også, de er glade for, at der er den her mulighed, og så vil der jo også være mulighed for at søge nogle af de projektmidler, der er, hvor der også kan være lidt længerevarende projekter, som man også vil kunne søge fra kontoret i Flensborg.
Og det kan man jo også selv påvirke, i forhold til hvad det er for et projekt, man gerne vil melde ind med.
Det, jeg prøver at sige, tror jeg, er, at jo længere man gør det, jo mere kan det også fungere som en slags bund under en drift.
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Tak til udenrigsministeren for de uddybende bemærkninger, specielt på områderne omkring erhverv, vækst og jobskabelse.
Jeg vil godt spørge til noget andet, dog vedrørende fællesnordisk ambassadesamarbejde.
Kan udenrigsministeren måske uddybe regeringens planer på det område?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Det vil jeg meget gerne.
Vi vil i hele det omfang, det er muligt, prøve at samallokere ambassaderne for på den måde at spare ressourcer på det praktiske og øge ressourcerne til at kunne arbejde med det udadvendte, det diplomatiske, både det handelsmæssige og det sådan traditionelt diplomatiske sikkerhedspolitiske.
Derfor er der en stor interesse både fra Danmark, men også fra andre nordiske lande og faktisk fra andre nordeuropæiske lande om at arbejde sammen med forskellige former for samallokering af vores ambassader.
Vi er åbne over for det.
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Er der nogen konkrete foreliggende planer, eventuelt set i lyset af regeringens finanslovsforslag med nedskæringer på udenrigstjenesten?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Der er en løbende dialog og interesse for i givet fald, når man skal forandre ambassadestrukturerne, at gøre det i fællesskab.
Der er ikke sket noget yderligere set i lyset af regeringens finanslovsforslag, der gør, at den her proces bliver speedet op.
Den er allerede i gang.
Det er en interesse, vi har haft, fordi vi på den måde kan slanke de administrative dele af udenrigstjenesten og til gengæld bruge kræfterne på de udadvendte dele af udenrigstjenesten.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Med hensyn til Danmarks strategi i Arktis synes jeg, det er rigtig positivt at høre, at midtvejsevalueringen er i gang.
Det er første gang, jeg hører det, så jeg tænkte, det kunne være rigtig interessant at vide, hvornår vi kan forvente at den ligger klar.
Det andet handler om, hvordan man har tænkt sig eventuelt at tilpasse strategien fremadrettet.
Det kunne også være interessant at høre nogle kommentarer til det.
Så nævner ministeren det her med at tale med én stemme.
Det er rigtig vigtigt i internationale forhold, og det har vi jo også kunnet se i sagen om salg af sælskind og EU-forbuddet mod inuitundtagelsen.
Det, jeg hører fra EU-embedsfolk, er, at der ikke er afsat midler til de her oplysningsaktiviteter, og jeg håber selvfølgelig, at udenrigsministeren sammen med regeringen i Grønland, Naalakkersuisut, vil være med til at lægge pres på EU fremadrettet.
Det sidste handler om Arktisk Råd.
Som jeg nævnte i talen, er der jo nedsat det her Arctic Economic Council.
Det bliver jo også rigtig interessant at se, hvad det er for en udvikling, der kommer til at være der, også i lyset af amerikansk formandskab.
Mange tak.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg skal prøve at se, om jeg kan nå det hele.
Allerførst må jeg nok skuffe en lille smule, for midtvejsevalueringen er ikke sat i gang.
Jeg ville også være meget, meget ked af det, hvis vi havde sat den i gang og hverken Grønland eller Færøerne var vidende om, at vi havde sat den i gang.
Så den bliver nu sat i gang, fordi vi gerne vil have en åben proces, som mange kan være med i og komme med deres bud på, hvad den kan ændres til.
Det gælder naturligvis både Grønlands og Færøernes repræsentanter her i Folketinget, men også vores samarbejdspartnere på Grønland og Færøerne.
Jeg er enig i, at der ikke er afsat nok ressourcer til EU's oplysning.
Det er simpelt hen et område, hvor vi er nødt til i fællesskab at lægge pres på.
Jeg kan desværre ikke love en løsning på det, men jeg kan love, at vi fortsat vil arbejde på, at EU afsætter de nødvendige midler til at få oplyst, hvordan Grønlands status for sælskind er.
Så håber jeg sådan set, at vi kan få noget mere konkret ud af tankerne om at lave fælles investeringer, skabe råderum, også for finansiering af investeringer i Grønland, erhvervsmæssige investeringer og andet.
Der skal der arbejdes sammen, og vi skal give, hvad vi kan, fra dansk side, men også se, hvad vi kan få ud af en større interesse fra det amerikanske formandskab i Arktisk Råd.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Det er svært at sige, hvordan forhandlingerne kommer til at foregå.
Det er jo meget naturligt, at de forskellige lande indsender deres krav på kontinentalsoklen ud fra de videnskabelige undersøgelser, de har lavet.
Sådan er det i alle forhandlinger: Man indsender sine krav, og så skal der findes en løsning på det.
Det, der er vigtigt, er, at vi engagerer os i det løbende, så man ved, at vi tager det her alvorligt.
Det vil den grønlandske regering og den færøske regering også være.
Så jeg er ikke så nervøs for, at det her kommer til at gå galt for rigsfællesskabet.
Jeg ved, at Udenrigsministeriet er særdeles engageret i det her, så jeg er ikke så bekymret endda.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Tusind tak for en meget, meget spændende kommentar til de tre rapporter.
Der var i hvert fald mange nye ting for mig i det, ordføreren talte om.
En ting, som jeg kom til at tænke på – for jeg er meget enig i mange af visionerne, især om det bæredygtige – er: Hvilket behov mener ordføreren der er i forhold til at lave et fælles beredskab, og hvilket behov er der for at udvide Arktisk Kommando?
I hvilken retning skal det være?
Det er jeg somme tider i tvivl om.
Der er trods alt 85 personer til rådighed, hvoraf de 45 er i Nuuk.
Og hvad mere skal der til, for at I mener, at det er forsvarligt?
Nu har vi jo snakket lidt om det i forskellige sammenhænge.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg kommer lidt mere ind på det under det næste punkt vedrørende forsvarssamarbejdet.
Men jeg vil gerne skynde mig at sige, at jeg lige har været i Grønland og har talt med Arktisk Kommando, og noget af det, jeg hører, er, at i og med at der er stigende aktivitet i Grønland, bl.a. forskningsaktiviteter, så gør det jo også, at Arktisk Kommando har rigtig mange opgaver.
Og den her analyse, som Forsvarsministeriet kommer med i forhold til Arktis, kommer formodentlig også til at vise, at der måske er behov for nogle flere ressourcer for at løfte de opgaver, som der er i Arktis.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Ja, den bliver meget kort.
For jeg tror, at danskerne så rigeligt er mættet ved det tag selv-bord, så jeg tror, det vil ske i et meget, meget langsommere tempo i fremtiden.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Nu er det sådan, at jeg ikke har hørt, at Grønland officielt har været ude at melde ud, at Grønland ønsker at være et selvstændigt medlem af Arktisk Råd, eftersom Arktis Råds medlemmer kun er stater.
Det er otte stater, der er medlemmer af Arktisk Råd, og det er så den ordning, vi må indordne os under.
Det kan vi sagtens være, for vi har gode kompetencer, når det drejer sig om diskussioner i Arktisk Råd.
Magni Arge (T), 2015-10-20:
Jeg vil sige, som jeg også har forklaret i mit indlæg her i dag, at de omstændigheder, der er omkring det arktiske, har utrolig stor betydning for Færøernes fremtid, specielt hvad angår havmiljøet.
Men jeg tror også, at vi med alle de erfaringer, som vi har gjort os i det arktiske område igennem mere end 100 år som pionerer inden for fiskeri og inden for alle de arktiske områder – også hvis jeg skal se på den udvikling, som vi har haft i det færøske samfund igennem de sidste 50 år, hvor vi næsten er nået til, at vi har en selvbærende økonomi og har en vældig stor trivsel i vores erhvervsliv – har en hel del at bidrage med og hjælpe til med i udviklingen af den arktiske region.
Det vil vi gerne bidrage med.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det var da dejlig udfordrende tanker, som ordføreren kom med.
Tak for dem.
Jeg vil gerne sige, at tanken om selvstændigt medlemskab af et nordisk samarbejde blev nævnt som det første.
Kan ordføreren uddybe det?
For vi har jo somme tider lidt bøvl med at finde ud af, hvordan vi bedst muligt bliver repræsenteret på kryds og tværs af de politiske partier, men også af de færøske og grønlandske repræsentanter, sådan at vi har den bedst mulige repræsentation, når vi mødes i Nordisk Råd.
Vil han prøve at sige lidt om, hvordan det praktisk kunne lade sig gøre?