Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jeg vil godt starte med at erklære mig enig med forespørgerne i, at skattely og i særlig grad ulovlig skatteunddragelse er højaktuelt og en helt central udfordring for et velfærdssamfund som det danske og den finansieringsmodel, vi har valgt.
Lad mig starte med at slå fast med syvtommersøm, at en bekæmpelse heraf, altså skatteunddragelse og også international skatteunddragelse via skattely, er et højt prioriteret emne for mig og for regeringen.
Forespørgslen udspringer jo af de rystende afsløringer, vi så tilbage i 2014, om multinationale selskabers hemmelige skatteaftaler med Luxembourg og senest de lækkede dokumenter fra et advokatfirma i Panama.
Den massive brug af hemmelige skatteaftaler og skuffeselskaber afsløret i de to læk
Skatteunddragelse er en hån mod alle lovlydige borgere, det skal stoppes og minimeres i det omfang, det overhovedet er muligt, da det er skadeligt for vores velfærdssamfund.
Og derfor er jeg ikke enig med hr. Jesper Petersen, jeg mener faktisk, at regeringen og oppositionen er ret enige om vigtigheden af dagsordenen – så kan man selvfølgelig altid diskutere retorikken.
Netop det forhold, at der internationalt er enighed om, at vi skal bekæmpe brugen af skattely og ikke mindst skatteunddragelse, er efter min opfattelse helt afgørende, og det er regeringens klare opfattelse, at der bør gøres noget, men at enegang fra dansk side ikke er vejen frem.
Det, der i virkeligheden batter, er samarbejde, hvor det internationale samfund står sammen og sender ikke blot et klart signal, men også viser effektive handlinger til de lande, der ikke har forstået budskabet om, at vi ikke vil acceptere skattely og ulovlig skatteunddragelse.
Regeringen ser det som en international opgave, der skal løses internationalt, og det arbejder vi benhårdt på.
I de her år er det jo også glædeligt, at der er fremdrift både i EU og i OECD, og det er dér, resultaterne skal skabes.
Det har vi bl.a. set med Lux Leaks, som var det læk, der førte til, at EU i 2015 vedtog regler, der indebærer, at aftaler mellem skatteydere og skattemyndigheder om deres skatteforhold skal udveksles automatisk mellem EU-landene.
Samarbejde mellem skattemyndighederne baseret på internationale standarder er vejen frem.
I takt med at resultaterne skabes, er det yderst vigtigt, at SKAT udøver en selvstændig og aktiv myndighedsrolle og følger op på at anvende de forskellige muligheder, der er for at få adgang til relevante oplysninger.
I forbindelse med lækkede oplysninger om den såkaldte HSBC-sag blev SKAT i foråret 2015 kritiseret for først sent i forløbet at have gjort noget aktivt for at få oplysningerne.
Det har både den tidligere skatteminister og SKAT beklaget.
SKAT sikrede samtidig internt fokus på, hvordan sådanne sager fremover skulle håndteres.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokraternes formand bl.a. benyttede sin 1. maj-tale til at fremsætte 17 forslag fordelt på fem indsatsområder med det formål at imødegå brugen af skattely.
Det er jo glædeligt, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at hilse forslagene velkommen.
Overordnet set tager jeg konstruktivt imod gode ideer til, hvordan vi i fællesskab kan begrænse og forhåbentlig eliminere skattely og skatteunddragelse.
Det er en fælles dagsorden, som jeg altså tror næsten alle partier i Folketinget har et ønske om at gøre noget ved.
Udfordringen ligger altså ikke i at skaffe 90 mandater, som det gør på en række andre områder, men derimod at sikre, at det, vi gør, rent faktisk også har en reel effekt.
Regeringen er naturligvis åben over for at se nærmere på forslagene fra Socialdemokratiet og i øvrigt andre partiers forslag.
Der har fra flere sider været rejst spørgsmål om bankernes rolle i forbindelse med lækket fra advokatfirmaet i Panama.
Regeringen tager naturligvis bankernes rådgivning alvorligt, og vi vil tage skridt til politiske drøftelser, når Finanstilsynets redegørelse om bankernes rolle vedrørende skatteunddragelse foreligger.
Den 14. april 2016 har finansministre i EU's fem største lande i et åbent brev foreslået, at der indføres global udveksling af registeroplysninger om reelle ejere.
Det foreslås endvidere, at OECD skal stå for udvikling af fælles internationale standarder for registrene og for udveksling af oplysninger mellem landene.
Det er et forslag, den her regering hilser velkommen, og som vi aktivt vil støtte fremadrettet.
I den forbindelse vil jeg også blot minde om, at Folketinget i marts måned faktisk vedtog en lov, der betyder, at alle de omfattede selskaber udover at registrere deres illegale formelle ejere også skal registrere deres reelle ejere.
Det vil sige de fysiske personer, som i sidste ende ejer eller kontrollerer selskabet.
Der er tale om en gennemførelse af dele af EU's fjerde hvidvaskningsdirektiv.
Reglerne er ikke sat i kraft endnu, men det er forventningen, at de vil træde i kraft fra første halvår 2017.
Man skal heller ikke glemme det allervigtigste redskab, nemlig den automatiske udveksling af bankoplysninger efter OECD's Common Reporting Standard.
Det system indebærer, at hvis en dansker åbner en konto i udlandet, får myndighederne automatisk oplysningerne på samme måde, som hvis kontoen var åbnet i en dansk bank.
Første udveksling af bankoplysninger vedrørende 2016 skal ske i 2017.
Til dato er der 101 jurisdiktioner, der har underskrevet aftalen, og det er min opfattelse, at hvis man har oplysninger, der kan hjælpe SKAT med at afsløre skatteunddragelse, så skal man selvfølgelig dele dem med skattemyndighederne.
Så er der spørgsmålet om EU's initiativer, og der har Kommissionen jo præsenteret en skattelypakke.
Den støtter den danske regering, og vi bakker også op om en fælles sortliste i EU, der udarbejdes ud fra fælles kriterier.
Jeg må bare minde om, at processen kan blive forsinket, fordi man i EU-regi skal blive enige om definitionen på skattely.
Det tror jeg godt vi kan blive enige om i Folketinget, men det spørgsmål udestår i EU, og det er ikke Danmark, der er bagstopper.
Det er jo også sådan, at Kommissionen den 12. april i år fremsatte et direktivforslag til ændring af regnskabsdirektivet vedrørende rapportering fra land til land.
Det hører under erhvervs- og vækstministerens ressort, og det er jo et forslag, som Danmark også støtter langt hen ad vejen.
Det handler om, at hvis man er et multinationalt selskab, skal man lave land for land-rapportering om sine aktiviteter inden for EU, bl.a. oplysninger om overskud og betalt skat.
Og forslaget omfatter koncerner med en omsætning på over 5,6 mia. kr.
Det er igen noget, der vil skabe åbenhed.
Regeringen er positive over for de internationale bestræbelser på, at man, når systemet er sat igen, får diskuteret, om grænsen er lagt det rigtige sted.
Der er altså en række punkter, hvor regeringen overordnet set er på linje med de udmeldinger, som andre partier er kommet med, herunder Socialdemokratiet med deres plan for at imødegå brugen af skattely.
Det er imidlertid afgørende for regeringen, at tiltagene har effekt og er balancerede, og lad mig tage eksemplet med forslaget om hårdere straf.
Det tenderer efter min opfattelse mere symbolpolitik.
Man kan jo mene, hvad man vil, og om man vil sende det signal eller ej, men jeg må desværre sige, at det tenderer symbolpolitik.
En øget straf for skatteunddragelse rejser et principielt spørgsmål om strafniveauet for tilsvarende grove økonomiske forbrydelser, og vi synes, at strafniveauet i dag er fornuftigt, og at det skal fastholdes.
Problemet tror jeg ikke er, hvor høj straffen er, for den er faktisk ret høj.
Det er, om det kan bevises, hvad den strafbare handling er.
Og den væsentligste metode til at bekæmpe skattely er at arbejde for at sikre en effektiv udveksling af oplysninger mellem landene.
Informationsudveksling er et afgørende element for effektivt at kunne afdække både skattesnyd og eventuelt gøre et rådgiveransvar gældende.
Og det er det, jeg og regeringen ønsker at arbejde for.
Skal der opnås succes med at imødegå brugen af skattely, skal
det som nævnt ske internationalt.
Med afsløringerne fra Panama er debatten om brug af skattely rundtomkring i verden højaktuel.
Det skal udnyttes i EU- og OECD-regi, så der kan opnås enighed om tiltag, der presser skattelylandene maksimalt.
Men der må jeg bare i al stilfærdighed minde om, at jeg ikke tror, det er Danmark, der er problemet i den debat, men nok nogle andre lande.
Jeg glæder mig trods alt over, at Panama nu har tilsluttet sig den globale aftale om automatisk udveksling af oplysninger.
Det må siges at være et skridt i den rigtige retning, og det viser, at internationalt pres og fokus på et skattelyland har en effekt.
Det skal være min besvarelse af forespørgslen.
Tak for ordet.