runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-03-17:
Fortryder regeringen, at man i 2001 skrev ind i regeringsgrundlaget, at man ville slække på kravet til udenlandske læger, og at man efterfølgende fik Sundhedsstyrelsen til at lempe kravene?
Bertel Haarder (V), 2010-03-17:
Gennemsnittet i klasserne er 20.
Regeringen vil gerne gøre det lettere at bevare små skoler.
Vi vil gerne give kommunerne større frihed til at køre den offentlige sektor, sådan at skolerne også kan blive bevaret i de små samfund.
Her bør hr. Rasmus Prehn så påvirke sit eget parti, for det er jo næsten ikke til at slæbe Socialdemokraterne med til forenklinger, når det gælder folkeskoleordningen.
Det kan jeg snakke med om.
Regeringen har foreslået en stribe forenklinger, og man kan stort set ikke få Socialdemokraterne med på noget som helst af det.
Så vil jeg bare lige sige, at vi har det højeste skattetryk i hele verden, men det er altså ikke nok.
Vi har det mest lige samfund i hele verden, men det er altså heller ikke nok.
Det er det, der er Socialdemokratiets politik.
Så glæder det mig, at der åbenbart ikke var citationstegn om det, jeg blev citeret for før, siden jeg ikke fik bekræftet, hvad jeg sagde.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-17:
Nu har jeg ikke det fjerneste imod at blive sammenlignet med Borgbjerg.
Det er en af vores stolte socialdemokratiske forfædre.
Men ministeren vil øjensynlig ikke tale om det, det virkelig handler om, nemlig at man, fordi man lukker skoler, er nødt til at putte flere elever i klasserne og derfor kan komme op på 35 elever.
Det er det, der har været tilfældet i visse kommuner.
Det er det, der har været fremme i debatten.
Så kan man ikke bruge gennemsnitstallet til noget, for der kan jo godt være kommuner, hvor der ikke er særlig mange elever i klasserne, men hvis der er masser af klasser, hvor der er mange, så er det et problem.
Men så vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til hele udkantsproblematikken.
Mener ministeren, i øvrigt også i egenskab af at være Venstremand, at det er særlig gavnligt for lokalområderne, at man bare lukker folkeskolerne, at man presser kommunerne så meget, at de er nødt til at lukke den lokale folkeskole?
Købmanden er lukket i forvejen, biblioteket er lukket i forvejen, der findes ikke rigtig noget i den her by, og nu lukker man også folkeskolen; man skal ind til den næste skole.
Er det Venstres landdistriktspolitik, at man skal lukke de små folkeskoler og slå dem sammen?
Er det sådan, at man siger til danskerne: Stem på Venstre, så lukker vi din folkeskole?
Mette Frederiksen (S), 2010-03-17:
Men statsministeren ved jo lige så vel som jeg, at vi som politikere er rundet af noget.
Vi indgår i forskellige sammenhænge, hvor vi oparbejder og opbygger vores egne argumenter og vores politiske værdier, hvorpå vi former eksempelvis vores konkrete forslag.
Det er jo nok ikke et tilfældigt, at jeg som socialdemokrat aldrig nogen sinde er blevet indbudt til CEPOS.
Jeg ville heller ikke takke ja, hvis jeg fik indbydelsen til at sidde i deres øverste organ, fordi jeg ikke deler de grundlæggende værdier, hvorpå CEPOS arbejder og bygger.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-03-17:
Socialministeren er ikke tilknyttet nogen tænketank.
Det er sådan, at når man tiltræder hvervet som minister, frasiger man sig alle tillidshverv.
Man kan ikke beklæde andre funktioner, mens man er minister.
Så socialministeren er ikke tilknyttet nogen tænketank, og i øvrigt er det fru Benedikte Kiær, der er udnævnt som socialminister, og ikke nogen tænketank eller nogen direktør for nogen tænketank.
Så fru Benedikte Kiær er udnævnt som socialminister i min regering på baggrund af hendes personlige kvalifikationer til at varetage regeringens politik.
Det er også derfor, det er regeringens politik, og det er også derfor, at et af de ti pejlemærker, vi har sat op for 2020, er pejlemærket om at fastholde Danmark som et land blandt de rigeste i verden, hvor indkomstforskellene er mindst, og hvor vi bekæmper fattigdom og ikke rigdom.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-17:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det, vi jo fisker lidt efter i Dansk Folkeparti, er, at man er behjælpelig med at udbrede den her ordning til andre kommuner.
Nu kan jeg forstå, at man fra den pågældende kommunes side ønsker at gå ind og evaluere på ordningen, og alt tyder jo på, at det virker meget positivt.
Der vil vi høre, om ministeren vil være behjælpelig med at udbrede erfaringerne til andre kommuner, sådan at vi netop kan have den her model, så man, når man kan se, at en ældre borger har behov for praktisk hjemmehjælp, går ind i en startperiode og så at sige poster rigtig mange penge, rigtig mange støttetimer, i borgeren og dermed faktisk bruger øgede ressourcer, med henblik på at borgeren så senere hen kan blive selvhjulpen og dermed få større livskvalitet.
På sigt kan kommunerne så rent faktisk også spare nogle midler; man kan simpelt hen få mere for pengene at gøre noget bedre for den enkelte borger og simpelt hen sætte den ældre i fokus.
Så kan ministeren være behjælpelig med at udbrede den her ordning til andre kommuner?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
At tænke forebyggelse og træning ind i omsorgsydelserne på ældreområdet giver rigtig god mening.
Det gør det for den ældre, der vil opleve øget selvhjulpenhed og livskvalitet, og for den enkelte kommune, der kan målrette og effektivisere hjemmehjælpen.
Men hjemmehjælpen bør ikke reducere borgeren til en passiv modtager, og kan behovet mindskes, udskydes eller helt undgås, er det klart at foretrække.
Det er ingen hemmelighed, at forebyggelse står højt på min politiske dagsorden, og det kan derfor ikke overraske, at jeg synes, det er positivt, at kommunerne arbejder ud fra ambitionen om, at ældre skal kunne blive længst muligt i eget liv.
I projektet i Fredericia afsættes der ekstra tid til at hjælpe borgeren med at genvinde sit funktionsniveau, når behovet for hjælp melder sig første gang.
Det er en udgift nu og her, men erfaringerne tyder på, at det betaler sig på længere sigt.
Forsøgsprojektet er i øvrigt støttet med midler fra Socialministeriets pulje til bedre ældrepleje, som er en del af finanslovaftalen med bl.a. Dansk Folkeparti.
Jeg ved, at kommunerne tager forebyggelsesopgaven seriøst, ligesom kommunerne, bl.a. understøttet af KL og Servicestyrelsen, er gode til at dele erfaringer med hinanden.
Dels har kommunerne med kommunalreformen fået ansvaret for den primære forebyggelse, dels har regeringen sammen med Dansk Folkeparti over flere år tilført ældreområdet ekstra midler.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-17:
Jeg beklager, at jeg lige var uopmærksom et øjeblik.
Det skal selvfølgelig ikke gentage sig.
Spørgsmålet går på, om socialministeren vil kommentere Fredericiamodellen »Længst muligt i eget liv«, hvor formålet er at hjælpe den ældre borger med at genvinde sin funktionsevne, så den ældre kan leve sit liv uden hjælp fra hjemmeplejen – eller med meget mindre hjælp fra hjemmeplejen – i og med at kommunen går hurtigt ind og tildeler borgeren ekstra støttetimer og træner borgeren til i højere grad at blive selvhjulpen i eget hjem.
Vil ministeren kommentere Fredericiamodellen »Længst muligt i eget liv«, hvor formålet er at hjælpe den ældre borger med at genvinde sin funktionsevne, så den ældre kan leve sit liv uden hjælp fra hjemmeplejen - eller med meget mindre hjælp fra hjemmeplejen - i og med at kommunen går hurtigt ind og tildeler borgeren ekstra støttetimer og træner borgeren til i højere grad at blive selvhjulpen i eget hjem?
Nanna Westerby (SF), 2010-03-17:
Hvis ministeren ikke kan garantere, at området friholdes for nedskæringer, hvilke områder inden for ungdomsuddannelserne og professionsuddannelserne mener ministeren, der kan spares på, og hvor store forventes nedskæringerne at være?
Skriftlig begrundelse
Regeringens chef Lars Løkke Rasmussen er citeret for at sige følgende ved Politikens debatarrangement mellem Lars Løkke og Helle Thorning-Schmidt: »Der er en myte om, at nu skal Danmark bare på hestekur, og vi er fuldstændig ligeglad med, hvordan arbejdsløsheden udvikler sig.
Jeg siger igen, igen og igen, at vi i 2010 ikke skal spare så meget som en bøjet femøre.«
På Finansministeriets hjemmeside kan man læse følgende: »Med udsigt til et offentligt underskud på 5½ pct. af BNP i år er det lagt til grund, at Danmark i løbet af 2010 vil modtage en EU-henstilling om at forbedre den strukturelle saldo med ½ pct. af BNP om året i 2011-13, svarende til en samlet forbedring på 1½ pct. af BNP fra 2010 til 2013.
Forløbet i Konvergensprogrammet indebærer, at konsolideringskravet for at efterleve EU-henstillingen indfris frem mod 2013.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-17:
Skriftlig begrundelse
Regeringens chef Lars Løkke Rasmussen er citeret for at sige følgende ved Politikens debatarrangement mellem Lars Løkke og Helle Thorning-Schmidt: »Der er en myte om, at nu skal Danmark bare på hestekur, og vi er fuldstændig ligeglad med, hvordan arbejdsløsheden udvikler sig.
Jeg siger igen, igen og igen, at vi i 2010 ikke skal spare så meget som en bøjet femøre.«
På Finansministeriets hjemmeside kan man læse følgende: »Med udsigt til et offentligt underskud på 5½ pct. af BNP i år er det lagt til grund, at Danmark i løbet af 2010 vil modtage en EU-henstilling om at forbedre den strukturelle saldo med ½ pct. af BNP om året i 2011-13, svarende til en samlet forbedring på 1½ pct. af BNP fra 2010 til 2013.
Forløbet i Konvergensprogrammet indebærer, at konsolideringskravet for at efterleve EU-henstillingen indfris frem mod 2013.
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Nu har vi som sagt vores pulje til forsøgsprojekter, og der er jo også en lang række andre projekter i gang.
Det er jo helt klart, at der kommer nogle rigtig gode resultater ud af det her projekt, som er i Fredericia Kommune i forhold til »Længst muligt i eget liv«, som det er meget værd at hæfte sig ved.
Nu er det klart, at der jo er forskel på kommunerne og på, hvordan kommunerne hver især kan gøre det bedst i deres egen kommune, og det er jo vigtigt, at de enkelte kommunalbestyrelser med udgangspunkt i deres lokale forhold lærer af hinanden og bruger de gode erfaringer.
For det er helt klart, at kan man bruge de her projekter, bl.a. det i Fredericia, til at sætte ind fra starten af og give borgeren nogle muligheder for at kunne hjælpe sig selv og være længst muligt i eget liv, så er det væsentligt at få udbredt de her gode erfaringer til hele landet.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-17:
Igen tror jeg sådan set, at vi er meget enige om målet om, at vi selvfølgelig skal fremtidssikre vores velfærdssamfund, hvis det er det ærinde, regeringen er ude i.
Det er i hvert fald det ærinde, som vi er ude i.
Men jeg synes, ministeren skulle prøve at kigge lidt på, at der jo allerede i dag er stor forskel på de forskellige uddannelsesinstitutioners gennemførelsestid.
Man kunne jo godt gå ind og kigge lidt på, hvad det egentlig er, der er afgørende for gennemførelesestiden på studierne.
Så kunne ministeren ikke kigge lidt på, hvad det er for metoder, man bruger ude på universiteterne, og prøve at fremme en dialog om, hvad det er for nogle gode redskaber, vi allerede har, som altså ikke går ind og straffer den enkelte studerende økonomisk, hvis man f.eks. dumper en eksamen?
Tina Nedergaard (V), 2010-03-17:
Altså, fru Kirsten Brosbøl lokker godt nok for at få en god debat om det enkelte forslag, men jeg går simpelt hen bare ikke ind i den.
Det gør jeg ikke, fordi jeg ikke kan give et pejlemærke for det ene, det andet eller det tredje, når jeg ikke endeligt har besluttet, hvad jeg vil vælge at lægge frem til forhandling over for Folketinget.
Det, der er helt afgørende for mig, er selvfølgelig, at det her samlet set giver en effekt, som betyder, at flere unge gennemfører deres uddannelse hurtigt, så det kan bidrage til nogle positive livsvilkår for dem selv og til en større arbejdsstyrke, der kan skabe velstand i det danske samfund.
Derfor er det selvfølgelig ingenlunde min intention, at der er nogen, der skal blive ramt negativt af et tiltag, men samlet set er jeg jo nødt til at se på, hvad samfundet har brug for, og det er det, der er mit formål med de SU-ændringer, jeg vil lægge frem.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-17:
Man kan jo fortsat undre sig over, at der ikke er fælles fodslag mellem regeringspartierne, i forhold til hvordan man melder ud på det her område.
Men at ministeren så heller ikke vil forholde sig til, hvad der sådan allerede er blevet beskrevet om det her forslag, og hvad det er for nogle konsekvenser, kan man måske undre sig endnu mere over.
Så er det ikke sådan, vil jeg spørge ministeren, at hvis man skærer det her ekstra års SU, er det sådan nogle som studieskiftere og dem, der dumper eksamener, som det vil ramme?
Kan ministeren ikke prøve at forholde sig lidt til det?
Vil det være gavnligt, at folk, som f.eks. dumper en eksamen, så ikke har økonomisk støtte til at kunne gå om?
Det er jo sådan nogle, det her forslag – den her pisk, som De Konservative altså meget gerne vil svinge over de studerende – vil ramme.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-17:
Jamen jeg vil ikke gå ind og motivere et forslag, som ikke er mit eget, og som ikke er regeringens forslag.
Og det er jo også helt i orden, at De Konservative kom med forslaget – det kunne Venstre såmænd også hitte på, og det erindrer jeg i hvert fald en uddannelsesordfører fra Venstre der på et tidspunkt tidligere har gjort – så det er ikke på nogen måde unaturligt.
Og jeg bidrager gerne til dialog med de partier, som kommer med ideer, inklusive Socialdemokraterne.
Men altså, hvilke effekter et sådant forslag vil have for de unge, kan man jo bl.a. gå ind og nærlæse i Arbejdskommissionens og Skattekommissionens forslag, hvor man har gjort sig overvejelser om det.
Om jeg deler deres betragtninger og vil støtte mig til den dokumentation, der fremlægges der, har jeg ikke taget endelig stilling til, simpelt hen fordi jeg mener, at vi skylder samfundet og de unge at gøre et meget grundigt stykke arbejde.
Når vi nu vil gå ind og justere i SU-systemet med henblik på at få unge hurtigere igennem, skal det også ske på en sådan måde, at det opfylder formålet.
Det er det afgørende for mig.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-03-17:
Det er en lidt pudsig situation, at vi altså har et regeringsparti, Det Konservative Folkeparti, som her meget klart, må man sige, melder ud, at man altså er klar til at svinge pisken over de studerende.
Man er klar til at sige: Det er synd for dig, hvis du starter senere end 2 år efter din studentereksamen, for så ryger der altså 1 år af din SU.
Nu vil ministeren ikke sige, om hun er enig eller ej, og det i sig selv kan man jo undre sig lidt over.
Der er altså tydeligvis her enten uenighed i regeringen eller også bare lidt nøl fra regeringens side i forhold til at kunne tage stilling til så konkret et forslag.
Men jeg kunne godt tænke mig høre ministerens holdning til det: Hvordan tror ministeren det her vil ramme?
Altså, hvad vil konsekvensen være, hvis man skærer 1 års SU fra dem, som starter senere end efter 2 år?
Tina Nedergaard (V), 2010-03-17:
Nu er det jo ikke regeringens politik at detailstyre universiteterne og pålægge dem bestemte pædagogiske metoder, men det er jo klart, at jeg som nordjyde er meget bevidst om, hvilket universitet der ligger helt i front med hensyn til hurtig gennemførelse, og det gør det nordjyske universitet jo selvfølgelig meget klart.
Omvendt må jeg sige, at situationen jo er den, at gennemførelse også har meget med social baggrund at gøre, og der kan være en kulturforskel mellem storbymiljøerne og det nordjyske bagland.
Det kan man ikke bare se ud af tallene.
Derfor mener jeg ikke, man kan sige, at man alene skal gå ind og kigge på, hvad der sker inde på universiteterne.
Det, jeg jo bl.a. har ansvaret for, er forsørgelsesdelen for unge studerende, altså SU-systemet, og der er det min opgave at tilrettelægge det så optimalt som muligt for den enkelte unge, men også for vores langsigtede velstand i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-17:
Nu er der jo i forbindelse med finanslovaftalen for 2010, men også i det, der ligger tilbage, som ministeren selv var inde på, afsat midler til, at man kan iværksætte lokale initiativer – også at medarbejderne kan få gavn af det og i sidste ende så de ældre.
Derudover kommer der en række afbureaukratiseringsinitiativer her om ikke så lang tid i Folketinget, som frigør – jeg tror, det er 60 mio. kr. i år og 160 mio. kr. hvert år de kommende år, fordi kommunerne simpelt hen får færre regler.
Men pengene bliver stadig ude i kommunerne, og så kan de gøre godt med dem.
Der vil det jo være rigtig positivt, hvis ministeren vil være indstillet på, at vi så at sige får et samlet overblik over de gode initiativer, der er ude i kommunerne, ikke bare Fredericiamodellen, men også de andre, som ministeren nævnte – Køge eller København, eller hvad det kan være – og får dem sendt over til Socialudvalget, så også udvalget kan være behjælpeligt med at udbrede kendskabet til de gode eksempler, som er rundtomkring i landet.
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Vores arbejde med fattigdomsindikatorer udelukker ikke, at vi går ind og ser på, hvordan vi gerne vil forebygge, at man ender i fattigdom i kortere eller længere tid.
Faktisk er vi jo også med nogle af de tiltag, vi har sat i værk – bl.a. sidste forår for at forebygge, at man bliver sat ud af en lejlighed – gået ind og har givet kommunerne nogle værktøjer, så boligorganisationer og kommuner kan få et samarbejde for ligesom at forebygge.
Vi har faktisk fokus på forebyggelse, og det kommer vi også til at have, når vi skal til at arbejde med de her fattigdomsindikatorer, for det allerbedste vil jo være, at man ikke kommer i en situation, hvor man faktisk er fattig.
Så jeg har på ingen måde afvist, at det at kunne forebygge, at nogle ender i fattigdom, ikke skal indgå i det videre arbejde.
Lise von Seelen (S), 2010-03-17:
Jeg kom alligevel til at glæde mig for tidligt, kan jeg fornemme, for nu forstår jeg på ministeren, at ministeren egentlig er ved at gøre fattigdomsproblemet til et individuelt problem for den enkelte eller den enkelte familie, hvor jeg jo som politiker også gerne vil se på det som et strukturelt og samfundsmæssigt problem.
Hvordan forebygger vi, at fattigdom opstår?
I den forbindelse synes jeg jo ikke, at vi alene kan fokusere på den enkelte.
Der må vi som politikere gå ind og se, hvad det er, der skaber mennesker, som lever i fattigdom.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om man ikke vil arbejde sammen i den fælleseuropæiske bestræbelse, der er på det.
Der er jo en definition på fattigdom.
Vi har jo tilknyttet os den, så hvorfor vil vi ikke bruge den her i Folketinget?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Nu har jeg jo ikke sagt, at vi skal ind at lave en fattigdomsgrænse.
Jeg har sagt, at vi skal ind at lave nogle retvisende operative fattigdomsindikatorer, som kan være med til at identificere, hvor vi har nogle problemer i forhold til nogle fattige familier og i forhold til nogle fattige enkeltpersoner, og hvor vi så kan gå ind og hjælpe, så de har mulighed for hjælp til selvhjælp, kan lære at håndtere nogle bestemte situationer, kan komme til at tage en uddannelse og komme ud af den situation, de er i.
Jeg anerkender, at økonomi også er en faktor.
Det kan være, at man har en lav indkomst, det kan være, at der er gæld, og det kan være, at der er nogle høje boligudgifter osv.
Alt det skal indgå i fattigdomsindikatorerne.
Vi er jo først gået i gang med det her arbejde med fattigdomsindikatorer, og vi arbejder på fuldt tryk.
Meningen er, at det skal munde ud i, at vi kan bruge dem fremadrettet til at hjælpe nogle mennesker, som lever i fattigdom.
Lise von Seelen (S), 2010-03-17:
Jeg er helt med på, at der er mange indikatorer, der spiller ind, når man skal fastsætte de her ting.
Den har vi savnet indtil nu.
Jeg tænker her på kontanthjælpsloftet, jeg tænker på starthjælp og de bundne timer, man skal være i beskæftigelse, altså, de grupper, som er repræsenteret i det, vi vil se optræde i gruppen af fattige.
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Vi skal også ind at se på boligsituationen, vi skal ind at se på sundhedstilstanden, uddannelse og en lang række andre ting, hvor økonomi selvfølgelig også er en faktor, der skal med i forhold til de her indikatorer.
Indikatorerne skal i sidste ende kunne bruges til noget meget konkret.
Det er meget vigtigt.
Det er også derfor, vi kalder dem operative fattigdomsindikatorer.
Ud over at de skal være med til at finde frem til de familier og enkeltpersoner, som har nogle problemer, der betyder, at de lever i fattigdom, skal vi også kunne bruge dem til fremadrettet at kunne hjælpe personerne ud af fattigdom og hjælpe dem til at have et liv, hvor de har en større livskvalitet, og hvor de lærer hjælp til selvhjælp og kan komme til at stå på egne ben.
Lise von Seelen (S), 2010-03-17:
Det glæder jeg mig meget over, for vi har jo igennem længere tid drøftet, hvorvidt de økonomiske forhold overhovedet havde betydning.
Vi har faktisk hørt nogle af ministerens forgængere udtale, at fattigdom ikke havde noget med økonomi at gøre.
Derfor glæder det mig meget, at vi nu har fået en socialminister, der anerkender, at de økonomiske forhold i høj grad har noget at gøre med, om mennesker lever i fattigdom, for oplevelser, inspiration og sociale relationer har også deres udspring i, om man rent økonomisk kan deltage i det lokalområde og det samfund, man er en del af.
Når nu ministeren har anerkendt det, vil jeg gerne i forlængelse heraf spørge ministeren: Når vi skal fastsætte en definition eller en grænse, hvad man nu vil gøre, på fattigdom her i landet, forudsætter jeg, at ministeren vil lægge økonomi ind som en af de indikatorer, som er afgørende – er det rigtigt forstået?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Ja, det mener jeg.
Lise von Seelen (S), 2010-03-17:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren anerkende, at økonomiske forhold for en person eller familie er en vigtig indikator ved fastsættelse af fattigdom?
Vil ministeren anerkende, at økonomiske forhold for en person eller familie er en vigtig indikator ved fastsættelse af fattigdom?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-17:
Jeg er opmærksom på de gode resultater, der er kommet fra Fredericia Kommune.
Det giver en større livskvalitet for den enkelte borger – for det jo også værd at hæfte sig ved – og samtidig kan man se i kommunekassen, at det faktisk har en stor effekt, endog på månedsbasis, at man går ind med det her projekt og giver den ældre nogle muligheder for at kunne være længst muligt i eget liv.
Det er helt klart rigtig vigtigt, at vi får indhentet de her gode resultater og erfaringer fra nogle projekter, der virker rundtom i landet.
Det er vigtigt at få indhentet det, så vi kan inspirere de andre kommuner og de kan sørge for, at det passer i deres lokale sammenhæng.
Så det ligger i hvert fald mig meget på sinde i mit arbejde, at de gode resultater, vi har rundtomkring i de projekter, der bliver sat i gang, bliver indhentet og bredt ud til andre.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-17:
Det er jo ganske udmærket, hvis der kan komme det ud af vores lille spørgerunde her, at der er flere kommuner, der bliver gjort opmærksom på, hvad det er, der rent faktisk virker derude.
Jeg vil høre, om ministeren er bekendt med de resultater, som der er fra Fredericia Kommune, hvor det rent faktisk viser sig, at der er flere borgere, som bliver selvhjulpne i eget hjem, og om ministeren også vil være opmærksom på, at noget af det, der rent faktisk gør gavn, er, når man som i Fredericia Kommune, sådan som jeg har forstået det, ikke bare giver støttepenge, støttemidler og støttetimer til den praktiske hjælp, altså at gøre rent osv., men at den ældre borger også eksempelvis kan få hjælp til nogle mere sociale aktiviteter, f.eks. at gå en tur i skoven osv., så borgeren på den måde træner sine muskler op, hvis han eller hun eksempelvis er faldet i hjemmet.
Er ministeren også indstillet på, at man udbreder den del af de gode erfaringer, sådan at det ikke kun er tilskud til rengøring, man giver, men rent faktisk også tilskud til mere sociale aktiviteter, som man gør i Fredericia Kommune, fordi det har det sigte, at borgeren så selv kan være behjælpelig med hensyn til at holde rent i hjemmet osv.?