runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Det er svært at se, at det er alle i samfundet, der kommer til at bidrage.
Det virker helt klart, som om det, regeringen opfatter som alle, er alle andre, nemlig de fattige, børnefamilierne, dem med handicappede børn osv., så det er dem, der har det allersværest, der kommer til at betale mest.
Jeg kan forstå, at ordføreren siger, at grunden til, at der skal skæres i dagpengene, er, at der kommer flere i arbejde, så derfor har jeg et par konkrete spørgsmål, for det første: Hvad er det helt konkret for nogle job, Venstre har tænkt sig at skaffe til de her mennesker?
Når man samtidig siger, at der skal fyres ude i kommunerne, kan det jo ikke være offentlige job, så hvad er det helt konkret for nogle job, Venstre vil skaffe til de her mennesker?
For det andet: Den måde, Venstre forestiller sig der bliver job på, er, at når folk oplever, at de har valget mellem at gå ud og tage et underbetalt arbejde med elendige arbejdsvilkår eller at ryge på kontanthjælp eller ingenting, så tager de det underbetalte job.
Så er det her i virkeligheden ikke udtryk for, at Venstre ønsker at presse løn- og arbejdsvilkår i Danmark?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Som hr. Anders Samuelsen udmærket er klar over, har det faktisk været magtpåliggende for regeringen at sikre, at alle dele af det danske samfund bidrager til genopretningen af den danske økonomi, og derfor har vi valgt at udskyde indfasningen at topskattelettelserne i 3 år.
Det mener jeg faktisk er meget rimeligt, set i lyset af at vi altså står over for en økonomisk regning, som alle i det danske samfund bør bidrage til at finansiere.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Når jeg tager fat i det, er det, fordi vi ved, at det faktisk er væsentligt, at man, når man laver den her slags øvelser, samtidig sørger for, at der kommer en ordentlig vækstpolitik, at man skaber nye arbejdspladser.
Sagen er jo, at når man hæver skatterne med 11 mia. kr., som VKO har besluttet sig for at gøre, koster det ca. 10.000 arbejdspladser.
Er det tilfredsstillende?
Og er det tilfredsstillende, at vi går fra, at der er lidt under 600.000, som betaler topskat, til, at der er over 850.000 i 2013, der pludselig betaler topskat, og at det altså koster nogle af de arbejdspladser, som jo gerne skulle være til rådighed for de folk, som nu får en kortere dagpengeperiode?
Er det også god borgerlig-liberal politik, at der er så mange ekstra, som nu kommer til at betale topskat, og at det dermed kommer til at koste arbejdspladser?
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Tak, hr. formand.
Og så kan jeg også høre, at Venstres arbejdsmarkedsordfører pakker det ind i, at det her er det fleksible arbejdsmarked og sådan noget, men jeg har meget svært ved at se, Socialdemokratiet har meget svært ved at se, at man gør arbejdsmarkedet mere fleksibelt, ved at man forkorter dagpengeperioden, tværtimod.
Men det, man jo også kan se i selve forslaget, er rent faktisk, at regeringen regner med, at man, når det her er fuldt indfaset, skal bruge 1,5 mia. kr. minimum på kontanthjælp.
1: Hvor mange regner man med der kommer på kontanthjælp efter det her forslag og dermed længere væk fra arbejdsmarkedet?
Og 2: Hvor mange regner man med der falder ud af dagpengesystemet, men som ikke er berettiget til kontanthjælp?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Som jeg nævnte, er referencen sådan set til, hvad den tidligere socialdemokratiske regering gennemførte, da man forkortede dagpengeperioden tilbage i 1998.
Da antog man nøjagtig det samme, som vi antager i dag, nemlig at søgemønsteret blandt de ledige ændrer sig, og at de dermed kommer hurtigere tilbage i beskæftigelse, hvilket jo rent faktisk er formålet med vores aktive arbejdsmarkedspolitik.
Så når hr. Torben Hansen spørger, hvor mange vi regner med der kommer på kontanthjælp, vil jeg sige, at vi sådan set ikke har grund til at antage, at der kommer flere end det, som vi ser i dag, nemlig omkring 1.000.
Det var det tal, der også var gældende tilbage i 1998, da man senest afkortede dagpengeperioden, og der er sådan set ikke noget belæg for at tro, at det ikke forholder sig nøjagtig ligesådan i 2010.
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg forstår simpelt hen ikke det, ordføreren siger, for det fremgår klart af bemærkningerne til lovforslaget, at man samlet set regner med ekstraudgifter til kontanthjælp på 1,5 mia. kr., når det her er fuldt indfaset.
Og det siger man så skal fordeles på 1.000 kontanthjælpsmodtagere.
Det korte af det lange er vel, at det her producerer folk, der kommer på kontanthjælp, og som falder ud af dagpengesystemet, hvilket gør, at det dér, man tager rundt med i skåltaler om det fleksible arbejdsmarked, og som Venstres ordfører også har med i sin tale, slet ikke eksisterer.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jamen jeg har sådan set svaret på det.
Altså, man regner med, at omkring 1.000 personer, mellem 1.000 og 2.000 personer falder ud af dagpengesystemet i dag, og deraf kommer en tredjedel på kontanthjælp.
Og det forventer vi sådan set vil være det samme.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg synes, det er fint, at vi får mulighed for at stemme ja til det her forslag.
Det er jo ikke mere end 4-5 uger siden, at Liberal Alliance fremsatte præcis det forslag i Folketingssalen, og da var der et klart nej fra VKO og fra S og SF.
Jeg tror, De Radikale endte med at stemme blankt til forslaget.
Men nu er der da opbakning til det, og det viser jo, at det er muligt at flytte tingene.
Fint nok så langt.
Men jeg tager lige fat i starten på ordførertalen, hvor der blev sagt, at vi nu betaler regningen en gang for alle.
Er det god borgerlig-liberal politik?
Julie Skovsby (S), 2010-05-31:
Ja, vi står med en debat i dag, hvor der bestemt ikke kommer særlig mange klare svar.
Et af de allerførste spørgsmål, der blev stillet til ordføreren i den her debat, var fra den socialdemokratiske arbejdsmarkedsordfører, hr. Torben Hansen, og han stillede spørgsmålet: Hvor mange mennesker falder nu ud af dagpengesystemet, og hvor mange mennesker kommer nu på kontanthjælp?
Efterhånden fik vi et svar, der hed: Jamen det er omkring 1.000-2.000, der falder ud af dagpengesystemet, og cirka en tredjedel af dem vil så komme på kontanthjælp.
Da der så blev spurgt nærmere ind til det, og hvorfor der var sat 1,5 mia. kr. af til kontanthjælp, ja, så hørte vi, at det tal godt kunne stige.
Hvor meget vil det tal stige?
Kan ordføreren svare klart på det?
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Den aftale, der er lavet med hensyn til langtidsledige, indeholder for en stor dels vedkommende gamle penge, som man bruger på en anden måde, og meget af det vil ikke komme til at virke på grund af de refusionssystemer, som den her regering har lavet over for kommunerne. Med hensyn til beskæftigelsessituationen er det, der er sket her den senere tid, jo kosmetisk.
Jeg har opfattet Venstre som et parti, der forsøgte at være socialt ansvarligt, som ville tale ind over midten i dansk politik til mennesker, der lægger vægt på, at vi har en ordentlig velfærd og også redder de svageste, som kommer på den.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg vil på det kraftigste afvise, at Venstre skulle være et asocialt parti.
Og skulle det være tilfældet – hvilket jeg ikke er enig med hr. Eigil Andersen i – må hr. Eigil Andersen jo også mene, at Socialdemokraterne er et asocialt parti, al den stund ledigheden faktisk var væsentlig højere, end den er i dag, da man sidst afkortede dagpengeperioden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Det er nyt for mig at høre, at regeringen er begyndt at agere hurtigt, altså, i løbet af under 2 måneder er situationen ændret fuldstændig radikalt, så nu er hele Danmarks situation anderledes, og nu kan man godt reagere og gå ind og halvere dagpengeperioden.
Da vi stod her for 2 år siden og sagde til regeringen, at økonomien gik ad Pommern til, og at der ville være stigende ledighed, sagde man dengang: Nej, nej, tag det roligt, der sker ingenting.
Da kunne man ikke finde ud af det.
De ting, som ordføreren nævnte heroppefra, da det blev behandlet sidste gang, altså initiativer, der var taget for at modvirke den stigende ledighed, må åbenbart ikke have virket, eller hvad pokker er der sket?
Altså, ungepakken og langtidsledighedspakken osv. er jo ikke noget nyt, det var jo allerede på tale dengang.
Der er jo overhovedet ingen ændringer.
Det, der er ændringen, er sådan set kun, at Venstre har besluttet sig for, at nu skal dagpengeperioden forkortes.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg vil gerne understrege, at der sådan set ikke er noget nyt i, at det har været et ønske fra regeringens side at ændre dagpengeperioden.
I 2008 fremlagde vi faktisk et forslag, som nogenlunde svarer til det, som vi behandler her i dag.
Men på daværende tidspunkt var der sorte, sorte udsigter, ikke bare for dansk økonomi, men internationalt, og derfor var det ikke tiden at gennemføre en afkortning af dagpengeperioden.
Nu forholder det sig anderledes, der er lysere udsigter, ikke bare for dansk økonomi, men også internationalt, så nu mener vi faktisk, at tiden er til at gennemføre den reform af dagpengesystemet, som vi egentlig lagde op til i 2008.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Jeg kan forstå, at når man halverer dagpengene, er der 13.000 mennesker, der maser sig ud på arbejdsmarkedet og tager sig et arbejde et eller andet sted – nogle job, der sandsynligvis ikke er der, men det vil de jo så komme ifølge det, der er beregnet.
Men så kan jeg også regne ud, hvor de der 1,5 mia. kr. kommer fra, som skal bruges til at finansiere alle de mennesker, der kommer på kontanthjælp.
For det er jo resten af de 25.000, der nu står og har været ledige i mere end 2 år; det er resten af dem, der så skal på kontanthjælp, det er jo det, tallene viser.
Så det er såmænd ikke særlig svært at regne ud, men det kan vi jo se efterfølgende.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvad er der egentlig sket siden den 6. april, hvor Venstres ordfører stod her på talerstolen og sagde, at der ikke var nogen grund til at gå ind og gøre noget som helst i forhold til dagpengeperioden, fordi beskæftigelsessituationen var så slem, at det ikke var noget, man skulle tage fat i lige her og nu?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jamen altså, vi så det også sidst, da dagpengeperioden blev forkortet med 1 år.
Da kom de ledige også hurtigere i job.
For mig er der ikke nogen grund til at antage, at det skulle forholde sig anderledes i 2010, end det gjorde i 1998.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Nu kan man jo altid henvise til en eller anden beregning og en eller anden rapport, dem er der jo skrevet titusinder af.
Politikere bør også have bare lidt almindelig sund fornuft.
Jeg spørger bare: Altså, hvordan bliver der skabt 13.000 arbejdspladser?
Jeg snakker ikke om, hvor mange der vil have arbejde, dem er der masser af i forvejen.
Men hvordan bliver der skabt 13.000 flere arbejdspladser?
Altså, hvad er det for en arbejdsgiver, der siger: Jeg opretter lige en ny stilling, fordi dagpengeperioden bliver halveret?
Hvor eksisterer den arbejdsgiver?
Eller hvad er det for noget voodoo, at det, at man vil halvere dagpengeperioden, skulle betyde, at der kommer 13.000 nye arbejdspladser?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Det er jo ikke et tal, jeg på nogen måde har opfundet.
Det var også det, som Arbejdsmarkedskommissionen nåede frem til, nemlig at det er det tal, som arbejdsstyrken vil blive øget med, i det øjeblik man afkorter dagpengeperioden med 2 år.
Så det er ikke et tal, som blot er grebet ud af den blå luft.
Det er som sagt et tal, som også Arbejdsmarkedskommissionen nåede frem til.
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Det synes jeg ikke er svært at forstå.
En del af målsætningen er jo at spare nogle penge ved at tage penge fra arbejdsløse.
Det forstår jeg godt.
Men så er der noget rent voodoo i bemærkningerne til lovforslaget.
Der står »at den strukturelle beskæftigelse vil øges med omkring 13.000 fuldtidspersoner … «.
Nu ved jeg ikke rigtig, hvad strukturel beskæftigelse er for noget, men skal det her forstås sådan, at der kommer 13.000 flere arbejdspladser, ved at man halverer dagpengeperioden?
Hvis det er tilfældet, hvordan havde ordføreren så tænkt sig at det skulle ske?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Nu spørger hr. Per Clausen til det samme, som også hr. Torben Hansen tidligere spurgte til, nemlig de lovtekniske beregninger, som fremgår af lovforslagets bemærkninger.
Og er der spørgsmål til dem, mener jeg da helt klart, at de bør stilles i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så er jeg helt sikker på, at både hr. Torben Hansen og hr. Per Clausen kan få en lovteknisk gennemgang af de tal, som fremgår af lovforslagets bemærkninger.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-31:
Tak for det.
Jeg sidder her med nogle beregninger, som handler om, hvad den her dagpengeforkortelse betyder for en ganske almindelig LO-familie, og det betyder jo, at hvis den ene af forældrene i sådan en familie bliver ledig – og sådan en LO-familie har jo altså ikke ret til kontanthjælp – så mister familien 110.000 kr.
Det kan mærkes.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Men det, som hr. Magnus Heunicke totalt ser bort fra, er jo, hvad der er formålet med den aktive arbejdsmarkedspolitik.
Formålet med den aktive arbejdsmarkedspolitik er jo at sikre, at dagpengemodtagere så hurtigt som muligt kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er ikke et mål i sig selv, at man skal være 4 år i dagpengesystemet.
Jeg går da sandelig ud fra, at Socialdemokraterne er enige med Venstre i, at det ikke er et mål i sig selv, at man skal være 4 år i dagpengesystemet.
Faktisk tværtimod er det et mål, at man kommer så hurtigt som muligt tilbage i job.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-31:
Så vil jeg gerne spørge Venstre: Hvor mange tiltag for at fremme en aktiv arbejdsmarkedspolitik er der i den her pakke, som vi nu er samlet for at behandle?
Hvor mange ekstraordinære tiltag er der til mere uddannelse?
Er det ikke sådan, at der faktisk kun er tiltag, der forringer den aktive arbejdsmarkedspolitik?
Kan ordføreren komme med bare et eksempel på, at man har brugt nogle penge på at forbedre en aktiv arbejdsmarkedspolitik, som ordføreren nu siger er det, som skal forklare hele den forringelse på 110.000 kr. for en ganske almindelig dansk familie?
Per Clausen (EL), 2010-05-31:
Der er en enkelt ting, jeg ikke forstår, og det er, når fru Ulla Tørnæs siger, at det her ikke fører til, at nogen kommer på kontanthjælp, at det ikke fører til, at nogen ryger ud af dagpengesystemet, der ikke var røget ud alligevel.
Hvorfor er det så, man i regeringsforslaget opererer med, at der skal udbetales 1,33 mia. kr. mere i kontanthjælp?
Altså, jeg tror, der går ganske mange ekstra kontanthjælpsmodtagere på det beløb.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Det er sådan, at ser vi på, hvordan det forholder sig i dag, kan vi se, at der er mellem 1.000-2.000, som falder ud af dagpengesystemet, og heraf går en tredjedel på kontanthjælp.
Det kan godt være, at det tal stiger, men det vil maks. stige til 2.000-4.000 personer.
Og igen vil jeg gerne understrege, hvad der er formålet med den aktive arbejdsmarkedspolitik, nemlig at sikre, at folk kommer i jobrettet aktivering med mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt.
Det var nøjagtig det samme, der gjorde sig gældende sidst, da man afkortede dagpengeperioden.
Jeg har også noteret mig, at formanden for LO, hr. Harald Børsting, rent faktisk har understreget, at det med afkortningen af dagpengeperioden i 1998 faktisk lykkedes at sikre, at de ledige kom hurtigere i job, og jeg er overbevist om, at nøjagtig det samme vil ske med den her ændring af dagpengesystemet.
Per Clausen (EL), 2010-05-31:
Men så må der være sket noget i genopretningsplanen, som jeg slet ikke har opdaget, for hvis der næsten ikke kommer flere kontanthjælpsmodtagere og man alligevel skal bruge næsten 1,5 mia. kr. på disse næsten ingen kontanthjælpsmodtagere, så må der ligge et forslag om, at man skal forhøje kontanthjælpen dramatisk, som man bare har glemt at få fremsat.
Et andet spørgsmål, jeg godt vil stille fru Ulla Tørnæs, er: Er realiteten ikke, når man snakker om dette ændrede søgemønster, at det så præcis handler om det, som fru Line Barfod sagde, nemlig at man har en klar forventning om, at folk, når alternativet til dagpenge er kontanthjælp eller slet ingen penge, så vil være villige til at tage dårligere arbejde til en dårligere betaling, og at man fra regeringens og Dansk Folkepartis side dermed her har lagt op til yderligere social dumping på det danske arbejdsmarked?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg synes, at det er helt synd for hr. Magnus Heunicke, at Socialdemokraterne pantsatte deres handlefrihed og sagde nej til at være med i det initiativ, som netop handler om det, som hr. Magnus Heunicke her efterlyser, nemlig en helt ekstraordinær, målrettet indsats til bekæmpelse af langtidsledighed med øgede muligheder for opkvalificering og kompetenceløft til de ledige.
Men det er altså synd for hr. Magnus Heunicke, at hans parti afviste at være med i aftalen, for det er så god en aftale, at jeg kan høre, at hr. Magnus Heunicke sådan set er fuldstændig enig i indholdet i aftalen.
Nu siger fru Julie Skovsby, at der ikke kommer klare svar.
Jeg synes faktisk, jeg svarede fuldstændig klart og præcist på, hvad der var det bedste løftebrud, jeg har oplevet i dansk politik, og fordi fru Julie Skovsby ikke kan lide svaret, påstår fru Julie Skovsby altså, at det er et uklart svar.
Det hænger da ikke sammen.
Med hensyn til at fru Julie Skovsby så gentager det spørgsmål, som flere af hendes kollegaer allerede har stillet, vil jeg blot anmode om, at det bliver stillet ved den lovtekniske gennemgang undervejs i udvalgsbehandlingen.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Jeg noterer mig jo, at ministeren gør særlig meget ud af at nævne årstallet 2010.
Inden for det årstal har ministeren haft en hel variation af forskellige holdninger, så det er lidt mærkeligt at pinpointe det årstal og sige, at i 2010 skal man være parat til sådan og sådan.
For bare 3 måneder siden var ministeren selv ude og sige, at det ville gøre folk usikre, hvis man ændrede i dagpengeperioden, fordi ministeren udmærket godt vidste, at det ville betyde, at folk kunne risikere at skulle sælge deres hus, at gå fra hus og hjem, at sige farvel til deres efterløn på længere sigt osv.
Jeg synes, at ministeren en gang for alle skal erkende, at når det er, man står i dag på talerstolen og forsvarer det, man ikke var villig til at forsvare for ganske få uger siden, er det, fordi Dansk Folkeparti har presset regeringen til det.
Regeringen står nu og leger ansvarlig, men i virkeligheden fører man en anden politik end den, man egentlig lagde frem for ganske få uger siden.
Det er Dansk Folkeparti, der har presset regeringen til det her, selv om ministeren godt selv ved, at det er noget, der får katastrofale følger for dem, der bliver ramt.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Hr. Morten Bødskov ved udmærket godt, at han nu er ude på dybt, dybt vand, for de skattelettelser, der er blevet gennemført, er selvfølgelig finansierede.
Men jeg synes i virkeligheden, at hr. Morten Bødskov fuldstændig negligerer det principielle her i dag.
Jeg troede ærlig talt, hr. Morten Bødskov af alle var interesseret i at være – eller i hvert fald se ud som om, han er –økonomisk ansvarlig.
Det, der er kommet for dagen her på det seneste, er jo, at det er Socialdemokraterne ikke.
Socialdemokraterne er ikke villige til endnu selv her i 2010 at påtage sig rollen som økonomisk ansvarlig.
Det er da lidt sølle.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Ministeren har jo tidligere været politisk ordfører, så jeg går ud fra, at hun kender forskel på underfinansierede og ufinansierede skattelettelser.
Den skattelettelse, man gav i 2007, har regeringen jo selv sagt var finansieret inden for rammerne af 2015-planen, og når 2015-planen ikke hænger sammen, er den jo ikke finansieret.
Derfor er det jo bare det, der er virkeligheden.
Hvis man ikke vil indrømme, at man begår et klokkeklart løftebrud – et af danmarkshistoriens største løftebrud er det, man lægger op til her – så må jeg jo sige: Hvem er det så, der skal betale regningen for det hul, man også selv har været med til at slå i kassen?
Det er jo klart, at selvfølgelig har finanskrisen gjort ondt, men en stor del af det budgetunderskud, vi står med nu, kommer jo som følge af underfinansieringen i skattereformen 2009 og af de ufinansierede skattelettelser, som regeringen i øvrigt har givet.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Det, der er sket, er, at der er kommet en regning, der skal betales nu.
Vi har ført Danmark lempeligt igennem den internationale finanskrise, og vi har oven i købet ført Danmark så lempeligt igennem, at sammenligner vi os med andre lande, viser det sig, at det jo ser meget, meget værre ud der, og det er jo ikke bare lande som Grækenland og andre sydeuropæiske lande, det er også lande, som vi normalt sammenligner os med.
Regningen skal betales, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, og det vil være helt uansvarligt af en regering ikke at betale den regning.
Lad mig så lige anfægte det, hr. Morten Bødskov nu igen har sagt, nemlig at skattelettelserne er ufinansierede: Det ved hr. Morten Bødskov ganske godt er forkert.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Man må jo i den grad sige, at der her er tale om en aktiv beskæftigelsespolitik, for det her forslag kom jo som en tyv om natten, som et lyn fra en klar himmel, hvor ingen – ingen – havde set det.
Der var ingen, der havde fået noget at vide af regeringens egne ministre.
Og den regning, som de arbejdsløse, der nu sidder og kigger på den her debat, skal betale, er jo for de store ufinansierede skattelettelser, kæmpe skattelettelser i øvrigt, til bankdirektører og andre i det her land.
Og jeg synes stadig væk, beskæftigelsesministeren mangler at svare på spørgsmålet: Hvad er det, der er sket, siden beskæftigelsesministeren indtil for 3 måneder siden fortsatte med at sige det, finansministeren sagde inden valget, nemlig at man ikke agtede at røre ved dagpengene?
Hvad er det, der er sket på de 3 måneder, siden man nu agter at trække tæppet, altså forsørgelsesgrundlaget, væk under tusindvis af arbejdsløse i vores land?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg tror, jeg har haft så rigelig lejlighed til at forholde mig til det i dag, og jeg tror også, at fru Maja Panduro har haft så rigelig lejlighed til at høre mine svar, nemlig at man på den ene side skal se det her i sammenhæng med den aktive beskæftigelsespolitik, og at der på den side altså er en regning, der skal betales.
Jeg går ud fra, at fru Maja Panduro godt er klar over, at den massive indsats, som regeringen har gjort for at føre Danmark så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt, har betydet, at et sted mellem 75.000 og 80.000 danskere færre har mistet deres arbejde end ellers.
Det koster, og den regning skal nu betales.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så det ansvarlige er altså at løbe fra alle de løfter, man har givet vælgerne før valget, og i øvrigt også fra de ting, som man har sagt til vælgerne for 3 måneder siden eller for regeringens finansministers vedkommende den 29. april i år.
For en måned siden sagde regeringens finansminister, at det ikke p.t. var aktuelt med en dagpengereform.
Det sagde han for en måned siden, og jeg synes bare, det ville klæde beskæftigelsesministeren at forholde sig til det, som hun selv er citeret for i Ugebrevet A4 for 3 måneder siden, altså at det ikke giver nogen mening at tale om en dagpengereform, fordi det slet ikke er aktuelt og man ikke skal skræmme folk.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jamen jeg er ikke i tvivl om, at folk ser det her i sammenhæng med den meget aktive arbejdsmarkedspolitik, som regeringen jo netop har lagt for dagen, senest med langtidsledighedsplanen, som jeg vedgår at Socialdemokraterne står fuldstændig uden for, på trods af at dele af fagbevægelsen jo siger, at det er helt forkert, at man står uden for, og til trods for at det bl.a. er fagbevægelsens egne forslag, der er med, og at fagbevægelsen er enig i alle de forslag, der ligger, og at Det Radikale Venstre i øvrigt har stemt for, fordi de er ansvarlige.
Når timingen i den her reform er fuldstændig korrekt, er det jo, fordi vi er i et gryende opsving lige nu, og jeg kan i øvrigt også sige, at Nationalbanken i dag har sat positive væksttal på for tredje kvartal.
Så alting ser anderledes ud, og derfor må man også tage ansvaret.