runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2009-05-29:
Tak, formand.
Jeg vil bare sige, at når jeg henviser til udtalelser som »Thi kendes for ret« og »Allah er stor«, citerer jeg ikke Dansk Folkepartis kampagner.
Jeg citerede landets justitsminister, da han argumenterede for, at tørklædeloven skulle vedtages, nemlig fordi man ellers ville risikere i danske domstole, at en dommer ville sige: »Thi kendes for ret« og »Allah er stor«.
Det var alene et citat fra justitsministeren, og det er en af de ting, som virkelig, virkelig har fået mig til at føle, at den her lov er fuldstændig gal.
Så er der ikke længere nogen objektiv, neutral argumentation for at vedtage sådan en lov, når landets justitsminister fremsætter den på den måde, som kun og alene går ud på at gøde muslimforskrækkelsen i det her land.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-29:
Jeg tager ordet blot for at sige, at jeg er enig med resten af den konservative folketingsgruppe i, at dommere skal fremstå neutrale.
Det mener jeg også de nuværende regler sikrer.
Det mener jeg fremgår af decorumkravet og af retsplejelovens § 61.
Jeg er også enig med resten af den konservative folketingsgruppe i, at man ikke skal forbyde religiøse og politiske symboler i det offentlige rum generelt.
Jeg mener ikke, at man skal gøre en undtagelse, når det gælder dommere.
Jeg ønsker ikke at være med til at forbyde religiøse og politiske symboler ved lov.
Jeg synes, at det er fint, at man laver retningslinjer for den slags, men når man lovgiver om forbud mod religiøse og politiske symboler, må jeg sige stop.
Det her er for mig et dybt principielt spørgsmål, og jeg ønsker ikke at gå på kompromis med ånden i vores ytrings- og religionsfrihed.
Derfor vil jeg ikke ved lov forbyde politiske og religiøse symboler, og på den baggrund kan jeg ikke støtte forslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Som andre også har været inde på, siges det jo, at ræveavlerne gerne vil forhandle.
De vil gerne forhandle, og jeg kan også forestille mig, at det er, fordi de egentlig ikke rigtig synes, at det er særlig rart at vide, at det erhverv, som de har gang i, altså er noget, som ikke er helt dyrevelfærdsmæssig forsvarligt.
Der har man netop bl.a. indhentet ansøgninger fra de forskellige ræveavlere, da man skulle udfase ræveavlen.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er meget interessant, og derfor synes vi selvfølgelig også, at det er godt, at man fra ministeriets side tilkendegiver, at man ikke ser en langsom udfasning, men gerne vil have en udfasning så hurtigt som muligt.
Vi håber da også, at ministeriet går efter det nu, hvor loven bliver vedtaget.
Gudskelov og tak for det, for det er meget, meget vigtigt, at dyrevelfærden bliver forbedret her i Danmark, når vi stemmer for det her lovforslag nu i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-29:
Jeg tager ordet ved tredjebehandlingen af L 177 af to årsager.
En sådan portal er allerede etableret, en sådan portal kræver ikke nogen form for lovændringer.
Jeg vil også gerne fuldstændig klart slå fast, at vi ikke kan stemme for det lovforslag, der nu ligger.
Det kan vi ikke, fordi dette lovforslag skal give mulighed for, bemyndigelse til, at man supplerer den fornuftige og gode information, der er om de positive og negative effekter ved kosttilskud, med informationer, som er hentet ud fra den registrering, der finder sted af kosttilskud, der bliver solgt i Danmark.
Det vil sige en ukritisk gengivelse af kosttilskud sådan, som de er registreret og bliver solgt fra importører og producenter.
Hvad betyder det så, at man på den måde stiller informationer til rådighed, som alene kommer som bidrag fra producenterne?
Det betyder, at vi vil opleve mange groteske eksempler.
Et af de groteske eksempler, jeg gerne vil give eksempel på, der altså vil komme til at ligge på en officiel hjemmeside, er en vitaminpille målrettet børn tilsat produktet solhat.
Det lyder jo ganske uskyldigt.
Produktet har imidlertid i Sverige ført til alvorlige tilfælde af allergiske reaktioner, opsvulmede ansigter, læber og svælg, især.
Da opsvulmning af svælg kan føre til kvælning, anser man den bivirkning som ganske alvorlig – i Sverige vel at mærke.
Det er altså et produkt, som vil komme til at ligge på en officiel hjemmeside i Danmark, som forbrugerne alt andet lige må opfatte som værende en anbefaling af produktet.
Det kan vi ikke være med til.
Hvordan ser sådan et kosttilskud så i øvrigt ud, bare for at sætte tingene virkelig i relation og udstille, hvor grotesk det i grunden er.
Sådan et kosttilskud, der indeholder rød solhat til børn, er såmænd udformet som en helt almindelig vitaminpille – som en lille dinosaur, som oven i købet har smag af hyldebær, og uden at det særlig tydeligt fremgår, at det rent faktisk indeholder rød solhat.
I Sverige har man indført en mærkningsordning sådan, at det skal angives, at det her produkt kan medføre allergiske reaktioner.
Noget sådant har man ikke i Danmark.
Jeg synes, det understreger, at vores kontrol på området ikke er god nok.
Jeg mener ikke, at vi kan være sikre på, at de informationer, vi på den her måde stiller til rådighed for forbrugerne, er tilstrækkelig gode.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-29:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet ved tredjebehandlingen, for vi har jo givet vores holdning til kende allerede ved førstebehandlingen.
Men jeg synes, at ministerens hysteri alligevel gør, at jeg bliver nødt til at komme med en bemærkning.
Det er meget klart, at når der på en offentlig hjemmeside ligger en række kosttilskud, vil en almindelig forbruger, der går ind på den hjemmeside, se en lang række forskellige kosttilskud, og så vil man sige, at det jo nok er gode kosttilskud.
De der myndigheder har nok styr på det.
Sådan er de fleste forbrugere.
Når noget ligger på en myndighedsside, tror man da også, at myndighederne har styr på det.
Problemet med den her hjemmeside er bare, at her er det egentlig bare erhvervslivet, der har fået lov at lægge det ind, de nu engang har lyst til.
Myndighederne er dem, der skal gøre tingene nemt for forbrugerne og ikke forklejne det.
Det er her, ministeren går helt galt i byen.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-29:
Næ, den, der går galt i byen, er jo fru Pia Olsen Dyhr, der simpelt hen ikke tror på, at den almindelige forbruger kan læse og forstå, at der er forskel på godkendt og anmeldt.
Det er simpelt hen en grotesk situation, vi er i, hvor både SF og Socialdemokraterne altså ikke vil være med til at give den viden, som myndighederne har, videre til forbrugerne, fordi man ikke har tiltro til, at forbrugerne er i stand til at skelne mellem, om et produkt er godkendt eller anmeldt.
Jeg synes bare, det er superinteressant, for jeg gik egentlig med et indtryk af, at de partier er tilhængere af så meget forbrugeroplysning som overhovedet muligt, og her taler vi jo altså om nogle virksomheder, der står inde for deres produkter og anmelder dem, så det er nemmere at kontrollere, om produkterne også er i orden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-29:
Hele pointen er jo, at de her kosttilskud ikke er godkendt af nogen som helst.
Det er en hjemmeside, som ministeriet har sagt at det stiller til rådighed for erhvervslivet.
De må bare lægge ind, hvad de har lyst til, og så kan det være, ministeriet på et eller andet tidspunkt tjekker, om produkterne er lovlige.
Det vil sige, at man kan finde nogle kosttilskud, der kan være skadelige for en, som ikke er nyttige for en, på en officiel hjemmeside.
Jeg har det ikke sådan, at jeg har behov for at være i lommen på erhvervslivet, sådan som ministeren tydeligvis har det på området her.
Jeg har behov for at være på forbrugernes side, og her handler det om, at vi skal give en klar information til forbrugerne og ikke give dem en idé om, at noget er godkendt, når det ikke er godkendt, og her må fødevareministeren altså komme ned fra sin høje hest og for en gangs skyld være på forbrugernes side.
Men det har ministeren åbenbart generelt svært ved.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-29:
Næh, tværtimod.
Det, der kommer tydeligst til udtryk, er jo, at det er regeringen, der varetager forbrugernes interesser.
Det er jo helt absurd at skulle stå her og høre et folketingsmedlem, der ikke vil give de informationer, myndighederne har, videre til forbrugerne, men agerer bedrevidende og siger: Nå, de kære forbrugere kan nok ikke skelne mellem, om noget er godkendt eller anmeldt, og så må vi hellere hemmeligholde de oplysninger.
Jeg tror i modsætning til fru Pia Olsen Dyhr på, at forbrugerne godt kan læse, når der står med store bogstaver »anmeldte ikke godkendte produkter«.
Så tror jeg godt, forbrugeren kan forstå, at der er den forskel.
Derfor har vi taget initiativ til at sikre maksimal oplysning for forbrugerne, og det er lovforslaget her en del af.
Det er rigtig godt, at den socialdemokratiske ordfører føler behov for endnu en gang at forklare, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med til at støtte det her lovforslag, for det, der jo er rigtig interessant, er den mistillid, som Socialdemokraterne har til forbrugerne.
Det bliver sagt direkte fra hr. Benny Engelbrechts side, at man ikke tror på, at forbrugerne kan skelne mellem, om produkterne er godkendte eller de blot er anmeldte.
Jeg vil bare sige meget klart, at den mistillid har regeringen ikke til forbrugerne.
Vi tror faktisk på, at det gælder om at sikre så mange informationer til forbrugerne som overhovedet muligt.
Det, der jo er det groteske i den her sag, er, at vi her har nogle oplysninger, som myndighederne ligger inde med, og som vi synes vi gerne vil stille til rådighed for forbrugerne, og det er Socialdemokraterne imod.
Vi ved, at rigtig mange borgere i dag handler kosttilskud over internettet, og derfor gælder det om, at vi giver dem så mange informationer som overhovedet muligt.
Så takker jeg for den rosende omtale af den portal, vi i øvrigt har oprettet på området.
Det er dog godt, at Socialdemokraterne synes, at det er et fint initiativ.
Men det er underligt at skulle være vidne til, at Socialdemokraterne ikke ønsker at give forbrugerne maksimal information om kosttilskuddene, hvilket vi har mulighed for at gøre fra myndighedernes side.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Det kan åbenbart knibe lidt med stemmen, hvis man står og siger noget, man reelt ikke mener, men det får vi jo at se, når vi skal stemme om det ved tredjebehandlingen.
Men det, der er problemet i forhold til Dansk Folkeparti, er jo, at man ikke vil være med til at anerkende det princip, ligesom når vi udfaser dambrug, og siger: Det vil vi ikke have.
Vi tager noget jord fra en mand, som skal afgive noget jord, fordi der skal laves en vej, og så betaler vi.
Det er i henhold til grundlovens § 73 om ekspropriation.
Her tager vi et lovligt erhverv fra nogle ræveavlere, fordi vi ikke bryder sig om, at de skal have den produktion mere i Danmark, fordi vi ikke er i stand til at opnå at få de forhold, som vi gerne vil have, i de eksisterende bure.
Derfor er det jo et spørgsmål til Dansk Folkeparti om, hvorfor man ikke vil være med til at anerkende det princip, at der betales erstatning, hvis det er nødvendigt at udfase en dyreart – nøjagtig på samme måde som man gjorde med wapitihjortene i sin tid, hvor man satte en pris på.
Der er 2.200 tæver, og man kan godt finde ud af, hvad de koster i handel og vandel i dag.
Det er der ingen problemer i.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Hvad er der egentlig at protestere imod?
Jeg forstår ikke, hvorfor man protesterer imod, at vi vil forbyde hold af ræve i Danmark.
Det troede jeg egentlig også var udgangspunktet for begge de partier.
Men det, som jeg så kan høre nu, er, at der bare er tale om protestpartier.
Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti er blot protestpartier.
Så vil jeg også gerne konkludere, at hvis ikke det havde været for Dansk Folkeparti, var det her lovforslag jo slet ikke blevet til noget, og så var det slet ikke kommet igennem, for det er Dansk Folkeparti, der sikrer flertallet i den her sag.
Og det er nu engang godt for dyrene, for dyrevelfærden, og jeg synes, at det er den kerne, vi alle sammen bør være interesseret i, nemlig at dyrene får de bedst mulige forhold.
Det kan vi ikke give dem i dag, og derfor er vi nødt til at udfase det.
Og dyrevelfærden sikres, det er vi glade for.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Jamen det er helt utroligt.
Man synes det er synd for nogle dyr, og så skal de sidde der og have det skidt i 15 år endnu.
Dansk Folkeparti har brugt det stærkeste ord, man kan bruge i det her parlament
: Det er en koncentrationslejr, siger man.
Og så skal de sidde der i 15 år endnu.
Det er en faktuel kendsgerning efter i dag, at Dansk Folkeparti så har stemt nej til Socialdemokratiets forslag om at afvikle det på 2 år, man har stemt nej til SF's forslag om at afvikle det på 5 år.
Det, der står tilbage, er, at Dansk Folkeparti har vundet en kæmpesejr ved at mene, at der er nogle dyr, der ikke skal være der, men som stadig væk skal sidde i bure i 15 år – bure, som de kalder en koncentrationslejr.
Det er da helt utroligt!
Alle de forklaringer er søforklaringer.
Hvis Dansk Folkeparti havde sagt til regeringen, at vi lige skal lave et regnestykke om, hvad det her kommer til at koste, så havde man selvfølgelig fået det.
Regeringen har jo dækket sig ind under Dansk Folkeparti, der ikke vil noget som helst i den her sag.
Det er den faktuelle kendsgerning.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Hr. Bjarne Laustsen siger, at hvis Dansk Folkeparti havde spurgt, hvad en ekspropriation vil koste, altså en erstatning til de her ræveavlere, ville vi også have fået svar.
Men jeg kan da love hr. Bjarne Laustsen, at jeg har været hos ministeren adskillige gange for at spørge både skriftligt og mundtligt.
Jeg har taget telefonen og ringet til ham, men jeg har ikke kunnet få noget svar.
Og jeg tror rent faktisk, at ministeren til sidst var træt af at blive spurgt om det; han vil ikke ud med, hvad en ekspropriation vil koste.
Jeg har også lige bemærket, at for så vidt angår de ræve, der i dag er på farme, hvor de er som hovederhverv, er der tale om en til to farme med en udfasningstid på op til 15 år.
For restens vedkommende er det op til 8 år.
Så det er slet ikke så slemt, som hr. Bjarne Laustsen nogle gange vil gøre det til.
Jeg kan så igen konkludere, at Dansk Folkeparti sikrer det her flertal.
Vi sikrer, at hold af ræve bliver forbudt i Danmark og dyrevelfærden sker fyldest.
Det er en dejlig sejr for rævene i dag, og det er bare ærgerligt, at der ikke er et bredere flertal, for det er et rigtig godt lovforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-29:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti, som jeg også sagde ved andenbehandlingen, opfører sig hyklerisk, og jeg synes, at det, vi her oplever, er det sædvanlige, at man går med til at tage ansvar, og derefter prøver man på at rende fra det ansvar ved at sige: Vi kan selvfølgelig også gøre det anderledes.
Jeg vil derfor gerne spørge justitsministeren, om han kan bekræfte, at de oplysninger, som Dansk Folkeparti har ønsket at få for at kunne finde ud af, hvad det koster at udfase rævene fra koncentrationslejrene, er blevet dem nægtet.
Jeg er også nødt til at stille et spørgsmål – nå, det kan jeg gøre i næste omgang, for jeg kan se, at den røde lampe lyser.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Hykleri?
Når det kommer til stykket, har hr. Ole Vagn Christensen jo overhovedet ikke læst på tingene.
Har hr. Ole Vagn Christensen overhovedet gennemgået de mange svar på spørgsmål, som er kommet fra ministeren, og hvor jeg personligt har spurgt ministeren, hvad ekspropriation vil koste?
Det er en delt sag.
Men jeg synes i hvert fald, det er en meget, meget mærkværdig kritik, hr. Ole Vagn Christensen her kommer med.
Så jeg forstår ikke det argument med, at Dansk Folkeparti skulle være hykleriske.
Jeg tror egentlig, det er det omvendte, der gør sig gældende.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-29:
Det, der er det underlige i den her situation, er, at Dansk Folkeparti går ind og tager ansvar for, at en koncentrationslejr – som det er blevet kaldt – får lov til at køre i 15 år.
Og man har affundet sig med at gøre dette uden at få oplysninger om, hvad alternativet ville have kostet, hvis man havde stået ved det, man sagde fra starten af.
Det er jo helt, helt rigtigt, at Dansk Folkeparti har ansvaret for, at den her lov bliver gennemført på denne måde – denne uansvarlige måde.
Og sådan er det jo med mange af de ting, der er sket herinde i Folketinget gennem de sidste 7-8 år; de er jo blevet gennemført, fordi Dansk Folkeparti har gennemført tingene.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Har hr. Ole Vagn Christensen overhovedet hørt, hvad jeg har stået og sagt her på talerstolen?
Jeg tror det ikke.
Det er da rigtigt, at Dansk Folkeparti er gået ind i den her sag, og at vi påtager os et ansvar.
Vi er rigtig kede af, at man fra Socialdemokraternes side og fra Socialistisk Folkepartis side ikke kan bakke op om det – ikke kan bakke op om, at dyrevelfærden i Danmark bliver bedre.
Så vi er meget, meget glade for, at vi har ansvaret.
Hvis det ikke var for Dansk Folkeparti, kom den her lovgivning slet ikke igennem, sådan som det ser ud nu.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke kan få et bredt flertal for det her, der er så godt – er så åbenlyst godt for rævene i Danmark.
Men det kan man altså ikke bakke op om hverken fra SF's eller fra Socialdemokraternes side.
Det er meget, meget sørgeligt.
Men i Dansk Folkeparti stemmer vi ja til bedre dyrevelfærd.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-29:
Det er godt, at ræveavl ophører.
Men det er ikke godt nok.
Det er godt, at man kan se, at regeringen og dens støtteparti på et tidspunkt vil tage konsekvensen af de forhold, der eksisterer i ræveavl.
Men det er altså ikke godt nok, at det skal vare 15 år.
Jeg har vel en vis forståelse for regeringen, i al fald for De Konservative; de har jo hele tiden været imod, at man skulle gribe ind over for ræveavl.
Det har den tidligere justitsminister jo klart givet udtryk for gennem sine handlinger.
Det har den tidligere justitsminister kæmpet en brav kamp for at få udsat, få til hjørnespark, og hun har sørget for, at det flertal, der var manifesteret, ikke rigtig kom til udtryk i lovgivningen.
Det er så ærgerligt, at man får held til at køre det så langt, som man har kørt det her.
Som sagt synes jeg, det er godt, at vi får et initiativ langt om længe.
Men det er fuldstændig urimeligt med de 15 år.
Det er Dansk Folkeparti, der står med nøglen til at kunne gøre det her bedre – meget bedre.
Det er Dansk Folkeparti, der har lovet at gøre det bedre – meget bedre.
Man havde muligheden for at sikre, både at det her ikke betød erstatning generelt, og at dyrene blev sluppet ud af burene væsentlig hurtigere, end det er tilfældet nu, men man ønskede ikke at bruge den.
Man glemte alle de fine løfter.
Man holder sig til de fine ord, og det er åbenbart det, det kan blive til for Dansk Folkeparti, når det virkelig gælder.
Men det er jo egentlig ikke så overraskende, for vi har set igen og igen, at Dansk Folkeparti snakker rigtig pænt om dyrevelfærd, men når det handler om produktionsdyr, springer de som regel fra lige før målet, når det kommer til stykket.
Om det er, fordi der er uenighed i Dansk Folkeparti imellem dyreværnsordførerne og de ledende kammerater, skal jeg lade være usagt.
Men det er i hvert fald et meget underligt forløb, der bliver i de her sager.
Nu sagde formanden på et tidligere tidspunkt, at han ikke rigtig syntes, der var kommet noget nyt i debatten her ved tredjebehandlingen.
Så jeg vil godt bringe noget nyt ind i det.
Der står i betænkningen: »Dette lovforslag vedrører alene ræve.
Venstre
Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti finder det vigtigt, at regeringen fortsat også har fokus på velfærden for andre pelsdyr, der holdes i Danmark, herunder mink.«
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Fru Mette Gjerskov føler sig åbenbart meget, meget provokeret af den annoncekampagne, som Dansk Folkeparti bragte i utrolig mange aviser landet over, så jeg kan da høre på det hele, at den annoncekampagne i hvert fald har virket og dens formål er blevet opfyldt.
Den har skabt noget debat, og det er vi da kun glade for.
Så kan jeg selvfølgelig høre på fru Mette Gjerskov, at hun som socialdemokrat går imod sin egen gruppe og stemmer nej til det her lovforslag om upartiskhed i domstolene, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Mette Gjerskov kan svare på, om der er andre i Socialdemokraterne, der vil stemme imod den indstilling, man ellers kommer med fra socialdemokratisk side, nemlig et ja.
Altså: Et nej fra fru Mette Gjerskov, måske også fra andre –
Mette Gjerskov (S), 2009-05-29:
Thi kendes for ret.
Det er, hvad Danmarks justitsminister tror at dommere vil sige i danske retssale, hvis ikke vi stemmer for det her lovforslag.
Jeg er imod tørklædeloven af tre grunde.
For det første indskrænker den vores frihed, for det andet er den unødvendig, og for det tredje graver den grøfter mellem mennesker.
Indskrænkning af frihed er en konsekvens af dette lovforslag.
Jeg tror på den individuelle frihed, jeg tror på den enkeltes ret til at sige, hvad man mener, så derfor ringer alle mine alarmklokker, og de små hår i nakken rejser sig, når jeg bliver præsenteret for et forslag her i Folketinget, som vil begrænse friheden, vil begrænse menneskers ret til at vælge deres eget tøj.
Normalt lovgiver vi jo kun her i Folketinget om noget, der ikke kan løses på andre måder, og jeg tror næsten, at noget af det værste ved det her lovforslag er, at der ikke engang er et problem.
Så først skaber man et fantasiproblem, og derefter kommer man rendende med et lovforslag, som skal løse et ikkeeksisterende problem.
Hvad er det, man forestiller sig kommer til at ske?
Hvis ikke vi vedtager det her lovforslag, vil det så være sådan, at en tiltalt møder op i retssalen og møder en dommer med et tørklæde, som vil straffe hårdere end en anden dommer?
Er det en dommer, man forventer vil tillade bigami?
Er det en dommer, man forventer vil hive koranen ud af tørklædet og dømme folk til at få hugget hænderne af?
Hvis det er det, man forventer vil ske, regner man så med, at det ville gå ubemærket hen i en dansk retssal, og at dommeren kunne fortsætte sit embede?
Det er jo absurd.
Så står det til mig og flere andre med mig, sætter vi altså hellere vores lid til det nuværende system, hvor man meget, meget grundigt går ind og vurderer personers faglige og personlige kompetencer, når de søger embede som dommer.
En vurdering af en dommers kompetencer bør overlades til dem, der evner at udvælge de fagligt bedst egnede til jobbet.
Dem, der udvælger, har på det bestemteste frabedt sig at få en tørklædelov.
Udvælgelsen af dommere er en lang og meget grundig proces, hvor kun de allerbedste slipper igennem nåleøjet, og det er jeg tryg ved.
Det sidste problem, jeg har med det her lovforslag, er, at det graver grøfter mellem mennesker.
For hvorfor skal vi have den her lov?
Allah er stor.
Et andet citat er: Jamen hvad hvis han begynder at bede, at smide tæppet ned på gulvet og bede til den ene eller den anden gud?
Det er, hvad vores justitsminister forventer vil ske ved en domstol, hvis ikke vi får den her lov.
Det viser jo også fuldstændig tydeligt, at det ikke handler om dommeres udseende, men om deres religion, om deres sindelag.
Sagens kerne er, at justitsministeren ikke vil have muslimske dommere.
Det er ikke alene diskriminerende, det bidrager også til at grave grøfter mellem muslimer og kristne.
Det er en ufarbar vej, hvis vi skal have vores samfund til at fungere med den mangfoldighed, vi heldigvis har.
Så jeg er imod dette lovforslag, og jeg synes ikke, at vi skal bilde hinanden noget ind.
Hvis der ikke fandtes muslimer i Danmark, ville det her lovforslag aldrig have set dagens lys.
Det er dem, det er rettet mod.