runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-09:
Jamen det er det jo så faktisk ikke, hvis de ikke er ledige.
Derfor vil jeg bare bede ordføreren bekræfte, at der er behov for markant flere billige boliger i Danmark, både fordi der kommer flygtninge, som får en meget lav ydelse, og fordi regeringen nu indfører et kontanthjælpsloft, som vil medføre, at flere har behov for en langt billigere bolig.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg er opmærksom på og har også hørt om De Radikales forslag til, hvordan man kunne få bygget flere boliger i Danmark.
Og vi har en udfordring – det medgiver jeg – i, hvordan vi håndterer at få fremskaffet flere boliger både til flygtninge, men jo også til kontanthjælpsmodtagere eller andre, der har en lav lønindkomst og ønsker at bo i en billigere bolig.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-09:
Hvis Rockwool Fonden og de økonomiske vismænd har ret i, at lønnen sådan på sigt vil falde, som jo ordføreren også håber, er vi så ikke bare lige vidt igen?
For så kommer lønnen jo igen ret langt ned i forhold til kontanthjælpsloftet, og så har vi igen Venstre og Dansk Folkeparti stående og sige, at det ikke kan svare sig at arbejde – og så skal vi sætte kontanthjælpen endnu længere ned.
Er det ikke bare den situation, vi vil stå i?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Nej, sådan mener jeg ikke det er.
Jeg tror, der i Folketinget er bred enighed om, at vi skal have et sikkerhedsnet i Danmark.
Men det sikkerhedsnet skal jo ikke være af en sådan karakter, at det afholder mennesker fra at være med, og som, hvis de havde været født i alle mulige andre højtudviklede velfærdssamfund, rent faktisk havde deltaget på arbejdsmarkedet; så havde de fået foden inden for.
Men i Danmark er der rigtig mange mennesker, der bliver fastlåst i systemet, og det synes jeg sådan set ikke vi kan være bekendt.
Derfor synes jeg ikke, at det system, vi har nu, er et udtryk for, at der er en balance mellem et sikkerhedsnet, og at det også skal kunne betale sig og svare sig at være på arbejdsmarkedet.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er den mekanik, at overførslerne lægger en bund for lønningerne.
Og derfor er det også rigtigt, at man godt kunne forestille sig – hvis arbejdsmarkedets parter, som jo aftaler lønnen, kunne blive enige om det – at mindstelønningerne så faldt.
Det er jo bare vigtigt at forholde sig til, at det ikke er et udtryk for, at alle andre på alle mulige andre områder, hvor man aftaler løn, vil gå ned i løn.
Det er jo et udtryk for, at der kommer et ekstra løntrin, og der forstår jeg simpelt hen ikke venstrefløjen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan acceptere, at så stor en andel af befolkningen slet ikke har noget forhold til arbejdsmarkedet og står udenfor.
Jeg troede faktisk, det var vigtigt for en ægte socialist, at arbejderne havde et forhold til produktionsmidlerne.
Der har vi da fejlet i Danmark, fordi så mange mennesker ikke har det.
Så for mig – sådan som jeg ser det – vil det kun være positivt, hvis nogle af dem, der i dag passivt modtager en ydelse, verdens højeste kontanthjælp, byttede den indkomst ud med et arbejde og fik foden indenfor på arbejdsmarkedet, fik de der kollegaer, kom med til den der julefrokost, kom ind i det der sociale fællesskab, som en arbejdsplads også er – fik foden indenfor i stedet for at blive lukket ude.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-09:
I modsætning til hr. Joachim B. Olsen og alle de borgerlige økonomer og alle mulige andre går vi ikke og prøver at bilde folk ind, at der skulle komme mere velstand i et land, hvis man nu sørgede for at trykke lønningerne nedad.
Hele det danske samfunds historie viser jo, at det forholder sig lige omvendt.
Men jeg vil gerne tilbage på sporet.
Vil ordføreren ikke nok bekræfte, at hvis det lykkes at presse lønningerne ned, så der bliver mindre forskel mellem mindstelønnen og den nye kontanthjælp, så vil Liberal Alliance kræve en endnu lavere kontanthjælp?
Jeg kan spørge på denne måde: Er Liberal Alliance enig med Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar, der klart siger, at der dog stadig udestår et behov for at tilpasse kontanthjælpen, så vejen til arbejdsmarkedet bliver mere åben?
Er ordføreren enig i det?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Ja, det udsagn er jeg sådan set enig i, fordi det jo stadig vil være sådan, at der for nogle familietyper i kontanthjælpssystemet vil være en lille forskel på at være kommet i arbejde.
Der vil være det, man kalder en nettokompensation på 92 pct. Og det er for højt, fordi vi ved, at har man så høj en nettokompensationsgrad, er der en betragtelig lavere beskæftigelsesgrad.
Lønnen har en meget tæt sammenhæng med produktiviteten i forskellige brancher.
Så hvis Enhedslisten prøver at tegne et billede af, at sænker man kontanthjælpen f.eks., får alle lønmodtagere en lavere løn, så er det absolut noget sludder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-09:
Jamen jeg synes, det er interessant at se, hvor vi finder boliger til alle, og man må jo konstatere, at der er 6.000 hjemløse, som meget gerne vil have en bolig.
Så får vi en del flygtninge her i 2016, som også skal have en bolig, og på grund af den lave integrationsydelse bliver det også svært for dem at betale mere end 3.000 kr.
Så kan jeg forstå, at det her lovforslag har som en forudsætning, at man har regnet på noget, hvor man tager udgangspunkt i en husleje på 2.800 kr.
Det er så tidligere i debatten fremført, at der i Danmark skulle være 500.000 boliger, hvor huslejen er under 5.000 kr.
Det er muligt, at det er rigtigt, men jeg synes i hvert fald, det er vigtigt i den fortsatte debat, at man tager udgangspunkt i virkeligheden.
Og hvis virkeligheden er, at man har taget udgangspunkt i nogle regneeksempler på 2.800 kr., så tror jeg ikke, at det dækker virkeligheden.
Jeg vil godt stille et spørsmål til ordføreren, som tidligere var inde på, at der kan være nogle, der er nødt til at flytte.
Hvor skal de fattigste flytte hen, hvis det er sådan, at de får skåret i deres kontanthjælp?
Hvor er det i Danmark, de kan flytte hen og få en billig bolig?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Jeg er da glad for, at jeg kan korrekse ordføreren.
Man har ikke taget udgangspunkt i en husleje på 2.800 kr.
Når det handler om de her familietyper, altså forsørgere, tager man, så vidt jeg husker, udgangspunkt i en husleje på 6.200 kr. eller noget i den dur.
Jeg tror, at det er for enlige kontanthjælpsmodtagere uden børn, at man tager udgangspunkt i en sådan husleje, og de der huslejer, man tager udgangspunkt i, er jo ikke noget, man har grebet ud af den blå luft.
Det er jo, fordi man sidder og kigger ud i virkeligheden og samler informationer om, hvad huslejeniveauet rent faktisk er i Danmark, og hvad det er muligt at finde en lejelejlighed til.
Og så tager man udgangspunkt i det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-09:
[Lydudfald]
... lidt videre på virkeligheden.
Og det her lovforslag lægger så op til, at der er 700 mennesker, som kan opnå et arbejde, hvis man vedtager det her lovforslag.
Samtidig kan man jo læse i høringssvaret fra BL, at de kommer frem til, at der cirka er 14.000 familier, som ikke har råd til at blive boende i den bolig, de har nu.
Hvor mener ordføreren, at vi skal finde de her 13.300 billige boliger til de mennesker?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg er sikker på, at beskæftigelseseffekten bliver større end 700.
Den tidligere regering – da den afskaffede kontanthjælpsloftet –
Jeg tror, at det er et meget, meget konservativt skøn, og jeg tror heller ikke på, at der er 14.000, der kommer til at stå uden bolig.
Jeg sagde ærligt, at det godt kan være, at der er nogle, der må finde en billigere bolig, og jeg synes sådan set også, at det er helt fair, at man gør det, i betragtning af at vi stadig væk vil have formentlig verdens højeste kontanthjælp.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-09:
Jeg vil gerne tilbage til den diskussion, som hr. Leif Lahn Jensen rejste, altså spørgsmålet om sammenhængen mellem de sociale ydelser, i det her tilfælde den laveste sociale ydelse, nemlig kontanthjælpen, og lønudviklingen, eller rettere sagt lønafviklingen.
Alle økonomer er enige om, at der er en tæt sammenhæng imellem den laveste sociale ydelse og mindstelønningerne.
Jeg kan se, at ordføreren nikker.
Er det ikke rigtigt, at sådan er mekanikken?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Der er mange måske'er her.
Jeg har besøgt kontanthjælpsmodtagere, der bor inde i København til en høj husleje, og det synes jeg ikke nødvendigvis er rimeligt at man gør.
Det kan godt være, at der er folk på kontanthjælp, der må flytte til en billigere lejlighed.
Det synes jeg sådan set er meget rimeligt; der er mange andre mennesker, der prøver det at måtte sætte tæring efter næring.
Og i betragtning af at vi fortsat vil have verdens formentlig højeste kontanthjælp, synes jeg, det er en rimelig prioritering.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-02-09:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge mere ind til nogle af konsekvenserne af lovforslaget.
I høringssvarene peger både BL og Børns Vilkår på, at omkring 14.000 familier vil få vanskeligt ved at fastholde deres bolig, og det skulle være mere end ualmindelig underligt, hvis ikke nogle af de her 14.000 endte med at blive sat ud og faktisk heller ikke havde mulighed for at finde en ny bolig inden for deres beløbsramme.
Hvor stor en – undskyld mig udtrykket – hjemløsegevinst er ordføreren villig til at acceptere for at få 600 mennesker i arbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Det gør jeg ikke, fordi at lave den koalition, at den lavere kontanthjælp automatisk skulle føre til flere hjemløse, er efter min bedste overbevisning ikke rigtig.
Et eksempel: For et par år siden var hele Beskæftigelsesudvalget på New Zealand.
De har lavere ydelser på New Zealand, men de har også færre hjemløse.
Så det er et eksempel på, at der er masser af andre parametre, der spiller ind i forhold til bekæmpelse af hjemløshed.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-02-09:
Nu taler vi jo her om fra den ene dag til den anden at skære voldsomt i ydelserne for nogle mennesker, som har planlagt ud fra en fremtidig situation.
Men hvis der nu sker det, at der bliver nogle hjemløse ud af det her, er det så sådan, at man kan se det som, at de hjemløse i virkeligheden har noget af det største incitament til at komme i arbejde, da det vil forbedre deres sociale situation
Har de altså dermed, fordi de har et større incitament, også en bedre mulighed for at komme i arbejde, eller kunne man forestille sig, at det omvendte var tilfældet?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Jeg mener, at det er en helt forkert præmis at gå ind for.
Det, der er vigtigt, efter vores opfattelse, for at bekæmpe hjemløshed, er jo, at man ude i kommunerne f.eks. bliver langt bedre til at fokusere ressourcerne mod dem, som har andre problemer, end at de bare mangler et arbejde.
De har redskaber derude, hvor de f.eks. kan sikre sig, at huslejen bliver betalt før andre ting, og det kan forhindre hjemløshed.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-09:
Ordføreren fra Liberal Alliance tegner et billede af, at hvis ydelserne er høje, jamen så gider folk i et land ikke at arbejde, og derfor er Danmark håbløst bagefter.
Men hvis vi kigger ud over Europa, er den sammenhæng der jo ikke.
Så kan vi faktisk se, at de lande, der har de højeste ydelser, også er de lande, der har den højeste beskæftigelse og den laveste arbejdsløshed.
Det er jo et af de her eksempler på, hvordan Liberal Alliance lukker øjnene for virkeligheden.
De kigger ned i deres liberalistiske økonomibøger og forholder sig ikke til, hvordan virkeligheden ser ud.
For et par år siden, inden kontanthjælpen blev nedreguleret, kunne 94 pct. af kontanthjælpsmodtagerne tjene 2.000 kr. mere ved at komme i arbejde.
Det er jo en markant lønfremgang, hvis man er på kontanthjælp, og her ser vi helt bort fra, at man også optjener pension og dagpenge, at man må have en formue, at man må have et sommerhus og en bil og alle de andre fordele, der følger af at være i arbejde.
Der vil jo altid være en lillebitte gruppe, for hvem det ikke betale sig at arbejde.
Vi kan godt vælge at sige, at vi må sætte kontanthjælpen endnu længere ned, for det skal også kunne betale sig at tage et 20-timers deltidsjob eller et 10-timers deltidsjob.
Men jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at resultatet af det bliver, at fordi man skal løse et lillebitte problem, bliver det dyrere for os alle sammen, når vi bliver ramt af arbejdsløshed; faldet ned til ledighed bliver dybere og dybere.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Jeg vil først sige til spørgsmålet om, hvorvidt de lande med høje ydelser også har den laveste arbejdsløshed, at det helt kommer an på, hvordan man ser på det.
Som jeg sagde tidligere, er 20 pct. af befolkningen i Danmark på overførselsindkomst.
Der er jo en stor andel af dem, der slet ikke tæller med i arbejdsløshedsstatistikkerne, fordi de ikke skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er en langt højere andel end i andre lande.
Og det er en del af det, for sagen er den, at havde en del af de her borgere været født i andre højtudviklede velfærdssamfund, havde de været en del af arbejdsmarkedet; så havde de ikke været på overførselsindkomst.
Så det her er ikke noget lille problem.
Vi bruger en langt større andel af vores velstand på at udbetale overførsler, end man gør i andre lande.
Er det så et udtryk for, at hr. Pelle Dragsted mener, at danskerne er mere syge og mindre i stand til at arbejde, og at det danske arbejdsmarked er mere råt end arbejdsmarkedet i f.eks. Tyskland?
Det tror jeg faktisk ikke hr. Pelle Dragsted mener.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-09:
Men lad mig vende mig til noget andet, og jeg skal prøve at gøre det på 10 sekunder.
Det er i forlængelse af det, ordføreren sagde før.
Er prisen i form af mennesker, som ikke længere kan betale deres husleje, og som måske ryger på gaden, familier med børn, værd at betale med den lille effekt, der er ifølge lovforslaget selv?
Torsten Gejl (ALT), 2016-02-09:
Jeg går ud fra, at ordføreren dermed erkender, at der findes arbejdsløshed.
Hvor mange mennesker beregner ordføreren der ville være ledige i vores samfund lige nu, hvis alle jobs blev besat?
Hvor mange vil så forblive ledige, uanset hvor meget man sætter dem ned i hjælp, og uanset hvor meget arbejde de søger?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Det er korrekt, at vurderingen er, at det her skaber mulighed for, at 700 flere kommer i arbejde.
Det er fuldstændig korrekt.
Så skaber det i øvrigt den rimelighed, der er brug for, så der er forskel på at være på kontanthjælp og være i arbejde, også i arbejde til en relativt lav løn.
Jeg tror, at de allerallerfleste gerne vil arbejde.
Så vidt jeg husker, er forudsætningen for hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål, at man tager et job til 20.000 kr., og det er jo ikke godt nok.
Vi skal jo også sikre, at det kan betale sig at arbejde, hvis man tager et job til 17.700 kr., for det er jo ikke alle mennesker, der kan skifte kontanthjælpen ud med et job til 20.000 kr. Vi skal sikre, at det altid kan betale sig at arbejde.
Det er derfor, at vi indfører kontanthjælpsloftet.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-02-09:
Mange tak.
Jeg har prøvet tidligere at få et svar på det her, bl.a. ved et spørgsmål til ministeren, men det kan være, Venstres ordfører kan hjælpe mig.
Er det bevidst, at det her moderne kontanthjælpsloft rammer enlige forsørgere allerhårdest?
Altså, jeg kan igen tage som eksempel fra Beskæftigelsesministeriets faktaark, at en enlig forsørger med tre børn får 3.500 kr. mindre – det bliver kaldt en øget beskæftigelsesgevinst, men det er jo reelt det, som en enlig forsørger med tre børn får mindre.
Og ligegyldigt hvordan man italesætter det, er det jo, som det er nu, ikke en fest at være enlig forsørger på kontanthjælp med tre børn, men nu gør man det endnu sværere for både voksne og børn.
For en enlig uden børn er der ingen forskel, for et ægtepar uden børn er forskellen 1.500, men dem, der rammes hårdest, er altså børnefamilier, enlige forsørgere, der ikke har en let familiesituation i forvejen.
Er det et bevidst valg?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Alternativets ordfører – kan jeg forstå – kigger på det faktaark, der handler om gevinsten ved at tage et job.
Det har ikke noget at gøre med, hvad de pågældende mister i eventuel særlig boligstøtte, så det her handler simpelt hen om, hvor stor gevinsten bliver ved at tage et job til 17.700 kr. om måneden.
Og det er rigtigt, at den bliver væsentlig større med kontanthjælpsloftet – det er hele formålet med lovforslaget, og det glæder jeg mig over, og det ser jeg frem til at vi får gennemført.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-02-09:
Altså, man har undtaget tilskud til daginstitutionsbetaling og til børne- og ungeydelse og børnetilskud, og det er, så vidt jeg kan forstå, for ikke at ramme børnefamilier hårdt, men boligstøtten er netop ikke undtaget, selv om boligstøtten i høj grad afhænger af antal børn.
Hvis man virkelig havde ønsket at undgå at ramme børnefamilierne, havde man vel også kunnet undtage boligstøtten.
Ville det ikke have været det rette at gøre, hvis man havde ønsket at undgå at ramme børnefamilierne ekstra hårdt?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Det, man får reduceret, som følge af at man rammer kontanthjælpsloftet, er særlig støtte og boligstøtte.
Vi står sådan set fast ved, at man har sin kontanthjælp, den skærer vi ikke i med det her lovforslag.
Det står vi fast ved.
Så er det den reduktion, der sker, og det er i forhold til særlig støtte og boligstøtte.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-09:
Jeg tænker, at nogle af de mere end hundred tusinde danskere, der inden for det sidste år har været ramt af ledighed, og som sidder og ser den her debat, må spørge sig selv: Hvad er det for en verden, der er derinde på Christiansborg?
Altså, vi hører ordføreren stå og sige, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det i dag er lige så givende at være på kontanthjælp som at tage et job.
Kender ordføreren reglerne, kender ordføreren de vilkår, som arbejdsløse er under?
Du skal jo stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at få kontanthjælp.
Du bliver sendt i nyttejob.
Ordføreren har selv været med til at indføre reformen.
Det vil sige, at du skal arbejde 37 timer om ugen for din kontanthjælp.
Du sparer ikke op til pension.
Du må ikke have formue.
Du skal stå til rådighed for møder, lige så snart du bliver indkaldt.
Det kan i den grad betale sig at arbejde i Danmark, og de mennesker, der går ledige, ønsker ikke noget andet.
Problemet er bare, at der mangler job.
Kan ordføreren bekræfte, at der ikke er nogen i Danmark, der kan vælge at gå arbejdsløs?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg er helt opmærksom på, at reglerne som følge af bl.a. en kontanthjælpsreform, som også Venstre er med i, stiller skærpede krav til, hvad man skal leve op til, når man er på kontanthjælp.
Der er gevinsten simpelt hen for lille.
Og det er derfor, vi har gennemført og vil gennemføre et kontanthjælpsloft.
Vi skal simpelt hen sikre, at der altså er en større forskel på at være på kontanthjælp og at tage et job.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-09:
Det næste spørgsmål er: Lige nu er det jo sådan, efter at den socialdemokratisk ledede regering faktisk har gjort noget ved det her i forbindelse med skattereformen, at ni ud af ti danskere får mere end 2.000 kr. ekstra efter skat, hvis de rent faktisk tager et arbejde.
Punkt 1: Kan ordføreren bekræfte det?
Punkt 2
: Mener ordføreren, at 2.000 kr. er nok?
Jeg vil ikke nævne noget om sko eller noget om, at det ikke er ret mange penge.
Mener ordføreren, at 2.000 kr. betyder, at det kan svare sig at tage et arbejde?
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-09:
Jamen igen: Ordføreren sidder selv i en utrolig privilegeret situation som folketingsmedlem med en løn, der er ikke en, to, tre, fire eller fem, men seks gange så høj som det, en enlig kontanthjælpsmodtager får.
Hvis du får et arbejde, opsparer du pension.
Hvis du får et arbejde, opsparer du muligheden for at komme på dagpenge.
Du får kollegaer, du bliver inviteret til julefrokost.
Der er jo fyldt med incitamenter, som I bare vælger at lukke øjnene for.
I fokuserer på den her afstand, fordi I ønsker at gøre det dyrere for danskerne at miste deres arbejde.
Erik Christensen (S), 2016-02-09:
Hvor er logikken henne i det her?
Det, vi gør nu, er, at vi gør en hel masse mennesker mere fattige, og så tror vi på, at der er flere mennesker, der kommer i arbejde – ifølge ordføreren.
Vi har fået bekræftet nu, at det er 700 mennesker, der kommer i arbejde.
Det er en voldsom pris, de sidste godt 25.000 skal betale, for at 700 mennesker kommer i arbejde.
Hvordan hænger det her sammen?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-09:
Jeg vil godt sige til hr. Erik Christensen, at det skal kunne betale sig at arbejde, det skal det.
Det skal ikke være sådan, at det bedre kan betale sig at være på kontanthjælp frem for at arbejde.
Jeg er udmærket godt klar over, at man har sådan en socialdemokratisk logik, der hedder, at det skal være et mål i sig selv, at flere kommer på kontanthjælp – for det er det, det lyder som i mine ører.
Men jeg vil også gerne fortælle, at vi faktisk har nogle rigtig positive beskæftigelsestal i øjeblikket, beskæftigelsen er stigende.
Og jeg håber, at der er så mange som muligt, som rent faktisk kommer i arbejde med det her kontanthjælpsloft.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en udmøntning af aftalen om et nyt kontanthjælpsloft.
Det er en aftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Vi skal sikre os et Danmark, hvor det altid kan betale sig at arbejde; et Danmark, hvor der er en markant større gevinst ved at tage sig et arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Alle skal bidrage til den fælles velfærd og det arbejdende fællesskab, og det markerer vi med dette lovforslag i dag.
Det foreslås, at der indføres en række initiativer, som skal være med til at sikre, at det kan betale sig at arbejde for modtagere af integrationsydelse, uddannelseshjælp og kontanthjælp.
For første foreslås det, at der indføres et nyt kontanthjælpsloft.
Det nye loft gælder for modtagere af kontanthjælp, uddannelseshjælp og integrationsydelse.
Hvis den samlede ydelse overstiger loftet, reduceres der i særlig støtte og boligstøtte.
Ingen kan få den samlede ydelse reduceret med mere end summen af særlig støtte og boligstøtte, og dermed reduceres kontanthjælpen eller de børnerelaterede ydelser ikke.
Vi skaber derved et øget incitament til, at det fortsat og i højere grad kan betale sig at tage alle former for job.
For det tredje foreslås det med lovforslaget, at retten til ferie ændres fra 5 til 4 ugers ferie med kontanthjælp, hvor en ferieperiode maksimalt må vare 2 uger.
Kontanthjælpsloftet er en af nøglerne til at sikre, at det faktisk kan betale sig at skifte kontanthjælpen ud, også med et job, hvor lønnen er i den lave ende.
Det skal vi gøre op med, og det er derfor, vi står her i dag.
Kontanthjælpsloftet er som sagt helt afgørende for, at der er en forskel på at gå på arbejde og være på kontanthjælp.
Det er et spørgsmål om rimelighed.
Det skal ikke være lige så fordelagtigt at være på kontanthjælp som at gå på arbejde, og der er hårdtarbejdende danskere, der har sig et arbejde, og som hver dag tager af sted på job og yder bidrag til vores fælles velfærd.
Flere skal stå aktivt til rådighed for arbejdsmarkedet, og med lovforslaget i dag sikrer vi, at flere mennesker faktisk kommer i job, og vi sikrer, at der er et incitament til at tage et job.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-09:
Ordføreren fortsætter i den samme rille som Dansk Folkepartis ordfører.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Man messer det nærmest, som om det var en præst, der stod og holdt en prædiken.
Men samtidig er det jo en tilståelsessag.
Det fremgår jo af forslaget, at man ikke engang selv tror på det, man siger.
Man regner kun med, at 700 kommer i arbejde, på trods af at man generer og skærer ned over for cirka 30.000 mennesker.
Så kan vi nu ikke bare konkludere, at al den her snak om, at det skal kunne betale sig at arbejde, bare er en dårlig undskyldning for at skære ned over for mennesker, der i forvejen har det svært, for at sikre, at der kan blive nogle skattelettelser til de 10 pct. bedst stillede i det her samfund, f.eks. sådan nogle som hr. Hans Andersen og mig selv?