runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Det glæder mig, at der fra Dansk Folkepartis side er fokus på de udfordringer, som ca. en tredjedel, eller hvad der svarer til 5.000 børn i Grønland oplever.
Det er rigtig, rigtig positivt.
Men jeg synes også, at det er rigtig vigtigt at kigge på, hvad det er, man selv kan gøre, og som jeg nævnte lige før, er der jo børneloven, men man kunne jo også pege på Barnets Reform, som kunne være noget, der kunne være med til at løfte familieretsområdet i Grønland.
Er det noget, som Dansk Folkeparti vil være med til at arbejde videre på?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Som jeg har nævnt før her fra talerstolen, er en fornuftig udvikling for Grønland og den grønlandske befolkning et emne, vi bekymrer os meget om i Dansk Folkeparti.
De seneste par dages debat har vist, at der stadig væk er lang vej at gå på denne front, især når det kommer til at sikre trygge vilkår for børns opvækst i Grønland, især i de mindre bygder, hvor der fortsat er store udfordringer med børn med psykiske og sociale problemer.
Og for at gøre situationen værre oplever det grønlandske folk, at de offentlige myndigheder enten nøler eller slet ikke handler ved underretninger om børn i mistrivsel.
På den baggrund har vi i Dansk Folkeparti også taget initiativ til en forespørgselsdebat med den ansvarlige minister for at holde snor i, at børns rettigheder respekteres og understøttes overalt i kongeriget.
Med ikraftsættelsen af forældreansvarsloven skifter fokus, så afgørelser i sager om børn skal træffes ud fra barnets perspektiv, altså ud fra hvad der vurderes bedst for barnet.
Ydermere er afskaffelsen af forældrenes ret til at revse deres børn også et stort skridt i den rigtige retning for de grønlandske børn.
Men som nævnt gør gode intentioner og de rigtige rammer det ikke alene, hvorfor vi i Dansk Folkeparti også vil følge op på, at der sker reelle forbedringer for de grønlandske børn, og fortsat holde regeringen til ilden for at sikre, at de grønlandske myndigheder lever op til det ansvar, der er dem pålagt, både i forhold til børnekonventionen og også de love og konventioner, som sættes i kraft med den forhåbentlige vedtagelse af nærværende lovforslag.
Jeg skal derfor meddele, at vi i Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget og fortsat vil holde et vågent øje med problemerne.
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Jeg kan jo sådan set kun takke for fru Ulla Sandbæks og Alternativets meget stor tiltro til, at ministeriet forvalter sagerne, præcis som man ønsker.
Det synes jeg da er en meget stor ros, og den vil jeg da tage til mig.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Jamen så vil jeg da gerne takke for det og så håbe på, at det udmønter sig i udvalgsarbejdet – at vi kan få en bred enighed, hvor Socialdemokraterne også er med, om, at sådan en bestemmelse bør indarbejdes.
Så tak for det.
Jan Johansen (S), 2015-11-05:
Jeg har lyttet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Børneloven bliver jo løbende opdateret i Danmark, og derfor synes jeg også, at det er enormt ærgerligt, at man ikke har fokus på også at få opdateret gældende lovgivning på Grønland, så jeg glæder mig til, at man vil bakke op om, at vi selvfølgelig får løftet hele justitsområdet og særlig familieretsområdet.
Jan Johansen (S), 2015-11-05:
Nu er jeg ikke ordfører på området, men jeg synes også, det lyder, som om det er ret mange år siden, at der blev kigget på den.
Men jeg skal sige, at jeg snakker med ordføreren på området om det, og så vil jeg prøve at få ham til at kigge på det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-11-05:
Og noget af det, som vi har peget på, er behovet for også at få opdateret lovgivningen sådan helt generelt.
I relation til den her familieretspakke så vi jo gerne, at børneloven, som er fra 1962, det vil sige en lov, som er mere end 53 år gammel, også blev opdateret, fordi den faktisk går ind og skaber en række diskriminationssager, bl.a. i forhold til det her med medmoderskab.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om du [ret ej, det kommenteres senere. HAPR] synes, det er rimeligt, at der er så meget lovgivning, som er så forældet på det her område.
Jan Johansen (S), 2015-11-05:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi behandler her, er en genfremsættelse af lovforslag L 122 fra den 28. januar 2015, som vi fremsatte, da vi havde regeringsansvaret.
Som vores ordfører også sagde dengang, lytter vi meget til vores partnere i rigsfællesskabet, så når det grønlandske selvstyre ønsker at justere i familieretlig lovgivning, som gælder for Grønland, så støtter vi naturligvis op om det.
Lovforslaget har to hovedelementer.
For det første sættes forældreansvarslovgivningen i kraft for Grønland, og for det andet tillades ægteskab mellem to personer af samme køn.
I forhold til forældreansvarslovgivningen, der nu sættes i kraft på Grønland, betyder det bl.a., at det er barnets ret til begge forældre, der skal være det bærende element i afgørelsen om forældremyndighed m.v., og ikke forældrenes ret til barnet.
Er der tvistigheder om forældremyndigheden, skal barnet inddrages i sagen og lyttes til.
Forældre får som udgangspunkt fælles forældremyndighed over barnet, og de har et fælles ansvar for, at barnet har samvær med den forælder, barnet ikke bor hos.
Forældrenes ret til at revse deres barn ophæves.
Det var for øvrigt Socialdemokraterne, der fik revselsesretten afskaffet her i Danmark tilbage i 1990'erne, og det er jo rigtig godt, at det nu også sker i Grønland.
Hvad angår lovforslagets anden del, betyder det, at et par af samme køn i Grønland nu får mulighed for at indgå ægteskab i stedet for registreret partnerskab på lige fod og med samme retsvirkning som ægteskab mellem to personer af forskelligt køn.
Vi hilser alle tiltagene, der sigter mod at sikre børns tarv, hjertelig velkommen, og vi er stærke fortalere for, at par af samme køn kan indgå ægteskab, så vi er begejstret for, at det nu indføres på Grønland.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Jeg har ganske rigtigt bedt om ordet til anden runde i denne debat.
Og det har jeg gjort, fordi der er nogle spørgsmål, jeg vældig gerne vil stille udlændingeministeren, og som jeg selvfølgelig også håber på at ministeren her i anden runde vil gå på talerstolen og besvare.
Før jeg går til de to spørgsmål, vil jeg gerne sige, at jeg bestemt ikke mener, at ministeren besvarede mit spørgsmål om, hvordan ministeren vil sikre, at alle sager behandles ens.
Det er sådan, at på grund af grundloven må vi i Folketingets Indfødsretsudvalg gerne give to helt ens sager helt forskellige konklusioner.
Altså, to helt ens sager må gerne få enten et »ja, du har fået statsborgerskab« eller et »nej, du har ikke fået statsborgerskab«.
Men det gør sig jo ikke gældende for ministeriet og ministeren.
De er forpligtet til at behandle alle sager ens.
Og i den her konkrete sag har ministeren jo altså henvendt sig til Folketingets Indfødsretsudvalg og konstateret, at ministeren mener, at vedkommende skulle pilles af lovforslaget, så vedkommende ikke fik statsborgerskab, fordi ministeren mener, at vedkommende har antidemokratiske holdninger, på trods af at denne person altså hverken er sigtet eller dømt for noget som helst.
Jeg vil bare spørge om, hvordan ministeren vil sikre sig, at alle, der er i lignende situationer, fremover behandles på samme måde – altså, at ministeren fremover vil henvende sig til Folketingets Indfødsretsudvalg, hver eneste gang der er en lignende sag.
Så har jeg to konkrete spørgsmål, som jeg ikke kunne stille, fordi man kun har én kort bemærkning.
For det første
: Mener ministeren, at man skal have afslag på ansøgning om statsborgerskab, hvis man er kommet med antidemokratiske ytringer, uagtet at man har en alvorlig psykiatrisk diagnose?
Vi behandler jo i Folketingets Indfødsretsudvalg mange personsager om mennesker med alvorlige psykiatriske diagnoser.
Et tænkt eksempel kunne være en ansøger, som er både skizofren og psykotisk, og som er kommet med antidemokratiske udtalelser på Facebook f.eks. Mener ministeren, at det er rimeligt i en retsstat, at en person, som altså har papir på at være psykotisk og skizofren, nægtes statsborgerskab, fordi vedkommende offentligt har ytret sig antidemokratisk?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvordan skal det bevises, hvis man skifter holdning?
Den konkrete sag, der har været til diskussion her, drejer sig jo om en ung mand, som for mig at se er kommet med nogle fuldstændig gakkede, tossede holdninger om et kalifat.
Den unge mand har tidligere været engageret medlem af Dansk Folkeparti.
Vedkommende har jo faktisk været ungdomsformand i Roskilde.
Dengang havde vedkommende afbleget hår og lyseblå kontaktlinser, og han spiste flæskesteg og mente, at det muslimske tørklæde skulle forbydes.
Hvordan skal vi bevise, at han har skiftet holdning?
Det er jo sket før.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Javel, fru formand.
Det skal jeg rette mig efter.
Jeg vil gerne følge lidt op på fru Aaja Chemnitz Larsens spørgsmål, for der er et andet forhold, som der også er et ønske om at få opdateret, og det er jo det her med barnets ret, altså at man, hvis nu barnet er fyldt 10 år, så kan anmode statsforvaltningen om at indkalde forældrene til et møde om forældremyndighed, om barnets bopæl eller samvær, og det handler om en bestemmelse om, at den forælder, som barnet har bopæl hos, kan anmode statsforvaltningen om at indkalde den anden forælder til et møde om samværet.
Det ville jo være en god styrkelse af børnenes rettigheder, hvis man fik skrevet det ind.
Så hvis ordføreren ikke lige kan svare på, hvorfor man ikke har fulgt de her ønsker, så ville jeg da blive vældig glad for et tilsagn om, at det er noget, man vil se positivt på.
Og det er jo ikke mindre vigtigt, når vi tænker på, at der lige er kommet en rapport, der fortæller noget om vanskelighederne på det her område med børns rettigheder.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Altså, med hensyn til den gruppe, jeg taler om, som jeg gerne vil have PET's hjælp til, er det enormt vigtigt, at vi har en baggrund i forhold til de ting, de har udtalt sig om og sagt på de islamistiske sociale medier.
Så kan man foreholde dem de her ting.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at have inviteret Belal El-Khatib og konfronteret ham med de holdninger, han giver udtryk for på de sociale medier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Jo, men jeg spørger ikke til Indfødsretsudvalgets behandling af sagen – jeg spørger til ministerens og Integrationsministeriets, Indfødsretskontorets behandling af sagen.
Det kan en minister og et ministerie jo ikke.
En minister skal behandle alle sager ens.
Og derfor spørger jeg igen: Hvordan vil ministeren sikre, at ministeren fremover screener alle sager for, hvilke politiske holdninger ansøgerne har?
For jeg går ud fra, at ministeren hylder det grundlæggende princip, vi har i den danske retsstat, nemlig at ministeren ikke bare sådan kan gå rundt og pille sager ud og sige, at det synes ministeren lige noget om, men at man faktisk behandler sagerne ens.
Ministerens tilgang, ministeriets tilgang, ikke Indfødsretsudvalgets tilgang spørger jeg til.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Hvis vi så forestiller os, at folk faktisk kommer ind til os i udvalget, og at vi så kan stille spørgsmål til dem om, hvorfor de gerne vil have statsborgerskab, hvad er det så for et grundlag, som hr. Naser Khader vil bedømme folk på?
Jeg er ikke psykolog, jeg føler mig overhovedet ikke i stand til at vurdere, om folk taler sandt eller falsk eller har en diagnose, der gør, at de måske siger et eller andet, der er helt vanvittigt, og at de i virkeligheden mener noget andet.
På hvilket grundlag vil hr. Naser Khader bedømme folk?
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Det, jeg siger, er ikke, at det er alle, der skal komme ind til en samtale.
Det skal de folk, der har dybt antidemokratiske holdninger, men som på nuværende tidspunkt ikke udgør nogen sikkerhedstrussel.
Der, hvor PET går ind og hjælper os, er i forhold til folk, der udgør en sikkerhedstrussel, men der er også en masse, der er aktive på de islamistiske sociale medier, bl.a. Belal El-Khatib.
PET gjorde os ikke opmærksom på, at han har de der holdninger.
Men fremover vil jeg gerne have, at vi får at vide, at der er nogle, der har antidemokratiske holdninger, og den gruppe vil jeg gerne have til en samtale for at høre, hvorfor de vil have statsborgerskab, når de ikke bryder sig om det her samfunds grundlæggende demokrati.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
For det første: Skal jeg forstå hr. Naser Khader sådan, at alle de mennesker, der søger om statsborgerskab, fremadrettet, hvis det stod til Det Konservative Folkeparti, skulle indkaldes til en samtale om, hvilke politiske holdninger de har?
Var det det, hr. Naser Khader lige sagde fra Folketingets talerstol?
Hvordan skal denne unge mand og alle mulige andre for den sags skyld konkret bevise det, hvis de skifter holdning?
Skal de indkaldes til et møde?
Hvordan skal man bevise, hvilke holdninger man har eller ikke længere har?
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Altså, hvis den pågældende i morgen meldte sig ind i Det Konservative Folkeparti, ville jeg være skeptisk.
Det ville være for opportunt, det ville kun have noget at gøre med, at han ville have statsborgerskab.
Jeg tror ikke på det.
Men vi skal give folk en chance.
Han er jo ikke dømt for livet.
Jeg håber virkelig, han bliver demokrat igen, for han har prøvet det før.
Det har vi andre eksempler på er sket.
Der siger vi, at der må vi forholde os til den nye situation.
I forhold til de folk, der bliver beskyldt for at have tilsvarende holdninger, kunne jeg egentlig fremover godt tænke mig, at PET ikke bare hjalp os med at fjerne dem, der udgjorde en sikkerhedsrisiko, men også gjorde os opmærksom på, at der er nogle, der er aktive i de islamistiske miljøer, og at vi skulle se ekstra på dem.
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig, at vi gjorde som USA.
Der indkalder man folk til høringer og samtaler og spørger: Hvorfor vil I have statsborgerskab?
Ud fra sådan en samtale kan man konkludere, om folk er oprigtige demokrater.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Hvordan skal man bevise det, hvis man skifter holdning?
Det er ikke utænkeligt.
Den unge mand har tidligere været formand for Dansk Folkepartis ungdom i Roskilde, dengang han havde afbleget hår og lyseblå kontaktlinser.
Hr. Naser Khader kender, som han også selv sagde i ordførertalen, jo selv til det med at skifte holdning, eftersom hr. Naser Khader som ganske ung mente, at homoseksuelle skulle slagtes.
Så hvordan skal man bevise det over for Folketinget, hvis man skifter holdning igen igen?
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Jeg sagde også, at jeg mener, at det er tåber, der ønsker et kalifat, og det siger jeg gerne igen og igen.
Men så længe man anerkender, at vi har et demokrati i Danmark, så længe man siger, at det lever man med, så er det okay, at man har holdningerne til nogle andre ting.
Og ordføreren siger, at man ikke må have en totalitær ideologi.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Man skal bare stille de rigtige spørgsmål.
Det har vi kunnet se i forhold til Belal El-Khatib.
Han er blevet stillet til regnskab i Radio24syv, i Deadline, og ud fra de spørgsmål, der blev stillet, sidder man tilbage med den opfattelse, at vedkommende er islamist, når han ikke kunne tage afstand fra stening.
Ud fra sådan en samtale kan jeg i hvert fald godt konkludere, om vedkommende er demokrat eller ikke er demokrat.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Lige den del er jeg enig i, altså at man skal acceptere den demokratiske ramme, men der har jo heller ikke været tale om mennesker, som ikke accepterer den demokratiske ramme.
Der er tale om mennesker, som anerkender rammen, men som siger, at de ville ønske, at rammen så anderledes ud, og det er tanke- og holdningsfrihed.
Jeg ville aldrig give lov til, at mennesker, der ikke accepterede rammen, eller som gjorde noget ulovligt, skulle være danske statsborgere, men det er ikke det, vi snakker om, for det er en holdning.
Jeg har også hørt ordføreren sige i en debat med undertegnede, at han heller ikke mener, at kommunister skulle have statsborgerskab.
Altså, jeg kender kommunister, der hele livet igennem har betalt skat, har anerkendt det danske samfund og har levet efter grundloven.
Det er da holdningsfrihed; man har da lov til at have holdninger til, hvordan et samfund skal se ud, og stadig godt være dansker.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Til det, som ordføreren sagde, om, at det kunne være svært med folk, der har en anden holdning end en selv, må jeg for min part sige, at det oplever jeg desværre alt for ofte.
Jeg har ikke nogen intention om, at folk skal mene det samme som mig.
De må søreme godt være uenige, så det er ikke det, det handler om.
Inden for den kan man være fuldstændig uenig om stort set alt, men rammen skal man acceptere.
Det er det, vi taler om her.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Nej, det er ordføreren faktisk ikke.
Mit livssyn og mit drømmesamfund er da min SF'ske og socialistiske holdning.
Holdninger er da at mene, at man skal opfylde landets love, at man er loyal mod det danske samfund, at man lever op til kravene, men at man stadig væk kan have en holdning til, at den her styreform ikke er den bedste.
Det er holdninger, og det synes jeg der skal være plads til.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Ordføreren siger igen og igen det med holdninger og uenighed i holdninger.
Er der eksempler på nogen her i salen, der har været ude at sige, at folk, der skal have statsborgerskab, skal have de samme holdninger, som de har?
Jeg har i hvert fald ikke været ude at sige, at man skal have de samme holdninger som mig.
Så det handler ikke om holdninger, men det handler om det grundlæggende livssyn og drømmesamfundet; det handler om, at der er nogle, der har et helt andet drømmesamfund.
De ønsker ikke demokratiet, og de vil gerne have en anden samfundsform, hvor man faktisk forbyder ytringsfrihed.
Der er jo forskel på at sige, at man skal have de samme holdninger, og så at sige nej til folk, der ønsker et helt andet samfund.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Men lige præcis det, som hr. Naser Khader siger her, synes jeg jo viser, hvad der er problemet, altså at det er en subjektiv vurdering.
Jeg tror også, hr. Naser Khader sagde tidligere, at det jo kunne være, at en ordfører fra et parti havde en anden holdning end en tidligere ordfører fra det samme parti.
Altså, det udstiller jo lige præcis problemet med, at der så ikke er noget af det, der for mig er en af de mest grundlæggende danske værdier, nemlig retssikkerhed.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Nu hvor der er forhandlinger i gang om finansloven for næste år, vil jeg i den sammenhæng sige, at vores prioriteringer her i Folketinget har stor betydning for retssikkerheden i Grønland.
På justitsområdet har mange af bygderne problemer, som rapporten vedrørende vores børn, som udkom i forgårs, refererer til, og i den sammenhæng er retssikkerheden af meget, meget stor betydning for det grønlandske samfund.
Det er kun ved prioriteringer hernede, at der kan rettes op på tingene.
Står Dansk Folkeparti bag ønsket om forbedringer på det område også?
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Hvis man udtrykker en totalitær ideologi, der drejer sig om, at man forkaster demokratiet, så mener jeg altså ikke, at man skal have statsborgerskab, og det er egentlig de betingelser, vi stiller i forhold til den her loyalitetserklæring, som ordføreren jo refererede så smukt til.
Vi skal være loyale over for det land, hvor vi får et statsborgerskab.
Så vil jeg i øvrigt sige noget andet.
Jeg ved ikke, om ordføreren ved, hvad et kalifat er, men man kan jo prøve at sætte sig ind i det og så spørge, om det er et udtryk for demokrati.
Der er bl.a. det, der foregår i Saudi-Arabien, som jeg mener er forholdsvis tæt på, selv om det ikke er et rigtigt kalifat; det er faktisk meget værre.
Er det inden for en demokratisk ramme, at man har et kalifat?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Når man så har fundet ud af, at det er det, man bliver bedømt på, så kan det godt være, at man stadig væk mener det, men at man ikke siger det.
Så når hr. Naser Khader spørger, om man går ind for stening, svarer man: Nej, det gør jeg ikke.
Vil hr. Naser Khader så give statsborgerskab eller hvad?
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Og det betyder jo også, at det er op til Indfødsretsudvalget hver eneste gang at tage stilling til, om et menneske skal have et dansk statsborgerskab eller ej.
Det, jeg har sagt i tilfældet med Belal El-Khatib, er, at han jo ikke lever op til betingelserne.
Så det vil sige, at det jo beror på en dispensation, hvis han skal have et dansk statsborgerskab.
Og så har jeg sagt, at jeg synes, det er underligt, at man, når ansøgeren ikke lever op til betingelserne, men får sit danske statsborgerskab via en dispensation, så belønner et menneske, der er erklæret islamist, og som i hvert fald er imod de værdier, som vi har grundlagt vores samfund på.
Det er det, jeg har sagt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Ministeren har jo pillet en navngiven person ud og offentligt erklæret, at ministeren mener, at vedkommende er antidemokrat, og at vedkommende derfor ikke skal have statsborgerskab.
Og det er jo, på trods af at vedkommende hverken er sigtet eller dømt for noget som helst ulovligt.
Et princip, der normalt gør sig gældende, er jo, at man skal behandle alle sager ens.
Hvordan vil ministeren sikre, at alle ansøgere fremover screenes for, hvilke politiske holdninger de har, altså om de er antidemokrater eller ej?
Hvordan vil ministeren sikre, at alle ansøgere behandles ens?
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Tak for det.
Jeg har forstået, at man som minister normalt ikke tager ordet, når det lige præcis handler om behandling af indfødsretslovforslag.
Men det vil jeg gøre den her gang, og det vil jeg, fordi jeg synes, debatten har været helt speciel, også fordi den har omhandlet meget andet end de mennesker, der nu får et dansk statsborgerskab.
Det har jo handlet om mange principielle spørgsmål, og for mig og for regeringen er det sådan, at det at få et dansk statsborgerskab er noget helt specielt.
Det er også det, et flertal i Folketinget nu, kan man sige, har understreget ved at hæve barren for, hvornår man kan kalde sig for dansk statsborger.
Jeg vil gerne takke et bredt flertal i Folketinget for netop at have været med til at ændre på cirkulæret.
Jeg synes, det har en meget stor styrke, at vi ser et bredt flertal bag tildelingen af statsborgerskab, hvilket vi jo ikke har oplevet siden 1999, i hvert fald ikke at en aftale har rakt ind over midten.
Så det vil jeg gerne takke for.
Helt konkret betyder de stramninger, som vi nu gennemfører vedrørende tildeling af statsborgerskab, at vi stiller øgede krav om sprog, vi stiller øgede krav om selvforsørgelse, men også at vi forlænger karensperioden for de ansøgere, der har begået noget strafbart.
Det at kunne kalde sig dansker er noget specielt, og derfor er det også noget højtideligt, og det synes jeg vi har understreget med den aftale, som vi har indgået her for nylig.
Så mange tak for det.
Så handler lovforslaget i dag jo, kan man sige, om noget lidt andet, nemlig de mange mennesker, der nu får et dansk statsborgerskab.
Men tak for debatten.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Det er svært for mig som medlem af Folketinget at finde ud af det.
Der må jeg have hjælp.
Jeg vil gerne have hjælp, det kan være af sundhedsmyndighederne, det kan være af Indfødsretsudvalget, og det kan være andre.
Jeg kan ikke forholde mig til det.
Men jeg synes faktisk, det er dybt problematisk, at de påstande kommer, og derfor skal de efterprøves.
Jeg har i hvert fald navne på 14 personer, der er med her, som nogle hævder er ved at få statsborgerskab uden at være legitimt berettiget til det.
Og jeg synes faktisk, at hvis vi skal tage vores opgave alvorligt, skal vi undersøge det.
Hvis spørgeren fik en mail fra nogen, der nævner navne, der står i det lovforslag, som vi behandler i dag, om, at de har købt en lægeerklæring, hvordan ville ordføreren så forholde sig til det?
Ville man bare overse det?
Jeg vil i hvert fald undersøge, om der er noget om det.
For vi har jo eksempler – der er i hvert fald nogle sager, der kører, hvor nogle læger har været for flittige med at give lægeerklæringer.
Hvad siger du?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Mange tak.
Skal man gå alles kontoudskrifter igennem for at se, om de har betalt en læge for en lægeerklæring?
Hvordan kan man overhovedet finde ud af det?