runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2008-05-13:
Uanset hvilket juridisk niveau der skal komme med udspillet i det her spørgsmål, skal der jo være bevismæssig dækning.
Der skal kunne føres en sag, og der skal kunne dokumenteres ulovligheder.
Det er nogle vigtige principper for vores samfund.
Jeg synes, vi skal hjælpe hinanden med at give input til, at den redegørelse, der kommer fra Rigsadvokaten, er dækkende for så mange spørgsmål som overhovedet muligt, så man herunder, hvis det overhovedet lader sig gøre på det her tidspunkt, inddrager de spørgsmål, som hr. Peter Skaarup rejser, i forhold til Sverige og Tyskland.
Det ser jeg gerne.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kim Andersen i, at det skal vi selvfølgelig, men derudover vil jeg sige, at det er farligt for Danmark, at vi har tilladt Hizb-ut-Tahrir at fortsætte i så mange år, uden at det har medført konkret handling fra politisk side.
Man har jo i de lande, vi normalt sammenligner os med - vores nabolande, Tyskland og Sverige - en meget mere restriktiv holdning til Hizb-ut-Tahrir.
I det ene land er organisationen forbudt, i det andet land betegnes organisationen som en terrororganisation.
Det vil sige, at lande, der normalt vil være at sammenligne med Danmark på forskellig vis, har taget deres forholdsregler.
Nu spørger jeg så hr. Kim Andersen, om ikke det vil være fornuftigt, at vi uanset Rigsadvokatens redegørelse - Rigsadvokaten er jo ikke øverste myndighed på det her område; det er justitsministeren - tager vores forholdsregler.
For Rigsadvokaten kan jo kun tage udgangspunkt i den lovgivning, vi har i dag.
Spørgsmålet er: Har vi mandsmod nok i Folketinget til at supplere den lovgivning, hvis der måtte være behov for det?
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
… og lidt er en misforståelse, for det er selvfølgelig overhovedet ikke en partiorganisation, der ligner enhver anden dansk partiorganisation.
Det er helt åbenlyst for enhver.
Vi sympatiserer overhovedet ikke med hverken principper eller indhold i Hizb-ut-Tahrir.
Det er ikke en organisation som alle andre, men den er lovlig, og det bliver vi nødt til at anerkende.
Det var egentlig det, der lå i mit udtryk.
Det er på den måde, at den er lige med alle andre organisationer: Den er lovlig, indtil Rigsadvokaten finder ud af, at den ikke er det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Hr. Peter Skaarup var inde på, at hvis man nu forbød Hizb-ut-Tahrir og domstolene var enige med rigsadvokaten, hvis han ellers kom frem til, at man skulle gøre det, så ville det være fint nok, og så ville foreningen blive forbudt.
Og det er jo ganske rigtigt, men jeg synes, hr. Peter Skaarup kom lidt let hen over den anden mulighed.
Risikerer vi så ikke at have drevet domstolene derud, hvor de nærmest er en eller anden form for blåstempling?
Og risikerer hr. Peter Skaarup tværtimod ikke at hjælpe den forening, som han egentlig ønsker opløst?
Så siger hr. Peter Skaarup: Nå, men hvis vi taber sådan en sag, skal vi bare have lavet noget lovgivning.
Hvad er det for noget lovgivning?
Line Barfod (EL), 2008-05-13:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Vi er klart imod antidemokratiske organisationer som Hizb-ut-Tahrir, men vi mener, at den bedste måde at bekæmpe dem på er ved at diskutere åbent med dem og ved at lave demonstrationer imod dem, som vi har gjort flere gange, osv.
Vi tror, at både Hizb-ut-Tahrir og nazisterne og andre antidemokratiske organisationer bekæmpes bedst i det åbne.
Vi tror, at det er den bedste måde at gøre det på.
Vi mener også, at erfaringerne i Danmark tydeligt har vist, at den bedste måde at bekæmpe den type organisationer på er ved åbent at diskutere med dem.
Det er klart, at hvis Rigsadvokaten på et tidspunkt kommer frem til, at foreningen virker ved vold, og at der er beviser for det, er det naturligvis en anden situation.
Vi må jo se, hvad der kommer i Rigsadvokatens undersøgelse, men det er ikke det, der har været grundlaget indtil nu.
Noget helt andet er, hvad vi så gør ud over at give udtryk for, hvor dybt uenige vi er med Hizb-ut-Tahrir.
Hvad gør vi for at sikre, at der ikke er folk, der tilslutter sig dem?
Hvad gør vi for at vise, at demokratiet faktisk er stærkt, og at man har mulighed for at blive en del af demokratiet?
Det synes jeg jo er nok så væsentligt.
Hvad gør vi for at sikre, at der er så få som overhovedet muligt, der ønsker at omstyrte demokratiet i Danmark?
Det mener jeg er en væsentlig debat, og der tror jeg det er rigtig vigtigt at gå ind og diskutere, hvordan vi lader folk få mulighed for at blive en del af demokratiet, altså at det ikke bare er noget, man skal sidde i skolen og lære om, men som man faktisk får mulighed for at blive en del af.
Det tror vi er rigtig vigtigt, i forhold til at folk tror på, at de kan bruge demokratiet og derfor lader være med at tilslutte sig antidemokratiske organisationer.
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt, at vi lader være med at lave opdelingen i dem og os i samfundet, men i stedet snakker om, hvordan vi laver et samfund, som er for alle de borgere, der er her.
Hvordan giver vi alle mulighed for at være borgere i samfundet og tage del i demokratiet?
Det tror jeg er rigtig vigtigt, hvis vi skal have folk til at støtte demokratiet i stedet for at være imod det.
Og det er det, jeg synes vi skulle bruge kræfter på at diskutere i stedet for igen og igen at diskutere, hvorvidt vi skal bryde grundloven og gå ind og forbyde en organisation, som der ikke er beviser for virker ved vold.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Nu kom hr. Peter Skaarup jo ikke ind på, hvad det var for andre steder, som hr. Peter Skaarup hentydede til, så derfor ved jeg ikke, hvad det var for personer eller udtalelser, der blev henvist til, så det er lidt svært for mig lige præcis at svare på det.
Men jeg må sige det på den måde, at hvis Rigsadvokaten kommer frem til, at der er grundlag for at forbyde Hizb-ut-Tahrir og opløse dem ved dom, vil vi selvfølgelig støtte Rigsadvokaten i det.
Hvis Rigsadvokaten kommer frem til det modsatte, er der en anden situation, og så må vi forholde os til det, forstået på den måde, at så kan vi jo se, hvad der sker i årene fremefter.
Det kan være, at man skal blive bedre til at indsamle beviser, bedre til at overvåge og registrere den måde, man systematiserer en eventuel sag mod Hizb-ut-Tahrir på i Justitsministeriet, eller hvad ved jeg.
Men pointen er, at det er Rigsadvokatens afgørelse, der er det afgørende.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Er det den radikale politik?
For så må jeg sige, at man så i den radikale folketingsgruppe er meget uenig med repræsentanter for partiet andre steder.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Uden at blive polemisk vil jeg sige, at jeg ikke ved, om jeg har en ambition om, at hr. Peter Skaarup skal forstå Det Radikale Venstres politik.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at dette spørgsmål og den ordveksling, vi nu skal have, minder mig om den ordveksling, som hr. Peter Skaarup havde med den tidligere radikale retsordfører fru Elisabeth Arnold den 21. april 2005, hvor jeg tror, det var et næsten identisk spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stillede i forbindelse med en forespørgselsdebat om et eventuelt forbud mod Hizb-ut-Tahrir.
Fru Elisabeth Arnold slog dengang fast, at efter Rigsadvokatens undersøgelse var Det Radikale Venstre af den opfattelse, at man ikke skulle diskutere juridiske finesser med en så autoritativ myndighed.
Derfor synes jeg også, at det er på sin plads, at vi denne gang, mens Rigsadvokaten jo er i gang med sin anden undersøgelse, som vi støtter, og som vi har store forhåbninger til - det håber jeg hr. Peter Skaarup lagde mærke til venter på svaret.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Nogle gange kan man blive overrasket i Folketingssalen, og det må man sige, at jeg er blevet efter den her ordførertale.
Men der kan jeg så konstatere, at De Radikale nu også er faldet fra, fordi man altså ikke ønsker at stemme for det forslag, som lægges frem.
Må jeg minde om, at De Radikale tidligere flere gange i Folketinget har udtalt sig til fordel for et forbud mod Hizb-ut-Tahrir?
Må jeg minde om, at den tidligere radikale ordfører fru Elisabeth Arnold har fremsat flere forslag til vedtagelse i Folketinget, der klart pegede i den retning?
Så jeg må bare sige, at jeg synes, at begrundelsen er ufattelig tynd, og der skal meget mere begrundelse til, for at jeg skal kunne forstå, hvorfor De Radikale nu har skiftet holdning endnu en gang.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Når jeg står som retspolitisk ordfører for Det Radikale Venstre på Folketingets talerstol og giver udtryk for synspunkter vedrørende de beslutningsforslag, som bliver fremsat af de forskellige partigrupper, så kan jeg garantere hr. Naser Khader for, at jeg altid udtaler den officielle holdning.
Naser Khader (NY), 2008-05-13:
Det var en fin tale, hvor konklusionen var, at hvis Rigsadvokaten kom med en anbefaling, så ville Det Radikale Venstre støtte, at man rejser en sag mod Hizb-ut-Tahrir med henblik på et forbud.
Landsformanden for Det Radikale Venstre, Søren Bald, har for nylig sagt noget helt andet, og det har den store gruppe af radikale i Borgerrepræsentationen også.
Jeg vil gerne spørge, om det er den officielle radikale holdning.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Omvendt er vores sympati over for forslagsstillerne utrolig stor.
Vores sympati for forslagsstillernes intentioner - i hvert fald - vil jeg nok nærmere sige, det var en fortalelse, er omvendt stor og nærmest omvendt proportional med vores sympati for Hizb-ut-Tahrir.
En forening som Hizb-ut-Tahrir, som altså vil omstyrte det demokratiske samfund, vi kender, som vil etablere khilafastaten eller kalifatet, og som arbejder herfor, kan man kraftigt have på fornemmelsen virker ved vold og vil opnå deres formål ved vold, sådan som det beskrives i grundlovens § 78.
Spørgsmålet er så, om man skal gå ind og lave et forbud.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre ved en række lejligheder har udtrykt sympati for et sådant forbud.
Vi har også insisteret på, at der skulle være en systematisk overvågning og opsamling i forhold til beviser, sådan at man kan sikre, at hvis der ikke alene er tale om enkeltpersoners lovovertrædelser, men om at det er selve foreningen, der begår disse lovovertrædelser, bør der foretages et egentlig forbud.
I politik handler meget om timing.
Hvis jeg skulle give karakterer for timingen af dette forslag, ikke at det specielt er mig forundt at give karaktererne her i salen, vil jeg sige, at timingen nok ryger ned under bestået-grænsen, fordi vi jo lige netop nu afventer Rigsadvokatens undersøgelse, og derfor vil det jo nærmest være en utidig indblanding i denne undersøgelse, hvis vi her fra Folketingets side skulle vedtage det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som vi behandler her i dag.
På den baggrund vil jeg sige, at trods stor sympati for forslagsstillernes intentioner vil vi fra radikal side afvente Rigsadvokatens undersøgelse, som vi ser frem til med stor spænding, og jeg er lige ved at sige forhåbning, men vi må jo væbne os med tålmodighed.
Tom Behnke (KF), 2008-05-13:
Ifølge grundloven har vi foreningsfrihed.
Det betyder, at man kan oprette foreninger, og der er ingen tvivl om, at i Danmark er der rigtig mange mennesker, der opretter foreninger for snart sagt alle ting.
Den frihed, som vi har i grundloven, værner vi jo meget om, den hæger vi meget om.
Den gør vi meget for at bevare, også selv om nogle af de foreninger, der så bliver oprettet, har nogle synspunkter eller meninger, som vi ikke bare er uenige i, men tager stærkt afstand fra.
Men man har jo lov til at have en anden mening, man har jo lov til at synes noget andet end det, som jeg synes.
Selv når det bliver så vanvittige holdninger og tanker, man gør sig, at vi alle tager afstand fra det, så er det jo godt, at det kommer frem i lyset, at vi får afdækket, hvad de foreninger egentlig står for, at vi kan tage afstand fra det, at vi kan argumentere imod det, at vi i det hele taget ved, hvad det er, der foregår i den pågældende forening.
Det tror vi er bedre, end at det foregår i det skjulte, så vi ikke kan følge med i, hvad der foregår i forskellige foreninger.
Når det så er sagt, er der et stort men, for lige så sikkert som at vi har foreningsfriheden, så fremgår det jo også af grundloven, at hvis en forening virker ved vold, skal den søges opløst ved dom.
Vi har den stålsatte holdning i Det Konservative Folkeparti, at virker en forening ved vold, da skal den søges opløst ved dom, det kan der ikke være nogen tvivl om.
Den undersøgelse, som Rigsadvokaten er i gang med i øjeblikket, og den indstilling, som han vil komme med, kommer så senere i denne måned.
Havde vi nu haft tålmodighed til at vente på Rigsadvokaten, så kunne det være, at vi havde haft et helt andet grundlag for at diskutere det her spørgsmål.
Men forslagsstillerne har ikke haft tålmodighed, og derfor er vi så nået den situation, at vi i dag fra konservativ side må sige, at vi afventer Rigsadvokatens undersøgelse og indstilling.
I det omfang, Rigsadvokaten meddeler, at han finder, at der er grundlag for, at vi kan opløse Hizb-ut-Tahrir ved dom, er vi naturligvis indstillet på, at det skal ske.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Nu tror jeg ikke, at SF har flere rådgivere, end Dansk Folkeparti har.
Vi har nøjagtig det samme antal, tror jeg.
Vi får økonomiske midler til det samme antal.
Med hensyn til demonstrationen er jeg ikke specielt involveret angående den, så jeg kan ikke give et klart svar på, hvornår den bliver.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Jeg hørte rigtig godt efter svaret, men jeg synes ikke, jeg fik noget svar, så jeg vil lige prøve at spørge igen.
Jeg spurgte til den her demonstration, en massedemonstration, som SF's formand, hr. Villy Søvndal, annoncerede.
Det skulle vel ikke være så svært, for SF har - som jeg har fået oplyst - mange rådgivere, spindoktorer og ansatte til hjælp, der ville kunne arrangere sådan en demonstration, så det er vel ikke umuligt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor langt det er nået, for det er spændende at høre, hvornår man skal sætte kryds i kalenderen for den her demonstration, som blev annonceret i et af landets førende dagblade.
Det ville være interessant at høre, hvor langt det er kommet.
Karina Lorentzen (SF), 2008-05-13:
Det er da stadig væk vores intention, at fanatisme skal bekæmpes, hvad enten den stammer fra Hizb-ut-Tahrir eller fra andre religiøse organisationer.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF - ud over at jeg kan konstatere, at SF ikke ønsker at foretage sig noget i sagen - om SF ønsker at foretage sig noget i forhold til religiøs fanatisme i det hele taget.
Jeg spørger, fordi den 8. marts tilkendegav hr. Villy Søvndal, SF's formand, at der ville blive holdt en meget stor demonstration mod fanatisme.
Han meddelte i øvrigt, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti ikke var velkomne.
Det ville være en meget stor demonstration, og hr. Villy Søvndal håbede, at demonstrationen bl.a. mod Hizb-ut-Tahrir ville samle 100.000 mennesker her til sommer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det egentlig går med det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Så skal jeg bare spørge ordføreren, om han sammen med mig og andre i postforligskredsen vil holde ministeren fast på, at det selvfølgelig skal godkendes i postforligskredsen, før man foretager et eventuelt salg.
Det er måske lidt et skift, men hr. Kim Christiansen var inde på, at han er betænkelig over timingen af aktiesalget.
Der sagde ordføreren, at det var noget, som forligskredsen skulle ind over, og jeg var bare ikke sikker på, hvad det var for en forligskreds, som hr. Kim Christiansen henviste til.
Er det de partier, der stemte for aktstykket i 2005 vedrørende salg, eller er det postforligspartierne, altså er det den første eller anden eller måske en tredje kreds, hvis der er en helt tredje kreds?
Det skal jeg jo ikke kunne gøre mig klog på, men jeg er spændt på svaret.
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Jamen det er jo altid svært at gisne om fremtiden, men det er Dansk Folkepartis holdning, at et aktiesalg ikke nødvendigvis vil forringe virksomheden.
Det er godt at have private spillere med, og det har vi jo sagt ja til.
I og med at vi har sagt ja til en delvis privatisering af Post Danmark, har vi også sagt ja til at sælge ud af aktierne.
Lovforslaget handler om at give en bemyndigelse til det.
Det handler ikke om, hvor lidt eller hvor meget vi skal sælge.
Det må vi tage en efterfølgende forhandling om.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Det vil altså sige, at hr. Kim Christiansen på vegne af Dansk Folkeparti er parat til at sælge en større aktieandel, end den danske stat skal eje, altså 50 pct. plus en aktie, eller hvor meget det nu skal være.
Er det ikke en farlig vej at bevæge sig ud på at sælge en så stor og betydelig del af Post Danmark og det kommende selskab til en kapitalfond, når vi nu har fået slået fast, at det kan være med til at give serviceforringelser?
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Der bliver jo talt utrolig meget om en gevinst eller en mangel på gevinst, i forbindelse med hvordan aktiekurserne går op og ned.
Det ved hr. Benny Engelbrecht nøjagtig lige så lidt om, som Dansk Folkeparti gør.
Derfor vil det være gisninger, og jeg vil pointere det på samme måde, som jeg gjorde over for hr. Per Clausen: Mit udgangspunkt er den forhåndsaftale, der er lavet med CVC, og den kan vi godt leve med.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Jeg vil godt lige have hr. Kim Christiansen til at uddybe sit synspunkt med hensyn til salg af aktier til kapitalfonden CVC Capital Partners.
For det første vil jeg gerne have præciseret, hvornår ordføreren mener at der skal sælges aktier.
For jeg synes, det er lidt uklart, om det, ordføreren mener, rent faktisk er, at der ikke skal sælges på nuværende tidspunkt, og så kan man med god ret spørge: Hvorfor så overhovedet vedtage den del af loven på nuværende tidspunkt?
Lad os da gøre det senere, hvis det bliver nødvendigt.
For det andet anføres det, at Dansk Folkeparti ikke vil sælge elastik i metermål.
Det er jo rart at høre, men problemet er vel, at det kan vi ikke være sikre på.
Lad mig blot henvise til, at da embedsmænd sidst skulle sælge aktier i Post Danmark til CVC, nåede man altså at komme ud i, at aktierne blev mere end fordoblet i værdi på 3 år.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Synes hr. Kim Christiansen ikke, at det ville være mest rimeligt, hvis man redegjorde for det over for Folketinget, inden vi skal stemme om det her lovforslag?
Det ville jo også gøre det muligt for Socialdemokraterne at stemme for, altså hvis det var sådan, at de kunne få at vide, at her får man godt nok en mulighed for at sælge, men man har ikke tænkt sig at benytte sig af den.
Og det er jo også en mulighed.
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Det var netop derfor, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at jeg kom med en kritisk bemærkning om, at det ikke er anført, hvor stor en andel det drejer sig om.
Det er også min betænkelighed, men der må jeg så have tiltro til, at der kommer en efterfølgende forhandling om - og det håber jeg ministeren kan redegøre nærmere for - hvordan man finder ud af, hvor stor en aktieandel der skal sælges til sin tid.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Kim Christiansen gav udtryk for en forståelse for, at der godt kan være en modsætning mellem at gå efter et stort overskud med henblik på at tjene rigtig mange penge hjem til staten, når aktierne skal sælges, og så det at give borgerne en ordentlig service.
Men det, som jeg har lidt sværere ved at forstå, er, at hr. Kim Christiansen siger, at spørgsmålet om, hvor mange aktier der skal sælges - i det her lovforslag står der, at der skal sælges nogle aktier - finder forligspartierne ud af på et eller andet tidspunkt.
Mener hr. Kim Christiansen, at vi her i Folketinget skal stemme om et lovforslag, når vi ikke kan få at vide, hvad konsekvenserne af det lovforslag er, hvis det bliver vedtaget?
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Jeg mener heller ikke, at jeg har givet udtryk for, at vi skal sælge nu, og jeg har slet ikke givet udtryk for, hvor mange aktier der skal sælges.
Jeg gav udtryk for, at det var noget, man måtte diskutere i forligskredsen.
Det der med kursværdien, om den vil være stigende eller faldende, er jo rent gætteværk.
Det er der mange der er gået fallit på at gætte på.
Der er også mange, der er blevet velhavende på det, så det er altid et spil.
Men jeg er ret sikker på, at de embedsmænd, der sidder og regner på de her kurser og på, hvad en overtagelse af Post Danmark skal koste, er opmærksomme på, at vi får den rigtige pris.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-13:
Ja, spørgsmålet er jo, om de to ting fuldstændig kan adskilles.
Det var det, jeg forsøgte at spørge om, og jeg er glad for, at der dog var en form for forståelse for spørgsmålet i hr. Kim Christiansens svar.
Jeg vil gerne rose Dansk Folkeparti, når der er grund til det, så når lejligheden er der, skal den selvfølgelig bruges.
Det næste, der så kan give anledning til ros, hvis jeg ellers får det rigtige svar, er så spørgsmålet: Hvorfor sælge nu?
Hr. Kim Christiansen siger jo selv, at det er vigtigt, at vi har stor indflydelse på, hvordan fusionen foregår.
Lad os gøre Post Danmark klar til en fusion, men lad os have så stor indflydelse på det som muligt, og det får vi da ved at beholde aktierne.
En anden ting er, at man jo må forvente, at aktierne efter sådan en fusion er mange flere penge værd.
Hvorfor mener hr. Kim Christiansen, at vi skal sælge aktierne nu, hvis vi kan få en større forrentning for staten, hvis vi venter længere tid, end vi ser ud til at skulle gøre?
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Allerførst vil jeg da takke hr. Jesper Petersen for de rosende ord.
Det er jo tit, at Dansk Folkeparti siger noget fornuftigt, og det har vi så også gjort i den her sag.
Jeg kan ikke udelukke, at der er en sammenhæng.
Det er jo klart, at når man laver en privatisering af en virksomhed og har kapitalinteresser indover, får man altså også et aspekt ind, der hedder, at man skal lave en rentabel forretning, og der er man selvfølgelig fra Post Danmarks side nødt til at se på omkostningsniveauet i forhold til den service, man yder.
Men det er en snak, som jeg synes vi skal tage i forbindelse med liberaliseringen.
Som udgangspunkt må man jo tro, at det, der bliver lagt op til her ved at give en bemyndigelse til at sælge aktier, er det, som vi i forvejen har lovet CVC i aftalen fra 2005.
Om der så bliver tale om yderligere salg ud over de ca. 50 pct., må vi jo se i fremtiden.
Men jeg vil da betegne det på den måde, at jeg ikke kan forestille mig, at der umiddelbart vil blive solgt yderligere aktieposter ud over det, man allerede har forhåndsgodkendt i aftalen af 2005.
Det mener jeg at jeg har givet meget kraftigt udtryk for i min ordførertale.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Nu har der i debatten her været meget diskussion om at sælge flere aktier i postvæsenet, men den egentlige privatisering skete jo allerede i 2002, hvor man solgte de første 25 pct., for når man har solgt aktier, skal et selskab drives som et privat selskab, uanset hvor mange aktier staten har tilbage.
Nu kan vi så se, hvordan det fra 2005 til 2008 er gået med posten som et privatiseret selskab, hvordan det er gået for de ansatte, og hvordan det er gået med servicen.
Jeg tror, at vi alle sammen har oplevet en meget ringere postservice, og vi har hørt til hudløshed om dårligere vilkår for de ansatte.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Man kunne forestille sig mange forskellige scenarier.
Jeg vil sådan set ikke gøre mig klog på, hvordan de her forhandlinger med CVC skal foretages, det har vi vores juridiske eksperter til, og det har vi vores finansielle eksperter til, og jeg har fuld tiltro til, at de kan håndtere det på meget professionel vis.
Jeg synes, det er godt og positivt, at CVC ønsker at gå med videre ind også i et fusioneret selskab, og jeg synes, de erfaringer, vi har gjort i samarbejdet med CVC, har været gode og positive, og jeg håber da, at det vil kunne køre videre også i et nyt selskab sammen med det svenske.