runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-04-13:
Der er ganske rigtigt ikke meget at tilføje.
Der skal dog nok være enkelte, som har læst lidt på teksten og studeret det her lovforslag, der har undret sig over, hvorfor Enhedslistens støtter, at man udsætter at gennemføre en europarådskonvention, som handler om bedre dyrevelfærd.
Det må vi sige at vi jo gør, fordi problemet ved at stille nogle ekstra, nye krav til holdet af fritgående svin i forhold til at sikre, at de har adgang til vand døgnet rundt, er, at man kunne risikere, at det blev sværere og dyrere at have fritgående svin.
Så ville konsekvenserne jo blive, at den produktionsform ville lide skade, og skaden for dyrevelfærden ville sådan set være større end den gavn, der eventuelt kunne komme ud af det her forslag – en gavn, som jo er tvivlsom.
Så derfor er vi helt enige i, at vi skal udsætte det, og så håber vi på, at vi, når vi engang ikke kan udsætte det længere, er i stand til at sikre, at det kan gennemføres på en måde, så det ikke modvirker det ønske, som jeg tror vi er rigtig mange der har, om, at vi skal have en større svineproduktion af fritgående svin, fordi det alt andet lige ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt er at foretrække.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Da det forskningsprojekt, hvis resultater skulle ligge til grund for en eventuel ændring af lov om udendørs hold af svin, ikke er afsluttet endnu, støtter Liberal Alliance forslaget om, at forlænge revisionsperioden til folketingsåret 2012-13.
Så har jeg i øvrigt noteret mig, at Socialdemokratiets ordfører understreger, at Socialdemokratiet kun er med til at vedtage lovgivning, som hviler på et solidt forskningsmæssigt grundlag.
Det synes jeg da er rart at vide i forhold til de øvrige ting, vi har på dagsordenen i dag.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Ja, man skal kende fortiden for at forstå nutiden.
Da denne lov i sin tid blev vedtaget, var jeg justitsminister og havde ansvaret for dyrevelfærdsområdet, og jeg kan fortælle de mange ordførere, der nu har været oppe og sådan undrende har spurgt til, hvorfor der endnu en gang fremsættes forslag om at udskyde perioden for beslutning om dette, at da vi behandlede lovforslaget i sin tid, var ikke mindst SF's ordfører meget, meget modvillig over for, at der skulle være en udskydelse, fordi det var så vigtigt dyrevelfærdsmæssigt, at også udendørs hold af svin blev sikret adgang til permanent drikkevand, selv i frostperioderne.
Men efter lidt hiv og sving blev alle dog enige om, at det nok var fornuftigt at få forsket lidt i det, fordi når det fryser i Danmark, er altså ikke lige sin sag at have det der permanente drikkevand alle steder.
Så det er blot for at sige her i Folketinget, at vi fuldt ud støtter op om den her revision.
Det er et vanskeligt område, og forskningsprojektet skal være færdigt, men jeg er i hvert fald meget glad for i forhold til, hvordan dyrevelfærdsdebatten var tilbage i 2006, at den sunde fornuft også har indfundet sig i Folketingssalen i dag.
Det er en positiv ekstragevinst ved lovforslaget.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg skal naturligvis takke for den velvillige behandling og ekspeditte behandling her under førstebehandlingen.
Lovforslaget handler jo netop om at udsætte den her revision, fordi vi afventer forskningsresultater i forhold til svins adgang til frostfrit vand døgnet rundt, også om vinteren.
Jeg vil gerne udtrykke min enighed med Venstres ordfører, som giver udtryk for, at det måske ikke er hensigtsmæssigt, at vi skal i Folketingssalen igen og igen med den slags revisionsbestemmelser.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jeg undrer mig jo lidt over den meget kritiske tilgang, som Venstres ordfører har til forslaget her, al den stund at så vidt jeg erindrer, er det her lovforslag en revision af det, som blev vedtaget under den tidligere regering, altså under Venstres forsæde.
Forholder det sig ikke sådan, vil jeg sige til hr. Esben Lunde Larsen, at det er et forslag, som er vedtaget, mens VKO havde flertallet her i Folketingssalen, og forholder det sig ikke sådan, at Venstre støttede forslaget på det tidspunkt?
For så kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad det er, der har fået Venstre til at skifte standpunkt i så høj grad.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Den socialdemokratiske ordfører sagde nøgleordet, nemlig revision.
Det her har jo intet med det oprindelige lovforslag at gøre i den henseende, at der her både er en begrænsning af dyrkningsretten og en åbning for adgang til de her randzoner.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Det her er et af de lovforslag, som er udtryk for det, jeg kalder Christiansborglogik.
For alle er enige om, at alle dyr skal have ret til frisk vand, alle er enige om, at det også gælder dyr på friland, men alle ved også, at det i Danmark kan blive koldt, så koldt, at vandet kan fryse til, og så har vi jo problemet i forhold til de her frilandssvin.
Tja, dyr, der lever i det fri, kan jo nok finde ud af at spise lidt sne ellers slikke lidt rim.
Det vil jeg i hvert fald formode.
Nu er det så sådan, at vi er nødt til at behandle det her lovforslag, fordi det ikke har været muligt at lave de her undersøgelser om, hvad svinene gør, hvis det viser sig, at det fryser i Danmark.
Tja, lidt komisk er det, men selvfølgelig kan SF også anbefale lovforslaget.
Camilla Hersom (RV), 2012-04-13:
Der er jo kun blevet sagt kloge ting heroppefra i dag, i hvert fald i forbindelse med den her forhandling.
De fleste ting her i livet er godt for noget og skidt for noget andet.
Thyra Frank (LA), 2012-04-13:
Lovforslag nr. L 142 skal ses i sammenhæng med satspuljeforhandlingerne for 2012, hvor der blev afsat midler til en styrkelse af Børnerådets fortalervirksomhed samt til at styrke Folketingets Ombudsmands kompetencer på børneområdet.
Lovforslaget tydeliggør Børnerådets virksomhed, og Liberal Alliance kan tilslutte sig forslaget.
Tom Behnke (KF), 2012-04-13:
Lovforslaget er jo som nævnt en konsekvens af den satspuljeforhandling, der har været, og af det satspuljeforlig, der er blevet indgået, hvor vi var enige om, at vi ville styrke det her område markant, og så er lovforslaget her jo så en udløber af det.
Hvis man skulle prøve at sammenfatte hele dette lovforslag i nogle ganske få ord, kan det siges meget kort, nemlig at udsatte børn ikke kun er noget, vi taler om, men udsatte børn taler vi også med.
Hele fidusen med og humlen i det her forslag er, at vi i højere grad inddrager børnene, hører deres stemme og taler direkte til og med børnene.
Vi er fra konservativ side meget tilfredse med, at der ikke blev tale om en egentlig børneombudsmand, men at man i stedet for går ind og laver en faglig styrkelse af den eksisterende ombudsmandsordning.
Det er meget tilfredsstillende, for vi har ikke brug for at have flere forskellige ombudsmænd, hvor man som borger så skal til at finde ud af, hvor man skal henvende sig.
Det er godt, at vi har en Ombudsmand, at vi har en ombudsmandsinstitution, og at det er der, man henvender sig.
Med det her lovforslag sørger vi så for at styrke ombudsmandsinstitutionen.
Vi styrker den fagligt i forhold til det med børn og unge, både når der kommer henvendelser fra børn og unge, og når der kommer henvendelser, der drejer sig om børn og unge.
Det er supergodt, at vi får lavet det, så vi er fra konservativ side meget tilfredse med, at regeringen lyttede og lod være med at oprette en egentlig børneombudsmandsstilling, men sørgede for, at den eksisterende ombudsmandsinstitution blev styrket.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget her fremsættes på baggrund af, at man udsætter den revision af § 12 i lov om udendørs hold af svin, som skulle have været foretaget i løbet af folketingsåret 2011-12.
Udsættelsen skyldes, at de forskningsresultater, der skulle have ligget til grund for revisionen, endnu ikke foreligger.
Målet med revisionen er at afdække svins behov for adgang til vand om natten i frostvejr udendørs.
Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet, som nu hedder Institut for Husdyrvidenskab, har igangsat et forsøg på området, som var planlagt til at være afsluttet i 2011.
Det har imidlertid ikke kunnet lade sig gøre på grund af den milde vinter i 2011-12.
Institut for Husdyrvidenskab fortsætter forskningsprojektet indtil april 2012, og i maj 2012 forventer man at have en opgørelse klar, der beskriver søernes vandoptag gennem døgnet og de forskellige diegivningsstadier under de klimatiske forhold.
For at kunne bruge forskningsprojektets resultater i revisionen er det derfor hensigtsmæssigt at forlænge revisionperioden, og det kan Venstre naturligvis støtte.
Man kunne så fremover overveje, når man laver lovgivning, og det gælder jo os alle, at disse revisionsspørgsmål måske skulle varetages i udvalget, så man ikke hver gang skal bruge Folketingets tid på det.
Men det var sådan en reminder til os alle.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Tak for det.
Nu har Venstres ordfører på udmærket vis gjort rede for baggrunden for det her lovforslag – revisionsbestemmelsen kommer ind i dag – så jeg skal bare på Socialdemokratiets vegne sige, at vi naturligvis også bakker op om, at vi foretager lovgivning på et klogt og oplyst grundlag, hvilket forudsætter, at forskningsmæssige resultater foreligger, og dem afventer vi.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Tak, formand.
Der er ikke meget nyt at bidrage med.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig også støtte, at vi foretager justeringerne, når vi ved, hvorfor vi foretager justeringerne, så vi kan støtte forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det var så én generel bemærkning, jeg lige fremdrog.
Men jeg vil egentlig også gerne fremdrage en anden generel bemærkning fra høringssvarene, for der står nemlig: »Der er bred tilslutning til intentionen med lovforslaget om at sikre bedre pædagogiske rammer for de gymnasiale fuldtidsuddannelser, men en række høringsparter finder ikke, at gennemførelsen af et fleksibelt klasseloft vil medvirke hertil.«
Vi er jo sådan set fuldstændig enige i det med, at man skal sikre de pædagogiske rammer, så der er vi egentlig meget på linje med de her høringssvar.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at man selv i høringssvarene i høj grad siger, at det altså ikke er gennemførelsen af et fleksibelt klasseloft, som medvirker til netop at sikre bedre pædagogiske rammer og give det faglige løft i kvaliteten?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-13:
Jeg var til et arrangement, hvor Børnerådets formand, Lisbeth Zornig Andersen, blev spurgt om, hvordan Børnerådet ønsker at styrke børns rettigheder.
Hun sagde noget, som gjorde dybt indtryk på mig.
Hun sagde, at hvis man skulle pege på en eneste ting, ville det helt klart være at give børn mulighed for at blive hørt og blive inddraget.
Det siger jo rigtig meget om, at det i bund og grund faktisk handler rigtig meget om, hvordan man kan give børnene den mulighed, at de kan få rettigheder, der gør, at de kan få lov til at blive behandlet ordentligt.
Der er heldigvis rigtig mange børn, der bliver det i Danmark.
Der er rigtig mange børn, der har det rigtig godt i Danmark.
Og det er selvfølgelig enormt glædeligt.
Men der er desværre også børn, som har det utrolig svært, fordi deres forældre er syge, eller fordi de bliver udsat for overgreb, eller fordi forældrene på en eller anden måde selv har nogle problemer og har brug for støtte og hjælp.
Alt det her handler rigtig meget om at have nogle institutioner, som kan tale børnenes sag og slå i bordet, uanset hvilken regering der sidder, og uanset hvordan Folketinget er sammensat.
Derfor synes jeg, det er glædeligt, at vi i fællesskab kommer til at tydeliggøre, hvordan vi kan styrke Børnerådets funktion som det officielle talerør for børn.
Jeg tror, det bliver rigtig, rigtig godt, også at Børnerådet med det her lovforslag får mulighed for at anmode om besøg af de forskellige institutioner for i det mindste at komme ind og snakke med de børn, det drejer sig om.
Det tvivler jeg ikke på.
Det, jeg indtil videre har set af det, Børnerådet har været i stand til at yde, har været rigtig, rigtig godt.
Jeg ville da ønske, at der ikke var behov for Børnerådet og børnene havde adgang til alle deres rettigheder og blev hørt.
Desværre er det ikke tilfældet.
Derfor er det rigtig, rigtig godt, at vi i fællesskab er med til at styrke Børnerådet.
Og vi støtter faktisk forslaget fra Dansk Folkeparti, som sagde, at det vil være en rigtig god idé at gå ind og kigge på det her og i et tæt samarbejde følge loven så tæt som muligt, så vi hele tiden har et overblik over, hvordan det går.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Det vil vi meget gerne være med til at bakke op om.
Christine Antorini (S), 2012-04-13:
Derfor er det også en ret enkel model, der er foreslået.
For det, der sker, er, at der er et loft, ligesom der i øvrigt er i folkeskolen, og det er selvfølgelig de selvejende institutioners ansvar at leve op til den lovgivning, der er, og det er noget, som der så løbende vil blive fulgt op på i forhold til de helt almindelige kvalitetsredskaber, som der i øvrigt er, når man skal se, om der bliver levet op til den lovgivning, som kommer.
Hvis det viser sig, at der er noget, der er helt uhensigtsmæssigt, og hvor vi kan gøre noget, der er gør det administrativt lettere, kigger vi selvfølgelig på det.
Det synes jeg vi altid skal gøre med ny lovgivning.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Det kan godt være, at fru Rosa Lunds gymnasietid var rigtig spændende, men jeg er sådan set ikke interesseret i at høre lige nøjagtig om det ene forløb.
Jeg vil gerne vide i gennemsnit, hvor mange elever der ud over det ganske, danske land sidder i vindueskarme, og i hvor lang tid de sidder der.
Nu prøver jeg lige at spørge en gang til, så derfor: ingen småfortællinger fra hverdagen, men mere sådan fortællinger i det brede perspektiv.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Fortællingen i det brede perspektiv er jo, at vi i dag har gymnasier og handelsskoler, hvor klasselokalerne er bygget til 24 elever, men hvor de sidder op mod 32 elever i klasserne.
Det giver sig selv: Hvis der kun er 24, 26 eller 28 stole i et klasselokale, er der nogle, der er nødt til at sidde i vindueskarmen, eller nogle, der er nødt til at sidde på gulvet.
Det synes jeg sådan set er nok i sig selv, og så vil jeg sige, at historierne fra hverdagen da netop er dem, vi skal tage udgangspunkt i, når vi laver politik herinde.
Derfor forholder jeg mig til, at gymnasielærerne og gymnasieeleverne rigtig gerne vil have det her loft, fordi der sidder for mange elever i klasserne.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Lovforslaget om et fleksibelt klasseloft på 28 elever er det, jeg vil kalde et eksempel på den gode viljes holdeplads.
Den gode viljes holdeplads er der, hvor man parkerer fornuften, mens man glædes over at være i besiddelse af den gode vilje: Hvis bare viljen er god, er resultatet mindre vigtigt.
Sådan er vi ikke i Liberal Alliance.
Vi ønsker resultater frem for symbolpolitik, og der er i den grad brug for resultater.
For alt imens de unge i gymnasierne pakkes ind i en stadig stigende strøm af skattebetalte omsorgstilbud som morgenvækning, morgenmad, lektiecafé og psykologhjælp, går det faglige niveau fløjten.
En undersøgelse fra Altinget viser, at 48 pct. af underviserne på universitetet mener, at det faglige niveau er faldet efter gymnasiereformen.
Mens både den tidligere regering og nu denne regering har blikket stift rettet mod, hvor mange der gennemfører en ungdomsuddannelse, skrider det faglige niveau for, hvad de unge får med sig, når de spyttes ud i den anden ende af ungdomsuddannelsesmaskinen.
Fortsætter udviklingen mod bunden, er alle muligheder åbne for, at regeringen kan nå sit mål om, at 95 pct. af en ungdomsårgang gennemfører en ungdomsuddannelse.
Det er allerede i dag langt over halvdelen af en årgang, der gennemfører en gymnasial uddannelse.
Det er bare et spørgsmål om at sætte det faglige niveau så langt ned og omsorgstilbuddene så meget op, at alle kommer igennem en gymnasial uddannelse.
Men hvad har vi da vundet?
For vi svigter de unge.
En eksamen fra gymnasiet er ingen fribillet til det gode liv.
Men hvad gør regeringen?
Først gør den ingenting, og så kaster den et trecifret millionbeløb efter et fleksibelt klasseloft, der skal nedbringe det gennemsnitlige antal elever i en klasse med en elev – én!
Før vidste regeringen ikke rigtigt, hvor mange elever der egentlig var i klasserne.
Så vidste den ikke, hvad det ville koste at bringe antallet ned.
Og spørger man ministeren, hvad ordningen samlet koster, får man at vide, hvor mange penge der er afsat.
Med L 130 gør regeringen et ubehageligt indhug i de selvejende gymnasiers ret til at lede og agere frit.
Ved at binde ressourcer og lægge klassekvotienten ind i faste rammer sender ministeren et klart signal om, at gymnasierne ikke kan vide sig sikre på deres ret til selv at lede.
Ministeren vil sikkert i sin tale redegøre for, at der er grund til at gennemføre L 130.
Det vil nemlig føre til et mindre frafald, mere tid med læreren og bedre faglige resultater.
Jeg har derfor bedt ministeren gøre det helt oplagte: at fastlægge målbare mål for det fleksible klasseloft på gymnasierne.
Parametrene er udpeget, så det er blot at sætte tal på, og så kan vi måle om et par år, om det har nyttet.
Det vil ministeren ikke.
Hun holder fast i sin overordnede 95-procents-målsætning, hvilket umuliggør en kvalificeret evaluering af L 130.
Når jeg mødes med repræsentanter for ungdomsorganisationer for at diskutere uddannelsespolitik, siger jeg til dem: Forlang et højere fagligt niveau, og forlang noget for pengene.
Med L 130 har de ikke fået nogen af delene.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Nu snakker ordføreren rigtig meget om at løfte det faglige niveau.
Derfor synes jeg også, det er super spændende, når vi f.eks. får et sådant oplæg fra Rektorforeningen med en masse ideer til, hvad man kunne gøre bedre på gymnasierne.
Der er endda et punkt, der hedder 3.1.5 Lærer-elev relationer, og som bl.a. går på at udvikle lærernes relationskompetencer, så lærerrollen understøtter en tæt og tillidsfuld lærer-elev-relation, at lærerne udviser empati over for eleverne og anerkender elevernes tilstedeværelse og præstationer på det niveau, de befinder sig på, og at lærerne giver personlig tilbagemelding.
Så jeg vil høre, om Liberal Alliances ordfører ikke anerkender, at for at vi kan gøre alle de her gode ting, er det jo så vigtigt, at der er tid til den enkelte elev i klassen, og derfor gør det en forskel, hvor store klasser vi har.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Det, jeg siger, er, at vi med L 130 bruger enorme summer af penge på noget, der formentlig ikke vil kunne måles.
Det er en forbedring, som er så marginal, at den overhovedet ikke modsvarer det enorme beløb, der bliver brugt.
Det ser jeg som meget uansvarligt i en situation, hvor det faglige niveau på gymnasierne er dalende.
Der er så rig mulighed for at gøre noget andet, som fru Lotte Rod jo lige præcis også siger.
Vi kan styrke ledelsen og underviserne, vi kan evaluere gymnasierne på deres resultater, vi kan forbedre vilkårene for private udbydere, så konkurrencen øges, vi kan gøre masser af ting, der kan højne det faglige niveau.
Der er rigeligt at gøre, så hvorfor gå ud og bruge så mange penge på noget, som man ikke engang tør sætte mål for, og som ikke vil nytte noget som helst?
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Men hvis vi virkelig gerne vil forbedre det faglige niveau i gymnasierne, handler det om det, der sker ude i klasselokalerne.
Hvis vi skal arbejde med det pædagogiske, det didaktiske, hvis vi skal lave cooperative learning, handler det jo om, at læreren har tid til den enkelte elev, og derfor bliver jeg nødt til igen at spørge Liberal Alliances ordfører, om man ikke anerkender, at antallet af elever i klasserne gør en forskel for, hvordan der kan arbejdes pædagogisk.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Jeg vil råde fru Lotte Rod til at kigge nøje på det taxameterprincip, som krediterer gymnasierne, hver gang de tager en elev ind, og som ikke krediterer dem for at hæve det faglige niveau.
Det ved jeg at regeringen gerne vil i gang med at diskutere.
Det vil jeg råde fru Lotte Rod til at kigge nøje på, nemlig den systematik, der ligger der.
Vi har alle muligheder for at tage det taxameterprincip op til revision og få det skruet sammen på en anden måde, der krediterer kvaliteten.
Det her forslag er dyrt, det er dårligt, og det hjælper ikke gymnasierne.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
I min gymnasieklasse sad vi på skift i vindueskarmene, det var lige som aldrig den samme.
Det var som regel to, nogle gange tre, afhængigt af hvor mange af stolene fra mit klasselokale, som var blevet stjålet.
Vi sad der i de 50 minutter, som vores undervisningstime varede.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Fru Rosa Lund nævner eleverne i vindueskarmene, og det er jo en fortælling, som måske i højere grad handler om, at gymnasierne overbooker i starten af året, fordi frafaldet betyder, at der så vil sidde færre tilbage senere.
Faktisk brugte fru Rosa Lund sit eget et gymnasium, som jo var udmærket, som eksempel.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Jeg synes, at vi har lavet en målsætning, og den målsætning er, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det vil jeg sådan set rigtig, rigtig gerne være med til at sørge for, og jeg tror, at et loft for klassekvotienten er en måde, hvorpå vi kan opfylde netop den målsætning, som jo er en målsætning, som vi alle sammen herinde er enige om vi gerne vil opfylde.
Så jeg vil hjertens gerne stå heroppe igen, når vi på et tidspunkt skal lave forbedringer af gymnasiereformen.
Jeg vil hjertens gerne stå heroppe igen om 4 år, når vi har evalueret effekterne af det her lovforslag, og sige tillykke til gymnasieeleverne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
De Konservatives ordfører hørte åbenbart ikke efter, hvad jeg sagde, for det, jeg sagde, var, at for os handler det om kvaliteten.
Den samme UNI-C-undersøgelse viser også, og det håber jeg gør indtryk på De Konservatives ordfører, at for ressourcesvage elever har det en betydning for, om de kan gennemføre og få en ordentlig uddannelse.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Der har været meget stor diskussion om økonomien i det her.
Først var Rektorforeningen på banen at sige, at der ikke er penge nok, bakket op efterfølgende af GL.
Så kom der lidt flere penge til, 85 mio. kr. om året.
De rakte ikke alverden, i hvert fald ikke i forhold til hvad det var, de sagde.
Det, som Rektorforeningen klokkeklart gik ud og sagde, var, at hvis ikke der er penge nok, vil det betyde, at der skal skæres ned på andre fastholdelsestiltag, lektiecafeer, mentorordninger, andre støttefunktioner.
Er det ikke hårdt at stå oppe på den talerstol som SF'er og være med til at stemme et lovforslag igennem, som betyder, at de fastholdelsestiltag, som der allerede nu er ude på de uddannelsesinstitutioner, kan risikere at lukke ned?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Det er ikke hårdt.
Det er tværtimod rigtig dejligt.
Vi har haft et samarbejde med elev- og studenterbevægelsen i rigtig, rigtig mange år.
Der sidder en ordfører hernede, som har været formand for samme organisation, og vi ved, at det her har været et kardinalpunkt for dem.
De har sagt: Skal vi have et system i Danmark, hvor unge mennesker sidder i vindueskarmen igennem deres gymnasieuddannelse?
Det må da også gøre indtryk på fru Mai Henriksen, og det er virkeligheden.
Dengang havde man åbenbart ikke fantasi til at forestille sig, at antallet kunne komme langt op over 30.
Der var der ikke noget slagsmål om, at det havde vi ikke råd til, at det blev en økonomisk katastrofe.
27 var fint.
Der er et overskud på 1 mia. kr. oven i alle de gode initiativer, og der er en pulje til kapacitetsudvidelse.
Så økonomien er på plads.
Det er rigtigt, at vi afsatte nogle ekstra penge, så vi kom op på 206 mio. kr., fordi vi gerne ville vise, at vi lyttede til den kritik, der havde været.
Men som jeg ser det, hænger det hele fint sammen nu.
Det kan heller ikke være rigtigt, at gymnasierne skal polstres i det uendelige.
Pengene skal også bruges til at lave konkrete forbedringer.