runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-22:
Altså, hvis man skal have sådan en mekanisme, som hr. Frank Aaen formentlig forestiller sig, er det jo direkte statsligt udlån ned i mindste detalje, statslig kreditvurdering af enkeltstående projekter og banker osv., og det er ikke en model at bruge og en vej at gå efter vores opfattelse.
Vi er nødt til at forlade os på, at vi har en finansiel sektor, at vi har en struktur at gøre brug af.
Det, der ligger til grund for pakken her, er så at skabe den luft, der forhåbentlig gør - og det regner vi bestemt med kommer til at virke - at pengene kommer ud at arbejde, og det vil vi selvfølgelig holde nøje øje med.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Jo, jo, man vil følge, hvad der sker med pengene.
Jeg vil sige, at det da er det mindste, man kan gøre, altså se på, hvad der kommer ud af pengene, og ikke bare hælde 100 mia. kr. ud og sige farvel - goodbye.
Men når pengene er ude af kassen, kan Folketinget ingenting gøre.
Bankerne får pengene betingelsesløst, hvad angår anvendelsen af dem, og de kan spekulere i USA, i skattelylande.
Hvor de ønsker det, kan de bare spekulere med pengene.
Der er ikke noget krav om, at de skal lånes ud til fornuftige formål i Danmark.
Er det ikke korrekt, at det eneste, der står tilbage, når pengene er ude af kassen, er historieskrivning?
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-22:
Jeg skal for god ordens skyld sige til hr. Frank Aaen, at de tanker, vi gjorde os om et udviklingsselskab, ikke indebar en direkte statslig kreditformidling, men at man etablerede et selskab, der så kunne investere i den finansielle sektor - bare så vi er helt afklarede med det.
Når man læser forliget, når man læser lovforslagene, kan man jo se, at der klart står, hvad hensigten er med det her, nemlig at bankerne skal polstres tilstrækkeligt til, at der skabes rum og luft i udlånspolitikken, og dermed igen, at pengene skal ud at arbejde.
Jeg forsøgte i min ordførertale at sige, at det er noget, vi lægger meget vægt på fra Det Radikale Venstres side, og at vi vil følge det her nøje.
Vi vil selvfølgelig løbende have diskussioner med regeringen og måske også sektoren med henblik på at sikre, at den her pakke kommer til at virke bedst muligt og efter hensigten.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Også Det Radikale Venstre havde jo andre ideer til anvendelsen af pengene, herunder en institution under staten for i højere grad at kunne styre, hvad pengene bruges til og går til.
Sådan forstod jeg forslaget.
Men nu er man altså endt med, at det eneste, der skal produceres af bankerne, er en redegørelse hvert halve år for, hvad pengene er brugt til.
Så er det ikke sådan en slags historieskrivning, man har fået ud af det, som oprindelig var et ønske om at have lidt indflydelse på, hvordan pengene bruges?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-01-22:
Dansk Folkeparti vil selvfølgelig også sige et par pæne ord om det forslag, der er lagt frem her.
Det er jo vigtigt for virksomhederne, at man også ser på de ting, vi indførte for over 13 år siden, altså de grønne regnskaber.
Der er selvfølgelig ting, man kan diskutere i alle lovforslag, som bliver fremsat, men det er vigtigt, at vi anerkender, at vi har den digitale verden, så vi kan lette nogle administrative opgaver for de virksomheder, som arbejder med de grønne regnskaber.
I hvert fald for os er det også vigtigt, at man ligesom ser på de oplysninger, som virksomhederne skal aflevere.
Uanset om de er mål for forbruget af energi eller vand eller andre ressourcer er det vigtigt, at de bliver taget med i den opgørelse, der bliver lavet.
Det er også vigtigt for Dansk Folkeparti, at når en virksomhed både udarbejder grønne regnskaber, skal forsvare og forklare i regnskaberne og skal lave flere forskellige indberetninger, kan nogle af de administrative byrder fjernes fra virksomhederne.
Dermed svigter vi jo ikke miljøet, for opgaven er jo blevet løst, men i stedet for at indberette flere gange kan man nøjes med at indberette til ét sted, og det er særdeles godt, at man så kan henvise til netop det grønne regnskab.
Der bliver ligesom sat fokus på, at man kan effektivisere de grønne regnskaber, 13 år efter at de blev indført.
Men det er klart, at vi fra Dansk Folkepartis side altid vil have fokus på den forurening, en virksomhed måtte være årsag til, og her er det vigtigt, at vi har nogle måleinstrumenter og ser på, hvilken politik virksomheden egentlig har på området, om den selv har fokus på området.
Vi mener, forslaget er et redskab til hjælp til selvhjælp, kan man sige, for virksomhederne, så de fokuserer på deres egen miljøpolitik, og det synes vi er godt man kigger på.
Man kan altid diskutere, hvor mange virksomheder der egentlig skal være omfattet af kravet om de grønne regnskaber, men vi ser ikke nogen indikationer af, at de 300 virksomheder, som bliver taget ud af ordningen, hvis man kan sige det på den måde, skulle skade miljøet.
Vi mener derimod, det vil være et godt instrument til, at man ligesom fremadrettet fokuserer på sin egen miljøprofil, så vi er ikke bekymrede som sådan.
Men vi glæder os til udvalgsbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at netop fordi det er meget vigtigt at holde gang i hjulene, har regeringen jo også sikret sig, at den finanslov, som blev vedtaget før jul, er en af de mest ekspansive i Europa.
Der bliver faktisk postet mange ekstra milliarder ud, både i form af offentligt forbrug og i form af skattelettelser til de enkelte familier, så der er penge at gøre godt med i 2009.
Det er også væsentligt for regeringen at understrege, at det, man jo skal huske på i denne situation, hvor der er økonomisk krise, er, at mange lande står i det meget store dilemma, at ud over at have den finanskrise, som vi også i et vist omfang oplever i Danmark, har de ikke sørget for at have orden på økonomien i de år, hvor det gik godt, og derfor har de ikke så mange redskaber til rådighed til nu at sikre, at de kommer godt igennem krisen.
I Danmark har vi sørget for at have orden på økonomien; vi har sørget for at lægge penge til side til den dag, der blev brug for dem, og derfor er vi faktisk i den gode situation, at selv om udgangspunktet er ubehageligt, har vi faktisk nogle redskaber og nogle midler til rådighed til at sikre, at man kan bruge flere penge, hvis det bliver nødvendigt.
Derfor indgår det også i vores finanslovaftale med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, at hvis der er behov for yderligere initiativer for at stimulere konjunkturerne og holde gang i dansk økonomi, er der mulighed for det.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-01-22:
Dette lovforslag om grønne regnskaber er et lovforslag, som har flere formål.
Det første er at fastholde det, at virksomhederne skal lave grønne regnskaber, så de kan give oplysninger om indsatsen på miljøområdet og give status for den forurening, der udledes fra virksomhederne.
Det andet lige så vigtige formål er, at lovforslaget også lemper de administrative byrder, som virksomhederne har i forbindelse med de her regnskaber.
En meget vigtig ting er, at i modsætning til at der var 1.000 virksomheder med før, så er der 700 virksomheder med nu.
Og nu bliver det også nemmere at indberette de oplysninger, der skal bruges.
Samtidig har man så ved at kunne indberette det elektronisk og digitalt muligheden for at bruge oplysningerne på en helt anden måde, end man har kunnet tidligere, til at få et billede af forureningen og miljøtilstanden.
Ydermere er det sådan, at lovforslaget også betyder, at virksomhederne skal give en melding om, hvilken miljøteknologi man bruger, og også om, hvad man har tænkt sig at gøre på det miljøteknologiske område i årene fremover.
Vi mener, at det her faktisk er et ret godt lovforslag, idet det viderefører tanken om, at miljøtunge virksomheder skal lave grønne regnskaber, som blev indført i 1995, og som altså nu videreføres, og samtidig gør vi det mere operationelt, mere brugbart, og det gør også, at det letter de administrative byrder.
Det er faktisk sådan, at man har beregnet, at det her vil betyde en besparelse for erhvervslivet på ca. 29 mio. kr.
Så alt i alt kan man ikke sige andet, end at det er lidt af en solstrålehistorie, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Der er en myte om, at Enhedslisten er imod alt det, der kommer fra EU, og det er også tit korrekt.
Vi er grundlæggende imod EU, men der kommer altså også jævnligt ting fra EU, som er rigtig fornuftige, og det er det her lovforslag jo i høj grad inspireret af, nemlig nogle direktiver fra EU.
Så i det her tilfælde støtter vi det selvfølgelig uanset afsenderen.
Bankhemmeligheden har altid været et ekstremt område i dansk lovgivning, hvor vi har været meget mere lukkede end andre lande.
Man har brugt en argumentation, der hed, at det skal være hemmeligt, hvad der sker i bankerne, af hensyn til kundens personlige, private oplysninger.
Det er virkelig ekstremt.
Selv der, hvor staten har skudt penge ind, har der ikke været nogen mulighed for at se, hvad der faktisk er sket.
Selv når det var banker, der for længst var afgået ved døden, blev der bare lukket af, når vi dengang spurgte økonomiministeren, om vi ikke kunne få lov at se lidt af, hvad det var, der foregik, hvad de snakkede om i bestyrelsen osv.
Jeg vil sige, at det altså var ekstremt op igennem 1980'ernes og specielt 1990'ernes mange kriser med ulovlige skattefradrag og med det, der skete på Færøerne, hvor man påduttede færingerne en bank, som de så desværre nu har privatiseret - men det er en andet sag.
Så jeg vil bare sige, at det er dejligt at få løsnet lidt op for den lukkethed, vi gennem tiderne er stødt ind i.
Nu startede jeg jo med at sige, at der også kan komme noget godt fra EU, og jeg vil fortsætte med at sige, at det samme gælder Dansk Folkeparti.
Det var i øvrigt Kirsten Jacobsen fra Dansk Folkepartis forgænger, Fremskridtspartiet, og mig, der meget tit havde fat i den her lovgivning og den lukkethed, der var, og præcis også havde fat i det, som fru Colette Brix kom med, om, at man skulle kigge på Finanstilsynets placering, at det var helt Knold og Tot, at Finanstilsynet sidder i ministeriet, er lovforberedende, har en masse funktioner for ministeren og samtidig skal føre kontrol med sektoren.
Derfor har vi gennem tiderne været enige om, at det var bedre at få skilt de to funktioner og flytte Finanstilsynet over i Nationalbanken for på den måde at få en uafhængighed og undgå en sammenblanding, som er meget uheldig.
Så det håber jeg kan blive det næste, vi måske kan komme igennem med på det her vigtige område.
Så støtter vi selvfølgelig også ligestilling mellem kønnene, som er foreslået her i lovforslaget.
Så vi regner med at stemme for.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-22:
Forslaget er blevet gennemgået indholdsmæssigt af tidligere ordførere, så det skal jeg afstå fra og blot nøjes med at sige, at vi kan støtte forslaget.
Men vi synes, at de ting, der er beskrevet i forslaget her, virker rigtig fornuftige, ikke mindst hensigten om at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder i forbindelse med tegning af forsikringer.
Så samlet set kan vi støtte forslaget, som det ligger her.
Høgni Hoydal (T), 2009-01-22:
Jeg skulle måske også gøre opmærksom på, at hele det finansielle system og hele den finansielle sektor er et rent dansk anliggende, hvilket også medfører, at færøske og grønlandske politikere ikke engang har indsigt i bankernes situation.
Men lad det nu fare.
Jeg vil stille et spørgsmål mere.
Der har været et ønske fra færøsk side, også fra de færøske medlemmer af Folketinget om at få en forhandling allerede i begyndelsen, da man forhandlede den her bankpakke.
Det var netop ud fra samme argumentation, som ministeren fremfører, at det gælder om at tage ansvar, og at der er så mange ansvarlige aktører med i behandlingen som muligt.
Jeg vil spørge, hvorfor det ikke har kunnet lade sig gøre, at man kunne være med fra begyndelsen.
Og i næste omgang: Hvordan vil de kommende forhandlinger komme til at foregå?
Hvornår vil det næste møde være, og hvornår vil ministeren mødes med sin færøske kollega?
Jesper Petersen (SF), 2009-01-22:
SF har tidligere efterlyst større åbenhed og indblik i Finanstilsynets arbejde.
F.eks. kunne flere af elementerne i forslaget her have været meget nyttige, da Roskilde Bank gik ned, og kunne måske have forebygget, at det skete, hvis loven havde været gældende for 2 år siden.
Den større åbenhed ønsker vi for at få ordentlig information til Folketinget i tilfælde, hvor finansielle virksomheder går ned - og der fra samfundets side bliver overvejet tiltag i den forbindelse - og for at kunne tjekke, om Finanstilsynet er skrapt nok og er opgaven voksen.
Ved konkurser i virksomheder, hvor der har været statslig involvering, bliver der også større indsigt i virksomhedens dispositioner, og det kan ses, om Finanstilsynet har været vågent.
Det er alt sammen gode ting, som vil give Folketinget flere redskaber i sager om krakkede virksomheder, og som vil disciplinere både virksomheder og Finanstilsynet.
Lovforslaget giver også mulighed for, at Finanstilsynet kan give oplysninger til internationale tilsynsmyndigheder og til revisorer, der skal hjælpe med at prisfastsætte virksomheder, som staten skal afvikle og videresælge.
Begge dele er jo desværre uhyre relevante i en finanskrisetid som den, vi har nu.
Det er også positivt med en præcisering af reglerne for vurderingen af erhvervelse af en kvalificeret andel i en finansiel virksomhed, så f.eks. kapitalfondes aggressive opkøb kan undgås i højere grad.
Der er også et godt signal i ligestillingsdelen i forslaget, som flere har været inde på, nemlig at opmærksomheden om ulovlig forskelsbehandling af et køn frem for det andet i forbindelse med forsikringspræmier styrkes.
I høringssvarene har SKAT bedt om øget åbenhed for dem for også at kunne foretage en mere effektiv skattekontrol.
Det blev umiddelbart afvist af ministeriet, men det er lidt svært at gennemskue, om der faktisk er en forbedring at komme efter for SKAT.
Det mener de selv at der er, men ministeriet afviser det - hvad er egentlig op og ned?
Det vil jeg gerne prøve at få afklaret nærmere under udvalgsbehandlingen.
Hvis det kan lade sig gøre at skabe bedre muligheder for, at SKAT kan foretage den rette ligning af en virksomhed ved hjælp af nye informationskilder, sikre den rigtige skattebetaling, så alle andre skatteydere kan være sikre på, at der bliver betalt det, der skal, fra virksomhedens side, er det et værdigt formål at få ændret lovforslaget for, og det vil vi spørge ind til under udvalgsbehandlingen.
Men SF kan altså umiddelbart støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2009-01-22:
Lempelse af Finanstilsynets tavshedspligt ved håndtering af nødlidende finansielle virksomheder, som resulterer i øget åbenhed over for offentligheden, møder selvfølgelig fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Tavshedspligten lempes over for Folketingets stående udvalg, derved sikres et ordentligt beslutningsgrundlag, og ved krisehåndtering kan Finanstilsynet videregive fortrolige oplysninger til involverede i en løsningsmodel.
Tavshedspligten lempes også over for offentligheden, når pengeinstitutter går konkurs, og der efterfølgende skal udarbejdes en redegørelse om forløbet, herunder også om Finanstilsynets egen rolle i det forløb.
Der er en præcisering af vurderingen og godkendelsen af en person eller virksomhed, som vil erhverve en andel i en finansiel virksomhed.
Så fremmer lovforslaget ligestillingen mellem mænd og kvinder ved at forbyde forskelsbehandling på baggrund af køn ved beregning af præmier og ydelser i forbindelse med tegning af skadesforsikring og personlig livsforsikring.
Der må alene ske forskelsbehandling, hvis kønnet er afgørende for at beregne risikovurderingen, og her er det et krav, at det kan vurderes med relevant aktuarmæssigt og statistisk materiale, som skal indsamles, offentliggøres og ajourføres regelmæssigt.
Hvis man skulle give et eksempel på det, så løber en ung mand på motorcykel formentlig en større risiko end en kvinde på motorcykel, og hvis den påstand altså kan dokumenteres af historisk materiale, er det i orden med forskelsbehandling - og det modsatte kunne også være tilfældet.
Colette L. Brix (DF), 2009-01-22:
Dette lovforslag er først og fremmest en opfølgning på den første bankpakke og de seneste måneders dramatiske udvikling i den finansielle sektor.
Med den anden bankpakke vil vi sikkert igen skulle ændre lovene, så bl.a. de individuelle solvenskrav kan offentliggøres.
Der er behov for en række justeringer i lovgivningen, i forbindelse med at staten via Nationalbanken nu er garant i tilfælde af tab i afviklingsselskabet.
Når der i højere grad involveres statslige midler for at sikre den daglige bankdrift, er det helt naturligt, at der samtidig tilflyder Folketingets Finansudvalg flere informationer.
Finansudvalget kan også få sendt fortrolige oplysninger videre til afviklingsselskabet og andre aktører, som har brug for oplysninger, hvis et nødlidende pengeinstitut skal drives videre eller overtages af en bank.
Samtidig sker der en række justeringer af Finanstilsynets daglige arbejde, som vil åbne op for mere information til bl.a. Folketinget, aktionærerne og internationale kontrolorganer, som holder øje med udviklingen på finansmarkederne.
Med disse ændringer vil Finanstilsynet bedre kunne håndtere krisearbejdet, når f.eks. en bank skal afvikles gennem det statslige afviklingsselskab, eller når soliditeten i en bank bliver faretruende lav.
Finanstilsynet vil også bedre kunne deltage i internationalt samarbejde med henblik på at forebygge finansielle kriser.
Fremover vil offentligheden også få mere information i stil med den redegørelse, der blev udarbejdet om kollapset af Roskilde Bank.
Dansk Folkeparti har tidligere foreslået en ændring af Finanstilsynet, og dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning, som vil styrke kontrollen med og tilliden til den finansielle sektor.
Vi ser dog gerne, at Finanstilsynets organisation mere radikalt ændres, så det lovforberedende arbejde og kontrollen adskilles.
Sluttelig bemærker Dansk Folkeparti, at lovforslaget forbyder at anvende køn som faktor ved beregning af præmie af private forsikringer.
Det vil dog fortsat være muligt jævnfør aftalefriheden at anvende køn som faktor.
Det skal dog bare kunne begrundes med solide statistiske data.
Vi har forstået, at der i dag stort set ikke bliver brugt køn som faktor ved beregning af præmie.
Med disse bemærkninger støtter vi lovforslaget.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at da vi indledte drøftelser om at skrue en kreditpakke sammen, blev det faktisk aftalt med Folketingets partier, at regeringen skulle tage sig den fornødne tid til at skrue en model sammen.
Derfor vil jeg sige, at jeg er bekendt med, at der i hvert fald er blevet sendt et brev fra Færøerne til den danske regering.
På det tidspunkt, det brev blev modtaget, var der sådan set ikke nogen politisk drøftelse med de politiske partier om noget.
Den indledte vi først for ganske kort tid siden.
Men vi har naturligvis sikret os, at lovforslagene er blevet forelagt såvel det færøske som det grønlandske landsstyre, og som sagt drøftes det i øjeblikket med Grønland og Færøerne, om de ønsker at være omfattet af lovforslaget.
Det er nok også væsentligt, selv om det måske er en lille detalje, at få fremhævet, at realkreditområdet jo allerede er overtaget som et færøsk særanliggende, og derfor vil lovforslaget som udgangspunkt alene sættes i kraft direkte for pengeinstitutter på Færøerne.
Men som sagt er regeringen indstillet på, at ordningerne kan indføres på Færøerne og i Grønland, og vi synes, at de sunde færøske og grønlandske virksomheder og husholdninger skal have muligheder for at få finansieret deres aktiviteter i kreditinstitutterne.
Så en drøftelse finder sted med de ansvarlige styrer.
Høgni Hoydal (T), 2009-01-22:
Så vil jeg spørge igen: Er der aftalt forhandlinger mellem de ansvarlige politikere på Færøerne, f.eks. med økonomi- og erhvervsministerens kollega på Færøerne?
Det er det første spørgsmål.
Det andet handler om tidsrammen.
Hvis jeg regner rigtigt, har Folketinget nu 12 dage til at behandle disse forslag i.
Hvis man derimellem så også skal have nogle færøske og grønlandske vinkler ind, så har vi altså ikke særlig meget tid.
Er det den tidsramme, vi taler om, også når det gælder en aftale med færøske og grønlandske myndigheder?
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige, at lovforslagene allerede er forelagt, og at der allerede foregår drøftelser på nuværende tidspunkt.
Det er bestemt min forventning, at de drøftelser kan være afsluttet, inden lovforslaget tredjebehandles.
Man skal jo huske på, at den danske pengeinstitutsektor faktisk er meget, meget forskelligartet.
Der er over 140 forskellige pengeinstitutter.
Det gør altså, at jeg tror, at vi har taget højde for mange af de store eller mindre problemstillinger, som måtte være rejst fra såvel grønlandsk som færøsk side.
Vi vil gerne behandle alle fair og efter den samme målestok, men vi erkender også, at sektoren er meget forskelligartet fra helt små institutter til meget store og med meget forskellig porteføljesammensætninger.
Tina Nedergaard (V), 2009-01-22:
Lovforslaget lægger op til, at Finanstilsynets tavshedspligt lempes på nogle punkter for at lette håndteringen af nødlidende finansielle virksomheder.
Udvalget vil også få adgang til mere konkrete fortrolige oplysninger, så beslutningsgrundlaget bliver bedre.
Interessenter eller aktører, som er væsentlige i forhold til at redde en finansiel institution eller et finansielt institut, eller som har brug for bl.a. at fastlægge en nødplan for den enkelte bank, vil ligeledes få øget adgang til Finanstilsynets informationer.
For borgerne er det også vigtigt, at offentligheden vil få informationer om forløbet op til en konkurs, når en sådan er erklæret.
Der vil således blive pligt for Finanstilsynet til at offentliggøre en redegørelse, så borgerne også får indsigt i, hvad det er, der er gjort i forhold til en enkelt institution, der er kommet i klemme, og hvorfor.
Forpligtelsen omfatter også, at Finanstilsynet skal redegøre for sin egen rolle i den nødplan, der eventuelt er gennemført.
I Venstre finder vi denne del af forslaget meget positiv.
Det er væsentligt, at bevilgende myndigheder, særlig Finansudvalget, får et grundigt beslutningsgrundlag, men det er også vigtigt, at det sker så tidligt, at man kan redde, hvad reddes kan.
Det er selvfølgelig også rimeligt og helt naturligt, at befolkningen og ikke mindst de borgere, som er kommet i klemme efterfølgende, kan orientere sig om, hvad der egentlig er sket, og hvad der er gjort for at løse problemet.
Lovforslaget indeholder endvidere bestemmelser om reglerne for vurdering af, om en påtænkt erhvervelse af en betydelig del af en finansiel virksomhed kan godkendes.
Også dette er fornuftigt.
Det er vigtigt, at der fra tilsynsmyndighedernes side udvises den største agtpågivenhed over for eventuelle investorer, som vil modvirke en fornuftig virksomhedspolitik.
Endelig omfatter lovforslaget et forbud mod at forskelsbehandle på baggrund af køn ved beregning af præmier og ydelser i forbindelse med tegning af skadesforsikringer og livsforsikringer.
Forskelsbehandlingen må alene ske, hvis det er af helt afgørende betydning for risikoen forbundet med at give forsikringen.
Denne del af forslaget støtter Venstre naturligvis også varmt.
Det er selvfølgelig ikke i orden at diskriminere på baggrund af køn, heller ikke ved tegning af forsikringer.
Lovforslaget lægger således op til en række forbedringer inden for den finansielle sektor.
Da høringssvarene generelt er positive, men også indeholder enkelte forslag, som det kan være meget fornuftigt at se nærmere efter, ser vi frem til en grundig udvalgsbehandling.
Venstre støtter dog forslaget i dets nuværende form.