runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2014-04-22:
Nu er det jo sådan, at Det Radikale Venstre i modsætning til Enhedslisten ikke er så bekymret over alting, at vi ikke kan lide forandringer.
Enhedslisten er for mig at se det mest stagnerende parti i Danmark, fordi de er så bange for forandringer, i forhold til at et lillebitte skridt kunne gå i den forkerte retning.
Vi tror på, at det her kan få priserne ned.
Men til gengæld gør vi det i et fornuftigt tempo.
Vi starter og tager det her ganske roligt, og så følger vi jo med.
Og skulle det vise sig, at det her bliver utilsigtet dyrt på andre områder, har vi jo muligheden for at lave tingene om.
Og derfor synes jeg ikke, som Enhedslisten altid gør, at man skal sætte sig på begge sine hænder af bekymring for, at verden kunne forandre sig, og sige nej til det her, men at man tværtimod skal se, om ikke det er muligt, at det faktisk kunne gå den rigtige vej, så man både kan bevare en høj sikkerhed og få priserne ned.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Men det har ikke noget på sig i forhold til det med at godkende eller ej.
Men der, hvor jeg i virkeligheden kan love ordføreren at han går helt galt, er i forhold til at tro, at hvis der er noget, der er et problem, så er det, at store lande og store virksomheder har vanskeligheder ved at få godkendt patenter i Danmark, om jeg så må sige.
Det er det ikke.
Det, der er problemet, er, at det er utrolig svært for mindre danske virksomheder rundtomkring at beskytte deres gode ideer og deres varemærke, fordi det er dyrt og det er vanskeligt.
Det er det, som vi prøver at rette op på her.
Det her er til fordel for de små lande, det er til fordel for de små firmaer.
Og til det med, at Enhedslisten og alle dem har set sig gale på alle de store virksomheder og noget andet, kan jeg sige, at man med det her forslag får bedre mulighed for at være vred på dem, også i morgen, så derfor burde man stemme ja til det i stedet for at være imod det.
Steen Gade (SF), 2014-04-22:
Den korte version er, at de synspunkter, jeg fremfører her, også er fremført tidligere.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Hr. Steen Gade siger i sin ordførertale, at han godt kunne tænke sig, at man måske så på andre metoder til at opnå det samme resultat.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Steen Gade allerede på nuværende tidspunkt ligesom kan løfte sløret for, hvad det kan være af andre metoder.
Jeg spørger, fordi jeg ikke kan få øje på dem.
Ordføreren siger, at krydssubsidiering, som det ser ud i dag, ikke ser pænt ud, men den nye ordning med forsyningsbidrag ser sandelig heller ikke pæn ud.
Jeg er meget, meget enig, men den ordning, man har i dag, med krydssubsidiering fungerer jo trods alt.
Den fungerer faktisk upåklageligt, og den har ikke ført til priser på gennemsejlingslodsninger, som er for høje.
De ligger, som jeg sagde tidligere, midt i det europæiske felt.
De er lavere end hos vores umiddelbare naboer, altså Sverige, Tyskland osv., så det er jo en ordning, der fungerer.
Så hvis man skal komme op med noget, der er bedre, skal man jo tænke sig godt om, og der vil jeg gerne høre, om hr. Steen Gade har fundet de vises sten.
Steen Gade (SF), 2014-04-22:
Næh, jeg vil bruge det, jeg sagde om krydssubsidiering, til at sige, at det selvfølgelig ikke er en ideel model.
Det tror jeg også spørgeren er enig med mig i.
Men jeg synes faktisk, at den model, vi har, er stabil og sikker, og alternativet, der er illustreret her, er jo ikke bedre, så det var et svar på det.
Men grundlæggende tænker jeg jo, at når man har en offentlig virksomhed som nu DanPilot, så er der mange metoder, der kan bruges til at sørge for, at det bliver mere effektivt, også selv om man ikke konkurrenceudsætter.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Er hr. Steen Gade ikke enig med mig i, at det pludselig bliver meget bureaukratisk, hvis man overgår til det nye system med opkrævning af forsyningsbidraget?
Der skal ske en indberetning; det skal lodsselskaberne i øvrigt selv gøre, og hvordan kontrollerer man lige, at de gør det korrekt?
Steen Gade (SF), 2014-04-22:
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg er tit sådan lidt skeptisk, når man siger, at alt bliver så bureaukratisk, bare fordi der skal sendes nogle regninger ud til mange mennesker.
Det foregår jo faktisk på en ret simpel måde i dag på masser af områder.
Det, jeg i stedet for vil sige, er, at man kan skærpe tilsynet, og man kan lave en række andre ting i forhold til DanPilot, som gør, at den effektivisering, der er i gang, bliver fremmet.
Det, jeg vil gå efter i udvalgsarbejdet, er at prøve at overbevise også andre om, at det måske er klogere end det, der ligger her.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-04-22:
Altså, jeg blev jo så ikke meget klogere.
Jeg kan bare ikke undlade at bemærke, at forslaget her blev produceret, mens SF sad i regering, og man må gå ud fra, at SF også sagde god fra det.
Det blev sendt ud i høring den 20. december 2013, og så er det ellers gået sin gang.
Jeg er nødt til lige at bede ordføreren om at fortælle, hvad det er, der er sket siden december 2013, da SF gik ind for forslaget.
Ida Auken (RV), 2014-04-22:
I dag diskuterer vi, om vi skal modernisere det danske lodssystem.
Og det er vi jo nogle der synes er en god idé, fordi vi simpelt hen mener, det er godt at få nogle flere forskellige aktører til at gøre det her.
Det vil betyde, at man kan få priserne ned.
Det vil betyde – forhåbentlig – at nogle flere vil tage frivillig lods de steder, hvor det drejer sig om det.
For De Radikale har det også været vigtigt, at man, samtidig med at man har fokus på prisen, også har haft fokus på at sikre det høje niveau for sejladssikkerhed og for miljøbeskyttelse.
Og derfor glæder vi os også over, at man skærper en række krav i forhold til tilsyn og også i forhold til sanktioner, hvis ikke de private lodsfirmaer overholder de krav, de selvfølgelig skal, når de skal sejle ind i danske farvande.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-04-22:
Jeg må sige, at jeg ikke ser noget statstilskud i det her.
Der bliver et forsyningsbidrag, det har spørgeren fuldstændig ret i, men det er jo et bidrag, der skal betales af alle skibe, der får lods, herunder i øvrigt også DanPilots lodsninger.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Det var jo netop derfor, jeg nævnte det med konsekvenserne for de små havne, for vi kan se, at der er nogle steder her, hvor det kan gå hen og blive dyrt for nogle.
For det kan godt være, at det, fordi man skubber en regning, kan blive billigere at få lods på der, hvor det nu kan lade sig gøre, men at det bliver meget dyrere et andet sted.
Det kan være havnen, der får regningen i stedet for, fordi skibet ikke kan komme til at lægge til, eller hvad ved jeg.
Der kan også være mange andre ting, som gør, at lodsningen bliver dyrere i nogle af de områder, hvor der ellers ikke ville være pligt til lodsning, fordi den var blevet ophævet, eller hvad der end kunne ske på det her område.
Så der er masser af bekymringer og ting, som vi gerne vil have præciseret, inden vi tager endelig stilling.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-22:
Jeg vil starte med at sige, at vi er meget positive over for det her lovforslag.
Det er et lovforslag, der har til formål at bryde det statslige monopol på gennemsejlingslodsninger.
Lovforslaget ligger således i forlængelse af den liberalisering af regionallodsninger, som blev gennemført i 2006.
Lovforslagets formål er at øge konkurrencen og dermed at opnå lavere priser på gennemsejlingslodsninger.
Som sagt er vi meget positive over for det her lovforslag, og vi har også tænkt os at stemme ja ved tredje behandling.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Jeg vil godt lige tage fat i det spørgsmål, som ordføreren er inde på, om forsyningsbidraget, som man nu skal til at betale.
Det træder jo i stedet for en krydssubsidiering, som finder sted i dag, og som betyder, at DanPilot tager en pris for gennemsejlingslodsninger.
Det overfører man så og subsidierer regionallodsningerne.
Når ordføreren siger, at der er en pris, der skal betales, og henviser til, at det er af hensyn til sejladssikkerheden og miljøet osv. osv, spørger jeg: Hvad med prisen for regionallodsningerne?
Bemærkningerne og det øvrige materiale, vi har fået i forbindelse med lovforslaget, gør jo klart opmærksom på, at der på den ene eller anden måde må ske en stigning i prisen på regionallodsningerne, altså lodsningerne til og fra havn.
Bekymrer det overhovedet ikke ordføreren, at det kan blive ganske voldsomt for den enkelte havn?
Der er jo tale om godstransport til og fra Danmark, hvad der trods alt ikke er, når vi snakker gennemsejlingslodsninger, som bare er i forbindelse med, som navnet siger, gennemsejling.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-04-22:
Jo, det bekymrer mig, hvordan de små havnes økonomi og udvikling bliver under det her system.
Så jeg ligger slet ikke fjernt fra hr. Henning Hyllested, og det var også derfor, jeg netop ikke for nærværende ville tage endelig stilling til, hvorledes vi i Venstre stiller os til den anden del af forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Ser ordføreren ikke en fare for – det må da være ren gru for et parti som Venstre – at når man udstyrer et firma som DanPilot med forsyningspligt og samtidig indskrænker, hvilket er det, det hele går ud på her, DanPilots forretningsområde, så ender det formentlig med, at man faktisk er nødt til at subsidiere DanPilot med statslige midler?
Det er i hvert fald ikke et umuligt scenarie.
Er det ikke bekymrende set fra Venstres synspunkt?
Man har nogle priser for gennemsejling og bruger pengene til at subsidiere havnelodsningerne.
Priserne på gennemsejling er absolut konkurrencedygtige, hvis vi skal snakke i det sprog – de ligger i midten af det europæiske felt og er lavere end i vores umiddelbare nabolande.
Hvorfor skal vi operere med et scenarie, hvor vi skal give statstilskud, frem for at have den nuværende brugerfinansierede lodsning i det her land?
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Det er selvfølgelig gået op for mig, at Socialdemokraterne tilbeder konkurrencesamfundet og liberalismen – for fuld udblæsning efterhånden – og fair nok.
Det får mig selvfølgelig til at sige: Hvorfor skal man i den her situation ændre på noget, pille ved noget, om jeg så må sige, reparere på noget, som faktisk fungerer?
Det bliver nemt til liberalisme for liberalismens egen skyld, gør det ikke?
Når man har en ordning, der i forvejen fungerer, er det så ikke bare sådan en almindelig tilbedelse af konkurrencesamfundet, at vi skal have noget mere konkurrenceudsættelse?
Når ordføreren siger, at det her ikke fører til social dumping, og så i øvrigt nævner, at en lods tjener 1,1 mio. kr. om året, er det for mig klart, at det selvfølgelig er det, man snakker om: Liberalisering, konkurrenceudsættelse fører til konkurrence på løn- og arbejdsvilkår, og så kan man selvfølgelig godt have den holdning i Socialdemokratiet, hvis man tjener 1,1 mio. kr. Jeg synes, man har et meget, meget stort ansvar som lods, når man fører en stor olietanker igennem Øresund, arh, det er så mest Storebælt, så jeg synes, det er i orden, at de tjener rigtig godt, de har også uddannet sig igennem lang tid.
Men jeg kan godt høre, at man så har lagt an til, at det så er det, der skal konkurreres på.
Så er der nogen, der skal ned i løn eller i hvert fald sættes i stå i lønudvikling, og så er det jo, lige meget hvad udgangspunktet er, social dumping, som det ender med, hvilket det jo altid gør, når man konkurrenceudsætter.
Ordføreren snakker en del om, at der skal effektiviseres – at DanPilot skal effektivisere yderligere.
Har ordføreren ikke bemærket, at DanPilot jo har effektiviseret ganske, ganske voldsomt op igennem 00'erne fra i sin tid at være syv lodserier til i dag at være ét, hvilket jo netop har ført til, at man har opnået de stordriftsfordele, der har gjort, at man kan effektivisere, og at man derfor også har været i stand til at nedbringe den voldsomme gæld, man havde oprettet i 2006, ganske voldsomt og med lynets hast?
Hvad er det, der tilsiger, at så skal man pludselig effektivisere endnu mere?
Der er effektiviseret voldsomt i DanPilot, og det må ordføreren da vide.
Karin Gaardsted (S), 2014-04-22:
Jamen det ændrer ikke ved den indstilling, Socialdemokraterne har til, at det her er et område, hvor der stadig væk kan ske nogle ændringer, som vil være til gavn for både erhvervet og for de kunder, der er, og for den sikkerhed, der er til søs.
Det ligger os faktisk rigtig meget på sinde, at netop sikkerheden til søs er i orden, og at der også bliver holdt øje med miljøet.
Jeg kan ikke forstå, at det skulle være så forfærdeligt, at der var andre firmaer, der også kunne komme ind på det område her.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Hr. Jørn Dohrmann giver udtryk for bekymringer på en lang række områder i forbindelse med det her lovforslag, og dem deler jeg fra en ende af, må jeg sige.
Alligevel er jeg måske lidt overrasket over konklusionen.
Hr. Jørn Dohrmann siger: Vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Men hvor er det, at hr. Jørn Dohrmann måske ser nogle muligheder for at gøre det her lovforslag spiseligt for i hvert fald Dansk Folkeparti?
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Jamen vi vil gerne gå konstruktivt ind i forhandlingerne – det gør vi altid – og se på, om der er noget, vi kan blive enige om.
Jeg vil gerne have, at det bliver billigere at få lods om bord på skibene.
Der er sikkert nogle områder, man kan kigge på – f.eks. om de hver især skal køres i taxa , eller om der kan gøres noget andet.
Det vil jeg gerne være med til at se på.
Men det, der bekymrer mig, er, hvis sikkerheden i forbindelse med de lodser, der skal om bord, ikke er i orden, f.eks. med hensyn til om de kender området.
Det er også det der med, hvor stor fejlen skal være, når det går galt.
Er det nok, at man sejler ind i bropille, for at man ikke kan lodse mere i Danmark, eller skal broen vælte?
Det synes jeg da selv også er et godt spørgsmål, som ministeren bør svare på.
Derfor synes jeg, at der er plads til, at vi alle sammen kigger på det, og jeg håber da også, at Enhedslisten vil kigge konstruktivt på det.
Så kan det godt være, at vi ender med ikke at kunne støtte forslaget, men det må vi så tage til den tid.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Jeg tænker f.eks. på det forhold, at de beregninger, der er lavet nu – og de er jo lavet i ministeriet med den sædvanlige regnemaskine, hvor man har nogle meget, meget bestemte forudsætninger, man putter ind, og så får man jo stort set det resultat, man vil have, når det kommer ud i den anden ende – jo siger noget om, at der kan være en forventning om, at priserne på gennemsejlinglodsninger vil falde med omkring 17 pct.; det er et meget præcist tal.
Men der er, i hvert fald så vidt jeg kan se, i de samme beregninger en fare for, at prisen for havnelodsningerne eller regionallodsningerne vil stige, i hvert fald dem, som ikke har med de skibe at gøre, som direkte har lodspligt, og hvor det ligesom skal køres på markedspris.
Hvordan vil Dansk Folkeparti stille sig til det forhold, at man måske godt kan sikre lidt lavere priser for gennemsejlingen, men at det samtidig betyder højere priser for havnelodsningen?
Karin Gaardsted (S), 2014-04-22:
Altså lige til det sidste vil jeg sige, at jeg tvivler på, er der er tale om social dumping, hvis man skulle gå ned til 900.000 kr. om året.
Men til det første om, hvad der sker, når man bryder et monopol, og hvorfor vi gerne vil lave om på noget, som fungerer ganske udmærket, vil jeg sige: Jeg vil ikke sige, at det ikke fungerer. Det fungerer jo i den hverdag, vi har, men der er mulighed for, at man kan effektivisere det her område; der er også mulighed for, at med den konkurrence, der vil komme, når der kommer andre virksomheder ind og tilbyder lodsning, vil lodserierne være, hvad skal jeg sige, mere fleksibel i forhold til de kunder, de har; det kan også være, at de vil sætte prisen en lille smule ned.
På den måde kan der faktisk også ske den gode udvikling, at skibe, der i dag ikke tager lods om bord, vil gøre det i fremtiden, eller at skibe, der i dag tager lods om bord på noget af strækningen gennem dansk farvand, f.eks. fra Gedser til Grenaa, hvor de så sender lodsen ind på land, vil forøge det ved at sige, at de ikke sætter ham af i Grenaa, men først sætter ham af, når de er kommet op forbi Læsø osv., så de kan komme ind til Skagen og sætte ham af der.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-22:
Tak til ministeren for indlægget.
Det er selvfølgelig ærgerligt for Dansk Folkeparti, at man ikke vil indføre en national mærkningsordning, men det glæder mig trods alt, at man er enig i, at det kunne være godt med en mærkningsordning, hvor det så er på EU-plan.
Det, jeg gerne vil spørge om, er egentlig bare ganske stilfærdigt, hvor langt man så er kommet med det her i forhold i EU.
For jeg kan læse af nogle tidligere artikler fra en tidligere minister, at man regnede med, at man kunne tage det op med Europa-Kommissionen, og at der ville komme noget efter sidste sommerferie, men nu er der trods alt gået nogle måneder.
Så er det egentlig bare for at få en opdatering på, hvad status er nu, og hvor langt man så er kommet i forhold til at få en EU-ordning.
For det er jo også væsentligt i forhold til, hvis det nu har en lang årrække foran sig; så kunne det måske godt være en idé, at man lavede en national ordning for at være foregangsland i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Nu er det desværre sådan, at vi ikke altid kan være herre over tempoet i forhold til EU-arbejdet, men vi arbejder på højtryk – det er, hvad jeg kan sige.
Jeg tør simpelt hen ikke i dag stå og give en nøjagtig dato på det, for det vil være halsløs gerning, og så langt kan jeg simpelt hen ikke komme i forhold til det.
Men der er jo positive tilkendegivelser vejen rundt i forhold til det, så hvorfor ikke være optimistisk her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-22:
Det er et område, som ofte, når vi diskuterer telepolitik i Danmark, ikke fylder ret meget, nemlig hvor stor betydning vores mobiltelefoner egentlig har for, hvor god dækning vi oplever.
Der bliver talt meget om, hvor mobilmasterne står henne, hvor udbygget nettet er, men undersøgelser har jo vist, at den enkelte mobiltelefons antennekvalitet har enormt stor betydning, og at man på præcis det samme sted med præcis den samme udbyder kan opnå ganske fornuftig dækning med en type mobiltelefon og nærmest ingen eller måske endda slet ikke nogen dækning med en anden type mobiltelefon.
Så det er vigtigt, at der kommer et helt andet fokus på telefonernes rolle i forhold til den dækning, vi oplever som brugere i Danmark.
Så vi er enige i behovet for at have fokus på det, det er et vigtigt område, og vi kan se, som ministeren også sagde, at Erhvervsstyrelsen har taget initiativ til undersøgelser, og Forbrugerrådet har lavet undersøgelser, som viser, at der er en kæmpe forskel på de enkelte telefoners antennekvalitet og dermed, hvor godt de dækker.
Men derfra og så til at drage konklusionen, at vi så kan støtte Dansk Folkeparti, er der alligevel for langt, for jeg ville være bekymret, hvis vi skulle komme med ensidige nationale krav, for det kan være problematisk på flere områder.
Det kan betyde, at der er nogle selskaber, der siger: O.k., skal vi til at oplyse anderledes i Danmark end i andre lande, vil vi ikke have den omkostning.
Selv om vi taler meget i telefon i Danmark, fylder vi relativt lidt i forhold til mange mobilproducenters marked, og risikoen kunne jo være, at der så er nogle, der simpelt hen siger: Jamen så vælger vi at se bort fra at sælge til Danmark.
Det kunne jo også betyde, at konkurrencen på markedet ville blive forringet.
Så jeg er enig i det svar, som ministeren gav, i forhold til at EU-vinklen er den rigtige, det har jeg også selv ved tidligere lejligheder talt for.
For der er ingen tvivl om, at det, når der er et fokus på et område, når der er en oplysningspligt, og når man som forbruger har flest mulige tilgængelige oplysninger, så også flytter noget.
Det er klart, at hvis man som producent står med dårlige resultater på et felt, som forbrugerne skal have oplysning om, når de foretager købet, er man jo nødt til at stramme sig an, for hvis der var det fokus, som jeg godt kunne ønske mig der var på det her felt, var der nok nogle mobiltelefoner, der ville have et lidt dårligere salg, end vi ser i dag, og jeg synes jo, at det er vigtigt, at forbrugerne skal træffe deres beslutninger på så oplyst et grundlag som muligt.
Men derfor skal vi stadig væk gribe det an på den rette måde, og det her er set med Venstres øjne et helt oplagt område, hvor vi løser opgaverne i fællesskab på europæisk plan.
Derfor kan vi ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men vi hilser bestemt velkommen, at der er et fokus på området, og vi bidrager jo også gerne til at sætte pres på, så sagen også får en hurtig gang i EU-systemet, således at man som forbruger får de oplysninger, der kan have stor betydning for den kvalitet, man oplever, når man benytter sin mobiltelefon i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-22:
Tak for ordførertalen.
Jeg er sådan set ikke imod en EU-mærkningsordning; jeg frygter bare, at der går så uhyggelig mange år, at det ikke flytter noget som helst.
Som ordføreren selv siger, er der jo et stort behov for at få den her mærkningsordning, så forbrugerne kan se, hvilken antennekvalitet de har, for det har store konsekvenser både for erhvervslivet, for beredskabet og for private.
Altså, jeg syntes, det var lidt spøjst, for jeg tror ikke, de lytter så meget, hvis der kommer et enkelt socialdemokratisk folketingsmedlem og siger det.
Jeg vil høre ordføreren, om hun har haft det møde med de forskellige landechefer, og om man nu har fået svunget pisken over dem, så de nu har indset, at de altså skal komme med de her mobiloplysninger.
Karin Gaardsted (S), 2014-04-22:
Først vil jeg til det med, om det vil tage lang tid i EU, sige, at det selvfølgelig er en bekymring, man kan have, men det er ikke noget, vi har interesse i – vi har en interesse i, at det her skal komme til at ske så hurtigt som overhovedet muligt.
Og jeg synes faktisk, at EU i forhold til at få priserne på mobiltelefoni ned i hele Europa har været med til at handle ret hurtigt, så derfor tror jeg også, at det vil kunne ske på det her område, fordi det vedrører rigtig, rigtig mange forbrugere i EU.
Med hensyn til det med at indkalde landecheferne, vil jeg sige, at ja, det har jeg faktisk gjort.
Jeg har også haft et møde med dem, men det har været meget, meget vanskeligt at få det møde sat i sving, fordi de faktisk ikke vidste, hvem de skulle sende til det møde, da de ikke har nogen i landet, der har med selve produkterne at gøre; de har faktisk kun deres salgsafdelinger her.
Det er jo et bevis på, at lige præcis Danmark er så lille et land, at det, hvis det skulle komme til stykket, er uinteressant for selskaberne at have som kunde, fordi der ikke er ret mange kunder i Danmark.
Og derfor ville vi kunne komme til at stå i den situation, at der var borgere, som ikke ville kunne få den telefon, de gerne ville have, fordi de så skulle til udlandet og købe den, da den ikke bliver solgt her, fordi vi kræver af produktionsselskaberne, at de skal komme med særlige oplysninger, som man ikke skal komme med i andre lande.
Det er derfor, vi skal gøre det sammen med EU.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-22:
Man kan jo også vende det om og sige, at hvis en telefon er af så dårlig kvalitet, at selskaberne ikke vil sælge den på det danske marked, fordi de er bange for, at forbrugerne får at vide, at den er dårlig, så kunne det måske næsten også være en fordel, at danske forbrugere ikke fik den mulighed for at købe den.
Jeg sådan set enig i, at tingene gerne skulle gå hurtigt i EU, men faktum er bare, at det sjældent går ret hurtigt.
Vi hørte jo også fra ministeren, at han ikke engang kunne komme med en tidshorisont.
Altså, man kunne ikke sige, at det var i indeværende år, inden for 1 år eller 2 år – nej, det var bare, at man håbede på, det gik hurtigt.
Kunne man ikke godt forestille sig, det kunne være en fordel, at Danmark gik forrest på det her område, indtil vi fik lavet en EU-mærkningsordning?
Jeg har ikke noget imod en EU-mærkningsordning, men jeg frygter som sagt, at der går 4-5 år, inden der sker noget.