runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Og jeg skal læse op: Hvorfor lider det danske samfund stadig under en så massiv regelbyrde, at landets kommuner ifølge regeringen selv kan spare milliarder ved at regelforenkle, når det tages i betragtning, at ministeren har siddet i regering i 20 ud af de sidste 30 år, at ministeren endvidere har stået i spidsen for Schlüterregeringens »Operation regelstorm« fra 1991, og at den nuværende VK-regering har haft ansvaret i snart 9 år?
Hvorfor lider det danske samfund stadig under en så massiv regelbyrde, at landets kommuner ifølge regeringen selv kan spare milliarder ved at regelforenkle, når det tages i betragtning, at ministeren har siddet i regering i 20 ud af de sidste 30 år, at ministeren endvidere har stået i spidsen for Schlüterregeringens »Operation regelstorm« fra 1991, og at den nuværende VK-regering har haft ansvaret i snart 9 år?
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Vil ministeren kontakte KL og Danske Regioner for at indgå en aftale, der sikrer de fornødne ressourcer og initiativer til at løse problemerne med den lange række af fejl og mangler, som præger behandlingen af mennesker med psykiske lidelser på bosteder?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Det lyder som en klog overvejelse.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Mit synspunkt er sådan set det, at jeg ikke tror, at vi kommer længere.
Jeg tror, at jeg har fået den tilkendegivelse fra ministeren, som jeg kan forvente at få, så derfor frygter jeg såmænd, at hvis jeg bliver ved med at spørge, ender det bare med, at vi arbejder os væk fra hinanden.
Det kan vi have god grund til at gøre i en række politisk spørgsmål, men når vi har en mulighed for at lande næsten samme sted, synes jeg, at vi skal benytte os af den.
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Så er jeg bange for, at jeg alligevel ikke slipper for det næste spørgsmål, for jeg kan jo ikke stå her i Folketinget og give spørgeren ret i, at det her kan koste penge.
Jeg vil jo hævde i de forhandlinger, at det ikke koster penge.
Sådan starter kommuneforhandlingerne hvert år.
Min bemærkning skal blot tages som udtryk for, at jeg er realist.
Jeg ved, hvad man plejer at sige fra kommunal side, og fra kommunal side ved man, hvad staten plejer at sige.
Sådan spiller vi hver vores rolle.
Men det afgørende er jo altså, at vi får disse sundhedsaftaler til at fungere.
Der var et møde i går, der er en lang evalueringsproces, og der kommer et møde mere.
Jeg fornemmer, at der er stor vilje til at få det til at fungere, for det er vigtigt, at samarbejdet mellem det, der ligger i regionerne og på hospitalerne, og det, der foregår i kommunerne, kommer til at fungere endnu bedre.
Det er helt afgørende.
Kommunerne har allerede sagt, at de derved mener, at de får større udgifter, og det er derfor, at jeg ikke var overrasket over spørgsmålet, men jeg håber også, at spørgeren forstår, at jeg hverken kan angive om eller hvor meget jeg synes, at det andrager.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Jamen så tror jeg, at jeg vil forsøge at stille det sidste spørgsmål, og så kan vi endda gøre det, hvis det ikke strider mod forretningsordenen, at vi kan springe spørgsmål 23 over.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det, som ministeren nu siger, er udtryk for, at man godt kunne forestille sig, at det faktisk var et særligt ønske fra regeringens side, at der her blev gjort en særlig indsats, vel vidende at det kunne koste nogle penge.
Jeg ved godt, at regeringen og ministeren derudover har en plan om at slippe fra kommuneforhandlingerne og forhandlingerne med Danske Regioner så billigt som muligt.
Det er jeg godt klar over.
Men har vi her faktisk et område, hvor det også er regeringens politik, at det kunne være værd at gøre en ekstra indsats – også vel vidende at den ekstra indsats kunne indbefatte, at der kom flere penge til det?
Hvis ministeren svarer nogenlunde tilfredsstillende på det spørgsmål, springer vi næste spørgsmål over, og så kan jeg bare love ministeren, at jeg nok skal vende tilbage, hvis aftalerne skulle falde uheldigt ud, for så må vi finde ud af, om det er ministeren eller KL og Danske Regioner, der har ansvaret for det.
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Jeg synes, spørgeren har meget ret i det, han siger, og jeg vil da godt sige, at regeringen selvfølgelig gerne vil drøfte med regionerne, hvordan vi kan gøre sundhedsaftalerne til et endnu bedre instrument, når det gælder psykiatriområdet.
Jeg kan da også bekræfte, at vi så risikerer, at der er nogle, der siger, at de skal have penge til det, og det er jo så noget, der indgår i de almindelige kommuneforhandlinger og forhandlinger med regionerne, hvor der jo er mange, mange lignende emner på bordet.
Så det behøver ikke at udelukke noget, at man risikerer, at der er nogle, der kræver penge.
Det er vi så vant til, om jeg så må sige.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
I forlængelse af det vil jeg spørge ministeren – også som et led i at rationalisere spørgsmålenes gang her på jorden, for jeg går nok lidt over i spørgsmål nr. 23, men jeg opfatter det ikke som noget problem, at vi afkorter processen lidt – om han opfatter det på den måde, at hans opgave er ligesom at sige til KL og Danske Regioner, at de nu skal tage sig sammen.
Det kan jo i nogle tilfælde være udmærket og fortræffeligt.
Men er ministeren ikke også enig i, at det måske godt kunne være nødvendigt, at staten gik ind i det?
Det kunne jo også være i form af, at man lagde mere vægt på, at nogle af de anbefalinger osv., som kommer fra Sundhedsstyrelsen, var bindende.
Så ved jeg godt, at der er den risiko ved det – set fra ministerens synspunkt – at KL og Danske Regioner vil begynde at sige, at så koster det, men er det her ikke også et område, hvis vi skal være helt ærlige, som vi godt kunne prioritere højere, også økonomisk?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Jeg kan tilfældigvis huske, at den gennemsnitlige indlæggelsestid for psykiatriske patienter er omkring en måned, og derfor kan spørgeren jo godt have ret i, at hvis man gerne vil afkorte den indlæggelsestid og få vedkommende hen på et bosted, kræver det altså et godt samarbejde mellem dem, der afleverer patienten, og dem, der modtager patienten.
Det er vejen til en kortere indlæggelsestid.
Der er jo forhåbentlig morsommere, om jeg så må sige, på et bosted, end der er på et hospital, så vi har alle en interesse i at få samarbejdet til at fungere, sådan at man kan komme hurtigere ud fra hospitalet.
Per Clausen (EL), 2010-03-24:
Det er jeg da selvfølgelig glad for at ministeren allerede har taget op.
Det havde han måske endda gjort uden at have fået spørgsmålet, men det er jo alligevel godt at kunne være en medvirkende årsag til det.
Det er jeg glad for.
Det er jo heller ikke, fordi de her spørgsmål nødvendigvis behøver at blive trukket frygtelig meget ikke langdrag, hvis vi er nogenlunde enige.
Jeg vil godt bare lidt i forlængelse af det spørge ministeren, om ikke ministeren er enig med mig i, at et af de problemer, der godt kan eksistere, er, at vi i dag mangler nogle elementer i vores behandling af mennesker, der har psykiske lidelser – altså det hul, der er mellem, at man på den ene side er på et psykiatrisk hospital, hvor vi jo går efter, at indlæggelserne i hvert fald grundlæggende skal være så korte som muligt, og at vi på den anden side så måske har nogle steder, hvor behandlingstilbuddene ikke er gode nok.
Alternativet er jo længere indlæggelse på de psykiatriske afdelinger, og det kan i nogle tilfælde være relevant, men er jo ofte heller ikke så forfærdelig attraktivt for de mennesker, det handler om.
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Nej, det er selvfølgelig ikke acceptabelt, at beboere på bosteder tilsyneladende får en dårligere behandling, end de skulle have haft.
Jeg nævnte faktisk spørgerens spørgsmål i går, da jeg var til et møde med kommunerne og regionerne om sundhedsaftaler og sundhedskoordinationsudvalg.
Lederen af et kommunalt bosted og lægen fra den psykiatriske afdeling skal kende aftalen, og de skal handle derefter, så jeg brugte lejligheden i går til at understrege dette og sende et klart signal om, at regioner og kommuner er forpligtede til at samarbejde på dette felt.
Et velfungerende samarbejde kan sikre – skal sikre – at borgere på visse bosteder får lige så god behandling som dem, der bor andre steder, og som alle andre.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Med det her svar kan man jo konstatere, at ministeren ikke alene er i top, hvad angår nye regler – og han fik den her topplacering tilbage i 1991 som den absolutte regel- og cirkulæreminister – ministeren er også i top, når det handler om udenomssnak og om at skyde skylden på andre.
Når man så længe har talt om at afskaffe de her regler og man tilmed har haft flertal også uden om os socialdemokrater, er ministeren da nødt til her at redegøre for, hvorfor man så ikke for længst har udnyttet det potentiale.
Hvorfor har man siddet 9 år i regering uden at udnytte det potentiale?
Hvorfor har man brugt de sidste 20 ud af 30 år på ikke at gennemføre det her?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Hvis hr. Rasmus Prehn og Socialdemokraterne ville være så venlige at starte med det konkrete, at starte med at tage stilling til regeringens 105 konkrete forslag til forenkling af statslige regler, så kunne vi tage diskussionen derfra.
Problemet er, at Socialdemokraterne har sagt nej til stribevis af dem, bl.a. på undervisningsområdet, hvor jeg er meget ked af at der er blevet sagt nej.
Så sent som her til morgen vågnede jeg op til lyden af den socialdemokratiske gruppeformand, der nu minsandten vil lave en ny regel, hvor han blander sig i, hvordan arbejdsgiverne kommunikerer med deres medarbejdere – som om de ikke selv kan finde ud af det.
Selv talsmanden for HK var uenig i, at Folketinget og Socialdemokraterne skulle blande sig i, hvordan man håndterer medarbejdersager.
Så det var da sådan et helt morgendugfrisk eksempel på socialdemokratisk regeltænkning, som jeg er meget imod.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-24:
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ministeren allerede har øje på sagen her og også har tænkt sig at foretage sig forskellige ting.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere konkret, om ministeren har noget bud på det.
Jeg skal sige, at i Dansk Folkeparti står vi selvfølgelig gerne til rådighed.
Hvis ministeren mener, der er brug for lovgivningsinitiativer, som han har brug for et flertal i Folketinget til, står vi meget gerne til rådighed med at få indført nogle bedre regler, end det er tilfældet i dag, altså hvis det er det, ministeren mener, der er behov for.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige, at jeg er helt opmærksom på den problemstilling.
Det var jo også en af de problemstillinger, vi faktisk tidligere i Folketingssalen drøftede.
Jeg tror, det var hr. Nick Hækkerup, der bl.a. også spurgte om det, da vi diskuterede dobbeltoverenskomstbeskatningen med Polen.
Jeg har nu sat et arbejde i gang, hvor vi skal se på flere forskellige initiativer, for jeg er enig i, at vi har en udfordring med nogle af de fordringer, som ikke bliver betalt.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-24:
Jeg bliver jo så den første, der får æren af at stille uforberedte spørgsmål til den nye skatteminister.
Jeg hørte her i Radioavisen i morges, at SKAT har problemer med at få primært udenlandske firmaer, der opererer her i Danmark – og det var så især polske byggefirmaer, man lagde vægt på – til at betale moms, ligesom alle andre virksomheder gør.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, hvis udenlandske firmaer, der opererer her i landet, ikke vil betale eller kommer til at glemme at betale moms til tiden.
Så jeg vil høre skatteministeren, hvad skatteministeren agter at gøre i den anledning, primært møntet på hvad man vil gøre for at undgå det fremadrettet, men selvfølgelig også på at få kradset de penge ind, som allerede er ude at svømme, for det drejer sig om næsten 300 mio. kr., så vidt jeg kan se på Danmarks Radios hjemmeside.
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Der var råd til både velfærd og skattelettelser, for der blev gennemført både skattelettelser og en meget kraftig forbedring af velfærden.
Det er der ikke nu, og derfor er det en god idé at drøfte forenkling nu som altid, for når vi ikke kan bruge flere penge, må vi bruge de penge, der er i budgetterne, bedre.
Det er i den sammenhæng, ønsket om regelforenkling skal ses.
Det er derfor, vi beder kommunerne om at benytte sig af udfordringsretten.
Det er derfor, vi stillede 105 forslag til, hvordan man kan forenkle den offentlige sektor.
Det synes jeg lige man skal huske, før man kommer med hele den sang om de rige, og jeg ved ikke, hvad det er, hr. Rasmus Prehn taler om.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Sagen er den, at man nu har brugt de sidste 30 år på at tale om det her med regelforenkling.
Derfor synes jeg også, ministeren skulle være åben og ærlig og sige: Vi vil gerne regelforenkle.
Det er der sådan set bred opbakning til i Folketinget.
Vi gør det hver eneste dag så godt, vi kan.
Men når det er sagt, så er det nok så som så med, hvor mange penge der er til det her.
Derfor må vi bare som regering indrømme over for kommunerne og over for danskerne: Vi kom til som regering at solde pengene op på skattelettelser til de rigeste.
Det er det, som danskerne nu skal betale for, når det er, at der skal ske afskedigelser ude i kommunerne.
Vi har lavet en beregning.
Hvis vi forestiller os, at alt det, regeringen forventer og har lagt op til at man kan spare ved regelforenkling, falder til jorden, så man skal til at spare på stillinger i stedet for, vil det i en kommune som f.eks. Aalborg, hvor jeg selv bor, betyde 908 medarbejdere, der skal have en fyreseddel med hjem til familien.
Er det ikke et svigt af den tillid, som danskerne viste den nuværende regering i 2007, hvor man sagde, at der både var råd til skattelettelser og til velfærd?
Så stemte danskerne på den nuværende regering i håbet om, at der var råd til begge dele.
Er det ikke et svigt af den tillid, som danskerne har vist regeringen?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Det er heldigvis det rene vrøvl.
Jeg håber, at hr. Rasmus Prehn ved, hvordan ledende artikler bliver skrevet; der behøver ikke at være særlig stor forbindelse til virkeligheden – for nu at sige det mildt.
Man kan jo se, at jeg har ret ved at måle, hvor stort personaleforbruget var i Anker Jørgensens ministertid med Ritt Bjerregaard og Dorte Bennedsen som undervisningsministre
sammenlignet med, hvor stort det blev, efterhånden som jeg havde siddet der en halv snes år
Hvis ikke jeg tager fejl, blev det reduceret med 30 pct.
Det kunne jo tyde på, at der var en hel del regler, der var forsvundet, der var i hvert fald færre mennesker til at administrere dem.
Det var en lang tale, som jeg kunne sige meget til.
Jeg er faktisk den, der opfandt begrebet »Operation regelstorm«.
Det er fuldstændig rigtigt, at den blev opkaldt efter Operation Ørkenstorm og general Schwarzkopf under den første Irakkrig, det er fuldstændig rigtigt.
Ophavsmanden står her.
Det var en regelstorm, og den har jo ført til det resultat, at vi netop i år pr. 1. januar nu har fået samtlige uddannelsesinstitutioner under staten gjort til selvejende og selvstyrende institutioner med langt enklere styringsprincipper, med bygningstaxameter, så de ikke skal stå i kø hos bureaukraterne i Undervisningsministeriet, hvis de vil bygge noget nyt, de skal i stedet for stå i kø nede i kreditforeningen eller i banken.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Hvis bare det var så simpelt, så er jeg sikker på, at vi havde fundet en løsning for længst, men det er jo ikke så simpelt, og det handler ikke om Socialdemokratiets vilje, det handler om, at det, som regeringen her foregøgler, nemlig at man bare kan fjerne nogle enkelte regler og vupti, så behøver vi ikke at spare i den offentlige sektor med den opstramningsplan, regeringen har lavet, er udenomssnak.
Det er jo, fordi regeringen ikke tør indrømme, at man har soldet alle pengene væk på skattelettelser til de allerrigeste.
Det har man brugt pengene til.
Nu skal vi så til at afskedige skolelærere og SOSU-assistenter og sende varme hænder hjem med en fyreseddel i hånden.
Og så siger regeringen: Nej, nej, det behøver man slet ikke, man kan bare regelforenkle.
Og her er det så, at man altså har brugt 20 ud af de sidste 30 år på at have ansvaret, på at have flertallet, hvor det ikke er lykkedes at indhøste det potentiale.
Men ministeren sad selv med Schlüterregeringens »Operation regelstorm« – man skal lige tænke på, at det jo var samtidig med, at der var ørkenkrig og man havde general Schwarzkopf, så man forestiller sig, hvordan den daværende undervisningsminister er kommet ind og har set lyset og tænkt: Nu skal vi også have »Operation regelstorm« ligesom Operation Ørkenstorm.
Og så skulle man rydde op i det hele.
Selv med den medvind og med den »Operation regelstorm« lykkedes det ikke at få ryddet op i det her.
Nu er der så gået næsten 20 år, og så kommer man og tror, at man kan bilde danskerne ind, at der stadig væk er et potentiale: I skal spare 10 mia. kr., men I kan bare nøjes med at fjerne nogle regler.
Tror ministeren virkelig, at danskerne bliver ved med at hoppe på den?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Det er en helt rigtig måde at stille det op på, og det vil jeg da virkelig opfordre hr. Prehn til at føre frem, ikke mindst over for uddannelsesordføreren hos Socialdemokraterne, sådan at uddannelsesordføreren kan forstå, at hun skal sige ja til afbureaukratiseringsforslagene på skoleområdet, for at der bliver mere plads til kerneydelserne i velfærdsstaten.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Jeg skal igen læse op her: Hvis regeringens regelforenklingsplan slår fejl, ligesom det skete for Schlüterregeringens »Operation regelstorm«, hvor ministeren selv var ansvarlig, vil ministeren så indrømme, at regeringens politik får den konsekvens, at der skal spares voldsomt på kernevelfærden, såsom skoler, børnehaver og ældrepleje?
Hvis regeringens regelforenklingsplan slår fejl, ligesom det skete for Schlüter-regeringens »Operation regelstorm«, hvor ministeren selv var ansvarlig, vil ministeren så indrømme, at regeringens politik får den konsekvens, at der skal spares voldsomt på kernevelfærden, såsom skoler, børnehaver og ældrepleje?
Bertel Haarder (V), 2010-03-24:
Svaret er, at regeringen jo, i modsætning til hvad man skulle tro, har brede forlig på næsten alle områder.
Jeg har været undervisningsminister temmelig længe, og der har stort set hele vejen igennem været brede forlig.
Derfor er regeringen desværre nødt til at have Socialdemokratiets accept, før vi kan forenkle.
Og det er derfor, at en stribe skoleforenklingsforslag, som skolelederne gerne ville have haft, er strandet på socialdemokratisk modstand.
Så jeg synes da, man skal begynde med at feje for sin egen dør.
Vi vil gerne forenkle.
De 105 konkrete forslag er udgivet i form af et hæfte, og der er det gjort op, hvor stort et ekstra råderum de forslag vil give kommunerne.
Men en meget stor del af dem kan vi ikke komme igennem med, fordi hr. Rasmus Prehns parti siger nej.
Og hans parti har desværre vetoret, fordi vi har brede forlig, og dem skal vi selvfølgelig holde.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-24:
Det har næppe noget med sagen at gøre.
Altså, det, at der kommer en regel, hvor man siger til arbejdsgiverne, at de ikke må afskedige deres medarbejdere via sms, hvilket jo er en helt rimelig og fornuftig regel, er jo næppe noget, der pålægger kommunen en regelbyrde, der koster penge.
Så ministeren er da nødt til at svare på mit spørgsmål: Hvor er det man tror at man via regelforenkling kan udnytte et potentiale, man ikke har kunnet udnytte de foregående 30 år – inden for hvilke man i de 20 år har haft flertallet, og hvor ministeren har haft kæmpestor indflydelse?
Hvorfor har man ikke bare gennemført de her ting sammen med bl.a. Dansk Folkeparti de sidste 9 år?
Hvis vi har været sure, tvære og til besvær fra socialdemokratisk side, havde man vel bare kunnet gennemføre det uden om os; det har man jo gjort på en masse andre områder.
Hvis det var så nemt og man bare kunne udnytte et potentiale, som ville betyde, at det ville regne med manna fra himlen, og at der ville være masser af penge i kommunen, hvorfor har man så ikke gjort det for længst?
Hvis der ligger 10 mia. kr. derude, hvorfor har man så ikke høstet den gevinst?
Det må manden, der har stået bag »Operation regelstorm« da kunne forklare.
Jeg er jo fantastisk glad for at høre indenrigsministeren her give udtryk for, at Socialdemokratiet netop har stemt for nogle af de her regelforenklingsforslag.
Så det, der var linjen i hele talen før, om at Socialdemokratiet altid var imod, gælder så ikke her.
Jeg er også glad for, at ministeren tager det fulde ansvar for »Operation regelstorm«, for sagen er den, at når man kigger på det historisk, er det jo helt tydeligt, at der er en virkelig stolt minister, der kaster sig ind i kampen – nu skal vi have »Operation regelstorm«!
Der er jo mange gode ord om, hvor godt det kunne blive, men det, der ligesom var konklusionen på det hele, var, at der ikke skete ret meget.
Jeg står her med en leder fra Ekstra Bladet fra den 26. januar 1992, altså et år efter regelstormen var startet, og der står så her: »En række ministre, ikke mindst fra Venstre, har udvist en enorm kreativitet for at skjule, at de er forklædte bureaukrater, som hver dag gør det sværere at være dansker.
Undervisningsminister Bertel Haarder er et glimrende eksempel.«
Konklusionen på det var altså, at den, der har taget ansvar for »Operation regelstorm«, nemlig den nuværende indenrigsminister, er blandt dem, som Ekstra Bladet dengang, i forbindelse med at avisen havde opgjort, hvem der egentlig var bedst til at lave nye love og cirkulærer, kunne døbe en gang skjulte bureaukrater, der talte en masse om det, men ingenting gjorde.
Derfor er det også, at ministeren skulle til at være sit ansvar voksen og sige: Ja, vi kan nok ikke spare, så vi er nødt til at indrømme over for danskerne, at vi har brugt alle pengene på skattelettelser, nu går det ud over den offentlige sektor, hvor der skal ske besparelser.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-24:
Jamen i SF er vi da simpelt hen så glade for, at ministeren har tænkt sig at give afslag, hvis ansøgningerne er på baggrund af besparelser.
Vi er også rigtig, rigtig glade for udfordringsretten.
Vi kan se, hvor mange der har søgt om at komme af med overflødigt bureaukrati i forhold til folkeskolen.
Men når det nu ikke er det med holddannelser og ikke er det med – går jeg ud fra – minimumstimetal, hvor er det så, at ministeren, som ligesom skal lede an også på folkeskoleområdet, og som også er kommet med udmeldinger, i forhold til hvordan folkeskolen helst skal arbejde, mener, at man skal skære?
Tina Nedergaard (V), 2010-03-24:
Jeg kender ikke sagen med designermøblerne, men jeg kender sagen om, at der er tre, der har henvendt sig med henblik på at få dispensation fra reglen om 28 i klassen.
Min forgænger gav en dispensation tilbage sidste sommer i 2009, og der ligger to ansøgninger, som er på vej igennem systemet til mig.
Jeg kan sige det på den måde, at man vil få afslag, for så vidt det er begrundet i økonomi.
Det skal alene være på udfordringsretten, som kommunerne har, og som SF burde være taknemlig for – man påstår, at man er et decentralt parti – nemlig at en kommune eller en skole kan henvende sig og sige: Vi kan gøre det bedre, vi kan nå målene.
Folkeskolen kan vi leve fuldt og helt op til.
Vi kan sikre borgernes retskrav fuldt og helt med andre midler.
Udfordringsretten er lavet, fordi kommunerne mente, at vi valgte de forkerte værktøjer, og de var trætte af den nationale styring.
Vi har også gjort det, fordi det jo er en måde at teste nogle metoder af på.
Det er ikke min opfattelse, at det, der hvor man gav dispensationen sidste sommer, nemlig i Århus Kommune – jeg tror, at det var Vejlby Skole – er gjort med henblik på at spare, men for at tilrettelægge mere spændende holddannelser.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-24:
Nu tror jeg, at de fleste kommuner vender alle papirer og alt, hvad de har, for at finde nogle penge til at få skidtet til at køre.
Vi kan se, at der er kommuner, der ligger under minimumstimetallet for at få det til at køre.
Nogle fyrer lærere, og nogle søger om at putte flere børn i klasserne for at få det til at køre rundt.
Det seneste, jeg så, var, at der var en skole, der havde prøvet at sælge nogle designermøbler for at få råd til nogle nye undervisningsmaterialer.
Er det sådan nogen ting, som ministeren synes det er o.k. at man sparer på?