runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jeg kom ikke til at fortale mig.
Jeg spurgte, for jeg kender ikke det tal, og det kunne være, fordi elevtallet var faldet.
Det får jeg så at vide at det ikke er.
Men for mig er det jo stadig væk ikke afgørende, hvor mange penge det handler om.
Det, der er afgørende, er kvaliteten i folkeskolen, og det er, hvad børnene kan, hvordan de klarer deres afgangseksamen, og hvor mange af dem, der går videre på en ungdomsuddannelse.
Det er det, der er parametrene og kvalitetsmålene for mig.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-27:
Så er det jo væsentligt at få forklaringen på: Hvad mener Det Konservative Folkeparti så er forklaringen på at bevillingen er faldet?
Når det ikke skal hænge sammen med antallet af elever, sådan som ordføreren jo lidt antog at det gjorde, hvad er så forklaringen på, at bevillingen til folkeskolen er faldet igennem den her regerings levetid?
For man kunne jo få den tanke, at der faktisk også her ligger en helt bevidst strategi bag ved det, som regeringen er i gang med.
For det er jo rent faktisk det, der er ved at ske: Flere og flere forældre tager deres børn ud af folkeskolen og putter dem over i de private skoler.
Er det en bevidst strategi fra Det Konservative Folkepartis side?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-27:
Tak, hr. formand.
Det drejer sig om hele spørgsmålet omkring De Konservatives holdning til EU-politikken her i Danmark og også i Europa-Parlamentet.
Det emne synes jeg faktisk at ordføreren kom ret så lidt ind på i sin ordførertale, og det vil jeg gerne spørge ind til.
Vi havde jo eksempelvis den 26. marts en glimrende debat her i Folketinget om en eventuel optagelse af Tyrkiet i EU, hvor De Konservative valgte at stemme for et forslag til vedtagelse, som jo klart indikerede, at man skulle søge optagelsesforhandlinger med Tyrkiet, og at Tyrkiet skulle blive et fuldgyldigt medlem af EU.
Der vil jeg gerne spørge ind til ordførerens holdning til, at der så tilsyneladende efterfølgende for 4-5 uger siden kom nye meldinger fra De Konservatives spidskandidat, hr. Bendt Bendtsen, om samme emne.
Hvad er De Konservatives politik vedrørende Tyrkiet?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Altså, undskyld, i stor respekt vil jeg sige, at fru Birgitte Josefsen jo ikke er medlem af Venstres Ungdom.
Det er jo ikke en måde at debattere det her på, vil jeg sige til fru Birgitte Josefsen.
Hvad er det at sige, at fordi der er indvendinger imod skattestoppet, kan man konkludere, at skatten skal stige?
Jeg tror også, at fru Birgitte Josefsen er fuldstændig klar over, at Det Radikale Venstre på sundhedsområdet længe har syntes, at det var mere rimeligt, at de 20 pct.s brugerbetaling, der er i sundhedssystemet allerede i dag, bl.a. på tænder, blev båret mere solidarisk af os alle sammen ved at lægge en helt, helt minimal brugerbetaling på at gå til læge, sådan at f.eks. behandling af tænder kunne være fuldstændig gratis.
Men jeg kan bare konstatere – på samme måde, som fru Birgitte Josefsen lægger debatniveauet i dag – at Venstre åbenbart går ind for, at det er ret og rimeligt, at får man en aggressiv paradentose, skal man betale for det hele selv, men får man kræft i kæben, er det gratis.
Er det niveauet? vil jeg spørge fru Birgitte Josefsen.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-27:
I disse dage modtager danskerne et brev om deres SP-opsparing, som de kan få til udbetaling.
Mange danskere er rigtig glade for denne økonomiske håndsrækning i de økonomisk trængte tider.
Men De Radikale har stemt imod dette lovforslag – og det er De Radikale, der normalt plejer at bryste sig af at være liberale, at have tillid til det enkelte individ.
Er De Radikale holdt op med at have tillid til den enkelte?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Danmark står jo i en alvorlig økonomisk krise i øjeblikket.
Jeg ved godt, at Venstre gerne vil give indtryk af, at det er sådan noget, der er føget over hegnet; det er gnister fra en steppebrand, det er de internationale finans-et-eller-andet, det har slet ikke noget med os at gøre.
Men det har det.
Det har også noget med os at gøre, når man får en økonomisk krise af den her størrelsesorden.
I vores øjne er det vigtigt for borgerne at vide, at vi faktisk ønsker at tage hånd om den økonomiske politik og ikke lade en eller anden forventning om, at privat forbrug er bedre end andet, være styrende.
For som vismændene også siger i de seneste anbefalinger: Hvis vi vil give mulighed for at mindske ledigheden, så er det via offentlige investeringer – investeringer, som vi også kunne have gavn af på den anden side af den her krise, f.eks. investeringer i klima, investeringer i uddannelse, investeringer i teknologi.
Jeg synes måske, det ville give en bedre diskussion, hvis vi diskuterede, om det er offentligt forbrug, eller om det er privat forbrug, vi tror giver flest danske arbejdspladser i en situation, hvor folk bliver fyret, og hvor virksomheder må lukke, fordi der ikke er nogen ordrer til dem.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-27:
Nu er det jo ikke kun staten, der oplever en økonomisk krise; det er også danskerne.
Det er danskerne, der står med en utryghed over den aktuelle økonomiske situation, der står med frygten for ledighed, der er bekymrede for, om ydelsen på deres lån stiger, om prisen på deres bolig falder.
De fortjener da en håndsrækning.
Hvorfor skal man kun kigge på staten?
Og det er endda De Radikale, som plejer at bryste sig af at være liberale.
Hvad med det enkelte individ?
De oplever også en økonomisk krise.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg tror, jeg udtrykte mig meget uklart, og det beklager jeg bestemt.
Når spørgeren kan få den idé, at det her handler om staten, ved jeg, at jeg har udtrykt mig fuldstændig uklart.
Det, der er det interessante, er jo, om mennesker kan fastholde et arbejde, og om virksomheder kan fastholde deres udvikling, for det er det, der er fundamentet i enhver families økonomi.
Jeg synes, det er bedre for mennesker at fastholde deres arbejde, end at jeg får mulighed for at afbetale lidt på min kassekredit.
Og det er lige præcis det, man står med i den her situation, hvor vi i stedet burde have sørget for, at nogle af de ting, der virkelig, virkelig trænger sig på i det her samfund, blev løftet.
I stedet har man altså bare taget chancen og hældt en masse penge, som stod til fornuftig pension, ud på det, som nogen siger bliver ratepension, rejser og rødvin.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Det er jo meget interessant, at fru Margrethe Vestager nu siger, at SP-udbetalingen går direkte til rødvin og øl og rejser.
Hvis man tager De Radikales skatteforslag, som blev fremlagt den 29. november 2008 i Information, siger fru Margrethe Vestager, at hvis der er behov for at kickstarte dansk økonomi i forbindelse med forårets skattereform, er De Radikale parat til en midlertidig ufinansieret skattelettelse.
Fru Margrethe Vestager læner sig op ad anbefalingerne fra vismændene, når hun åbner for, at man i første omgang kan lette skatten og vente med at indfase de grønne afgifter for at medvirke til at finansiere lettelserne på arbejdsindkomst.
Jeg vil blot høre fru Margrethe Vestager, om hun stadig væk står ved De Radikales skatteforslag, som blev fremlagt i efteråret og netop lagde op til, at en del af en skattepakke selvfølgelig også skulle være, at der kom flere penge ud til den enkelte.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Naturligvis, men der er bare det ved det, at regeringens politik giver hele tre ting på én gang, og det plejer at være tegn på rigtig dårlig kvalitet.
Først får man SP'en, til næste år får man skattelettelser, og så får man skattelettelser en gang til.
Så vidt jeg husker, er det 33 mia. kr. alene i skattelettelser de første 2 år, og det kan ikke siges at være understimuleret.
Hvis fru Ellen Trane Nørby synes, det mindste man kan gøre er også at betale SP'en, synes jeg, der er en samfundsøkonomisk diskussion, som vi åbenbart ikke længere har sprog til at tage, fordi det bare skal handle om, hvorvidt vi under folk deres egne penge eller ej.
Det, der er interessant, er, om der bliver ført en økonomisk politik, som sørger for, at beskæftigelsen bliver fremmet, og at virksomheder kan fortsætte.
Risikoen er nemlig, at vi ikke kun taber arbejdspladser her og nu, men også taber job på længere sigt, og det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Fra Venstres side er vi jo meget opmærksomme på at få øget beskæftigelsen.
Det er bl.a. derfor, vi har en meget positiv arbejdsmarkedsdel i skattereformen, og selv SP-delen giver jo også en øget beskæftigelse i Danmark.
Det viser beregningerne jo, og derfor er det trist, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at støtte den del.
Jeg kan så forstå, at fru Margrethe Vestager ikke længere støtter det radikale forslag, som fru Margrethe Vestager selv præsenterede i efteråret.
Jeg kan også konstatere, at dengang det blev præsenteret, kaldte Socialdemokraterne og SF det for uansvarlig politik, og nu er fru Margrethe Vestager så enig i, at den radikale politik var uansvarlig politik.
Når vi nu er ved det med uansvarlighed, vil jeg bare høre, om fru Margrethe Vestager også har ændret holdning til SF's finanslovudspil, som jo var underfinansieret med 15 mia. kr. På daværende tidspunkt kaldte Det Radikale Venstre det for mangel på økonomisk ansvarlighed, og derfor vil jeg blot høre, om Det Radikale Venstre også har ændret holdning på det område, eller om det fortsat er økonomisk uansvarlighed.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg tror, spørgeren er gået glip af den første del af mit svar på det sidste spørgsmål, men det var også meget kort og meget klart: Jeg kan fuldt ud stå inde for den radikale skattepolitik.
Tina Nedergaard (V), 2009-05-27:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det, fru Birgitte Josefsen også var inde på, nemlig brugerbetaling.
Hvad er det for nogle konkrete offentlige besparelser, som Det Radikale Venstre agter at tage fat på, når socialisterne måske en dag får flertal herinde?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi i forrige periode havde et vist held med at fremme i det mindste diskussionen om finansieringen af vores sundhedsydelser.
For det provokerer os, at der er 20 pct. af vores sundhedsydelser, der i dag er brugerfinansieret.
Der er bare en fuldstændig skæv social balance i det, fordi det afhænger af, hvad man fejler, og ikke hvor rig eller hvor fattig man er.
Derfor har vi lavet en model, som går på, at man skal betale et lille beløb for at gå til lægen.
Når man så først er visiteret, er alle ydelserne til gengæld fri og lige.
Vi arbejdede med en model, hvor man sørgede for, at f.eks. børnefamilier kun skulle betale op til en vis grænse netop af den grund, som fru Tina Nedergaard nævner, nemlig at der er nogle, der typisk har brug for at gå meget til læge.
Der er så bare det ved det, at jeg tror, at i fru Tina Nedergaards eksempler vil det være en del af den integrerede behandling, og derfor vil det ikke udløse et nyt besøg.
Jeg synes bare, det er rimeligt, at vi tager den diskussion, når det nu er sådan, at 20 pct. i dag er brugerfinansieret, og at vi så fik en anden balance i det.
Når det kommer til det andet spørgsmål, tror jeg, at fru Tina Nedergaard vil stille det igen.
Min taletid er nemlig udløbet.
Tina Nedergaard (V), 2009-05-27:
Hvis man nu skal i gang med at visitere til gratis lægebehandling, forudsat at man har indført brugerbetaling på den,
giver det bare mere bøvl og bureaukrati, og det skaber jo også en usikkerhed hos de syge mennesker eller de mennesker, der har syge børn, fordi de ikke kan være sikre på den fri og lige adgang til lægebehandling.
Så vi finder ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Men jeg vil vende mig mod et andet spørgsmål, og det drejer sig om hele diskussionen om at beskatte forurening.
Vi finder faktisk, at vi er i en alvorlig situation, hvor beskæftigelsen er faldende og ledigheden er stigende som følge af den internationale økonomiske krise, som alle lande er bragt ud i.
Derfor skønner vi jo også, at det er meget, meget uforsigtigt at pålægge dansk erhvervsliv nogle belastninger, som betyder, at de mister konkurrenceevne og dermed mister muligheden for at beskæftige folk i en tid, hvor vi i høj grad har brug for danske job.
Så jeg vil bede fru Margrethe Vestager at være ret præcis omkring, hvilke belastninger det er, man agter at pålægge erhvervslivet for at begrænse forureningen i fremtiden.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Fru Margrete Auken plejede i gamle dage altid at skyde skylden på lydanlægget herinde.
Jeg ved så ikke, om det særlig er ovre i venstre side, at det er svært at høre svarene, for jeg kan forstå, at svaret om brugerbetaling slet, slet ikke fandt vej ned til fru Tina Nedergaards plads.
Det, der jo var kernen i det, var, at det at gå til en praktiserende læge er det, der så at sige udløser behandling.
Det er fuldstændig, som det er i dag.
Der er bare det ved det, at hvis man går til en tandlæge og man har brug for yderligere behandling, udløser det ikke kun behandling.
Det udløser også en herrestor check, hvis man har noget, der virkelig betyder noget.
Hvad var det andet spørgsmål?
Tina Nedergaard (V), 2009-05-27:
Det var spørgsmålet vedrørende, hvilke virksomheder der skal belastes af afgifter på forurening.
Birgitte Josefsen (V), 2009-05-27:
Jeg synes jo så, det er ærgerligt, at Det Radikale Venstre ikke vil være med til at gennemføre de ændringer, der sker på skatteområdet, så vi får en forbedret sundhed.
For det er det, vi gerne vil.
Men jeg fik ikke noget svar på det med skattestoppet, så jeg må jo tage det som et udtryk for, at Det Radikale Venstre mener, at skatten skal stige.
Derfor vil jeg gerne høre, om det så er den stil, der skal lægges ind sammen med det, som den tidligere leder af Det Radikale Venstre bakker op om i Nordjyske Stiftstidende i dag.
Det betyder jo virkelig, at borgerne kommer til at stå for skud, for der bakker fru Marianne Jelved op om, at der skal ske øget brugerbetaling.
Så derfor synes jeg, det er væsentligt, at borgerne får at vide, hvor den brugerbetaling skal ligge, samtidig med at man så sætter skatten op.
Der lægges også op til, at der skal foretages socialt forsvarlige besparelser.
Er det på skoleområdet, er det på børnepasningsområdet, er det på sundhedsområdet, at der skal ske socialt forsvarlige besparelser?
Og der skal også ske en ændring af efterlønsordningen, så jeg tager det som udtryk for, at efterlønnen så afskaffes.
Jeg vil gerne høre, om det, der står i Nordjyske Stiftstidende i dag, bliver bakket op af hele Det Radikale Venstre.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg tror, at jeg skal holde mig til ét af spørgsmålene i respekt for taletiden.
Der er det fine ved Det Radikale Venstres politik, at vi har den hensigt at finansiere det, vi gerne vil.
Og en af grundene til, at vi er imod skattestoppet, er, at det svarer til at solde holdbarhed op.
Skattestoppet har allerede kostet 9,3 mia. kr. – tror jeg, det er – bare sidste år på de grønne afgifter, fordi skattestoppet jo ikke er et stop for skat.
Det er bare, at man smøler penge væk, som man kunne have brugt på skattelettelser, eller som man kunne have formidlet på en ordentlig måde.
Skattestoppet er jo bare en måde hele tiden at sørge for at underminere velfærdssamfundets finansiering på.
Det synes jeg ikke er ansvarligt.
Det seneste eksempel er, at man nu heller ikke kan røre ved de helt minimale ændringer, der er lavet i afgiften på sodavand og cigaretter, fordi skattestoppet er vigtigere.
Fru Birgitte Josefsen er sundhedsordfører.
Hvordan føles det som sundhedsordfører, at alle forslag om afgifter, der kunne være med til at forebygge 13.000 rygerdødsfald eller overvægt hos mange, mange mennesker, er underlagt skattestoppet?
Jeg forstod udmærket godt fru Gitte Lillelund Bechs spørgsmål første gang, og fru Gitte Lillelund Bechs spørgsmål er en hypotese, en forestilling, om noget, der kan ske i fremtiden, som bygger på hvis og hvis og vissevasse, for vi ender et helt forkert sted, nemlig ikke i en diskussion om, hvad Det Radikale Venstre vil, og hvad vi vil kunne stå inde for, men om, hvad der måske kan ske på et eller andet tidspunkt, hvis og hvis og hvis.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-27:
Når jeg går tilbage i Det Radikale Venstres hundredårige historie, kan jeg finde én grund og kun én grund til at stemme radikalt – det er lang tid siden – for De Radikale havde engang en rigtig god kirkepolitik.
Det er for længst slut, og nu vil De Radikale have kirke og stat skilt ad.
Det skal jeg ikke blande mig i, men det, der undrer mig, er så de nye toner, der er kommet frem nu, og jeg kan forstå, at mennesker, der med magt slår sig ned i en kirke, derved hæver sig over landets love og landets lovlige autoriteter, så sager, der er gennemprøvet igen og igen af et domstolslignende organ, bare skal skubbes til side, for nu sidder de her mennesker i det hellige hus og er urørlige.
Kan fru Margrethe Vestager forklare mig lidt mere uddybende om den nye fromhedslinje?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Nej, det tror jeg ikke jeg kan, for det har ikke noget med fromhed at gøre.
Det har noget at gøre med asylpolitik, og det har noget gøre med, at regeringen jo ikke engang lever op til den aftale, man lige har indgået, og som handler om værdigt, bæredygtigt, frivilligt at sikre folks hjemsendelse.
Og den aftale er jo bare toppen af et isbjerg i en menneskefjendsk asylpolitik, hvor danske særregler og vores bestræbelser på at holde os ude af enhver form for solidaritet i et europæisk perspektiv er det, der er kendetegnende.
Hvis der er noget, det er, er det i hvert fald ikke fromt.
Tværtimod.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-27:
Jeg bliver nødt til at rette nogle misforståelser hos De Radikale.
Der er jo ikke tale om frivillig hjemsendelse.
Disse mennesker har kunnet rejse hjem hele tiden, frivilligt, og man ville have taget imod dem derhjemme, men de har sat sig imod de danske myndigheders afgørelse, og så kan vi ikke tvangshjemsende dem.
Det kan vi nu, så det er noget snak, at det skal baseres på frivillighed.
Nu bliver det baseret på tvang, og det har de pågældende asylansøgere vidst hele tiden.
Men det er dog nogle mærkelige svar, jeg får, for enhver ved jo, at der ikke er noget som helst – intet som helst – der taler for, at de skal blive her; alle lovlige instanser har sagt, at de skal hjem, og har sagt det hele tiden.
Det vil sige, at det eneste nye i sagen er, at de har taget ophold i en kirke, og det har gjort et så kolossalt indtryk på De Radikale, at det må udlægges som en ny fromhedslinje, der betyder, at man kan hæve sig over landets love og landets lovlige autoriteter, når man tager bolig i en kirke.
Det er da et meget interessant synspunkt, som er helt overraskende, fra De Radikales side, som har skippet alt det der formørkede sludder om religion for flere år siden.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg er faktisk rigtig ærgerlig over, at hr. Jesper Langballe ikke har fulgt den radikale indsats for gennem de sidste mange år at få en ordentlig asylpolitik i Danmark, og at hr. Jesper Langballe tror, at det er noget, der er en afspejling af, at nogle fortvivlede mennesker har taget ophold i en kirke.
Vi har faktisk gjort rigtig, rigtig meget for at sige, at vi ikke kan stå inde for den politik, som hr. Jesper Langballe har været en af arkitekterne bag og har stemt for gang på gang, begyndende med, at man lavede Flygtningenævnet om, sådan at ministeriet fik en tredjedel af pladserne, og hvor man har overhørt enhver form for bøn om, at mennesker, der er flygtet fra en krig, man selv har startet, dog blev givet en form for beskyttelse – en form for beskyttelse fra en krig, man selv har startet.
Det er den asylpolitik, som vi i bund og grund ikke kan stå inde for, og det er derfor, vi ønsker, at vi får en europæisk solidaritet og nogle fælles regler, så vi kan hjælpe de mennesker, der kommer til os i nød.
Sophie Løhde (V), 2009-05-27:
Jeg må sige, at det sidste jo i sig selv var noget af en erkendelse, nemlig at man fuldstændig rent på papiret erkender, at det, oppositionen rent faktisk lover den vil gennemføre, ikke kan blive gennemført, fordi de partier, som man skal danne en ny regering med, ikke ønsker de reformer, som Det Radikale Venstre efterlyser.
Hvordan hænger det sammen for De Radikales leder, når det også kommer frem i selv samme artikel, at SF og Socialdemokratiet ikke ønsker at være med til at gennemføre de reformer, som Det Radikale Venstre efterlyser?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg har faktisk også skrevet en lang kronik i Berlingske Tidende.
Jeg er ret ærgerlig over, at den ikke har større gennemslagskraft hos Venstre og De Konservative, for der har jeg jo uddybet, hvad der er den grundlæggende sammenhæng her.
Det, som er tankevækkende, er, at fru Sophie Løhde repræsenterer et parti og støtter en regering, der har haft 8 år til at sørge for, at vi kunne imødese de store årganges velfortjente pension med nogenlunde sindsro.
Det er en historie om utilstrækkelighed og forspildte muligheder.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg må indrømme, at jeg synes, at det er bedre at have den ambition, at ens valgløfter skal kunne gennemføres.
Det er jo tankevækkende, at fru Sophie Løhde repræsenterer den forspildte mulighed, men holder os andre til ansvar for at have en ambition.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-05-27:
Jeg må så sige, at jeg ikke tror, fru Margrethe Vestager helt forstod mit spørgsmål, så nu vil jeg skære det ud i pap eller i hvert fald prøve at gøre det mere klart.
Jeg spurgte ikke til De Radikales holdning til skattestoppet, for den er jeg nemlig fuldstændig klar over, men jeg spurgte til, om Det Radikale Venstre vil gå i regering med S og SF, givet at det måtte være et krav fra Socialdemokraterne side, at man fastholder et skattestop.
Ja eller nej?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg skal ikke gå ind i spørgerens hypoteser, men bare konstatere det meget enkle, at jeg tror, at det første, en ny regering kommer til at gøre, er at lave en genopretningsplan.
For vi ser nu, hvordan statens underskud kommer til at tordne nedad, hvordan ledigheden stiger, og hvordan vi har fået en skattereform med en særdeles tvivlsom finansiering.
En tvivlsom finansiering betyder, at vi risikerer, at der skal spares i velfærden, hvis ikke det, som fru Sophie Løhde og hendes parti og den regering, hun støtter og står inde for, virker.
Jeg tror, at vi skal tage den derfra i stedet for at kaste om os med hypoteser om, hvad man kan, og hvad man ikke kan, og så skulle man måske spørge mere til Det Radikale Venstres politik i stedet for at bede os udlægge, hvad andre har af politik – andre, som allerede har været på talerstolen, og som måske har et lidt tættere forhold til den politik, end Det Radikale Venstre har.
Jacob Jensen (V), 2009-05-27:
Nu kan vi jo forstå, at De Radikale er meget reformivrige – og godt for det – og derfor vil jeg gerne spørge sådan helt stille og roligt, hvordan en reform lyder i De Radikales ører, hvis den går ud på at sætte skatten på arbejde ned og sætte skatten på forurening op.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Det er jo en sag, som Radikale har kæmpet for i en årrække – jeg håber, at spørgeren har haft lejlighed til at stifte bekendtskab med det radikale skatteforslag, som jo omlægger for 62 mia. kr. i det danske skattesystem – og derfor var det en meget, meget stor skuffelse, at vi har oplevet en regering, der har buret sig inde bag ultimative krav, og at vi efterfølgende kan konstatere, at det grønne, der er at sige om den, er, at det er som at få en vissen tidsel i hånden, for det grønne er jo bare smuldret lige så stille på grund af skattestop, og hvad vi ellers har.
Jacob Jensen (V), 2009-05-27:
Jo, men hvis det virkelig er det, som De Radikale ønsker, hvorfor stemmer De Radikale så nej til den reform, som netop har princippet om markant at sætte skatten på arbejde ned, herunder skatten på den sidst tjente krone, samtidig med at man sætter skatten op på forurening
Jeg kunne da godt tænke mig at få et svar på, hvordan det kan være.
Dernæst vil jeg spørge: Hvordan vurderer den radikale leder så sine muligheder for at få den ambition gennemført?
Altså, vi har at gøre med en konstellation, som De Radikale har indlemmet sig i, hvor man jo åbenbart går ind for en såkaldt toptopskat.
Er det den vej, som De Radikale så ønsker at gå i skattepolitikken?