runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-07:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har været uenige i den her sag, og jeg vil også sagtens kunne imødegå nogle af pointerne omkring reproduktion m.m., som nogle af mine partifæller har gjort.
Vores nærmere synspunkter vil jeg redegøre for under min ordførertale om lidt.
Jeg følte mig bare kaldet til at tage ordet på grund af den debat, hr. Christian Langballe havde med fru Özlem Sara Cekic, hvortil jeg må sige, at jeg synes, at SF's ordfører var under enhver værdighed og anstændighed for den her debat, og jeg forstår godt, at ordføreren for Dansk Folkeparti blev ophidset og fornærmet.
Det hører ingen steder hjemme at tale til hinanden på den måde i det her Ting.
Det er en fri debat, vi har her, og ikke en generel tilsvining, og jeg håber, at SF's ledelse tager afstand fra det, der er sket, for jeg synes ikke, at SF kan være bekendt at ødelægge den her dag, der handler om ligestilling for homoseksuelle og ikke om et show fra fru Özlem Sara Cekics side.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jamen jeg kan jo gentage, hvad jeg har sagt med hensyn til følgelovgivningen.
Jeg synes, at man burde have serveret det i en samlet pakke.
Det mener jeg ville have været ret og rimeligt, og så vidste vi jo alle sammen, hvad vi forholdt os til, når vi talte om det homoseksuelle ægteskab.
Jeg synes sådan set også, man kunne sige, det havde været fair og ordentligt over for bøsser og lesbiske, at de ting var blevet afklaret.
Det er i al sin enkelhed, hvad jeg siger.
Så vil jeg sige med hensyn til det registrerede partnerskab, at det har været diskuteret.
Der har været nedsat en form for undersøgelseskommission her i Folketinget, der har undersøgt det, men ægteskabet har da ikke været diskuteret.
Man har debatteret registreret partnerskab.
Mogens Jensen (S), 2012-06-07:
Jamen vil hr. Christian Langballe ikke indrømme, at den her sag har været drøftet i mange, mange år i folkekirken?
Den har været drøftet i den tid, jeg har siddet i Folketinget, og før det, og man er altså nået frem til den erkendelse i alle kendte meningsmålinger, at der er et stort flertal af præster, der synes, det er helt rimeligt, at også homoseksuelle par kan blive viet i folkekirken.
Otte ud af ti biskopper udarbejder nu et ritual.
Siger det ikke hr. Christian Langballe noget om, at folkekirken har flyttet sig langt væk fra, hvor Dansk Folkeparti står, som jo stadig væk er et eller andet sted i middelalderen, hvad angår det her spørgsmål?
Siger det slet ikke hr. Christian Langballe noget?
Må jeg så ikke sige om det med retsstillingen, at jeg bare synes, at ordføreren bidrager til uklarhed.
Der er ingen uklarhed omkring retsstillingen.
Den er fuldstændig, som den er i dag, når man indgår et registreret partnerskab.
Nu bliver det bare indgået under ægteskabsloven.
Kan ordføreren ikke give mig ret i det?
Der er ingen uklarhed.
Man kan have et ønske om, at det var anderledes, og der kommer måske også nogle ændringer, men så kommer Folketinget til at tage stilling til det på det tidspunkt.
Er det ikke korrekt?
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Tak for et lødigt og godt spørgsmål.
Jeg vil sige til hr. Mogens Jensen, at det, jeg har anfægtet, jo sådan set er en sag for sig.
Med hensyn til retsvirkningerne og følgelovgivningen har jeg bare stillet det enkle spørgsmål: Hvorfor får vi ikke en samlet pakke, vi kan stemme om, altså sådan at retsvirkningerne er kendte?
Det, man gør nu, er jo egentlig bare, at man, som en anden har sagt det her i Folketinget, så at sige sælger en lovgivning i falsk indpakning.
Man ophæver det registrerede partnerskab, men det registrerede partnerskab fortsætter jo sådan set bare uantastet, indtil følgelovgivningen kommer.
Så spørger jeg mig selv: Hvorfor ikke bare få én pakke, så vi vidste, hvad det var, vi stemte om?
Det eneste, jeg spørger om, er sådan noget rent lovteknisk, det er lovkvaliteten.
Jeg synes, det havde været meget bedre, om man gjorde det.
Hvad angår det sidste, havde jeg da langt foretrukket, at man i Folketinget spillede bolden over til biskopper og præster og lod dem drøfte det i ro og mag.
Jeg synes, at jeg har svaret fru Mette Bock, med hensyn til hvad jeg har sagt om ægteskabet.
Det kan jeg så gentage hundrede gange.
Men angående det andet spørgsmål er det da fuldstændig rigtigt.
Og det synes jeg den gør i det her tilfælde, det synes jeg helt klart den gør.
Altså, jeg kunne jo stille spørgsmålet: Hvorfor nærer Enhedslisten af alle partier lige pludselig en så rørende omsorg for folkekirken, når den vil have den nedlagt?
Jeg ved ikke rigtig, om jeg vil svare på det der.
Jeg synes, det er så meget under lavmålet, det må jeg ærligt indrømme.
Jeg synes, det er under lavmålet.
Jeg vil ikke svare på det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-06-07:
Jeg kan da godt forstå, at Dansk Folkeparti føler sig enormt provokeret, men det er faktisk også det, der er den eneste forskel i argumentationen, nemlig stening.
Jeg er fuldt bevidst om, at imamerne også siger noget i forhold til stening, men det er da dybt, dybt rystende at høre de holdninger, man har i forhold til homoseksuelle, og det er debatten også udtryk for.
For jeg synes, det er en kæmpe sejr for regeringen, at vi kommer til at ligestille de her mennesker.
Det har de ventet på, og det får de nu.
Jeg gentager gerne mit spørgsmål: Har Dansk Folkeparti planer om at lave et beslutningsforslag, hvor man pålægger ægtefolk, at de, når de er i et ægteskab, skal kunne være produktive?
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Altså, jeg vil godt lige replicere til det indledende.
Jeg vil altså ikke sammenlignes med en eller anden imam, der går ind for, at homoseksuelle skal stenes eller alt muligt andet.
Det vil jeg simpelt hen ikke, så man må udfolde, hvad det er for en imam, man taler om.
Det andet
der synes jeg ikke hører nogen steder hjemme.
Jeg har aldrig nogen sinde talt for diskrimination af de homoseksuelle i det forhold, aldrig nogen sinde.
Jeg vil godt bede mig fritaget for at få sådan nogle anklager og antydninger.
I Iran f.eks. har man jo hængt homoseksuelle op i kraner, efter at de er blevet slået ihjel,
Ja, undskyld mig.
Det andet er, hvad et ægteskab er, om der er folk, der har sex, før de indgår ægteskab.
Ja, jeg er jo trods alt ikke så dum og uvidende, at jeg ikke godt ved, at det er sådan.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-06-07:
Når jeg hører Dansk Folkepartis ordfører, er det lidt ligesom at sidde og se etnisk tv, hvor man hører en eller anden imam fra Saudi-Arabien, der argumenterer, som ordføreren gør i forhold til homoseksuelle.
Det er faktisk lidt rystende, vil jeg sige.
Jeg havde troet, at man var et andet sted her i Danmark.
Dansk Folkepartis ordfører siger gentagne gange, at ægteskabets formål er slægtens videreførelse, og det må så betyde, at man kun må have sex med hinanden, fordi man skal have en unge ud af det.
Så jeg vil bare lige spørge: Betyder det så, at Dansk Folkeparti siger, at i et ægteskab må man ikke have sex med hinanden, hvis formålet alene er nydelse og ikke produktion?
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jeg spurgte bare sådan lidt til den lige pludseligt opståede så rørende omsorg for folkekirken, som jeg synes er ganske overvældende.
Men det enkle er: Ja, der er noget helt elementært med hensyn til slægtens videreførelse.
Ja, det er et grundforhold.
Ja, der er undtagelser fra reglen.
Det var det, jeg sagde i min ordførertale, og det vil jeg gerne fastslå igen, igen.
Med hensyn til det andet: Vi har haft registreret partnerskab.
Der har været velsignelser, folk har velsignet homoseksuelles parforhold, også før i dag, så det er sket.
Det, vi bare så enkelt siger, er, at der jo er en klar definition af, hvad et ægteskab er, også i en kirkelig kontekst.
Så enkelt er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Det var to ikkesvar.
Og det, man tit gør, når man er politiker og ikke rigtig ved, hvad man skal stille op på en talerstol, er at begynde at snakke om nogle andre.
Det var så også det, hr. Christian Langballe gjorde i det her tilfælde.
Jeg skal nok svare på, hvad Enhedslistens holdning er til det her, i min ordførertale.
Men jeg stillede to meget konkrete spørgsmål til ordføreren, som der ikke kom svar på.
Og det ene er: Hvad er Dansk Folkepartis besked til alle de mange mennesker, som har indgået ægteskab, men som ikke har fået børn?
Er de så slet ikke rigtig gift?
Har de snydt sig til ægteskabet eller hvad?
Det andet er: Kan ordføreren bekræfte, at det slet ikke kan lade sig gøre for de præster, som kunne ønske sig det i dag?
Hvis samtlige præster stillede sig op herudenfor og lavede en demo og sagde, at de rigtig gerne ville have lov til at vie homoseksuelle, eller hvis samtlige medlemmer af folkekirken kom og bankede på og sagde, at de gerne ville have det sådan, at homoseksuelle kunne blive viet, så kan det ikke lade sig gøre, før Folketinget ophæver forbuddet.
Det vil sige, at hvis der er nogen, der blander sig i, hvad der skal foregå i kirken, er det Folketinget, som på nuværende tidspunkt siger: Nej, det må I ikke.
Jeg vil gerne have to svar, fordi jeg har stillet to spørgsmål, og før fik jeg to ikkesvar.
Mogens Jensen (S), 2012-06-07:
Det, der bringer mig op, er, at Dansk Folkepartis ordfører hele tiden siger, at retsstillingen for homoseksuelle par er uklar i den pågældende lovgivning.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at retsstillingen er ganske klar, idet der jo gælder samme retsstilling med det her lovforslag, som der gør under den nuværende lov om registreret partnerskab, sådan at der er fuldstændig klarhed over, hvilken retsstilling der gælder for homoseksuelle?
Kan ordføreren ikke give mig ret i det?
Der er ikke nogen ændringer.
Det kan godt ske, at der kommer nogle ændringer, men så skal Folketinget tage stilling til det på et senere tidspunkt.
Må jeg så ikke spørge ordføreren, når han nu bruger begrebet, at staten tromler ind over folkekirken: Er det ikke at tromle ind over folkekirken at bestemme, at man ikke må vie homoseksuelle, når vi ved, at to tredjedele af præsterne gerne vil det, og når vi ved, at mange menighedsråd gerne vil det?
Er det så ikke at tromle ind over folkekirken, at man giver et forbud mod, at kirken kan vie homoseksuelle?
Er det ikke der, staten tromler?
Med det her lovforslag giver man jo frihed til, at præsterne selv kan beslutte, om de vil eller ej.
Er det ikke korrekt?
Mette Bock (LA), 2012-06-07:
Jeg har selv barn, så den del af det har jeg forstået.
Men ud over det vil jeg sige til hr. Christian Langballe, at ægteskabet i bund og grund jo er en borgerlig institution.
Dansk Folkeparti har selv kaldt det lovsjusk, at vi ikke kender retsvirkningerne af, at vi nu får den her lovændring.
Vi har så givet en bemyndigelse til folkekirken til, at man kan vie mennesker med retsvirkning.
Det er fint.
Den bemyndigelse udvider vi nu.
Men det har jo intet at gøre med forplantningens mysterier, vil jeg sige til hr. Christian Langballe.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Ja, det tror jeg godt den kan; det skal jeg ikke udtale mig om.
Men det, der er væsentligt, er jo, at vi opløser den kristne definition af ægteskabet og åbner op for alle mulige former for ægteskaber.
Altså, hvad forhindrer staten i at gå ind at lovgive om andre former for ægteskaber ud over mand-mand og kvinde-kvinde?
Det kunne jo også være mand-kvinde-kvinde eller mand-mand-kvinde-kvinde; der er jo mange muligheder.
Der er intet, der længere forhindrer os i det, for, som ordføreren jo siger: Vi skal være rummelige, og vi skal være tolerante.
Hvorfor ikke være tolerant over for de former, der hedder, at en mand kan gifte sig med to eller tre eller fire kvinder?
Hvad forhindrer os i at gøre det?
Vi skal være rummelige, vi skal være tolerante.
Jeg har stor respekt for ordføreren og hans holdninger, men lige præcis dér mener jeg at han er på glatis og at han er gået galt i byen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-06-07:
Jeg er vel nok glad for, at dem, hr. Alex Ahrendtsen taler for, udgør et meget lille mindretal i folkekirken, som er en forening, jeg er rigtig glad for at være medlem af.
Når jeg tænker på, hvordan jeg over de sidste år og måneder har talt med rigtig mange ansatte, dvs. biskopper, provster og præster, som har sagt, at de for år tilbage havde en definition på ægteskabet, som måske var mere i tråd med det, hr. Alex Ahrendtsen siger om mand og kvinde, kan jeg konstatere, at begrebet og tolkningen i dag har en helt anden rummelighed, sådan at mand-mand, kvinde-kvinde og mand-kvinde er fuldstændig ligeværdigt defineret i ægteskabet.
Tror hr. Alex Ahrendtsen, at folkekirken vil kunne mestre den opgave, folkekirken får fra nu af?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Enhver har ret til at tolke; enhver har ret til at mene, hvad vedkommende vil.
Men når det drejer sig om kristendommens definition af, hvad et ægteskab er – og det siger jeg med streg under kristendommens definition – så er det mellem mand og kvinde, fordi det er grundet i skrifterne.
Og det kan vi godt; det anerkender jeg.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-06-07:
Tak for det.
Jeg håber, at der er rigtig mange andre medlemmer af folkekirken, der som jeg finder det meget, meget besynderligt, at hr. Alex Ahrendtsen vil stå som dommer og sige, hvordan begrebet ægteskab skal tolkes og defineres i folkekirken.
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at hr. Alex Ahrendtsen med den fyndighed udtrykker, at sådan er det, og at det er kirkens tolkning.
Sådan er det nemlig ikke.
Rigtig mange biskopper, provster, præster og almindelige folkekirkemedlemmer som jeg er af den opfattelse, at begrebet ægteskab præges af tiden og over tiden.
Er det hr. Alex Ahrendtsens faste holdning, at begrebet ægteskab vil være mand og kvinde og ikke andet fra nu af og i al evighed?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jamen det er noget rod, fordi vi lovgiver jo om folkekirken.
Folkekirken har en klar definition af, hvad et ægteskab er.
Det er jo helt elementært.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-07:
Jeg ved ikke, hvorfor vi gentagne gange skal høre alt med begrundelsen, at kristendommen igennem tusind år har gjort sådan og sådan.
Det vedrører jo ikke den her sag, det vedrører jo ikke Folketingets opgave.
For mig er det at blande politik og religion sammen i en stor gryde, hvilket jeg ikke bryder mig om, så det beder jeg om at vi holder op med.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-07:
Jeg stødes vist ikke rigtig over det der med hashen, det kan jeg godt leve med.
Men jeg føler mig lidt stødt over, at hr. Alex Ahrendtsen tager patent på det at være borgerlig.
Jeg synes selv, at jeg har en del erfaring med det at være borgerlig.
Jeg er en 39 år gammel, og jeg husker ikke, at jeg nogen sinde har været andet end borgerlig, i modsætning til mange af hr. Alex Ahrendtsens partifæller, der tidligere i deres liv har været endda ganske venstreorienterede.
Det, der egentlig får mig til at spørge her, er, at vi ved flere lejligheder har hørt hr. Alex Ahrendtsens partiformand, fru Pia Kjærsgaard, benævne sig selv som socialdemokrat.
Vi har også hørt forskellige ledere i Dansk Folkeparti sige, at Dansk Folkeparti er det originale Socialdemokrati.
Er det borgerligt?
Er det et borgerligt parti, der kan prædike for os andre borgerlige om, hvad det vil sige at være borgerlig, eller er det et socialdemokratisk parti?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-07:
Jeg tror, det er en debat, der vil blive stor interesse omkring, også efterfølgende.
Men ordføreren fra Dansk Folkeparti fik alligevel provokeret mig.
Jeg vil gerne sige meget klart, at Folketinget her rummer 179 medlemmer, som ikke alle sammen har noget med folkekirken at gøre.
Der er forskellige religiøse synspunkter, der er endda nogle, der ikke er religiøse, og som kalder sig ateister.
Folketinget skal ikke varetage synspunkter fra en bestemt religion, heller ikke kristendommen.
Det er ikke Folketingets opgave.
Derfor vil jeg gerne understrege, at det at vie mennesker, så det er retsgyldigt, er en myndighedsopgave, som er tillagt folkekirken eller andre religiøse samfund efter bestemte regler.
Altså kan Folketinget også afgøre forhold omkring retsgyldighed ved forskellige former for vielse.
Det er det, vi gør nu, og det er der intet i vejen for.
Men det er ikke begrundet i kristendommen, det er begrundet i Folketingets ret til at være lovgiver.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Omsorgen fra venstrefløjens side med hensyn til de borgerlige er jo rørende.
Men jeg bliver jo nødt til at anholde det, når borgerlige kalder sig selv borgerlige og ikke kan støtte op om et borgerligt ægteskab, som de jo ikke gør, når de stemmer ja til dette lovforslag.
Det er jo egentlig det, der er så ærgerligt.
Det er det, der er mit anliggende.
Det er det, der er mit ærinde.
Men nu har jeg fået opmærksomhed, og jeg vil anbefale, at de borgerlige, som stemmer ja til det her, i stedet stemmer nej.
Andet vil være ulogisk, jeg forstår dem ganske enkelt ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-06-07:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren beklager det, for selv om det selvfølgelig kan skabe lidt morskab herinde, synes jeg, at det er krænkende over for de to folketingsgrupper, som jeg nævnte før, og som har stillet deres medlemmer frit til at stemme efter deres overbevisning.
Jeg mener, at det i den her sag kan være lige så borgerligt, det kan være lige så liberalt, at stemme efter sin overbevisning, som det kan være venstreorienteret.
Det handler om, hvilke etiske, moralske, frihedsmæssige betragtninger man har, og det skal stå enhver frit for at stemme for eller imod.
Jeg er glad for, at ordføreren beklager, for det var simpelt hen ikke i orden.
Det er jeg glad for.
Tak for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jamen jeg skal da meget gerne beklage ordvalget.
Det, jeg helt klart gav udtryk for – lidt misforstået – var jo, at dele af det borgerlige Danmark, som i dag stemmer ja til det her, er en slags venstreorienterede i denne værdidebat.
Hvis folk er blevet gale over dette, trækker jeg det da meget gerne tilbage.
Det skal ikke komme an på det.
Det, der er vigtigt for mig i den her sag, tror jeg egentlig at jeg klart har udtrykt i mit svar til fru Lisbeth Bech Poulsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-06-07:
Jeg bad om ordet, før end Venstres medlem påpegede det blomstrende sprog fra ordføreren.
Men jeg vil alligevel ikke trække mig, for jeg ønsker endnu en gang, at ordføreren fra rigets fornemste talerstol vil beklage, at han kaldte medlemmer af Venstre og Konservative for hashrygende personer, som åbenbart må være vinde og skæve, fordi de har en personlig overbevisning.
Jeg synes, det er skammeligt, at ordføreren ikke vil beklage det oppe fra talerstolen.
Det beder jeg om, for ellers mener jeg virkelig, at Dansk Folkepartis ledelse må gå i rette med det.
Det er ikke det her Ting værdigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jamen kærligheden gælder os alle.
Den gælder endda sådan en som mig.
Men det har jo ikke noget med dagens lovforslag at gøre.
Og det er jo det, der er galt, for man kan ikke gå ind og ændre på den definition, der er af et ægteskab i kirken, nemlig at det er mellem mand og kvinde.
Længere er den egentlig ikke.
I stedet for taler man om tolerance og ligeberettigelse og frihed og forbud og alt muligt andet sludder, men det handler om, at man går ind og vil ændre på noget inden for kirken, der ikke kan ændres.
Og det er jo det, der er så sørgeligt.
Det er der jo ingen, der anfægter, heller ikke jeg.
Det er jo derfor, vi står her.
Det er derfor, vi har denne debat.
Jeg ved ikke, hvad denne kommentar, denne lidt skolemesteragtige kommentar, skulle være godt for.
Altså, vi ved jo alle sammen, at Folketinget lovgiver om folkekirkens anliggender.
Det står i grundloven, så hvad er problemet?
Søren Pind (V), 2012-06-07:
Hvis man nu synes, at homoseksuelle har lov til at være homoseksuelle og heteroseksuelle har lov til at være heteroseksuelle, hvis man nu har fuld respekt for de to ting, men opfatter det som noget forskelligt og er bekymret over, at ord bare bliver ord, som f.eks. gør, at man ikke længere vil anerkende, at homoseksuelle er homoseksuelle og heteroseksuelle er heteroseksuelle, eller at en mand er en mand og en kvinde er en kvinde, og hvis man ser det her forslag som et, hvor meningen med ordet ægteskab ophæves, hvad synes fru Johanne Schmidt-Nielsen så man skal stemme i dag?
Karen Ellemann (V), 2012-06-07:
Det er jeg glad for at vi får præciseret, og jeg ser meget frem til den afstemning, der skal finde sted om lidt, hvor hr. Alex Ahrendtsen vist ikke er i tvivl om, at jeg stemmer for lovforslaget.
Og det gør jeg, fordi jeg mener, det er et rigtigt lovforslag.
Jeg havde gerne set, det var det ændringslovforslag, som vi kom med i går, der blev det endelige, men da det ikke er tilfældet, vil jeg stadig væk støtte, at der skabes de her muligheder, som vi altså skaber med det her lovforslag.
Hr. Alex Ahrendtsen har gjort meget ud af at tale om, at ægteskabet er forbeholdt mand og kvinde, og det er rigtigt, at det jo sådan set også står i de hellige skrifter.
Men der er andre ting, der også står i de hellige skrifter, eksempelvis at man må slå børn.
Er det noget, som hr. Alex Ahrendtsen bakker op om så også bør gælde i dagens Danmark?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jeg har jo netop sagt, at vi skal og vi kan lovgive om kirken, men det er jo ikke alt, vi behøver at lovgive om, f.eks. at ændre på ægteskabet, så det ikke længere kun er mellem mand og kvinde.
Vi skal lovgive.
Det står i grundloven.
Karen Ellemann (V), 2012-06-07:
Tak, formand.
En ting, som hr. Alex Ahrendtsen sagde her, var, at man ikke kan lovgive om kirken.
Så vil jeg bare spørge om det næste lovforslag, vi skal behandle, som jo handler om præsters ret til så at undlade at vie to personer af samme køn.
Det er et lovforslag, som, som Dansk Folkeparti mig bekendt vil stemme for.
Hvordan hænger det så sammen med, at man ikke skal lovgive om noget som helst, der vedrører kirkelige forhold?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Vi kan godt tage en teologisk diskussion.
Det Nye Testamente taler jo selvfølgelig om tilgivelse og næstekærlighed, og det gælder for alle mennesker.
Den snak kan vi godt tage.
Kristendommen ophæver jo lovreligionen, så loven er til for menneskers skyld, og så er der resten for Guds skyld.
Altså, den her snak er jo ved at køre af sporet.
Vi bliver bare nødt til at sondre, og det er jo helt åbenlyst, at kristendommens definition af et ægteskab er mellem mand og kvinde, og det vil vi her fra Folketingets side gå ind og ændre på.
Det giver da ingen mening, det er da noget sjusk.
Mette Bock (LA), 2012-06-07:
Jeg synes jo, at det til en vis grad er udtryk for at have rygrad som en regnorm, at man nogle gange gerne vil argumentere med henvisning til, hvad der står i vores Bibel, og andre gange ikke vil.
Men hvis man skal følge det spor, som hr. Alex Ahrendtsen er ude på nu, må det jo også betyde, at vi skal følge Bibelens forskrifter med hensyn til straf, Bibelens forskrifter for, hvordan kvinders stilling i samfundet er osv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Med hensyn til fru Pia Kjærsgaard synes jeg at ordføreren skulle stille hende spørgsmålet og ikke mig, og med hensyn til Dansk Folkeparti er vi i et nationalt parti, som vil forsvare, hvad et ægteskab er, og hvad det altid har været i det borgerlige Danmark, nemlig et ægteskab mellem mand og kvinde.
Det er ikke længere borgerlig politik, man forfægter – eller i hvert fald dele af det, man forfægter.
Så kan man kalde det noget andet, og det har man ret til at gøre.
Men at gå ind for et kirkeligt ægteskab mellem mand og mand kan ikke være borgerligt.
Jeg sagde, at ægteskabet i en kirke jo selvfølgelig er funderet i kristendommen, og definitionen på et ægteskab er i kristendommen mellem mand og kvinde.
Hvad andre kirkesamfund gør, er jo op til dem; det skal vi jo ikke blande os i.
Så vil jeg med hensyn til det der med lovreligion sige, at alene det, at vi står her i salen og lovgiver om kirken, siger jo alt om, at vi ikke har en lovreligion.
Når jeg svarer på spørgsmål om Bibelen fra den radikale ordfører, bliver jeg da nødt til at forholde mig til spørgsmålet.
Jeg har ikke som sådan argumenteret for, at vi skal følge Bibelen i et og alt.
Det, jeg siger, er, at kristendommens definition af et ægteskab er meget klar, og det bliver vi jo nødt til at forholde os til.
Vi går så fra Folketingets side ind og ændrer på den definition, og det er da ikke godt, det er da noget sjusk.
Jamen livet, som vi lever det, er jo aldrig, som vorherre vil have det – det er jo hele essensen.