runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2012-01-19:
Før valget hed det, at vi skal investere os ud af krisen, og at forskning er en vigtig del af svaret.
Men på trods af det, som vi hørte fra hr. Bjarne Corydon, er det sådan, at regeringen skærer i forskningsmidlerne.
Vi har en samlet besparelse på de offentlige forskningsbudgetter på 419 mio. kr. i 2012, og hr. Morten Østergaard sagde tydeligt til Altinget den 10. november, at han ærligt erkendte, at statens forskningsbudget vil være mindre.
Er forskning stadig væk det, vi skal leve af, eller er problemet et manglende mod til at prioritere forskning?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Ja, det kan jo smutte.
Det er stadig meget vigtigt, og det er helt afgørende for os.
Det tror jeg at det i virkeligheden er for de fleste partier i den her sag, og det er helt afgørende for regeringspartierne.
Jeg synes ikke, det er en helt fair udlægning af, hvad der egentlig er sket.
Det, der er pointen, er jo, at vi i de forhandlinger, der fulgte umiddelbart efter, som videnskabsministeren også henviser til, fik forhøjet den mængde penge, der var, eller formindsket den reduktion, der var, som der også er flere, der har redegjort for i dag.
Så jeg synes ikke, det er en fair udlægning at sige, at der bliver skåret.
Men jeg er helt enig i det grundsynspunkt, at forskning og udvikling i Danmark er nogle af de områder, som Danmark i fremtiden kommer til at kunne klare sig på.
Hvis vi ikke opprioriterer de områder, også i de kommende år, står vi på lang sigt med en meget stor udfordring i Danmark, også større, end den behøvede at være.
Merete Riisager (LA), 2012-01-19:
Men vil ordføreren ikke være enig med mig i, at danskerne kan være ligeglade med, om det her er en fair udlægning eller ej?
Reelt set skærer vi 419 mio. kr. i forskningsbudgettet, dvs. at regeringen ikke investerer i forskning, sådan som man gik til valg på at gøre.
Der er mange af de valgløfter, som er blevet brudt, som jeg synes det er ganske udmærket at man har brudt, det er udmærket for Danmark, men her er faktisk et valgløfte, som er meget vigtigt, og alligevel har man brudt det.
Man har valgt ikke at prioritere området, man har ikke fundet pengene, så jeg vil gerne høre ordføreren, om han kan garantere, at man ved næste års finanslov kan finde penge til faktisk at investere i forskning og indfri det her meget vigtige valgløfte.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Så nej, sådan at løfte kan vi ikke give, men det, der står fuldstændig klokkeklart, er, at forskning og udvikling er et højprioritetsområde for den her regering.
Vi har en udfordring i, at økonomien så også skal række.
Og det giver selvfølgelig en betydelig udfordring.
Men jeg er helt enig med spørgeren i, at det her må være et højprioritetsområde.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Socialdemokratiet: Man siger, at man lytter til vennerne, og derfor har man udskudt NOx-afgiften, men jeg kan forstå, at når det gælder Dansk Metal, fagbevægelsen, fagforeningen, der har anbefalet lettelser i topskatten, så lytter man ikke, og hvorfor gør man den forskel?
Eller har man tænkt sig at lytte til Dansk Metal og medvirke til topskattelettelser?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg kan jo ikke komme det nærmere end det, vi allerede har sagt flere gange.
Vi laver en skattereform, der sænker skatten på arbejde og dermed øger arbejdsudbuddet, og den skal også være socialt afbalanceret.
Altså, det er ikke mange ord, det er meget, meget enkelt.
Man kan henvise til så mange andre ting, man vil.
Det, der er afgørende, er, hvad vi har skrevet i regeringsgrundlaget.
Det er det, vi går til de her forhandlinger med, og det er det, der afspejler sig i det, vi kommer til forhandlingsbordet med, og i det, vi indbyder de andre til.
Vær ikke i tvivl om, at vi vil lave de her reformer.
Så kan oppositionen vælge, om de vil spille aktivt med eller ej.
De her reformer bliver til noget.
Jeg håber, at oppositionen vil være med, og så bliver det jo sådan, som det er i enhver forhandling, nemlig at man må give og tage.
Sådan er det, men hvis nu oppositionen på forhånd vælger nærmest at melde sig ud af forhandlingerne, må jeg bare sige, at jeg synes, det er ærgerligt.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det er sådan med skattereformen, at jeg holder mig fuldstændig til den linje, jeg lagde i min tale og over for de andre spørgere.
Jeg synes, at skatteministeren har skrevet en god og klog kronik.
Der er en klar melding i den, mere følger.
Den skattereform, vi aktuelt lever med, og som spørgeren har været med til at gennemføre, indebar, at man indførte en ny multimedieskat, som set fra mange virksomheders synspunkt var med til at skade konkurrenceevnen og vilkårene i dansk erhvervsliv.
Det valgte man at leve med, fordi man fandt, at andre formål var vigtigere – og respekt for det.
Vi er gået den anden vej med det forslag, der forhåbentlig snart stemmes igennem i Folketinget.
Så de spørgsmål er jo ofte ganske komplekse, og det burde spørgeren måske reflektere en lille smule over.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-19:
Jeg har bare et spørgsmål til finansministeren, der går på den skattereform, som skatteministeren nu har bebudet.
Jeg er jo glad for, at finansministeren er enig med sin skatteminister om, at det jo skal kunne betale sig at arbejde.
Det har vi sådan set sagt i mange år fra Venstres side, og vi er da glade for, at den nuværende regering så anerkender det.
Det fremgår af den kronik, som skatteministeren havde i Berlingske Tidende i går, at studerende og kontanthjælpsmodtagere må stå over i denne omgang.
Det går jeg jo så også ud fra at finansministeren er enig i.
Så jeg vil bare spørge: Vil finansministeren, når man først laver en skattereform, hvor man sænker skatten på arbejde, efterfølgende se sig nødsaget til at kompensere studerende og kontanthjælpsmodtagere, således at man sikrer en social balance?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg er ikke kommet op på Folketingets talerstol i dag for at afgive løfter om nye offentlige udgifter, der ikke er finansieret – det kunne ikke falde mig ind.
Så jeg synes, at skatteministeren har udtrykt sig klogt og klart i sin kronik, og udtrykket, at man som studerende og kontanthjælpsmodtager må står over i denne omgang synes jeg er super velvalgt fra skatteministerens side, ligesom skatteministerens ordvalg i øvrigt generelt plejer at være velvalgt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-19:
Jeg tror, at vi er mange, der har bemærket, at skatteministerens ordvalg er meget anderledes, end det plejer at være.
Så må jeg jo så notere mig, at finansministeren – og det synes jeg lyder som et fornuftigt princip – hylder forsigtighedsprincippet, nemlig at man ikke bruger pengene, før de er tjent.
Betyder det så, at der ikke kommer en skattereform, hvis der ikke kan findes finansiering?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Ja, det må man sige.
Der må jeg alligevel fra min side bryde med et princip i forhold til ikke at gå længere end godt er.
Altså, en skattereform fordrer jo finansiering.
Man kan jo ikke lette skatterne på noget som helst, uden at man sikrer sig indtægter, der svarer til de lettelser, man giver – det er jo sådan en sund økonomisk politik.
Og jeg synes virkelig, at det ville klæde fru Gitte Lillelund Bech på en måde, jeg vil huske også fremover, hvis man kunne få en hurtig bekræftelse på, at det er Venstre fuldstændig enig i.
Sophie Løhde (V), 2012-01-19:
Jeg tror, der er rigtig mange, der lytter med og tænker: Hvad betyder alle de tal, der flyver rundt i luften, for mig som dansker?
Så jeg kunne bare sådan helt nede på jorden spørge: Kunne finansministeren her i dag ikke svare på, hvad det betyder for den enkelte dansker med regeringens skatte- og afgiftsstigninger på mere end 5 mia. kr., regeringens energiudspil og regeringens kommende betalingsmur om København?
Hvad koster alt det for en familie, der bor i et parcelhus med oliefyr 20 km uden for København og hver dag pendler ind for at passe deres arbejde inde i hovedstaden?
Hvad koster det konkret for en sådan familie på årsbasis?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det er vel lige lovlig meget forlangt, at jeg her på talerstolen skulle kunne foretage en modelberegning af det i hovedet, men det er selvfølgelig udtryk for en vis tillid til mine evner.
Det er jeg ikke i stand til.
Det er jo rigtigt, at en del af den finansiering, der indgår i finanslovforslaget, indebærer, at priserne på visse varer stiger, bl.a. de varer, vi anser for at være usunde.
Der er så også modgående fordele for en række grupper, og vi har jo fra Finansministeriets side vist, hvordan fordele og ulemper fordeler sig, og klart illustreret, at de er til gavn for den del af befolkningen, der i forvejen har mindst.
Altså, jeg skulle jo mene, at jeg som finansminister har bestræbt mig til det alleryderste på at give de svar, man ønsker fra Folketingets side i enhver sammenhæng, og de beregninger, man ønsker.
Og de beregninger, jeg så har oversendt til Folketinget, er jo også blevet citeret i en lang række sammenhænge, så der er ikke lagt skjul på noget som helst i den forbindelse.
Det, der er afgørende for mig, er, at den samlede fordeling, synes jeg, peger i en meget, meget nyttig og progressiv retning, og at nogle af de tiltag, der er gennemført, jo også gavner de familier, vi så ofte diskuterer.
Når det handler om trængselsringen i København, er formålet jo at sikre midler til en bedre kollektiv trafik, som kommer en masse af de mennesker, vi taler om, til gode og reducerer trængslen i København, som jeg tror rigtig mange almindelige danske familier er drønirriteret over til daglig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Jeg kan da i hvert fald så oplyse ét tal, som finansministeren i hvert fald burde kunne, og det er, at den buket af skatte- og afgiftsstigninger, som den her finanslov jo indeholder, vel koster en gennemsnitsfamilie i omegnen af et par tusinde kroner.
Men det er måske også bare et greb i lommen, og det er ikke noget, man skal bekymre sig om.
Jeg må sige, at jeg mener, at 2.000 kr. pr. dansk familie faktisk er et stort greb i lommen, og særlig i en situation, hvor økonomien er presset.
Så jeg kunne jo godt tænke mig at lave et tankeeksperiment, for jeg kan forstå, det er lidt svært at få finansministeren til at være konkret med hensyn til, hvad finansministeren forestiller sig om en kommende skattereform.
Hvis man nu forestiller sig, at man lavede en skattereform, hvor man sænkede skatten på arbejde med op til 5.000 kr. for en gennemsnitsindkomst, ville finansministeren så mene, at det levede op til de ambitioner og de mål, som regeringen har nævnt i forhold en socialt afbalanceret skattereform, eller vil det være alt for ulige, til trods for at skatteministeren jo nu åbner mere op for det?
Men hvis vi nu bare tager et eksempel: En gennemsnitsindkomst ligger vel på omkring 250.000 kr. Vil en lettelse på 5.000 kr. så være en måde at opfylde regeringens ambition på?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det vil vi jo få rig lejlighed til at diskutere, når regeringen fremlægger sit forslag.
Jeg vil sige, at det kommer fuldstændig an på de konkrete forhold.
Altså, afskaffelsen af multimedieskatten, som er indført af spørgerens parti, kommer jo masser af helt almindelige mennesker til gavn og glæde og styrker deres økonomi.
Så det er et langt mere sammensat billede end det, spørgeren giver udtryk for.
Skattereformen kommer vi tilbage til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-19:
Og når fru Sophie Løhde spørger, hvad det betyder for en familie, som har oliefyr, og som skal betale til betalingsmuren, så kan finansministeren slet ikke forholde sig til det.
Det er noget besynderligt.
Det, jeg synes er interessant, er, at vi jo har skullet lægge ører til rigtig mange ting igennem 10 år, hvor der var en klar ambition, og der blev leveret resultater med hensyn til at sænke skatten på arbejde.
Og når jeg brugte de her tal, så var det jo ikke grebet ud af den blå luft, for det matcher sådan set meget godt det indhold, der var i VK-regeringens første nedsættelse af skatten på arbejde.
Det var ca. 5.000 kr. i maksimal skattelettelse ved en gennemsnitlig indkomst, som blev opnået ved at indføre et beskæftigelsesfradrag.
Dengang var budskabet fra S, SF og Det Radikale Venstre, at det var urimelige skattelettelser til de rigeste danskere.
Så er det bare, jeg spørger: Skal man forstå skatteministerens kronik på den måde, at en lettelse på 5.000 kr. for en gennemsnitsindkomst vil være helt ude i skoven?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Socialdemokratiets holdning til den skattepolitik, der er ført af den tidligere regering, kan jo opsummeres kort og relativt klart: Man har vendt sig stærkt imod de ufinansierede skattelettelser, som jo også er en del af forklaringen på, at vi i dag står med et større offentligt underskud, end vi burde.
Og så har man desværre ikke haft lejlighed til at komme i forhandlinger og dialog med regeringen, på det tidspunkt hvor man stillede sig konstruktivt an i forhold til en fuldt finansieret skattereform.
Sådan er det jo.
Sophie Løhde (V), 2012-01-19:
Jeg må tilstå, at jeg er en anelse forundret over, at landets finansminister synes, det er for meget, at en repræsentant for Folketingets største oppositionsparti spørger til et konkret eksempel.
Altså, finansministeren må også godt vælge en dansker, der bor 35 km uden for København og arbejder herinde.
Hvad koster regeringens politik for den enkelte dansker?
Har vi fået en finansminister, som ikke engang kan svare på, hvad hans egen politik har af indflydelse på en dansker, og dem er der altså ret mange af, som hver dag pendler i bil til arbejde i København, og som bor i et parcelhus med oliefyr?
Der findes altså ikke bare et par stykker af dem, der findes rigtig mange af dem derude.
Hvad betyder finansministerens politik for den enkelte konkrete dansker?
Står vi virkelig uden at kunne få noget konkret svar på det i dag, fordi man ikke har gidet undersøge, hvilke konsekvenser det har for helt almindelige familier, at de nu skal finde en masse penge i deres eget forbrug, som de måske ikke lige havde regnet med, fordi de fik en rød regering?
Martin Henriksen (DF), 2012-01-19:
Finansministeren var i sin tale lidt inde på de her lempelser af udlændingepolitikken, som regeringen har lagt frem, og finansministeren berørte ikke alle lempelserne, men i hvert fald nogle af dem.
Vi ved jo erfaringsmæssigt, at de indvandrere, der kommer hertil via asylreglerne og via familiesammenføringsreglerne, er dem, som er sværest at integrere, og så er det jo lige præcis dér, regeringen meget målrettet har valgt at gå ind og lempe.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke økonomiske konsekvenser det vil få for de udsatte grupper i Danmark.
Er det de ældre, der har bidraget gennem et helt liv på arbejdsmarkedet, der skal betale for øget indvandring af svært integrerbare udlændinge?
Er det handicappede?
Er det udsatte børn og unge?
Har regeringen et eller andet bud på, hvem det er, der skal betale for den udlændingepolitik, som regeringen lægger op til at føre?
For vi ved, at en lempelig udlændingepolitik også betyder øgede udgifter.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg tror godt, at jeg kan gå det skridt, at jeg kan love fru Tina Nedergaard, at multimedieskatten ikke kommer tilbage i forbindelse med en skattereform.
På det punkt kan man så i dansk erhvervsliv ånde lettet op.
Det har spørgeren oplevet på sin egen krop, og jeg håber bare, at man vil tage den erfaring med sig ind i det arbejde, vi nu skal i gang med, forhåbentlig sammen.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Det er jo ganske sympatisk, at finansministeren foretrækker at snakke om den tidligere regerings politik frem for sin egen; det kan jeg sådan set godt forstå, for jeg kan også bedre lide den tidligere regerings.
Det ændrer bare ikke ved, at da vi omlagde afgifter og skatter, var det en omlægning, som gik til at lempe skatten på arbejde, altså et netto nulsumsspil – i øvrigt i modsætning til, hvad finansministeren ved andre lejligheder ynder at sige, nemlig ufinansierede skattelettelser.
Men nu er vi i hvert fald blevet enige om, at de var finansierede.
Men det korte af det lange er, at uanset hvordan man måtte finansiere en skattereform, er det jo afgørende for, at danske virksomheder, erhvervslivet som helhed og udenlandske investorer generelt vil placere investeringer i Danmark, at der er tryghed for, at hvis der kommer en skattereform under den nuværende regering, må den samlet set ikke skade virksomhedernes konkurrenceevne og dermed deres evne til at skabe job.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jo, med hensyn til det sidste: Så afgjort.
Men her er det vigtigt, at balancen mellem offshoreindustrien og vindkraft og biogas/biomasse er afbalanceret, og der har vi jo et fælles mål, nemlig at skabe den afbalancering og sørge for, at de virksomheder og tilknyttede beslægtede virksomheder ikke udsættes for konkurrenceforværring via nye afgifter.
Så den del af det er vi fuldstændig enige om.
Men med hensyn til skattereformen – for nu at vende tilbage til det, jeg synes er det vigtige tema – sagde skatteministeren jo også i sin kronik og efterfølgende forklaring, at topskattelettelser skulle være en del af det.
Og derfor vil jeg godt lige høre, om vi kan være så heldige.
Nu er jeg jo meget glad for skattelettelser, og De Konservative arbejder i enhver sammenhæng for at skabe skattelettelser og lavere skat på arbejde, men jeg har så også hørt Dansk Metal, altså fagbevægelsen, være ude at sige, at de synes, der skal være topskattelettelser.
Er det også finansministerens klare holdning?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Det kan jo være svært at gøre dem op direkte, for der er visse forudsætninger, der vil være bygget ind i det der.
Hvis man antager, at virksomhederne i virkeligheden formår at reducere den yderligere udledning, så får det ikke nogen negativ beskæftigelsesmæssig effekt.
Jeg vil bare holde fast i – og det er jo det, Venstre glemmer den ene gang efter den anden – at det, der er allermest vigtigt for virksomhederne, jo er, at de har en omsætning og en vækst i deres marked.
Hvis man kigger på f.eks. Aalborg Portlands omsætning for 2008-2009, hvor krisen ramte, så var det omsætningen og salget, der gik betydeligt ned, og dermed reducerede man også Aalborg Portlands overskud med næsten 250 mio. kr. ifølge deres eget koncernregnskab.
Og det er da de ting, der rammer langt, langt hårdere.
Så det, man skulle have gjort i den tidligere regering, var at støtte op under markedet, støtte op under beskæftigelseseffekten bl.a. med fremrykning af offentlige investeringer eller lignende, som måske havde gjort, at cementmarkedet havde været knap så dårligt som det, vi har set.
For det er jo den mindre efterspørgsel efter deres produkter, der er virksomhedens største problem i øjeblikket.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg er ikke på nogen punkter uenig i de synspunkter, skatteministeren har gjort gældende i sin kronik.
Jeg synes, det er en udmærket, klog og klar kronik.
Jeg vil så samle op på det tema, som jeg er glad for at hr. Mike Legarth selv adresserede.
Nu er der jo ikke så mange konservative borgmestre i Danmark grundet Det Konservative Folkepartis beskedne størrelse, men det må da gøre indtryk også på hr. Mike Legarth, når seks borgerlige borgmestre kontakter de borgerlige partier med henblik på at få en mere konstruktiv holdning til spørgsmålet om at skabe industri- og produktionsarbejdspladser i den sektor, vi taler om.
Jeg kender hr. Mike Legarth som et fornuftigt menneske – det har jeg da indtryk af han er – med nogle holdninger, jeg ikke deler, men ræsonnabel og til at snakke med, og der håber jeg bare, at vi ved andre lejligheder kan se De Konservative optræde mere konstruktivt i den sammenhæng, end jeg synes det har været tilfældet indtil videre.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Skattereform, siger regeringen, men kan ikke blive konkret.
Så er det, det skaber usikkerhed, og det har vi jo tydeligt set, f.eks. i gartneribranchen, hvor der næsten over night kommer en ny pakke med NOx-afgifter og udmeldinger om energiafgifter, som stort set vil massakrere gartnerisektoren.
Så er det ikke underligt, at det også andre steder skaber usikkerhed, at der sådan kommer ordet skattereform, og så kunne det være godt at få skabt lidt ro på f.eks. et sted som i landbrugssektoren, som jo i den grad er en presset sektor.
Så det kunne være godt sådan at få en beroligende melding, for det sidste, de har brug for, er i hvert fald at få læsset nye skatter og afgifter oven på.
Kan finansministeren her og nu garantere, at der ikke i løbet af det kommende år kommer uro på landbrugsområdet med nye skatter og afgifter?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Nu er der jo uro på landbrugsområdet, som hr. Erling Bonnesen vil være bekendt med.
Faktisk er landbruget en sektor med betydelige problemer og en meget, meget stor gæld, som jeg i hvert fald ikke har medvirket til at påføre landbruget, men som landbruget jo i vidt omfang har påført sig under hr. Erling Bonnesens partis regeringsførelse.
Der er på vej til at blive nedsat en kommission fra regeringens side, som ser på landbrugserhvervets vilkår, også i sammenhæng med natur og miljø, og det var måske et træk, man skulle have overvejet i den periode, hvor hr. Erling Bonnesens parti selv sad i regering.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Jamen det var jo et klassisk ikkesvar, som selv professor Tribini ikke kunne have gjort bedre, altså at man læsser det over på den måde der og ikke på nogen som helst måde fra finansministerens side kan medvirke til at skabe ro omkring et hårdt presset erhverv.
Det lyste næsten ud af finansministeren, at den kommission faktisk er sat i verden for at opfinde nye krav, skatter og byrder, og det er faktisk også det, der står i regeringsgrundlaget.
Jeg må sige, det er fuldstændig rystende, for man står jo med et erhverv og en fødevarebranche, som vi slet ikke kan undvære her i samfundet, og som skaber masser af arbejdspladser, og alligevel går de og siger: Bliver det os næste gang?
I gartnerisektoren er de jo mere end rystet med tab f.eks. i den fynske gartnerisektor.
5.000-6.000 arbejdspladser står til at ryge ud af landkortet.
Så må man næsten bare sige til den snak om kickstart, at man jo kan sætte anti foran.
Altså, professor Tribini kunne ikke have gjort det bedre.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det var jo et meget negativt indlæg, hvor man måske lidt savnede spørgsmålet.
Jeg må bare prøve at fastholde det, der er fakta i den her sag, nemlig at den danske landbrugssektor er i krise med en meget, meget stor gæld, som jeg personligt ikke har haft noget med at gøre, og som den i vid udstrækning har pådraget sig i den periode, hvor hr. Erling Bonnesens parti sad i regering, og hvor der har været lavet adskillige skattelettelser til fordel for erhvervet, som åbenbart ikke har virket på nogen som helst måde.
Og det, den nye regering nu gør, er at prøve at få fat i den problemstilling på en langt mere grundlæggende måde, end tilfældet har været under Venstres regeringsledelse.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Nu vil jeg bede finansministeren om at forholde sig til et bestemt område, der også er meget aktuelt i forbindelse med finansloven, nemlig sukkerafgiften.
Nu fik vi i går en melding om, at Fynbo Foods – de laver marmelade, og de beskæftiger 50 mand og havde planlagt en stor udvidelse af marmeladeproduktionen – kommer til at lukke på grund af sukkerafgiften.
Hvis ikke finansministeren er klar over det, har marmeladeproduktionen og surproduktionen – det er asier, syltede agurker, rødbeder og den slags – hele tiden været fritaget for afgiften, så de får en stigning fra 0 til 23,75 kr. pr. kg plus moms, altså en meget kraftig stigning.
Nu har de som en af de første produktionsfabrikker meldt ud, at de lukker på grund af finansloven.
Så jeg vil høre, om finansministeren sammen med skatteministeren er klar til at se på det specifikke problem, som de har.
Men de her virksomheder har ingen afgift.
Er finansministeren klar til at se på det problem, ja eller nej?