runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-08:
Det er ikke rigtigt et svar på det spørgsmål, som jeg stiller, for jeg ved ikke, hvilke lempelser VKO indførte mellem 2009 og 2010; det ved jeg simpelt hen ikke.
Så derfor må det jo være en konsekvens af, at der netop er udsving i, hvilke situationer der er ude i verden, hvilke situationer der er i de asylproducerende lande.
Så synes jeg bare, det er underligt, at når der er udsving i asyltallene under VKO, er det et udtryk for netop ufred og krig ude i verden, mens det, når der er udsving i en SRSF-regering, er, fordi vi laver lempelser, forbedringer i forhold osv.
Lad mig lige sige, at jeg er rigtig glad for de forbedringer, vi laver for asylansøgere, som selv medvirker til deres hjemsendelse.
Men jeg synes godt nok, at det er lidt noget pjat, at når det er ens egne asyltal, der varierer, så er det af nogle helt andre årsager, end når det er vores asyltal.
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Det behøver ordføreren så ikke at undre sig så meget over.
Jeg vil sige tillykke med det, for nu lykkedes det så på det her felt.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at man ikke kan skære alle landes asylansøgere over én kam.
For hvis man tager nogle af de lande, hvor der er krig og ufred, er det jo klart, at antallet af ansøgere ret naturligt vil stige fra de lande.
Men det er netop det modsatte, der gør sig gældende, når vi tager et land som Somalia, hvor tallet er steget massivt igennem det seneste halve år; og der er mindre krig og ufred i Somalia.
Men jeg vil sige tillykke til Det Radikale Venstre for endnu en gang at have fået presset Socialdemokratiet til at gennemføre lempelser på udlændingepolitikken, og så må man selv rydde op i det morads, man kommer til at gennemføre med det her.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
Altså, jeg synes jo, at det er tankevækkende, at man skal høre på, hvor godt det hele nu er gået, siden den her regering trådte til.
Der er jo f.eks. sket en stigning i antallet af selvmordsforsøg på asylcentrene, siden den her regering er trådt til.
Jeg synes, at det er interessant at høre, hvordan fru Trine Bramsen taler om, at kriminelle asylansøgere skal ud, at der bliver slået hårdt ned på kriminelle asylansøgere fra regeringens side.
Der er ikke specielt mange tiltag i det her lovforslag, der slår hårdt ned på kriminelle asylansøgere.
Vi har i øvrigt ikke set særlig meget til de der tiltag, som justitsministeren har talt om i den forbindelse, for vi kan jo se, at TV 2 flere gange over en længere periode har afsløret de dybt, dybt forfærdelige forhold, der er i vores asylsystem.
Fru Trine Bramsen siger, at afviste asylansøgere skal ud.
Men kan fru Trine Bramsen ikke bekræfte, at antallet af asylansøgere i udsendelsesposition også er steget?
Trine Bramsen (S), 2013-02-08:
Det kan ordføreren godt bekræfte.
Vi sender dermed det klare signal, at der er givet afslag på asyl.
Karen J. Klint (S), 2013-02-08:
Vi lever i en verden, der er rimelig globaliseret.
Vi lever i en verden, hvor mange mennesker bor i mange forskellige lande.
Hvis man havde den holdning, at det at få positive erfaringer fra en opholdstid i et andet land er med til at hindre, at mennesker bliver bedre fungerende i deres eget land, var der rigtig mange unge danske mennesker, der aldrig skulle tage til USA og læse, for der bliver de også integreret, mens de gør det.
Så jeg vil gerne modsige det udsagn om, at fordi vi behandler mennesker, der vil samarbejde positivt om at blive sendt hjem til eget land, anstændigt, bliver de dårligere mennesker i deres eget land.
Så det er mere en bemærkning, end det er et spørgsmål.
Men jeg synes faktisk, det er meget nedslående at høre, at mennesker, der vil samarbejde positivt om at blive udsendt af Danmark, fordi vi siger nej tak til dem, bliver dårligere mennesker i deres eget land, fordi vi behandler dem ordentligt.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-08:
I Dansk Folkeparti er vi optaget af at fange bagmændene og sikre ofrene for menneskehandel de bedst mulige betingelser for et så godt liv som muligt fremadrettet.
Derfor er Dansk Folkeparti også med i handlingsplanen til bekæmpelse af menneskehandel, og vi arbejder gerne videre med området.
Umiddelbart virker en del af tiltagene dog mest af alt som symbollovgivning, hvorfor vi også er kritiske, men vi vil gerne se på, om vi kan blive bedre til at hjælpe ofrene i hjemlandet eller i nærområdet.
Jeg stiller mig tvivlende over for, hvorvidt ændringerne vil gøre den store forskel.
Jeg forstår f.eks. ikke, at regeringen bruger tid og kræfter på at foreslå, at handlede kvinder skal kunne tildeles en midlertidig opholdstilladelse af hensyn til politiets efterforskning, når man allerede kan det i dag.
Jeg så hellere, at regeringen brugte tid på at udvikle samarbejdet med de organisationer, f.eks. Kirkernes Integrations Tjeneste, som kan hjælpe kvinderne til en forbedret tilværelse i deres hjemlande.
I forhold til delen om familiesammenføringsreglerne og ophold til voldsramte kvinder er der i dag mulighed for, at voldsramte kvinder – og mænd for den sags skyld – kan få opholdstilladelse i Danmark, hvis de bliver skilt fra en voldelig ægtefælle.
Der er med de eksisterende regler sågar mulighed for, at der i særlige tilfælde kan tildeles opholdstilladelse, også selv om den pågældende udlænding har opholdt sig i Danmark i mindre end 2 år.
Derfor virker det ikke umiddelbart logisk, når regeringens argument for at ville indføre ny lovgivning er, at voldsramte udlændinge skal kunne få tildelt ophold, inden der er gået 2 år, altså når man allerede kan det i dag.
Jeg tillader mig at tro, at regeringen ønsker, at det skal være nemmere at få opholdstilladelse, og mener, at de nuværende regler er for stramme, og heri er vi i Dansk Folkeparti ikke enige.
Reglerne, som vi kender dem, kan naturligvis bringe enkeltpersoner i en vanskelig situation, for i sidste ende vil afgørelsen i høj grad være afhængig af et skøn og en vurdering fra myndighedernes side, men det kan man aldrig løse fuldt og helt.
Og de nye regler ændrer heller ikke på, at i sidste ende vil en stor del af afgørelsen fortsat afhænge af et konkret skøn fra myndighedernes side.
Alt i alt er Dansk Folkeparti kritisk over for det samlede lovforslag – mest fordi der er tale om symbollovgivning, og fordi der ikke er fuld klarhed over, hvilken effekt det samlede lovforslag vil få.
Men vi vil i udvalgsbehandlingen søge at få afdækket den usikkerhed, som vi ser i lovforslaget, også i forhold til eventuelt misbrug af reglerne.
Derfor stiller vi som sagt en række spørgsmål, bl.a. vil vi spørge ind til, hvor vidtrækkende de nye ændringer er; det synes jeg ikke fremgår fuldstændig klart af lovforslaget.
Ligesom fru Inger Støjberg var inde på det, har vi også noteret, at justitsministeren offentligt har udtrykt bekymring for, at reglerne kan misbruges, og det vil vi selvfølgelig også gerne spørge ind til.
Det var ordene.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-02-08:
Det her forslag udmønter en del af regeringsgrundlaget, som jeg er – om ikke særlig så i hvert fald meget – glad for.
Det er nemlig den del, der skal give bedre beskyttelse til ofre for menneskehandel.
Helt konkret udvides refleksionsperioden her i Danmark fra 100 til 120 dage.
I den periode tages der hånd om den enkelte, som tilbydes sundhed og psykologhjælp, og hjemrejsen forberedes på ordentlig vis.
Derudover udvides også reintegrationsforløbet og den dertil hørende støtte i hjemlandet fra 3 til 6 måneder.
Begge dele er forbedringer, som Radikale Venstre glæder sig over.
Den anden del af lovforslaget omhandler også en sårbar gruppe, nemlig familiesammenførte udsat for partnervold.
Her ophæves den 2-årige periode, hvor den familiesammenførte ved skilsmisse normalt ikke kan beholde sin opholdstilladelse.
For kan man forestille sig noget mere krænkende end at være udsat for vold og være nødt til at vente mindst 2 år for ikke at være absolut helt sikker på at blive smidt ud af Danmark, hvis man går til myndighederne?
Der vil selvfølgelig fortsat være integrationskrav til den familiesammenførte, og det vil – som det også blev sagt af Danske Folkepartis ordfører – være en individuel vurdering af den udlænding, der efter skilsmisse ønsker at beholde sin opholdstilladelse.
Men Radikale Venstre er glade for den forbedrede situation, der trods alt foreligger med den her ændring.
Fælles for de to grupper, som lovforslaget vedrører, er, at det ofte er mennesker, der lever på kanten.
Derfor er jeg stolt og glad over, at vi med det her forslag rækker dem i hvert fald en lille hånd.
Tusind tak for ordet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-08:
Tak for det.
Jeg tror, at vi alle kan blive enige om, at menneskehandel er en af de mest forfærdelige forbrydelser, der overhovedet findes.
I forhold til den anden del, som handler om vold i de ægteskaber, hvor der er foregået familiesammenføring, vil jeg også sige, at vi er positive over for det element; at man altså vil gøre noget for at hjælpe de mennesker, som er udsat for partnervold eller vold mod børnene.
Det er jo også grove forbrydelser, og det er selvfølgelig vigtigt, at vi er på ofrenes side og ikke på forbrydernes side, ej heller i dette spørgsmål.
Jeg synes dog, at der er nogle spørgsmål, der rejser sig.
Det kan også være, at vi kommer mere ind på det i udvalgsbehandlingen.
Jeg kan høre, at der er flere, der har nævnt, at de vil stille forskellige spørgsmål.
Jeg har i hvert fald to, sådan som jeg umiddelbart vurderer det.
Det kan godt være, at jeg ikke har læst forslaget grundigt nok, men så må ministeren jo komme op og svare.
Men er der tænkt på sådan noget som et minimum?
Hvad er pointen?
Men det er måske ikke det, der bekymrer mig mest.
Det er jo fint nok, at man siger, at det også kan være i tilfælde, hvor der ikke foreligger en dom, for jeg er ganske sikker på, at der også vil findes tilfælde, hvor der er begået vold, uden at der ligger en dom.
Jeg tror, at man skal være meget naiv for at tro det modsatte.
Men når nu det kan være et krisecenter, en socialrådgiver eller alle mulige forskellige folk, som ligesom kan sige, at der er tegn på vold – jeg forstår godt det med en skadestue, men det er, når man kommer lidt længere ud af lederne – og hvis der så står i papirerne om en mand eller en kvinde, som ikke er dømt for noget som helst, at vedkommende har en voldelig adfærd og vil blive registreret som voldelig af det offentlige, så synes jeg da trods alt, at det er lidt interessant, at der er risiko for, at man på den måde bliver dømt uden at få en dom eller i hvert fald stemplet af det offentlige, hvilket måske kan få indflydelse på andre ting i ens tilværelse.
Så den del af det vil jeg gerne spørge ind til, når vi kommer til udvalgsbehandlingen, men hvis ministeren kan svare nu, skal han selvfølgelig også være velkommen til det.
Endelig kan vi ikke lade være med at drille.
I lovforslaget står der, at man bare gennemfører regeringsprogrammet, men da fru Johanne Schmidt-Nielsen var heroppe, var det Enhedslistens sejr i finanslovforhandlingerne, men Enhedslisten og regeringen må jo slås med hinanden om, hvem der har den største ære for det.
Mai Henriksen (KF), 2013-02-08:
Tak, formand.
Jeg holder talen på vegne af vores retsordfører, hr Tom Behnke.
Den første del af lovforslaget kan vi som Konservative godt støtte.
Det er ganske fornuftigt med en tydeliggørelse i udlændingeloven af, at der kan gives midlertidig opholdstilladelse til en udlænding, hvis tilstedeværelse her i landet er påkrævet af efterforskningsmæssige eller retsforfølgningsmæssige hensyn, og det er vigtigt at sætte hårdt ind imod menneskehandel.
Vi kan til gengæld ikke støtte den del af forslaget, der giver mulighed for at få opholdstilladelse, hvis man på grund af vold i samlivsforholdet afbryder forholdet, før man har opholdt sig her i landet i 2 år.
Det skal selvfølgelig være muligt at give opholdstilladelse, hvis hjemsendelse ikke kan lade sig gøre, hvis f.eks. personen risikerer at lide overlast i hjemlandet, men det skal så være en dispensation fra de generelle regler.
Konkret hjælp i konkrete sager er o.k., men ikke en generel adgang til opholdstilladelse med begrundelse i vold i samlivsforholdet.
Regeringens forslag kan og vil formentlig nok blive misbrugt til at sikre sig opholdstilladelse i Danmark, fordi det vil være for nemt at udnytte de regler, som regeringen foreslår.
Det fremgår nemlig af lovforslaget, at der ikke behøver at være tale om vold, det er nok, at der er tale om trusler om vold.
Det vil være fuldstændig umuligt at afgrænse, hvem der kan få opholdstilladelse, og dermed åbnes der en port til Danmark, som vi ikke er interesseret i.
Så Det Konservative Folkeparti kan samlet set ikke støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Så står vi her igen med et lovforslag fra regeringen, der lemper udlændingepolitikken.
Denne gang sker det ved at give asylansøgere ret til at bo og arbejde uden for asylcentrene.
Jeg vil ikke gøre meget ud af at trække spændingen ud, for det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Venstre ikke bakker op om forslaget.
For det første betyder forslaget, at en ansøgning om asyl fremover bliver en de facto arbejds- og opholdstilladelse i Danmark.
Man kan spørge sig selv, hvorfor man overhovedet skal søge om arbejds- og opholdstilladelse i Danmark, hvis man i stedet bare kan nøjes med at indgive en ansøgning om asyl og opnå de samme rettigheder.
For Venstre er det helt principielt forkert.
Vi vil ikke være med til at give mennesker falske forhåbninger om en fremtid i Danmark ved at give dem ret til at bo og arbejde uden for asylcentrene, ved at lade børnene gå i danske skoler, lade dem få danske venner og lade forældrene få et arbejde og danske kollegaer.
Det betyder jo, at man som asylansøger naturligt begynder at knytte sig til Danmark og det lokalsamfund, som man bor i.
Det kan man ikke bebrejde den enkelte asylansøger, faktisk tværtimod, men det er altså at give udsatte mennesker en falsk forhåbning om, at deres fremtid ligger i Danmark, hvad den for rigtig mange asylansøgere jo ikke gør.
Det gør det bare endnu sværere, når de her mennesker skal forlade Danmark igen.
I Venstre ønsker vi i stedet for en hurtig og effektiv behandling af asylsagerne, og hvis folk så får asyl, kan de flytte ud af asylcentrene, så kan de få et arbejde, og så kan de begynde en tilværelse i Danmark.
For det andet vil forslaget, som vi behandler i dag, gøre det endnu mere attraktivt at komme til Danmark som asylansøger.
Nu vil regeringspartierne og sandsynligvis også ministeren nok endnu en gang undskylde sig med, at presset på asylsystemet skyldes krig og ufred i Mellemøsten, og at det slet ikke har noget med regeringens lempelser at gøre.
Men kendsgerningerne taler jo bare helt for sig selv.
Fra 2011 til 2012 er der sket en markant stigning i antallet af asylansøgere fra Somalia, selv om det er gået fremad med sikkerheden i Somalia.
Så selvfølgelig spiller regeringens lempelser ind her.
I Venstre har vi ikke svært ved at forstå den udvikling.
Vi har hele tiden advaret regeringen om, at noget i retning af det her ville ske, når man ruller så massive lempelser ud, som man er i gang med.
Man kan jo ikke fortænke asylansøgerne i at søge asyl i det land, hvor de bedste forhold stilles til rådighed for dem.
Det ville jeg da også selv gøre, hvis jeg var asylansøger.
Men man kan klandre regeringen for at fremsætte et forslag, der gør det væsentlig mere attraktivt at søge til Danmark og dermed øge presset på et i forvejen presset asylsystem.
Så Venstre kan ikke støtte det her lovforslag.
Trine Bramsen (S), 2013-02-08:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om hun er uenig med den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der udtalte følgende: "Desuden vil regeringen udvide asylansøgeres muligheder for at arbejde i Danmark.
Sigtet er at gøre op med den klientgørelse, som fører til passivitet.
Asylansøgere må ikke miste deres færdigheder, hvad enten de skal blive her eller skal hjem igen.
Hvis de skal blive, så er det en fordel for dem selv og for det danske samfund, at de straks lærer, hvordan samfundet fungerer her.
Hvis de skal hjem igen, så er det en fordel for dem selv og for deres hjemland, at de vender hjem med forøget styrke."
Er det stadig Venstres politik, eller har Venstre ændret politik på dette område?
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Venstre har ingenlunde ændret politik, men der er jo sådan set rigtig mange måder at bruge og udvikle sine færdigheder på.
Der er også rigtig mange måder at lære samfundet at kende på.
Hvis de her mennesker så ikke opnår asyl, vil det være meget sværere for dem at komme hjem til det land, som de så bliver sendt hjem til igen.
Og jeg går ud fra, at fru Trine Bramsen er enig med mig i, at langt de fleste ikke opnår asyl; man kan faktisk ikke være uenig, for tallene viser jo, at det er sådan.
Karen J. Klint (S), 2013-02-08:
Tak for det.
For lidt siden sagde fru Inger Støjberg, at Venstre var bedst til at udlægge Venstres politik, og at det skulle vi Socialdemokrater afholde os fra.
Så vil jeg godt spørge, om det ikke også gælder den anden vej rundt.
Hvorfor stikke os motiver i skoene, vi slet ikke har, og kalde det falske forhåbninger?
Det her lovforslag handler om mennesker, der vil samarbejde positivt om at blive udsendt, når de får et afslag.
Det handler om, at mennesker får en positiv chance for at udvikle sig, bevare det at lære nye ting, og bevare det, at ens børn får en skolegang, så de er bedre rustet, når de kommer hjem, i stedet for at sidde stille og gå i stykker.
Så hvorfor drejer ordføreren det til, at lovforslaget giver falske forhåbninger, når det handler om mennesker, der vil samarbejde?
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Fru Sophie Hæstorp Andersen gør sig jo skyldig i en grov manipulation af historien, altså så groft, at hun nærmest burde rejse sig op og sige undskyld – ærlig talt.
Der er jo blevet gennemført en stribe forbedringer, især for de familier, der havde børn med til Danmark.
Og det var da lige præcis dem, som vi skulle gennemføre forbedringer for.
Jeg står fuldt og helt inde for den udlændingepolitik, der blev ført i VK-regeringens tid – fuldt og helt – men jeg synes derimod, at fru Sophie Hæstorp Andersen netop gør sig skyldig i at give de her mennesker en tro på, at de får lov til at blive i Danmark, hvilket man så ikke opfylder.
Det gør det da alt andet lige sværere at komme hjem, hvis børnene er begyndt med at tale dansk og de har fået danske venner og en dansk uddannelse – en uddannelse, som man jo vel at mærke kan have svært ved at bruge i hjemlandet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-02-08:
Jeg tror, det bliver lettere at komme hjem, hvis man har bevaret håbet om at kunne gøre en forskel, hvis man har set sine børn vokse op i fred og har set dem have en mulighed for at gå i skole og få nogle ting tillært, frem for at se dem sygne hen i en asyllejr.
Jeg har tidligere været med sammen med Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik og har der kunnet se, hvad det var for forbedringer, man lavede for asylansøgere under den tidligere regering.
Altså, man puttede noget maling på væggene, groft sagt.
Man gav også folk muligheden for at tage en uddannelse som frisør, og det var så det.
Når man så havde gjort det, kunne man få tilbuddet om at blive uddannet som frisør en gang til og måske endda en gang til, hvis der var penge til det.
Det, der er forudsætningen for den her aftale, er jo, at folk medvirker til at rejse hjem; hele forudsætningen for, at de får bedre vilkår, er, at de rejser hjem, den dag deres sag er afgjort.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Jeg takker mange gange for, at en socialdemokrat vælger at udlægge Venstres politik; jeg tror dog nok, at Venstrefolk er bedre til den slags.
Men fru Sophie Hæstorp Andersen begår jo den fejl, at hun fuldstændig glemmer, at der i VK-regeringens tid skete en række ændringer og forbedringer for asylansøgerne i Danmark; det glemmer hun fuldstændig.
Og derfor kan jeg jo også stå fuldstændig inde for den politik, som vi i sin tid førte.
Det er fru Sophie Hæstorp Andersen så bare uenig i, men det er jo en anden sag, det er en politisk uenighed.
Men man giver jo de her mennesker en falsk forhåbning – det er det, man gør; man giver dem faktisk en falsk forhåbning, når man siger: Lad jer nu bare integrere; gå nu bare i gang med at arbejde og med at integrere jer i lokalsamfundet.
Men hvis man ikke opnår asyl – hvilket fru Sophie Hæstorp Andersen jo er udmærket klar over at de fleste ikke gør –
så skal man jo hjem til det land, man kom fra.
Men der havde man jo også en eller anden forhåbning med i bagagen om, at man måske alligevel fik lov til at blive i Danmark.
Tror fru Sophie Hæstorp Andersen så, at det bliver nemmere at komme hjem?
Det kan jeg godt selv svare på; det bliver et nej.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-02-08:
Jamen man må jo alligevel undre sig.
For grunden til, at vi diskuterer det her, er jo, at undersøgelse på undersøgelse har vist, at der, når man tager de mennesker, som er flygtet fra krig, og som er kommet til Danmark for at søge asyl, og man lader dem sidde på et asylcenter sammen med deres børn i rigtig lang tid, så sker lige præcis det modsatte af, hvad den tidligere formand for Venstre sagde, netop at de folk ikke bliver i stand til at tage hjem hurtigere.
De bliver ikke i stand til at tage hjem og bygge deres land op, de bliver tværtimod psykisk syge.
De får det dårligt, og deres børn får det dårligt.
Derfor er det, som den her aftale går ud på, vel også det med, at man skal bygge folk op, mens de er her – jeg går ud fra, at det også er i det lys, vi skal se det, dengang hr. Anders Fogh Rasmussen kom med de ord om det – så de folk, når de indvilger i at tage hjem, den dag deres sag er afgjort, også får nogle bedre forhold og kan blive ved med at være hele mennesker, så de netop kan tage hjem og bygge deres land op, hvis deres sag falder sådan ud, at der kommer fred.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Jeg mener, at det et eller andet sted må være Venstre, der har ændret holdning i den her sag, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke kan bakke op om det her forslag.
Inger Støjberg (V), 2013-02-08:
Det, som den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, dengang udtalte, er jo ting, som det tidligere VKO-samarbejde gennemførte.
Vi forbedrede rent faktisk af flere omgange forholdene for asylansøgerne, og især de asylansøgere, der havde børn med sig herop.
Så fru Trine Bramsen gør sig jo skyldig i at omskrive historien, og det tror jeg faktisk også godt at fru Trine Bramsen ved.
Og fru Trine Bramsen har på samme måde mange gange har gjort sig skyldig i det, når hun har skullet forklare, hvorfor presset på det danske asylsystem er større nu, end det var før.
Det, fru Trine Bramsen giver skylden – og det kan man se i talrige avisartikler – er krig og ufred i verden, men det passer jo ikke.
For man kan jo se, at presset fra bl.a. Somalia er blevet langt større, på trods af at forholdene i Somalia er blevet bedre, og at der er blevet mere fredeligt.
Så det øgede pres på asylsystemet sker primært, på grund af at forholdene i Danmark er langt bedre, end de er i andre lande.
Trine Bramsen (S), 2013-02-08:
Så Venstres ordfører er altså uenig i det, som den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, sagde, nemlig at man ville udvide asylansøgernes muligheder for at arbejde i Danmark?
Venstre vil jo ikke udvide asylansøgernes muligheder for at arbejde i Danmark og dermed fastholde deres kompetencer.