runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Hvad har Danmark brugt på at holde klimatopmødet – 1 mia. kr. eller 1,5 mia. kr.?
Derude på Slotspladsen stod der i december måned 100.000 mennesker, som krævede handling af os politikere ude i Bellacenteret.
De fik en fiasko.
Var det ikke rimeligt, om man lavede en evaluering, ligesom alle andre lande gør?
Hver gang staten bruger nogle penge på et eller andet offentligt – fuldstændig ligegyldigt hvad – så forlanger man en evaluering.
Men man forlanger ikke nogen evaluering af de her 1,5 mia. kr. Var det ikke rimeligt, om man gav offentligheden en evaluering?
Og var det dog ikke rimeligt, når der så ligger et papir, som rent faktisk siger, at befolkningen er blevet ført bag lyset, at Folketinget er blevet ført bag lyset, at oppositionen er blevet ført bag lyset, at man så i det mindste kunne forlange af statsministeren, at han bekræfter eller afkræfter, at det er et papir, der kommer fra hans ministerium.
Var det meget at forlange?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg mener sådan set, at jeg blot svarede på det her spørgsmål om, hvornår og hvordan regeringens beslutning om at lave en strategi og kommunikere en strategi med det sigte at få alle disse lande, der principielt hver især gik efter juridiske aftaler, blot ikke den samme, bragt ind i det samme forhandlingslokale.
Det har jeg givet et svar på helt uafhængigt af det pågældende papir, som jeg ikke ønsker ellers at kommentere på af de grunde, jeg angav i mit første svar.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jamen til det er der bare at sige, at regeringen jo i høj grad er i fuldt sving med det her.
Som jeg var inde på, har vi et meget ambitiøst mål vedrørende vedvarende energi, så på den måde er det ikke sådan, at vi bare sidder på hænderne og venter på, at Klimakommissionen barsler med sin rapport.
Vi er i fuldt sving og dermed også i fuldt sving med at omsætte den energiaftale, som også Socialdemokraterne står bag.
Og det er jo det, der så i sidste instans bliver til den politik, man skal være i stand til at fremføre for at se, hvordan og hvornår Danmark kan blive uafhængigt af fossile brændsler.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-05:
Er der ikke i det her netop taget hensyn til alle de der spørgsmål, som ministeren sådan set her i sit sidste indlæg rejser?
Er der ikke også taget hensyn til den værktøjskasse?
Når det drejer sig om biogas i landbruget, ved vi godt, hvad der er barriererne, men vi ved også, hvad det koster at lade være med at foretage den omstilling.
Det samme drejer det sig om inden for varmeforsyningen, det samme drejer det sig om inden for energibesparelser.
Det er jo ikke noget, der bliver billigere af, at man sådan set udsætter det.
Her er tegningen fra Socialdemokraternes, SF's, Det Radikale Venstres og Enhedslistens side faktisk lagt frem til, hvordan man tager fat på den virkelighed, som er derude, og hvordan man hjælper den til at få et andet ansigt, og hvordan man får den omstillet til det fossilfri samfund.
Herved forstod jeg, at ministeren faktisk sagde, at det med pengene ikke er spørgsmålet, for hvis vi laver denne omstilling – sådan må jeg forstå det, der blev bekræftet – vil det være en fornuftig ting, som det også er påpeget af Ingeniørforeningen.
Så lad mig vende tilbage til værkstøjskassen.
Er ministeren enig heri?
Denne værktøjskasse er faktisk udrundet af, hvordan det virkelige liv er.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg er da fundamentalt enig i, at vi skal omstille os til at blive uafhængige af fossile brændsler – det fremgår jo altså også af regeringsgrundlaget som sådan.
Det, der bare er spørgsmålet, er, hvordan vi så gør det i praksis.
Og der må man jo bare konstatere, at det er en meget, meget kompliceret proces.
Hvordan får vi mere vedvarende energi ind i vores energisystem?
Hvordan får vi flere elbiler på gaden?
Hvordan får vi arbejdet med energieffektivitet osv.?
Der må man jo altså sætte sig ned og analysere det her fuldstændig til bunds.
Men at det selvfølgelig vil være samfundsøkonomisk rentabelt på sigt, at vi får omstillet os, er der jo ingen tvivl om.
For det her drejer sig om vores klima, det drejer sig om vores forsyningssikkerhed, så vi undgår at sende mange penge ud af landet, og så drejer det sig i høj grad også om at bevare de styrkepositioner, vi har inden for dansk erhvervsliv, altså grøn vækst.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-05:
Nu hedder det jo »Klima Danmark 2050 – en energivision«, men det kunne lige så godt have heddet en erhvervsvision.
Hvad var det så, vi blev mødt med fra klimaministerens side?
Det var, at der da var gode takter, men at værktøjskassen manglede, herunder som det sidste pengene.
Derfor er jeg nødt til at spørge klimaministeren om det afsnit, som er i denne aftale, hvori der henvises til, at Ingeniørforeningen og Teknologirådet i Danmark har foretaget forskellige undersøgelser, der viser, at det er samfundsøkonomisk fordelagtigt at omstille Danmarks energiforsyning til vedvarende energi.
Er ministeren uenig i dette udsagn?
Er det her, vi skal forstå, at man netop er i stand til at sige, at så mangler pengene?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg kan fuldstændig afvise, at Danmark skulle rejse rundt med ingenting.
Jeg har lige tilbragt 3 dage i Bonn på Petersberg, hvor jeg har diskuteret klima med omkring 40 ministre.
Der er stor interesse for Danmarks hjemlige klimapolitik, men der er altså også stor interesse for, at Danmark fortsætter engagementet vedrørende klima.
Konkret er det sådan, at vi selvfølgelig koordinerer tæt med mexicanerne, men jo også nu har fået en føler, om vi ønsker at koordinere med sydafrikanerne også.
Så jeg kan altså afvise, at vi skulle rejse rundt med ingenting.
Igen: Når Klimakommissionsrapporten kommer, vil der jo også være rig lejlighed til at drikke kaffe og diskutere, hvordan vi så indfrier de her målsætninger, som vi er enige om, nemlig at Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler.
Så kan jeg jo kun være imponeret over, at man altså fra oppositionens side allerede har overblikket i dag.
Der er jeg nu engang sådan indrettet, at jeg først ønsker at se på, hvad Klimakommissionen kommer frem til.
Kim Mortensen (S), 2010-05-05:
Jo, det kan vi sandelig godt.
Problemet for den danske regering er jo, at man rejser rundt med ingenting.
Jeg er enig i, at der er mange udfordringer, og at Danmark jo ikke kan løse det med CO2-udslippet alene ved at skære ned – men det er altså sådan, at vi rejser rundt med ingenting.
Her er der en åben invitation netop fra den danske energibranche, og de vil endda give kaffe, og så mangler vi stadig væk en regering, der siger: Jamen så lad os sætte os ned og sige, hvordan kommer vi skridtet videre, hvordan sikrer vi nogle af de mange danske arbejdspladser, der er inden for energiteknologi, både når vi snakker om hjemmemarkedet, og når vi snakker om eksportmarkedet?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg vil sige, at der, hvor vi nok kan blive uenige i dag, er netop på det sidste punkt med, at man skal stoppe med at rejse rundt i verden for at diskutere klima.
Det må jeg altså sige virkelig kommer bag på mig, ikke mindst efter den debat, vi generelt har haft her i salen, og hvor der jo har været enighed om, at ja, ja, vi nåede ikke hele vejen i København – nogle har så godt nok brugt udtrykket fiasko – men at der nu skulle arbejdes for, at vi skulle komme videre.
Jeg troede også, at vi var enige om, at man altså ikke kan føre solopolitik, at det selvfølgelig gælder om både på europæisk plan og på globalt plan at få skabt nogle rammevilkår for hele klimaindsatsen.
Så lige netop den del af spørgsmålet og også den kronik må jeg indrømme at jeg altså stiller mig meget undrende over for.
Jeg håber, at vi kan blive enige om, at det så sandelig er vigtigt, at vi også fortsætter klimaindsatsen på globalt plan.
Kim Mortensen (S), 2010-05-05:
Man kan jo netop sige, at hvis man tager det sidste, »Grøn Vækst«, er der jo en masse arbejdspladser i de områder i Danmark, hvor jeg har lagt mærke til at regeringen også er begyndt at interessere sig for, hvordan vi får skabt vækst og arbejdspladser.
Alene i det sydjyske område, hvor jeg f.eks. kommer fra, har vi set, at LM Glasfiber i Kolding har været igennem store afskedigelser, vi har set, at en meget stor dansk entreprenør på energiområdet, nemlig Siemens Wind Power har valgt Esbjerg og dermed Danmark fra til fordel for England, netop fordi der har været en engelsk regering, der har gået rigtig meget i offensiven for at være med til at understøtte og skabe job, skabe et marked og skabe en trækkraft.
Det, vi savner her, er jo, at regeringen trækker i arbejdstøjet, at regeringen stopper dens rejser rundt i verden for at snakke om klima og tager arbejdstøjet på og siger: Hvordan kommer vi i gang, hvordan får vi skabt de arbejdspladser her i Danmark, inden de udfases?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det, der bare er spørgsmålet, er jo så, hvor hurtigt og i hvilken takt.
Der går jeg også ud fra at vi er enige om, at man ikke fra den ene dag til den anden kan afskaffe kul, for så er der altså nogle steder, hvor vi går hen og får nogle gevaldige problemer.
Det kan godt være, at vi ikke er enige om det, men det er i hvert fald sådan, jeg ser på det.
Men hvad er det, vi skal?
Ja, vi skal have mere vindenergi, vi skal have mere biomasse, vi skal arbejde mere med energieffektivitet.
Det er de knapper, som vi i høj grad kommer til at dreje på.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Så vil jeg bare gentage mit spørgsmål, for jeg tror, at det er vigtigt, at man, når man har en diskussion om, hvad der skal ske i de kommende år, ligesom er enig om, hvad der er udgangspunktet for debatten.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvordan hun forestiller sig at vi i Danmark skal kunne reducere vores CO2-udslip med 85-90 pct. i 2050, hvis vi stadig skal benytte os af fossile brændstoffer.
Man kunne også udvide spørgsmålet og spørge ministeren, om hun forestiller sig, at enhver form for kødproduktion skal være afskaffet i Danmark.
For hvis det ikke er det at udfase de fossile brændstoffer, der er redskabet, hvad er så redskabet?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jamen jeg er helt enig i, at Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler, og jeg kan da kun sige, at jeg er imponeret over, at man har den viden til at sige, hvordan det så konkret skal gøres, og især også, hvornår det så konkret skal ske.
Der er jeg nu engang sådan indrettet, at når man har nedsat en Klimakommission, ønsker jeg altså at se det resultat først.
Det er jo altså en meget, meget kompliceret problemstilling om, hvordan vi knækker den grønne kode.
Så det synes jeg sådan set er en måde at føre god politik på, nemlig at man siger: O.k., nu nedsætter vi en kommission med kloge hoveder, og først derefter ser vi så på, hvad der skal være målsætning, og hvad der skal være i værktøjskassen.
Alt det andet
vil set fra min stol være ret hovsaagtigt.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Når ministeren siger, at der er gode takter i det her, betyder det så, at ministeren rent faktisk vil være med til at sætte et årstal, som vi har gjort her, og sige: I 2050 skal vi være hundrede procent baseret på grøn energi i Danmark?
Og i 2035 skal vi have en el- og varmeproduktion, som er hundrede procent baseret på grøn energi, så det faktisk kun er transportsektoren, vi efter 2035 accepterer benytter fossile brændsler?
Kan ministeren være enig i den ambitiøse målsætning, der ligger her?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg takker for spørgsmålet.
Jeg kan starte med at kvittere for, at der er enighed om, at Danmark skal blive uafhængig af fossile brændsler.
Jeg synes, at det er glædeligt, at vi har den brede enighed om det spørgsmål, for der er ingen tvivl om, at det bliver et af de helt, helt afgørende spørgsmål i forbindelse med Danmarks fremtid.
Så vil jeg dog lige til det med at sige, at det er en fiasko med København – det kan være, at vi får mulighed for at diskutere det yderligere – sige, at det altså ikke er det indtryk, man kommer hjem med, når man f.eks. som jeg lige har deltaget i mødet i Bonn på Petersberg.
Der er der altså det overordnede indtryk, at nu gælder det om at bruge København til at komme videre i processen.
Og det lykkedes i høj grad også på det møde, som jeg deltog i.
Hvad angår planen, synes jeg da, der er mange gode takter i den med hensyn til målsætninger som sådan.
Men det kan være, at fru Mette Gjerskov kan hjælpe mig med, hvor værktøjskassen lige konkret er, og især også med, hvor pengekassen er, for at vi så indfrier forskellige målsætninger.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Vi har jo i oppositionen, dvs. Socialdemokraterne og de tre øvrige oppositionspartier, udarbejdet og fremlagt et forslag til en energivision, »Klima Danmark 2050«, om, hvordan man sikrer sig, at Danmark i 2050 baserer sig hundrede procent på grøn energi.
Den har vi lavet, fordi vi er noget utilfredse med regeringens slappe klimapolitik, og jo også som en følge af, at man i december havde en fiasko ude i Bella Center, og at man i Danmark så må lave sin egen plan for, hvordan Danmark bidrager til en mere klimavenlig klode.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er, om ministeren og regeringen kan tilslutte sig vores klimaplan »Klima Danmark 2050«.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Jamen jeg er da enig i den ambition, der hedder, at vi skal gøre Danmark til et endnu rigere samfund og også til et samfund, der kravler op af den internationale stige, hvad enten vi sammenligner os på uddannelse, på velfærd eller på folkesundhed; der skal vi tage mange initiativer.
Og vi er jo ikke færdige endnu, for den dag, en regering siger, at der ikke er mere at gøre, så er man jo sådan set udtømt som regering.
Men jeg tillader mig blot at sige, at der er gjort meget.
Vi er i gang med at implementere en skattereform, og når jeg ser på, hvordan Danmark ligger nu i forhold til tidligere, ikke kun på selskabsskatten, men også på personbeskatningen, kan jeg jo se, at det går i den rigtige retning.
Der må vi så sige, at én ting jo er at have et skattesystem, som giver gode muligheder for selskaber og privatpersoner, men at en anden ting jo også er at sikre, at det er finansieret, og det skal man, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, have til at gå hånd i hånd; det er afgørende for regeringen.
Men det er klart, at vi da ikke er færdige endnu; der er mange ting, der skal laves om.
Vi er jo i gang med at have en diskussion om fremtidens vækst, det ligger i Vækstforum, og der kommer der mange løbende initiativer, der bliver taget, for det er afgørende, at vi har en større vækst, der kan finansiere velfærdssamfundet; det er motoren i ethvert samfund.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-05:
Jeg er sådan set enig med skatteministeren i, at det var et sørgeligt valg, danskerne havde, hvis det eneste alternativ var, at man kunne få S og SF's skattepolitik; det er sådan set derfor, vi stadig kæmper for at få et liberalt parti repræsenteret i Folketinget også efter næste valg.
Og jeg anerkender sådan set også, at skattesystemet er kravlet i den rigtige retning i det seneste årti.
Det, som bare er spørgsmålet, er: Hvordan sørger vi for, at Danmark går op på listerne over verdens rigeste lande i stedet for at gå ned på listerne over verdens rigeste lande?
Det gør vi kun på én måde, nemlig ved at få øget vækst, og øget vækst kræver altså, at man har tjent penge i erhvervslivet.
Derfor spørger jeg for sidste gang: Er vi ikke nødt til at gøre noget for at gøre det mere attraktivt at flytte virksomheder til Danmark og gøre det mere attraktivt for kvalificeret arbejdskraft at komme til Danmark?
Og der er en halvering af selskabsskatten og et lavere skattetryk generelt, også for arbejdsindkomster, jo noget af det, man kan gøre.
Det er i hvert fald vores bud.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Først og fremmest skal man jo sørge for, at man har et skattesystem, der opfordrer til og sikrer, at folk har lyst til at gøre en ekstra indsats, også i forhold til selskaber, der har lyst til at etablere sig og være i Danmark for at skabe arbejdspladser.
Og derfor ved hr. Simon Emil Ammitzbøll også, at vi har sænket selskabsskatten betragteligt over de sidste 10 år.
Derudover skal man selvfølgelig også tage nogle særlige initiativer for, at den enkelte dansker får mere ud af at gå på arbejde.
Der har vi jo taget en lang række initiativer gennem de år, vi har siddet med regeringsmagten, men mest markant har vi jo gjort det med forårspakke 2.0, som vi fik vedtaget for et år siden, og som vi nu er i gang med at implementere.
Så jeg er ikke enig i, at vi kun har gjort noget i fortiden.
Vi har gjort meget, som også rækker fremad, og det synes jeg faktisk hr. Simon Emil Ammitzbøll skulle glæde sig over og være med til at bakke op om.
For alternativet er jo kun én ting, og det er en opposition, som kun vil være med til at have fokus på at gøre det svært at drive virksomhed, og som vil brandskatte folk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-05:
Jo, men altså, jeg vil gerne kvittere for den indirekte ros af Liberal Alliance, som jeg hører i det her svar, nemlig at det, hvis man hører folketingsdebatterne, er tydeligt, hvem der egentlig ønsker vækst
Det tager jeg som en kompliment, for det er sådan set det, vi prøver at styrke hele tiden.
Og jeg er fuldstændig enig med skatteministeren i, at det, hvis vi fik en socialdemokratisk-SF-regering, ville blive meget, meget værre, så det er slet ikke noget perspektiv, vi behøver at have en diskussion om.
Men sandheden er jo stadig væk, at vi i Danmark har verdens højeste skattetryk, og at vi stadig har en forholdsvis høj selskabsbeskatning, og at vi altså også stadig har en høj marginalbeskatning.
Altså, kunne man ikke gøre noget mere?
For det er jo ikke nok at sige, at man har gjort noget i fortiden, og at det så er det.
Altså, hvad vil man fremadrettet?
Det er der, jeg håber man vil være med.
Skatteministeren nævner, at uha, man skal også gøre noget for miljøet og folkesundheden.
Det er vel bare en anden måde at sige, at vi skal have transportafgifter og fedtskatter, altså flere skatter, flere afgifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Jeg kan jo starte med at sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, og det er vel også lidt i forlængelse af mit svar til den tidligere spørger, at hvis man er i tvivl om, hvem der arbejder for at skabe vækst i det her samfund, skal man blot høre nogle af de spørgsmål, der bliver stillet i Folketingssalen.
Jeg er som skatteminister meget optaget af, at vi skaber vækst og skaber nogle arbejdspladser i den private sektor, og det er jo helt rigtigt, at skattesystemet er et væsentligt redskab til at skabe de arbejdspladser.
Det er også derfor, at vi har lavet en meget omfattende skattereform, som sænker skatten på arbejde, og som gør, at vi bliver endnu mere konkurrencedygtige over for nogle af de lande, som vi konkurrerer med.
Det står så i modsætning til det billede, som oppositionen tegner med højere skatter, højere afgifter og arbejdspladser, der sendes ud af Danmark.
Derfor vil jeg sådan set
Vi har nu lavet en fuldt finansieret skattereform, som styrker det, vi gerne vil have mere af, nemlig arbejde, og som også sætte ind over for det, vi vil have mindre af, bl.a. forurening, så vi styrker folkesundheden.
Det er sund fornuft.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-05:
Jeg vil sådan set bare høre om nogle af regeringens tanker om, hvad vi kan gøre for at gøre Danmark til et rigere samfund.
Nu har jeg stået her forskellige uger sammen med nogle af ministerens kollegaer, og jeg kan forstå, at det her med at lave reformer på arbejdsmarkedet ikke rigtig er noget, man er så interesseret i.
Det her med at gøre noget i forhold til efterlønnen er man heller ikke så interesseret i.
Så er det, at jeg gerne vil give regeringen en chance til, og derfor vil jeg høre, om skatteområdet så ikke er et sted, hvor man kunne gøre noget.
I Liberal Alliance har vi jo en meget fast tro på, at vi er nødt til at øge væksten i det her samfund, hvis vi i fremtiden skal have råd til velfærden.
Derfor har vi bl.a. foreslået at halvere selskabsskatten og sætte personskatten ned, så det er lettere at tiltrække virksomheder og kvalificeret arbejdskraft til Danmark.
Der vil jeg bare høre skatteministeren, om man kunne overveje at bevæge sig lidt på dette område, når man nu ikke vil bevæge sig på arbejdsmarkedsområdet.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Det er gået op for mig, at SF mødes med forskellige folk fra erhvervslivet – og godt for det vil jeg sige.
Det er jo netop den politiske proces.
Man må så bare konstatere, at det ikke gør indtryk på SF.
Det er ikke sådan, at SF bliver klogere.
Hvis man så kunne se, at de blev klogere i den politik, der bliver ført her på Christiansborg, så synes jeg, at man skulle kvittere for det.
Lad mig bare give et banalt eksempel: Da SF gik til forhandlinger om »Grøn Vækst«, lagde man jo op til, at der skulle være et så stort reduktionsbehov med hensyn til, hvad landbruget skulle påbydes for at kunne leve op til nogle miljømål, at det ville betyde, at landbruget skulle lukke.
Nu har jeg så set, at SF er begyndt at interessere sig for landbruget.
Hr. Ole Sohn har holdt store festlige taler om det.
Men der må jeg bare sige, at hykleriet ikke kender nogen grænser.
SF siger én ting i forhandlingslokalet på miljøområdet, og på erhvervsområdet siger man det stik modsatte.
Det er jeg jo glad for at vi nu får fuld offentlighed om, for det synes jeg at vælgerne fortjener at vide.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-05:
Nu fungerer det på den måde, at der ikke er ret meget, der kan siges stilfærdigt, når man er minister, og så er det jo netop, at det slår igennem i offentligheden.
Derfor er der selvfølgelig også mange, der har været optaget af, hvad der kan gøre, at ministeren her synes, han skal have anledning til at lave en form for kanon om, hvem der skal tale på hvilke partiers landsmøder.
Vi holder gruppemøder på Børsen, hvor vi mødes med dansk erhvervsledelse.
Vi mødes faktisk meget ofte med virksomheder over hele landet.
Gad vide, hvad ministeren siger til, at vi endda har haft hr. Villy Søvndal og andre ledere med rundt på besøg på fynske virksomheder både inden for byggeriet, møbelindustrien og jernindustrien?
Vi mødes faktisk hele tiden med erhvervslivet til gensidig glæde.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Hvem der vinder næste folketingsvalg, synes jeg man skal overlade til vælgerne.
Men jeg skal da ikke tage glæden fra SF; man må gerne gå og underholde med, hvordan man tror virkeligheden kommer til at være.
Jeg er dog noget mere realistisk, jeg lader det være op til vælgerne.
Når det så er sagt, kan jeg sige, at det, som SF vel har taget patent på, er at fastlåse sin erhvervspolitik i beton.
Den patentanmærkning synes jeg man skal give til SF.
Vi ved jo, hvad SF's erhvervspolitik kommer til at betyde.
Det bliver langt, langt sværere at drive virksomhed i Danmark, og det er jeg jo glad for at jeg nu får lejlighed til også at sige her i Folketingssalen – og igen tak for det.
Der bliver nogle konkurrencevilkår, som betyder, at vi sender arbejdspladser ud af Danmark, og der har jeg sådan set bare stilfærdigt sagt, at det skal man jo være klar over.
Man skal være klar over, at der er forskel på, hvem der er i regering.
Der er jo en grund til, at en borgerlig-liberal regering arbejder for, at vi stadig væk skal kunne konkurrere med udlandet, at vi stadig væk skal have mulighed for at udvikle det danske velfærdssamfund, og at der stadig væk skal være et erhvervsliv.
Så har jeg noteret mig, at SF vil give ekstra byrder på ca. 10 mia. kr. til erhvervslivet, og jeg vil så stilfærdigt nævne i dag her i Folketingssalen, at det kommer til at betyde, at der er arbejdspladser, der så ikke kan fastholdes i Danmark, og det synes jeg er en skam.