runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2009-03-12:
Jeg vil sige det på den måde, at det altså er noget af det mest organiserede sludder i kilometermål, jeg har hørt længe.
Sagen er jo, at det handler om fair og lige konkurrence om job og opgaver, og så kan det altså ikke nytte noget, at hr. Martin Henriksen lader som om, at EU ikke er der, og at arbejde og virksomheder ikke må bevæge sig over landegrænser, altså en mobilitet, der i øvrigt i årevis, også i dag, har været til fordel for danske lønarbejdere og danske virksomheder.
At lade som om, dels at mobilitet skulle være noget dårligt, dels at EU ikke skulle eksistere, gør jo, at jeg må spørge: Hvilken planet bor her Martin Henriksen på?
Det, der er budskabet fra SF både til hr. Martin Henriksen, hvis han vil acceptere budskabet, og til de danske arbejdere, er, at vi står last og brast omkring den danske model.
Vi forsvarer danske arbejdspladser, forstået sådan, at konkurrencen om job skal ske på fair og lige vilkår.
Og så er det rigtigt, at vi vil kunne opleve, at en polsk arbejder, der er ansat på fair og lige vilkår efter danske overenskomster, kan bevare sit arbejde, mens en dansk arbejder i samme situation vil blive fyret.
Der er kun et problem, hvis den polske arbejder bliver underbetalt, og hvis arbejdsmiljøet for den polske arbejder er en by i Rusland.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede ved behandlingen af det her lovforslag, skal jeg på hans vegne - og det er hr. Morten Østergaard - give De Radikales tilslutning til forslaget.
Vi har jo i mange år ønsket, at østaftalen blev udfaset så hurtigt som muligt, og det har vi gjort - og det gør vi - fordi vi ikke ønsker et A-hold og et B-hold på arbejdsmarkedet.
Og med det her lovforslag tager vi altså de to nyeste lande, Rumænien og Bulgarien, med.
Dermed udfases de her landes overgangsordninger før tiden, og det synes vi er en udmærket idé.
Jeg synes godt, at man kan minde om, at overgangsordningerne med det her forslag altså ophæves med virkning fra den 1. maj, og jeg synes, at de, der blander sig i 1. maj-talerne, jo allerede nu kan forberede sig på den retorik, der utvivlsomt vil komme fra visses side netop den dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-03-12:
Hvis man går ind og nærlæser vores beslutningsforslag, kan man jo se, at det, der handler om beskæftigelse, udgør en fjerdedel af de temaer, der er stillet op i forslaget.
Men derfor er der jo ikke noget galt i at sige, at når vi ønsker en bedre beskæftigelse i Danmark, i kraft af at kommunerne får hævet deres anlægsloft, så er det jo godt nok et skridt i den rigtige retning, at regeringen er gået i gang med forhandlingerne med KL - efter måneders venten.
Det er jo ganske udmærket.
Det, jeg er bekymret for, er, hvad resultatet bliver, og om der bliver noget resultat.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at vi holder et vågent øje her i Folketinget, og det tror jeg også at ordføreren vil være enig med mig i.
Hvis ikke man får et ordentligt resultat i forhandlingerne, er vi jo nødt til at handle herfra.
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Jeg tror ærlig talt, at Venstres ordfører er lidt presset i øjeblikket, når han nævner en retorik om at stille statskassen ud på Slotspladsen.
Altså, det er der jo ikke nogen danskere, der overhovedet gider høre på.
Det er jo langt ude i skoven.
Sagen er, at vi står med en kæmpe udfordring, og at der skal gøres noget.
Vi har længe hørt fra økonomer, fra kommunerne selv, fra fagforeninger og interesseorganisationer osv., at en rigtig god måde at sætte noget i gang på er at hæve anlægsloftet, så kommunerne kan gå i gang med at lave renoveringsopgaver, energirenovering og andet, så vi kan få gang i beskæftigelsen.
En sikker hånd på rattet, og regeringen har ledt danskerne sikkert igennem finanskrisen osv., siger ordføreren så.
Jamen altså, hvordan vil Venstres ordfører forklare de mange arbejdsløse, som mødte i 3F's a-kasse her den anden dag, og at man er gået fra at mangle murere for 1 år siden til, at en fjerdedel af dem er arbejdsløse i dag?
Sagen er jo, at regeringen med Venstre i spidsen ikke har haft en sikker hånd på rattet, men har sovet i timen.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Nu kunne jeg så høre på den sidste del af besvarelsen her, at man sådan ligesom skulle prøve at komme lidt uden om det, det lige handlede om, og det bekræfter mig jo så bare endnu en gang i, at lige præcis de ting, som regeringen har gang i nu, faktisk er det, der virker derude.
Det er det, der giver resultaterne.
Det er det, der atter giver et rigtig godt skub i den rigtige retning.
Hvis man kunne få den konklusion med på vejen, jamen så er jeg da faktisk fantastisk glad for, at vi så også fik debatten til sidst, selv om det tog nogle timer at nå frem til det
Så satte det jo sådan set en tyk streg under, også med den socialdemokratiske ordførers tidligere tilslutning til det, at det faktisk er et godt skridt, vi har taget.
Så jeg har også grund til at sige tak.
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Jeg er fuldstændig enig i, og det tror jeg også jeg har sagt både i spørgsmålene til ordførerne i dag og i min ordførertale, at det er det vigtige spørgsmål i den her sag.
Man kan forsvare demokratiet på flere forskellige måder.
Man kan sige: Vi forsvarer ytringsfriheden og ser stort på, at de manipulerende meningsmålinger og exit polls kan gå ind og forstyrre indtrykket af selve valghandlingen.
Man kan på den anden side sige: Vi begrænser ytringsfriheden på et eller andet acceptabelt niveau, som vi gør på så mange andre områder, med det formål at få mere åbne, politiske diskussioner, som ikke konstant bliver vejet og målt i forhold til en eller anden tvivlsom meningsmåling.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-12:
Men hele spørgsmålet er jo: Hvorfor er det farligere at finde ud af noget og komme med budskaber, som er lavet kvantitativt, altså en meningsmåling, hvor man tæller sammen, end noget kvalitativt, hvor nogle siger noget, altså en kommentator eller en politiker, eller hvad ved jeg?
I en valgkamp brydes synspunkter, men de påvirkes jo også på mange andre måder.
Skal der så også være begrænsninger i, hvor manipulerende politikere - eller i øvrigt journalister - må være?
Det tror jeg bliver meget, meget svært.
Det, som jeg bare er bekymret for, er, hvor langt man kommer til at gå med de bedste intentioner, som jeg sagtens kan forstå, og jeg kan sagtens forstå bekymringen, men hvor langt kommer man til at gå og dermed presse både pressefriheden og ytringsfriheden?
Munder hele den her diskussion, vi har i dag, så i virkeligheden ikke ud i, at vi i Danmark har brug for, at ytringsfriheden er meget mere hegnet ind, helt på grundlovsniveau, så vi ikke kan sidde eller stå i Folketinget og diskutere, om vi lige skal flytte grænserne for ytringsfriheden lidt?
Burde det i virkeligheden ikke være noget, der var endnu mere fast?
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Jeg ved ikke, om ordføreren var her, da jeg holdt min ordførertale.
Jeg understregede jo netop, at vi på forhånd har undersøgt spørgsmålet om ytringsfrihed så grundigt, som man næsten kan.
Jeg mener ikke, at en debat om, hvor grænserne for ytringsfrihed skal gå, er skadelige for demokratiet overhovedet, den er tværtimod utrolig principiel og nyttig.
Det, som vi synes er et meget stort problem,
er jo, at meningsmålinger og exit polls på valgdagen bliver lagt til grund for kommentarer, som tager disse resultater utrolig alvorligt - langt ud over, hvad der er rimeligt at gøre, fordi der er så stor usikkerhed forbundet med disse målinger.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Forslaget handler jo altså om den ramme, der er aftalt med KL, for anlægsinvesteringerne i 2009.
Sådan er det jo som hovedregel med de aftaler, der en gang om året bliver indgået med KL.
Det beløb, der er aftalt for 2009, er på 15 mia. kr.
På det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået, var der jo en bestemt økonomisk situation med stor efterspørgsel på arbejdskraft og et relativt højt lønniveau.
Nu er beskæftigelsessituationen jo en lidt anden, men i øvrigt er der stadig væk et vist pres på lønniveauet.
Ikke desto mindre holdt regeringen i går et møde med KL netop om muligheden for at lempe anlægsrammen for 2009, altså kort sagt give kommunerne nogle bedre muligheder for at bruge de midler, de måtte have, til anlæg, og om i øvrigt også at se på situationen i de kommuner, som ikke uden videre har midlerne.
Det skal vi så mødes med KL om igen på mandag.
Så man kan sige, at det er et forslag, der til en vis grad løber åbne døre ind, fordi vi netop i går tog hul på den her problemstilling i samarbejde med KL.
Så der er ikke lagt op til at støtte forslaget, men jeg håber også på, at man kan sige, at det i en vis forstand bliver overflødiggjort.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-03-12:
Det kunne være lykkeligt, hvis det forslag, vi har fremsat, var overflødigt, men jeg synes jo, at den udvikling, vi har set de sidste par dage, netop viser, at forslaget er endnu mere aktuelt end nogen sinde.
Først er der lige bemærkningen om det her med presset på lønniveauet.
Det kunne jeg godt tænke mig at få præciseret lidt nærmere, for det kunne være interessant at høre, hvor ministeren egentlig har det fra.
Men det har ikke så meget med det her at gøre.
Det andet er: Jeg kan jo ikke læse nogen steder, at der er indgået nogen aftale, og jeg kan heller ikke se nogen steder, at der egentlig er sikkerhed for, at der bliver indgået en aftale.
Man kan jo se, at regeringen er fuldstændig afhængig af, om Dansk Folkeparti overhovedet synes, at det her er nogen god idé, og med de spærringer, som de allerede har lagt op til på forhånd, ser det da for mig ud, som om der ikke nødvendigvis overhovedet bliver indgået en aftale, og det bekræfter mig i, at vores forslag er endnu mere berettiget.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Det bliver jo alt sammen bedre oplyst på mandag, hvor vi igen skal mødes med KL, og inden da er der lavet forskellige undersøgelser og sonderinger, fuldstændig som man altid gør det.
Det er klart, at jeg ikke kan gå mere i detaljer, fordi det netop nu bliver overvejet, hvordan man mest hensigtsmæssigt kan øge kommunernes mulighed for anlægsinvesteringer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-03-12:
Jeg kunne så godt tænke mig at stille et helt konkret spørgsmål.
Dansk Folkeparti mener, at hvis man skal give penge til kommunerne, skal det foregå via en puljeordning.
Man kan samtidig se, at en lille del af kommunerne har penge, så de nok skal klare sig.
Hvis der bliver lukket op for anlægsloftet, har de penge til at gøre noget med.
En lang, lang række kommuner er afhængige af, om de kan finde finansiering et andet sted.
Det vil sige, at de skal stå i kø med hatten i hånden for måske at få lov til at foretage nogle investeringer.
Hvordan kan der overhovedet være retfærdighed i det, når vi ved, at der, hvor der er flest ledige, også er der, hvor kommunerne har færrest penge?
Der, hvor der er færrest ledige, er der, hvor man har penge nok.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-12:
Nu synes jeg ellers selv, at jeg holdt en forholdsvis afdæmpet ordførertale, i forhold til at jeg egentlig er uenig i forslaget.
Jeg blev altså alligevel bare en lille smule skuffet over ordførerens opsamling på min tale, forstået på den måde, at jeg godt kunne have tænkt mig, at der måske havde været lidt flere bemærkninger knyttet til spørgsmålet om pressefrihed og ytringsfrihed.
Vil ordføreren ikke også forholde sig lidt til det?
Rasmus Prehn (S), 2009-03-12:
Det er ikke tænkt som en glidebane, det er jo netop tænkt som noget meget afgrænset.
Så er det rigtigt, at man kan forestille sig alle mulige ting, f.eks. at der er kommentatorer, der går ind og påvirker.
Men vi har jo bare fra socialdemokratisk side haft den opfattelse, at netop det, at der er exit polls, og at der hele tiden kommer tal, der bliver kommenteret, er det, der gør, at der bliver meget, meget mere fokus på hele det her procescirkus op til et valg end på de politiske argumenter.
Vi tror på, at der vil være endnu flere kommentatorer, der vil sidde og udlægge teksten, jo flere exit polls der er.
Jeg tror på, at hvis man siger, at man laver en karensperiode på valgdagen, så der ikke er exit polls, vil det betydeligt afdæmpe det fokus, der er på, hvem der ryger ind, og hvem der ryger ud osv., som jo kan skabe bølger i befolkningen, i forhold til hvem de så stemmer på, om de skal stemme taktisk og alle sådan nogle ting.
Og det er jo bare med til at fjerne fokus på, at folk tager en ærlig stilling til, hvor det er, de er mest enige med folk, og så stemmer derefter.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Men det mener jeg også at folk gør.
Og jeg mener stadig væk, at det her er så lille et problem, at jeg ikke mener, vi skal ændre på det.
Jeg mener også, at det ville være principielt at ændre på det, fordi det rykker ved grænserne for, hvad man skal tillade pressen at skrive på en valgdag.
Så jeg må simpelt hen gentage, at vi Konservative ikke kan støtte det ud fra principielle årsager, men også ud fra det synspunkt, at vi ikke synes, at exit polls og meningsmålinger offentliggjort på valgdagen, inden valghandlingen er afsluttet, udgør et problem.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
I Enhedslisten synes vi også, at det er væsentligt at få rejst debatten.
Det er svært at vide præcist, hvor meget det påvirker, at der kommer de her exit polls i løbet af valgdagen, og om det får folk til at gå til den ene eller den anden side, men det er i hvert fald sandsynligt, at det har en eller anden form for påvirkning.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt at få set på, hvordan det fungerer i de andre lande.
Hvad er det for en måde, man regulerer det på, og hvad er konsekvenserne af det?
Har ministeren ret i, at det bliver fuldstændig omgået, at det overhovedet ikke har nogen betydning at have et sådant forbud, eller har det rent faktisk en betydning?
Vi synes også, det er fornuftigt at få en snak med de store tv-stationer og andre af de store medier - for i dag er det jo ikke kun tv-stationerne, men i høj grad også de netudgaver af aviserne, som bliver opdateret hele tiden - for at finde ud af, hvordan deres holdninger egentlig er, og hvad mulighederne ville være for at lave en sådan regulering, og hvor meget de ville forsøge at omgå den.
Det synes jeg kunne være væsentligt at få afklaret.
Så i Enhedslisten er vi meget indstillede på, at vi skal have den her drøftelse og nærmere undersøgelse i udvalgsarbejdet, og at vi skal se på, om vi bør gå ind i at lave en sådan regulering, som der er lagt op til her.
Vi synes i hvert fald, at det er væsentligt at få afklaret, for vi mener, at folk på selve valgdagen altså skal have mulighed for at kunne gå hen og stemme uden hele tiden at blive påvirket af at få at vide, at valget nærmest allerede er afgjort, hvor det måske kan få påvirket deres stemme den ene eller den anden vej eller føre til, at de måske vælger slet ikke at stemme.
Så vi tror, at det er afgørende at få set på det her, og det vil vi meget gerne medvirke til.
Villum Christensen (LA), 2009-03-12:
Det kan godt være, at exit polls påvirker, det kan også godt være, at de ikke påvirker.
Det er der jo i virkeligheden ikke nogen, der kan svare på.
Men hvis et af de bærende argumenter for det her forslag er, at man skal beskytte valghandlingen mod unødige impulser udefra, som kan forstyrre, så tror jeg, man kan få rigtig travlt med alle mulige andre opgaver.
Det lader sig selvfølgelig ikke gøre at afvikle en valghandling i et reagensglas, hvor man har styr på alle de påvirkninger, man kunne forestille sig.
Jeg synes egentlig også, at der, hvis man kigger nærmere på det, er meget principielt i at gå ind og sætte bommen ned et sted, hvis man for det første ikke ved, om det har nogen betydning eller ej, og for det andet ikke kan sige noget om, om der er andre ting, der påvirker meget mere.
Vedrørende de her meget dygtige kommentatorer, som allerede er nævnt heroppefra, og som jo kan dukke op på skærmen allerede om morgenen, vil jeg sige: Lur mig, om ikke de er mindst lige så afgørende i den situation.
Liberal Alliance bryder sig ikke om unødige forbud, det turde være kendt, men jeg synes faktisk, at diskussionen er principiel, og den har også noget med ytringsfrihed at gøre.
Jeg har ikke noget imod, at vi har diskussionen, men det, at vi ikke ved, om det virker at udstede et forbud mod noget, og det, at vi ikke ved, om der er andre ting, der er endnu værre, gør, at vi siger: Nej, vi stopper her. Det er ikke liberal politik at udstede forbud på sådan nogle områder.
Jeg er også meget enig i ministerens vurdering af, at der er en form for si i det her.
Hvad kan man overhovedet styre, dukker der en udenlandsk hjemmeside op, you name it?
Der vil hele tiden kunne findes nye løsninger, når det er noget, der er spændende, og det er jo spændende, hvad der sker op til et valg.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-12:
Det her forslag er jo - jeg er lige ved at sige, især når man repræsenterer et parti i den størrelse, som jeg gør - et, som man kan være meget sympatisk indstillet over for, hvis det skulle kunne påvirke vælgerne, i forhold til hvordan de ville stemme.
Men jeg vil allerede nu afsløre, at vi ikke er tilhængere af beslutningsforslaget, og det er der flere grunde til.
Jeg forstår godt, det kan være utrolig irriterende med de her exit polls, især dem, der bliver offentliggjort fra konkrete vælgeres exit polls, inden valghandlingen er afsluttet.
Men sagen er jo den, at det er meget tvivlsomt, om vi overhovedet kan forhindre det.
Hvis man har fulgt lidt med i franske valg, vil man vide, at i den sidste uge af valgkampen kommer meningsmålingerne fra Belgien, fordi man ikke må lave dem i Frankrig.
Det vil sige, at de ikke holder op med at være der, de kommer bare fra et andet land.
Man kan jo forestille sig, at hvis man endelig i alle EU-lande skulle udbrede sådan et forbud, ville vi alligevel ende i en situation, hvor der så kunne være sådan nogle småstater rundtomkring i verden, hvorfra man så kunne lave meningsmålinger, og dermed ville de alligevel blive gennemført.
Dertil kommer også, at det, at man vil ytre sig om, hvilket parti man har tænkt sig at stemme på, hvis der er tale om en meningsmåling, eller hvilket parti man har stemt på, hvis der er tale om en exit poll, må være en del af ens ytringsfrihed.
Det må være helt basalt, at man har lov til at fortælle, hvad man selv har tænkt sig at stemme på, eller hvem man har stemt på.
Derfor ligger der også et eller andet indgreb i forhold til både pressefrihed og ytringsfrihed, hvis man går ind og siger, at de her meningsmålinger eller exit polls ikke må offentliggøres, hvor sympatisk det i øvrigt måtte være.
Derfor stemmer vi imod forslaget.
Dog vil jeg sige, at jeg synes, det kunne være interessant, hvis udvalget gik ind og så på, hvordan det egentlig påvirker, om det har en effekt, om det betyder noget.
Men som også andre ordførere har været inde på, kan der jo være rigtig meget, der betyder noget.
Jeg er lige ved at sige, at vi jo kunne nævne navnene på 5-10 kommentatorer, som sikkert betyder langt, langt mere for, hvad folk stemmer, og hvad de måtte mene om det ene, det andet og det tredje parti, end hvad en tilfældig meningsmåling måtte sige.
Når jeg kommer til den del, der handler om en model for varedeklarationer, så vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at det vist står i bunden af de fleste af dem, og vi kan jo ikke forhindre, at folk tillægger meningsmålinger større værdi, end vi selv hver især måtte synes de burde tillægge dem.
Så overordnet set
er konklusionen fra min og Borgerligt Centrums side, at vi godt forstår de bekymringer, der udtrykkes i forslaget, men vi tror ikke, at det kan lade sig gøre at gennemføre det i den virkelige verden, og vi er bekymrede for det indgreb, det vil kunne være i presseog ytringsfriheden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-03-12:
Tak, hr. formand.
Mit spørgsmål vedrører sådan set noget af det, som fru Lene Hansen var inde på i sin ordførertale, og det var det her med, at det ikke skal være tilfældige tal, som bliver udslagsgivende og ender med at være det, der betyder, at folk flytter deres stemmer. Der vil jeg gerne sige: Valgkampen foregår jo også på andre tider end i de 3 uger op til folketingsvalget, den foregår også lige efter valget og frem til næste valg.
Der kommer jo mange meningsmålinger i hele perioden, og der kan man jo ikke komme uden om, at mange af de meningsmålinger også er utrolig meningsdannende, opinionsdannende, og at de også har en effekt på folk, for folk bemærker selvfølgelig, hvad der bliver skrevet.
Vi fik en måling meget tidligt i går morges fra et analyseinstitut, der hedder YouGovZapera.
Jeg kender det slet ikke, men det er åbenbart et firma, der entrerer med Metroxpress og som har målt sig frem til, at Kristendemokraterne ville få 0,0 pct., og at Liberal Alliance ville få 0,0 pct.
Man kan allerede der sige, at det jo siger sig selv, at der da vil være nogen, der stemmer på et parti, hvis partiet stiller op i et helt land.
Så er der allerede ikke der en klar tilkendegivelse af, at folk jo selv ligesom må fokusere på, hvad de tror på og hvad de ikke tror på?
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Jo, naturligvis, men ordføreren har jo sådan set med sit indlæg nu demonstreret en tro på, at meningsmålinger og exit polls har en effekt på en almindelig vælgers stillingtagen
Det bestyrker jo bare os i at sige, at vi på selve valgdagen på mange andre områder gør alt, hvad vi kan, for at beskytte vælgerne mod valgtryk.
Der er regler for, hvordan vores stemmekabiner må have lov at se ud, der er regler for, hvilke opslag der må være i det lokale, hvor selve valghandlingen foregår.
Der er mange måder, hvorpå vi forsøger at beskytte vælgerne mod valgtryk, og vi synes så, at det her kunne være endnu en måde på selve valgdagen.
Hvad der sker i ugerne og månederne før, hører en anden historie til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-03-12:
Jeg synes jo ikke, at det er noget, man sådan bare kan negligere.
Om det så kommer før valget eller på selve valgdagen er vel i og for sig underordnet, for alt andet lige er det meningsdannende eller valgtrykkende, eller hvad det nu var, som ordføreren var inde på.
Det er jeg ikke lige klar over.
Jeg vil gerne sige: Eksempelvis har Socialdemokraternes egen udenrigsordfører engang været inde og klandre Hvideruslands præsident for at ville forbyde exit polls i Hviderusland.
Så synes jeg jo, det er interessant, at man så i dag oplever selv samme Socialdemokrati stå her og ville forbyde exit polls før kl. 20.00.
Det var nøjagtigt det samme, der var i Hviderusland.
Hvordan kan man synes et om noget i Hviderusland og så noget andet om det samme i Danmark?
Lene Hansen (S), 2009-03-12:
Det, vi har påpeget, også i de unge demokratier, er, at man skal være meget vagtsom over for netop valgtryk, og det undrer mig lidt, at ordføreren ikke kender udtrykket.
Det er et godt gammelt udtryk, som især vi, der er vant til at afholde valg - vi er jo med meget ofte som tilsynsførende ved valgene - dagligt bruger, og vi er fuldstændig klar over, hvad det dækker, og vi er fuldstændig med på alle de regler, som netop skal beskytte vælgerne i valgsituationen.
Vi har ikke til hensigt overhovedet at forbyde hverken meningsmålinger eller exit polls.
De må blive udført og gennemført i så vidt et omfang, som man nu kan overkomme.
Det er alene tidspunktet for offentliggørelsen af disse meningsmålinger på valgdagen, vi er kritiske over for.
Henriette Kjær (KF), 2009-03-12:
Det store problem er jo, at det er en glidebane, for der er mange andre ting, der kan påvirke valghandlingen.
Det kan være en politisk kommentator - de er jo meget brugte lige for tiden - der om morgenen i en stor morgenavis kan sige farvel til et lille parti; det tyder på, at det ikke kommer ind.
Og det betyder da lige så meget som en exit poll.
Det kan også være tv-stationen News, der sender hele dagen, og hvor der sidder en politisk kommentator, der hele dagen giver sin vurdering af, hvordan valgets udfald vil være.
Det er da præcis det samme.
Og vil man så også gå ind og forbyde det, for det påvirker jo også?
Derfor synes jeg, at det socialdemokratiske forslag er en glidebane, og jeg er imod det.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Det er netop den der forskellige situation for kommunerne, som indgår i overvejelserne, og som var noget af det, vi snakkede med KL om i går.
Det er så altså også noget af det, vi skal komme med nogle bud på på mandag.