runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-10-09:
Det her med økonomisk ansvarlighed er jo sådan blevet allemandseje.
Hr. Villy Søvndal er økonomisk ansvarlig, fru Pia Kjærsgaard er økonomisk ansvarlig.
Det, der er interessant, er jo i virkeligheden den økonomiske holdbarhed.
Jeg synes, at det var lidt sparsomt med de konkrete svar til fru Margrethe Vestager.
For det første: Er det ikke sandt, at marginalskatten for alle indkomster blev sænket mere i 1990’erne, end de er blevet i det nye årtusind?
Sandt eller falsk?
For det andet: Er det ikke korrekt, at de løfter, der er udstedt af statsministeren, kræver de reformer, som vi nu snakker om, fordi der skal tilvejebringes mere arbejdskraft, for at der overhovedet er holdbarhed i økonomien, jævnfør 2015-planen?
Altså, løfterne er udstedt, men reformerne er endnu ikke tilvejebragt.
Og endelig for det tredje: Er det ikke sandt, at hvis de reformer, vi nu taler om, skattereform og arbejdsmarkedsreform, var gennemført sidste år, så havde dansk økonomi været i bedre form i dag, end den er nu, hvor vi først står og skal til og i gang med dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Om det første spørgsmål er der kun at sige, at skatten ikke faldt, men skatten steg i 1990’erne, og det, der betyder noget for folk, er jo, hvad den samlede skattebetaling er.
Til det andet spørgsmål: Der er gennemført i stribevis af reformer siden 2001, og vi har taget dem en ad gangen.
Nu er vi så kommet til arbejdsmarked og skat.
Til det tredje spørgsmål: Hr. Morten Østergaard spørger, om det ikke ville have været bedre, hvis tingene var blevet gennemført tidligere.
Jo, men altså, nu har vi taget dem i den rækkefølge, hvor vi så valgte at tage en langsigtet velfærdsreform, som jo er meget perspektivrig, må man sige, på efterlønsområdet.
Med 10 års varsel sætter vi tilbagetrækningsalderen op med minimum 2 år.
Det kan blive mere, hvis gennemsnitslevetiden bliver ved med at vokse.
Det er faktisk første gang i den danske velfærdsstats historie, at der er gennemført en så langsigtet reform.
Så hr. Morten Østergaard taler mod bedre vidende, hvis han forsøger at give et indtryk af, at de 7 år ikke er blevet brugt.
De er blevet brugt meget massivt til at gennemføre reformer.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-09:
Som forventet lykkedes det jo ikke helt med quizzen.
Jeg hørte ikke statsministeren sige, om det var sandt eller falsk, men lad nu det ligge.
Vi er nødt til også lige at have fat i bare et lille hjørne - det her er selvfølgelig de store udfordringer, men der er også et lille hjørne.
For statsministeren kom jo hjem fra sin ferie og konstaterede, at der ingen grund var til at tro, at nogle havde vildledt nogen i sagen om EU-reglerne og de danske statsborgeres rettigheder i den forbindelse.
Nu ved vi så, at Udlændingeservice har indrømmet, at der var fejl i vejledningen.
Vi ved, at Ombudsmanden helt klart har sagt, at Integrationsministeriet ikke har løst sin opgave godt nok, og i mellemtiden er der så også kommet en dom fra EF-Domstolen, hvor den danske praksis på området gennem 4 år er blevet underkendt.
Derfor synes jeg, at det naturlige spørgsmål i dag til statsministeren er: På det her område, hvor vi taler om danskernes rettigheder som EU-borgere, den fri bevægelighed og retten til at tage sin familie med ud, og tage den med hjem for den sags skyld også, har regeringen da fejet mere ind under gulvtæppet?
Altså, er der mere, som vi har brug for at vide nu, eller skal det sådan trækkes frem lidt efter lidt?
Når det drejer sig om EU-sagen her, den fri bevægelighed og borgernes rettigheder, er der da fejet mere ind under gulvtæppet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jo, men hr. Ole Sohn er da også særdeles velkommen til at medvirke, hvis hr. Ole Sohn er positiv
Altså, vi synes, det er vigtigt at have et moderne dagpengesystem, der er indrettet til en tid, hvor der faktisk er mangel på arbejdskraft, og vi synes, det er en god idé, at man giver jobtilbuddene på et tidligere tidspunkt.
Til gengæld behøver man jo så ikke at have så lang en dagpengeperiode.
Det dagpengesystem, vi har, er jo altså indrettet til et samfund og et arbejdsmarked, hvor der var en noget højere arbejdsløshed end den, vi har i dag.
Yildiz Akdogan (S), 2008-10-09:
Tak for det.
Statsministeren anklager i sin replik oppositionen for at være splittet.
Interessant er det, når man ser på regeringen og dens støtteparti, Dansk Folkeparti, i forhold til spørgsmålet om EU.
I statsministerens åbningstale sagde statsministeren følgende: Det er fortsat regeringens faste mål, at Danmark skal være fuldt og helt med i EU.
Vi skal være i hjertet af Europa.
Det sagde statsministeren.
Som visionær socialdemokrat synes jeg, det er en god idé.
Men hvordan hænger denne målsætning sammen med regeringens støtteparti Dansk Folkeparti, som er imod enhver tilnærmelse af EU?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg takker selvfølgelig for den helt enestående tillid, som hr. Bjarne Laustsen har til min og mit partis evne til at trække sådan nogle sager igennem, men jeg må sige til hr. Bjarne Laustsen, at stillet over for den indsats, som blev ydet dengang af den daværende regering, kunne selv vi ikke stille meget op.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg da er glad for, at Dansk Folkeparti har læst svarene på nogle af de spørgsmål, Enhedslisten har stillet, f.eks. om det meget mærkelige i, at man kan notere sig, at når et pengeinstitut misbruger ordningen, er alle indlån omfattet af den garanti, som er givet, før der bliver sagt: Slut, ud af ordningen.
Og i de 8 dage, der går bagefter, kan man få nye lån, indlån, som også er omfattet af ordningen.
Det er jo bare at åbne en ladeport for, at der kan spekuleres i tingene, på trods af at Finanstilsynet har sagt, at et selskab misbruger ordningen og derfor bør hældes ud af den.
Sådan er der en stribe andre spørgsmål, som vi ikke har kunnet få ordentlige svar på.
F.eks. har vi spurgt: Er det ikke underligt, at en aftale mellem partierne direkte bliver nævnt i lovforslaget og får lovkraft - altså, jeg mener en aftale, der ikke har noget med selve lovbehandlingen at gøre?
Der bliver det bare nævnt i lovforslaget, at man skal overholde den aftale, der er indgået, punktum.
Man har ikke engang optrykt aftalen i lovteksten.
Jeg mener, at det er helt uantageligt, at vi lovgiver på en måde, hvor der bare henvises til en privat aftale mellem private pengeinstitutter og staten.
Det er også sådan noget, som jeg ikke forstår noget som helst af.
Vi har fået et svar, der bekræfter, at et moderselskab kan trække alle aktiver ud af et pengeinstitut, og så kan staten bagefter hænge på alle kreditorerne via garantien.
Det mener ministeren så ikke vil ske, for det er meget dumt.
Nu har jeg jo den opfattelse, at der tit sker noget, der er dumt; hvis nogle synes, de kan tjene penge på det, så gør de det altså.
Jeg kan heller ikke forstå, at man laver sådan en lovgivning.
Derfor har vi selvfølgelig på forhånd bedt om, at det her lovforslag kommer tilbage i udvalget, så vi kan stille nogle nye spørgsmål og få dem behandlet og besvaret inden tredje behandling i morgen.
Men jeg vil bare lige spørge dem, der står her og er en del af flertallet for det her lovforslag: Blev man alligevel ikke lige en anelse overrasket, da et af de svar, vi trods alt fik, viste, at den garanti, man ønsker at gennemføre, omfatter indskud, der samlet set løber op i 3.000 mia. kr. - 3.000 mia. kr.?
Jeg accepterer gerne moderationen i svaret, der siger, at ministeren ikke mener, at alle pengeinstitutter går rabundus og dermed alle indskud går tabt, men 3.000 mia. kr., det er den garanti, der udstedes med det, der bliver vedtaget i morgen.
Hvis det var mig, der stemte for det, vil jeg nok tænke lidt over det her hen over natten.
Det er halvanden gang Danmarks bruttonationalprodukt.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Selvfølgelig kan man da i en lovtekst henvise til en aftale, det har jeg ikke noget imod, men det, der står i selve lovforslaget, er, at hvis ikke virksomheder overholder det, der er aftalt i en privat aftale mellem staten - det nævnte jeg også - og Det Private Beredskab, så er man hjemfalden til straf.
Det synes jeg alligevel er mærkeligt, jeg kender ikke til andre eksempler, og jeg har stillet et skriftligt spørgsmål om det igen.
Hvis ikke man overholder en aftale, staten har indgået med en privat institution, nemlig Det Private Beredskab, er man hjemfalden til straf.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det er noget, man har gjort før, for jeg synes selv, det er mærkeligt - og så har man ikke engang optrykt den aftale, der henvises til, i lovteksten eller i bemærkningerne til lovforslaget.
Hvad er det egentlig talt, jeg er blevet udsat for her af staten?
Det er da yderst mærkeligt.
Jeg håber, ministeren vil følge det op, så skal jeg svare på det andet.
Men jeg vil bare sige, at vi jo er imod, at man skal have 8 dage, hvor man bare kan gå og spekulere.
Lene Espersen (KF), 2008-10-09:
Det kunne jo godt være, at der var en uskyldig indskyder, der gerne ville have lov til at flytte sine midler over til et andet pengeinstitut, inden det pengeinstitut bliver flyttet ud med de konsekvenser, det måtte have.
Men selvfølgelig anerkender jeg, at det kan være, at Enhedslisten har andre end de uskyldige indskydere at tage hensyn til, som der måtte blive ramt af den ganske retfærdige ordning, der er med, at øksen rammer dem, der ikke overholder reglerne.
Så jeg takker meget for den omsorg, som jeg hører hr. Frank Aaen nu lige pludselig begynder at udvise for pengeinstitutterne.
Men jeg vil sige, at jeg faktisk synes, der er taget meget godt hånd om alle parter i den her aftale.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jeg mangler altså stadig væk at få et svar på, om det er sædvanligt.
Og jeg vil også gerne høre, om Justitsministeriet er blevet inddraget i den her sag, og det bør den tidligere justitsminister måske kende lidt til.
At der i en lov kan henvises til en aftale, der nævner, at hvis man overtræder den aftale, der ikke er en del af loven, men bare henvises til, så er man hjemfalden til straf, synes jeg alligevel er interessant.
Det med indskyderne er jo rigtigt og fint, synes jeg, men nu er indskydere jo ikke altid uskyldige.
Indskyder kan jo være et datterselskab af den pågældende virksomhed, som også har det pengeinstitut, som vi her taler om, det kan jo være mange forskellige, der indskyder, det er jo ikke hr. og fru Jensen, for de er jo i forvejen dækket, det er alle mulige andre
Og jeg oplever det sådan, at selv om der her er tale om en institution, som Finanstilsynet siger har overtrådt og misbrugt reglerne, så gælder garantien stadig væk for de indskud, der var før den dag, man siger de overtrådte reglerne, og så siger vi: De indskud, I tiltusker jer de næste 8 dage, er også omfattet af statens garanti.
Det synes jeg altså også er underligt, men ministeren kan jo svare skriftligt.
Lene Espersen (KF), 2008-10-09:
Jeg kan bekræfte, at det her lovforslag efter god skik naturligvis er udarbejdet i overensstemmelse med Justitsministeriets vejledninger, og at Justitsministeriet har været involveret i udarbejdelsen af lovforslaget og det efterfølgende arbejde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg vil bruge et lidt mere beskedent udtryk, jeg er jo jyde ligesom hr. Per Clausen, så jeg vil ikke prale, men jeg vil fremhæve et af resultaterne, nemlig at vi har fået flere i arbejde.
Hr. Per Clausen og jeg ser forskelligt på det der med, hvordan man bedst hjælper de dårligst stillede.
Hr. Per Clausen synes at mene, at hvis bare man betaler flere penge for at holde folk uden for arbejdsmarkedet, så er det en god hjælp, mens jeg har den opfattelse, at den bedste hjælp, man kan give til de mest udsatte grupper, er, at de får et arbejde, hvis de er i stand til at klare et arbejde.
Og det er jo faktisk, hvad der er sket.
Når vi har gennemført startydelse og loft over kontanthjælpen og 300-timers-reglen, så er det netop for at tilskynde til, at mennesker kommer i arbejde.
Og undersøgelserne viser faktisk, at lige præcis de tre ting har bidraget til, at mennesker er kommet i job i stedet for at blive låst fast i lang tid på passiv overførsel.
Det er da ægte hjælp til de mest udsatte grupper, at de kommer i arbejde i stedet for at blive låst fast uden for arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-09:
Jamen jeg er glad for, at statsministeren bekræfter et enkelt element af fordelene ved at være med i den fælles mønt.
Det er da fint.
Men jeg mangler jo at få at vide - og derfor kan jeg så også udlede det af statsministerens tale - at Venstre og statsministeren selv i dag mener, at de dengang ikke arbejdede godt nok på at få overbevist danskerne om, at de skulle stemme ja.
Det var en pauver indsats, Venstre leverede, og derfor blev det et nej til den fælles mønt dengang.
Havde statsministeren, som dengang var oppositionsleder, trukket i arbejdstøjet og været med til at præge udviklingen ved at sige, at vi skal have en afstemning om det her, og havde han også lagt kraft og sjæl i det i hele sit parti for at få et ja, så tror jeg, at udfaldet var blevet et andet.
Det gjorde Venstre ikke dengang, og det er selvfølgelig ærgerligt i dag set i bagklogskabens klare lys.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg kan bekræfte over for hr. Bjarne Laustsen, at ikke blot min og Venstres, men regeringens holdning er uændret: Det ville være en fordel for Danmark at være med i euroen.
Vi er stadig tilhængere af et ja til euroen.
Når så hr. Bjarne Laustsen spørger, om en deltagelse i euroen kunne have beskyttet os imod den finansielle krise, vi nu har, tror jeg nok, at man må sige: Nej, altså også eurolande har jo været omfattet at den finansielle uro, men forleden så vi faktisk noget af prisen for at stå uden for euroen, nemlig da Nationalbanken måtte sætte renten i vejret.
Vi er faktisk, når vi står uden for euroen, nødt til at have en rente, der ligger over, hvad renten er i euroområdet, så derfor måtte Nationalbanken i denne urolige tid sætte renten i vejret.
Så selvfølgelig koster det noget at stå uden for euroen.
I virkeligheden burde fru Yildiz Akdogan jo nok stille det spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Men jeg kan da bekræfte, at det er min opfattelse, at Danmark bør være fuldt og helt med i EU-samarbejdet.
Det er min opfattelse, at det skader danske interesser, at vi har vores undtagelser, fordi de betyder, at vi er sat uden for EU-samarbejdet på en række områder, som betyder meget for Europa, men som også betyder meget for Danmark - en række områder, hvor samarbejdet vil udvikle sig i de kommende år.
Derfor vil det være i dansk interesse at komme fuldt og helt med, og det er også grunden til, at vi regeringsprogrammet har skrevet, at vi ønsker, at den danske befolkning får en chance for at tage stilling til undtagelserne ved folkeafstemning.
Men som jeg også har redegjort for tidligere, må vi sige, at der lige nu er en usikker situation efter det irske nej til den nye traktat, og indtil der er en afklaring af den irske situation, synes vi ikke, det er rigtigt at bede den danske befolkning om at tage stilling til undtagelserne.
Så vi har altså udskudt beslutningen om, hvornår det skal finde sted, indtil der er en afklaring af traktatsituationen i EU.
Yildiz Akdogan (S), 2008-10-09:
Tak for det.
Jeg synes, det var en meget lang udenomstale.
Jeg vil gerne prøve at holde fast i det.
Er det den prioritet, statsministeren giver EU, når han vil placere Danmark i hjertet af Europa, og er det den samme prioritet, statsministeren vil give EU-debatten i fremtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
EU har faktisk en meget vigtig placering i talen, og jeg tror, at EU-emnet fyldte lige så meget, som det altid har fyldt i skiftende statsministres taler.
Så fru Yildiz Akdogan kan ikke ud fra, hvor mange linjer der er i en tale, sige noget om, hvor stor eller lille vægt det så har.
Man skal omkring mange ting.
Så jeg kan forsikre fru Yildiz Akdogan om, at jeg mener det alvorligt, når jeg siger, at Danmark bør være med i hjertet af Europa.
Det bør vi, ved at vi - når tiden er moden og befolkningen vil det - kommer af med vores undtagelser.
Men det skal vi også ved i det daglige arbejde at være aktive i at sætte en dagsorden i Europa, som vi f.eks. har været ved at være en af drivkræfterne i EU, når det gælder en ambitiøs klima-, energi- og miljøpolitik.
I det omfang, vi skriver sådan, er det jo, fordi det er i overensstemmelse med sandheden.
Fru Annita á Friðriksmørk er jo nødt til at anerkende, at vi altså har et rigsfællesskab, som i henhold til den overtagelseslov, der er vedtaget for Færøerne, betyder, at Færøerne kan beslutte at overtage alle de sager, som Færøerne gerne vil have ansvaret for, inden for rammerne af rigsfællesskabet, og dvs. alt, bortset fra de ting, som inden for et rigsfællesskab må være fælles.
Det gælder selvfølgelig statsoverhoved, men det gælder også centralbank, og det gælder udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik, hvor vi dog har indrettet det sådan, at Færøerne og Grønland har muligheden for meget, meget betydelig indflydelse på de områder, der særlig vedrører Færøerne og Grønland.
Men inden for rigsfællesskabets rammer kan Færøerne altså selv beslutte at overtage de ting, som Færøerne vil.
Jamen der er en formel verden og en reel verden.
Formelt er det selvfølgelig rigtigt, at hvis Færøerne en dag kommer og beder om at blive en selvstændig stat, skal det godkendes i Danmark i det danske Folketing.
Det er det formelle, og ja, det har fru Annita á Friðriksmørk selvfølgelig ret i, men det reelle er jo, at det ingen forskel gør, for et meget stort flertal her i Folketinget vil give tilslutning til det, som Færøerne kommer og beder om.
Så i realiteten er det Færøerne selv, der bestemmer landets egen skæbne, og det er derfor, jeg kalder det at løbe åbne døre ind og siger, at fru Annita á Friðriksmørk og hendes partifæller på Færøerne må kæmpe kampen på Færøerne.
Det er sådan set bare det, jeg siger.
Og så er det færingerne, der bestemmer, om vi skal fortsætte med rigsfællesskabet eller have en selvstændig suveræn stat, som nogle ønsker.
Det blander vi os ikke i; det bestemmer færingerne, og færingerne kan få det, som færingerne vil have det.
Men ønsker man selvstændighed, er det selvfølgelig for egne penge.
Steen Gade (SF), 2008-10-09:
Ja tak.
Jeg blev lidt skuffet over, at statsministeren ikke tog et af de temaer, der har været fremme i debatten, nemlig klima og miljø, med i sin svartale i stedet for at underholde med skat, som sådan set ikke prægede debatten.
Men jeg vil spørge statsministeren: Hvordan har statsministeren det med, at hans klima- og energiminister i BBC's HARDtalk, som bliver sendt til hele verden, kommer i klemme, fordi Danmark er et af de lande, som satser mest på kulkraft?
Jeg spørger statsministeren, fordi der er en markant forskel mellem talen, som statsministeren holdt sidste år, og den, han holder i år.
Sidste år sagde han, at vi skal nedtrappe brugen af kul, men i år siger han kun, at vi skal have fokus på olie og gas, og kul er jo det brændsel, som skaber mest CO2-forurening.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Jeg er faktisk utrolig glad for, at hr. Steen Gade stiller det spørgsmål, for det giver mig nemlig en kærkommen anledning til at præcisere, at hr. Steen Gade ikke kan konkludere ud fra min tale, at jeg har opgivet målsætningen om også at komme af med kul.
I min tale brugte jeg formuleringen »fossile brændsler som olie og gas«.
Det skyldtes, at jeg i øvrigt i min tale talte om olie og gas, så hr. Steen Gade skal altså ikke køre videre rundt med sin påstand.
Men jeg vil da godt sige, at på lidt kortere sigt - man kan jo ikke kun beskæftige sig med lang sigt, vi skal også beskæftige os med det korte sigt - er realiteten jo, at i en periode vil en række lande være nødt til at bruge kul, og her synes jeg, Danmark skal vise vejen ved at vise, at man kan udvikle en teknologi, som giver renere anvendelse af kul.
Her er Danmark faktisk en frontløber, så jeg er egentlig ikke særlig bedrøvet over, at vi kan vise vejen frem her for andre.
Steen Gade (SF), 2008-10-09:
Man skal jo tage folks ord for pålydende, også statsministerens, så jeg er da glad for, at der ikke ligger noget som helst i, at taleskriveren i Statsministeriet ikke har nævnt kul denne gang.
Det er bare besynderligt, når man sammenligner teksterne, og man ved, hvordan centraladministrationen arbejder.
De har jo læst talen fra sidste år, og de ved præcis, at kul ikke er nævnt.
Jeg kan faktisk godt forstå det, må jeg sige til statsministeren.
Statsministeren har nemlig en rigtig dårlig sag med kul, ligesom klimaog energiministeren havde en rigtig dårlig sag med diskussionen om kul i BBC.
Siden sidste år har statsministeren nemlig sagt ja til at fjerne stoppet for kul her i Danmark og igen begynde at fyre med kul på Avedøreværket, altså bruge mere kul.
Statsministerens beskrivelse af, at vi skal arbejde for en renere forbrænding af kul, er jo rigtig nok, men det løser jo ikke CO2-problemet, må jeg sige til statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-09:
Hr. Steen Gade skal altså ikke begynde at beskylde nogen taleskrivere for noget som helst, for jeg skriver selv mine taler, så hr. Steen Gade kan skyde på mig, og derfor ved jeg også godt, hvad der ligger bag, og hvad der ikke ligger bag.
I min tale talte jeg om olie og gas og brugte dem som eksempler på fossile brændsler.
Men jeg mener det samme, som jeg mente sidste år, nemlig at kul også er et fossilt brændsel.
Nå, men lad os så komme til det egentlige.
Hr. Steen Gade må indrømme, at i en årrække fremover vil mange, mange lande i verden blive ved med at bruge kul.
Altså har vi en interesse i at udvikle en ren kulteknologi for dog at mindske kullenes skadevirkning så meget, som vi overhovedet kan, og her tror jeg virkelig, at Danmark er i stand til at udvikle en sådan teknologi, som man kan få bedre miljø af i andre lande, men som vi faktisk også kan omsætte til eksport og arbejdspladser i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-10-09:
Statsministeren sagde, at vi skal være fuldt og helt med i Europa.
Jeg kan ikke være mere enig, men netop det spørgsmål om at være fuldt og helt med i Europa havde vi jo en afstemning om i 2000, da vi stemte om euroen og altså om at fjerne et af forbeholdene.
Kan statsministeren med fasthed i stemmen sige: Ja, jeg og vi i Venstre arbejder hårdt på at få et ja til, at Danmark skal være med i den fælles mønt?
Er statsministeren ikke enig i det?
Karen Ellemann (V), 2008-10-09:
Tak for det.
Jeg har et meget, meget enkelt spørgsmål til fru Margrethe Vestager, og det er, om Det Radikale Venstre vil lægge stemmer til en eventuel S-SF-regering, der vil føre en politik, som i hvert fald ifølge de to partiers fælles integrationsudspil tilsyneladende vil videreføre 24-års-reglen og tilknytningskravet uændret.
Vil R lægge stemmer til en sådan regering?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-09:
For at besvare det meget enkle spørgsmål, jeg stillede, behøver ordføreren sådan set slet ikke at køre den der lange omvej, for det er egentlig meget enkelt.
I den skattepakke, der jo er meget velkendt og har været debatteret adskillige gange, er der to enkle ting: Der er nogle ting, man giver lettelse på, og så er der nogle andre ting, der finansierer det.
Det hænger sammen på en meget enkelt måde.
Og så er det meget naturligt, at den enkelte borger siger: Hvad betyder det så for mig?
Så er det jo logisk, at hvis man kun, om jeg så må sige, skal af med den del, der trækker penge ud af privatbudgettet, og man ikke får den anden del, så vil det give en nettostigning for den enkelte borger.
Det er egentlig meget enkelt.
Er den radikale ordfører ikke enig i det?