Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Egentlig blev Enhedslisten glad, da Dansk Folkeparti indkaldte til den her forespørgsel for at få sat fokus på, at kommunerne ikke bliver kompenseret for de flere flygtninge og familiesammenførte, der kommer ud i kommunerne, men med forslaget fra Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og De Konservative får man nu regeringen til netop ikke at svare på spørgsmålet om, hvad man vil gøre, for at kommunerne får råd til at løse den opgave, som de allerede har fået.
Man bliver bedt om at belyse flygtningelandsbyer, som vi ikke har kunnet få at vide hvad er for en størrelse eller hvad formålet med dem er.
Vi frygter jo, at flygtningelandsbyer vil isolere flygtningene fra de lokale skoler, fra de lokale arbejdspladser, fra de lokale uddannelsessteder, og det vil svække integrationen og isolere flygtningene i nogle særlige ghettoer, som jeg i stedet for landsbyer nærmere synes man skulle kalde dem.
Og det hjælper jo ikke kommunerne i den aktuelle situation, hvor flygtningene jo er kommet ud i kommunerne og deres familier er på vej.
Mange af dem bor i midlertidige boliger, og det får man heller ikke løst.
Min egen erfaring med kommunalt byggeri er jo, at kvadratmeterprisen ofte er den samme, uanset hvor man bygger det henne.
Barakker kan muligvis være lidt billigere på kort sigt, men dyrt i længden.
Så der vil være begrænsede muligheder for besparelser, ved at det skal være flygtningelandsbyer fremfor noget lokalt byggeri, som kommunerne stod for.
I stedet for at bygge nogle flygtningelandsbyer ude på den bare mark isoleret fra samfundet, og som vil komme til at stå tomme, efterhånden som flygtningene selvfølgelig bevæger sig ud og bliver integreret i Danmark eller vender hjem til deres hjemland, som det også kan være, vil vi jo hellere have, at man bruger pengene på at bygge boliger, billige boliger, til de mange forskellige grupper, som efterhånden har svært ved at finde en bolig, de har råd til.
Jeg synes jo, at man kan sige, at Kommunernes Landsforening klart har illustreret opgavens omfang ved at sige, at hvis der kommer 60.000 mennesker til vores land, svarer det til en gennemsnitlig dansk kommune.
Og hvad koster en gennemsnitlig dansk kommune?
Den koster omkring de her 2½ mia. kr., så det er de penge, det koster at drive et lokalsamfund, og som vi skal finde.
De penge skal skaffes et sted fra, og vi foreslår, at vi finder pengene og giver dem til kommunerne, som så løser opgaven, og det gør vi ved at udskyde den lempelse af selskabsskatten, som der er lagt op til.
Når vi diskuterer de her 2½ mia. kr., passer det sjovt nok lige præcis til det omprioriteringsbidrag, man har tænkt sig at hente ude i kommunerne, og som regeringen og Dansk Folkeparti hidtil har ment ingen som helst konsekvenser havde.
Men vi tror på, at begge dele sådan set får konsekvenser.
Vi er sikkert uenige om, hvor pengene skal komme fra, men Enhedslisten er gået sammen med De Radikale, Alternativet og SF om at fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget finder, at integrationsopgaven løses bedst i kommunerne.
Kommunernes krav om øgede bevillinger i lyset af flere flygtninge skal imødekommes.
Regeringen bør hurtigt sikre en fælles plan med kommunerne, som giver tryghed om finansieringen.
Vellykket integration kræver samspil med lokalsamfund, skoler, uddannelsessteder og arbejdspladser.
Derfor skal flygtningene sikres boliger lokalt.«