runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2012-04-19:
Med dette lovforslag skal vi skabe klarhed over Ligebehandlingsnævnets virke og kompetencer.
Vi skal præcisere nævnets opgaveportefølje, og vi skal lette adgangen for personer, der ønsker at klage.
Og så skal vi udmønte de initiativer og input, som er blevet indsamlet i forbindelse med revisionen.
Helt generelt foreslås tre særlige ændringer.
For det første gøres det klart, at nævnet kan behandle sager om chikane.
I Venstre er vi positivt stillet over for de tiltag.
Det er vigtigt, at nævnets kompetencer også i chikanesager klarlægges videst muligt, så vi imødekommer alle tilfælde af forskelsbehandling.
Det er ligeledes vigtigt, at afvisningskompetencen præciseres, så vi kan få en effektiv og virksom sagsbehandling.
Men succeskriteriet for nævnet er mere og andet end blot effektiv sagsbehandling og entydige kompetencer.
Da Ligebehandlingsnævnet blev oprettet i 2009, var målet at skabe en enkel klageadgang i diskriminationssager
både på og uden for arbejdsmarkedet.
I den tid er antallet af klagesager steget markant.
Det er derfor essentielt, at vi styrker Ligebehandlingsnævnet, så hver eneste sag kan behandles bedst muligt.
Det betyder, at nævnets rolle kan have en videregående betydning for arbejdsmarkedet og samfundet.
Her står et aspekt særlig centralt for Venstre og for mig som ligestillingsordfører.
Det handler om, at nævnet skal sikre et frit arbejdsmarked, hvor den enkelte vurderes ud fra sine kompetencer.
Dette princip er væsentligt.
Et job skal besættes på baggrund af kvalifikationer.
Det skal ikke besættes, fordi man opfylder en kvote, og det skal ikke besættes på baggrund af køn, race, seksuel orientering eller andet.
Ligebehandlingsnævnet skal sikre, at kampen mod forskelsbehandling står højt på dagsordenen.
Vi skal modvirke en kultur, hvor mennesker ansætter eller diskriminerer på grund af køn eller race, etnicitet, religion, seksuel orientering m.m.
Det har vi brug for i et moderne samfund.
Netop derfor må nævnet ikke blive til en institution for gakkede sager.
Nævnet skal ikke lægge sine kræfter i kvindeetager, lyserøde legoklodser eller kønsopdelte toiletter.
Vi skal snarere modvirke en reel diskrimination
både på og uden for arbejdsmarkedet.
Det kan dette lovforslag bidrage til, idet vi forbedrer nævnets organisation og klarlægger dets rolle.
I sidste ende kommer dette den enkelte borger til gode.
Afslutningsvis kan jeg konkludere, at spørgsmålet om nævnets egen drift ikke indgår i forslaget.
Det er vi i Venstre meget glade for, idet vi ikke kan støtte en ordning, som gør, at nævnet selvstændigt kan tage sager op.
En sådan tildeling af egendriftskompetence vil først og fremmest sætte spørgsmålstegn ved nævnets objektivitet.
Derudover sikrer loven allerede nu en entydig og simpel klagemulighed for alle, og til og med forbedres den med dette lovforslag.
Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-04-19:
Jeg er glad for, at etableringen af Ligebehandlingsnævnet har virket efter hensigten.
Derfor er det også på sin plads, at regeringen med en revision af loven kun lægger op til små justeringer og præciseringer.
Vi har fået et godt alternativ til domstolene, som både er bredt respekteret, og hvor antallet af sager stiger løbende.
Offentligheden er med andre ord blevet opmærksom på, at sager om forskelsbehandling kan bringes op her.
Nævnet mener jeg og Socialdemokraterne er med til at styrke danskernes rettigheder, fordi man altid har mulighed for – vel at mærke gratis – at rejse en problemstilling, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet på baggrund af køn, etnicitet osv. Der skal ikke være tvivl om, at vi fra socialdemokratisk side mener, at det er vigtigt at sikre, at der ikke forskelsbehandles hverken på arbejdsmarkedet eller uden for.
Derfor er det også relevant, at det med lovforslaget præciseres, at nævnet kan tage sager op, som vedrører chikane og sexchikane.
Vi støtter forslaget og ser frem til en senere diskussion om nævnets mulighed for selv at tage sager op.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-19:
Det her lovforslag er en ændring af lov om Ligebehandlingsnævnet.
Det er også en revisionssag, vi har her.
Som det fremgår af lovforslaget, er det regeringens opfattelse, at nævnet lever op til dets målsætning om at være et godt alternativ til de almindelige domstole.
Jeg har egentlig heller ikke hørt andet, end at det skulle leve op til målsætningen, så det kan jeg stort set være enig i.
Det, der er i revisionen af loven, er, at det præciseres i loven, at nævnet kan behandle sager om chikane og sexchikane.
Det sker for at tydeliggøre nævnets kompetence.
Endelig foreslås det at samle bestemmelserne om afvisning af sager i en nyaffattet bestemmelse; en lille revisionen af loven, der gør, at revisionspligten falder bort.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-19:
I Radikale Venstre mener vi, at det giver rigtig god mening at have et ligestillingsnævn.
I forlængelse af dette er det vigtigt hele tiden at foretage de passende revisioner af loven bag nævnet.
Det sker nu.
Og det synes vi i Radikale Venstre er fornuftigt.
Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Jeg vikarierer for hr. Jørgen Arbo-Bæhr, som er vores ordfører på området vedrørende ligestilling på arbejdsmarkedet, og jeg kan på vegne af Enhedslisten sige, at vi støtter forslaget.
Der er tale om et forslag, som i det små betyder, at loven bliver en lille smule mindre bureaukratisk.
Vi synes, det er fornuftigt at lave en fællesopkrævning, som gør det lettere for arbejdsgiverne at bidrage til Barselfonden.
Vi kan også godt støtte forslaget om en mere fleksibel fastsættelse af refusionen, så fonden kan følge de kollektive overenskomster.
Så synes vi, at det er en glimrende forpremiere på diskussioner om barsel og dens betydning for ligestilling, som vi ser frem til, både i forhold til problemerne i forbindelse med arbejdsgivere uden ansatte, freelancere, løsarbejdere og vikarer, men også i forhold til diskussionen om øremærket barsel til fædre.
Barselfonden var og er stadig et fremskridt for ligestilling på arbejdsmarkedet, og nu er det så tid til, at vi om forhåbentlig ikke så længe tager det næste skridt.
Eigil Andersen (SF), 2012-04-19:
Somme tider kan det være en kunst ikke at gentage, men nu vil jeg forsøge på det ved bare kortfattet at sige, at SF også støtter det her lovforslag ud fra de argumenter, som de foregående ordførere er kommet med.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Som man vil bemærke, går Enhedslisten rent faktisk ind for rigtig mange ting.
Det er bare ikke altid, vi får flertallet af partierne med på tingene, men her er der faktisk et forslag, som vi varmt støtter, nemlig at det bliver muligt at lægge Klagenævnet for vidtgående specialundervisning hos Ankestyrelsen frem for i Undervisningsministeriet.
Det opfatter vi som en klar forbedring.
Det vil være en fordel, at klagenævnet løsrives fra ministeriet, sådan at det opnår en uafhængighed, især i de her tider, hvor der jo godt kan være et vist politisk pres på dem, der skal træffe beslutninger om at skubbe elever ind i den såkaldte normalundervisning.
Så vi støtter forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Hos Liberal Alliance vægter vi, at behandling af sager om specialundervisning foregår i et professionelt miljø, der samtidig har øje for det pædagogiske aspekt i disse sager.
Vurderingen af klagesager om specialundervisning skal derfor også i fremtiden have fokus på en pædagogisk tilgang, og der må sikres en løbende dialog og erfaringsudveksling på området, så den videnbank, der i dag foreligger på området, ikke går tabt med overflytningen af sekretariatsfunktionerne.
Da Ankestyrelsen i forvejen behandler sager, som ligger tæt op ad Klagenævnet for vidtgående specialundervisnings sagsområder, ser vi ingen grund til at hindre en bemyndigelse af Ankestyrelsen på det aktuelle område.
Liberal Alliance støtter derfor en vedtagelse af lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2012-04-19:
Tak for det.
De Konservative hæfter sig ved, at medarbejdere og dermed ekspertisen flytter over til Ankestyrelsen, lige så vel som at videnudvekslingen med Børne- og Undervisningsministeriet søges udbygget.
Det er vi meget tilfredse med, og det er meget positivt.
Derudover påpeges det, at Ankestyrelsen i forvejen har et miljø med stor ekspertise i klagesagsbehandling såvel som erfaring med sager, der vedrører specialtilbudsområdet.
Men vi støtter forslaget.
Christine Antorini (S), 2012-04-19:
Jeg vil godt takke for den enstemmige opbakning til lovforslaget her.
Det er også et lovforslag, som er rigtig godt, fordi det simpelt hen trækker på det bedste, når man skal gennemføre nogle forbedringer ved at flytte sekretariatsfunktionen i den vidtgående specialundervisning over til Ankestyrelsen.
Og det er, som det er blevet fremhævet her af alle ordførerne, fornuftigt, fordi der dermed sker en øget professionalisering af sekretariatsbetjeningen af Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Det er også vigtigt lige at få understreget her, at den faglige ekspertise, der er til stede i sekretariatet for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning, vil blive flyttet med til Ankestyrelsen, og der vil derfor ikke ske en reduktion af medarbejderstaben.
Det er, fordi hele formålet med det simpelt hen er, at man bliver endnu dygtigere til at varetage dette område, hvorfor vi også er glade for, at det er blevet noteret af flere ordførere, at der fortsat vil være en tæt dialog og erfaringsudveksling om specialundervisningsområdet mellem Ministeriet for Børn og Undervisning og sekretariatet.
For det er på den måde, vi kan være med til både at fastholde og udbygge den viden, som findes i dag på området, og som der i høj grad er brug for.
Jeg vil godt takke for modtagelsen af lovforslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, om Ankestyrelsen fremover skal varetage sekretariatsbetjeningen i Klagenævnet for vidtgående specialundervisning, skyldes, at forberedende sagsbehandling så vil foregå et sted, som har en meget professionaliseret klagesagsbehandling, og som har meget stor erfaring i sager, som vedrører specialtilbudsområdet.
Ankestyrelsen er i dag allerede klageinstans for områder i forbindelse med bl.a. sager om folkeskolelovens bestemmelser, om fripladstilskud og om søskendetilskud.
Herudover behandler Ankestyrelsen sager, som ligger tæt op ad Klagenævnet for vidtgående specialundervisnings retsområde, navnlig sager under den sociale servicelov, hvor der skal tages stilling til, om børn og voksne skal have forskellige specialtilbud.
Ankestyrelsen varetager desuden sekretariatsbetjeningen for tre selvstændige og uafhængige klagenævn.
Det er vigtigt for SF at understrege, at klagenævnets kompetence og uafhængighed vil forblive uændret, og der vil heller ikke blive ændret på klagenævnets tilgang til sagerne.
Et enkelt af høringssvarene til lovforslaget er negativt indstillet over for forslaget, hvilket er anført i såvel bemærkningerne til lovforslaget som i høringsnotatet, nemlig om den faglige ekspertise, som nu er til stede, vil blive flyttet med til Ankestyrelsen.
Derudover vil jeg sige, at jeg er enig i det, der er blevet fremført.
Det understreges, at såvel kompetencerne i klagenævnet som tilgangen til sagerne vil være de samme, uafhængigt af hvor sekretariatsbetjeningen ligger.
Selv om vi i SF er fuldstændig trygge ved placeringen af sekretariatsbetjeningen, vil vi gerne sige til dem, der er skeptiske, at hvis det viser sig, at det medfører uhensigtsmæssige ændringer i behandlingen af klager, må vi tage det op, så må vi kigge på det igen.
På den baggrund kan SF stemme for lovforslaget.
Fatma Øktem (V), 2012-04-19:
Jeg bliver nok også lige nødt til at køre talerstolen lidt ned.
Sådan.
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, holder jeg denne tale på vegne af Venstres ordfører på området, fru Louise Schack Elholm.
Med dette forslag foreslås det at gennemføre en revision af loven om barseludligning på det private arbejdsmarked.
Lovforslaget vil medføre fire ændringer.
Det skal nemlig være muligt at regulere balancen mellem bidrag og refusion til barseludligningsordningerne på en mere fleksibel måde.
På den måde kan det undgås, at der opspares midler i ordningerne ud over en vis reservekapital.
Som det andet punkt er der den fleksible regulering af decentrale barselordninger.
Refusionsbeløbet og revisionperioden skal fastsættes og underlægges de samme principper som den lovbaserede barseludligningsordning.
Ved at justere loven, så den også gælder for de decentrale ordninger, vil man fremover kunne sikre sig, at der ikke opspares midler i disse ordninger.
Som det tredje skal barseludligningsbidraget fremover opkræves af ATP's fælles opkrævning, Samlet Betaling.
Ved at opkræve barselbetalingensbidraget gennem Samlet Betaling vil man give de private arbejdsgivere en administrativ lettelse.
Det fjerde og sidste punkt er at fjerne revisionsbestemmelsen i den eksisterende lov, idet denne ændring er det med refusion.
Det er et vigtigt område at styrke, fordi barseludligningsordningen på det private arbejdsmarked er med til at skabe ligestilling mellem kvinder og mænd i forbindelse med barsel.
Ordningen betyder, at arbejdsgiverne får refusion af deres lønudgifter i forbindelse med medarbejdere, der er på barsel.
Venstre kan derfor støtte op om lovforslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-04-19:
For Socialdemokraterne er det afgørende, at kvinder i den fødedygtige alder ikke stilles dårligere end andre, når de søger stillinger i det private.
Barseludligningsordningen er med til at sikre, at forskellene for arbejdsgivere i omkostninger til løn under barsel udlignes og ikke udgør en barriere for at ansætte unge kvinder eller mænd.
Det er glædeligt at se, at det virker.
En større fleksibilitet med hensyn til størrelsen af bidrag og refusion i barseludligningen ser vi som ganske fornuftig.
Da barselordningen skal ses som en hjælpende hånd, også til arbejdsgivere, hilser Socialdemokraterne det velkomment, at regeringen vil forsøge at lette de administrative opgaver forbundet med betaling til Barsel.dk.
Her virker det oplagt at bruge Samlet Betaling, som arbejdsgiverne bruger i forvejen, og som oven i købet på længere sigt vil betyde en administrativ besparelse.
På linje med andre ordninger, som hører under Samlet Betaling, ser Socialdemokraterne det også som naturligt, at der indføres en klagemulighed for afgørelser vedrørende barseludligning.
Socialdemokraterne støtter forslaget og ser frem til fortsat at arbejde med at sikre gode barselmuligheder for både kvinder og mænd.
Bent Bøgsted (DF), 2012-04-19:
Tak, hr. formand.
Det her er jo et forholdsvis lille lovforslag, der går ud på at gennemføre en revision af loven om barseludligning, og en hel del af de andre ordførere har været inde på, hvad det går ud på, bl.a. en fleksibel regulering af satser, hvilket fremover gør det muligt at regulere balancen mellem bidrag og refusion på en mere fleksibel måde.
Der er de decentrale barseludligninger, hvor der er behov for at justere lovens reguleringsmekanismer for at sikre en regulering af den lovbaserede barseludligning, og forskellige andre tiltag, som er en følge af revisionen, og hvor man har fundet at der er behov for små ændringer.
Så jeg synes ikke, at det er nødvendigt at gå alt for meget i dybden med det her lille lovforslag, som de andre ordførere også har talt om.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-04-19:
Ja, det er et lille lovforslag, som DF's ordfører kaldte det, det er jeg meget enig i.
Men der er så bagvedliggende en rigtig god ordning.
I Radikale Venstre er vi glade for barseludligningen.
Det er en rigtig god idé, at der indbyrdes sker udligning af arbejdsgivernes udgifter til løn i forbindelse med medarbejdernes barsel- og forældreorlov m.v.
Med dette lovforslag reviderer vi på fornuftig vis og øger graden af fleksibilitet, og det vil Radikale Venstre naturligvis gerne støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-19:
Det frie skolevalg gøres permanent, så i lighed med Venstre er vi i Dansk Folkeparti også vældig glade for dette lovforslag.
Ministeren kom jo på et tidspunkt lidt galt af sted med en udtalelse om det frie skolevalg, der såede tvivl om det.
Men så er det jo godt, at vi landede der, hvor vi er nu.
Dog er det sådan, at det i særlige tilfælde, som andre har sagt, midlertidig kan sættes ud af kraft for en særlig sårbar klasse, hvis den f.eks. allerede har optaget nye elever samme år, eller hvis der er meget uro i klassen.
Det bliver kommunalbestyrelsens opgave at tage stilling til det, og afvisningen skal begrundes skriftligt.
Det vil sige, at elever kan kun afvises, hvis en klasse på forhånd er blevet suspenderet.
Høringsparter har været lidt bekymret for dette, og det har vi også været i Dansk Folkeparti.
Derfor har vi fået indskrevet, at vi i forligskredsen kigger på det om et år.
Undtagelsesreglen skal jo ikke misbruges til at afvise elever af usaglige årsager.
Frit valg gælder selvfølgelig også for elever til specialundervisning, men kun hvis der foreligger en PPR fra bopælskommunen.
Det er vigtigt, at skolekommunen ikke kan finde et dyrere tilbud.
Vi skal jo ikke have ressourcespild.
Og det skal selvfølgelig ske i samarbejde mellem bopælskommunen og skolekommunerne.
Det vil sige, at bopælskommunens visitering af elever med specialundervisningsbehov skal være bindende for skolekommunen, og det er jo vældig fornuftigt.
Det sidste er ændring af reglerne for befordring af syge og handicappede elever.
Fremover dækker kommunen kun udgifter, der svarer til afstanden mellem distriktsskolen eller skolen, man er henvist til, og hjemmet.
Det støtter vi også.
Alt i alt opbakning fra Dansk Folkeparti.
Troels Ravn (S), 2012-04-19:
Forældre har siden 2005 frit kunnet vælge skole til deres børn, også selv om det ikke er den lokale folkeskole.
Undersøgelser viser, at forældrene bakker op om det frie skolevalg.
Et udvalg har analyseret virkningerne af det frie skolevalg.
Der har været rettet særligt fokus på sammenhængen mellem frit valg og kommunernes integrationsarbejde, og til brug for skolernes arbejde er der blevet evalueret i både 2007 og 2011.
Evalueringen har vist, at ordningen er en succes.
Lovforslaget indebærer først og fremmest, at adgangen til frit skolevalg som udgangspunkt bliver, som ordningen fungerer i dag.
Kommunerne gives dog en snæver mulighed for at suspendere det frie valg i ganske særlige tilfælde for at beskytte sårbare klasser og klassetrin i perioder.
Bopælskommunens visitering af elever med specialundervisningsbehov skal med lovforslaget være bindende for skolekommunen, for så vidt angår tilbuddets karakter.
Det sikrer, at skolekommunen ikke skal kunne henvise en elev til et mere vidtgående tilbud, og dermed bliver der sammenhæng i ansvaret mellem visitering og finansiering.
Syge og handicappede elever vil med loven fremadrettet kunne opnå befordring til distriktsskolen eller til den skole, som bopælskommunen har henvist undervisningen til.
Socialdemokraterne anbefaler, at ordningen med det frie skolevalg over kommunegrænserne gøres permanent.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Jamen det er korrekt, at ulykkerne kommer udefra, hvis vi ikke selv indfører dem.
Det er jo ikke noget ret godt argument for at gøre det, vil jeg så sige.
Men det illustrerer jo meget godt, at man er nødt til at gå meget mere drastisk til værks for at regulere den finansielle sektor end det, der hidtil er blevet lagt op til, og det, der er blevet lagt op til med de nogle og tyve bankpakker, der efterhånden er blevet gennemført her i landet.
Når man gør det muligt, at også danske pengeinstitutter kan udbyde de her to nye spekulationsmetoder, er det jo også helt givet, at der bliver en større markedsføring af dem i Danmark, end der ellers ville være, og derfor vil jeg sige, at jeg synes, det er uklogt at åbne for det.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Spørgsmålet er jo ikke, om pengeinstitutterne udbyder dette eller ikke udbyder dette.
Det er et spørgsmål, om de kommer til at udbyde danske produkter eller udenlandske produkter.
Jeg synes egentlig, at det er nok så væsentligt, at man også giver mulighed for at udbyde danske produkter.
Det synes jeg faktisk er rigtig fornuftigt.
Men man skal også huske på, at der faktisk er blevet udført et ret grundigt stykke arbejde, hvor blandt andre Forbrugerrådet har været med.
Den rapport, der er kommet ud af det, viser klart og tydeligt, at der er en god grund til at kigge på mulighederne for at udbyde danske produkter.
Jeg er enig i, at det her er, som også andre har sagt, et stort og kompliceret lovforslag.
Ja, det er ganske givet.
Men det tager altså ikke hul på en række af de ting og elementer, som ordføreren peger på.
Heldigvis har vi da, bl.a. også i EU-regi, en masse øvrige reguleringer, som er undervejs, herunder regulering af derivater og andet.
Det synes vi sådan set er rigtig fornuftigt, at man regulerer det internationalt og gerne så præcist og barskt som muligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Det her lovforslag er jo et forslag, som har et ganske pænt omfang af papirer, man kan læse på.
Det er også en lov, som giver ændringer ind i både lov om investeringsforeninger, lov om finansiel virksomhed, skattekontrolloven, aktieavancebeskatningsloven og kursgevinstloven.
Det er et nyt produkt, som nogle forbrugere i princippet jo skal til at forholde sig til.
Når man så starter med alene det, at det hedder en SIKAV – man kan vælge at udtale det, som man har lyst til – men hvor kommer egentlig sådan en forkortelse fra?
Jeg har en formodning om, at det er en eller anden højtuddannet og dyrt betalt embedsmand, der har siddet og tænkt over, at han godt kunne tænke sig at få et eller andet fingeraftryk på den danske verdenshistorie, og derfor vil han så gerne lægge navn til en SIKAV, selskaber for investeringer med kapital, der er variabel.
Det er jo ikke noget, der ligesom er en sællert set i forhold til at forklare, hvad det egentlig går ud på.
Men baggrunden er selvfølgelig ganske alvorlig, og den er jo, at vi skal have en sikkerhed for, at de investeringsmuligheder, som danske lønmodtagere og andre har, stadig væk og til stadighed er under en investorbeskyttelse, og at der også er åbenhed.
Det er jo også det, som ministeren lægger op til, nemlig at det til trods for at det her er nogle nye investeringstyper, som bliver udbudt i Danmark, er nogle, der såmænd allerede nu i andre EU-lande og i EØS-lande er ude at konkurrere på et investeringsmarked på lige fod med andre bankprodukter.
Derfor er det så også, at man ønsker, at det kommer ind og bliver implementeret i den danske lovgivning, så man også har mulighed for at lade danske udbydere gå ud at konkurrere med andre internationalt.
Vi synes, at det er fornuftigt, at vi også i Danmark har en god mulighed for at få investeret til vores alderdom og for at få investeret, så penge kan blive til flere penge.
Det ligger sådan ganske lige for for folk at tænke økonomisk.
Jeg er bare ked af, at det her desværre er et meget indviklet produkt.
En ratepension eller en kapitalpension kan mange jo godt forholde sig til, men hvis man så siger til folk, at sådan en har jeg slet ikke, jeg har en SIKAV i stedet for, så er der nok nogle, der vil sige: Hvad er dog det for en dims?
Men det må jo være op til bankerne at få implementeret det her og få det fortalt til dem, som har penge i overskud til at lade sig motivere til at investere i de her produkter, og det har Dansk Folkeparti ikke noget som helst imod.
Vi lægger vægt på, at det står i ministerens kommentarer, at forslaget forventes at øge den danske investeringsforvaltningsbranches konkurrenceevne, og at det samtidig er med til, at der fortsat er investorbeskyttelse, og at åbenheden også fastholdes.
Så på den baggrund støtter Dansk Folkeparti forslaget, men vi vil selvfølgelig henholde os til, at der kan komme andre henvendelser i forbindelse med lovprocessen i det videre udvalgsarbejde.