runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Tak til ordførerne for de overvejende positive bemærkninger og den udbredte støtte til lovforslaget.
Jeg skal kvittere over for Liberal Alliance og sige, at jeg har fuld respekt for argumentationen.
Det, der er vigtigt for mig at fremhæve, da flere har været inde på det, er jo den måde, vi griber gmo-sagerne an på i Danmark.
Siden 1990'erne har den politiske linje på genteknologiområdet herhjemme været, at vi træffer vores beslutning om den enkelte gmo på et videnskabeligt, sagligt og veloplyst grundlag.
Denne sag til sag-tilgang sikrer, at vi hver gang forholder os konkret til den enkelte gmo og til, hvordan den er modificeret, og hvad import og dyrkning betyder for miljøet, sundheden og de ting, der i øvrigt måtte være relevante.
Det er den linje, der har været, og det er den linje, der er i Folketinget, og som et bredt flertal har bakket op om.
Det betyder, at vi på et videnskabeligt og sagligt grundlag vil tage konkret stilling i forbindelse med hver enkelt godkendelse af gmo'er efter inddragelse af de relevante udvalg i Folketinget.
Det følger i virkeligheden også op på det lovforslag, der er forbundet med det forslag til vedtagelse, der blev vedtaget i Folketinget – det er det, der hedder V 83 – hvor et enigt Folketing pålagde den til enhver tid siddende regering i EU-regi at arbejde for nationale afgørelser om gmo-dyrkning.
Det er jo så det, vi fortsætter med.
Jeg noterede mig, at en række ordførere var inde på, at det nu er vigtigt med et stort og omfattende udvalgsarbejde på området.
Jeg kan forstå, at udvalget skal på studietur til Spanien i det nye år, og jeg vil bare sige, at vi ikke behøver at skynde os med udvalgsarbejdet i den her sag.
Man kan sagtens forlænge behandlingstiden, i forhold til hvad der normalt er gældende.
Vi kommer heller ikke i karambolage med de fire sager, som vi for nylig har behandlet i Folketinget, fordi jeg netop har fået en tilbagemelding om, at dyrkningsundtagelsen i de fire sager, som Folketinget har ønsket, er blevet accepteret.
her og nu har vi ikke noget hastværk.
Jeg tror, at det især var hr. Ib Poulsen, der var inde på, at der nu er behov for at få stillet en masse spørgsmål og få en grundig udvalgsbehandling, og det er der altså god tid til at foretage i forbindelse med det her lovforslag.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Alternativet er som udgangspunkt positive over for de muligheder, der ligger i Barrosodirektivet.
Med dette direktiv får det enkelte medlemsland i EU mulighed for at blive undtaget fra tilladelser til at dyrke genmodificerede afgrøder, og det betyder, at de bekymringer, et flertal i Folketinget har vist sig at have i forbindelse med de første tilladelser, vi så for nylig, for dyrkning af gmo-majs, kan blive imødekommet i form af dyrkningsundtagelser eller forbud.
Bekymringerne er jo allerede nævnt i dag af flere af ordførerne og handler om risiko for øget brug af sprøjtegifte, mulige negative effekter på følsomme arter i naturen, på selve husdyrene og endda også på landmandens økonomiske situation.
Men jeg vil også gerne især fremhæve risikoen for, at omstillingen til økologisk produktion i Danmark bliver truet af brugen af gmo-afgrøder, fordi der kan være tale om forurening, der er uforenelig med økologisk produktion, og som spreder sig fra de marker, hvor gmo'en eventuelt bliver tilladt.
Her sættes virksomheders ønske om markedsadgang altså højere end medlemslandenes demokratiske flertals ønske.
Ønsker man at gå efter et decideret forbud, som virksomheden skal rette sig efter, så skal der fremskaffes tung dokumentation for, at netop denne gmo-afgrøde kan have en særlig negativ virkning i det pågældende land.
Igen har virksomheden altså en særstilling over for medlemslandet, når den generelle tilladelse er givet i den EU-instans, der håndterer tilladelserne.
Derfor vil Alternativet i udvalgsarbejdet gerne ydeligere have undersøgt muligheden for, at vi i den danske implementering kan sikre en eller anden form for mekanisme, der afspejler den danske holdning mere generelt, altså at loven bliver sådan indrettet, at tilladelser til gmo-afgrøder automatisk er undtaget dansk territorium.
På den måde skaber vi mere effektiv lovgivning, der minimerer det besværlige arbejde med at skulle følge alle de enkelte og næsten enslydende ansøgninger om tilladelse til at bruge gmo-afgrøder i EU og tage stilling i hvert enkelt tilfælde samt behandle alle disse sager i såvel Miljø- og Fødevareudvalget som i Europaudvalget.
Alternativet er således positive over for en implementering, der indbefatter en sådan løsning, men er generelt kritiske over for den foreliggende formulering af lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Tak, formand.
Liberal Alliance støtter ikke det fremsatte forslag.
Vores nej er primært begrundet med, at forslaget er udtryk for en form for overimplementering, da udsætningsdirektivet ikke indeholder en egentlig forpligtelse til implementering.
Det er også afgørende for dansk landbrug og planteproduktion at kunne anvende en bred vifte af forædlingsteknologier for at opretholde konkurrenceevne.
Det vil konkret svække dele af dansk landbrugs konkurrenceevne over for lande, hvor der er tilladelse til at dyrke genetisk modificerede afgrøder.
Et nationalt forbud mod genetisk modificerede afgrøder kan føre til, at Danmark i mindre grad bliver en del af den internationale forskning og udvikling af afgrøder, som imødegår nogle af de store udfordringer, som fødevareproduktionen står over for, f.eks. i forbindelse med eventuelle konsekvenser af klimaforandringer.
Det gælder også udviklingen af afgrøder med bedre kvalitet og ernæringsegenskaber eller bedre evne til at udnytte kvælstof.
Liberal Alliance ser ikke genmodificerede afgrøder som noget, der nødvendigvis skal forbydes, men mere som en del af en generel udvikling mod forbedring af fødevareproduktionen i hele verden.
Liberal Alliance ønsker generelt ikke at øge begrænsningerne for landbruget, specielt ikke, når genmodificerede afgrøder tilmed kan være til stor gavn for verdenssamfundet i fremtiden.
Liberal Alliance støtter derfor ikke lovforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er en gennemførelse af et EU-direktiv i dansk lov.
Det er et direktiv, der giver medlemslandene mulighed for selv at bestemme, om der skal dyrkes genmodificerede afgrøder på deres territorium.
Grunden til, at det er blevet sådan, at man har givet medlemslandene mulighed for selv at bestemme, er, at processen igennem mange år har været gået i hårdknude i EU, så det, der er normal praksis i EU, nemlig at EU godkender, og så skal medlemslandene gøre, som EU har sagt, uanset om de vil eller ej, simpelt hen ikke har kunnet fungere.
I Enhedslisten er vi meget stærke modstandere af gmo, og vi har længe ønsket, at Danmark skulle vedtage et generelt forbud mod al gmo-dyrkning.
Der er nemlig talrige argumenter for at forbyde gmo'er, f.eks. ud fra et miljøperspektiv, fordi undersøgelser peger på, at dyrkning af pesticidtolerante gm-afgrøder øger pesticidforbruget betydeligt frem for at reducere det.
Det står så i skarp kontrast til det, biotekfirmaerne har lovet.
Reduceret pesticidforbrug har nemlig været et af hovedargumenterne fra gmo-producenternes side.
Det stigende pesticidforbrug på gmo-marker skyldes bl.a., at ukrudtet udvikler resistens over for sprøjtemidlerne.
Man får det her, som i USA er blevet døbt superukrudt, og det kræver derfor langt mere gift og ofte overgang til skrappere midler at holde ukrudtet nede.
Det samme gælder sådan set for det ukrudt, der har fået indsplejset et gen, der producerer toxiner, der er giftige for insekter, f.eks. Bt-toxiner.
Det, vi kan se, er, at også insekterne bliver resistente over for giften, hvorved pesticidforbruget stiger og landmanden må gå over til midler, der er langt skrappere.
Derudover er der undersøgelse, der tyder på, at Bt-majs, altså majs, der har fået inkorporeret det her gen, også skader sommerfugle, f.eks. dagpåfugleøje, der lever i nærheden af marken, og som udsættes for pollen fra Bt-majsen.
Der er her tale om en hidtil overset risiko ved dyrkning af gmo-majs.
Det skyldes, at der er stor risiko for, at gmo-afgrøder spreder sig.
F.eks. er store områder i Canada så forurenede med gmo-rapspollen, at det ikke er muligt at dyrke økologiske raps.
Erfaringer fra Spanien er ligeledes, at i områder, hvor størstedelen af afgrøderne er gmo-majs, er det umuligt at dyrke økologiske majs.
Alt i alt er gmo noget værre skidt.
Vi har overhovedet ikke styr på, hvilke risici der kan være for sundhed og miljø, og jo bedre muligheder, vi har i Danmark for at blokere for gmo'er, jo bedre.
Der udestår stadig væk et udvalgsarbejde, som flere af de foregående ordførere også har været inde på, hvor vi nærmere får belyst, hvilke argumenter Danmark præcis kan tage i anvendelse for at forbyde gmo'er.
Det glæder vi os rigtig meget til at få debatteret, at få belyst.
Det, der står tilbage og forhåbentlig er klart, er, at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Jeg skal hilse fra SF og sige, at de også støtter.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Som også andre ordførere har markeret, hører vi jo fra tid til anden både plusser og minusser på det område her.
Der skal ikke fejes noget af bordet fra starten, vi skal skrabe det hele sammen og tage det med i vores overvejelser.
Det er også sådan, at verden udvikler sig løbende og man bliver dygtigere og dygtigere.
Derfor skal vi selvfølgelig heller ikke have forudfattede fastlåste holdninger på forhånd, men være åben over for at undersøge tingene.
Og som jeg har svaret tidligere, skal det her behandles grundigt sag for sag, og kommer man frem til, at det samlet vil være godt, så er det fint at sige o.k., men kommer man frem til, at det ikke er godt, men dårligt, så skal man sige nej.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Nu er det nok mest sandsynligt, at gmo-afgrøder, der kan komme på markerne, vil være noget, der skal indgå i foder til husdyr i Danmark.
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er bekendt med de negative resultater, der har vist sig at være, ved at fodre grise i Danmark med gmo-soja?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Vi inddrager alle de erfaringer og oplysninger og fakta, og hvad der ellers kan skrabes sammen af relevant viden, for at tilvejebringe et fuldstændigt beslutningsgrundlag.
Det er, uanset om det er plus eller minus.
Det er lige præcis det, der er meningen med, at vi skal foretage en ordentlig og grundig sagsbehandling.
Det hele skal på bordet, både plus og minus, ellers får man jo ikke et ordentligt beslutningsgrundlag.
Som bekendt er udgangspunktet de 16 punkter, og når man sidder ved forhandlingsbordet, kan man jo danne sig et overblik over det hele, og derfor vil det forhåbentlig blive nogle gode drøftelser og analyser og vurderinger og betragtninger, vi kan få om det, når vi forhåbentlig på et tidspunkt sidder omkring bordet.
Så når jeg siger, det er en samlet balance, skal det forstås i den retning, som jeg også hører Dansk Folkepartis ordfører sige det.
Socialdemokraternes ordfører har brugt lidt andre ord, men det er lidt i samme retning, og jeg kan bedst udtrykke det på den måde, at det skal være i balance med miljøet.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Mig bekendt er der enighed om, at vi har et rigtig godt gældende regelsæt via sameksistensloven.
Og mig bekendt er der ikke kommet konkrete anmodninger om, at der skal ske ændringer i den lovgivning.
I givet fald det måtte komme, vil jeg selvfølgelig kigge på det og se på begrundelserne herfor.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Nu er det jo sådan, at det fremover vil være på den måde, at hvis EFSA godkender en gmo, så har vi som medlemsstat mulighed for at tage stilling til, om vi også synes, at den skal være på vores territorie.
Bl.a. har man sandsynligvis undervurderet Bt-toksiners påvirkning af sommerfugle.
Man har undervurderet, hvorvidt det ville føre til stigende eller faldende pesticidforbrug.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvad hendes holdning er:
Med hvilke argumenter forestiller ministeren sig at vi efter en EFSA-vurdering skulle kunne afvise en gmo?
Hvad er det, ministeren særlig vil kigge efter i forhold til at sige nej?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Tak for det.
Det, vi her debatterer, er jo en del af 16-punktsplanen.
I tidernes morgen var der noget, der hed »Grøn Vækst«, som det her med randzonerne kom ind i.
Det har været svært at finde ud af, det har været svært at finde de forskellige vandløb, nogle er gået igennem parcelhusområder, nogle er gået på tværs af flybaner osv., og det har været svært at leve op til de mål, der var med de 50.000 ha i tidernes morgen.
Den tidligere regering forsøgte sig så med 25.000 ha.
Det lykkedes heller ikke.
Det har været rigtig svært at kompensere landmændene, i og med at man eksproprierede deres jord.
Der har jo været en sag i Holstebro, der har vist, at han fik ret.
Det er klart, at i Dansk Folkeparti er vi opmærksomme på miljøet også i den her sag, og det er jo derfor, at bl.a. sådan noget som vandområdeplanerne indgår i arbejdet fremadrettet, så udledningerne ikke bliver større.
Det er en meget mere sikker metode end i gamle dage, hvor man skulle lægge tingene ind i et regneark, og så passede tingene ikke alligevel.
Så i den her sag følger vi devisen, at også her skal vi have mest muligt miljø for pengene, så derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
I dag behandler vi regeringens forslag til at afskaffe randzonerne.
Der er ingen tvivl om, at vi her har med et lovforslag at gøre, der deler vandene.
På den ene side jubler landmændene over, at de slipper af med randzonerne, mens landets grønne organisationer på den anden side slår korsets tegn for sig.
Jeg kan godt forstå begge parters reaktion, og det understreger også, at den her sag ikke er så ligetil endda.
Det er altså med god grund, at der er stærke holdninger til randzonerne.
Jeg er helt med på, at der ligger en beskæftigelsesmæssig effekt i at afskaffe randzonerne, og den vil jeg heller ikke underkende, men der er også andre hensyn, man bør have i baghovedet.
For mig at se minder situationen lidt om en situation, hvor regeringen billedligt talt har fået et sæt tvillinger, de skal tage sig af og sikre en god opvækst i samme hus, i samme ministerium.
Den ene tvilling kunne man kalde vores landmænd og den anden vores miljø.
Indtil videre har regeringen efterladt den ene tvilling sådan lidt ovre i ministeriets hjørne, og tvillingen må se til, mens den anden tvilling pakker gaver op, den ene efter den anden, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Når regeringen fremlægger et forslag, der vil forøge kvælstoftilførslen i vandmiljøet med 1.100 t kvælstof årligt for at hjælpe landmændene, mener vi i Socialdemokratiet også, at der er brug for nogle tiltag, der kan imødegå den forøgede miljøbelastning.
Der mangler vi fuldstændig at høre ministerens bud.
På trods af spørgsmål, samråd osv. kører regeringen af sted for fuld fart i højeste gear med lempelser til landbruget og dermed også i bakgear i forhold til miljøet.
Selvfølgelig skal vi sikre ordentlige rammevilkår for vores landmænd.
Det skaber vækst og beskæftigelse i hele Danmark, og det står jeg også som socialdemokrat hundrede procent bag, men det kan ikke være rigtigt, at det alene skal ske på bekostning af det miljø, som vi alle sammen bærer et ansvar for at vedligeholde og overdrage til de kommende generationer.
Det er Socialdemokraternes klare politik, at der skal være en balance mellem miljøbelastende og miljøvenlige tiltag.
Som landet ligger med det her forslag, er det ikke tilfældet.
Derfor er det mit håb, at vi i kommende forhandlinger om vækstpakke for fødevareerhvervet, som jeg håber – og også vil opfordre til – at ministeren vil indkalde til, kan finde fælles fodslag og indgå en bred aftale, hvor der også bliver taget hensyn til miljøet.
Der er nemlig behov for en bred aftale, der skaber stabilitet, vækst og tryghed for danske landmænd, og som samtidig passer på vores miljø.
Da det endnu er ukendt, om regeringen har i sinde at fremlægge initiativer, der samler op på den forøgede miljøbelastning, ønsker Socialdemokraterne af de årsager, jeg netop har nævnt, at udskyde vores endelige stillingtagen til forslaget til tredje behandling, og vi ser dermed også frem til et grundigt udvalgsarbejde.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Altså, som nævnt bliver det en gentagelse, medmindre jeg ikke forstår spørgsmålet: Vi har jo regler om, hvordan og hvorledes en eventuel dyrkning af en gmo-afgrøde kan foregå i samspil med øvrige dyrkningsflader, bl.a. den økologiske dyrkning.
Mig bekendt vurderes de regler at være tilstrækkelige og egnede i den situation, hvor der måtte blive tale om dyrkning.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Så ministeren oplever det altså som en stærk nok anvendelse af forsigtighedsprincippet, når man alligevel giver godkendelse, selv om man anbefaler en vis sikkerhedsafstand til følsomme arter?
Tak for det.
I den type indstillingsnotater, vi har set i udvalgsarbejdet, og som ligger til grund for behandlingerne af gmo-majsansøgninger, er der nogle formuleringer i beskrivelsen af en gmo-majs, som er beriget med et gen mod et specifikt skadedyr.
I den generelle beskrivelse er der en anbefaling af, at det her er i orden og sikkert at bruge, men lidt længere nede er der så typisk en formulering om, at man alligevel anbefaler en vis sikkerhedsafstand til arealer, hvor der kan være sommerfugle, som kan være følsomme over for det her.
Oplever ministeren det som en sikker vurdering?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Det vil jeg vurdere, når jeg kender indstillingen og argumenterne og ved, hvad der er op og ned i de sager, ligesom jeg vil sørge for, at alle de informationer kommer til Folketinget og dermed kan indgå i den politiske vurdering, som de politiske partier skal foretage.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Så det skal forstås på den måde, at hvis de danske forskere kommer frem til en indstilling, der er i modsætning til EFSA's anbefalinger, så kan vi forvente, at ministeren vil være parat til at afvise gmo'en?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg vil fortsætte som hidtil, nemlig med også at spørge de danske fagfolk på området om deres vurdering.
Jeg tror, det er fru Maria Reumert Gjerding bekendt, at de indstillinger, jeg er kommet med til Folketinget, har indeholdt både EFSA's vurdering og de danske fagfolks vurdering.
Altså, jeg tror jo, det er vigtigt at tage højde for, hvad det er, man har givet udtryk for – er der behov for en længere afstand i den konkrete sag, eller hvad er der tale om?
Og så kan jeg ikke på stående fod gøre helt præcist rede for, om den fleksibilitet er indbygget i sameksistensloven.
Men jeg kan kun gentage det, som jeg sagde til hr. Bjarne Laustsen: Mig bekendt er vurderingen, at de regler, vi har på området, er fine og vil være anvendelige i det tilfælde, der måtte være en godkendelse til dyrkning.
Men igen vil jeg sige: Det er jo ikke en aktuel problemstilling, i og med at vi netop har anmodet om en udtalelse, for så vidt angår de forelæggelser vedrørende dyrkning, der har været, og at det er blevet accepteret.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Det skal jeg meget gerne forklare ministeren.
Det, der er problemet lige nu – lige præcis nu – er, at man ophæver virkemidlerne, før de andre er på plads.
Det vil sige, at man risikerer at øge forureningen på et tidspunkt, hvor naturen og fremgangen for vores natur og for vores vandmiljø er utrolig skrøbelig.
Det er det, der er problemet, vil jeg sige til ministeren.
Det er derfor, jeg spørger.
Det er sådan set det, jeg er interesseret i.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Det er jeg meget interesseret i at høre.
Som jeg netop nævnte over for fru Maria Reumert Gjerding, er det meget varierende, hvilken effekt de nuværende randzoner har.
Jeg mener faktisk, at vi, ved at de bliver et frivilligt redskab, vi kan benytte der, hvor det er optimalt, får en mere målrettet tilgang og en meget bedre udnyttelse af de randzoner, som måtte blive etableret.
Det er interessant at se, hvordan debatten har udviklet sig her i løbet af den tid, der er gået med behandlingen af det her lovforslag.
Men når jeg så kan berette om, at nu er de økonomiske midler faktisk fundet gennem finanslovsaftalen, så vi har de økonomiske rammer på plads til at gøre en meget stor indsats i forhold til kvælstofbelastningen, ja, så er det også galt, at vi faktisk tager hånd om det.
Det er sådan lidt underligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Det er ubegribeligt for mig, at vi står her i 2015 og er ved at fjerne et rigtig vigtigt virkemiddel, som skulle sikre, at vi kom i mål, endda så tæt på, at vi er ved at være der.
Det er også ubegribeligt for mig, hvordan en hel borgerlig fløj kan vælge at lade det være skatteborgerne, der skal betale for et erhvervs forurening.
Det er immer væk ikke småpenge, vi taler om her.
Nu henviser ministeren til, at man vil lave målrettet regulering, og at man til det har afsat over 1 mia. kr. af skatteborgernes penge til at kompensere landbruget med.
Nu har jeg endnu ikke haft lejlighed til at nærstudere finanslovsaftalen, men som jeg umiddelbart kunne se det, var det delt op i nogle lidt mindre poster – 75 mio. kr. næste år, stigende til 150 mio. kr. i de kommende år omkring den her målrettede regulering – og de her virkemidler, man kan anvende til den målrettede regulering, er jo meget forskellige, og de koster meget forskelligt.
Så når man har sat specifikke beløb på, må man også begynde at indkredse, hvad det er for nogle virkemidler.
Hvornår vil de her målrettede virkemidler være på plads?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Der er sat over 1 mia. kr. af til at finansiere de tiltag, jeg gerne vil stå bag i forhold til at sikre en god udvikling i vores vandmiljø.
Som jeg nævnte, mener jeg, at den er håndteret med baseline, altså med den hidtige indsats, men samlet set vil der med de initiativer, vi kommer med, være en indsats, der skal håndteres, og det skal den her milliard gå til.
Jeg kan bare ikke finde ud af, hvordan fru Maria Reumert Gjerding kan få det til, at jeg sætter 30 års indsats over styr med afskaffelsen af randzoner som et obligatorisk, generelt virkemiddel.
Som jeg lige gjorde opmærksom på, er forventningen, at effekten af at fjerne de her randzoner som et obligatorisk, generelt virkemiddel på landsplan vil blive modsvaret af effekterne af de allerede vedtagne tiltag og af den udvikling, der i det hele taget sker i forhold til den baselinefremskrivning, der finder sted.
Hvordan det kan blive til, at jeg sætter 30 års udvikling over styr, kan jeg simpelt hen ikke begribe.
Hvornår vi har en afklaring af, hvilke tiltag der i øvrigt vil blive taget, og hvordan kompensationen skal være og under hvilke vilkår, afhænger af de politiske forhandlinger med de politiske partier, jeg nu skal i gang med, når vi kender tilbagemeldingen fra kvælstofudvalget, der som nævnt kommer rimelig snart.
Ida Auken (RV), 2015-11-19:
Det tager jeg som et nej, for ministeren mener åbenbart ikke, man selv skal betale for sin forurening.
Jeg kan også læse, at man nu har sat næsten 1 mia. kr. af skatteborgernes penge af til at betale for landbrugets forurening.
Er det forkert forstået?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Det kommer helt og aldeles an på, hvad fru Ida Auken mener med spørgsmålet, og hvad der ligger i det.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi nu får ændret på vilkårene for landbruget, og jeg er indstillet på, at vi i forbindelse med de krav, vi stiller, om miljøtiltag, også sørger for, at der er en kompensation.
Altså, det er jo det, der er helt anderledes i den her regerings linje i forhold til den tidligere regering, nemlig at vi siger, at når vi f.eks. lægger nogle restriktioner, i forhold til hvad der må foregå på et dyrkningsareal, så kompenserer vi for det.
Ida Auken (RV), 2015-11-19:
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun støtter forureneren betaler-princippet.