runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2014-03-14:
De fleste af os kender det: Bedst som man går i sine egne tanker gennem den lokale gågade, bliver man stoppet af en kæk indsamler, der kendes bedst på uniformsvindjakken eller den karakteristiske blok.
Disse såkaldte facere bruger på bedste måde deres overtalelsesevner til at få folk til at bidrage til et velgørende formål i form af et medlemskab.
Også mange andre steder møder vi indsamlerne, og mange af os svinger meget gerne selv indsamlingsbøssen, når Kræftens Bekæmpelse, Dansk Flygtningehjælp eller andre har deres landsdækkende søndagsindsamlinger.
Vi skal værdsætte det frivillige arbejde i Danmark, og vi skal værdsætte, at tusindvis af danskere med glæde bidrager til velgørende formål gennem disse indsamlinger.
Og det er sådan set baggrunden for, at vi behandler lovforslaget her i dag – lovforslaget om indsamlinger.
Lovforslaget har til formål at sikre større gennemsigtighed og åbenhed ved indsamlinger til velgørenhed.
Ikke mindst skal lovforslaget sikre en tidssvarende lovgivning i forhold til de nye teknologiske muligheder, der er for indsamlinger.
Først og fremmest sikrer lovforslaget, at alle typer indsamlinger, der ikke defineres som private eller politiske, samles under samme hat, og at administrationen ligger et og samme sted.
Det er således også dem, der skal træffe afgørelse om, hvorvidt den gode indsamlingsskik overholdes.
Med gennemførelsen af forslaget sker der også en administrativ lettelse med hensyn til offentliggørelse af indsamlingsregnskaber.
De obligatoriske annoncer i aviserne udskiftes med en samlet hjemmeside med indsamlingsregnskaberne.
Vi Socialdemokrater værdsætter vores mange organisationer, der arbejder med velgørende formål, og med denne lov om indsamling sikrer vi større gennemsigtighed i deres indsamlinger, vi sikrer bedre rammer for indsamlingerne.
Og på den baggrund skal jeg meddele, at vi socialdemokrater kan støtte dette forslag.
Morten Østergaard (RV), 2014-03-14:
Jeg har selvfølgelig forsøgt at lytte til høringssvarene, hvilket jeg også adresserede i mit indlæg, og vi har jo sådan set ændret i lovforslaget som følge af den kritik.
Men jeg undrer mig, når Venstre i dag fører det synspunkt frem med så stor kraft.
Hvilken interesse skulle virksomhederne have i ikke at registrere deres underskud?
Hvilken interesse kan man have i ikke at ønske gennemsigtighed på det her område skattepolitisk?
Det handler jo ikke om, at nogen i forhold til den tilstand, der er nu, ikke skal have lov til at bruge de regler, præcis som de er gældende, men det handler om at sikre, at der er en gennemsigtighed i det.
Og der har jeg bare svært ved at forstå, hvad det er for en skattepolitisk interesse, der skulle være i at have mørke over et område, hvor man rent faktisk relativt let kunne sørge for at der var orden, og at det foregik på en gennemsigtig måde.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-14:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget detaljer synes jeg er blevet gennemgået fint af de tidligere ordførere, men hvis jeg skal pege på et par ting, der sådan er særlig positive, eller som jeg ser som særlig positive, er det som det første, at der med det nye indsamlingsnævn nu kommer én indgang til det hele, om man vil – mere eller mindre.
Jeg har den største respekt for de mange, gode organisationer, som er fyldt med ildsjæle, og som forsøger at gøre verden eller Danmark til et bedre sted.
At vi med det her lovforslag kan være med til at forenkle deres arbejde en smule,
glæder mig rigtig, rigtig meget.
Den anden ting er, at vi nu får en generalklausul om god indsamlingsskik.
Nævnet skal så udfærdige den her generalklausul og efterfølgende også kigge på og behandle eventuelle klager over overtrædelse.
Jeg er sådan set tilhænger af den her form for selvjustits, og jeg tror især, det kan være gavnligt, eftersom de her såkaldte facere, altså de gadehververe, som vi alle møder i ny og næ på gader og stræder, også bliver underlagt indsamlingsnævnet og dermed også den kommende klausul.
Det er en af de ting, som jeg som politiker i hvert fald har modtaget en del mails om igennem tiden, netop at folk måske føler, at disse hververe har været lidt for aggressive, så det kan godt være, at det er fint, at der nu kommer en lejlighed til igen at få snakket om, hvordan man på en respektfuld måde foretager gadehvervning.
Så for at opsummere: Vi kan altså fra radikal side med glæde støtte dette lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-14:
Lovforslaget her bygger jo på nogle anbefalinger i en betænkning, som et udvalg nedsat af justitsministeren, der hed Udvalget om revision af reglerne om offentlig indsamling, afgav i april 2012.
Det er jo efterhånden et stykke tid siden, så lovforslaget her har været noget tid undervejs, hvilket kan undre, men det er trods alt godt, at det kommer nu.
Forslaget handler jo om og har til formål, at man vil sikre en større gennemsigtighed og åbenhed i forhold til indsamlinger til velgørende formål, som skal være til fordel både for den brede offentlighed, men også for indsamlingsorganisationerne.
Målet er jo også at gøre det mere tidssvarende og at lave indsamling på en mere smidig måde og samtidig tage højde for den teknologiske udvikling.
Det er alt sammen ting, som man jo stort set kun kan bifalde. Noget af det nye er jo så, at der bliver lavet det her uafhængige indsamlingsnævn, som også er nævnt af de andre ordførere – et nævn, som bliver oprettet som noget nyt, og som skal bestå af 5 medlemmer.
De har så bl.a. til opgave at godkende indsamlinger, men også at komme med nogle retningslinjer for god indsamlingsskik, hvilket jeg synes er en rigtig god idé.
Men specielt det med den gode indsamlingsskik synes vi er rigtig positivt, så vi får lavet nogle retningslinjer, for jeg tror, nogle af os har prøvet at blive, jeg vil ikke sige overfaldet, men i hvert fald oplevet en aggressiv adfærd, når man kommer gående på diverse gågader, fra folk, der vil lave indsamlinger.
Og der skal selvfølgelig være en god balance i det, for det skal selvfølgelig være muligt, at man laver indsamlinger og hverver medlemmer på gågader og strøg og på torve osv., men selvfølgelig ud fra en god skik, så man også respekterer folk, der måske ikke har lyst til at støtte det.
Alt i alt synes vi, det er et positivt forslag, men der er dog noget, vi gerne vil have kigget lidt på – jeg tror også, Venstre nævnte det – og det er i forhold til størrelsen på de her gebyrer, som kan virke ret store i nogle henseender.
Og jeg er lidt i tvivl om, om det er, fordi de afspejler omkostningsniveauet for håndteringen af det her, eller hvordan man nu er kommet frem til det.
Men det kan vi jo kigge på i udvalgsarbejdet.
Men alt i alt synes vi, det er et positivt forslag.
Vi har også bemærket, at høringssvarene er positive, så Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Jeg skal starte med at sige, at jeg holder talen på vegne af Venstres ordfører, fru Inger Støjberg, som desværre ikke kan være til stede under den her lovforslagsbehandling.
Det lovforslag, vi skal til at behandle nu, indebærer, at regeringen vil ændre kriteriet for udvælgelse af kvoteflygtninge, sådan at kravet om integrationspotentiale bliver afskaffet og erstattet af et nyt kriterium, som lægger mindre vægt på den enkelte flygtnings mulighed for at blive integreret i Danmark.
Danmark modtager hvert år cirka 500 kvoteflygtninge gennem genbosætningsordningen.
Det er en ordning, hvor vi tilbyder flygtninge med behov for beskyttelse en ny og tryg tilværelse i Danmark.
Denne ordning er baseret på det faktum og den holdning, at vi som land skal tage et medansvar for verdens flygtninge.
Og i Venstre er vi sådan set stolte over, at vi i Danmark kan hjælpe disse mennesker, som har set sig nødsaget til at flygte fra deres hjemland af den ene eller den anden grund. Nu kommer regeringen så med et lovforslag, der handler om, at udvælgelseskriteriet for kvoteflygtninge skal ændres.
Regeringen ønsker, at udvælgelsen fremover skal tage udgangspunkt i, om det, som det danske samfund kan tilbyde den pågældende flygtning, vil medføre en varig forbedring af den pågældendes livssituation, frem for at vurdere den enkelte persons integrationspotentiale.
Det er altså en ændring som vi i Venstre ikke kan støtte.
I 2005, da vi var i regering, vedtog et flertal i Folketinget, at udvælgelsen af kvoteflygtninge til Danmark skulle basere sig på, hvorvidt den enkelte flygtning havde potentiale til at blive integreret i Danmark.
Integrationspotentialet vurderes i dag bl.a. ved at se på den enkeltes sproglige forudsætninger, uddannelsesforhold og arbejdserfaring.
Det er jo alle sammen elementer, som på alle måder er med til at sikre, at det pågældende menneske har de bedste forudsætninger for at blive velintegreret og selvforsørgende.
Det er til gavn for den enkelte flygtning, og det er til gavn for det danske samfund.
Men regeringen mener altså nu, at det i stedet skal vægtes tungest, hvad det danske samfund kan tilbyde den enkelte flygtning.
Der er vi altså ikke enige med regeringen i den argumentation man anvender.
Faktisk er vi fuldstændig uforstående over for den.
Vi mener faktisk, at man med det her forslag kommer til at gøre den enkelte kvoteflygtninge en bjørnetjeneste – i den klassiske forståelse af det – fordi der alt andet lige vil være tale om, at der kommer flere flygtninge til Danmark med et ringere potentiale for at blive integreret.
På den baggrund kan vi ikke støtte lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-14:
Jeg vil starte med at sige, at det i forvejen er tænkt sådan, men jeg vil sørge for, at der kommer en skriftlig meddelelse over til Folketinget, hvori den præcise gennemgang af, hvordan det er planlagt, fremgår, og så må man jo tage stilling til, om man ønsker yderligere drøftelser.
Men jeg tror sådan set, at de overvejelser, der er gjort i Justitsministeriet, er om den mest skrabede model.
Og det er ikke et sekretariat, som ikke skal lave andet.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-03-14:
Jeg vil sige tak til ministeren for talen og for forslaget, som Venstre som sagt bakker op om.
Jeg har et spørgsmål vedrørende det her indsamlingsnævn, som jo nu skal oprettes med 5 medlemmer og eget sekretariat.
Ville ministeren være åben over for, at vi måske kunne lave en eller anden ordning, hvor sekretariatet kunne være et delsekretariat under et allerede bestående nævn?
Jeg kunne måske godt frygte, at der i virkeligheden ikke vil være sager nok til, at det nødvendigvis kan forsvares, at vi har et helt eget særligt nævn med eget sekretariat.
Man kunne måske lave noget samdrift med et andet eksisterende nævn og dermed få bragt udgifterne ned.
Pernille Skipper (EL), 2014-03-14:
Tak for det.
Jeg vil ikke gennemgå lovforslagets konkrete indhold endnu en gang – det er der tidligere ordførere der har gjort – men jeg vil sige, at de overordnede hensyn, der ligger bag det her lovforslag, er jo, som flere også har nævnt, heldigvis nogle hensyn, som vi alle sammen kan være enige om.
Det, at organisationer har mulighed for at bidrage til vores fælles samfund, til udviklingen ude i verden ved hjælp af penge, som de samler ind blandt den danske befolkning, og at den danske befolkning dermed også har mulighed for at bidrage så godt, som de nu kan, er selvfølgelig et rigtig fint hensyn.
Samtidig er det selvfølgelig, kan man sige, på den anden side også sådan, at det skal ske på en måde, hvor det er til mindst mulig gene for dem, som ikke ønsker at bidrage, og det skal ske på en måde, hvor vi alle sammen, når vi bidrager, når der bliver banket på vores dør, når vi møder en facer på gaden, er sikre på, at det bidrag, vi giver, også bliver brugt til det, der bliver sagt.
Både den nye brede definition af indsamlingsbegrebet og det uafhængige nævn, som også skal sørge for, at den her generalklausul om god indsamlingsskik bliver overholdt, er rigtig, rigtig positive skridt.
Det bygger nemlig, som den radikale ordfører sagde, på en selvjustits inden for de mange organisationer, som arbejder med indsamlinger.
Og det er godt, netop fordi man jo også nogle gange møder nogen på gaden, som man synes er generende eller er for meget, og hvilken organisation skal så tage det første skridt til at træde lidt tilbage med den risiko, det er for dem måske at få færre penge?
Det bliver nemmere at gøre det kollektivt blandt alle de indsamlende organisationer, når man har sådan en form for selvjustits, som det her lovforslag lægger op til.
Så vi er i Enhedslisten overordnet set positive over for det her lovforslag.
Vi har, ligesom andre ordførere har nævnt her fra talerstolen, nogle spørgsmål, vi gerne vil have svar på.
Det drejer sig bl.a. om de gebyrer, som de indsamlende organisationer bliver pålagt til at dække nævnets arbejde.
Vi er bekymrede for, om det nu går lige op; det virker som høje beløb, så det vil vi gerne høre lidt mere om baggrunden for.
Og så vil vi også spørge lidt ind til den her definition af den såkaldte folkelige forankring, som bliver et kriterium for, at man kan blive godkendt til at foretage indsamlinger.
Så vi vil stille de spørgsmål, men overordnet set er vi positive over for lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-03-14:
Jamen i Liberal Alliance er vi overordnet set positivt indstillet over for L 142.
Man kan sige, at der er tale om en liberalisering, og det må jo alt andet lige ligge godt til os.
Det er jo en sag, der har været diskuteret rigtig, rigtig længe; jeg synes nærmest, det har været diskuteret i alle de år, jeg har været medlem af Folketinget, at man kunne gøre noget ved det her.
Så det er jo sådan set godt, at der endelig sker noget.
Men jeg vil dog gerne knytte en mere skeptisk bemærkning, der måske starter dér, hvor fru Pernille Skipper slap, til spørgsmålet om gebyrer, og hvor meget det kommer til at koste for nogle af de her organisationer.
Altså, jeg tror, man i forbindelse med udvalgsarbejdet – og ministeren kan måske også svare på det – kan få svar på, om det bliver billigere eller dyrere osv., altså set i forhold til det her med, at man sparer en annonce, som ikke koster særlig meget, men så får man til gengæld et gebyr, som koster rigtig, rigtig meget.
Og der kan vi godt være lidt bekymrede for, hvor hårdt nogle af dem bliver ramt.
Måske kan man se nærmere på – det ved jeg ikke om ministeren er indstillet på, men det kan vi jo få svar på senere – om der er lagt op til for meget administration.
Det vil vi i hvert fald være meget interesseret i at tage en drøftelse af.
Så udgangspunktet er, at vi er positive, men vi er bekymrede for de gebyrer og udgifter, der bliver lagt op til i § 14 i lovforslaget.
Så jeg håber, ministeren er indstillet på at tage en drøftelse af det.
Tom Behnke (KF), 2014-03-14:
Der skal også lyde positive toner fra konservativ side.
Vi synes, det er glimrende, at vi her får lavet et mere enkelt system, og at vi får et system, som er mere gennemskueligt, altså at både organisationer og borgere nemmere og bedre kan se, hvad det er, der er samlet ind, hvad pengene er blevet brugt til, altså at regnskaberne bliver offentliggjort et sted, ved at man laver en portal.
Så principperne i lovforslaget her synes vi er rigtig gode.
Vi har også bemærket, at høringssvarene jo primært er positive.
Og der er jo nogle, der refererer lidt til gebyrerne, og man er lidt tøvende over for, hvordan det her kommer til at se ud, når det bliver realiseret.
Der synes jeg, at vi skal tage os den tid, det tager, så de organisationer, der har afgivet høringssvar, når at opdage, at der nu altså ligger et lovforslag, som ikke ser ud som det, der var i betænkningen, og at man på den baggrund får muligheden for at nå at reagere i forhold til gebyrernes størrelse.
For nogle af gebyrerne er jo meget, meget høje, og det er muligt, at gebyrerne tilsammen teoretisk set kommer til at dække de faktiske omkostninger, og at man derved kan fastholde, at der er tale om et gebyr.
Men spørgsmålet er, om det vil skævvride nogle forhold specielt omkring de regionale indsamlinger.
Det bliver jo meget dyrt at få lov til at indlevere en ansøgning eller en meddelelse om, at man vil foretage en regional indsamling.
Det er et meget højt gebyr, som jeg slet ikke kan se kan modsvare, hvad man i dag har af udgifter til at indrykke en annonce i en lokalavis.
Så skal man i hvert fald have mange sider i lokalavisen.
Så der er noget skævvridning i det her lovforslag omkring økonomien, som vi bliver nødt til at se på.
Men altså, fra konservativ side er vi positive over for selve tankegangen i det her, men vil som andre spørge lidt ind til, om nævnet behøver at være på 5 medlemmer.
Kunne man ikke nøjes med 3?
Hvad bliver honoreringen af nævnsmedlemmerne?
Det kunne man måske også diskutere.
Hvad er det for en sekretariatsbetjening, der skal til?
Skal der sidde en enkelt studentermedhjælp på halv tid og håndtere det her?
Er det det antal ansøgninger, der vil komme ind?
Eller skal vi have et sekretariat med 20, 30, 40 ansatte?
Hvad kommer det til at koste?
Hvad ligger omkostningerne på?
Er det, man gør, overhovedet realistisk?
Kunne man forestille sig, at det her nævn kunne være sekretariatsforankret i en eksisterende offentlig instans, så man ikke behøver at starte alting op helt fra bunden med et selvstændigt lejemål osv. osv., altså alle de der standardomkostninger?
Det kunne jo være noget af det, der kunne bringe omkostningerne ned i forhold til nævnsbetjeningen.
Vi er i hvert fald positivt indstillet over for ordningen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-14:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være her i dag.
Når man giver et bidrag ved en indsamling, er det jo også afgørende, at man har tillid til, at ens donation anvendes rigtigt.
Og med lovforslaget bliver der oprettet et indsamlingsnævn, hvor tilsynet med indsamlingsområdet bliver samlet.
Det gør, at der bliver større gennemsigtighed med og åbenhed om indsamlinger til velgørende formål.
I SF mener vi, at det er en fordel både for offentligheden og for organisationerne.
Lovforslaget kommer til at betyde, at der bliver øgede muligheder for forskellige indsamlingsformer, og at indsamlinger kan foretages på en mere tidssvarende og smidig måde, hvor der også tages højde for den teknologiske udvikling.
I SF er vi derfor positive over for lovforslaget, men vi noterer os også vigtigheden af, at indsamlingsnævnet er et uafhængigt offentligt organ.
Vi noterer os også vigtigheden af, at hvervning af nye medlemmer på gaden sker ved at følge principperne for god indsamlingsskik.
Derfor arbejder SF i øjeblikket på et ændringsforslag, som skal sikre, at befolkningen og de forretningsdrivende ikke på nogen måde bliver generet af indsamlingerne.
SF mener desuden, at det er vigtigt, at organisationer anerkendes for deres mangfoldighed, og at de enkelte organisationers folkelige forankring vurderes bredt.
SF kan støtte forslaget.
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Nu er det ikke, fordi jeg skal gøre det her til en debat om genopretningspakken, men jeg kan alligevel ikke lade være med at spørge hr. Peter Juel Jensen, om man i Venstre mener, at det er en holdbar måde at lave uddannelsesøkonomi på år for år at skære lidt i procenterne i tilskuddet til både friskoler og højskoler.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige mange tak til hr. Peter Juel Jensen for en meget, meget smuk tale.
Jeg var selv på Rødding Højskole i går aftes, og jeg må jo konstatere, at selv de store traditionsrige højskoler er berørt af de besparelser, som er foretaget med genopretningspakken.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Peter Juel Jensen, om hr. Peter Juel Jensen og Venstre, hvis regeringen kom og foreslog, at man skulle finde de 35 mio. kr., det koster at føre højskolernes tilskud tilbage til tiden før genopretningspakken, ville støtte et sådant forslag.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Jeg står selvfølgelig ved det, som jeg læste op i min ordførertale.
I Venstre sætter vi umådelig høj pris på højskolerne og erkender, at de har en væsentlig betydning, når det kommer til sammenhængskraften i det danske samfund.
Det vil så sige, at vi skal være sikre på, at vi har penge i kassen, inden vi bruger.
Min mor var tidligere formand for en højskole, og hun stiller mig akkurat det samme spørgsmål, som ordføreren for Liberal Alliance også stiller mig her.
Jeg er godt klar over, at højskolerne spiller en væsentlig, en stor rolle, når det kommer til at sikre, at der både er liv, uddannelse og livsoplysning osv. overalt i Danmark.
Men jeg synes stadig væk, det er fundamentalt at holde fast i, at vi ikke kan bruge flere penge, end vi har, men hvis ordførerne har en pose penge, vil vi gerne være med til at bruge den.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
I betragtning af, at millionerne og milliarderne flyver ud af statskassen, må man nok sige, at 35 mio. kr. ikke kan siges at være meget.
Ville Venstre så støtte det, eller ville Venstre stadig væk sige, at det er helt afgørende, at vi sparer de 35 mio. kr. for at holde hånden under dansk økonomi, og at alt andet er vigtigere end lige præcis at finde de 35 mio. kr.?
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Er det alle frie skoler, som skal tage det her ansvar?
Er det også dem, der tager de rige børn herinde i København?
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Jo, jeg mener, at vi alle sammen i det danske samfund skal tage et socialt ansvar.
Nu er det lidt ærgerligt, at ordføreren, som også er godt inde i stoffet, ikke sådan kom nærmere ind på, hvad ordføreren forstår ved et socialt ansvar.
Men hvis det kommer til andelen af de unge mennesker, som har udfordringer med at gå i skole, hvis det kommer til det at tage ansvar for udfordringen med de unge mennesker, som har ikke blot ét sprog, men to sprog at navigere på, så er det min klare påstand heroppefra, at det gør de frie skoler i dag.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Nu vover jeg også lige at spørge hr. Peter Juel Jensen, for jeg ved, at ordføreren er godt inde i stoffet.
Der blev sagt frihed rigtig, rigtig mange gange både i teksten i forslaget til vedtagelse og i nogle spørgsmål til ministeren om beslutningsforslag nr. B 6, som ordføreren sagde, om større frihedsgrader for de frie skoler.
Jeg vil rigtig gerne spørge ordføreren: Hvor ligger det sociale ansvar her?
Det hørte jeg ikke rigtig nogen steder i det med frihedsbegreber.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Jamen det vil jeg meget gerne anerkende.
Det er også noget, der kendetegner os, og som gør, at vi er det folk, vi nu er.
Det glæder mig også, at SF er kommet ind på den tanke, for man lovede jo allerede før valget, at man ville tilbageføre de her besparelser, som har været med til at holde hånden under dansk økonomi, så den regering, der sidder nu, har haft mulighed for at agere.
For hånden på hjertet, vil jeg sige til fru Annette Vilhelmsen, det er vel de initiativer, som den tidligere regering tog, der har holdt hånden under Danmark i en økonomisk meget, meget vanskelig situation.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Men det er dog trods alt alligevel også en del af det danske kendetegn, at vi er rundet af den frie tradition, af den folkelige tradition, men vi kan se, at genopretningspakken faktisk har slidt på højskolerne.
Jeg er meget glad for, at det, jeg hører fra højskolerne, er, at det går den rigtige vej, og det er også den vej, vi skal fortsætte med at gå, bl.a. hilser jeg de 2 pct., der nu kommer tilbage til skolerne, meget velkommen.
Jeg håber også, vi får mulighed for i fællesskab at rette op på økonomien, hvad angår de frie grundskoler.
Vil ordføreren give mig ret i, at dansk konkurrence handler om andet end produktivitet, at det f.eks. også handler om de traditioner, vi har haft med helt tilbage fra andelstanken, altså at vi sætter vores fællesskab højt?
For os er kvalitet også hele folkelighedhedsbegrebet, og det er jo noget af det, vi skal værne om, også når vi snakker om højskoler.