runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Hansen (S), 2008-06-04:
Tak for redegørelsen til ministeren.
Ministeren nævner, at Danmark kan tillade sig at tale med stor styrke, fordi vi er et af de rigtig store donorlande, når hjælpen til tredjeverdenslande skal fordeles.
Det er jo dejligt, at man kan tale med stor vægt om så væsentlige spørgsmål som dem, vi drøfter her.
Vi kunne jo alliere os med EU, hvad vi jo også har gjort i tidens løb, og dermed få større vægt bag ordene, men vi har jo hørt, som fru Lone Dybkjær var inde på, at der er kommet nogle medlemmer i familien, som har et lidt andet syn på kvinders ret til familieplanlægning, end vi andre måske har været vant til, og jeg vil da gerne høre ministeren vurdering.
Hvordan kan vi på sæt og vis styrke EU's fælles stemme, sådan at vi ligesom kan lægge endnu mere vægt bag ordene?
Mikkel Dencker (DF), 2008-06-04:
Det lovforslag, vi behandler her, handler om to hullukninger, som de dygtige folk i Skatteministeriet har fået afdækket at der skulle være i skattelovgivningen.
Jeg kan da sige, at vi i Dansk Folkeparti er meget opsatte på, at de huller, man måtte opdage at der er i skattelovgivningen, selvfølgelig bliver lukket, så hurtigt som det overhovedet kan lade sig gøre.
Her handler det altså om to helt konkrete ting, man har fundet frem til, nemlig bl.a. at man kan undgå beskatning af aktieudbytte eller i hvert fald slippe meget billigt i skat gennem salg af nogle aktier, ved at man simpelt hen flytter til et land med en forholdsvis lav udbyttebeskatning.
Vi ser selvfølgelig også frem til at få de høringssvar, der måtte komme hen ad vejen, og som den foregående ordfører også var inde på stadig mangler.
Men udgangspunktet er, at vi støtter lovforslaget.
Hanne Agersnap (SF), 2008-06-04:
Jeg skal gøre det kort.
Som det er blevet sagt, handler forslaget her om at lukke to huller - det ene for at undgå at betale skat af sine aktier ved at fraflytte landet og det andet for fradrag for tab på varekreditter til udenlandske koncerner i både Danmark og et andet land.
Vi er som altid interesserede i at lukke huller i skattelovgivningen, så alle betaler den skat, de skal.
Sværere er det jo egentlig ikke.
Men nu er det her jo gået lidt hurtigt, og det skal det også af og til.
Jo hurtigere man finder et hul og derfor får det lukket, des bedre.
Bortset fra det er vi positive over for forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2008-06-04:
Det er klart, at Det Konservative Folkeparti også bidrager til at lukke skattehuller, dvs. lukke mulighederne for at spekulere i skattereglerne på en urimelig måde.
Her har skatteministeren altså identificeret to muligheder for at spekulere i skattereglerne på en urimelig måde.
Det gælder bl.a. muligheden for at trække aktier ud af landet, få henstand med fraflytterskatten og så vende tilbage til landet med aktierne, når man har nedbragt deres værdi, og på den måde også få nedbragt beskatningen i Danmark.
Det er ikke rimeligt, og derfor bidrager vi gerne til at lukke det hul.
Vi bidrager naturligvis også gerne til at lukke det andet hul, som i realiteten drejer sig om at få fradrag for tabte varekreditindtægter i to lande på en gang.
Så det er et lovforslag, Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Andre har berørt spørgsmålet om tilbagevirkende kraft.
Det Konservative Folkeparti støtter som sagt forslaget.
Det har ikke været muligt at få høringssvar ind, og vi vil som altid naturligvis studere de høringssvar, der kommer, grundigt for at se, om der skulle være utilsigtede effekter af lovforslaget, som vi skal have kigget nærmere på.
Men med det forbehold, at høringssvarene kun giver anledning til justeringer, kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-04:
Vi vil ligesom alle andre også gerne være med til at lukke skattehuller.
Svagheden ved det meget sent fremsatte forslag er selvfølgelig, at der ikke foreligger høringssvar.
Det er vigtigt for at få belyst virkningerne af forslaget at se høringssvarene, og Det Radikale Venstres endelige stillingtagen vil selvfølgelig skulle afgøres, når vi har set høringssvarene.
Men tilgangen til forslaget er positiv.
Vi vil gerne være med til at lukke skattehuller.
Frank Aaen (EL), 2008-06-04:
Sådan har vi det selvfølgelig også i Enhedslisten, at vi gerne vil være med til at lukke skattehuller.
Det er jo ikke første gang i år, at vi med kort varsel skal lukke et skattehul, og vi kan være sikre på, at der i næste folketingsår kommer nye skattehuller, som skal lukkes.
Det er ikke en kritik af skattevæsenet, jeg synes, det er rigtig fint, når man gør sit arbejde og kommer frem med de huller, der skal lukkes, for at pengene ikke skal strømme ud af statskassen.
Men det er jo også en slags sisyfosarbejde.
Det ser ud, som om der for hvert hul, der bliver lukket, kommer et nyt hul - måske ikke i den samme lovgivning, man så i en anden lovgivning.
Det får mig til at sige, at vi selvfølgelig skal lukke de huller, efterhånden som vi bliver opmærksomme på dem, nogle gange ved behandlinger i Landsskatterådet, nogle gange ved almindelig sagsbehandling i Skatteministeriet, hvor man bliver opmærksom på, at der her er noget, der kan misbruges og bliver misbrugt.
Og selvfølgelig skal man også gøre det på den måde som her, hvor man siger, at det er lukket fra den dag, loven er fremsat, for ellers har man jo bare leveret en kogebog til alle de kreative sjæle, der fra nu af, og til loven bliver vedtaget, vil gøre alt, hvad de kan, for at udnytte hullet.
Det vil selvfølgelig være dybt tåbeligt at forære folk milliarder eller millioner, eller hvor mange penge det nu drejer sig om, ved at give dem en opskrift på, hvordan man kan snyde skattevæsenet.
Så ingen problemer med os på det punkt.
Vi vil selvfølgelig også gerne se høringssvarene, det er klart, men vi er meget positive over for lovforslaget.
Men vi har et spørgsmål til skatteministeren: Der er muligvis ved at være basis for at lave en oversigt over de bestemmelser i vores skattelovgivning, der bliver misbrugt, og hvor der altså gang på gang opstår mulighed for, at nogle kan snyde i skat eller foretage skatteunddragelse.
Burde vi overveje, om det er hensigtsmæssigt, at der er nogle steder i vores skattelovgivning, hvor der er risiko for at der er skattehuller?
Der kan så være en arbejdsgiver, der er uhæderlig og glemmer at betale dem videre, og det må vi så hurtigt tage fat i, men der er altså nogenlunde styr på den del af vores skattesystem.
Men inden for virksomhedsbeskatningen, som er så ualmindelig kompliceret, at selv ikke den klogeste skattemedarbejder i Danmark er i stand til at overskue det hele, opstår der altså hele tiden utilsigtet anvendelse, eller der er risiko for utilsigtet anvendelse.
Det kunne måske godt være, at vi i første omgang i Skatteudvalget skulle have en oversigt over, hvad det er for nogle regler, der typisk er blevet misbrugt over en periode, og så kan vi overveje, om det er nogle regler, der måske mere fundamentalt skal laves om for at undgå risiko for misbrug.
Det kunne måske gøre livet noget vanskeligere for skattespekulanter, og det kunne måske gøre livet lidt nemmere for SKAT og gøre det lidt nemmere for Folketinget at forhindre, at folk løber med pengene, om jeg så må sige.
Frank Aaen (EL), 2008-06-04:
Det er jo rigtigt, at lønmodtagere kan lave sort arbejde, men det er i udgangspunktet ulovligt.
Det, vi har at gøre med her, er jo skattetænkning, som er lovligt i udgangspunktet.
Det er derfor, der er en stor forskel på, hvad lønmodtagere kan inden for det lovliges rækker, og hvad et erhvervsliv kan gøre også inden for det lovliges rækker, indtil vi opdager, hvad de er ude på.
Så til det der med at lave en stor undersøgelse med en hel ligningsvejledning vil jeg sige: Ja, den er i virkeligheden også alt for tyk.
Det er jo derfor, det er så besværligt at lukke alle hullerne, men det, man kunne bede om, og som jeg vil bede om, er, at vi bare får en oversigt over, hvad det er for nogle paragraffer i skattelovgivningen, som har givet anledning til, at man har kunnet kreere nogle huller, som vi efterfølgende har måttet lukke her i Folketinget.
Det skulle nok være en overkommelig opgave.
Kristian Jensen (V), 2008-06-04:
Jeg kan jo så høre på spørgeren, at der vil komme spørgsmål i udvalgsbehandlingen af lovforslaget her, og der kan jeg love at vi naturligvis vil levere f.eks. listen over, hvad det er for paragraffer, vi i den seneste tid har kigget på med henblik på at få lukket skattehuller.
Det giver så også et ganske godt indblik i, hvor det er, der har været sat - så at sige - angreb ind.
Jeg er i øvrigt enig med hr. Frank Aaens definition af, at det, vi ser i øjeblikket med aggressiv skatteplanlægning, netop er at finde steder, hvor det efter lovens bogstav måske er muligt at slippe fri for beskatning, men hvor det aldrig har været vores intention som lovgivere, at det skulle være skattefrit.
ganske positivt, at hele Folketinget har tilkendegivet en opbakning til lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2008-06-04:
Jeg skal medgive, at det er et lidt teknisk forslag, som vi her skal behandle, men det er i hvert fald et forslag, som vil lukke et par skattehuller, for vi har jo i dag nogle uhensigtsmæssigheder, i forhold til hvordan lovgivningen kan benyttes.
Der er to elementer i forslaget.
Det første er en ændring af reglerne om den såkaldte fraflytningsbeskatning af aktier - dog aktier, som er investeret i frie midler og altså ikke eksempelvis aktier, der er investeret i pensionsmidler - samt en afskaffelse af muligheden for at få den såkaldte omberegning ved tilbageflytning til Danmark.
Det går i al sin enkelhed ud på, at når man fraflytter landet, skal man, hvis man i øvrigt er ejer af nogle aktier, have beregnet sin skat af nettoavancen opgjort på baggrund af anskaffelsessummen og aktiernes værdi på fraflytningstidspunktet.
Der kan så opstå den trafik - og det er så det, som SKAT har noteret sig efterhånden er blevet sat i system, i hvert fald i et vist omfang - at man eksempelvis får udbetalt udbytte og den vej rundt udhuler værdien af aktierne.
Når man så kommer tilbage til Danmark, kan man på den måde undgå at skulle betale den skat, som egentlig tilfalder Danmark.
Men lovforslaget her vil altså gøre, at det ikke længere er muligt, at den trafik foregår, og at man faktisk kommer til at betale skat af en gevinst optjent under skattepligten til Danmark, og det er selvfølgelig et element, som vi fra Venstres side støtter.
Det andet element er så en begrænsning af adgangen til fradrag for tab på varekreditter til udenlandske koncernforbundne selskaber, og derved vil der alene kunne gives fradrag, når gevinsten er skattepligtig for skyldnerselskabet eller er omfattet af reglen om nedsættelse af uudnyttede fradragsberettigede underskud og tab, som det hedder.
Og det vil så herefter med forslaget, hvis det bliver vedtaget her i salen - og det forventer jeg - ikke længere være muligt at opnå fradrag for underskud i det udenlandske selskab både i Danmark og i udlandet, som det ellers ville have været tilfældet.
Vi mener, at man skal betale sin skat, hverken mere eller mindre, og når der nu er konstateret de her huller, synes vi, det er fint, at man får lukket dem med omgående virkning.
Ulla Tørnæs (V), 2008-06-04:
Jeg kan kun sige, at det mig bekendt ikke er sådan, at den amerikanske politik i virkeligheden er sådan på landeniveau, uanset om det er den fortolkning, som fru Kirsten Brosbøl her lægger til grund, eller det er den fortolkning, som jeg i hvert fald hører fra officiel side i USA.
Og jeg er ikke stødt på eksempler, hvor det har begrænsende virkning på danske udviklingsprogrammer.
Jeg forstår, det er det, som fru Kirsten Brosbøl rent faktisk spørger til her.
Men jeg vil gerne vende tilbage i form af skriftlige besvarelser.
Her har vi så også lejlighed til egentlig at spørge ude i vores samarbejdslande, altså gå via vores ambassader og få tilbagemeldinger om, hvorvidt det har indflydelse på, eller i hvilket omfang det eventuelt måtte have indflydelse på danske udviklingsbistandsprogrammer.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-04:
Jeg synes, at fortolkningen af ABC-politikken er ret væsentlig, fordi den jo også kan få betydning for det samarbejde, vi har med amerikanerne rundtomkring.
Jeg synes bare, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får klarlagt spørgsmålet, og at vi opfølgende kan stille nogle spørgsmål, for jeg synes faktisk, det er ekstremt afgørende, at vi er meget, meget opmærksom på, hvad det er, den amerikanske politik i udviklingslandene medfører af begrænsninger i adgangen til prævention.
Organisationer, der arbejder med det i USA, f.eks. Population Action International, som også har været her, har gjort meget ud af at fortælle netværket om, hvilke konsekvenser den amerikanske politik har for udviklingslandene.
Her var condom use, altså præventionsbrugen og især adgangen til kondomer et stort problem og noget, som de påpegede var væsentligt at fokusere på, så man ikke udelukkende fokuserede på abortdiskussionen, selv om den jo også er yderst relevant, og det har meget, meget store konsekvenser for de kvinder, som altså ikke har adgang til prævention eller sikre aborter.
Helle Sjelle (KF), 2008-06-04:
Det er selvfølgelig klart, at vi nu har en strategi, som jeg egentlig også synes er ganske klar, i hvert fald hvad angår selve målene.
Det synes jeg ikke der er så meget tvivl om.
Jeg synes heller ikke, der er så meget tvivl om det efter forespørgselsdebatten her i dag, for vi vil jo alle sammen rigtig, rigtig gerne have, at det her kommer langt, langt højere op på dagsordenen, og det gælder både inden for dansk ulandsbistand og i andre internationale fora.
Men selvfølgelig skal vi også være sikre på, at de mål, som vi så fint og fornemt sætter her, bliver implementeret, og derfor synes jeg naturligvis også, det er vigtigt, at vi følger den implementering tæt.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt vurdere, om vi følger den tæt nok eller ej,
men det synes jeg da bestemt er noget vi må tage nogle drøftelser om.
Men jeg er under alle omstændigheder meget glad for, at vi nu er kommet så vidt, at vi vil tage denne kamp her i Danmark og internationalt, og at vi har sat nogle klare mål.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-04:
Jeg er glad for den tilkendegivelse, jeg hører fra Det Konservative Folkepartis side om, at der skal ses på, om der er behov for, at vi får nogle klare indikatorer.
Vi synes så, at vi havde brug for dem nu, men det kan vi jo diskutere.
Jeg har endnu et spørgsmål til fru Helle Sjelle.
Blandt de andre donorer, Danmark samarbejder med i udviklingslandene, er USA jo en af de store spillere på banen; der kommer rigtig mange penge fra amerikanerne.
Har man ifølge den konservative ordfører et fuldstændig klart overblik over, hvad det egentlig har af indvirkning på den danske indsats, på de danske projekter?
Jeg synes ikke, vi har fået et særlig klart overblik over, om det egentlig har haft nogen konsekvenser for nogle af de projekter, som vi har haft; om det lægger nogle begrænsninger for, hvad vi kan gøre fra dansk side, hvis USA også er inde over nogle af de her projekter.
I sin ordførertale var hr. Kamal Qureshi også lidt inde på det her med, om vi i forhold til de organisationer, vi samarbejder med, kan være fuldstændig sikre på, at vi har mulighed for at få gennemført den her strategi hundrede procent.
Helle Sjelle (KF), 2008-06-04:
Det er jo det, der er det gode spørgsmål, men det er altså et spørgsmål, som jeg også vil mene måske mere egner sig til at få afklaret ved, at man stiller nogle skriftlige spørgsmål i Udenrigsudvalget.
Det er ikke noget, som jeg umiddelbart i hvert fald kan redegøre for her fra talerstolen, hvor vi lige præcis har været udsat for en markant påvirkning i forhold til USA.
Men jeg kan i hvert fald sige, som jeg også gjorde i mit ordførerindlæg, at jeg synes, det er vigtigt, at vi også over for USA påtaler, at vi ikke er enige med dem på det her område.
Kamal Qureshi (SF), 2008-06-04:
Jamen jeg synes, at begge dele lyder helt fint, både det, at fru Helle Sjelle under sin ordførertale så klart og tydeligt markerer, at adgangen til legale og sikre aborter er en væsentlig del af løsningen på en masse af de her usikre aborter, som jo også fører til invaliditet og død for mange kvinder, og jeg er faktisk også glad for at høre, at fru Helle Sjelle også siger, at vi over for amerikanerne klart og tydeligt skal markere, at det, de gør, er forkert.
Så vil jeg sådan set bare lige høre: Hvad vil man helt konkret gøre?
Vil man bede ministeren om at henvende sig til amerikanerne og give udtryk for den danske politik?
Det synes jeg ville være helt fint, hvis vi gør det, ikke fordi der er nogle af os, der har storhedsvanvid, som tror, at amerikanerne så efterfølgende ændrer deres politik, men i hvert fald sådan, at man klart og tydeligt internationalt får at vide, at det er her, Danmark står, men i øvrigt skal vi også gøre det på europæisk plan.
Vi ved, at vi på EU-området også der har nogle problemer, så måske skulle vi også på europæisk plan tage nogle initiativer.
Jeg følger lige op i det næste spørgsmål.
Helle Sjelle (KF), 2008-06-04:
Jamen der er det jo vigtigt at slå fast, at allerede nu - har jeg forstået - følger man i hvert fald fra dansk side, fra udviklingsministerens side, det her område meget, meget nøje både i EU og på FN-plan og for den sags skyld også på embedsmandsniveau.
Jeg forventer naturligvis også, når man har nogle bilaterale møder med mennesker, med regeringer, som ikke helt følger den samme strategi, som Danmark gør på det her område, og måske ikke helt deler de holdninger, som Danmark har, at det så også er noget, man tager op.
Men det er jo også - må jeg skynde mig at sige - altid en prioritering, forstået på den måde, at da vores statsminister havde møde med George Bush, ville det være en god idé, hvilket jeg også påpegede og sagde offentligt, at man også tog de her ting op, men jeg har altså også forståelse for, at der er Guantánamofanger og alle mulige andre ting, som jeg også må erkende står lidt højere oppe på dagsordenen end det her.
Men jeg synes bestemt, at det er noget, man skal have på sin seddel, og som man også skal have med.
Kamal Qureshi (SF), 2008-06-04:
Det kan jo godt være, at nogle af os, der sidder og arbejder med det her område, er sådan lidt fagligt forargede og synes, at 700.000 kvinder, der dør årligt, er noget, som burde prioriteres meget højt, og det ved jeg også godt at fru Helle Sjelle er enig i, nemlig at det er et væsentligt område.
Men grunden til, at jeg faktisk synes, det er vigtigt at høre, hvad regeringen vil gøre, er jo netop de her sammenhænge, fordi amerikanerne er ikke i tvivl.
Når man hørte den amerikanske valgkamp, når man hørte Bushs valgkamp, så var det her ikke et af de lavt prioriterede områder.
Den her diskussion om adgang til legale rapporter eller adgang til prævention for den sags skyld var et af de højest prioriterede områder, og derfor er det jo ikke en uvæsentlig diskussion at tage op over for Bush, fordi det for ham selv betyder ret meget med den religiøse baggrund, han har, og med den religiøse tilkendegivelse, han er kommet med, så derfor er det et væsentligt punkt at tage op med præsident Bush.
Helle Sjelle (KF), 2008-06-04:
Jeg synes også, at jeg egentlig klart har tilkendegivet, at vi mener, at det er vigtigt også over for f.eks. USA at tage det her spørgsmål op.
Jeg overlader så bare til dem, der sidder direkte face to face i de her forhandlinger at vurdere, på hvilken måde det helt præcis skal ske, og hvad der er bedst at gøre i den konkrete situation, hvordan man bedst kommer igennem med sit budskab, men jeg synes, at både ministeren og alle vi ordførere har tilkendegivet meget klart her fra talerstolen i dag, at vi er klar over problemet, og at vi opfordrer til, at man gør noget på det her område.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-06-04:
Det har været rigtig dejligt for en gangs skyld at opleve, at hele Folketinget på tværs af alle partipolitiske skel kan bakke op om en strategi på dette område.
Hvis verdens fattige ikke kan udføre familieplanlægning, kan de jo heller ikke bekæmpe deres egen fattigdomssituation, og har de ikke adgang til prævention, kan de heller ikke beskytte sig mod hiv.
Det er vigtigt, at vi både multilateralt og bilateralt holder fast i denne strategi og har fokus på det.
Den danske strategi, som blev lagt i 2006, bør fortsat være helt central for vores udviklingsbistandspolitik.
Det er vigtigt, at denne overordnede strategi følges op af konkrete initiativer, sådan som flere har været inde på, og det er også vigtigt, at vi hele tiden tager udgangspunkt i denne strategi i forbindelse med det internationale udviklingssamarbejde.
Det gælder både i marken og, som det også har været sagt nogle gange, ved forhandlingsbordene.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at den danske strategi for seksuel og reproduktiv sundhed ikke deles af hele verden.
Vi må desværre sige, at bl.a. Bushregeringen og flere af de østeuropæiske EU-medlemslande jo ikke er tilhængere af at uddele prævention til verdens fattige.
Skal vi nå 2015-målene, er uddeling af prævention afgørende vigtig, og Danmark bør vedvarende og højt argumentere for dette, både i FN- og EU-sammenhænge.
Ulla Tørnæs (V), 2008-06-04:
Altså, jeg er ikke personligt stødt på begrænsninger i retning af dem, fru Kirsten Brosbøl her nævner.
Jeg kan bare sige, at når jeg drøfter spørgsmålet med repræsentanter fra USAID, så understreger de lige præcis, at det er amerikansk politik at være med til at sikre adgang til prævention, herunder adgang til kondomer.
Jeg går også ud fra, at det er derfor, USAID er med i den koalition, som vi fra dansk side også overvejer at gå med i for at sikre, at der også er en god koordinering af, hvor vi er henne, hvordan det foregår på landeniveau, altså hvordan vi sikrer, at vi når helt ud, sådan at der er en generel adgang til prævention.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-04:
Først kan jeg ikke lade være med at sige, at det godt kan være, at ministeren er træt af at høre på vores diskussion om ressourcer, men omvendt er vi også trætte af at høre på, at man benægter, at nedskæringerne ikke kun fandt sted i 2001, men jo altså er fortsat, indtil vi ramte det gulv, som regeringen har lagt på 0,8 pct.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes faktisk ikke, at den diskussion har fyldt så meget i dag, som den måske kunne have gjort, men at vi faktisk også har haft en god debat om indholdssiden, og det synes jeg ministeren skulle glæde sig over.
Jeg vil godt spørge lidt til den her ABC-politik, som amerikanerne fører, og som ministeren også henviser til.
For jeg er faktisk ikke enig i ministerens fortolkning af, at det kun er abortspørgsmålet, vi er uenige med amerikanerne i, for ABC-politikken har jo også nogle begrænsninger, med hensyn til hvem man uddeler kondomer til.
For højrisikogrupperne siger amerikanerne at det er o.k., men for unge handler det altså om afholdenhed, og for gifte par handler det om trofasthed, altså faithfulness.
Er det ikke rigtigt, at det er sådan, ABC-politikken skal fortolkes, og at der altså også fra amerikanernes side dermed er begrænsninger, med hensyn til hvor man promoverer kondomer og anden prævention?
Ulla Tørnæs (V), 2008-06-04:
Jeg er glad for, at der fra SF's side ikke er pres om, at vi skal kræve en decideret legalisering af homoseksualitet, men at det derimod handler om med en - med et grimt ord - holdningsbearbejdning at prøve at bidrage til at få fjernet den stigmatisering, som selvfølgelig finder sted i samfund, hvor homoseksualitet er forbudt.
Hvorvidt vi kan samarbejde med civilsamfundsorganisationer på det felt eller ej, vil jeg da gerne prøve at se nærmere på.
Om der findes civilsamfundsorganisationer, som allerede arbejder på det felt, vil jeg gerne prøve at se nærmere på.