runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Det er jo ikke, fordi det kommer bag på nogen.
Det, jeg egentlig mere vil spørge til, er, hvor uindskrænket denne ledelsesret er.
Jeg mener, at ledelsesretten nødvendigvis ikke er uindskrænket.
Der er jo f.eks. hensyn at tage til funktionærloven.
Der er hensyn at tage til arbejdsmiljøloven.
Der skal oprettes sikkerhedsrepræsentanter osv.
Kunne man så ikke også godt forestille sig, at der var nogen ting, man ville tage ind i forbindelse med ledelsesretten på det her område?
Man har jo været nødt til det på andre områder.
Jeg tror, jeg føler trang til at lave en historisk gennemgang, og den kan jo formentlig vise mig, at Venstre stort set har været imod alt med samme argumentation som i dag, nemlig at Venstre er imod ledelsesrettens indskrænkning.
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Jeg synes, det er interessant at vurdere, hvor indskrænket eller hvor lidt indskrænket ledelsesretten er.
Vi har i øjeblikket også en anden diskussion, som jeg er sikker på også interesserer fru Lone Dybkjær, om, at virksomhederne skal tage socialt ansvar, altså den såkaldte CSR-handlingsplan.
Der ligger selvfølgelig også nogle målsætninger om, at vi skal have gjort noget ved det.
Der ligger et krav, i hvert fald til de største virksomheder, om, at de i deres årsberetning skal omtale, hvad de gør i forhold til det sociale ansvar.
Jeg afviser ikke på nuværende tidspunkt, at det kunne være en måde, hvorpå man kunne fremme de her ting.
At man f.eks. i en årsberetning jeg står ikke her og siger, at jeg går ind for det lige umiddelbart, men jeg kan da ikke afvise, at vi kan kigge på det - kigger på, hvordan man behandler spørgsmålet og sikrer, at der kommer flere kvinder ind i ledelser, herunder i bestyrelser.
Så det er da en mulighed, som jeg synes vi skal overveje på et senere tidspunkt.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Nu indrømmer jeg gerne, at det ikke står direkte i det her lovforslag, og derfor kan Venstres ordfører godt skyde det næste spørgsmål til hjørne, nemlig: Hvad mener Venstre egentlig skal være målsætningen for offentlige selskaber, f.eks. statslige aktieselskaber?
Der fik vi at vide af velfærdsministeren at andelen af kvinder var 17 pct. Synes Venstres ordfører, at det er tilfredsstillende, eller synes Venstres ordfører, netop når der er tale om statslige aktieselskaber, at man måske godt kunne sætte lidt mere turbo på?
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Jeg synes godt, at man kunne sætte lidt mere turbo på.
Det synes jeg også, fordi det er her, vi har en mulighed for at påvirke tingene.
Vi har jo netop ansvaret for at udpege eksempelvis bestyrelsesmedlemmer til statslige selskaber - i hvert fald i langt størstedelen af tilfældene.
At bestyrelsen efterfølgende vurderer, hvem det så skal sidde i direktionen, vil jeg så ikke blande mig.
Men på bestyrelsesniveau synes jeg da sagtens vi kan overveje at se på nogle ting, hvis det er sådan, at vi ser nogle steder, hvor der er behov for det.
Men jeg vil bare stadig væk have det forbehold, at det efter min opfattelse aldrig bør være kønnet, som er det primære.
Det primære må være kvalifikationerne og den indsats, man i øvrigt har gjort.
Det gælder i øvrigt også, når man sidder i bestyrelser for statslige selskaber.
Julie Rademacher (S), 2008-05-29:
Nu mener jeg også, at vi er mange, der er valgt til bl.a. Folketinget ikke på grund af vores køn, men på grund af vores kvalifikationer.
Det kan vi vel hurtigt blive enige om.
Vi kan vel også hurtigt blive enige om, at mænd og kvinder er sådan cirka lige kloge eller lige dumme, alt efter hvordan man formulerer det.
Men jeg vil gerne sige, at lederen af Institut for Ledelse, Politik og Filosofi på CBS, ph.d. Eva Zeuthen Bentsen, mener, at kvinderne har erkendt, at man ikke kan ændre skævheden gennem frivillighed og registrering.
Det er på tide, at vi opstiller nogle målsætninger for det, nøjagtigt som vi gør det i uddannelsessystemet, hvor vi siger, at 50 pct. skal have en videregående uddannelse og 95 pct. skal have en ungdomsuddannelse i dag.
Hvorfor er det, at vi på det her område ikke kan gå ind og opstille en helt klar målsætning for, hvor mange kvinder der skal være virksomheders bestyrelser?
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor Socialdemokraternes ordfører vil gå ind og lave en form for kvotering eller målsætning for, hvor mange kvinder der skal være eksempelvis på virksomhedsniveau, når man samtidig fra Socialdemokratiets side normalt i hvert fald bryster sig af at være et parti, der går ind for ligestilling, altså at stille kønnene lige.
Det er jo fuldstændig det modsatte, man gør her.
Her går man jo netop ind og forfordeler på grund af kønnet alene og ikke på grund af noget som helst andet.
Så jeg har altså meget, meget svært ved at forstå, hvorfor Socialdemokraterne kan gå med til det her forslag.
Det har jeg noteret mig at man har gjort, men jeg vil også bare notere mig, at det ikke er noget, som vi kan støtte op omkring, ikke alene fordi vi synes, det er den forkerte vej at gå i forhold til ledelsesretten, som vi har diskuteret, men sådan set også og nok så væsentligt, fordi vi faktisk går ind for ligestilling og for, at det skal være kvalifikationer, som afgør, hvilke muligheder man får her i livet.
Julie Rademacher (S), 2008-05-29:
Nu er det jo sådan, at vi i 30 år i Danmark har været enige om, at vi går ind for ligestilling.
Men det er tid til, at der skal handles.
Det har de gjort i Norge.
De har simpelt hen haft succes med det, som jeg også nævnte før, og det er rigtig dejligt at se, at selv arbejdsgiverne er kommet med på vognen, og de jubler over det.
De har fået dobbelt så stort rekrutteringsgrundlag i Norge som det, vi har i Danmark.
Jeg tror ikke, at det er, fordi vi ikke har kompetente og kvalificerede kvinder til bestyrelserne i Danmark, men jeg tror bare, at der er rigtig mange, som ikke når at blive spurgt.
Vi skal have gjort op med den her kultur og den struktur, som ligger i vores samfund.
Derfor er vi nødt til at opstille nogle helt klare målsætninger.
Hvad er forskellen på det danske og det norske samfund?
Hvorfor er det, at vi ikke kan gøre det samme?
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Der er jo ikke noget til hinder for, at vi kan gøre det samme i Danmark.
Jeg noterer mig, at der ikke - forhåbentlig ikke - lidt senere er et flertal i Folketinget for at gøre det, fordi vi netop er af en andet opfattelse af det, som nordmændene har gjort.
Det er gennem de frivillige løsninger, som bl.a. ligestillingsministeren har taget initiativ til.
Så noterer jeg mig i øvrigt også, at Dansk Industri har været ude at lave en undersøgelse her for ikke så længe siden, hvor man talte med mange af de kvinder, der faktisk sidder i deres medlemsorganisationers ledelser.
Det svar, der kom tilbage, var, at det, man som kvinde i ledelse mere efterspørger, er en tro på det, altså en tro på, at man som kvinde faktisk godt kan, at man kan komme videre ad denne vej.
Så jeg tror faktisk, at det, vi skal kigge meget mere på, som også ordføreren er inde på, er hele kulturen og opfattelsen af, hvad kvinder egentlig kan.
Det kan man jo bl.a. også gøre i uddannelsessystemet.
Så jeg tror faktisk, at det mere er der, man skal sætte ind, end gennem tvangskvoteringer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-29:
For SF er ligestilling et spørgsmål om lige muligheder.
Det er vores definition på ligestilling.
Det er sådan, at der rundtomkring i landet sidder flere kvinder, der er mere kvalificerede til de her poster, end dem, der sidder på posterne.
Det er et faktum.
Noget andet, som jeg tror er en kendsgerning, er, at der også sidder mænd på topposter i Danmark, som sidder der, fordi de er mænd.
Man har villet have en mand, og man har valgt en mand.
Hvordan har ordføreren det med det?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-29:
Jeg vil da give fru Pernille Vigsø Bagge ret i, at der ganske vist sidder mænd derude, som kun er antaget, fordi de er mænd.
Men samtidig er det da også klart for mig - det stod klart for mig efter valget i november 2007 - at en af hovedårsagerne til, at jeg blev valgt, var, at jeg er kvinde.
Men jeg vil ikke ud og lovgive om, hvordan den danske befolkning skal stemme, når den afgiver sin stemme ved folketingsvalgene, og desuden er det jo også bevisligt, at der rent faktisk er rigtig mange kvinder, der kun stemmer på kvinder.
Så jeg synes, at den argumentation er helt forvrænget.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Ligestilling meget bredt er, at man giver lige muligheder for kønnene.
Ligestilling endnu bredere er også, at man erkender, at hvis man skal skabe lige muligheder for mennesker i samfundet, kan det godt betyde, at der er nogle, der skal hjælpes mere end andre.
Her snakker jeg ikke specielt om den kønsmæssige ligestilling, men om ligestilling meget bredt.
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Jeg skal bare lige forstå den radikale ordfører helt korrekt, nemlig at De Radikale altså går ind for forfordeling af kønnene som et middel til at opnå et mål i den her sammenhæng.
Altså, man må gerne inden for ligestillingens definition - som De Radikale forstår det - forfordele det ene køn på bekostning af det andet.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Altså, vi har jo været tilhængere af, at det f.eks. kunne være nødvendigt i forbindelse med børnehaver at forfordele til fordel for mændene, fordi vi syntes, at det var meget vigtigt, at der kom mænd i forbindelse med børnehaver.
Men i øvrigt talte jeg ikke om forfordeling i forbindelse alene med kønnene.
For mig er ligestilling noget andet end bare kønsmæssig ligestilling.
Jeg talte også om, at der kan være grupper i samfundet, der har behov for ekstra støtte under en eller anden form, ekstra uddannelse, for at de grupper reelt kan komme med i samfundslivet.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Nu sagde den radikale ordfører, at man ikke kunne forestille sig andet, end at der også ville stå en masse kvinder og diskutere det her om et par år.
Der må jeg så bare sige, at jeg også håber, at der må stå nogle mænd og diskutere det, for forudsætningen for, at vi kan få ligestilling, er sådan set, at det er en ligestillet debat, der også bliver ført, hvor begge køn tager et ansvar.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er i forhold til det, vi også talte om tidligere, om hvordan der vil blive set på kvinderne i de her bestyrelser, hvis de bliver kvoteret ind, altså, hvordan opfattelsen vil være af kvinderne.
Vil det være, at det er kompetente kvinder, eller vil det snarere være den her opfattelse af: Nå ja, I er jo bare blevet kvoteret ind.
Det er lidt ligesom det, vi kender fra det amerikanske samfund, hvor sorte jo tit er blevet set ned på, hvor sorte kvinder i høj grad er blevet set ned på, fordi man har haft den her positive særbehandling.
Hvad mener den radikale ordfører om det?
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Jeg synes også, det er vigtigt, at begge køn har lige muligheder for at tage et ansvar.
Derfor går vi f.eks. ind for en barselorlov til mænd, sådan at mændene reelt har noget at have deres ansvar i.
Det er det, vi opfatter som at skabe lige muligheder.
Jeg er ret overbevist om, at man altid i en overgangsperiode kan komme ud for den type af betragtninger, som fru Ellen Trane Nørby kom ind på.
Men jeg er også helt overbevist om, at man nu ser en række sorte ledere i USA, der manifesterer sig, uden at man siger, at det bare er, fordi de er sorte.
Jeg tror så i øvrigt, at det, der er fuldstændig afgørende, selvfølgelig er, hvordan de enkelte er.
Det er klart, at hvis man sætter en idiot af en mand på en bestyrelsespost, så ødelægger det også situationen for de andre mænd og på tilsvarende måde med kvinder.
Men det er der jo heller ingen der siger at man skal gøre.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Jeg tror sådan set, at vi er enige om, at målet er at få en større mangfoldighed i de danske ledelsesposter, både når vi taler bestyrelse, og også når vi taler direktørposter og andet.
Men når jeg kigger på arbejdsmarkedet i dag, ser jeg et arbejdsmarked, der skriger på kompetente mennesker.
Vi kan se det, hvis vi sammenligner med et arbejdsmarked som det spanske, hvor der jo også har været en debat, hvor det politiske fokus er blevet meget intensiveret på kompetencer, kvinders kompetencer og kvinders kompetencer også på ledelsesposter.
Tror den radikale ordfører ikke, at det charter, som ministeren for ligestilling har indført, som jo massivt sætter fokus på, at virksomhederne også har et ansvar for at sikre en mangfoldighed i ledelsen, sammenkoblet med det, at vi mangler kompetente mennesker, kunne være netop det kick, der gør, at vi kan få en fornyet start på en ligestilling i toppen af dansk erhvervsliv?
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Det vil jeg da håbe at det er, siden vi ikke kan komme i gang med en mere veldefineret målsætningsdebat.
Så jeg vil da håbe, at det hjælper.
Jeg er også overbevist om, at det hjælper noget.
Jeg tror altså også bare, det er nødvendigt med en målsætningsdebat.
Hvis man f.eks. har et udgangspunkt om, at man skal have 40 pct. kvinder - eller mænd, for den sags skyld der, hvor der er behov for det - og man har det som mål, så vil man også spørge, hvordan man så når det mål. Hvis vi f.eks. skal have 40 pct. mænd i børnehaver, er det helt nødvendigt, at vi lægger en strategi for at nå det mål.
Det er for mig også ligestilling.
Det kommer ikke bare af sig selv, vi er nødt til at sige, at hvis det er målet, hvad kan vi så gøre for at nå det.
Hvilke strategier skal der til?
Hvor skal hovedindsatsområderne være?
Det er sådan, jeg kigger på det.
Jeg kigger sådan set rent ledelsesmæssigt på det, om man vil.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Jeg kunne høre på SF's ordfører, at SF's ordfører var meget stødt over, at den eneste mand, der var til stede i salen, Venstres ordfører hr. Jacob Jensen, tillod sig at problematisere politisk indblanding i virksomheders bestyrelser, hvilket jo er en helt anden ting, end at man ikke kan have en målsætning om at skabe mere ligestilling i det her land.
Jeg beklager da meget, at fru Pernille Vigsø Bagge gør det her til en kamp mellem kønnene.
Jeg troede sådan set, at vi var enige om i dag, at vi har en kamp for ligestilling og ikke en kamp mellem kvinder og mænd.
Jeg håber da ikke, det er sådan, at det skal være en kamp mellem kønnene i stedet for en ligestillingskamp, for så er det fuldstændig korrekt, at vi er uenige i, hvad det er, det handler om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-29:
De kvinder i erhvervslivet, som har været ude at tale for kvoter - jeg har nævnt dem flere gange - siger, at grunden til, at de faktiske forhold er, som de er, er nogle netværk af mænd, nogle vaner og nogle traditioner, som man er nødt til at bryde med på radikal vis, og jeg kan godt forstå, hvad de mener.
I SF's optik er kampen for ligestilling et spørgsmål om lige muligheder for mænd og kvinder.
I dag har mænd og kvinder ikke lige muligheder for at komme til at sidde på bestyrelsesposter, og det er det, vi har et problem med.
Vi gør det ikke til en kønskamp, vi siger bare, at vi vil skabe lige muligheder, for det er der ikke i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-05-29:
Det er da fuldstændig korrekt, at der sidder virksomhedsledere, som er født i en helt anden tid, som er vokset op i en generation, hvor kvinderne stod hjemme ved kødgryderne, og mændene tog sig af arbejdet og hev den store check hjem; det er da fuldstændig korrekt.
Men heldigvis ser virkeligheden da anderledes ud i dag, heldigvis ser vi en situation, hvor Instituttet for Fremtidsforskning faktisk begynder at tale om den marginaliserede manderolle, fordi mændene efterhånden overhovedet ikke engang kan klare at komme igennem folkeskolen og efterhånden bliver marginaliserede i forhold til kvinderne, som jo stormer derudad, især kompetence- og uddannelsesmæssigt.
Jo, der er da dårlige mænd på poster, men det skal da ikke gøre, at det her bliver en kamp mellem kønnene.
Det skulle gerne være en kamp for ligestilling.
Men jeg vil egentlig gerne stille SF's ordfører et spørgsmål i forhold til forskellen mellem kvoter og målsætninger.
SF's ordfører bliver ved med at fremdrage Karin Riis-Jørgensen, som sammen med nogle andre europaparlamentarikere har sat den politiske målsætning, at som minimum skal en af topposterne besættes af en kvinde.
Kan vi være helt enige om, at der er en forskel mellem at have en politisk målsætning og så det at sætte kvoter op, som er det, SF's forslag går ud på?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-29:
Jeg er ikke i stand til at se den store forskel mellem en kvote og en målsætning.
Jeg kan lige så godt sige, som det er, at hvis det skal være et spørgsmål om ordkløveri, og man afviser et forslag på baggrund af et begreb, ændrer vi bare begrebet.
Jeg synes simpelt hen, det er et spørgsmål om at tale uden om substansen i sagen.
Karin Riis-Jørgensen udtaler, at der skal være kvoter i forhold til posterne i EU, og om vi taler om kvoter eller målsætninger i vores forslag, er for mig at se fuldstændig ligegyldigt.
Jacob Jensen (V), 2008-05-29:
Hvordan definerer SF's ordfører ligestilling?
Er det, når man ikke gør forskel mellem kønnene, eller er det, når man forfordeler det ene køn til fordel for det andet?
I Venstre går vi jo ind for ligestilling, så vi synes, vi lige skulle vurdere det lidt hernede.
Jeg vil egentlig godt spørge den radikale ordfører, hvordan den radikale ordfører, fru Lone Dybkjær, definerer ligestilling - sådan helt konkret.
Hvordan definerer man ligestilling?
Er det, når man giver lige muligheder for kønnene, eller er det, når man forfordeler det ene køn frem for det andet?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-29:
Det er jo sådan set op til de kvinder selv, om de ønsker at sidde i en bestyrelse i Norge, eller om de vil gøre det i Danmark.
Det er jo ikke noget, som vi kan bestemme over.
Samtidig viser udviklingen jo også, som jeg nævnte i min ordførertale, at kvinderne er i meget, meget stærk fremmarch.
F.eks. optager kvinderne 70 pct. af pladserne på de mellemlange videregående uddannelser og over halvdelen af pladserne på de lange videregående uddannelser.
Kvinderne har overhalet mændene på en lang række områder, og det betyder, at når alle de her kvinder er færdiguddannede, vil vi se også dem på de lederposter i erhvervslivet, som vi gerne vil se dem på.
Julie Rademacher (S), 2008-05-29:
Jeg sad i Syddansk Universitets bestyrelse sidste år, før jeg blev valgt ind i Folketinget, og det er faktisk sådan, at man uddanner rigtig mange kvinder på universiteterne i dag, men desværre er det også bare sådan, at de kvinder ikke nødvendigvis holder niveauet i forhold til mændene nej, det er ikke, fordi de ikke holder niveauet, men mændene overhaler dem simpelt hen indenom, så selv om vi i Danmark i dag uddanner kvinder på et meget, meget højt niveau, er det altså stadig væk mændene, der sidder på de her topposter.
Hvilke målsætninger har Dansk Folkeparti for, hvor mange kvinder vi skal have i danske virksomheders bestyrelser?
Der må komme handling bag ordene nu.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-29:
Dansk Folkeparti sætter ingen mål for, hvor mange af et bestemt køn der skal være i en bestyrelse.
Vi ønsker, at en bestyrelse sammensættes ud fra det, som den enkelte virksomhed ønsker.
Vi mener ikke, at man skal skelne til køn, vi mener helt klart, at virksomhederne skal skelne til erfaringer, uddannelse og personlighed, sådan som man nu gør i det almindelige erhvervsliv.
Så det mener vi er den rette vej frem.
Vi mener ikke, at man skal gå ind og give adgang til denne kønskvotering, som beslutningsforslaget lægger op til.
Det er for mig et forkert syn på kvinder.
så derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke støtte det her beslutningsforslag.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-29:
Sidste gang vi behandlede et lignende forslag fra SF om kvinder på topposter, støttede vi Konservative ikke forslaget, og det gør vi heller ikke den her gang.
Jeg har heller ikke nogen intentioner om at gentage alt, hvad jeg sagde sidst, men jeg vil dog gerne slå fast, at det selvfølgelig er vigtigt - i hvert fald for Det Konservative Folkeparti at vi får flere kvinder ind på topposter i dansk erhvervsliv, både på ledelsesgangene og i bestyrelserne.
SF foreslår, at det dels skal ske via lovgivning, hvor man - den her gang - forpligtes til at have 40 pct. kvinder i ledelsen inden udgangen af 2012, og dels ved at der etableres en pulje, hvorfra foreninger og organisationer kan søge penge til at arbejde med kvinder og ledelse.
Jeg vil gerne sige, at for os handler antallet af kvinder på topposter dog grundlæggende om en holdningsændring, hvis man vil fremme og sikre ligestilling i det lange løb, og derfor synes vi også, det er positivt, at regeringen bl.a. siden sidst har bedt Komitéen for god Selskabsledelse om at komme med forslag til, hvordan der kan komme flere kvinder på topposter, og ud over det har sat sig i spidsen for et charter for flere kvinder i ledelse.
Sidstnævnte indebærer, at virksomheder kan forpligte sig til at opstille konkrete mål for kvinder i ledelsen i netop deres virksomhed, og indtil videre, kan jeg forstå, er der 20 virksomheder, som har tilmeldt sig.
Derfor afviser vi Konservative trods SF's gode intentioner også det her forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-29:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge en moderne og visionær, fremsynet kvinde, som ordføreren, fru Helle Sjelle, jo er, om det trods alt ikke har en vis påvirkning på ordføreren, at de der meget, meget stærke erhvervskvinder, som jeg nævnte før, da den forrige ordfører var på, Lisbeth Knudsen fra Det Berlingske Officin, Susanne Larsen fra SAS og flere andre erhvervskvinder, er ude at sige, at de gerne vil den her model, igen ikke fordi de synes, at kvoter er en god løsning, men fordi de synes, at det efterhånden er den eneste løsning på det her ret massive problem.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-29:
Jo, det gør naturligvis et indtryk; det ville være mærkeligt, hvis ikke det gjort det.
Jeg noterer mig dog på nuværende tidspunkt, at debatten er ganske livlig udeomkring, og det synes jeg er ganske godt, men jeg noterer mig altså også, at der ud over de markante kvinder, som fru Pernille Vigsø Bagge henviste til, også er kvinder, der sidder i dansk erhvervslivs bestyrelser, som faktisk siger, at de ikke mener, at det er den rigtige vej at gå, at man indfører kvoter.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-29:
Nu henviste ordføreren selv til charteret, som vi har været inde på flere gange.
Hvis det nu viser sig i løbet af et par år, at det her charter er pæne hensigtserklæringer på et stykke papir, men ikke har noget reelt indhold, og at der ikke kommer noget resultat ud af det, hvad har ordføreren så tænkt sig at gøre fra De Konservatives side på det her område?
Helle Sjelle (KF), 2008-05-29:
Med al den power og al den ildhu, som ministeren har udvist i forhold til de her ting, der nu er sat i søen, så forventer jeg naturligvis også, at vi ser nogle resultater på det her område.
Det, jeg især hæfter mig ved i forhold til de ting, der diskuteres på nuværende tidspunkt, er egentlig, at der er en meget livlig debat udeomkring - også i dansk erhvervsliv - i forhold til, hvordan man får flere kvinder ind på ledelsesposter i virksomhederne.
Det synes jeg er positivt, og det håber jeg er med til at flytte nogle ting.
Men der er altså ingen tvivl om, at hvis vi står her om nogle år igen og der ikke er sket særlig meget, jamen så må vi jo se os om efter nye redskaber.
Julie Rademacher (S), 2008-05-29:
Ja tak.
Jeg ville nødig vælges, fordi jeg er kvinde, men jeg ville også nødig fravælges, fordi jeg er kvinde.
Det skulle gerne være sådan, at vi som kvinder bidrager med noget.
Det er jo en kendsgerning, at kvinder og mænd er forskellige, og jeg mener, at vi som kvinder helt sikkert kan bidrage med noget og også noget lidt andet, end mændene kan - ikke at vi hverken er klogere eller dummere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener at vi som kvinder rent faktisk kan bidrage positivt med i det private erhvervsliv i Danmark.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-29:
Jeg mener da bestemt også ligesom spørgeren, at vi har noget positivt at bidrage med som kvinder, og en af de ting, som kvinder bl.a. kan bidrage med, er jo simpelt hen en mangfoldighed, og er der noget, som jeg har forstået man også har brug for i dansk erhvervslivs bestyrelser på nuværende tidspunkt, jamen så er det jo bl.a. mangfoldighed.