runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Det er ikke det, vi diskuterer nu.
I øvrigt har Enhedslisten støttet militære operationer.
Det kan vi godt, hvis vi mener, de er kloge.
Men det er ikke det, vi diskuterer.
Der bliver sagt, at når man går i krig, sker der forfærdelige ting.
Jo, jo, men vi har altså internationale konventioner, som vi skal overholde, når vi går i krig.
Der er også love i krig, og spørgsmålet er, om de love er blevet brudt.
Var det sådan, at den daværende regering var klar over og var informeret om, at da man udleverede fanger eller lod danske tropper udlevere fanger til amerikanerne i Afghanistan og senere shiamilitser i Irak, så kunne de risikere tortur og død?
Det er altså ikke noget, der bare er sådan.
Jeg er sikker på, at Putin og andre despoter er glade for den her udmelding om, at i krig sker der forfærdelige ting.
Vi skal da i Danmark holde fast i Genèvekonventionerne.
Det er da så vigtigt, også som en lille stat, at vi ikke på nogen måde sælger ud der.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Det kommer sådan set ikke bag på mig, at Liberal Alliances ordfører synes, at det, vi i Socialdemokratiet mener, er tyndt.
Det behøver jeg ikke nødvendigvis at kommentere.
Men ja, jeg er sådan set glad for, at vi i den daværende regering havde fokus på at forsøge at skabe løsninger for at have et ordentligt seniorarbejdsliv.
Jeg er glad for, at man sådan set også prioriterede både at bruge midler fra Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse, og at man prioriterede at have et arbejdstilsyn, der rent faktisk var i stand til at rykke ud og sørge for, at man fik forhindret, at folk bliver syge og bliver nedslidt og kommer til skade, når de går på arbejde.
Jeg begræder, at man skærer ned på det lige nu.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-13:
Hvis det var så frygteligt, at man skærer ned på Arbejdstilsynet, hvorfor gjorde den tidligere regering så ikke de bevillinger, som lå til udløb i år, permanente?
Hvorfor brugte man ikke endnu flere penge?
Ordføreren skulle genhøre sin egen tale, hvor han taler om, hvor frygteligt et arbejdsmiljø for ældre, vi åbenbart har, selv om vi lever længere, folk er tilfredse med deres arbejde, beskæftigelsen buldrer derudad for de +55-årige.
På trods af den virkelighed er det bare helt utrolig tyndt at høre en ordfører fra Socialdemokratiet stå og sige, at det, som de gjorde, var at nedsætte en arbejdsgruppe, og at de så åbenbart ville have ladet nogle bevillinger, som de selv sagde skulle udløbe, fortsætte.
Vi kan jo aldrig vide, om det rent faktisk ville have været tilfældet, men det er helt utrolig tyndt.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Ja, men er det nu helt rigtigt?
Så vidt jeg husker, vedtog vi en ændring i lov om social pension, der medfører, at Folketinget behandler det lovforslag, som vi gør i dag.
Det skal ikke skille os ad.
Jeg synes, det er godt at få en klar melding fra SF om, at man ikke føler sig bundet af det her på nogen måde, og så går jeg ud fra, at vi kan få et godt samarbejde og se, om vi kan få stillet nogle alternative modeller op, der kan mildne luften for de klippede får.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-13:
Jeg skal ikke kloge mig i, hvordan Socialdemokraterne har tænkt sig at komme ud af en situation, hvor de egentlig siger alle de rigtige ord, men gør det forkerte.
Jeg kan sige for SF's vedkommende, at vi ser situationen fra regeringsdannelsen i 2011 sådan, at da forliget ikke blev aktiveret, mens vi sad i regering, opfatter vi os ikke som bundet af forliget.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Jeg vil takke for en rigtig god ordførertale.
Så skal jeg bare lige spørge om en ting, og lad nu være med at opfatte det som drilleri.
Det er for at finde ud af, hvor vi egentlig er henne i forhold til SF's syn på de tidligere aftaler, der har været omkring det her, og det kan måske også kaste noget lys over Socialdemokratiets syn på de her ting, selv om jeg godt ved, at jeg ikke kan spørge den socialdemokratiske ordfører mere, men det er noget i stil med det spørgsmål, jeg stillede.
I 2011 blev det skrevet ind i R, S og SF-regeringens grundlag, at man tilsluttede sig tilbagetrækningsreformen, og det lovforslag, vi behandler her i dag, er direkte afledt af, at man skrev det ind i regeringsgrundlaget, for der blev grundlaget jo lagt med et lovforslag, som vi – ikke »vi«, men et flertal – vedtog, kort tid efter at regeringen var tiltrådt
Men skal jeg forstå ordførerens melding på den måde, at man føler sig fuldstændig frigjort fra det afsnit i regeringsgrundlaget?
Og hvis det er rigtigt, mener ordføreren så, at det kunne Socialdemokraterne sådan set også gøre uden at blive beskyldt for forligsbrud og den slags?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Det skyldes lidt tidspres, i og med at jeg som formand for Forsvarsudvalget skal være oppe i udvalgslokalet om 3 minutter.
Derfor bliver det ganske kort, at jeg skal meddele, at Konservative støtter lovforslaget.
Vi er jo en del af den aftale, der ligger bag, så det kommer ikke bag på nogen, at vi gør det, og at vi ligesom regeringen synes, at det giver mening, at vi lader pensionsalderen følge med aldersudviklingen i befolkningen.
Det ville være dejligt, hvis vi ikke skulle gøre det.
Men for os at se er det simpelt hen drevet af økonomisk nødvendighed.
Vi er desværre nødt til at bede folk om at arbejde lidt længere, for at vi kan få samfundsøkonomien til at hænge sammen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-13:
Den første del af det, ordføreren nævnte, er jeg sådan set enig i.
Det var også det, jeg sagde i mit tidligere svar, nemlig hvordan vi får et arbejdsmarked, som kan rumme mange flere, også på forskellige måder.
Det er vi simpelt hen nødt til at udvikle i langt højere grad.
Jeg er også meget optaget af, hvordan forebyggelsesindsatsen på arbejdsmiljøområdet f.eks. kan fylde mere, for det er jo det, der gør, at man ikke først skal gribes, når man er nedslidt, men meget gerne inden, sådan at man får mange flere bedre år, når man arbejder i nogle af de funktioner, hvor jeg fuldstændig erkender at der er slid.
Jeg er ikke umiddelbart så stor fan af den tyske model, jo netop fordi den er brancheopdelt.
Jeg er ret optaget af, at vi kigger på de enkelte mennesker, og det håber jeg kommer til at blive en del af det arbejde, som jeg regner med regeringen sætter i gang i forbindelse med trepartsforhandlingerne.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-13:
Jeg synes jo, det kunne være rigtig interessant, hvis vi her i Folketinget kunne udtænke nogle ordninger, hvor folk faktisk har mulighed for at blive så lang tid som overhovedet muligt på arbejdsmarkedet, hvor de stadig væk er i stand til det fysisk.
Vi kan sagtens diskutere, om det er særlige brancher.
Der er bare typer af jobs, der er mere kritiske, kan man sige, i forhold til fysisk nedslidning end andre.
Jeg snakker heller ikke om, at det skal være særlige fagforeninger.
Det andet, jeg tog op i min ordførertale, var det med differentieret pensionsalder – at vi i virkeligheden er samme antal år på arbejdsmarkedet, men at man herunder ser på typen af job.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-13:
Jeg anerkender bestemt, at der kan være forskel på, hvilket arbejde man udfører, og hvad det betyder for kroppen og for ens arbejdsevner, fuldstændig.
Men at inddele det kategorisk i brancher eller fagforeningsmedlemskab synes jeg er meget stift, og det tror jeg ikke fremmer nogen ting.
Jeg anerkender fuldstændig, at der er meget forskel på, hvor meget man kan bidrage med, afhængigt af hvor hårdt man har arbejdet, og hvilken form for arbejde der har været tale om, selvfølgelig.
Men vi må også sige, at sådan som arbejdsmarkedet udvikler sig, kan der ske mange ting, og nogle af de her nedslidende faktorer kan forhåbentlig blive afhjulpet med f.eks. ny teknologi.
Det har vi jo set på andre områder.
Men der vil fortsat være mennesker, som bliver slidt og ikke kan arbejde lige så mange år som andre, og det skal vi have ordninger, der griber.
Det mener jeg vi skal kunne med vores seniorførtidspension, med vores fleksjob og eventuelt med andre ordninger.
Jeg håber f.eks. også, at det bliver noget af det, som regeringen tager med ind i trepartsarbejdet – arbejdsmiljøet, hele det at kunne skabe et arbejdsmarked, hvor mange flere kan blive længere tid, men ikke nødvendigvis på fuld tid.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-13:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil sådan set bare spørge: Anerkender ordføreren, at der er forskel på brancher?
Jeg tror slet ikke, der er tvivl om, at også folk i de brancher gerne vil bidrage til samfundet osv. og sådan set gerne vil knokle alt det, de kan, og i så lang tid, de overhovedet kan.
Men jeg må sige, at jeg i hvert fald i mit tidligere arbejdsliv er kommet til en erkendelse af, at der simpelt hen er forskel på brancher.
Der er forskel på f.eks. at sidde her og kunne gå ned til sin computer og sidde lidt og arbejde ved den og så komme herop i salen og så at være en håndværker, der slæber fysisk tunge ting, hvilket heller ikke i fremtiden ser ud til at kunne blive afhjulpet af f.eks. digitalisering og andre tekniske løsninger.
Så mit spørgsmål går på, om ordføreren slet ikke anerkender, at der kan være forskel på brancher.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-13:
Beregninger som de her vil altid, ligesom Finn Sørensens egne, som ordføreren også gjorde opmærksom på, være gennemsnitsberegninger.
En stor del af danskerne lever meget længere, og derfor vil der i en årgang være rigtig mange, som får længere tid på pension, end de tidligere årgange fik, ligesom de vil få længere tid, end fremtidige generationer vil få, på pension.
Det er ikke alle.
Nogle vil få et andet antal år.
Det erkender jeg er fuldstændig.
Men det handler jo om, hvorvidt man er i stand til at bidrage på arbejdsmarkedet, om man har ressourcer og kompetencer at bidrage med, og så skal vi samle op der, hvor der er mennesker, som er slidt ned og ikke har mulighed for det.
Det er jeg fuldstændig optaget af, ligesom jeg – og det håber jeg også at ordføreren er – er helt utrolig optaget af, at vi har råd til at udvikle velfærden i fremtiden, så der er uddannelse til vores børn, så der er, så vi kan tage os af de mest udsatte ældre.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Nu synes jeg jo, at tallene viser, at de reformer, som ordføreren står og roser, har den stik modsatte effekt, at de betyder, at flere mister deres forsørgelse, og at færre kan få, hvad kan vi sige, et værdigt økonomisk grundlag i en situation, hvor de ikke kan forsørge sig selv, på grund af at der ikke er nogen job til dem, eller de har mistet dagpengeretten, eller fordi de er ramt af sygdom og andre forhold.
Så det ser vi helt forskelligt på.
Men jeg vil gerne have, at ordføreren lige forholder sig til det, jeg spurgte om: At en forhøjelse af pensionsalderen jo medfører, at store grupper kan se frem til færre år på pension, fordi de simpelt hen ikke lever så længe.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-13:
Jeg ville have været ærgerlig, hvis ikke hr. Finn Sørensen havde stillet spørgsmål også til mig.
Så tak for det.
Det er godt, at vi ofte har haft den her gode, synes jeg, diskussion om, hvad vi gør for de mennesker, som selvfølgelig bliver slidt og ikke kan være lige så lang tid på arbejdsmarkedet som andre.
Det skal vi have fuld og hel opmærksomhed på.
Det er jo det, vores reformer af førtidspension og af fleksjob har handlet om, og det skal vi blive ved med at følge.
Det er ikke gjort – det er aldrig gjort – ved at gennemføre en reform.
Det skal følges til dørs med implementeringen.
Der skal følges op, man skal se, hvordan det virker, og hvad det er for nogle mennesker, fordi det netop handler om mennesker, det handler om de enkelte individer.
Det handler ikke om, om man er ansat i en bestemt branche eller medlem af en bestemt fagforening, at man skal være på arbejdsmarkedet i et bestemt antal år.
Det handler om, hvad det er, man selv kan bidrage med, og om man er i stand til det, og hvis man ikke er det, at man så har mulighed for f.eks. at få en seniorførtidspension eller et fleksjob eller komme ind under en af de andre ordninger, som vi har.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at det her er så dejligt, for så kan man have flere år på pension, i takt med at levealderen stiger, og derfor kan vi godt rykke den der pensionsalder.
Sådan forstod jeg det.
Men vil ordføreren anerkende, at der er en stor gruppe lavtlønnede og ufaglærte arbejdere, som kan se frem til færre år på pension, fordi den her pensionsalder bliver rykket meget længere frem, og da den her gruppe lever – det er igen en gennemsnitsbetragtning – ca. 10 år kortere end de højtuddannede, så kan de se frem til færre år på pension, hver eneste gang man rykker pensionsalderen opad?
Karsten Hønge (SF), 2015-11-13:
Som jeg sagde, ser vi ikke, at forliget i den her sammenhæng blev aktiveret, og SF føler sig ikke bundet af forliget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Jeg vil gerne takke for ordførernes indlæg her ved førstebehandlingen af lovforslaget om regulering af folkepensionsalderen.
Der er, som det også er fremgået af debatten, tale om første gang, vi regulerer folkepensionsalderen på grundlag af udviklingen i levetiden.
Disse reguleringer, som blev indført ved velfærdsreformen, har gjort Danmark til et foregangsland med hensyn til at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.
Der var bred tilslutning til indførelsen af denne regulering, og debatten i dag viser, at det heldigvis fortsat er tilfældet.
Det er jo en lidt speciel reguleringsmekanisme, for selv om reguleringen er fuldt ud fastsat i loven, skal den vedtages af Folketinget.
Men jeg synes faktisk, at det er hensigtsmæssigt.
Debatten her i dag har jo vist, at det er der gjort brug af.
Samtidig er det også vigtigt, at der ikke sættes spørgsmålstegn ved reguleringen.
Det glæder mig derfor at konstatere, at der fortsat er bred opbakning til reguleringsprincippet.
Forligspartierne bag velfærdsreformen fandt, at forhøjelser af folkepensionsalderen skal ske ved lov og med en lang varslingsperiode.
Det skete, fordi folkepensionsalderen har særdeles central betydning for borgernes planlægning af deres arbejdsliv og pensionsopsparing.
Og det bidrager til at skabe ro om et område, der betyder rigtig meget for danskerne.
Formålet med reguleringen af folkepensionsalderen er jo at sikre, at danskernes stigende levetid også fører til flere aktive år på arbejdsmarkedet.
Det bidrager til at sikre finansieringen af det danske velfærdssamfund mange år fremover og giver plads til større udgifter til sundhed og pleje, når der bliver flere ældre.
Som debatten også viser, skal reguleringen af folkepensionsalderen ses i sammenhæng med mulighederne for at fastholde ældre på arbejdsmarkedet.
Det er jeg enig i.
Den vigtigste forudsætning herfor er, at vi får skabt vækst og dermed arbejdspladser samt konkrete initiativer målrettet seniorerne i forbindelse med større reformer på beskæftigelsesområdet og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Jeg takker for indlæggene i dag og ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget i Beskæftigelsesudvalget.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Omkring det med den manglende samarbejde: Det var der, jeg synes, at den danske begrundelse blev absurd, og det er derfor, at den ikke er brugt andre steder.
Tony Blair forsøgte at bruge den begrundelse, men kunne ikke gøre det.
Jeg tror også, at Bush forsøgte det.
Det er fuldstændig absurd, at vi kan indlede en krig på baggrund af, at et land ikke vil efterleve en FN-resolution.
Det er altså meget usædvanligt, at man sådan uden videre gør det uden en ny resolution.
Det var jo det, som var diskussionen: Kunne man gå i krig uden en ny resolution, fordi man ikke havde efterlevet en gammel resolution?
Det er det altså heller ikke, og det var derfor, at Danmark brugte en juridisk konstruktion, der var opfundet af en britisk jurist, der hedder Goldsmith, og som ingen andre end Danmark brugte.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Det er jeg naturligvis indstillet på at der bliver set på under behandlingen.
Men jeg vil godt advare imod, at man søger at tale alt sort.
Altså, situationen er faktisk den, at vi lever meget længere end forudsat, at vi er meget sundere end forudsat.
Den population af befolkningen, vi taler om her, er den, der har den laveste ledighed.
Det er altså en ledighed, der er en del lavere end gennemsnittet af ledighedstallet.
Mange af dem er rigtig sunde og raske og trives godt.
Det, at der er færre, der har søgt seniorførtidspension, behøver altså ikke at være et problem.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-13:
Der er bare det at sige, at det er min overbevisning, at dengang førtids- og fleksjobreformen blev lavet, blev der lavet nogle vejledninger til kommunerne, som gør, at de skal arbejde efter det, altså ressourceforløb, fleksjob.
Så derfor er det sådan, at det sagtens kan være, at de ude i kommunerne ikke lige tænker, at den mulighed for seniorførtidspension er der for dem, der kommer og virkelig er nedslidte.
Så skal jeg bare lige høre, om ministeren er indstillet på, at der bliver løst op for det og vi får en afklaring, så kommunerne kommer til at bruge det instrument i arbejdet med dem, der er nedslidte.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Det rejste dilemma er jeg helt med på at vi søger at kigge på i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
For hvis det er tilfældet, så er det jo ikke det, der har været hensigten.
Som jeg nævnte i et tidligere svar, mener jeg, at der er kommet flere muligheder til efter gennemførelsen af den oprindelige lov her, som stiller slidte lønmodtagere bedre end oprindelig.
Der må ikke være kommet noget til, som stiller dem ringere, hvad angår deres muligheder for at få seniorførtidspension, som den oprindelig blev aftalt og besluttet.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-13:
Det, der får mig til at spørge ministeren om noget, er det her med, at ministeren sagde, at der ikke var særlig mange, der havde søgt seniorførtidspension, og derfor er der heller ikke så mange, der har fået det bevilget.
Men kunne det her med, at de ikke søger, ikke skyldes, at de, når de kommer ud til jobcenteret og siger, at de har de og de problemer, får at vide, at de skal igennem et ressourceforløb, et jobafklaringsforløb, og dermed kommer de ikke igennem forløbet til seniorførtidspension?
Og så bliver det ikke registreret, at de har søgt, selv om de har spurgt efter det.
Det bliver kun registreret, at de har spurgt efter det, hvis der bliver udfyldt et stykke papir.
Hvis de så får at vide, at det er et ressourceforløb, de skal igennem, så siger de måske: De kender nok reglerne bedre, end jeg gør.
Kunne det ikke tænkes, at det er sådan noget, der hænger sammen med, at der ikke er flere, der har søgt?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Jeg deltager ikke i finanslovsforhandlingerne, så jeg ved ikke, hvad penge planlægges anvendt til.
Men det er klart, at vi har haft den udfordring som regering, at der var færre penge i kassen, end man regnede med før valget, og derfor har det været nødvendigt med nogle hårde prioriteringer, også på mit ministerområde.
Seniortænketanken var en tænketank, der blev iværksat af den tidligere regering, og som slet ikke havde påbegyndt sit arbejde i tilknytning til regeringsskiftet.
Denne regering har valgt en anden strategi.
Vi har ikke lavere ambitioner i henseende til at håndtere seniorernes arbejdsliv, men vi ønsker at gøre det i et samarbejde med arbejdsmarkedets parter, som vi har inviteret til trepartsforhandlinger i begyndelsen af næste år, og der vil vi tage de temaer op, der er relevante i henseende til at sikre den fornødne arbejdskraft, at sikre, at man kan holde hele livet, at sikre ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Så det er en anden strategi, men ikke reducerede ambitioner.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Tak for det.
I de høringssvar, som vi har modtaget med det her lovforslag, særlig fra lønmodtagerorganisationerne, skriver man jo til Folketinget, inden vi vedtager det her.
LO skriver bl.a., at man anser det for en stor fejltagelse, at man nedlægger seniortænketanken.
FTF skriver, at de udtrykker stor forundring over det.
Kan ministeren ikke delagtiggøre os i, hvad det egentlig er, der ligger til grund for at nedlægge den her tænketank, og hvordan hænger det sammen med det ønske, som ministeren selv giver udtryk for fra Folketingets talerstol, nemlig at vi skal sørge for, at man har et ordentligt arbejdsmiljø og særlig et ordentligt seniorarbejdsliv?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Nej, det er det ikke.
Der har, som vi jo ved, været nogle bevillinger til tilsynet, der udelukkende er tilknyttet nogle særlige tilsynsindsatser, men samtidig er der i foråret truffet rigtig fornuftige beslutninger om et risikobaseret tilsyn, som kan målrette tilsynsaktiviteterne til særlig risikofyldte virksomheder.
Vi ønsker et ordentligt arbejdsmiljø, vi ønsker at ligge i toppen i Europa, og vi har stadig væk Skandinaviens højeste udgifter til tilsynsaktiviteter, men vi satser på, at det sunde arbejdsmiljø udvikles nedefra, fra virksomhedernes ledelser, i virksomhederne, i samarbejde med medarbejderne og under en effektiv kontrol fra tilsynet.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak for svaret.
Det skal vi nok se at få stillet nogle spørgsmål om.
Nu siger ministeren, at man ikke skal tackle problemet med nedslidning og den slags ved at ændre på tilbagetrækningsreglerne, men at man skal klare det ved at have et bedre arbejdsmiljø.
Det er min korte udlægning af det med arbejdssituationen.
Det må også dække arbejdsmiljøet.
Det er der jo faktisk også en masse fornuft i, men hvordan kan det så være, at regeringen kommer med et finanslovsforslag, der, hvis det ikke bliver ændret, vil betyde massive nedskæringer i Arbejdstilsynet i de kommende år?
Det er da det stik modsatte af det, ministeren står og siger her.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-13:
Jeg anerkender, at mennesker i forskellige job bliver belastet på forskellig måde.
Det, der skal gøres ved det, skal man gøre qua udviklingen af arbejdssituationen, mens man er i arbejdslivet, eller i sit private liv.
Det er ikke noget, man skal regulere i forbindelse med en regulering af alderspensionsforhold.
Med hensyn til det andet om seniorførtidspensionsordningen synes jeg, vi skal være opmærksomme på, at omkring 88 pct. af de mennesker, som har søgt om seniorførtidspension, har fået bevilget seniorførtidspension.
Der er ikke så mange, som har søgt seniorførtidspension, som man regnede med, da man lavede det her, men det kan jo hænge sammen med flere ting: for det første, at vi lever meget længere end forudsat, for det andet, at vi er sundere end forudsat, og for det tredje, at der efterfølgende er kommet en række andre arbejdsmarkedsordninger, som de pågældende kan vælge, og som kan give dem et arbejdsliv de sidste år inden pensioneringen.
Så skal vi endelig være opmærksomme på, at arbejdslivet ikke er stationært.
Der er omkring 750.000 jobskift om året.
Det vil sige, at det ikke er typisk i Danmark, at det samme menneske udsættes for det samme slid igennem et helt arbejdsliv.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak til ministeren.
Jeg tror, at det var omkring 2.000-3.000 årligt, som man forventede skulle få gavn af den, men tallet er jo på ganske, ganske få hundrede.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jeg vil sige det ganske kort: Jeg mener ikke, man kan bebrejde, at seniortænketanken ikke har nået at påbegynde sit arbejde.
Den blev trods alt nedsat i år, og altså meget kort tid inden valget blev udskrevet.
Men er den skinbarlige sandhed ikke også, at de penge, der var afsat til at gøre det her arbejde, er penge, regeringen påtænker at bruge på andre initiativer?