runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
Det var sådan set ikke for at foretage et angreb på Enhedslisten.
Det var bare for at holde fast i, at Enhedslisten plejer at stå tæt sammen med Det Radikale Venstre på det fundament, som handler om, at når vi laver lovgivning, laver vi lovgivning, som gælder generelt og for alle mennesker, fordi en væsentlig del af vores retssikkerhed hviler på, at vi laver love, som gælder for alle i lignende situationer.
Vi laver ikke særlove, vi giver ikke opholdsgrundlag til specifikke mennesker her i Folketingssalen.
Vi sagsbehandler ikke om enkelte personer her i Folketingssalen.
Vi har en asyllovgivning, og hvis den skal laves om på baggrund af en enkelt sag, så lad os tage den diskussion, men jeg synes, at det er grundlæggende forkert at tage enkeltpersoner og diskutere deres ophold her i Folketingssalen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Tak for det.
Jeg vil sige, at det er godt forsøgt, og jeg vil sige, at jeg vil opfordre ordføreren til at læse det sted i forslaget igen, hvor der lige præcis står »opholdstilladelse« og »uden at risikere retsforfølgelse eller udlevering«.
Og hvorfor står der det?
Det står der, fordi vi godt ved, ligesom ordføreren ved, at Edward Snowden ikke er berettiget til asyl i Danmark med den nuværende asyllovgivning.
Vi ønsker, at han skal have opholdstilladelse i Danmark, som også en lang række menneskerettighedsorganisationer har opfordret til, fordi vi ikke ønsker, at Edward Snowden skal have en hård straf bag lukkede døre i USA.
Så det vil jeg bare godt spørge De Radikale om.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
Jeg kan ikke vurdere – som jeg også sagde i min ordførertale – hvorvidt der er proportionalitet mellem væsentligheden i den debat, som jeg anerkender Snowden har rejst, og den eventuelle sikkerhedsrisiko, der ville være.
Det kan jeg ikke afgøre.
Det er ligeledes min påstand, at hverken hr. Uffe Elbæk eller Enhedslisten kan afgøre det.
Det skal en retsinstans afgøre.
Og jeg kommer fra et parti, Det Radikale Venstre, hvor vi sætter retssikkerheden meget, meget højt, og vi synes, det er væsentligt, at det er hos domstolene, en sådan praksis skal afprøves.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Mener den radikale ordfører, at den debat, som Edward Snowden har rejst, og de dokumenter, som Edward Snowden har lækket til seriøse udenlandske medier, har været en væsentlig debat og en debat, der gør indtryk på den radikale ordfører?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
Det gør det i allerhøjeste grad, og det er sådan set også derfor, jeg siger, som jeg gør.
Jeg siger ikke, at Edward Snowden ikke skulle kunne få opholdstilladelse i Danmark; jeg siger bare, at det ikke skal ske gennem en debat her i Folketinget, hvor vi tager et enkelt menneske ud.
Hvis han søgte asyl – selv om det jo ikke er det, det fremsatte beslutningsforslag går ud på – ville han selvfølgelig blive vurderet ud fra alle de parametre, som alle andre, der søger asyl, bliver vurderet ud fra.
Hvis det er korrekt, hvad hr. Uffe Elbæk siger, og hvad han citerer fra menneskerettighedsorganisationer, er det jo en del af den vurdering, der skal foretages, når man søger asyl.
Det er sådan set bare det, jeg påpeger.
Jeg siger ikke noget om, om Edward Snowden skal eller ikke skal have opholdstilladelse i Danmark; jeg spørger bare, hvad grundlaget for det er.
Og er det et asylgrundlag, skal han søge asyl fuldstændig på samme måde som alle andre, der søger asyl, gør.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Jeg har lyst til at spørge den radikale ordfører, om det gør indtryk på ordføreren, når to så estimerede menneskerettighedsorganisationer som Amnesty International og Worldwatch Institute udtaler sig og opfordrer lande til at give Edward Snowden opholdstilladelse ud fra den argumentation, at han ikke vil få en fair retssag i USA.
Grunden til, at Amnesty International ikke mener, at han vil få en ret fair retssag, er, at sagen ikke vil komme for en offentlig jury, og at han ikke vil få mulighed for at fremføre sine argumenter.
Det er vigtigt at understrege, at Edward Snowden faktisk gerne vil hjem til USA.
Han vil gerne hjem og møde offentligheden.
Men normalt – i hvert fald i min historik – har det altid gjort indtryk på Det Radikale Venstre, hvad Amnesty International siger, og hvad Worldwatch Institute siger.
Men det gør det åbenbart ikke i den her sag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
Jeg studsede noget, da jeg læste det her beslutningsforslag fra Enhedslisten og hr. Uffe Elbæk.
Men det undrer mig faktisk, at Enhedslisten står som forslagsstillere, og det gør det af én særlig grund, nemlig at Enhedslisten plejer at være et parti, som sætter retssikkerheden højt, og som i lighed med Radikale Venstre ikke plejer at argumentere for særlove for mennesker, som af en eller anden grund er kommet i mediernes søgelys.
At enkeltsager kan være anledning til at lave generelle lovændringer, som gælder for alle i lignende situationer, er en helt grundlæggende retssikkerhedspræmis.
Men det er det åbenbart ikke i den her sag, for hvad er det for et grundlag, som Danmark skulle give Edward Snowden ophold på?
Og skal det være Folketinget, som giver et bestemt menneske ophold i Danmark?
Hvad er det for en praksis, som Enhedslisten med det her forslag lægger op til?
Den slags har vi rent faktisk lavet love om.
Er det det, Enhedslisten mener at Edward Snowden skal have?
Er det det, der skal være opholdsgrundlaget?
Jeg kan godt forstå, at Enhedslisten har sympati for Snowden, for det har jeg sådan set også.
Og set med mine briller synes jeg også umiddelbart, at han via sine læk har været med til at sætte fokus på en problemstilling og en overvågning, som har ført til en verdensomspændende og særdeles vigtig diskussion.
Har han gjort noget ulovligt?
Det har han givetvis.
Men spørgsmålet er så, om der er proportionalitet mellem væsentligheden af de fortrolige oplysninger og den eventuelle sikkerhedsrisiko, de her oplysninger kan udgøre i forhold til eksempelvis terror.
Det ved jeg ikke.
Det ved Enhedslisten sådan set heller ikke, for det er naturligvis op til en retsinstans at afgøre det, og den retsinstans er altså det amerikanske retsvæsen.
Så med baggrund i, at vi simpelt hen ikke forstår, hvad det er for et grundlag, man ønsker at give Edward Snowden ophold på, og fordi en så kompleks handling, som Snowden har begået, kræver en retslig afgørelse, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
Jeg tager til efterretning, at hr. Karsten Lauritzen ikke bryder sig om min holdning.
Jeg ved ikke, om der var et decideret spørgsmål, men jeg tager selvfølgelig til efterretning, at der er forskel på Venstre og Radikale Venstre.
Tak, hr. formand.
Jeg vil gøre det kort, i hvert fald relativt kort.
Vi står her jo i dag, fordi Justitsministeriet har udarbejdet den årlige redegørelse om forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter uden for strafferetsplejen.
Det er sket siden 2007 på grund af retssikkerhedsloven fra 2004.
Redegørelsen indeholder frem for alt bidrag fra de fem ministerier, hvis myndigheder gennemfører en række kontrolbesøg osv.
Redegørelsen kommer frem til, at der ikke er udtrykt problemer med retssikkerhedsloven i praksis.
Samtidig indeholder redegørelsen en oversigt over den nye lovgivning fra år 2013, som vedrører tvangsindgreb, og det er en god oversigt at have, synes jeg faktisk.
Det er rigtig fornuftigt, at det bliver opgjort en gang årligt, da vi selvfølgelig skal passe på med at udvande grundlovens § 72 om boligens ukrænkelighed.
Vi skal kun i ganske særlige tilfælde gøre undtagelser i forhold til § 72.
Der var i 2013 tale om to helt nye bestemmelser samt et mindre antal ændringer af nuværende bestemmelser.
Vi sætter pris på, at Justitsministeriet i redegørelsen understreger, at man fra ministeriets side fortsat vil holde øje med, at man sjældent går på kompromis med grundlovens § 72.
Det tror jeg skal være slut fra os.
Jeg skal dog til slut meddele, at Enhedslistens ordfører, fru Pernille Skipper, desværre ikke kunne være her i dag, men at Enhedslisten takker ministeren for redegørelsen og heller ikke har nogen konkrete anmærkninger til den.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-25:
Tak for det, formand.
Vores ordfører kunne desværre ikke være her, så jeg har fået fornøjelsen af at tage det her punkt om retssikkerheden i forbindelse med tvangsindgreb.
Det kan man selvfølgelig sige meget om, eller man kan spørge: Ser det egentlig ikke sådan rimeligt ud?
Men når man sådan kigger på, hvad der sker, og lytter til, hvad man hører ude omkring, kan man så spørge, om der er grundlag for at lave de mange tilsyn, når man ser på, hvor mange anmeldelser der er kommet bagefter.
Er der egentlig noget grundlag for, at der skal være nogen, der siger, at hvis ikke der er et vist antal anmeldelser, så er det nok ikke gjort godt nok?
Jeg har hørt, at der hos en landmand var to, der var ude at lave et eftersyn, og så var der en af medarbejderne, der overhørte, at de havde sagt, at de var nødt til at gå det hele igennem en gang til.
De fandt ikke noget, men de skulle finde noget.
Det er jo ikke rimeligt.
Sådan er det.
De fleste prøver på at leve op til det, de skal.
De fleste af virksomhederne, der får besøg, gør, hvad de kan, for at have orden i sagerne, for det er faktisk til gene og ulempe, hvis man ikke har orden i sine sager.
Derfor kan det være lidt misvisende, hvis der er nogen, der føler, at dem, der kommer ud og kontrollerer, egentlig ikke er til for at hjælpe, men er sådan nogle, der simpelt hen kommer ud for at skulle genere folk.
Fødevarestyrelsen havde 8.000 uvarslede besøg, og der var trehundredenogleogfyrre anmeldelser.
Det er sådan et lidt misvisende tal, vil jeg sige.
Der kunne man måske bruge midlerne anderledes.
Man kunne måske sortere lidt i det og se på, hvor det egentlig er, at der er behov for at gøre indsatser.
Vi har også set med hensyn til lufthavnskontrollerne, at der var det egentlig skåret ned.
Der kunne vi godt have brugt nogle flere kontroller.
Så måske skal man se på, hvordan man prioriterer bedre på områderne, så man egentlig får fat de steder, hvor der virkelig er nogle problemer.
Vi skal jo heller ikke have det sådan, at virksomheden føler, at den er blevet syndebuk i et eller andet spil.
Det fremgår af en af klagerne, at der er en virksomhed, hvor man føler, at der har været blandet andre ind i det, som på den måde har fået noget viden, som de måske ikke skulle have haft.
Det var en fagforening, der var blandet ind i et tilsyn.
Det er sådan noget, man også skal være opmærksom på, sådan at det ikke bliver sådan, at det offentlige fremstår som nogle grimme nogle, der kommer ud og besøger virksomhederne.
Jeg synes egentlig, at min kollega hr. Karsten Lauritzen gennemgik det her ret grundigt.
Jeg tror ikke, at jeg har mere at tilføje ud over det, jeg har sagt.
Trine Bramsen (S), 2014-04-25:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for en grundig og gennemarbejdet redegørelse, og lad mig i den forbindelse også takke ministeren for, at vi har denne mundtlige redegørelsesdebat i salen her i dag.
Ikke mindst når det kommer til retssikkerheden, er det afgørende, at vi har den her årlige temperaturmåling.
Det er medvirkende til at sikre, at Danmark fortsat er et retssamfund.
På baggrund af gennemgangen af rapporten er det Socialdemokraternes opfattelse, at der ikke foreligger oplysninger, der i praksis i 2012 har givet anledning til problemer forbundet med retssikkerhedsloven
Det betyder dog ikke, at vi ikke fortsat skal have et koncentreret fokus på området, hvad angår det praksisnære og opsynet med lovgivningen på både Justitsministeriets og de øvrige ministeriers vegne.
Med de ord skal jeg takke for denne redegørelsesdebat, og jeg glæder mig til ministerens ord.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-25:
Jeg vil starte med det mest oplagte, nemlig at som medforslagsstillere er vi selvfølgelig for det foreliggende beslutningsforslag.
Alt andet ville vel have været en overraskelse.
Jeg synes, man skal passe på med at blande tingene sammen.
Der er ligesom tre elementer i det her, men jeg synes, der er to, man skal holde lidt væk.
Det ene er: Findes der ikke også tilfælde, hvor det måske er en del af politiets arbejde, at der sker noget lidt alvorligt, osv.?
, det gør der, men det er ikke det, det her handler om.
Jo, det skal vi da, men det er så bare heller ikke det, det her handler om.
Det her handler om dem, der så at sige er uden for pædagogisk rækkevidde: dem, som generer politiet; dem, som generer politiet, når politiet er i deres privatsfære; og dem, der generer politiets nærmeste, altså deres familiemedlemmer.
Og den problemstilling synes jeg egentlig er noget, som vi burde kunne stå skulder ved skulder herinde om at tage os af.
Det ser ikke ud, som om det lige bliver i dag, det kommer til at ske.
Det kan vælgerne få lejlighed til at tage stilling til om under 1½ år, og så håber vi, de følger forslagsstillerpartierne og ikke dem, der ikke har nogen svar.
Så skal jeg til sidst bare sige, at dengang jeg var i hr. Jeppe Mikkelsens sko, gik Det Radikale Venstre ind for højere straffe for trusler.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-25:
Det her forslag sigter jo på et problem, som bekymrer os alle sammen, tror jeg.
Det er naturligvis uacceptabelt, hvis mennesker, der er ansat til at udføre en funktion til gavn for samfundet og til gavn for os alle sammen, udsættes for trusler, vold eller chikane på grund af deres arbejde.
Det er jo i den grad ubehagelig læsning, når vi læser eller hører historier om, at politifolk eller deres familier udsættes for chikane, også når det sker i fritiden.
Netop fordi politibetjente og andre tjenestemænd udfører et stykke arbejde på vegne af os alle sammen, er det ekstra vigtigt, at der er respekt om såvel deres person som deres funktion, og derfor er det også et meget vigtigt signal at sende, når vi i straffeloven har en særlig bestemmelse, som beskytter ikke kun den person, der er bag uniformen, men også den funktion, der udføres på vegne af samfundet.
Derfor har vi jo særlige straffelovsbestemmelser, som pålægger særlig straf, hvis man udøver vold eller chikane mod tjenestemænd.
Der er tilmed en straffelovsbestemmelse, som kriminaliserer det at tale grimt til tjenestemænd i funktion.
De ting er særlig kriminaliseret, fordi vi gerne vil beskytte den enkelte, men også, fordi vi som samfund har behov for, at der eksisterer en særlig respekt omkring myndighedsfunktioner, f.eks. politibetjente, og det klare signal bakker Enhedslisten hundrede procent op om.
Enhedslisten kan alligevel ikke støtte de tre forslag, der er indeholdt i det her beslutningsforslag.
Og som det vist også er fremført af andre ordførere, findes der jo i dag domstolspraksis, hvorefter det endda fører til højere straf, at det sker i fritiden.
For det andet er der ikke noget, der tyder på, at det ville have en præventiv effekt, hvis man, som det også foreslås, indførte dobbeltstraf til personer, der tidligere er dømt for personfarlig kriminalitet.
Samtidig er det jo allerede sådan i dag, at det er en skærpende omstændighed, hvis man tidligere er dømt for lignende kriminalitet.
I dag er det sådan, at domstolene som oftest vil lade det føre til en højere straf, hvis man dømmes for chikane mod en politibetjent og tidligere har begået personfarlig kriminalitet.
Så vil jeg da slutte af med at pointere, at der jo altså har været en arbejdsgruppe, hvori såvel politiets fagforening, Rigspolitiet og Rigsadvokaten har deltaget, som har konkluderet, at der ikke er behov for ændret lovgivning.
Så Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-25:
Der er ingen tvivl om, at vi i de her år står med et problem, når det handler om offentligt ansatte.
Der er en tiltagende chikane, hvor folk tilsyneladende helt uden filter kan finde på at chikanere alle lige fra socialrådgivere over fængselsbetjente til politibetjente, og hvad det nu kan være.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, ligesom det er uacceptabelt, at det somme tider også går ud over pårørende til de her ansatte.
Det synes vi i SF at vi skal anerkende er et problem, og vi synes måske også, at regeringen har gjort det, bl.a. ved at få nedsat det udvalg under Rigspolitiet, hvor man også har inddraget fagforeningen, i forhold til at forsøge at tage hånd om det her.
Vi må bare sige, det er nødvendigt.
Der var faktisk en betjent, som lige var blevet generet af nogle mennesker, mens han var ude som privatperson.
De er så heldigvis blevet sigtet, og man kan jo så også håbe, at der falder en dom inden længe.
Retsudvalget besøgte på et tidspunkt Østjyllands Politi, jeg tror, det var sidste år, og her havde man faktisk oplevet voldsomme problemer med chikane af politibetjente.
Men så havde man fra ledelsens side lavet en strategi, hvor man tog hånd om det her og hægede om opfølgningen med det samme, så der var en hurtig konsekvens, og det berettede man selv om havde fået chikanen til at aftage.
Så jeg tror, at noget af det her i hvert fald er noget, der kan løses med et ledelsesmæssigt ansvar, hvor man tager problemerne alvorligt og har en klar politik for, hvad det er, en ansat, som oplever chikane, kan forvente af hjælp, og hvordan man følger op på det.
Jeg er jo ikke begejstret for det her forslag, som decideret ifølge justitsministeren kan risikere at betyde, at straffen vil blive nedsat, når det handler om chikane.
Derfor støtter vi sådan set heller ikke det her, og vi synes egentlig, det er fornuftigt, at der er nedsat en arbejdsgruppe, som forventeligt kommer med flere initiativer.
Derfor vil vi godt forbeholde os retten til at se, hvad det er for nogle initiativer, som arbejdsgruppen nu kommer med, for vi synes, det her er en vigtig problemstilling, som der skal gøres noget ved.
Vi kan ikke acceptere, at folk, fordi de har et job, som de udfører på vegne af samfundet, bliver forfulgt, hverken på deres arbejde eller i fritiden.
Så vi afventer rapporten og eventuelle nye initiativer.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
Jeg er vant til at blive kaldt rigtig, rigtig mange ting som pladderhumanist, rundkredspædagog og alt muligt.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll har jo engang været i mine sko og er sikkert også blevet kaldt de samme ting – det er sådan en klassisk ting, tror jeg, man bliver beskyldt for af de borgerlige, når man ikke umiddelbart og uden videre støtter strafskærpelser over en bred kam.
Og det gør jeg ikke.
Jeg tror på, at der er mange andre muligheder for at løse kriminalitetsproblemer end ved bare at sætte straffen op.
Jeg tror faktisk ikke, det er den grundlæggende måde at løse det på.
Løsningerne skal findes ude lokalt; det gælder både om at tage fat om de lokale miljøer, der er, men det gælder selvfølgelig også om generelt set at klæde politibetjentene bedre på for at kunne håndtere de her situationer.
Det tror jeg er vejen frem.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-25:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det lyder meget fint med det her med, at vi skal gå til problemets rod – var det ikke det, der blev sagt?
– og det er sådan lidt højstemt.
Men problemets rod er altså, at der findes nogle personer, som måske er sådan lidt trestjernet psykopatagtige typer, som begår utrolig meget vold i vores samfund, og som har en intimiderende adfærd med mange trusler osv., og det er så de personer, vi prøver at beskytte nogle offentligt ansatte og deres familier imod.
Og der er Radikale Venstres svar så rundkredsdialog?
Undskyld, men jeg synes, det virker sådan lidt mærkeligt.
For det er jo fair nok, at man, når det gælder førstegangsforbrydere og småforbrydere osv., gerne vil prøve at tage nogle alternative forslag i brug, men når det gælder de her folk, vil jeg altså sige, at jo flere af dem, vi kan få bag tremmer, jo bedre vil det være for den danske befolkning.
Og det håbede jeg da egentlig at vi kunne få Radikale Venstre med på, så bandemedlemmer, rockermedlemmer og andre tosser ikke skal intimidere danskerne dagligt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
Altså, det har vi ikke gjort op med os selv, og det tror jeg ikke man kan svare entydigt på.
Det må altid være en konkret afvejning i hver enkelt sag.
Vi har vurderet det her forslag, og det kan vi ikke støtte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-25:
Jeg tænker bare på noget, for jeg bliver lidt i tvivl: Er det sådan Radikale Venstres generelle holdning, at forskellige former for chikane, trusler m.v. straffes hårdt nok i dag?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
I forhold til chikane er det jo fuldstændig korrekt, at den kan antage mange former, og det er en vigtig pointe.
Som hr. Tom Behnke er inde på, har vi jo, et bredt flertal i Folketinget, for nylig – eller jeg tror, det er ved at være et par år siden –
stemt for, at man f.eks. i højere grad skal kunne gå ind og give et polititilhold i tilfælde af stalking, altså ikke bare sådan chikane, som det kendes fra tidligere.
Om det skal udvides til også at gælde tjenestemænd i funktion eller i privatlivet, har vi ikke taget stilling til, men det vil jeg sådan set gerne være med til at indgå i en dialog om; det vil jeg ikke være afvisende over for her i dag.
Det er ikke en del af forslaget, men det vil jeg sådan set gerne indgå i en dialog om – og så vil jeg ønske hr. Tom Behnke en god weekend.
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Nu er det jo f.eks. sådan, at straffelovens § 119 kun omhandler vold og trusler om vold, men der kan være andre former for intimiderende adfærd, og der har vi en anden lovgivning om stalking.
Altså, når det gælder stalking, kan man jo sagtens komme efter folk, også selv om de ikke udøver vold og kommer med trusler om vold.
Spørgsmålet er, om Radikale Venstre, når vi nu alligevel skal i gang med at kigge på reglerne om stalking og gøre dem bedre, vil være med til at sikre, at de så også kan bruges i de her tilfælde, hvor det er offentligt ansatte tjenestemænd eller deres familier, der bliver udsat for intimiderende adfærd – uden at det er en direkte overtrædelse af § 119, men dog alligevel en chikane, der skaber utryghed.
Og så må jeg beklage og sige, at jeg, når jeg så har hørt svaret, desværre er nødt til at løbe fra den her debat, og det irriterer mig.
Men som medforslagsstiller støtter jeg selvfølgelig beslutningsforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
jeg tror godt, vi kunne have gjort mere, så jeg tror sådan set ikke, jeg er helt enig i præmissen for ordførerens spørgsmål.
Og derfor roser jeg det, når politiet f.eks. kommer på nye initiativer, som de tager for at forebygge, at deres betjente bliver udsat for noget så frygteligt som chikane.
Og så vil jeg erklære mig fuldstændig enig; jeg er selvfølgelig også glad for, at hr. Christian Langballe ikke altid er enig med Radikale Venstre.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Jamen jeg kan da sige, at jeg for mit eget vedkommende uden videre kan bekende, at jeg også er stolt af, at jeg ikke er enig med Radikale Venstre – det skal da ikke være nogen hemmelighed – men nu stillede jeg et konkret spørgsmål, som jeg jo egentlig godt synes man kunne besvare rimelig nemt, nemlig i forhold til den tale om forebyggelsesstrategi, hvor man så i hvert fald kunne tage stilling til den dalende respekt, der er for politiets arbejde.
Og jeg understreger, at det her jo ikke kun er for politiets skyld; det er også for landets loves skyld, og det er for den almindelige trygheds skyld; det skal være sådan, at landets love skal overholdes.
Og det har vi jo altså sat politiet til at sikre, og det er det afgørende.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Tak, og tak til hr. Jeppe Mikkelsen for Det Radikale Venstres syn på det her.
Et af de helt store problemer i redegørelsen er jo, at SKAT ikke retter sig efter lovgivningen og nægter at oplyse antallet af varslede kontrolaktioner og i øvrigt også nægter at oplyse, hvad de så har ført til.
Jeg synes, det er relevant at spørge hr. Jeppe Mikkelsen, om Det Radikale Venstre synes, det er et problem, særlig set i lyset af, at vi jo har en radikal skatteminister, og at Det Radikale Venstre siger, at de værner om retssikkerheden.
Her har vi et klokkeklart eksempel på, at man i Skatteministeriet er fuldstændig ligeglade med, at man skal lave sådan en redegørelse her, og at man har vedtaget en retssikkerhedslov i 2004.
Jeg vil bare høre, om hr. Jeppe Mikkelsen ikke mener, det er kritisabelt.