runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Konsekvensen af det, hr. Ole Hækkerup siger, er, at vi i virkeligheden skulle acceptere, hvis Menneskerettighedsdomstolen fandt ud af, at Jorden ikke var rund.
Det er jo i virkeligheden det, vi så bare skal følge.
Sådan en facitliste kan vi vel ikke være tjent med i alle tilfælde.
Vi må vel have lov til fra national side, vi er et selvstændigt land, at sige, at det måske er kommet så vidt med nogle af dommene – ud fra en eller anden aktivistisk holdning, som domstolen er ved at få eller faktisk har haft i et stykke tid – at det simpelt hen er for voldsomt; det er for stort et indgreb, hvis vi skal følge de danske juristers bud på, hvordan vi skal oversætte de domme, der kommer fra Menneskerettighedsdomstolen.
Er hr. Ole Hækkerup ikke en lille smule enig i, at vi vel ikke bare kan sige, at vi skal indføre alt, hvad der kommer fra Menneskerettighedsdomstolen, som dansk lov?
Eller kan vi?
Er det virkelig Socialdemokratiets holdning?
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Det kan jeg klart svare nej til.
Jeg må sige, at hr. Hækkerup har en livlig fantasi, hvis hr. Ole Hækkerup hørte det, jeg sagde før fra Folketingets talerstol, som om man bare skulle ignorere Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er jo et spørgsmål om, hvilken betydning den her dom mod Storbritannien har.
Det er også en diskussion om, i hvilket omfang vi tør udfordre nogle af de afgørelser, der kommer nede fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Der foregår jo en hel diskussion i Storbritannien i øjeblikket om udvisningsregler.
Og der har den regering, som hr. Ole Hækkerups parti står i spidsen for, jo sagt: Det vil vi slet ikke interessere os for, vi skal ikke presse på for at få strammet udvisningsreglerne.
Vi i Venstre har en lidt anden indfaldsvinkel.
Vi siger: Det vil vi da godt se på, hvis der er en bevægelse.
Og sådan er der som sagt forskel på de politiske partier.
Vi vil gerne respektere afgørelsen, men vi anerkender også, at der er mulighed for at lave en vis fortolkning.
Og vi siger så blot: Lad os se på, om de der 10 år ikke kan strækkes lidt længere.
Det tror vi godt de kan.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-23:
Jeg er med på, at det ikke er en blankocheck, og at det ikke bare er den lokale politimester, der efter forgodtbefindende kan fastsætte et kamptidspunkt, som han nu synes er passende.
Det er jeg med på.
Jeg har læst bemærkningerne.
Jeg stillede sådan set et spørgsmål til justitsministeren.
Jeg spurgte justitsministeren, om han ville være villig til at gå ind i en drøftelse af, om det virkelig er nødvendigt at lovgive på det her område, eller om vi kan klare os med frivillige aftaler fremover.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
De drøftelser, vi har haft med klubberne, DBU, fanklubberne og Rigspolitiet, har været rigtig konstruktive.
Det kan man jo se ud af den handleplan, som ligger til grund for lovforslaget her.
Det er jo rigtigt nok, som hr. Jan E. Jørgensen siger, at inden man kommer ud i så at sige den yderste konsekvens, hvor det kan være nødvendigt at flytte en kamp, så er der jo en hel trappestige af initiativer, som skal iværksættes.
Det har været det, der har været enighed om i forbindelse med det her konkrete forslag.
På den baggrund er der enighed om, at i yderste konsekvens og jo så også, som det fremhæves, i helt særlige tilfælde, hvor det er nødvendigt at beskytte væsentlige samfundsmæssige interesser, herunder eksempelvis enkeltpersoners sikkerhed, vil politiet fremover kunne give påbud om flytning af afviklingstidspunktet for idrætsbegivenheder, som jo altså er omfattet af loven, som det hedder.
Bare så man forstår det, bliver der ikke givet en blankocheck til politiet her.
Det er en trappestige, man skal op ad, og hvis vi så at sige kommer dertil, ja, så er det noget, den pågældende politikreds selvfølgelig skal forelægge for Rigspolitiet, således at det også indgår i betingelserne for det, så det – og det er jo også vigtigt at understrege – ikke bare vil være et lokalt skøn, men altså også et skøn, som vi er sikre på opfylder alle de foregående betingelser, som hr. Jan E. Jørgensen var så venlig at læse op før.
Anne Baastrup (SF), 2013-04-23:
Jeg vil foreslå, at vi dropper afstemningen, for der er jo ikke nogen, der har noget imod, at man får en ekstra udvalgsbehandling.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Også fra Enhedslistens side vil vi gøre opmærksom på, at vi støtter det her forslag.
Vi mener ligesom fru Karen Jespersen, at der er rigtig mange tvingende grunde, som jeg ikke skal gentage her.
Vi synes også, at en god ting ved at vedtage det her forslag jo kunne være, at man så ville være med til at presse den diskussion igennem i forhold til EU.
Det er fantastisk, at man så at sige vil ofre menneskeliv på at afvente et eller andet initiativ, som vi ikke aner om kommer fra EU's side.
Det kunne jo netop være, at man med en sådan vedtagelse fra det danske Folketing så ville få den diskussion med EU.
Der bliver sagt: Uha!
Vi får en sag på halsen.
Ja, netop – måske!
Men så lad os da bruge det som anledning til at presse den diskussion igennem i EU og få diskussionen med EU og måske på den måde presse et initiativ igennem fra EU.
Derfor støtter vi forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Nu tror jeg godt, at ministeren forstod, at jeg rettede det til dårligere, og med det mente jeg jo dårligere end det krav, der stilles ved ligebehandlingsprincippet.
Der sker jo det helt nye på det danske arbejdsmarked, at hvad angår løn- og ansættelsesvilkår for en bestemt gruppe lønmodtagere, nemlig vikarer, får de nu en lov, der siger noget om, hvordan de skal aflønnes, og hvordan deres ansættelsesvilkår skal være.
Det er en rimelig usædvanlig lovgivning.
Vi har noget inden for godstransport, men ellers bruger vi jo ikke sådan noget lovgivning i Danmark.
Det er vi så blevet påtvunget af EU, og vi skal have lavet en lov, der bedst muligt implementerer det.
Men det, jeg mente, var jo, at nu er der noget, man skal måle overenskomsterne på, og så spørger jeg bare: Er det ikke sådan, at hvis nu der skulle findes en eller flere vikaroverenskomster derude på arbejdsmarkedet, som ikke lever op til ligebehandlingsprincippet, og som stiller vikarerne ringere end dem, der er ansat på brugervirksomheden, så vil en sådan overenskomst med det her lovforslags vedtagelse automatisk være blåstemplet, sådan at der kun vil være ét sted, hvor lønmodtageren kan afprøve, om han har fået sine rettigheder, og det er ved EU-Domstolen?
Karen Jespersen (V), 2013-04-23:
Jeg støtter forslaget, og jeg vil gerne begrunde, hvorfor jeg gør det.
Vi ved fra statistik, at alkohol er en af de mest tungtvejende årsager til de dødsulykker og meget alvorlige ulykker, der finder sted.
Det er kun et par dage siden, der var en mand, der var påvirket af alkohol, der bakker ud og slår et andet menneske ihjel; han havde i øvrigt ikke noget kørekort, det havde han mistet på grund af alkoholkørsel.
Så der er en meget tvingende grund.
Vi kan se, at flere erhvervskøretøjer bliver forsynet med alkolåse, Carlsberg er i gang, Arriva er i gang i deres busser, men der er en afventende holdning til, at der kommer et tydeligt signal fra Folketinget om, at der skal ske noget.
Så det er den ene grund.
Det er jo helt ufatteligt, at vi finder os i det – i 3 år!
I sommeren 2010 blev det vedtaget, at der skulle gennemføres et forslag, som det også blev nævnt, med sanktioner i forhold til, hvis man havde fået en alvorlig dom for spirituskørsel.
I 3 år er der ikke sket noget!
Så den anden begrundelse for at støtte forslaget er at tilkendegive, at jeg synes, det er vigtigt, at der sker noget, og jeg synes, det vil være meget vigtigt, at der snart kom et udspil fra Justitsministeriet om, hvordan man kan føre Folketingets vedtagelse ud i livet.
Kim Christiansen (DF), 2013-04-23:
Når jeg tager ordet under den her anden og sidste behandling af beslutningsforslaget om en skærpelse af reglerne for cabotagekørsel, hænger det sammen med, at efter at vi afgav betænkning, har man i Finland vedtaget en ny godskørselslov, som betyder en stramning af cabotagereglerne.
Og i mange af de svar, vi har fået i forbindelse med behandlingen af B 11, har det jo været helt uladsiggørligt i forhold til EU at ændre de danske regler.
Derfor vil jeg gerne bede om, at vi tager den her sag tilbage til fornyet udvalgsbehandling, så vi i hvert fald kan få belyst, hvad de nye finske tiltag indebærer.
Hvorfor kan man i Finland, når vi ikke kan i Danmark?
Så jeg vil gerne bede om at få forslaget tilbage i udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Alkolås i alle nye danske biler blev under den tidligere regering foreslået af Socialdemokratiet.
Dengang var det en vigtig sag for Socialdemokratiet, og vi har sådan set bare fremsat Socialdemokratiets forslag med lidt forbedringer.
Men der er åbenbart sket et eller andet, der har gjort, at man fuldstændig har ændret holdning i forhold til brug af alkolås i danske biler, og det er jo selvfølgelig beklageligt.
Der bliver dræbt masser af mennesker i trafikken, som følge af at folk kører spirituskørsel.
Den lov er endnu ikke blevet implementeret, og det er noget nøleri.
Vi kender alle sammen familien Drews, som har været meget berørt af at have mistet nære familiemedlemmer som følge af spirituskørsel.
Familien Drews har forespurgt i Europa-Huset, om en eftermontering i Danmark af alkolåse ville være en teknisk handelshindring, og det svarer man nej til.
Men på trods af det mener de stadig væk i Trafikstyrelsen, at det ville være i strid med EU's regler.
Der står også i svaret, at det vil være Trafikstyrelsens vurdering.
Jo, det er meget godt, men man kunne måske også have forestillet sig, at de kunne have spurgt.
Det, jeg trods alt bemærker mig af positive ting i de svar, der foreligger, er, at Europa-Kommissionen nu vil begynde at kigge på, hvorvidt alkolås i alle biler lige så vel som sikkerhedsseler og airbags osv. kunne være en del af det sikkerhedsudstyr, der skal indgå fremover.
Det håber vi.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Mange bruger deres liv på det her.
Som lærer har jeg været vidne til rigtig mange drenge i skolegården, som har brugt frikvarter på frikvarter på det.
Men der er desværre også dem, som ikke kan finde ud af det her, og som bruger kræfterne på at slås, når der er fodbold, og det er selvfølgelig det, vi prøver at adressere i det her lovforslag.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er ærgerligt, at politiet skal bruge ressourcer på fodboldkampe, jeg synes, der er mange andre ting, politiets kræfter var bedre brugt på.
Til gengæld synes jeg også, at politiet er kommet langt i deres tilgang til fodbolduroligheder.
Vi har haft en høring her i Folketinget, kan jeg huske, hvor politiet var med for at fortælle om deres strategi med dialogbetjente, eventbetjente, og det lyder som en rigtig klog tilgang til det her problem.
Jeg tror nemlig, at man, hvis man håndterer det korrekt, i mange tilfælde kan neddrosle de ting, der sker, eller forhindre, at der opstår uroligheder.
Det synes jeg jo også noget af den statistik, som hr. Jan E. Jørgensen her fra talerstolen fremlagde, vidner om.
Det forventes jo selvfølgelig, at jeg roser regeringens lovforslag, og det vil jeg også gøre her.
Jeg vil da gerne knytte et par ord til selve processen omkring det, for jeg synes faktisk, at det er godt og solidt, det er politisk inddragelse af alle, som har en – hvad kan man sige – aktie i problemstillingen.
Det er lige fra politiet over klubberne og fanorganisationerne, og det er der også kommet en lang række konkrete forslag ud af, noget af det kræver lovgivning, og noget af det kræver, at forskellige aktører tager ansvar.
Det synes jeg faktisk er en rigtig god måde og en rigtig god tilgang til den her problemstilling.
Vi skal sikre, at fodbold og fest går hånd i hånd, at det er en god familieoplevelse i tryghed og sikkerhed.
Jeg behøver ikke at gentage alt, hvad der er blevet sagt heroppefra, men der kommer nogle skrappere regler i forhold til karantæne, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Der er også nogle, der har rejst en anke i forhold til det at kunne flytte kampene, som politiet får en mulighed for.
Jeg hæfter mig også i forhold til høringssvarene ved, at der har været et møde i Justitsministeriet, hvorefter Divisionsforeningen og DBU ikke finder, at et påbud om flytning af en kamp vil udgøre ekspropriation, hvis det er sådan, at nogle bestemte betingelser er opfyldt.
Så det her kommer til at være noget, der skal bruges restriktivt, og det tror jeg egentlig vi kan være ganske trygge ved.
Så noterer jeg mig også, at høringssvarene sådan set er generelt positive.
Der er også lyttet til de problemstillinger, der har været, der har medført nogle ændringer, så jeg synes alt i alt, der faktisk har været en rigtig god proces omkring det her lovforslag.
Det er godt, at politiet nu står med nogle bedre redskaber, det er godt, at klubberne lover at tage mere ansvar.
Så det er et lovforslag, som jeg synes man skal støtte, og det skal jeg også hilse og sige fra De Radikale at de gør.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-23:
Jeg vil stille ordføreren et spørgsmål om Divisionsforeningens synspunkt.
For et er, at Divisionsforeningen nødtvungent erkender, at der måske ikke er tale om egentlig ekspropriation, men det er jo ikke det samme, som at Divisionsforeningen synes, at det er en god idé.
Har ordføreren nogen nærmere indikation af, hvorvidt det her er et resultat af nogle forhandlinger, hvor Divisionsforeningen måske af frygt for, at det kunne blive endnu værre, så nødtvungent har accepteret det?
For jeg har nemlig ikke kunnet finde det i materialet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Jeg forholder mig til det notat, der er her.
Men jeg synes, at man skal holde sig for øje, at de rent faktisk har været inviteret, og at de har fået lov at give deres besyv med, og at de lover at tage mere ansvar.
Det synes jeg vi skal kvittere for.
Men de nærmere omstændigheder, som hr. Jan E. Jørgensen spørger til, tror jeg hr. Jan E. Jørgensen må spørge justitsministeren om.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal meddele, at jeg holder den her tale på vegne af vores ordfører på området, hr. Simon Emil Ammitzbøll, og nu er det ikke, fordi jeg ikke kan lide at gå til fodbold, men det er sådan set, fordi det er justitsministerens område, og derfor er det vores retsordfører, der har det.
Men jeg vil sige, at der ikke er nogen tvivl om, at man med dette forslag går meget langt.
Det er indgribende foranstaltninger, der foreslås.
Der gives hjemmel til at optage foto, selv om retsplejelovens almindelige betingelser ikke er opfyldt, der anføres karantænezoner for udebanefans på 3 km, hvilket i praksis vil sige 6.000 m i diameter, og herudover får man nogle meget, meget lange karantæneperioder.
Vi ser således også i høringssvarene til dette forslag, at Institut for Menneskerettigheder har en lang række bemærkninger og betænkeligheder.
Nu er det jo ikke nogen menneskeret at kunne gå til fodboldkamp, og hvis man ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt, overtrædes ens menneskerettigheder ikke, fordi man så ikke fremover får lov til at komme til fodboldkampe.
Fodboldbøllers uroligheder ved fodboldkampe er generende for alle de mange fredelige fodboldentusiaster, herunder naturligvis børnefamilier, der hver anden søndag tager på det lokale stadion for at se fodbold, spise pølser og for at få en fælles oplevelse.
Bøllerne er også omkostningsfulde for såvel klubberne som skatteyderne, og derfor skal vi her fra Folketingets side gøre, hvad vi kan, for at klubber og myndigheder kan gribe ind over for det.
Omvendt skal vi holde os for øje, om initiativerne er proportionale i forhold til den almindelige respekt for borgernes personlige frihed og for bevægelsesfriheden.
Det er Liberal Alliances vurdering, at proportionerne i dette forslag er skæve, og at initiativerne er for indgribende, og det er så begrundelsen for, at vi ikke kan støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at sige stor tak til de partier, og det er jo mange, som i dag har været positive over for regeringens lovforslag.
Det overordnede sigte er jo som sagt at sikre – for alle os, der godt kan lide at bruge lørdag og søndag på tilskuerpladserne på at se en god fodboldkamp – at det er en positiv oplevelse.
Det skal være en god oplevelse, som rummer den stemning og den fest, som det selvfølgelig skal være at være tilskuer til en fodboldkamp.
Men vi har jo alle sammen været vidne til, at selv om langt, langt de fleste af tilskuerne opfører sig ordentligt og betragter det at gå til fodbold som det, det skal være, nemlig en fest, er der en lille hård kerne af uromagere, for hvem det at gå til fodbold desværre handler om andet end fodbold.
Det er en hård kerne, som benytter det at gå til fodbold som et påskud til at lave ballade.
Det var det, der var enighed om mellem alle de centrale aktører i dansk fodbold, som jo står bag den handlingsplan, som ligger til grund for lovforslaget her i dag.
Vi aftalte i kredsen, at regeringen vil følge op med de nødvendige lovgivningsmæssige tiltag for at sikre, at både politiet og fodboldklubberne fremover får bedre muligheder for at skride effektivt ind over for denne lille gruppe, som vi taler om.
Jeg synes, det forløb, vi har været igennem med aktørerne, som er Divisionsforeningen, DBU, Danske Fodbold Fanklubber, Rigspolitiet og selvfølgelig også Justitsministeriet, har været rigtig godt, og jeg synes, det vidner om, punkt 1, at der er en fælles erkendelse af, at der er et problem – det er et lille problem, men der er behov for at sætte mere effektivt ind over for det – samtidig med at vi, punkt 2, sikrer, at fodbold for den brede del af tilskuerne skal være og fortsat udvikles som en rigtig god oplevelse.
Lovforslaget indeholder som sagt en række hovedelementer: for det første ændringer af den eksisterende karantæneordning – det har været diskuteret i dag – en markant skærpet kurs over for personer, som er meddelt generelt karantæne, nye redskaber til politiet og også spørgsmålet om behandling af oplysninger om klubkarantæner.
Det er selvfølgelig regeringens opfattelse, at gennemførelsen af de her nye regler vil være et både stort og vigtigt skridt i bekæmpelsen af uroligheder i forbindelse med fodboldkampe.
Endnu en gang synes jeg, der her fra Folketingets talerstol skal lyde en tak til alle, der har engageret sig i udviklingen af den her handleplan.
Det har været et rigtig godt forløb, og jeg synes faktisk godt, vi kan være stolte over, at det er lykkedes at samle alle interessenter bag det her forslag, og at vi så at sige har en fælles bane at spille på, når det handler om at bekæmpe dem, for hvem fodbold ikke er det, det er for flertallet, nemlig en rigtig god oplevelse.
Tak for de positive bemærkninger.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketingets Retsudvalg, hvor vi jo selvfølgelig står beredvilligt klar til besvarelse af spørgsmål, hvis der måtte være anledning hertil.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Man kan sige, at der i hvert fald er to ting, der ligger i det her konkrete lovforslag, som sigter mod det.
Og så skal man jo huske på, at det her konkrete lovforslag kun er en del af en større indsats, som er aftalt mellem de her forskellige parter.
Igen: Uden at gøre mig til ekspert vil jeg sige, at jeg godt kunne forestille mig en, som i dag har karantæne i én klub, fordi vedkommende har udført præcis den adfærd, hr. Peter Skaarup beskriver, men at man ikke har haft lov til at fortælle det til de andre klubber.
Så har denne ballademager, der har karantæne i én klub, sådan set kunnet tage hen på et andet stadion, hvor en anden klub hører hjemme og have den præcis samme ulovlige adfærd – altså være til fare for andre.
Det er jo noget af det, vi i virkeligheden sigter mod i det her lovforslag, nemlig at blive bedre til at fange lige præcis de der typer.
Så det ene er det med udvidelsen af karantæne, og det andet er at være bedre til at udveksle informationer.
Derfor er det bestemt også min forestilling, at noget af det, som ligger herom, også gerne skulle betyde, at vi fik mindre af den slags.
For – og der tror jeg i øvrigt jeg er enig med hr. Peter Skaarup – det er jo i virkeligheden ganske få, der opfører sig på den måde, og det er jo lige præcis dem, vi skal ramme.
Og det er dem, vi gerne skulle ramme med en karantæne, der ikke bare dækker én klub, men dækker mange klubber.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Hr. Ole Hækkerup har da fuldstændig ret i, at det ikke er lovligt at gøre det, men det sker jo så alligevel i forbindelse med mange af de her kampe, altså at der tændes romerlys, og at de også kastes ind mod banen, og så kan ramme mennesker, der bare er af sted for at have en hyggelig eftermiddag eller aften i forbindelse med en fodboldkamp.
Specielt hvis man har børn med, er man ekstra urolig, når det sker.
Det er jo derfor, at vi i Dansk Folkeparti egentlig havde forventet, at regeringen, når den kommer med et serviceeftersyn af hooliganregisteret, og hvad der ellers kommer af initiativer, så havde noget med omkring det her, sådan at man sender et signal til dem, der gør det, om, at det skal man lade være med.
Det er jo sådan, at formanden for DBU's etiske udvalg, Per Larsen, der har en fortid i politiet, netop har peget på det her problem.
Og antagelsen fra Per Larsens side var, at store bøder, måske fængselsstraffe, har virkning for netop den gruppe, der finder på de her ting.
Derfor vil jeg høre Socialdemokraterne, om det er noget, man vil overveje at tage med i forslaget, for det vil være naturligt at have det punkt med, når Folketinget alligevel ser på det.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Tak, formand.
Med det her lovforslag følger Folketinget op på aftalen mellem Rigspolitiet, Dansk Boldspil-Union, Danske Fodbold Fanklubber, Divisionsforeningen og Justitsministeriet om uroligheder ved fodboldkampe.
Det her med at gå til en fodboldkamp skal jo være en familieoplevelse, og den skal ikke præges af uroligheder.
Alle dem, jeg lige har nævnt står bag aftalen,
står i virkeligheden fælles om det synspunkt.
Der er en bred forståelse, som også gør, at det her kommer til at virke.
Nu kan vi så fra Folketingets side løfte vores del af opgaven, nemlig at ændre reglerne.
Konkret drejer det sig om, som den forrige ordfører nævnte, at personer, der har karantæne i en klub, efter nærmere regler fra Justitsministeriet nu kan meddele det til andre klubber; at politiet får nye værktøjer, når det gælder påbud om sikkerheden ved bestemte kampe; at man i yderste konsekvens kan gøre det her med at flytte tidspunktet for afviklingen af en kamp; at dem, der er meddelt en generel karantæne, får udvidet det område, som karantænezonen dækker; og at der bliver adgang til at optage billeder i alle tilfælde, hvor der meddeles karantæne.
Der er nogle få, som i virkeligheden går til sportskampe med det ene formål at lave så meget uro, som de overhovedet kan, og dermed i virkeligheden ødelægge det for alle andre.
Og det er jo dem, som vi i første række skal ramme for simpelt hen at fastholde en positiv fankultur, som jo i virkeligheden også kendes fra langt, langt de fleste fodboldkampe og langt, langt de fleste stadions rundtomkring.
Den aftale, vi følger op på, er fra december, og jeg synes, at det er vigtigt at sige, at man jo ikke generelt kan tegne et billede af, at den er helt gal.
Tværtimod synes jeg, at klubber og politi og mange andre i et samarbejde har godt fat.
Men med det her forslag tror vi, at de kan få endnu bedre fat.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-23:
Jamen jeg vil gerne spørge Socialdemokraterne, om man vil være positivt indstillet over for at vente med at indføre den del af lovforslaget, der omhandler politiets kompetence til at flytte kamptidspunkter og så se tiden an; se, om politiet og klubberne på frivillig basis kan forhandle om at flytte kamptidspunkter, hvis det viser sig at være nødvendigt.
Der er jo ingen grund til, at vi skal lovgive om noget, hvis det kan klares ad frivillighedens vej.