runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Tak for det.
Jeg synes som hr. Ole Hækkerup, at det er en vigtig sag, og det er også derfor, vi har fremsat beslutningsforslaget.
Vi er enige om mange ting her.
Det, der så bare slår mig, er, at det samråd, vi havde i Folketingets Retsudvalg sidste sommer – indkaldt af Socialdemokraterne, og hvor den konservative justitsminister på det tidspunkt, hr. Lars Barfoed, blev indkaldt – jo bl.a. gik ud på, at man gerne ville presse ministeren til at gøre det særlig strafbart at begå tyveri af identitet.
Derfor undrer det mig, at vi i dag må se på, at regeringen ikke vil gøre det særlig strafbart, som det er tilfældet i Norge, hvor man i december 2010 eksplicit pindede det ud og sagde, at der her var brug for en særlig stor indsats, og derfor gjorde man det særlig strafbart.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup, hvad det er, der er sket med Socialdemokraterne, siden man løber fra det løfte, som man gav i sommeren 2011.
Det er trods alt ikke så lang tid siden.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Tak, hr. formand.
Med det her forslag er det, som det allerede er fremgået, ideen at ændre straffeloven, sådan at identitetstyveri indgår som en selvstændig forbrydelse.
Jeg vil bare begynde med helt overordnet at sige, at jeg faktisk er enig med forslagsstillerne i, at vi her står med et stigende problem, hvor nogle stjæler andres identitet og bruger de indsamlede oplysninger til at købe varer eller låne penge med, og at ofrene derefter står i en på mange måder umulig situation.
At der er nogle, der bliver ramt, vidner bl.a. den omtalte, som der har været i Jyllands-Posten, om, og det tror jeg også den forrige ordfører var inde på.
Da nye muligheder på nettet samtidig udvikler sig, udvikler mulighederne for at stjæle andres identitet sig jo desværre også, og det er dybt krænkende.
Af forslaget fremgår det, at det ville blive lettere at komme efter gerningsmændene – det fremgår lidt længere nede i teksten i forslaget – hvis logningen, altså registreringen af oplysninger om, hvem der går på nettet hvor og hvornår, blev grundigere og mere omfattende, end den er i dag.
Det tror jeg at forslagsstillerne har helt ret i.
Der har vi jo så i øvrigt i Retsudvalget mellem alle partierne aftalt, at vi skal se på logningen, så vi får en registrering, der helst skulle sikre, både at vi ikke sådan bliver unødigt overgået, og at gerningsmændene samtidig bliver effektivt overvåget.
Det arbejde i Retsudvalget hænger selvfølgelig sammen med arbejdsgruppen i ministerierne om netop logning, og det hænger selvfølgelig så i øvrigt også sammen med revisionen af logningsdirektivet.
Lad mig sige det med det samme: Hvis Rigspolitiet på et tidspunkt på grund af udviklingen skulle finde ud af, at der er brug for at ændre lovgivningen, ser Socialdemokraterne meget gerne på det.
Men af de grunde her kan vi ikke stemme for forslaget, som det konkret ligger her.
Så tror jeg altså, vi må sige, at når det handler om at gøre noget ved identitetstyveri, handler det først og fremmest også om den hjælp, som ofrene for identitetstyveri får.
Hvad gør man?
Hvordan kommer man videre?
Hvem skal man henvende sig til?
Og som det allerede er fremgået af ministerens besvarelse, ligger det jo hos Digitaliseringsstyrelsen, og det er her, vi skal sørge for, at der er en nem adgang til at få hjælp, og vi skal selvfølgelig altid kigge efter, om vi kan gøre det bedre der.
Jeg er derfor også meget tilfreds med den melding, ministeren havde med i dag om cpr-loven og samarbejdet med Økonomi- og Indenrigsministeriet om at få kigget på lige præcis det her med at få nyt cpr-nummer.
Tom Behnke (KF), 2012-01-17:
Jamen det forstår jeg godt, og der er et andet sted, jeg gerne vil rose ministeren for – der er i hvert fald masser af ros herfra i dag på det her beslutningsforslag, vi diskuterer lige nu – hvor jeg synes, at ministeren sagde noget rigtig fornuftigt, nemlig at regeringen lægger stor vægt på relevant hjælp og støtte til ofrene.
Jeg skrev det ned ord for ord, for jeg sad og tænkte: Hvad så med det der med at få et nyt personnummer?
Der synes jeg ikke at ministeren skal stå alene med det.
Så tak for det.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
De helt eksakte procedurer for udstedelse af pas har jeg ikke lige præsent, men det finder vi selvsagt ud af i Retsudvalget.
Tom Behnke (KF), 2012-01-17:
Ministeren kalder på anerkendelse af alt det, som regeringen har gjort, og der skal jeg da være den første til at rose regeringen.
Det er jo en lang række initiativer, som blev iværksat af den tidligere konservative justitsminister, som nu bliver udmøntet.
Så det kan da naturligvis kun fortjene ros, og jeg er glad for, at den nuværende justitsminister også er enig i, at den ros skal den tidligere regering have.
Så er vi jo enige om det.
Altså, man skal selv gøre sig nogle overvejelser, man skal passe på, og sådan er det jo i alle livets forhold.
Man har hver især et ansvar.
Men der er dog et sted, hvor der sker meget, meget lemfældig omgang, nemlig der, hvor personnummeret har allerstørst betydning, dvs. i passet.
De sendes ikke engang rekommanderet.
Det er bare et helt almindeligt brev, der kommer.
Der forsvinder jo årligt et par tusinde pas i forsendelsen, og det er borgerne altså fuldstændig uden indflydelse på, så det var måske et område, man kunne kigge på.
Jeg vil spørge, hvad ministeren mener om det.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Det er rigtigt nok, at der har været fokus på forholdene i Norge, og det viser sig – det har Justitsministeriet undersøgt – at den ordning, der er i Norge, i det væsentlige svarer til, hvad det er, vi har i Danmark.
Derfor er det, om man vil, noget, der er gennemført, og derfor er det jo bare endnu en understregning af, at det her kan man ikke bare se som en selvstændig paragraf i straffeloven.
Det kræver en bredere indsats, og det er det, regeringen har redegjort for er nødvendigt her.
Man skal passe på med at udlevere personfølsomme oplysninger, og går det galt, er der en digitaliseringsstyrelse, man kan henvende sig til og få vejledning af, og er der sager, er det også sager, der bliver taget hånd om fra politiets side.
Endelig vil vi nu se på cpr-lovgivningen.
Er det noget, som kan være til hjælp i de pågældende sager?
Det er et arbejde, som vi sætter i gang nu.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Tak for det svar fra justitsministeren.
Det må jo betyde, at Socialdemokratiets ordfører dengang i juni måned ikke havde sat sig ind i sagerne.
Det er selvfølgelig også en forklaring, men dog lidt pudsigt.
Den tidligere justitsminister, hr. Lars Barfoed, var sådan set åben over for at se på, hvad erfaringerne var fra Norge, hvor man jo har den her selvstændige paragraf.
Nu har justitsministeren været så afvisende over for overhovedet at ville være med til noget som helst, og derfor har jeg ikke nogen forventning om, at man er det, men det kunne jo godt være, at der var den lille åbning, at man var villig til at se på, hvad der er erfaringerne fra Norge, og hvad der er erfaringerne fra USA i forhold til en selvstændig paragraf.
For der er nogle, der taler for, at det faktisk kan have en anden virkning end blot at være en dobbeltparagraf.
Det får i hvert fald løst det problem, som der er i øjeblikket, med, at enhver kan oprette en profil for bl.a. justitsministeren på Facebook, og det vil så være lovligt, indtil man begynder at dele personlige oplysninger ud.
Det synes vi i Venstre sådan set er lidt problematisk kan lade sig gøre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Jeg har ikke sagt, at vi slet ikke vil kigge på forældelsesfristerne.
Men vi er som sådan åbne over for at kigge på, om den nuværende model, 28-års-grænsen, eller hvad vi skal kalde den, er o.k.
Er den fyldestgørende nok til, at man som offer kan nå at indse, hvilke forbrydelser man har været udsat for?
Er den fyldestgørende nok i forhold til den type sager, der er på området?
Det er vi som sådan åbne over for at kigge på, men jeg tror også, at vi skal have nogle kloge folk til at se på, hvordan det er i forhold til efterforskningsmæssig teknik osv.
Kan man overhovedet efterforske sager, som bliver så gamle?
For jeg giver hr. Karsten Lauritzen ret i, at det absolut godt kan krænke ens retsfølelse, hvis nogle går fri for straf for en forbrydelse, når der er evidente beviser for, at de har begået den.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Som sagt er det regeringens opfattelse, at de forhold, som er blevet omtalt, er dækket af straffeloven, som den ser ud i dag.
Pointen er som sagt, at man skal passe på med at isolere det her problem ved at lave en selvstændig paragraf i straffeloven og tro på, at det signal, der ligger i det, er det, der skal til.
Holdningen er fra regeringens side, at de forhold, der er omtalt her, er dækket af den nuværende straffelov.
Jeg har redegjort for, hvad det er for forhold, der har været fremme i debatten, og hvordan vi i regeringen mener at de er dækket.
Så er der ellers et væld af initiativer, som skal til for at sikre, at vi kommer det her til livs.
Kommuner, regioner og stat skal passe på med omgangen med de personfølsomme oplysninger, ikke mindst når vi taler om borgernes adgang på internettet.
Det handler om politiets tilgang til sagen.
Det handler om, at politiet tager det her meget seriøst.
Det handler om, at borgerne har muligheder for at få vejledning og råd, hvis det går galt.
Og det handler til sidst om, hvordan man kan benytte cpr-lovgivningen til at foretage en yderligere styrkelse af borgernes beskyttelse på det her område.
Tak for det.
Rosen ligger jo fint i forlængelse af det, vi har set på retspolitikken, hvor De Konservative godt fulgt af Liberal Alliance så at sige slutter til på en hel række forslag, og der vil jeg så bare sige, at roserne er gengældt, og jeg håber på, at vi på baggrund af det kan lave flere gode aftaler også på retsområdet.
Substansen handler her jo om spørgsmålet om cpr-loven, og der er der så iværksat drøftelser imellem Økonomi- og Indenrigsministeriet og Justitsministeriet for at se, om der er noget, vi kan gøre på det her område.
Så det vender vi tilbage med, når de her drøftelser er tilendebragt.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Der kan jo være sket det – men det er så ren spekulation fra min side – at man på det samråd, der på det tidspunkt var i Retsudvalget, ikke har oplyst om, at alle forhold var dækket ind af lovgivningen, og at Rigspolitiet følte sig dækket ind af den eksisterende lovgivning.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jo, men det, der er tale om her, er jo faktisk, at hvis man laver en selvstændig paragraf – det redegjorde justitsministeren også for – ville man så kriminalisere det at oprette en falsk profil.
Det kunne være af hr. Ole Hækkerup, at man lavede en falsk profil.
I dag er det ikke i sig selv ulovligt, det er først ulovligt, når man bruger den til noget.
Det, fru Maja Panduro siger, er jo, at det faktisk er meget rigtigt at se på, om falske netprofiler også kan gøres strafbare.
Og der mente Socialdemokratiet altså, at det skulle gøres strafbart, men det mener man så ikke nu.
Det er da en anden holdning, det er da, som hr. Peter Skaarup sagde, et løftebrud.
Så må man jo bare indrømme fra Socialdemokratiet og ordførerens side, at man er blevet klogere, for det er da to vidt, vidt forskellige ting.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Jeg tror faktisk, at tiden vil vise, at man bliver nødt til mere særskilt at kriminalisere identitetstyveri, fordi det med internettets udbredelse er en så omfattende kriminalitetsform, vi efterhånden ser.
Det samme gælder stalking, som vi vedtog et forslag om tidligere i Folketinget i dag: På grund af nettets udbredelse bruger en stadig større del af befolkningen det, og misbruger det måske desværre også i nogle tilfælde, og derfor bliver man nødt til at lade lovgivningen følge med tiden.
Derfor vil jeg spørge Enhedslisten, om man vil overveje at tage nærmere bestik af, hvad de har gjort i Norge, hvor de jo netop har haft den samme diskussion på det her område.
Vil Enhedslisten overveje fremadrettet, om vi skal lade os inspirere af, hvad nordmændene gjorde for lidt over et år siden?
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Der var altså en usikkerhed med hensyn til stalking, mener jeg, hvor det var uklart for både politiet, anklagemyndigheden og borgerne, hvad der egentlig var kriminaliseret, og det dæmmede vi op for, da vi vedtog lovgivningen tidligere i dag.
Jeg mener faktisk ikke, at det er uklart i straffeloven i dag, hvad der er kriminelt, for så vidt angår identitetstyveri, og der er sådan set også flere strafferetseksperter, som har udtalt, at rækkevidden af det her forslag – det, man ændrer, og det, man præciserer – er meget, meget begrænset.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Jeg godt spørge Enhedslisten, hvad forskellen er på det lovforslag vedrørende stalking, som Folketinget vedtog tidligere i dag, hvormed det jo nu meget klart siges i straffeloven, at det er ulovligt, og man strammer skruen over for dem, der udøver den form for kriminalitet, og så dette lovforslag.
Under dette punkt ønsker Enhedslisten ikke at lave en selvstændig kriminalisering, selv om mange er enige om, at hvis vi virkelig skal have givet nogle gode redskaber til bekæmpelse af den her form for kriminalitet, skal det kunne afføde højere straffe, i og med at det kræver, at politiet skal gøre en større indsats.
Jeg synes, det virker uklart, hvad Enhedslisten egentlig mener, når Enhedslisten sammen med resten af Folketinget kan vedtage en særlig kriminalisering i forhold til stalking, forfølgelse af andre – og det er positivt, synes jeg, at Enhedslisten vil støtte det – men ikke vil støtte særskilt kriminalisering på det her område, ligesom man har i Norge.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Mange tak.
Vi er jo alle sammen enige om, at vi har et problem her i forhold til identitetstyveri.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Vi er også alle sammen enige om, at der skal gøres noget ved det.
Det, vi heller ikke er i tvivl om, er, at det er ulovligt.
Jeg mener, at det kunne være en mulighed, hvis der er usikkerhed om rækkevidden af gældende ret, eller hvis der er usikkerhed om gerningsindholdet af en straffelovsbestemmelse.
Så kan der helt klart være god ræson i at kigge på, om det kunne gøres mere tydeligt ved at lave en selvstændig paragraf.
Det holder jeg mig ikke fri for også selv at have foreslået i andre tilfælde.
Men hvis det ikke er sådan, at der er usikkerhed enten om rækkevidden eller gerningsindholdet, bliver det jo symbollovgivning, signallovgivning, og det mener jeg er dårligt for lovkvaliteten, og det mener jeg er dårligt for sammenhængen i vores straffelov.
Selv om der er mange ting, vi godt kunne ønske os var mere præciseret, ville vi jo få en utrolig lang og omstændelig straffelov, hvis vi enkeltvis kriminaliserede alle områder, fordi vi ønskede at påpege, at lige præcis det her er godt nok ulovligt i forvejen, men det er særlig ulovligt, og derfor skal det have sin egen paragraf.
Derfor kan jeg have meget sympati for de tanker og diskussioner, der er omkring at være mere opmærksom på identitetstyveri.
Det mener jeg at vi skal gøre noget ved og arbejde videre med, men en selvstændig kriminalisering mener vi i Enhedslisten ikke vil have nogen effekt.
Skal vi gøre noget, kan vi måske overveje at lade Straffelovrådet se på det, men indtil videre mener vi ikke, at der har været et argument for, at det har en selvstændig effekt at lave en selvstændig kriminalisering.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-17:
Dette har intet med løftebrud at gøre.
Det, det handler om, er, om det er den rigtige måde at lave lige præcis den bestemmelse, eller om det er den rigtige måde at lave det hele på.
Det synes jeg at hr. Peter Skaarup skal kvittere for, for det jo ikke noget, som justitsministeren er gået i gang med at prøve at finde ud af nu.
Det samråd, vi havde dengang, har jo sat en proces i gang i Justitsministeriet – så meget ved hr. Peter Skaarup jo godt om, hvordan centraladministrationen fungerer – og det er den proces, som vi arbejder videre med.
Derudover har vi fået en ny regering, der rent faktisk tager det med cpr-numrene alvorligt.
Så jeg kan slet ikke se, hvorfor hr. Peter Skaarup ikke i stedet for roser justitsministeren for det fremragende indlæg, der kom, og for ønsket om at komme videre derfra.
Hvis vi nøjes med at rette i straffeloven, sker der nada – det ved hr. Peter Skaarup godt – andet end at vi får en masse domstolsafgørelser, hvor man ikke ved, om det er mandatsvig i, om det er freds- og æreskrænkelse, eller det er bedrageri eller det slemme: dokumentfalsk.
Vil hr. Peter Skaarup hellere have, at en, der laver identitetstyveri, får 2 år i fængsel i stedet for 8 år?
Det er jo det, vi læner os op ad, når det er dokumentfalsk.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Grunden til, at det er relevant at spørge om, er, at det ikke er en enlig svale.
Vi har haft mange forslag her i Folketinget, hvor Socialistisk Folkeparti mente noget andet før valget, end de mener nu, hvor de har fået chancen for at sidde i regering.
Vi kan meget fint samarbejde om alle de konstruktive ting.
Det gør vi i Dansk Folkeparti gerne, og vi nævner også en hel del andre ting i vores forslag og bemærkningerne, som man bl.a. kan gøre for at hjælpe ofrene og for at bekæmpe misbrug af cpr-numre.
Der er vi helt enige.
Jeg synes bare, at vi nogle gange lige er nødt at se på den situation, hvor partier på et tidspunkt siger til vælgerne, at de gerne vil gøre en hel masse, og at de mener det, men hvor det så viser sig, at de lige pludselig mener noget andet.
Fru Anne Baastrup kan vel ikke helt afvise, at det må være i offentlighedens interesse at få klarlagt, hvordan det kan være, man mener en ting før et valg og noget andet efter et valg.
Det er jo løftebrud, når man gør det.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-17:
En enkelt straffebestemmelse i straffeloven er ikke nok, og det ved hr. Peter Skaarup jo godt.
Vi skal hele vejen rundt.
Vi skal i gang med virksomhederne.
Vi skal i gang med den enkelte danskers egen oplevelse af, hvad man må bruge sit cpr-nummer til.
Det vil jo bare være signalog pseudolovgivning, hvis man ikke gør det hele.
I stedet for at vi skal grave grøfter, synes jeg, vi skal prøve at samarbejde om noget, som er vigtigt for de mennesker, det rammer.
Tænk at miste sit cpr-nummer!
Så ved man, at man kan stå i en situation, hvor der slipper pas- og bankoplysninger, og hvad ved jeg, ud.
Det er det, vi skal forhindre.
Jeg vil ikke afvise, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt har ment det alvorligt, men jeg ved også helt sikkert, at hun også har vidst, at det ikke var nok.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Jeg synes faktisk, at vi i Dansk Folkeparti er meget konstruktive, og vi deltager meget gerne i det – også tværgående – arbejde, som fru Anne Baastrup er inde på her.
Jeg vil også sige, at man i politik lærer at være meget tålmodig, og at ting kan tage tid.
Men jeg kan nu alligevel ikke lade være med at konfrontere fru Anne Baastrup med, at for det her halve år siden, mere end et halvt år siden, havde vi jo netop et åbent samråd i Folketingets Retsudvalg med den foregående justitsminister, hr. Lars Barfoed.
I forbindelse med det havde Jyllands-Posten en hel del artikler, hvor også SF medvirkede klart og kraftigt, og i modsætning til det, fru Anne Baastrup siger, sagde SF's daværende retsordfører fru Karina Lorentzen Dehnhardt
: Norge ligner os jo meget strafferetligt, og derfor kunne det være fornuftigt at se nærmere på den norske lovgivning. Den pågældende ordfører ville altså også gerne se på det med at lave en særlig paragraf i straffeloven som en god mulighed, i lighed med det man har gjort i Norge.
Det, der bare undrer mig, er, hvorfor det lige pludselig er sådan, at man nu har en anden holdning, når man sidder i regering.
Det kan jeg ikke forstå.
Hvorfor er der ikke nogen stringens i det, man foretager sig?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Det tror jeg nu også der er i vores retspolitik langt hen ad vejen, men det er klart, at i et parti er der da også forskellige holdninger.
Det er da ikke nogen hemmelighed, det er vel derfor, man har gruppemøde en gang imellem, nemlig til at få clearet, hvad der er partiets officielle holdning udadtil, inden man ender her i salen, og der skal jeg orientere hr. Peter Skaarup og resten af Folketinget om, at jeg har fuld opbakning i den nuværende folketingsgruppe til, hvad jeg står og siger her på talerstolen i dag.
I forhold til stalking vil jeg igen fremhæve, at jeg ikke synes, sammenligningen helt holder vand.
Jeg synes ikke, at man kan se en rød tråd mellem det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og de ændringer i forhold til tilhold, opholdsforbud, stalking osv., som vi netop har behandlet her i Folketinget.
Og det kan man ikke, fordi stalking ikke stod et andet sted, det er ikke en sammenskrivning af lovgivningen.
Det er jo det, jeg som ordfører på Radikale Venstres vegne har af klage i forbindelse med det beslutningsforslag her.
Det er mest sammenskrivning af lovgivning, som allerede er gældende i dag, om noget, som allerede på nuværende tidspunkt er ulovligt, og derfor kan vi ikke støtte det.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Politisk bør man jo nok mene nogenlunde det samme før et valg og efter et valg.
Der vil jeg så sige, at De Radikale måske ikke er det parti, man mest kan beskylde for at have skiftet holdning og begået løftebrud.
Jeg mener der, at Socialdemokraterne og SF mere kandiderer til at have begået en række løftebrud inden for forskellige områder, ikke bare justitsområdet, men så sandelig også mange andre områder, men det er en anden historie.
Men altså, uanset det mener jeg, at argumentationen, ofte fra embedsmandsside, jo har været, at vi ikke skulle gøre et særligt område strafbart, altså stalking for så vidt eller identitetstyveri for så vidt, fordi det ikke var nødvendigt, der var andre bestemmelser inden for straffelovgivningen, som kunne gøre, at man kunne få fat i de kriminelle, der laver den form for kriminalitet.
Men situationen er jo altså bare den, at nu har vi gjort stalking særskilt kriminelt, selv om man tidligere fra embedsmandsside har rådet til ikke at gøre det, og strammet tingene der.
Så er det, det undrer mig, hvorfor vi ikke kan gøre det på det her område, hvor rigtig mange borgere er rigtig meget i klemme.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Der var tre spørgsmål, så vidt jeg fik noteret, og jeg starter med det første, nemlig om vi ikke kan sende et vigtigt signal.
Det tror jeg absolut vi kan, men jeg tror bare, at det signal allerede er sendt ud til domstolene og politiet.
Jeg tror ikke, der er nogen, der tror, at det er o.k. f.eks. at stjæle kreditkortoplysninger fra en person og udnytte dem til egen økonomisk vinding.
Jeg tror, at hverken politiet eller domstolene tvivler på, at det naturligvis er ulovligt, og at man, jævnfør straffelovens kapitel 28, kan straffe det med allerede gældende lovgivning.
Så spørger hr. Peter Skaarup til stalking og den skærpelse, vi har foretaget på det område.
Jeg synes ikke, sammenligningen helt holder vand.
Stalking er en ny definition, noget, som vi har oprettet, og som kan give tilhold, fordi der ikke var mulighed for det i forvejen, det var ikke nogen ny lovgivning, vi sammenskrev på det område.
Stalking er jo modsat en normal chikane defineret ved, at det er, hvad skal man sige, kvantiteten i henvendelserne, som gør, at det kan føre til tilhold, hvorimod det med chikane ligesom mere er det enkelte tilfælde, som kan være særlig slemt.
Med hensyn til den 26. juni kan sige, jeg ikke kender til de udtalelser, og jeg var heller ikke til samrådet.