runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2011-04-07:
Det er svært at leve op til hr. obersten med det humoristiske sindelag.
Nå, men det her lovforslag har jo været længe undervejs, og det, det drejer sig om, er jo, at de tidligere realkreditinstitutter og -foreninger i forbindelse med den liberalisering, der har været af den finansielle sektor og af markederne, er blevet til selskaber, og så har man fusioneret med nogle af bankerne.
I den forbindelse har der været en overskydende formue, som man så har indskudt i nogle fonde og nogle foreninger, også populært kendt under betegnelsen herreløse fonde.
Imidlertid er en del af de her fonde faktisk blevet til foreninger, hvor der ikke føres tilsyn fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Styrelsen fører tilsyn med erhvervsdrivende fonde og skal altså også nu føre tilsyn med foreningerne, som bl.a. tæller Realdania.
Vi kunne godt ønske os, at tilsynet med både fonde og foreninger fra de tidligere realkreditinstitutter blev strammet lidt mere.
Det er jo faktisk boligejernes penge.
Vi har set kedelige eksempler på, at f.eks. Realdania bruger penge på at udkonkurrere private virksomheder.
Velkendt er eksemplet med Fredericia Skibsværft, som blev smidt ud af byen, da Realdania skulle bruge arealet, og det kostede altså 300 arbejdspladser.
Mindre kendt er det, at Realdania f.eks. faktisk både driver boligmagasiner og udarbejder tilstandsrapporter i konkurrence med private rådgivningsvirksomheder.
Vi har fået mange henvendelser fra iværksættere og mindre virksomheder, som oplever, at Realdania med deres datterselskaber udkonkurrerer virksomheder, alene fordi de har massive milliarder i ryggen fra boligejerne.
Som sagt tror jeg jo ikke, at boligejerne finder det fornuftigt, at deres penge bruges på at udkonkurrere ellers sunde og velfungerende virksomheder.
Vi håber derfor meget, at ministeren også vil se på de konkurrenceforvridende tiltag, som sker fra de herreløse fondes side, uanset om de er organiseret som fonde eller foreninger.
Vi så jo gerne, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen undersøgte de forhold lidt nærmere.
Når det gælder forslaget om, at der skal være større uafhængighed mellem sparekassefondens bestyrelse og sparekassens bestyrelse, støtter vi fuldt ud dette, så vi undgår nepotisme og sammenspisthed i den finansielle sektor, og det samme gælder for andelskasser.
Endelig er der punktet om stemmeretsbegrænsninger, som ikke skal være en del af vedtægterne, hvis andelen af egenkapitalen er lav.
Det eneste, vi gerne vil spørge om her, og det kan vi gøre i udvalgsbehandlingen, er, hvordan man er nået frem til den her procentdel på 20.
Hvad har de andre finansielle virksomheder, hvilke solvenskrav har de?
Det er bare, så vi ikke går ud og laver noget, der er konkurrenceforvridende.
Så det spørger vi om under udvalgsbehandlingen.
Med disse bemærkninger støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Jens Christian Lund (S), 2011-04-07:
Jeg vil starte med at rose Venstres ordfører.
Jeg synes, det var en rigtig god gennemgang af dette lovforslag, og jeg vil igen sige til ministeren, at de her lovforslag på det økonomiske område jo ikke er simple at læse – men det er fint.
Vi er enige i, at der er de tre hovedformål, som Venstre har nævnt, og vi er meget enige i indførelsen af et tilsyn med den del, der bliver tilbage.
Det har været urimeligt, vi ikke har haft det tilsyn, så vi er glade ved, at når L 180 bliver vedtaget, vil der ske et tilsyn med vedtægter og en kontrol af, at loven holdes.
Det synes vi da generelt er en rigtig god idé, og det har vi ikke nogen bemærkninger til.
Vi er også enige i, at med hensyn til konstruktionen med fonde og pengeinstitutter er det nødvendigt at få gjort noget ved det.
Det er helt urimeligt, at vi kan have den her dobbelthattede situation med både bestyrelse og formand, og derfor synes vi, at det, der er beskrevet i lovforslaget, er en meget god idé, det er meget fint.
Så er jeg ikke vild med at skulle rose ministeren, men jeg kan jo huske fra før jul, da vi var i gang med at vedtage et lovforslag om stemmeretsbegrænsninger, at det måske ikke var noget af det mest geniale, der var kommet frem, og derfor synes det her, som er kommet, jo at være væsentlig bedre.
Og selv om vi selvfølgelig gerne vil drøfte det i udvalget, er vi ikke i tvivl om, at vi også for nuværende kan støtte det.
Det er altså svært at forklare almindelige mennesker, hvad forskellen på »straks« og »uden ubegrundet ophold« er.
Men det betyder jo nok noget, og der er nok en eller anden meget væsentlig forskel på de der ord, og det vil vi gerne have forklaret.
Men generelt er det blevet bedre, vil jeg sige til ministeren, end det var før jul – det kunne heller ikke blive ret meget værre – så det er fint.
Vi skal nok støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-07:
De Konservative støtter varmt forslaget, som handler om, at kommunerne skal betale regionerne, dvs. sygehusene, et beløb pr. behandling, i stedet for at kommunerne betaler et fast, samlet beløb til regionerne.
Jeg kan godt forstå, at de socialistiske partier herinde er modstandere af forslaget, for det er grundlæggende et borgerligt forslag, som går ud på, at man skal have indflydelse på sin egen situation, og man skal have en gevinst, hvis man gør det rigtige.
Vi mener, at det er en lykke, at man kan tage ansvar for sin egen situation; man kan træffe nogle beslutninger, man kan gøre en indsats, og så høster man også en gevinst ved det.
Det er den lykke, som vi gerne vil give til kommunerne, nemlig at de kan være mere ansvarlige for deres egen situation, og at de kan blive belønnet, hvis de gør en god forebyggelsesindsats, og derved få en bedre økonomi.
Det er en del af vores overordnede strategi om, at vi gerne vil have ansvarlige kommuner.
Vi vil godt have nogle kommuner, som ikke bare ser hjælpeløst til og nærmest er passive tilskuere til deres egen situation, men som faktisk har mulighed for at gå ind og tage ansvar.
Vi vil gerne give dem nogle sunde incitamenter, så vi får nogle stærke, selvstændige og ansvarlige kommuner.
Det ønsker kommunerne også selv, og de bakker op om det her forslag.
Man maler et billede op af, at der sker store ulykker, og at der bliver fjernet store midler, på trods af at kommunerne altså selv har en anden opfattelse, og at det sådan set ligger i forslaget, at der ikke bliver fjernet en eneste krone fra kommunerne på grund af det her.
Der sker en lillebitte omfordeling mellem nogle kommuner, som der så er brugt meget lang tid på i debatten her i salen.
Den kommune, der bliver ramt hårdest, kommer til at miste 0,1 pct. af beskatningsgrundlaget.
At det kan males op til at være en stor katastrofe, er mig virkelig en gåde.
Det drejer sig altså om 0,1 pct., vel at mærke ved uændret adfærd, og ideen er jo, at man har mulighed for at forbedre sin egen situation, ved at man laver en forebyggelsesindsats, som derved gør, at man får styrket sin økonomi.
Samlet set burde alle kommuner være glade for det, og vi er glade for den positive modtagelse i KL.
Jeg er personligt lidt skuffet over den debat, der har været herinde, hvor der slynges en masse påstande ud om, at det medfører øget bureaukrati, og der slynges påstande ud om, at der bliver fjernet penge fra kommunerne og der bliver fjernet penge fra forebyggelsesindsatsen.
Der er ingen af de ting, der er rigtige, og vi glæder os til at gennemføre det her lovforslag.
Jens Christian Lund (S), 2011-04-07:
Jeg skal nok lade være med at gentage spørgsmålene.
Jeg er helt tilfreds med, at jeg får svar på dem i udvalget.
Jeg vil dog lige nævne noget for ministeren, som ministeren ikke sagde noget om her, men som Dansk Folkeparti nævnte.
For lige at få det slået fast her, er ministeren så ikke enig med mig i, at Realdania – også efter det, Enhedslisten har sagt – gennemfører mange rigtig gode ting for det danske samfund?
Specielt vil jeg spørge ministeren, om ministeren er enig med mig i, at det i sagen om Fredericia oprindelig var et fuldstændig enigt byråd, der stemte for.
Hvis jeg skal være helt ærlig, vil jeg sige, at jeg er lidt misundelig over de muligheder, som Fredericia har fået, og som Viborg Kommune tilsvarende ikke har fået.
Ministeren kan bare sige: Det er jeg enig i.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-07:
Det er jo rigtigt, at det tog noget tid, før den her aftale kom i land, og udefra betragtet virker det, som om det var, fordi Dansk Folkeparti havde en række ønsker, der skulle opfyldes.
Og når jeg sidder og kigger ned over bemærkningerne, kan jeg se, at man er blevet enige om blandt aftaleparterne, at kun en mindre del – i parentes cirka 20 pct. – af investeringerne fra Dansk Vækstkapital kan rettes mod ventureområdet, mens størsteparten skal gå til vækstvirksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder med vækstpotentiale.
Hvad er det, man ønsker at opnå fra aftaleparternes side ved at lægge en begrænsning på, hvor meget der må gå ind i ventureområdet?
Orla Hav (S), 2011-04-07:
Fra Socialdemokraternes side finder vi det glædeligt, at Folketinget i dag får mulighed for med L 181 at give en håndsrækning til, at vi igen kan få sat gang i den danske økonomi, det danske erhvervsliv og i samfundet.
Dansk erhvervsliv består jo i høj grad af virksomheder, der betegnes som små og mellemstore, ja, faktisk udgør de to tredjedele af alle virksomheder.
Vi anerkender den store betydning af disse virksomheder og medvirker gerne til at sikre dem bedre udviklingsbetingelser, der under gunstige omstændigheder kan medføre, at nogle af virksomhederne – forhåbentlig alle – kan vokse og give bedre beskæftigelse og indtjening til vores land.
Når en sådan udvikling er ønskelig, skyldes det bl.a., at vi kan se, at de helt store virksomheder har en større robusthed og indtjeningsevne end SMV’erne, som de små og mellemstore virksomheder jo populært kaldes.
Det kan aflæses af de regnskaber, der i øjeblikket offentliggøres, altså her efter finanskrisen.
Vi hilser det kapitalgrundlag, der er stillet til rådighed fra ansvarlige investorer i pensionssektoren, velkommen.
Denne ansvarlighed står i skærende kontrast til det modsatte, der prægede den finansielle sektors ageren forud for den finansielle krise, der nærmest slog benene væk under erhvervs- og samfundslivet.
Vi vil gerne have ministeren til at svare på, hvorfor det er sådan, at det er ministeren, der udpeger en bestyrelse for Dansk Vækstkapital, når nu der er tale om en række professionelle investorer – LD, ATP, Forsikring & Pension – investorer, der faktisk godt selv kan finde ud af at sammensætte en bestyrelse, som overholder de spilleregler, som nu er aftalt i forbindelse med de 5 mia. kr., som investorerne kommer med.
Men det kan ministeren måske redegøre for i sin replik hertil.
Vi vil også i forbindelse med behandlingen af L 181 interessere os en smule for, om den kritik, der til tider har været fremført over for Vækstfonden om mest at interessere sig for udviklingen af det østlige Danmark, også vil blive videreført med den her konstruktion.
Danmark har brug for investeringer over hele landet, hvis vi skal modvirke den opdeling i centrum og periferi, som i øjeblikket opleves så hårdt, at det benævnes Udkantsdanmark eller den rådne banan.
Danmark har brug for en målrettet indsats for at kunne hænge sammen som et helt samfund, før vi affolker eller dræner hele landsdele for beskæftigelsesmuligheder.
Naturligvis skal det ske på et bæredygtigt grundlag, men det bør sættes på samfundets dagsorden.
Socialdemokraternes tilgang til behandlingen af L 181 vil være positiv og kritisk, men ministeren skal ikke ligge vågen af den grund, for lovforslaget kan medføre muligheder for en bedre udvikling af økonomi og beskæftigelse i hele vores dejlige land.
Helge Sander (V), 2011-04-07:
Tak, hr. formand.
Det er en rigtig god dag for dansk erhvervsliv.
Vi har jo gennem de sidste uger, ja, mange måneder, diskuteret vækst og etableringsmuligheder i det her land i lyset af den krise, som alle har mærket – en krise, som selvfølgelig også har sat sit præg på erhvervslivet.
Og vi kan vel konstatere, at de større virksomheder er kommet lettere igennem krisen end de små og mellemstore, og derfor er det rigtig godt, at vi nu her kommer med et forslag, hvor netop de mange små og mellemstore virksomheder får en særlig god mulighed for at få et skub fremad.
Dansk Vækstkapital får med 5 mia. kr. fra pensionskasserne mulighed for at gå ind og støtte op om de mange virksomheder – og vi kan jo rolig sætte en tyk streg under »mange«, da vi alle ved, at netop den danske erhvervsstruktur i høj grad er baseret på de mange SMV’er.
De 5 mia. kr. er jeg overbevist om vil generere et måske tilsvarende beløb, sådan at der virkelig er god mulighed for, at vi kan få den støtte til de små og mellemstore virksomheder, som vi jo alle håber på.
Med førstebehandlingen i dag og med den tilslutning, som jeg forventer, skulle der ikke være problemer med at få lovforslaget igennem Folketinget, så man kan komme til at arbejde og de første penge kan komme ud allerede inden sommerferien.
Men her afventer vi selvfølgelig ministerens endelige udnævnelse af bestyrelsen.
Jeg synes også, det er vigtigt i dag at fastslå, at vi med lovforslaget her ændrer Vækstfondens formålsbestemmelse, således at det præciseres, at det også er eksisterende små og mellemstore virksomheder, der kan komme i betragtning, og altså ikke blot nye.
Så derfor er vi i Venstre meget, meget tilfredse med, at dette bredere fokus nu kommer med i dette lovforslag, og det betyder altså, at såvel nye som eksisterende virksomheder kan drage nytte af de låne- og kautionsordninger samt øvrige finansieringsmuligheder, der foreligger i regi af Vækstfonden.
Finansieringsmulighederne er tilgængelige for en bred målgruppe af virksomheder med vækstpotentiale, f.eks. inden for industri, handel og service og nye teknologibaserede virksomheder.
Det er også sådan, at det, vi foretager os nu, jo ikke ændrer hensigten bag hele ideen med Vækstfonden og det afkast, det måtte give, men jeg synes, det også er vigtigt at understrege, at der ikke lægges op til at ændre dokumentationskravene i forhold til det samfundsøkonomiske afkast af fondens ordninger.
Når jeg lige akkurat sætter en tyk streg under den bemærkning, er det, fordi jeg ved, at man i erhvervslivet altid er nervøse for, at når der kommer nye ordninger, medfører det et stærkt øget bureaukrati.
Derfor er der stor tilfredshed med, at vi får Dansk Vækstkapital, og at vi får det udvidet til at omfatte ikke bare nye, men også eksisterende virksomheder, og så synes jeg endelig, at det her forslag flugter fint med de initiativer, der kommer i disse dage.
Jeg noterede mig i hvert fald med stor tilfredshed – det er også noget, jeg ved der er glæde over i erhvervslivet – at man i den ungepakke, der blev fremsat i går, forsøger at fremme videnpilotordningen.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Det er korrekt.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-07:
Hvis jeg så skal formulere det som et spørgsmål, vil jeg sige, at det jo ikke er noget, vi gør mod fondene, men noget, vi gør med fondene.
Jeg synes bare, inden det nu går for vidt, at jeg vil sige, at det, vi taler om her, er, at fondene helt i overensstemmelse med deres eget ønske jo nu bliver underlagt et tilsyn, hvor det påses, at vedtægterne overholdes.
Så synes jeg måske, at det er lidt upassende, at vi her i Folketingssalen rejser en aura af mistænksomhed over for fonde.
Altså, det, det handler om, er, at der bliver et legalitetstilsyn, og alle kan jo så betrygge sig ved, at der kommer et tilsyn, som påser, at vedtægterne og øvrig lovgivning overholdes.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Jeg kender simpelt hen ikke nok til den sag, til at jeg kan udtale mig om, hvad konsekvenserne har været.
Vi vil meget gerne undersøge det, hvis der kommer spørgsmål om det.
Jeg kender simpelt hen ikke nok til den sag, desværre.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-07:
Ministeren må da også indrømme, at Fredericia Skibsværft var en sørgelig historie.
300 arbejdspladser gik tabt – sådan her!
Det er et skibsværft, der driver så meget.
Der ligger små forretninger, hvor der bliver handlet.
Der er liv i havnen.
Altså, vi kan jo lave hvad som helst.
Vi kan jo lave prestigebyggeri over hele Danmark; vi kan lave glashuse; vi kan lave springvand; vi kan lave alt muligt.
Men hvad er det, der bringer goderne her i landet?
Hvad er det, der skal til?
Ministeren må da indrømme, at det er danske arbejdspladser, og der blev nedlagt 300 danske arbejdspladser lige præcis på grund af Realdania.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Grundlæggende er det jo sådan, at fondene ikke skal være egentlige virksomheder.
De udfører et almennyttigt stykke arbejde, og de støtter gode projekter.
Det gør Realdania i øvrigt også.
Jeg har kendskab til rigtig mange projekter, som har været fantastisk værdifulde for Danmark og for samfundet, og som bl.a. Realdania og mange andre har støttet.
Men intentionen er jo ikke, at man går ud og udkonkurrerer andre firmaer.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-07:
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren så ikke er enig med Dansk Folkeparti i, at Realdania ikke skal ud og lave konkurrenceforvridende virksomhed med små virksomheder og iværksættere.
Er ministeren ikke enig i det?
Det er ikke det formål, Realdania er sat i verden for.
De har fået mange milliarder kroner skudt ind i rumpetten, og de penge skal de gå ud og lave nogle gode ting for, men de skal ikke konkurrere med små virksomheder og iværksættere.
Er det ikke korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Det er nemt at være minister, tror jeg.
Jeg vil ikke kommentere konkrete afgørelser og sager, men jeg kan generelt sige, at jeg synes, at fondene udfører et vigtigt samfundsmæssigt stykke arbejde.
De er med til at give tilskud til projekter, som virkelig skaber liv og aktivitet i forskellige dele af Danmark.
Det kan være inden for socialområdet, kulturområdet, og det kan være inden for erhvervsområdet, sundhedsområdet og forskningsområdet.
Det er på mange forskellige områder, at fondene udfører et vigtigt stykke arbejde for Danmark.
Der kommer også et tilsyn med f.eks. Realdania.
Det forslag, som vi her behandler, er de selv indforstået med inden for foreningsverdenen.
Det gør vi af hensyn til de oprindelige ejere af foreningerne; det gør vi af hensyn til offentligheden, og vi gør det også af hensyn til foreningerne selv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-04-07:
Det er næsten 100 år siden, at den tyske hær sendte en byge af giftgas mod russiske soldater.
Det skete under første verdenskrig i vinteren 1915.
Siden lod de stridende parter disse våben regne ned over deres modstandere, der for manges vedkommende led en smertefuld død.
Siden udviklede og oparbejdede hære overalt på kloden enorme mængder af disse makabre våben – våben, der skulle gøre modstanderen ukampdygtig eller dræbe ham.
F.eks. sendte Saddam Hussein i 1988 fly ind over den kurdiske del af Irak, og om bord på disse fly var en dødbringende last: en cocktail af nogle af verdens farligste kemiske våben.
Denne last lod de regne ned over byen Halabja, som de med et slag forvandlede til et inferno af giftig røg og døde mennesker.
Op imod 5.000 mennesker – mænd, kvinder og børn – døde, mens hen imod 10.000 blev såret.
Og siden er adskillige tusinder døde som en følge af angrebet, og der er mange misdannede børn.
Er nogen i tvivl om, hvorfor vi behøver konventionen om forbud mod kemiske våben, bør man læse noget mere om den tragedie.
Saddam Husseins angreb mod sit eget folk er en klar påmindelse om, at kemiske våben er modbydelige, og at vi for alt i verden må forhindre, at gale diktatorer eller fundamentalister med ondt i sinde kan lægge deres hænder på disse våben.
Det er derfor glædeligt, at 188 af verdens nationer har tilsluttet sig forbuddet mod kemiske våben, og at det internationale samfund i fællesskab har reduceret den samlede beholdning med næsten 62 pct., ligesom der er gennemført over 4.000 inspektioner af kemiske fabrikker overalt i verden.
For inspektion af og kontrol med de her faciliteter er et væsentligt element i kampen mod spredning af kemiske våben.
Også i Danmark er vi nødt til at føre kontrol, for kemiske stoffer tiltænkt fredelige formål kan i de forkerte hænder være decideret dødbringende.
Nærværende lovforslag justerer kravet til godkendelse af virksomheder, der arbejder med stoffer omfattet af konventionen.
Desuden medfører lovændringen et krav om en særlig godkendelse af de virksomheder, der anvender stoffer i den højeste farekategori.
Venstre støtter konventionen om forbud mod kemiske våben.
Vi ønsker for alt i verden at undgå en ny massakre som den i Irak, eller at fundamentalister en dag bruger disse stoffer i et decideret terrorangreb mod vestlige demokratier.
Venstre kan derfor støtte dette lovforslag, idet vi lægger vægt på, at Danmark og det internationale samfund gør alt, hvad vi kan, for at forhindre, at disse farlige stoffer falder i de forkerte hænder og anvendes til at sprede død og ødelæggelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-04-07:
Tak til min kollega fra Venstre for det her udmærkede sådan lidt historiske oprids af erfaringerne, de meget dårlige erfaringer, med kemiske våben.
Sandheden er jo, at det arbejde, vi hat set i FN, som er vigtigt og godt i den her sammenhæng, jo nok i virkeligheden blev aktualiseret af den meget tragiske begivenhed i 1988, hvor Saddam Hussein brugte kemiske våben mod sin egen befolkning.
Det har vi jo i Danmark, primært i den såkaldte våbenlov, og derudover er der en bestemmelse i FN-konventionen om kontrol med den civile anvendelse af de her stoffer.
De stoffer optræder på en liste i konventionen, det, der hedder liste 1, og sandheden er, at nogle af dem er så farlige, at de kan bruges direkte som kemiske våben.
Derfor er man nødt til at holde øje med den civile anvendelse af de her kemiske stoffer, og det er det, som konventionen så i virkeligheden sigter mod, og det er det, det her lovforslag sigter mod, nemlig, at ændre den praksis, der er, hvor virksomhederne i virkeligheden skal stille information til rådighed, hvis de bliver bedt om det.
Nu ændrer vi det, sådan at de i virkeligheden har en forpligtelse til selv at indsende de her informationer, hvis det er sådan, at de arbejder med nogle af de kemiske stoffer, der optræder på liste 1.
Sandheden er jo, at selv om der måske ikke er den store sandsynlighed for, at der er nogle af de her stoffer, der bruges af danske virksomheder, uden at vi ved det, er det jo fornuftigt at feje for egen dør, så vi også kan kræve, at andre lande giver deres virksomheder og deres statsinstitutioner en forpligtelse til at melde det her.
Det er yderst fornuftigt.
Så skal jeg sige, at Socialdemokraterne støtter det her lovforslag, og jeg er blevet bedt om på vegne af Det Radikale Venstre og SF, da deres ordførere ikke kunne være til stede i salen i dag, at tilkendegive, at de to partier også støtter lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-07:
Jeg forstod ikke helt indlægget, for hele formålet med det her lovforslag er jo sådan set, at kommunerne får en gevinst, hvis de gør det rigtige.
SF's ordfører siger, at det vil medføre mere bureaukrati, og at det vil medføre, at man får færre penge ude i kommunerne.
Det er jo sådan, at det samlede beløb bliver fastholdt.
Det er også sådan, at den måde, kommunerne betaler på, udregner vi jo i forvejen.
Der er blot tale om, at man skal betale noget mere.
Det er ikke sådan, at der kommer mere bureaukrati, fordi man skal betale noget mere pr. behandling som kommune; man betaler i forvejen og skal bare betale et større beløb.
Til gengæld forsvinder den faste betaling til regionerne.