runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Det er jo lidt uvirkeligt at stå her i dag og høre regeringen og regeringspartierne prøve at bortforklare det, der står i beslutningsforslaget, nemlig at man skal fjerne nogle bureaukratiske barrierer, og så hører vi Venstres ordfører bekræfte, at der er nogle bureaukratiske barrierer, man vil bare ikke stemme for forslaget, fordi man synes det skaber bureaukrati – eller hvad?
Altså, det hænger simpelt hen ikke sammen.
Kan Venstres ordfører ikke bare bekræfte, at hvis man vedtager det her forslag, bliver det nemmere for universiteterne at indføre optagelsessamtaler, såfremt de selv ønsker det?
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Hvis man har en pulje og tager 10 mio. kr. fra den pulje, som skal gå til uddannelse og forskning, så tager man penge fra undervisningstimer og forskning og lægger det over på samtaler, altså administration.
Det vil vi ikke fra politisk side gå ind og beslutte noget om.
Vi synes egentlig, det skal være op til universiteterne, hvordan de vil prioritere inden for den ramme, der nu er.
Så vi er inderligt imod den del af beslutningsforslaget, og vi er inderligt imod hele anslaget og alt det, der står i beslutningsforslaget, om, at man skal fremme brugen af optagelsessamtaler på universiteterne.
Vi synes, universiteterne selv skal beslutte, om de vil fremme brugen af optagelsessamtaler eller ej, eller om de vil bruge nogle helt andre metoder.
Så det er i virkeligheden meget enkelt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-16:
Det er ved gud alt andet end klart, det, der foregår i Folketingssalen lige nu.
– undskyld, det er rigtigt, hun sidder i samme regering – at vi skal fjerne det bureaukrati, der på nuværende tidspunkt er på universitetsområdet?
Det er mit første spørgsmål.
Det andet drejer sig om, at det jo er meget sjældent, at man oplever en ordfører sige, at det er ordvalget, man undrer sig over, nemlig ordet fremme.
Altså, der er to konkrete forslag: Det ene er at fjerne de bureaukratiske barrierer, det andet er at oprette en pulje, så man kan eksperimentere.
Det har intet med tvang at gøre.
Tværtimod handler det om at skabe frihed.
Så mine to spørgsmål lyder: Kan ordføreren bekræfte, at det her forslag handler om frihed, og vil ordføreren svare på spørgsmålet om, hvorvidt Venstre er uenig med videnskabsministeren.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det er meget enkelt.
Der er tre ting i det her lovforslag, jeg vil sige noget om.
Det første er, at Venstre er imod, at vi pålægger universiteterne at fremme brugen, fordi det betyder, at vi går ind og blander os i metoder.
Så ordvalget i beslutningsforslaget reagerer jeg imod.
Det andet er, at vi er tilhængere af, at vi går ind og kigger på afbureaukratisering, og vi er tilhængere af, at universiteterne får frihed til selv at bestemme.
Så det her forslag med ministergodkendelsen synes jeg sagtens man kan arbejde videre med.
Det tredje er øremærkning af midler.
Vi er modstandere af, at man går ind og øremærker midler til en speciel metode, for igen går man ind med sin egen forkærlighed for en speciel metode på universiteterne.
Det kan da godt være, der er nogle universiteter, der ikke er interesseret i at bruge optagelsessamtaler, men hellere vil bruge pengene på studiemiljø eller på flere undervisningstimer, og så skal de have friheden til det.
Så det er en meget klar linje fra Venstres side: Vi er for frihed og imod bureaukrati.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-16:
Det her er en af de mest syrede behandlinger, jeg har været med til i Folketingssalen.
For det første er der åbenbart en strategi fra den borgerlige side, der går ud på at påstå, at der står det stik modsatte i forslaget af, hvad der rent faktisk står.
Det er alligevel sjældent, at man hører det.
For det andet står Venstres ordfører nu og siger det modsatte af, hvad ministeren siger.
Venstres ordfører anerkender nu, at der på nuværende tidspunkt er et unødvendigt bureaukrati og siger, at det er unødvendigt bureaukrati, at universitetet skal ansøge ministeriet om en særlig godkendelse.
Og Venstres ordfører siger nu, at den del af det her udmærkede forslag, vi i dag behandler, kunne man overveje at fjerne, i modsætning til hvad ministeren på området for ca. 4 minutter siden sagde på præcis samme talerstol.
Lad os få afklaret: Hvad mener man i regeringen?
Ønsker man det, som fru Malou Aamund siger, nemlig at gå med ind på denne del af forslaget, nemlig at fjerne den nuværende barriere, eller ønsker man det, som ministeren siger, nemlig at bibeholde bureaukratiet?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-16:
Jeg vil bare spørge ind til det aspekt, der er nævnt her, nemlig at der skal bruges 10 mio. kr. til gennemførelse af forsøg med optagelsessamtaler på universiteterne.
I forhold til forslagsstillernes tale her i salen og de spørgsmål, der kommer, tænker jeg på, om ikke ministeren er enig i, at man i det må lægge, at der skal være en statslig styring, og at det er staten, der skal sætte sig i førersædet her, og dermed også, at der er en vis form for tvang i forhold til den måde, det skal foregå på ude på universiteterne.
Og er ministeren så ikke enig i, at det måske er mere hensigtsmæssigt, at universiteterne selv henvender sig?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-16:
Jo, det er jeg meget enig i.
Det er vigtigt for regeringen, at vi får sikret universiteternes optimale frihedsgrader, altså at de selv får mulighed for at disponere over de ressourcer, der i sådan et tilfælde her skulle anvendes til optagelsessamtaler.
Det skal helt og holdent være universiteternes valg, om de vil gøre det.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg ikke lægge skjul på, at vi i Venstre synes, at optagelsessamtaler kan være en virkelig god idé.
Der har været gode erfaringer med at benytte det efter behov på universiteterne, men det er jo ikke det, som beslutningsforslaget her handler om.
Det, det handler om, er jo at pålægge universiteterne at fremme brugen af optagelsessamtaler; det vil sige, at oppositionen foreslår, at vi fra politisk side skal gribe ind i universiteternes selvstyre og tvinge dem til at bruge en optagelsesmetode, der lige falder i god jord hos oppositionen.
Derudover ønsker forslagsstillerne at tage penge fra forskning og uddannelse og lade det gå til samtaler, altså fra uddannelse til administration.
Det støtter vi ikke.
Universiteterne har i forvejen for meget administration i forhold til andre universiteter, som de skal konkurrere med.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-16:
Hvis man tænker på, hvor mange studerende vi får ind på universiteterne – heldigvis, vil jeg sige – og hvor omfattende det ville være at sætte et system op med optagelsessamtaler for de enkelte uddannelser ude på de enkelte universiteter, så må man sige, at det ville være en meget stor både administrativ og økonomisk byrde for universiteterne.
Det er der ingen tvivl om.
De 10 mio. kr., der er foreslået, ved jeg jo ikke hvor kommer fra.
De er nævnt i forslaget.
Det virker umiddelbart som et yderst beskedent beløb for at kunne opnå tilfredsstillende eksperimenter og tilstrækkelig dokumentation i sådan en øvelse her.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-16:
Det var jo godt nok en meget kort tale.
Ordføreren starter sin tale med at sige, at forslaget skal pålægge universiteterne at fremme brugen af optagelsessamtaler.
Ganske kort: Kan ordføreren bekræfte, at det her forslag ikke pålægger universiteterne noget som helst?
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det var dog det underligste spørgsmål.
Altså, hvis Folketinget pålægger regeringen at fremme brugen af optagelsessamtaler, så er man jo også inde at gøre noget med tvang; så bliver regeringen nødt til at gå ind og pålægge universiteterne at fremme det.
I beslutningsforslaget her står der: »Folketinget pålægger regeringen at fremme brugen af optagelsessamtaler på universiteterne«, og så har man jo også besluttet, at det er en metode, som man gerne vil have mere udbredt.
Det er jo sådan set det, jeg reagerer imod, for vi synes, der er rigtig mange fornuftige ideer og tanker i forbindelse med at bruge optagelsessamtaler, men vi synes, det skal være universiteterne selv, der tager initiativet til omfanget og brugen og metoden.
Vi ønsker ikke, at man fra politisk side skal gå ind og sige: Det her skal I gøre mere, for det synes vi er en fornuftig idé.
Så nej, vi er ikke tilhængere af, at man vil gå ind og tvinge det igennem.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-16:
Det er altså en virkelig, virkelig mærkværdig tolkning, regeringen har af det her forslag, som har to elementer: Det
første er at fjerne en bureaukratisk barriere, hvor universiteterne skal søge om at få lov til at bruge optagelsessamtaler.
Det andet er at give en økonomisk hjælp til de universiteter, som gerne ville sætte gang i nogle flere forsøg, men som p.t. ikke har råd eller mulighed for det af økonomiske årsager.
Når ministeren så samtidig står og siger, at beløbet jo er alt for lille, hvis man skal have flere erfaringer med det, vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte, at Socialdemokraterne sådan set allerede i 2007 til globaliseringsforhandlingerne foreslog en pulje på 20 mio. kr. til det her, men det afviste regeringen, for det var for dyrt osv.
Nu har vi altså foreslået et mindre beløb.
Kunne man ikke se lidt velvilligt på at lave det her lille forsøg, som altså giver muligheden for dem, der gerne vil?
Der er altså ikke nogen, der bliver pålagt noget som helst, men vi fremmer muligheden for, at man kan lave de her forsøg, så vi kan få nogle bedre erfaringer, idet ministeren tilsyneladende ikke er overbevist af de meget, meget klare erfaringer, man altså har gjort på Syddansk Universitet.
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Jeg kan da bekræfte, at det ønske har været fremme før fra oppositionens side og fra Socialdemokraternes side.
Jeg vil godt understrege, at vi faktisk i Venstre er varme tilhængere af optagelsessamtaler, men vi er ikke interesserede i at gå ind og øremærke penge til det.
Der står også her i bemærkningerne til forslaget, at man mener, at det i øjeblikket er 200 mio. kr., der går til posten spildte midler til undervisning på grund af frafaldet.
Det vil sige, at det ud fra det beløb jo burde give mening nok for universiteterne i sig selv at fremme brugen af optagelsessamtaler.
Det, vi er tilhængere af, er, at universiteterne skal have frihed til at vælge metoden, så vi vil ikke gå ind og pålægge dem det, vi vil ikke gå ind og øremærke penge til det, men vi vil give frihed.
Derfor vil vi egentlig gerne gå videre og kigge på den der bureaukratiske del med ministergodkendelsen, som ordføreren nævner, for jeg kan egentlig godt se tanken i at gå ind og kigge på det, så man ikke skal have den del med også.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Jo, til dels er det rigtigt.
Altså, vi vil meget gerne have de her boliger, men vi ønsker bestemt ikke, at de bygges efter almenboligloven.
Men det der med de 25 pct. er ikke helt korrekt, og der er nogle andre ting, som vi vil spørge nærmere ind til; der finansieres også noget andet, og det har betydning for, hvor mange procent der bliver taget af Landsbyggefonden.
I nogle tilfælde vil der blive tale om 25 pct., og i andre tilfælde vil det blive mindre.
Vi vil meget gerne have boligerne, men det skal ikke være under almenboligloven.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-16:
Det er sådan en lidt usædvanlig fremgangsmåde, men jeg tror – det blev også sagt i fru Anita Knakkergaards ordførertale – fru Anita Knakkergaard kan bekræfte, at Dansk Folkeparti er overordentlig positiv over for formålet med dette campusbyggeri.
Vi vil meget gerne være med til på den måde at trække rigtig gode forskere og studerende til fra udlandet.
Så der er udelukkende den knast, at man vil finansiere det på en sådan måde, at man vil lade 25 pct. finansiere af Landsbyggefonden og gøre det til en almenboligsag, og det vil jo i virkeligheden sige, at man tager fra de mindrebemidlede danskere og lader dem betale gildet; og det synes vi ikke er fair, det bryder vi os ikke om.
Vi synes, der er en social skævhed i det her, og det går udelukkende på finansieringen.
Er det ikke rigtigt?
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Der foregår i øjeblikket en optrapning af en intens international konkurrence om viden og talent.
Det er en konkurrence om at kunne tiltrække de bedste hoveder til landet, og det gælder både de studerende og forskere.
For få dage siden var den socialdemokratiske ordfører og jeg værter for et arrangement for udenlandske forskere, som er ansat på CBS, og det var dejligt at høre, hvad de oplevede som attraktivt ved Danmark som en forskningsmagnet.
Det, som de understregede, var, at der i Danmark er en god balance mellem arbejde og familieliv, her er en effektiv offentlig sektor og en god infrastruktur.
Det var nogle af de lyspunkter, som de gjorde os opmærksomme på.
Til gengæld sagde de så også, at vi i Danmark altså ikke er konkurrencedygtige på lønninger og de økonomiske tilbud, man får tilbudt som topforsker, i forhold til andre lande.
Men der er altså også et andet område, hvor vi har et klart efterslæb, og det er noget, man får bekræftet fra universitetsfolk, forskere og studerende; det drejer sig ganske enkelt om, at vores campusmiljø ikke er attraktivt nok.
Når man besøger amerikanske universiteter, vil man se, at der altså er en verden til forskel.
Universitetet dér er ikke bare et sted, hvor man tjekker ind et par timer om dagen og så forsvinder hurtigt igen, det er et spændende miljø, hvor de studerende tilbringer al deres tid med studier, sport, fritidsinteresser, og de bor endda på området.
Vi ved, at et godt studiemiljø medvirker til, at flere gennemfører studiet.
Vi ved også, at et godt studiemiljø tiltrækker de bedste talenter fra udlandet, og vi ved, at gæsteforskere gerne vil være en del af et pulserende campusmiljø.
Men det har vi ikke kunnet tilbyde indtil videre, og det er netop baggrunden for det her lovforslag, som rummer mulighed for at kunne bygge boliger i universitetsmiljøet og muligheder for at kunne tilbyde de studerende serviceordninger på campus.
Universiteterne har store ambitioner på området, og vi glæder os i Venstre til at se de ambitioner blive udfoldet, og det er derfor forhåbningen, at det her lovforslag bliver anslaget til et nyt, moderne og pulserende campusmiljø i Danmark.
Venstre støtter lovforslaget.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-16:
Jeg er rigtig glad for, at forskningsrådsloven er et af de områder, hvor alle Folketingets partier er med i forligskredsen.
Forskningsrådssystemets virkefelt er af afgørende betydning for udviklingen i Danmark som et førende vidensamfund.
Derfor er det også vigtigt, at der er bred opbakning til de beslutninger, vi tager på området.
Det har processen frem til nu og behandlingen i dag heldigvis også vist.
Vi har også været enige om at være lydhøre over for en række af de punkter, der er blevet rejst i forbindelse med høringsprocessen.
Det synes jeg har været meget positivt, for det er med til at sikre en bred opbakning til det nye system, også i vores omverden.
Med det lovforslag, vi har behandlet i dag, er vi kommet et vigtigt skridt videre mod et fremtidssikret system, så jeg vil gerne takke for førstebehandlingen.
Nu tager vi fat på udvalgsbehandlingen, og jeg ser virkelig frem til, at vi har et nyt system, der kan træde i kraft ved årsskiftet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-16:
Enhedslisten er jo en del af forliget på det her område.
Det er ikke så ofte endda, at jeg siger den sætning heroppefra.
Det er hr. Per Clausen, der har forhandlet på vegne af os, og det har været en prioritet fra Enhedslistens side at styrke og bevare muligheden for at bedrive fri forskning uafhængigt af politisk pres og af økonomiske interesser.
Derfor er det jo også godt, at vi fortsat har et forskningsbevillingssystem, der tager hensyn til behovet både for strategisk forskning og for den mere langsigtede frie grundforskning.
Alle samfund har behov for, at der er forskere, der har den uafhængighed, der gør, at de kan tale op imod konsensus, og som har tid til at udvikle nye indsigter, selv om det måske ikke lige kan betale sig økonomisk i første omgang.
Vi er også glade for, at man i processen har lyttet til de involverede parter, at man har imødekommet meget af den kritik, der er kommet i høringssvarene, og vi er meget, meget glade for, at Det Frie Forskningsråd er bevaret som en selvstændig enhed.
Så er det vældig positivt, at man har slået fast, at selv om der så vidt muligt skal gives større bevillinger, er der stadig plads til de mindre bevillinger.
Så alt i alt kan vi altså støtte det her forslag, som vi synes repræsenterer en fornuftig opdatering af det danske forskningsrådssystem.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Allerførst vil jeg gerne sige tak til hr. Rasmus Prehn for den gode fremvisning, der var i formiddags.
Jeg synes, det var et rigtig godt initiativ, og jeg synes da, det var fint, at vi fik set, hvordan og hvorledes teknologien er på nuværende tidspunkt, så ros for det, ingen tvivl om det.
Men hr. Rasmus Prehn bliver også ved med at tale om de kommuner, som ønsker det.
Er det så i virkeligheden ikke sådan, at man skulle lave et pilotprojekt frem for at give den her sådan generelle ret, som beslutningsforslaget i virkeligheden lægger op til?
Malou Aamund (V), 2010-04-16:
Det er jo en stor glæde at stå her i dag til førstebehandlingen af det her lovforslag, ikke bare fordi det er et godt lovforslag, men også fordi det jo er meget sjældent, at vi har lovforslag på det her område, hvortil der er så bred opbakning.
Jeg kan huske, at under forhandlingerne sagde den forhenværende minister på et tidspunkt, at når Enhedslisten og Venstre kan være så enige, må det tyde på, at vi rammer rigtigt.
Så jeg føler mig i hvert fald godt dækket ind med det her lovforslag.
Jeg deltog i Danmarks Forskningspolitiske Råds årsmøde for et par dage siden, og jeg må indrømme, at jeg til det møde blev ekstra glad for det her lovforslag, fordi jeg synes, at det under mødet viste sig, at det er meget sjældent, at vi har en stemme i hele den forskningspolitiske debat, som for det første er uafhængig og for det andet også er en modig stemme, som ikke er præget af særinteresser.
Derfor synes jeg faktisk, det er meget befriende, at vi har nogle som Danmarks Forskningspolitiske Råd, som har en uafhængig stemme, og at de har en modig stemme på det her område.
Så jeg blev meget glad, da jeg var til den konference, over, at vi nu går ind og styrker deres rolle fremover.
En anden ting, jeg vil fremhæve, er, at det er lykkedes at bevare Det Frie Forskningsråd som et selvstændigt råd på trods af anbefalingerne i evalueringsrapporten.
Og jo, det er da rart med færre råd, det er altid rart med forenklinger, men man skal også være meget opmærksom på, at man ikke slagter nogen vitale dele i forenklingens ånd og bare for at gøre det hele mere overskueligt og strømlinet.
Den frie forskning er jo pulsåren i den danske forskning, og hvis man bare den mindste smule prøver at integrere hele den anvendte strategiske forskning og blande den med den frie forskning – som ikke, heldigvis, er styret af politiske interesser, men udelukkende er drevet af forskerne og af, hvad de ser som det store nybrud – så risikerer man altså at forplumre hele billedet.
Så vi anerkender de anbefalinger, der er i rapporten, om, at man skal gøre det mere enkelt, men jeg må indrømme, at jeg er meget glad for, at vi i dag står her i en samlet forligskreds og har besluttet, at Det Frie Forskningsråd skal stå klokkeklart, helt uanfægtet og ikke integreret med andre interesser.
Så alt i alt er vi i Venstre meget tilfredse med aftalen, og vi støtter naturligvis lovforslaget varmt.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-16:
Jeg skal i hvert fald på vegne af SF's ordfører i den her sag sige følgende om L 192, revision af forskningsrådsloven: SF er en del af aftalen om forskningsrådene og støtter derfor lovforslaget, som det er fremsat.
Denne revision af forskningsrådssystemet er lavet på baggrund af en grundig evaluering.
Evalueringens mest kritiske observation var vedrørende nepotisme og indspisthed i forskningsrådene.
Evalueringen mente og dokumenterede, at rådsmedlemmerne gav midler til sig selv og venner.
Det var selvfølgelig et alvorligt kritikpunkt, og meget af arbejdet med revisionen har derfor gået på at sikre uafhængigheden i vurderingerne og bevillingerne.
I den forbindelse vil jeg gerne på SF's vegne kritisere tilrettelæggelsen af hele processen omkring revisionen af forskningsrådsloven.
Efter evalueringen havde det været en fordel, om ministeriet havde arrangeret et høringsseminar med flere interessenter.
Det var først på et relativt sent tidspunkt i forhandlingerne, at forskningsrådene overhovedet blev klar over, at vi var i gang med lovrevisionen, og det var først, efter at lovforslaget var fremsat, at Det Frie Forskningsråd havde sendt deres tilbagevisning af det væsentlige kritikpunkt i evalueringen, nemlig det om nepotisme.
Vi har derfor senere i stor udstrækning taget højde for høringssvarene.
Aftalen indebærer, som allerede flere har nævnt, en organisatorisk forenkling, at støtten til forskeruddannelserne overføres til universiteterne, at Koordinationsudvalget nedlægges, at Danmarks Forskningspolitiske Råd styrkes, og at rolle- og ansvarsfordelingen mellem rådene og Danmarks Forskningspolitiske Råd præciseres.
Det er vigtigt, at rammerne for, at vi i Danmark kan skabe de bedst mulige forskningsresultater, er på plads.
Forskningsrådene spiller en central rolle.
Og samlet set er det vores vurdering, at forslaget her styrker uafhængigheden, internationaliseringen og tværvidenskabeligheden i forskningen.
Fra SF's side var vores ønsker til evalueringsprocessen netop også, at man sikrede uafhængigheden og kvaliteten i bedømmelsesprocedurerne og havde et fokus på internationalt og tværvidenskabeligt samarbejde.
Derudover havde vi også styrkelsen af Danmarks Forskningspolitiske Råd på vores dagsorden.
Det er helt afgørende for de danske forskere, at de kan føle sig sikre på, at deres forslag bliver bedømt af et uafhængigt og kvalificeret råd, og at der er en god koordinering mellem forskningsrådene, for at selve søgeprocessen ikke bliver mere uoverkommelig.
Som sidste punkt, jeg har lovet at nævne på vores ordførers vegne, vil jeg nævne, at det i forbindelse med styrkelsen af uafhængigheden af Danmarks Forskningspolitiske Råd er vores opfattelse, at uafhængigheden er vigtig.
Og vi vil gerne være med til at overse, at Danmarks Forskningspolitiske Råd kan reagere selvstændigt, selv om det stadig er placeret i ministeriet.
Samlet set er vi i SF glade for den revision, der har pågået, og vi støtter det fremsatte forslag.