runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-27:
Frivillighed er godt.
Det bidrager til, at folk, der har behov for hjælp, kan få det fra andre mennesker, som ikke nødvendigvis er lønnede af det offentlige for at give den.
Men Enhedslisten er meget bekymret for, om frivilligheden afløser det, at folk er ansat hos kommunen med overenskomst og medlemskab af en fagforening og alt det der, som Enhedslisten går så meget op i.
Jeg var for nylig dernede til min bedstemors 95-årsfødselsdag på kroen, og der kom så der ved middagstid vist fire halvgamle herrer for at spise på kroen.
De sidder ude i køkkenet og spiser.
Jeg ved ikke, hvad de giver; jeg tror, de giver 60 kr. eller sådan noget.
Der følger vist tre retter med.
Det her er sådan en gråzone mellem en kro, der tjener penge på at lave mad, og så på egentlig frivillig indsats over for fire halvgamle mænd, der bor i lokalområdet.
På et tidspunkt, når de runder de 80 og måske ikke er i stand til at lave mad til sig selv – det er de ikke engang nu, for det har de næsten aldrig gjort – vil de få tildelt mad fra kommunen.
Så kan det jo godt være, at de alligevel bare fortsætter med at gå ned på kroen, for det har de jo gjort i så mange år, og hvorfor skulle de dog lave om på det?
Det er jo sådan en gråzone.
Erstatter kroen der nogle ansatte i et kommunalt køkken, der kan lave mad til 80-årige mænd?
Der er også i Agerskov en idrætshal, der blev bygget tilbage i starten af 1970'erne med meget høj grad af frivillighed.
De kom og bidrog frivilligt med deres arbejdskraft og traktorer osv., som kunne hjælpe til med at bygge den der hal.
Skulle den ikke have været bygget, fordi det erstattede nogle folk med medlemskab i en fagforening, som fik løn for det?
I samme by er der også et frivilligt brandværn.
Bør de lukkes, fordi det er meget frygteligt, at de erstatter noget offentligt?
Det skylder hr. Finn Sørensen et svar på, synes jeg.
I det hele taget synes jeg, det er meget svært med det her forsøg på at drage en meget klar grænse mellem det ene og det andet.
Det kan vi vel ikke udelukke, for der er den ældre pensionist, der sidder ude på legepladsen sammen med nogle af de ansatte i institutionen.
Det samme kan man forestille sig på et plejehjem, nemlig at der også sker en vis sammensmeltning af de frivilliges og de ansattes arbejde.
Hvis der ikke er nogen problemer med det, hvis man ikke opfatter lokalt, at der er nogen problemer med det, hvis tingene fungerer til alles tilfredshed, hvorfor skal vi så her fra Christiansborgs side udstikke meget strikse retningslinjer for, hvad der må være det ene, og hvad der må være det andet?
Det er ikke noget, som vi er tilhængere af i Liberal Alliance.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Vi kan bruge lang tid på at diskutere meget konkrete eksempeler fra hjørnerne rundtomkring i landet.
Jeg vil hellere spørge ind til ordførerens grundholdning til tingene.
Jeg forstår på ordføreren, at det sådan set er spild af tid at gå så højt op i, om det er ansatte eller frivillige, der udfører opgaverne, og også om disse ansatte har en overenskomst, og vel også om de har en ordentlig uddannelse.
Så jeg vil gerne høre ordførerens grundholdning: Synes ordføreren egentlig, at det er ganske fint, hvis frivillige erstatter offentligt ansatte?
Nu er mig, der stiller spørgsmål her, og jeg vil ikke bruge min korte tid på at svare på ordførerens spørgsmål til mig.
Det havde ordføreren jo lejlighed til at gøre, da jeg var på talerstolen.
Jeg skal sådan set bare prøve at konkludere.
Her diskuterer vi vores holdninger til tingene.
Det, jeg spurgte ordføreren om, var: Synes ordføreren dybest set, at det er i orden, at frivillige overtager offentligt ansattes opgaver?
Jeg kan ikke få andet indtryk.
Man kan sige, at det også rimer meget godt med ordførerens og hans partis opfattelse af, hvad der skal ske med den offentlige sektor, så jeg synes da, at ordføreren skal, om man så må sige, forholde sig direkte til spørgsmålet: Er det en god idé, og er ordføreren tilfreds med, at frivillige overtager de offentligt ansattes opgaver?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-27:
Det, som hr. Finn Sørensen påstår han ikke har fået svar på, svarede jeg på.
Jeg sagde, at jeg ikke tror, at man ude lokalt vil få frivillige til f.eks. at forestå personlig pleje af ældre på et plejehjem.
Men skulle der alligevel et eller andet sted være nogle forhold, der gør sig gældende, som gør, at det ikke er problematisk, at en bestemt frivillig i en bestemt situation assisterer også der, kan jeg ikke være den, der siger, at det må man absolut ikke.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-27:
Det er jo svært at diskutere, når man skaber et billede af, hvad f.eks. jeg mener, og så forholder sig til det i stedet for at høre efter, hvad der er blevet sagt.
Der er jo andre ordførere – og det glæder jeg mig over – der har forstået, at Enhedslistens ærinde med den her forespørgsel ikke har været at kaste vrag på de frivilliges arbejde.
Jeg brugte faktisk en hel del tid ved fremlæggelsen af forespørgslen på at forklare om den store værdi, det har for samfundet og for os alle sammen.
Så det er jeg glad for at andre har kunnet høre.
Hvad undersøgelser angår, er der spurgt om to forskellige ting, så enkelt er det.
Og så lad os tage den ved en lejlighed, hvor der er tid til at grave sig ned i undersøgelserne og finde ud af, om vi nu kan bruge dem til det, vi bruger dem til hver især.
Jeg vil stille et lidt mere konkret spørgsmål til ministeren.
Jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til det synspunkt, jeg fremførte i min ordførertale, og som også ligger i Enhedslistens forslag til vedtagelse, nemlig at den bedste måde at organisere kommunernes brug af frivillige på er, ved at det sker i samarbejde med de frivilliges organisationer, så kommunen ikke selv står som arbejdsgiver for de frivillige.
Det er jo et synspunkt.
Det er ikke noget, Enhedslisten har fundet på, det er noget, som Frivilligt Forum og en lang række andre, nemlig alle de organisationer, der er med i Frivilligt Forum, har tilsluttet sig: at det er den bedste måde at gøre det på.
Og så vil jeg gerne have, at ministeren forholder sig til det konkrete forslag som den bedste måde at organisere det frivillige arbejde på.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-27:
Min grundholdning er, at jeg er helt overbevist om, at man kan finde ud af det ude lokalt.
Jeg tror ikke, at man ude lokalt vil få frivillige til at stå for den meget fysiske pleje af f.eks. ældre på et plejehjem.
Jeg tror ikke, at man har behov for mig herinde fra Folketingets talerstol til at sige, at det skal man ikke få frivillige til at gøre.
Jeg tror, at de godt selv kan finde ud af, at det nok skal være ansatte, der skal gøre det.
Men skulle der lokalt alligevel et eller andet sted være en eller anden form for forståelse, som i den særlige situation gør, at det godt kan lade sig gøre – tænk, hvis det er en, der har været ansat på plejehjemmet i 40 år og er gået på pension og har lyst til at gå rundt som frivillig et par timer om ugen efterfølgende – er det da ikke mig, der skal fortælle dem, at det må de ikke. Jeg vil gerne høre hr. Finn Sørensen: Synes hr. Finn Sørensen, at de frivillige brandværn i Sønderjylland skal lukkes, fordi de erstatter, at der er nogle offentligt ansatte brandmænd, der kan lave arbejde i stedet for?
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-03-27:
Jeg er meget glad for, Dansk Folkeparti stiller det her spørgsmål til mig.
For det giver mig jo lejlighed til at sige: Ja, det er jo forskellen mellem Dansk Folkepartis og Socialdemokraternes tænkning i forhold til flygtninge.
Jeg ville bare gerne have haft mulighed for at stille ordføreren det spørgsmål: Havde det været bornholmere, der var tvunget væk fra deres ø og skulle have et godt midlertidigt ophold i Danmark, ville Dansk Folkeparti så også sørge for, at de skulle blive på asylcentrene, eller skulle de ud i det rigtige land, tæt på borgere, tæt på den danske kultur, tæt på muligheden for at få en god hverdag i stedet for at være på et asylcenter?
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Det taler jeg mig som regel udenom, og det går nok alt sammen.
Men det er jo faktisk sådan, at det næsten er 5 år siden, at et flertal i Folketinget besluttede, at man skulle gennemføre et nationalt forbud.
Så er meget gået skidt og godt siden, og nu står vi så over for, at der er en mulighed for at få et gennembrud på EU-plan.
Det er jeg enig med miljøministeren i at man selvfølgelig skal forfølge.
Jeg forstod også miljøministeren sådan, at det arbejder man sideløbende på, sådan at man i givet fald vil være klar på det tidspunkt.
Og hvis det er det, miljøministeren har sagt, vil jeg sige, at jeg er helt enig med miljøministeren i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-03-27:
Så vil jeg sige, at jeg jo synes, det er glædeligt, at vi i dag, når Enhedslisten har valgt at fremsætte et beslutningsforslag, faktisk kan komme med så god en nyhed, at vi er nået dertil, hvor Kemikalieagenturet nu har erkendt, at der er behov for at begrænse de her ftalater.
Så jeg synes alt i alt, at vi står på et rigtig godt grundlag for at nå det mål, som vi i fællesskab har kæmpet for i mange år.
Men ja, som jeg sagde i min tale, anerkender jeg, at der sådan set også inden for REACH er et råderum for nationale regler, og det vil jeg selvfølgelig afsøge, såfremt vi ikke når et tilfredsstillende resultat i den EU- proces, der nu er i gang.
Men jeg synes, at det allerbedste, også for vores forbrugere, vil være, at vi får en begrænsning af stofferne på EU-niveau.
Daniel Rugholm (KF), 2015-03-27:
Tak for det.
I den seneste tid har rigtig mange kommuner modtaget mange flygtninge.
Det har givet nogle store udfordringer mange steder at finde nogle relevante acceptable boliger.
Vi har set eksempler på alt fra hoteller og campinghytter til helt nybyggede lejligheder.
Der er et stort behov for midlertidig indkvartering, og derfor har regeringen og KL haft drøftelser om forskellige tiltag.
På baggrund af de drøftelser behandler vi nu dette lovforslag.
Kommunerne vil med lovforslaget kunne give tilladelse til byggeri eller ændret anvendelse af eksisterende bebyggelse uden at følge planlovens krav om nye lokalplaner, landzonetilladelse m.v.
Det er naturligvis frivilligt, om kommunerne vil benytte sig af mulighederne eller blot agere efter de almindelige krav og procedurer i planloven.
Det er ikke en åben ladeport for kommunerne, for ændringerne er alene med det formål at etablere midlertidige opholdssteder til flygtninge.
Kommunerne skal også tidsbegrænse eventuelle dispensationer og tilladelser til 5 år.
Endelig skal en kommende miljøminister i folketingsåret 2017-18 fremsætte et forslag om revision af loven med henblik på en eventuel ophævelse – dette, fordi det er en midlertidig løsning på et akut og vigtigt problem i mange af vores kommuner.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-03-27:
Jamen det vil jeg tillade mig at glæde mig endog overordentlig meget over, og så vil jeg bare også henlede hr. Per Clausens opmærksomhed på, at jeg jo netop nævner i min tale, at jeg sådan set også arbejder på, at vi får regler for de produkter, der kommer til Danmark fra lande uden for EU.
For vi har jo den udfordring i dag, at der ikke er regler for de varer, som kommer ind over grænserne fra lande uden for EU.
Så jeg tror sådan set også, at vi er enige om ambitionen om, at jo flere lande, der begrænser de her stoffer, jo bedre.
Men vi har nu engang en rigtig god platform i vores europæiske samarbejde, hvor vi nu for første gang i lang tid ser en åben dør, og den skal vi selvfølgelig benytte os af.
Og vi har endda fået mulighed for at komme med ind i det rum, hvor reglerne skal udarbejdes.
Det synes jeg er rigtig glædeligt og endda også et stort skulderklap til Danmark for det benarbejde, vi har lavet på det her område.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Tak for det.
Det står jo altså klart, at Europa-Kommissionen ikke vil acceptere dansk enegang i et forbud mod disse fire omtalte ftalater, som Enhedslisten ellers lægger op til med dette beslutningsforslag.
Derfor besluttede daværende fungerende miljøminister, fru Pia Olsen Dyhr, at udskyde ikrafttrædelsen af det tidligere annoncerede ftalatforbud, hvorefter miljøministeren så den 1. juli 2014 valgte helt at trække ftalatbekendtgørelsen tilbage.
Tilbagetrækningen skete, fordi en dom fra EU-Domstolen afgjorde, at Danmark ikke kan opretholde et nationalt forbud mod de fire ftalater.
Stofferne er med i godkendelsesordningen i REACH, vores direktiv på det her område, så efter den 21. februar 2015 har det ikke længere været tilladt at anvende stofferne uden en godkendelse.
Det får desværre ingen betydning, hvis disse stoffer findes i produkter importeret fra lande uden for EU.
EU er jo efter februar 2015, som ministeren også sagde, gået i gang med at undersøge, om der er grundlag for at indføre en begrænsning i EU af varer, som indeholder de fire ftalater – det arbejde vil vi meget gerne støtte.
Vi vil i den forbindelse undersøge, om der er nye data, som giver grundlag for et forbud.
Det er alt sammen rigtig glædeligt, og vi støtter fuldt ministeren i hendes arbejde for et forbud i EU.
EU's kemikalieagentur har jo også på baggrund af de nye data, som ministeren siger, erklæret sig enig i, at der er grund til at foreslå at begrænse disse fire ftalater.
Kemikalieagenturet gør nu en rapport færdig.
Derfor mener vi, at det er et helt forkert tidspunkt lige nu, hvor der er en positiv udvikling i EU på det her område, at begynde at indføre et isoleret dansk forbud.
Så fuld støtte herfra til ministeren.
Jeg kan forstå, at der er et forslag til beretning undervejs, og jeg vil bare herfra sige, at det skal vi selvfølgelig se på under udvalgsarbejdet.
Vi vil meget gerne være med til at lave en beretning, som understøtter ministerens arbejde i EU.
Vi vil være betænkelige, hvis denne beretning samtidig konkluderer,
at skulle det her arbejde mod forventning ikke lykkes i EU, så skal Danmark gå enegang.
Men det må vi se på under udvalgsarbejdet.
Foreløbig støtter vi ministerens arbejde i EU på området.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Hvad det angår, er hr. Henrik Høegh jo helt i overensstemmelse med Venstres holdning i 2010, hvor Venstre jo ikke var en del af det flertal, som støttede et nationalt forbud.
Men jeg vil bare sige til hr. Henrik Høegh, at det var nu ikke på grund af Europa-Kommissionen, at den daværende miljøminister i første omgang udskød det; det var på baggrund af, at det lykkedes branchen at overbevise hende om, at alting ville bryde sammen, hvis man gennemførte et forbud.
Så udsatte hun det, og så kom Europa-Kommissionen ind på banen senere.
Jeg vil bare sige til hr. Henrik Høegh, at Danmark ikke er blevet dømt ved EU-Domstolen i den her sag.
Der er tale om en dom mod den finske regering, som handlede om en anden sag, men hvor man hævder, at den har afsmittende virkning på det her.
Så sagen er en lille smule mere sammensat, end hr. Henrik Høegh redegjorde for, men jeg medgiver gerne, at det kræver en usædvanlig nørdet hjerne altid at følge med i de her transaktioner.
Men vi må jo diskutere det videre.
Jeg er lidt ked af, hvis Venstre ikke er kommet længere i holdningen til det her spørgsmål, end man var i 2010, vil jeg sige.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Vi støtter meget op om, at skal det her have en værdi, skal det have en effekt, så skal det som minimum være noget, der er vedtaget på EU-plan.
Så er det jo rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at da det først gik op for den daværende miljøminister, at et forbud mod de her plastblødgørere, som nogle af de fire ftalater er, faktisk kunne få de konsekvenser, at noget så ofte foretaget som blodtransfusioner på et hospital ville være vanskeligt at gennemføre, fordi der ikke er fundet alternativer til de nuværende, ja, så er det rigtigt, at ministeren også fik en anden holdning på området.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Det er alligevel underligt, at noget, der slet ikke kan lade sig gøre det ene år, godt kan lade sig gøre året efter – bare EU vedtager det.
Altså det, jeg vil sige til hr. Henrik Høegh, er, at den kampagne, som branchen kørte dengang, var dybt usaglig, og med hensyn til præcis det, vi snakkede om, hospitalsudstyr, så findes der alternativer.
Der findes alternativer, der produceres i Danmark, men det er rigtigt, at de er en lille smule dyrere.
Det er sådan set udfordringen.
Venstre har jo altid afvist at tage nogen som helst nationale initiativer for at sikre borgerne mod farlige kemikalier, og de har så henvist til EU.
Der er en enkelt undtagelse.
Så det kunne lade sig gøre at presse Venstre; lad os se, om det ikke kan lade sig gøre igen.
Det er jeg enig med miljøministeren i – med den præcisering, at det for Enhedslistens vedkommende handler om, at jo større områder af verden, de her stoffer er forbudt i, jo bedre er det, og jo nemmere er det selvfølgelig også for Danmark at administrere et forbud.
For jo flere lande, der stiller krav til de producenter, der er i tredjeverdenslande, om, at man ikke vil have de her kemikalier til at indgå, jo nemmere er det at få det overholdt og at få udviklet nogle andre produkter.
Så der kan godt være lidt variationer i opfattelsen af EU her, men grundlæggende er jeg enig med miljøministeren i, at der tegner sig nogle fornuftige muligheder.
Villum Christensen (LA), 2015-03-27:
Liberal Alliance har intet at indvende imod denne efter omstændighederne nødvendige lovændring, hvis det skal være muligt for kommunerne at opfylde deres pligt til at anvise midlertidige opholdssteder til nyankomne flygtninge.
Med det pres, der er på kommunerne i denne sag, vil det være afgørende at få indarbejdet den nødvendige fleksibilitet.
Vi lægger i den forbindelse vægt på, at der er tale om en midlertidig ordning, hvor dispensationer og tilladelser højst kan gives i 5 år, og at bestemmelsernes anvendelsesområde alene er knyttet til flygtninge.
Dette betyder, at de særlige vilkår er hegnet ind, og at lovforslaget i øvrigt ikke ændrer i partsrettigheder og andre forvaltningsretlige principper for afgørelsessager, herunder klageret.
Af disse årsager kan Liberal Alliance støtte lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2015-03-27:
I den her sag er jeg her i stedet for fru Lisbeth Bech Poulsen, som er ordfører.
SF støtter forslaget.
Det er jo sådan set sund fornuft at løse et akut problem og dermed også leve op til den aftale eller forståelse, som regeringen har med KL for at få løst et akut problem.
Det akutte problem er den enorme tilstrømning af flygtninge, som kommer, fordi vi har en konflikt i Europas nærområde, som er enorm og dramatisk.
Det kan der jo dvæles lidt ved, og så må man sige, at det sådan set er småting, at vi siger, at der faktisk kan laves, kan man sige, en anden fortolkning end den, vi ellers har i planloven, for at skaffe de mennesker indkvartering, fordi vi simpelt hen er nødt til at handle hurtigt.
Så det er vel bare omhyggelighed og omhu, der ligger i, at vi vedtager det her forslag.
Daniel Rugholm (KF), 2015-03-27:
Tak for det.
Vi vedtog for nylig en lovændring, der imødekommer folk med økonomiske udfordringer ved påbud om en forbedret spildevandsrensning samt drift og vedligeholdelse af anlæg til spildevandshåndtering.
Det handlede om rensning af spildevand i det åbne land, hvor der konkret jo er et behov for en indsats over for ca. 35.000 ejendomme.
Her kræves der nogle store investeringer, og det er ikke alle, der har mulighed for at betale for tilslutningen, og det har derfor enkelte steder ført til politianmeldelser.
Det lovforslag bakkede Det Konservative Folkeparti op om, ikke mindst fordi det stort set var identisk med et beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti fremførte her i salen for det års tid siden.
Der er dog væsentlige forskelle på vores tidligere beslutningsforslag og ministerens lovforslag, L 86, og også nu Enhedslistens beslutningsforslag.
Målgruppen i L 86 var nemlig begrænset til ca. 35.000 ejendomme med særlige økonomiske udfordringer.
Vi fastsatte også, at muligheden for et lån var for husstande med en årlig husstandsindkomst under 300.000 kr.
Mange kunne sikkert finde det attraktivt med Enhedslisten tilbud, men vandselskaberne skal naturligvis ikke i yderligere grad, end det allerede er vedtaget ved L 86, agere bank for så mange borgere.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Tak for ordet.
Ifølge Kommunernes Landsforening og regeringen skal der alene i 2015 findes boliger til ca. 12.000 flygtninge, hvilket jo bl.a. skyldes den aktuelle situation i Syrien.
Det er en kæmpe udfordring for kommunerne at skaffe disse boliger, og derfor noterer jeg med tilfredshed, at dette lovforslag lægger op til at iværksætte konkrete initiativer til at imødekomme kommunernes udfordringer, navnlig med at finde eller etablere boliger til de mange flygtninge.
Vi har jo i lange perioder kæmpet for at opbløde på en meget rigid planlov, og vi har masser af eksempler, hvor planloven er til hinder for en fornuftig udvikling for mindre erhverv, for en butik, der måske sætter en kaffemaskine op og to stole, så er det pludselig en restaurant, og så bliver man bedt om at lukke ned.
Så vi ser frem til det her lovgivningsarbejde.
Jeg tror godt, jeg kan sige, at vi vil afsøge mulighederne for at finde andre åbninger i planloven under udvalgsarbejdet, så vi kan undgå noget af det, som sætter en stopper for lokale vækstinitiativer.
Det vil vi se frem til under udvalgsarbejdet.
Christian Langballe (DF), 2015-03-27:
Undskyld, formand.
Det her er jo en undtagelsesbestemmelse fra planloven, som er indført udelukkende for at skaffe de her boliger til flygtninge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstre angående den flygtningepolitik, som regeringen nu fører, og om rimeligheden i, at man bare indfører en undtagelsesbestemmelse, når det angår flygtninge.
Vi havde fra Dansk Folkepartis side langt foretrukket, at man havde placeret de her flygtninge i asylcentrene, og at de her mennesker kom hjem igen, som det jo burde være meningen at de kom, og at de ikke bliver integreret i det danske samfund, at de ikke kommer ud og får et arbejde, for det er ikke det, der er meningen med det at være flygtning.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
En debat om flygtningepolitikken på det her område hører ikke hjemme under det her lovforslag.
Der er andre ordførere, der skal tage sig af den debat, så den vil jeg ikke gå ind i lige nu.
Jeg vil nøjes med her at konstatere, at det her er en undtagelsesbestemmelse i forhold til planloven.
Den er vi rigtig, rigtig glade for, og den vil vi selvfølgelig forsøge, om vi kan udvide under udvalgsarbejdet.
Christian Langballe (DF), 2015-03-27:
Altså, prøv nu at høre her: Det her er en lovgivning, som ligger helt i forlængelse af den almindelige flygtningepolitik.
Det håber jeg at ordføreren er med på.
Derfor spørger jeg simpelt hen generelt om rimeligheden af det her forslag.
Det skal selvfølgelig sættes ind i den større sammenhæng, ellers giver det jo ikke mening, at vi debatterer det her.
Christian Langballe (DF), 2015-03-27:
Tak for ordet.
Altså, jeg er glad for, at ordføreren fra Socialdemokratiet jo så bestemt mener, at det her er et led i en større sammenhæng, nemlig angående den flygtningepolitik, som regeringen fører.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Er det nu rimeligt, at man laver sådan nogle undtagelsesbestemmelser, fordi det er flygtninge, der er tale om?
Altså, vi havde jo langt foretrukket, at flygtningene blev placeret på asylcentrene, fordi det, der ligger i begrebet og det at være flygtning, er, at man skal tilbage til hjemlandet, og det er jo sådan set også det, som regeringens såkaldte stramninger lagde op til i sin tid.
Det har man måske glemt alt om.
Nu er billedet ikke ret godt, for bornholmere er jo lige så gode danskere som du jeg.
Nu taler vi om folk, der rejser nede fra Syrien – og det er endda nogle af de meget privilegerede, der rejser nede fra Syrien, mens andre bliver tilbage i flygtningelejre.
Det, vi så bare siger, er, at det ligger i det at være en flygtning – og det var sådan set også det, jeg hørte statsministeren sige, da hun talte om, at der var nogle, der kunne hjemsendes – at de skal hjem igen.
Det var det, der var meningen.
Men altså, er ordføreren ikke enig i det, eller hvad?