runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-10-08:
Jeg vil spørge fru Helle Thorning-Schmidt, om hun vil bekræfte det, jeg har forstået på Socialdemokraterne og SF's skattepolitik, at selskabsskatten skal hæves fra det, den er i dag, nemlig 25 pct., til 28 pct.
Jeg vil gå ud fra, at vi, på trods af at vi står i hver vores lejr, har en fast overbevisning om, at det er erhvervslivets konkurrencevilkår, der er afgørende for, at vi kan skabe den vækst og velstand i Danmark, der gør, at vi kan levere den velfærd, vi gerne vil.
Hvordan passer det så med, at vi vil brandskatte erhvervslivet, når vi nu ved fra uvildige økonomiske eksperter, så det behøver vi ikke politisk at debattere, at det vil blive væltet over på produktionen i Danmark, at det vil gøre, at der vil blive investeret mere i udlandet, sådan at skattepengene vil blive lagt der, og vi vil få sværere ved at tiltrække investeringer her?
Hvad er svaret på det, og hvad vil fru Helle Thorning-Schmidt sige til de medarbejdere, der vil blive afskediget, fordi virksomheder og aktivitet bliver flyttet til udlandet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Ordføreren har ikke ret i, at vi vil hæve selskabsskatten fra 25 til 28 pct.
Vi vil hæve selskabsskatten, og vi vil få 3 mia. kr. ind på det, men det skal ske ved en reform af selskabsskatten, som der også står i vores skatteoplæg.
Det vil bl.a. betyde, at de multinationale selskaber skal betale skat.
Regeringen har jo ikke magtet at sikre, at det er sket over de sidste 8 år.
Den opgave vil vi gerne løse.
Så er det, vi diskuterer konkurrenceevne i Danmark.
Hvad er det egentlig, der skaber konkurrencekraft?
Jeg spørger: Skaber det konkurrencekraft i Danmark, at der er en mindre andel af en ungdomsårgang, der får en ungdomsuddannelse i dag, end da regeringen kom til?
Skaber det konkurrencekraft?
Skaber det konkurrencekraft, at vi nu må se 200.000 arbejdsløse i øjnene, hvoraf nogle af dem bliver langtidsledige og måske også oplever skader på den generelle holdbarhed, og at vi får en enorm gæld til følge?
Skaber det gode vækstbetingelser i Danmark?
Nej, det gør det ikke.
Det bedste, vi kan gøre for væksten i Danmark, er at sikre, at der er plads og tid til innovation, og at vi får en arbejdsstyrke, som er uddannet.
Regeringen har ikke sikret nogen af delene.
Mike Legarth (KF), 2009-10-08:
Jeg forstår det sådan, og ellers må jeg blive rettet, at det svarer til 3 pct.
Det er en omregning, hvis resultat svarer til at gå fra 25 til 28 pct.
Sådan må alle uvildige eksperter lægge det ud, og vi vil gerne have en forklaring, hvis det ikke er sådan, det forholder sig.
Nu fik jeg nogle spørgsmål fra fru Helle Thorning-Schmidt om, hvad der skulle til.
Jeg fik ikke nogle svar.
Selvfølgelig er konkurrencedygtighed og konkurrenceevne vigtige, og det er også det, den her regering har sat på dagsordenen, samt forskning, uddannelse og skatteforhold, som jo er konkurrenceelementer.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til, at man nu vil kræve en ekstraskat fra dem, som har taget en langvarig uddannelse, har rejst rundt i udlandet og har kunnet tilegne sig en viden, som andre ikke har, som har haft held med deres virksomheder – at dem vil man nu belaste med en ekstra topskat?
Når nu vi ved, at indtjeningen hos den ene procent af befolkningen, der tjener mest, udgør 27 mia. kr. af skattegrundlaget, så behøver man ikke at tænke ret langt, før man ved, at mange af dem vil rejse ud af landet og lægge deres skattebetalinger andetsteds.
Hvad er svaret på det fra Socialdemokratiet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Hvis man er interesseret i konkurrencekraft i Danmark, hvis Venstre og Konservative reelt er interesseret i det, så burde de vågne op hver morgen og græmmes, fordi det efter 8 års opgang i økonomien ikke er lykkedes at sikre, at der er en større andel af en ungdomsårgang, der får en uddannelse.
Det, Danmark skal klare sig på i fremtiden, er det, der er mellem ørerne på os, og derfor kan det da ikke være så svært at forstå – apropos det, der er mellem ørerne på os – at vi skal satse på uddannelse.
Det er det, Socialdemokraterne vil, det er det, som regeringen har forsømt i nu 8 år.
Det er pinligt.
Det er pinligt, at der nu er en mindre andel af en ungdomsårgang, der får en ungdomsuddannelse, end da regeringen kom til.
Det er så pinligt, at man burde græde over det hver eneste morgen.
Pengene skal findes.
Tina Nedergaard (V), 2009-10-08:
Man har været for henholdsvis imod, for henholdsvis imod ufinansierede skattelettelser
Altså, kan fru Helle Thorning-Schmidt ikke selv erkende, at befolkningen er bekymret og utryg ved, at den ikke ved, hvor den har Socialdemokraterne?
Man ændrer strategi og politik hele tiden, afhængigt af hvor befolkningen stiller sig.
Er det ikke utrygt for befolkningen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Vi har meget tydeligt lagt frem, at vi ikke agter at beskatte almindelige indkomster hårdere, faktisk tværtimod får man en skattelettelse.
Vi har sagt, at boligbeskatningen vil vi lade være i ro, og så har vi præcist – præcist – angivet, hvor man skal betale lidt mere, og hvad pengene skal gå til.
Det har vi gjort, fordi vi har kigget på, hvad Venstre har gjort igennem årene.
Så vi har lært utrolig meget af Venstres måde at føre skattepolitik på.
Den agter vi ikke at gentage.
Det, vi siger før et valg, gennemfører vi efter et valg.
Tina Nedergaard (V), 2009-10-08:
Det er meget interessant, for det, man sagde på pressemødet, om, at man ikke kunne ændre et eneste komma – intet kunne ændres ved det fælles skatteudspil, man havde lavet med SF – ændrede man jo bare en uge efter.
Altså, man fjernede finansieringen for 25 mia. kr. bare en uge efter.
Er der en enkelt person, der ringer fra Bornholm og spørger hr. Villy Søvndal, om ikke man kan ændre en lille smule på noget af det, der generer bornholmerne, jo, så kan man såmænd også det.
Det er altså en lang stribe af ændrede holdninger, der hele tiden har været fra Socialdemokraternes side om skattepolitikken.
Jeg synes, at fru Helle Thorning-Schmidt skal forklare befolkningen, hvorfor hun også personligt har ændret mening så mange gange.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Vi har fuldstændig tydeligt sagt, hvad vi agter at gøre med skatten.
Vi har lagt det frem, 2 år før der skal afholdes valg.
Det har vi jo netop gjort for at skabe maksimal tryghed.
Hvis vi kigger på det roadpricingsystem, som vi har lagt frem, må vi bare konstatere, at vi har sagt, at det skal være billigere at købe en miljørigtig bil og det skal være dyrere at køre i den.
Vi har lagt frem, præcis hvordan vi vil gøre det.
Venstre har samme princip, men i modsætning til Socialdemokraterne har Venstre endnu ikke fremlagt helt almindelige beregninger for, hvordan man agter at gøre det.
Så kom ikke til mig og tal om, at der mangler klarhed for skattepolitikken.
Venstre lader åbenbart folk gætte på, hvad der kommer til at gælde i deres roadpricingsystem.
Line Barfod (EL), 2009-10-08:
Vi er jo meget enige om, at der er et stort behov for at investere i at få skabt nogle job, og at det er et kæmpe problem, at arbejdsløsheden bare vokser og vokser, uden at regeringen gør noget.
Men vi synes jo også, det er vigtigt, at man tager sig af de arbejdsløse, indtil vi får skabt jobbene, og der er det altså et problem, når man f.eks. kommer ud og snakker med en arbejdsløs murer, der kan fortælle, at da han blev arbejdsløs og kom på dagpenge, mistede han altså halvdelen af sin indtægt.
Derfor glæder det mig selvfølgelig at høre, at Socialdemokraternes formand, ordføreren, på Socialdemokraternes kongres åbnede op for at drøfte med LO, hvordan vi kan gå ind og sikre et bedre dagpengesystem, så det bliver mere attraktivt at forsikre sig – forhåbentlig også sådan, at dagpengene bliver hævet, og det er det, jeg gerne vil spørge ordføreren om.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er helt enig med fru Line Barfod i, at når man kommer på dagpenge, oplever man et tab i indkomst, som virkelig kan mærkes.
Mange oplever en halvering af deres indkomst, og samtidig må de så forstå, at det ikke er dem, der er de vigtigste i Danmark, det er millionærerne, som regeringen bruger utrolig lang tid på at forsvare.
Jeg har stor indføling med de mennesker, som mister halvdelen af deres indkomst, når de bliver arbejdsløse, og det er også derfor, vi har sagt til fagbevægelsen, at vi gerne vil diskutere en dagpengereform, der virker.
Arbejdsmarkedets parter skal naturligvis være med.
Line Barfod (EL), 2009-10-08:
Det lyder rigtig godt at kigge på dagpengene, men det afgørende er jo, at der så også kommer en forhøjelse af dagpengene.
Altså, det, der er sagt omkring den danske model, som beskæftigelsesministeren har rejst rundt i verden og reklameret for, har jo netop bygget på, at man kunne have en social tryghed, når man blev arbejdsløs, men det har man altså ikke, når man som arbejdsløs murer kun får halvdelen af den indtægt, man hidtil har haft.
Så er det altså svært, fortæller mureren mig, at få råd til at betale sin husleje, få råd til at købe mad osv.
Derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne ikke bare vil se på en dagpengereform, men vil se på en dagpengereform, hvor dagpengene hæves, så man ikke kun får halvdelen af sin indtægt, når man bliver arbejdsløs.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Vi vil gerne kigge positivt på alle forslag.
Jeg har jo selv tidligere, ja, faktisk for et år siden, foreslået, at man måske kunne forkorte dagpengeperioden mod at lade ydelsen være højere.
Så der er forskellige muligheder.
Det har jeg selv forsøgt at få gennemført.
Regeringen ville ikke være med til det, for de var mere optagede af en ensidig forringelse af dagpengene.
Der er forskellige muligheder, når vi diskuterer dagpenge, og jeg brænder egentlig for at komme i gang og diskutere det her med arbejdsmarkedets parter, for vi er bestemt ikke håndsky, når det handler om en dagpengereform.
Jacob Jensen (V), 2009-10-08:
Man skal kunne være tryg ved det skatteudspil, den skattepolitik, som Socialdemokraterne lægger frem sammen med Socialistisk Folkeparti, var svaret fra fru Helle Thorning-Schmidt på spørgsmålet fra fru Tina Nedergaard for et øjeblik siden.
Mit spørgsmål er så blot: Hvad er det så, man skal være tryg ved?
Er det det, som blev lagt frem i forbindelse med pressemødet, hvor man jo lancerede sit skatteudspil, og hvor der ikke kunne flyttes et komma, hvor ikke et punktum kunne ændres – slut, færdig, finale, sådan var det?
Eller er det det, man lagde frem et par timer senere ovre på B.T.s redaktion, hvor man var til telefoninterview?
Eller er det det, man lagde frem et par dage efter, hvor der sent lørdag aften kom en meddelelse om, at man nu igen havde fjernet et element i sit skatteudspil?
Hvad er det helt præcis, danskerne skal være trygge ved i Socialdemokraternes skattepolitik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Eller er det det, som fru Helle Thorning-Schmidt siger nu?
Og relaterer det sig så til det, man lavede på pressemødet, eller hvad?
Eller kommer de ændringer, man nu har lovet befolkningen efterfølgende, så ikke?
Skal pendlerafgiften for bornholmerne gennemføres alligevel, selv om kammeraten hr. Villy Søvndal egentlig havde stillet i udsigt, at man pillede den ud af forslaget?
Kan fru Helle Thorning-Schmidt ikke godt se, at det skaber en del usikkerhed?
Da vi jo egentlig bare har den rolle herinde i Folketinget, at vi prøver at skabe lidt arbejdsglæde hos alle – det skal køre, og vi skal alle sammen gå rundt og synes, at det er hyggeligt – kunne det jo være befriende, hvis fru Helle Thorning-Schmidt ville bruge den her åbningsdebat til en gang for alle at slå fast, hvad det er, der gælder fra nu af, så vi alle sammen er bekendt med det og med det som udgangspunkt i opløftet tilstand kan debattere videre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er faktisk ret rørt over, at der er så stor bekymring for, om oppositionen kan gennemføre sin politik.
Jeg har det normalt sådan, at jeg er meget bekymret for, om regeringen kan, og jeg vil hellere have, at regeringen lader være at gennemføre sin politik.
Men jeg takker for, at der er utryghed om det her spørgsmål.
Man skal ikke være bekymret.
Det, vi har sagt nu, er, lige præcis hvilke skatter vi vil hæve, og lige præcis hvilke skatter vi ikke vil hæve.
Der er ikke så meget at rafle om.
I modsætning til regeringen har vi lagt det frem i god tid før et valg, så man kan sige: Det her er det, der kommer til at ske, når vi får et nyt flertal.
Det er i virkeligheden meget, meget enkelt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Jeg forholder jeg mig altså ikke til, hvad fru Helle Thorning-Schmidt har opfattet.
Det, jeg spørger om, er, om det her ikke er en bekymring også med hensyn til det her med rettighederne, som jeg da i hvert fald har opfattet at Socialdemokratiet giver udtryk for er noget, man går op i, for jeg synes altså, at det er vigtigt.
Jeg må sige, at det ikke passer, at fængselspersonalet siger det modsatte.
Jeg kan forholde mig til en ganske, ganske udmærket kronik, som fængselsinspektør Hans Jørgen Engbo skrev i Berlingske Tidende, og som jeg faktisk vil anbefale fru Helle Thorning-Schmidt at læse.
Den er egentlig god at få forstand af.
Jeg har ikke ved tidligere debatter opfattet ham som en af de allerstærkeste strammere på det her område.
Jeg synes faktisk, at det er sund fornuft.
Fru Kirsten Ketscher ved jeg også har haft samme opfattelse og har givet udtryk for det mange gange, og jeg synes faktisk, at det er et meget, meget relevant og rimeligt synspunkt, som Dansk Folkeparti har taget hånd om, og som jeg kan høre regeringen nu også her i forbindelse med åbningen og i forbindelse med de initiativer, der kommer, også tager hånd om.
Jeg synes, at det er ret og rimeligt, ikke alene at man nedsætter den kriminelle lavalder, men at man også giver nogle rettigheder til dem, som Socialdemokratiet kalder børn – det er dem i 8. klasse – men som dem i 9. klasse indtil videre har haft.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg synes da, det er fint, at fru Pia Kjærsgaard lytter til fængselsinspektørerne.
Vi har lyttet til mennesker, der er helt inde i fængslerne, manden på gulvet, altså fængselsfunktionærerne, og de er ikke optaget af at få sænket den kriminelle lavalder.
Jeg må bare sige, at det, et 8.-klasses-barn har brug for, er, at forældre, at politi, at de sociale myndigheder hurtigt får sat sig sammen og skabt en handlingsplan for det barn.
Jeg må omvendt spørge: Gør det slet ikke indtryk på fru Pia Kjærsgaard, at regeringens egne eksperter, folk, der ved noget om det her, siger, at det vil skabe flere kriminelle unge og dermed flere ofre for kriminalitet?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg vil gerne have Socialdemokraterne til at forklare, hvordan man med den ene hånd vil spendere, sidst vi hørte tallet, var det 36 mia. kr., på en vækstpakke, mens man med den anden hånd vil brandskatte erhvervslivet.
Jeg kan forstå, at de 36 mia. kr. i en vækstpakke skal bruges på at stimulere jobsituationen, så der bliver skabt nye job.
Men med den anden hånd gør man det meget, meget svært for danske virksomheder at være placeret i Danmark.
Den plan, som Socialdemokraterne har lagt frem, hvor man hæver selskabsskatten, vil jo betyde, at danske virksomheder i nogen grad vil flytte til udlandet, og at nye virksomheder slet ikke vil etablere sig i Danmark.
Den politik hænger overhovedet ikke sammen, og derfor kan den kun betegnes som rent blændværk.
Men det ville være rart at høre, hvad tanken bag den politik er.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Danmark har brug for en vækstpakke her og nu.
Regeringens initiativer er slået fundamentalt fejl.
Man har frigivet SP, man har givet skattelettelser og giver flere i 2010, og samtidig falder forbruget.
Det er en skandale af dimensioner, at man har gennemført en økonomisk politik, der ikke virker, og skandalen bliver endnu større, når vi så konstaterer, at regeringen ikke har tænkt sig at korrigere den politik, der ikke virker.
Det er derfor, Socialdemokraterne meget tydeligt har sagt, at vi vil have en vækstpakke, der her og nu sætter gang i ordrebøgerne ude i det private erhvervsliv, så folk får noget at bestille.
Det er for den enkeltes skyld, men det handler også om samfundets og økonomiens holdbarhed på lang sigt.
Hvis vi har ledighed i Danmark, hvis vi når op på at have 200.000 ledige,
vil der være en del af dem, som er langtidsledige.
Det betyder, at ledigheden pludselig bliver et strukturelt problem for dansk økonomi.
Det vælger regeringen at sidde at se på, selv om vi ved, at langtidsledighed vil forringe den danske holdbarhed i mange, mange år ud i fremtiden.
Derfor foreslår Socialdemokraterne en stor vækstpakke, og jeg synes egentlig, at regeringen hurtigt skulle komme til fornuft og foreslå det samme.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Men det var da en lang tale uden noget svar.
Jeg bliver nødt til at citere Peter Birch Sørensen, der er en af vismændene.
Han siger, at byrden ved selskabsskatten i en lille åben økonomi som den danske i meget høj grad vil blive væltet over på lønmodtagerne.
Dermed hæmmes den indenlandske kapitaldannelse, hvilket reducerer lønmodtagernes produktivitet og dermed deres realløn.
Jeg forstår stadig væk ikke, at Socialdemokraterne kan arbejde for, at vi får en forringet konkurrenceevne, at danske virksomheder får det sværere.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Og for det tredje er det vigtigt at få slået fast, at Danmark jo ikke vil have en højere selskabsskat end de lande, der omgiver os.
Danmark har i dag en lavere selskabsskat end Tyskland og Sverige.
Når vi gennemfører vores reform af selskabsskatten, vil vi sikre, at de multinationale selskaber kommer til at skulle betale skat – det vil være noget nyt – og vi vil sikre, at selskabsskatten kommer på niveau med de lande, vi normalt sammenligner os med.
Samtidig er det også nødvendigt at spørge: Hvad vil vi egentlig bruge pengene til?
Jo, pengene skal jo netop bruges til at uddanne den næste generation.
Og er der noget, virksomheder i Danmark har brug for, er det veluddannet arbejdskraft, børn og unge, som kan skabe vækst, skabe fornyet produktivitet, skabe god konkurrencekraft i Danmark.
Det er der, vi siger: Måske skal de betale lidt mere i selskabsskat.
Pengene går direkte til det råstof, de har så god brug for: børn, der uddannes i høj grad.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Tak for det, og tak, fordi jeg kom med.
Jeg kan forstå på fru Helle Thorning-Schmidt, at Socialdemokraterne mener, at man ikke skal have en statsminister, som frygter fru Pia Kjærsgaard.
Men jeg forstår det også sådan, at Socialdemokraterne har ændret både deres retspolitik og udlændingepolitik netop af frygt for fru Pia Kjærsgaard.
Man har også fået en reformangst, som slet ikke var kendt i 1990'erne, netop af frygt for fru Pia Kjærsgaard.
Eller måske er det nærmere en frygt for hr. Villy Søvndal, det er svært at vide.
Det er i hvert fald præget af frygt og ikke af en fremtidsoptimisme, ikke af, at man vil gøre noget for at skabe vækst i det danske samfund.
Sandheden er jo, at vi lige har hørt, at Socialdemokraterne vil sætte skatten op for erhvervslivet.
Socialdemokraterne vil øge beskatningen af forbrugsgoder.
Det hæmmer væksten.
Det hæmmer væksten.
Hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil gøre ved, at Danmark ser ud til at få en af de laveste vækstrater i OECD overhovedet, når man kommer med det ene væksthæmmende forslag efter det andet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Faktisk er det blevet sådan, at Danmark er blevet Europas bilkirkegård nummer et, og det vil vi gerne lave om.
Måden, vi vil lave det om på, er ved at sænke registreringsafgiften betydeligt, rent faktisk halvere den på nogle af de mest grønne og miljørigtige biler, for samtidig at gøre det lidt dyrere at køre i bilen.
Det vil vi ikke gøre over en nat, vi vil netop gøre det sådan, at vi halverer registreringsafgiften først for så siden hen, efter 5 år, at indføre et roadpricingsystem, altså at det skal koste lidt mere at køre i bilen.
Det synes jeg er fuldstændig klart, vi har oven i købet sagt, hvor meget det skal koste mere.
Det, jeg egentlig mangler i debatten, er, at Venstre nu kommer frem med, hvad der er deres model for et roadpricingsystem.
Man har sagt, at man gerne vil have det, men man har forsømt at lægge en klar model frem, og jeg mangler den stadig.
Måske får vi den i dag, hvem ved?
Socialdemokraterne er på ingen måde bange for reformer.
Vi er parat til reformer, og det var også netop derfor, at jeg selv satte mig i spidsen for at få ændret efterlønnen.
Hvis Socialdemokraterne ikke havde sagt meget tydeligt, at vi ville ændre efterlønnen, tror jeg ikke, at der var blevet en efterlønsreform i Danmark.
Vi er netop i god tid gået ind og har spurgt: Hvordan skal vi ændre efterlønnen, så den kommer til at svare til de faktiske forhold, vi har i vores økonomi?
Så Socialdemokraterne har ingen problemer med reformer.
Selvfølgelig skal holdbarheden være i orden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Man kan jo diskutere hvad som helst, men det er ikke nok bare at lade det blive ved snakken.
Jeg synes, det er en fin retorisk øvelse, man laver, i forhold til efterlønnen.
Sandheden er jo, at Socialdemokraterne har været med til at sikre, at der ikke bliver lavet de nødvendige reformer af bl.a. efterlønnen.
Det vil sige, at folk, der sagtens kan arbejde, kan blive forsørget af det offentlige, men når de fylder 70 år, vil der ikke være midler til, at de kan få en ordentlig sundhedsbehandling, fordi man ikke sikrer, at der er det økonomiske grundlag for, at det kan lade sig gøre.
Samtidig blev der ikke svaret på, hvad man vil gøre i forhold til alle de her væksthæmmende forslag, man har i forhold til både borgere, erhvervsliv, forbrugsgoder osv.
Hvis Socialdemokraterne og SF's skatteforslag bliver gennemført, får vi den femte højeste marginalbeskatning i OECD; det er en ny dansk rekord.
Det er en særlig beskatning af de mennesker, der er mest initiativrige, en særlig beskatning af de mennesker, som skaber flest arbejdspladser.
Hvor kommer væksten fra?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg har desværre ikke tid til at gennemgå alle de faktuelle fejl, som ordføreren har begået, men jeg vil gerne sige, at det åbenbart er blevet almindeligt anerkendt, at de allerdygtigste, de allerklogeste og de allermest produktive i samfundet er dem, der tjener over 1 mio. kr. om året, og det er måske også derfor, ordføreren ikke forstår, hvor vigtigt det kan være for mennesker at gå på efterløn.
Men der er faktisk mennesker derude, f.eks. i slagteriindustrien, som er utrolig produktive, som skal arbejde utrolig hårdt, og som – vil jeg nok også sige – af og til skal arbejde hårdere end den person, som tjener 1 mio. kr. om året.
De mennesker har brug for at gå på efterløn.
Den uenighed er måske grunden til, at vi ikke er i samme parti, men Socialdemokraterne har fuld forståelse for, at der stadig er brug for efterløn i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-08:
Hr. Ole Sohn nævnte i sit spørgsmål til Venstres ordfører vigtigheden af tryghed.
Jeg er meget enig med hr. Ole Sohn i vigtigheden af, at der er tryghed for danskerne.
Og man må jo bare nøgternt konstatere, at tryghed bestemt ikke er, hvad Socialdemokratiet og Socialistisk Folkepartis skatteudspil skaber.
Det, der skulle være mejslet i granit, og det, der ikke kunne ændres et komma på, blev ændret.
Der gik 4 timer, fra det var fremlagt, og til hr. Villy Søvndal ændrede på flypassagerafgiften efter et venligt opkald fra Bornholm; der gik vel 4 dage, så var det registreringsafgiften, der blev lavet om.
Og nu kan vi så i Politiken i dag forstå, at når Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis skatteordførere udtaler sig om boligejerne og boligbeskatningen, har det ikke noget med skattepolitik at gøre.
Det er dog imponerende, at skatteordførerne fra S og SF kommer med forslag, der vedrører boligejernes økonomi, men som ikke er en del af skattepolitikken.
Der er givet et klippefast løfte om, at det hverken er mere eller mindre, S og SF vil gøre i forbindelse med skattepolitikken, men nu kan vi så forstå, at det åbenbart ikke gælder boligskatterne.
Mener fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at det bidrager til utryghed hos danskerne?