runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2015-05-19:
Jeg skal gøre det kort.
Det her forslag handler jo om at afskaffe den såkaldte grønthøster på finanslovens § 19 og § 20.
Radikale Venstre kan ikke støtte det her forslag, for der er jo allerede, som flere andre ordførere har været inde på tidligere, den praksis på uddannelsesområdet, at det her omstillingsbidrag på 2 pct. tilbageføres til uddannelsesområdet, så der er egentlig ikke tale om en reducering eller for den sags skyld en grønthøster.
Der er tale om en omprioritering.
Vi synes egentlig, at det giver meget god mening, at man inden for det samlede uddannelsesområde kan prioritere udvalgte områder.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Men jeg synes bare, det er vigtigt at holde fast i, at det er de samme penge, der bliver i systemet.
Så er det rigtigt nok, som vi også har været inde på tidligere i debatten – og det kan jeg jo kun gentage – at nogle af de her midler falder senere, fordi det er den prioritering, man foretager.
Det synes jeg giver mening, og det synes jeg er fint.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Jeg synes ikke, fru Liv Holm Andersen svarede på mit spørgsmål, nemlig om institutionerne oplever at få færre penge pr. studerende i år – ja eller nej.
Jeg vil gerne spørge fru Liv Holm Andersen, om institutionerne i år oplever at få færre penge pr. enkeltstuderende – dvs. ikke får flere penge, fordi man har optaget flere studerende – altså om de oplever at få det samme beløb, som de fik sidste år, eller om de oplever at få færre penge pr. studerende.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-05-19:
Jamen det er jo lidt mere komplekst end som så, for det er rigtigt nok, at der bliver taget nogle penge ud, som så bliver delt ud igen til systemet.
Så nogle institutioner vil ganske givet opleve det, mens andre vil opleve, at de penge falder på et senere tidspunkt, fordi der eksempelvis bliver prioriteret, som vi har snakket om, altså den her færdiggørelsebonus.
Så ja og nej, men pengene bliver i systemet, og det synes jeg er det vigtige at holde sig for øje.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Tak for det.
Det er jo ikke sådan en helt vildt stor vækstpakke for landdistrikterne, kan man roligt sige.
Regeringen har lanceret, at der vil komme 12 lempelser af planloven.
Når vi så læser lidt ned og ser, hvad de 12 lempelser er, kan vi se, at en af lempelserne f.eks. er, at man vil rådgive kommunerne bedre om mulighederne ved planloven.
Det er et konkret eksempel på det, som ministeren fortolker som en lempelse af planloven.
Det, som vi glæder os over i Venstre, er, at man har flyttet sig en lille smule i den retning, som Venstre ønsker.
Vi lancerede vores liberalisering af planloven en måned før regeringen, og nu har man så taget et lille hjørne til sig.
Det, som man efterspørger ude i landdistrikterne, er, hvorfor regeringen ikke tager hånd om de udfordringer, der er med bænke og højbede, som Naturstyrelsen bruger ressourcer på.
Hvorfor skal man ikke have lov til at få succes ude i landdistrikterne i en nedlagt landejendom?
Nu vil man godt nok give lov til, at de kan få lidt flere medarbejdere, men hvis de får succes, f.eks. med en skobutik via nettet, så får de ikke lov til at lave den netshop.
Det er sådan nogle ting, som undrer os, fordi vi ved, at fremtidens detailhandel i højere og højere grad kommer til at foregå via nettet.
Derfor undrer man sig over, at der nu siges, at den succes må de dog ikke få ude i landdistrikterne.
Hvorfor er det, I bliver ved med at lave de her barrierer ude i landzonerne?
Vil ministeren forklare, hvilke effekter regeringens »planlovspakke« fra den 7. maj 2015 vil have på vækst og beskæftigelse i landdistrikterne?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Regeringen lægger stor vægt på at sikre vækst og udviklingsmuligheder i hele Danmark, og som en del af regeringens seneste vækstinitiativer har vi foreslået en række ændringer af planloven, som skal fremme vækst og udvikling i alle kommuner, også i yderområder og landdistrikter.
Regeringen fortsætter dermed den indsats, vi igangsatte med nye muligheder i landdistrikterne i 2013, hvor de vanskeligt stillede landdistrikter fik en række nye muligheder.
Nu giver vi kommunerne endnu flere redskaber.
Når der spørges til effekterne af de initiativer, kan jeg sige, at det selvfølgelig for det første afhænger af, hvor meget kommunerne og virksomhederne vil bruge de muligheder.
For det andet skal de her ændringer af planloven ikke ses isoleret; de skal ses i sammenhæng med den række af initiativer for yderområderne, som regeringen netop har fremlagt i de vækstinitiativer, vi netop har præsenteret.
Når man ser på planlovsændringerne, kan man se, at kommunerne selv har peget på mange af de forslag, som vi fremlægger, så jeg forventer selvfølgelig, at de vil bruge de muligheder.
Jeg er overbevist om, at bedre muligheder for f.eks. at flytte landsbyhuse, der ligger tæt på vejen, til en bedre placering lidt væk fra støjen, og for at få ret til at vente med at udnytte landzonetilladelsen i op til 5 år vil medvirke til at øge interessen for at bo og blive boende i landdistrikterne og måske også for at få revet nogle af de faldefærdige huse ned.
For virksomhederne er overbevist om, at en afskaffelse af kravet om, at virksomheder kun må have fem ansatte, hvis de skal udvide med op til 500 m² uden landzonetilladelse, kan medvirke til at sikre flere arbejdspladser.
Vi vil også give yderligere muligheder for at få tilladelse til indretning af ferielejligheder i tiloversblevne landbrugsbygninger, og det vil samtidig kunne styrke turismen.
Så samlet set er jeg overbevist om, at de forskellige ændringer af planloven sammen med de øvrige initiativer, regeringen har taget, vil bidrage til vækst og udvikling i landdistrikterne.
Dan Jørgensen (S), 2015-05-20:
Jeg vil sige til hr. Erling Bonnesen: Med al respekt, argumentationen sejler.
Jeg får stillet et spørgsmål her på baggrund af en dom.
Vi har så ændret loven, så der er et fast kortgrundlag.
Så begynder hr. Erling Bonnesen at sige, at der ikke er styr på tingene.
Jo, vi har netop fået styr på tingene.
Men selvfølgelig kan man sige, at hvis hr. Erling Bonnesen mener, han ikke fik læst ordentligt på tingene, inden der blev stemt for det lovforslag, som hr. Erling Bonnesen jo stemte for sidste år, så ville det da klæde ham at indrømme det.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Tak for det, formand.
Jeg vil læse spørgsmålet op til miljøministeren: Vil ministeren forklare, hvilke effekter regeringens »planlovspakke« fra den 7. maj 2015 vil have på vækst og beskæftigelse i landdistrikterne?
Erling Bonnesen (V), 2015-05-20:
Det var jo for det første fra starten af en klar forudsætning, at kortmaterialet skulle være på plads, og det var for det andet også en klar forudsætning, at kompensationsordningerne skulle være på plads, så landmændene kunne få deres kompensation.
Det har så efterfølgende med al tydelighed vist sig ikke at være på plads, og derfor er det sådan set relevant lige at prøve at vende det en omgang mere.
Der blev også meldt ud fra ministerens forgængere i embedet, lige præcis her i salen,
og markeret, at grundlaget skulle være i orden, inden det blev sat i værk.
Dan Jørgensen (S), 2015-05-20:
Jeg ved ikke, om Erling Bonnesen ikke har læst den dom, han refererer til.
Den dom refererer til det kortgrundlag, der var gældende under den gamle lov.
Dommen siger ovenikøbet, at den skal man selvfølgelig leve op til.
Mit spørgsmål til Erling Bonnesen er så stadig væk: Hvis Erling Bonnesen synes, at det stadig væk sejler, altså at vi ikke fik rettet alle de fejl, som hr. Erling Bonnesen og hans kollegaer lavede i den tidligere regeringsperiode, hvorfor i alverden støttede I så lovforslaget?
Erling Bonnesen (V), 2015-05-20:
Sigtet med lovforslaget i sidste runde var ganske rigtigt, kan vi sige, netop at få skabt klarhed over det, og var det så lykkedes, havde alt jo været godt.
Derfor har vi selvfølgelig medvirket til at prøve at få det på plads.
Men mener ministeren virkelig, at det hele er fuldstændig klart og på plads nu?
Er alt sådan set i orden?
Er det ministerens opfattelse nu?
For det synes jo ikke sådan lige at være på plads.
Dan Jørgensen (S), 2015-05-20:
Nu er Erling Bonnesen jo, verdensmester er måske så meget sagt, men jeg tror da i hvert fald nok danmarksmester, i hvert fald mester her i Folketinget i at gentage spørgsmål ganske ofte.
Så det overrasker mig måske ikke, at det her bliver gentaget – og dog alligevel lidt, fordi det jo er et spørgsmål, som det bestemt ikke er i Erling Bonnesens interesse at få fremhævet igen og igen.
For hvad er det, der er sagens kerne her?
Sagens kerne er, at VKO vedtog en lov, som var noget makværk.
Det har vi nu også rettens ord for.
Den lov har vi jo så heldigvis ændret.
Mit spørgsmål er: Hvis ikke det blev bedre med den ændring, hvorfor stemte Erling Bonnesen så for den ændring?
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til straffesagen fra Holstebro, hvor der blev afsagt dom den 11. maj 2015.
Dommen ændrer på ingen måde på, at randzoneloven stadig er gyldig.
Tværtimod har retten sagt, at der skal være randzoner på den pågældende bedrift.
De to landmænd er frifundet, fordi der var stor uklarhed om randzonernes placering under VKO's oprindelige randzonelov.
Jeg mener, at den ændring af VKO-randzoneloven, som den nuværende regering indførte i 2014, har givet den nødvendige klarhed over, hvor der skal være randzoner.
Jeg ser derfor ingen anledning til at ophæve randzoneloven.
Jeg ved godt, at Venstre gerne vil af med randzoneloven af andre årsager, men det klinger måske en smule hult – det kan være, at selv Erling Bonnesen vil give mig ret i det – når Venstre bruger straffesagen i Holstebro som anledning til at gentage det budskab, når problemet netop var usikkerhed omkring en lov, som Venstre selv havde lavet, og vi siden da har ændret den lov, endda med Venstres stemmer.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Jeg synes sådan set, hr. Thomas Danielsens argumentation stritter lidt i begge retninger.
For på den ene side siger man, at man sådan set er glad for, at regeringen nu kommer med nogle lempelser i planloven, og på den anden side siger man, at der overhovedet ikke er tale om en lempelse af planloven, og det synes jeg ikke helt hænger sammen.
For bare at give et eksempel på, hvor regeringen sådan set lemper, og det er jo på et område, som hr. Thomas Danielsen selv har stillet forslag om, og hvor vi endda går endnu videre, kan jeg nævne forslaget om, at vi vil ophæve grænsen for, hvor mange ansatte man skal have.
I stedet for at have en grænse, der er, at man kun må have fem ansatte i sådan en virksomhed, siger vi altså, at vi simpelt hen ikke vil have nogen grænse.
Der ønsker Venstre jo fortsat, at der skal være en grænse på 25 ansatte, som jeg har forstået Venstres forslag.
Erling Bonnesen (V), 2015-05-20:
Tak for det.
Det er meget klart og enkelt, spørgsmålet lyder: Vil ministeren på baggrund af den aktuelle udvikling omkring randzonerne, herunder at grundlaget for randzoner ikke er i orden, nu tage initiativ til at ophæve randzoneloven – og dermed i realiteten fjerne randzonerne?
Jeg kan sagtens forstå, at ministeren har en taktisk interesse i at prøve at køre sagen over på de andre.
Og der er det jo klart, når man læser det, at det stadig væk kun er nogle vejledninger.
Det må da være en frygtelig situation, at man står derude som landmand og ikke fuldstændig har tingene på plads, og man får heller ikke den kompensation, som man sådan set var stillet i udsigt fra starten.
Så vi må jo forholde os til, at det har været forsøgt at gøre tingene klare.
Det er ikke lykkedes for ministeren, selv om vi selvfølgelig prøvede at bakke op om det.
Der var ikke nogen modstand fra vores side i den sag.
Derfor må det da undre, at man ikke vil tage konsekvensen af det, når tingene ikke er på plads.
Så er det ikke tiden nu, minister, til at prøve at sige: Det er ikke på plads, lad os så få det væk?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Jamen altså
, når jeg henviser til, at det vil betyde butiksdød i de mindre byer, er det jo på baggrund af de detailhandelsberegninger, som der er blevet foretaget senest i 2011, tror jeg, og de blev sendt over til Folketinget, men vi kan jo sende dem igen.
Desuden må man sige, at det ikke er en bekymring, regeringen står alene med.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, som godt kan lide, at man kan gå ned i den lokale brugs om aftenen og hente 1 liter mælk, og at man ikke skal sætte sig ind i bilen, altså at man ikke skal være tvunget til at have en bil for at kunne foretage sine daglige indkøb.
Det er sådan set hensynet til det, som regeringen fortsat ønsker at bevare.
Det skal være muligt at handle også tæt på der, hvor man bor.
Jamen da regeringen i 2013 rullede de regler tilbage, som den tidligere regering jo havde gennemført, skete det jo, fordi man netop med bl.a. de regler havde givet mulighed for at placere de her store udvalgsvarebutikker i udkanten af byerne.
Det er altså regeringens fortsatte opfattelse.
Det har været den gennemgående argumentation, også da jeg kommenterede Venstres forslag den 10. februar, at vores bekymring ligger i forhold til at placere dem i udkanten af byerne, for vi ved, at det er der, hvor det vil kunne påvirke butikslivet i de mindre byer.
Og jeg vil sige, hvis jeg må have lov til at svare, at når vi nu lemper det i forhold til bymidterne, er det også fuldstændig i tråd med vores hidtidige argumentation, nemlig at vi ønsker at styrke bymidterne, og at vi ønsker at bevare butikslivet i vores landdistrikter.
Med det her forslag kan vi kombinere begge dele.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Det er virkelig beklageligt, at vi ikke kan få noget svar på spørgsmålet.
Ministeren læner sig op ad den købmandsforening, som repræsenterer Rema 1000 osv., som man spurgte, om de ønskede mere konkurrence på det her område, og de sagde nej.
Okay, så må vi hellere lade være, siger man.
Detektor har pillet glansen af jeres beregninger, de holder ikke, og I har vendt på en tallerken, i forhold til hvad I mener.
Det er fair nok.
Nu stiller jeg så bare et sidste spørgsmål, hvis jeg så kan få svar på det.
Regeringen satte jo grænsen op til 40.000, da man kom til magten, hvorfor man så forhindrede samfundsudviklingen i endnu større dele af landet.
Nu vælger man så at sige, at man vil rulle det tilbage.
Det kunne måske være rart for folk ude i landet at få at vide og i øvrigt også for mig selv.
Hvad er det, man vil rulle det tilbage til?
Hvad skal grænsen være?
Skal der ikke være nogen grænse?
Skal den tilbage på 27.000 eller 10.000?
Hvad er det, vi taler om, i det forslag, regeringen har fremsat?
Det fremgår desværre ikke nogen steder.
I forhold til det, ministeren så spørger til, så har Detektor taget sig af regeringens beregninger på det her detailhandelsområde, og der fik de da hurtigt pillet glansen af regeringen og ministeren for by, bolig og landdistrikters regnemetoder på det her område.
I forhold til de fakta, vi læner os op ad, er det uvildige undersøgelser som f.eks. den fra Per Egil Pedersen, universitetsprofessor, der ligesom har dokumenteret, at det her har en gavnlig effekt.
Det tager ikke handelen fra de omkringliggende kommuner, det løfter tværtimod detailhandelen.
Men det, som jeg gerne have ministeren til at forholde sig til, er et konkret eksempel på det; det kunne være på Lolland-Falster, hvor der kommer en Femernforbindelse.
Hvorfor siger man, at det område ikke må få et storcenter, til trods for at det kunne skabe arbejdspladser, at det kunne sikre, at man følger samfundsudviklingen, og at det kunne sikre den eksisterende detailhandel, der er i området?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Jeg synes egentlig, det ville klæde hr. Thomas Danielsen lige at anerkende, at præmissen for spørgsmålet her er forkert.
Altså, det forslag, som Venstre stiller, og som jeg bliver bedt om at forholde mig til af dr.dk den 10. februar, er jo langt mere vidtgående, og det er netop det, jeg kalder det i min kommentar, nemlig et meget mere vidtgående forslag end det, som regeringen har foreslået, som netop vil styrke vores bymidter, som vil sikre, at vi fortsat har liv i vores bymidter.
Og når regeringen ikke vil gå den vej, at vi som Venstre vil give frit slag i forhold til at placere hypermarkeder, f.eks. i udkanten af vores byer, i hele Danmark, ja, så er det jo, fordi vi ved, at konsekvenserne af det ville være butiksdød i vores landdistrikter.
Venstres landdistriktsordfører burde jo være bekendt med, at de beregninger, der er foretaget i forhold til konsekvenserne af et sådant forslag, jo viser, at det netop ville tage livet af de mindre butikker i landdistrikterne.
Det er jo et faktum, som jeg synes vi savner at høre Venstres mening om.
Hvorfor er det, man ønsker at suge butikslivet ud af de mindre byer ude i landdistrikterne?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Tak for det.
Det, jeg har brug for at få afklaret, er, at når nu der kommer en Femernforbindelse til Tyskland via Lolland-Falster-området, hvad er så årsagen til, at miljøministeren og dermed også regeringen siger, at der må man ikke lave en afkørsel til et storcenter, som kunne trække folk videre ud til den øvrige detailhandel?
Hvorfor er det, man siger, at det kun er i visse områder af landet man må, f.eks. ved vores hovedstad, som har en vækst, som følger samfundsudviklingen?
Hvorfor er det, at man ikke vil have alle de biler til at tage afkørslen og så køre ind til et storcenter på Lolland-Falster?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Jeg tror, der er behov for rette en misforståelse, som ligger i præmissen for det her spørgsmål.
Det forslag, som jeg den 10. februar kaldte et meget vidtgående forslag, var et forslag, som blev gengivet for mig af DR, hvoraf det fremgik, at Venstre ønskede at liberalisere planlovens detailhandelsbestemmelser, så kommunerne selv kunne bestemme, om de ville have et varehus eller et storcenter og ikke mindst, hvor det skulle placeres.
Bl.a. blev jeg bedt om at kommentere, hvad jeg mente om at give alle kommuner mulighed for at tillade f.eks. en Bilka.
Jeg kommenterede således ikke et forslag om udvalgsvarehuse eller udvalgsvarebutikker i bymidter, det fremgår også, hvis man læser hele artiklen fra dr.dk fra den 10. februar.
Men med det opklaret vil jeg sådan set
godt svare på spørgsmålet.
Jeg må jo så sige nej, regeringens forslag vil hverken suge livet ud af landsbyerne eller føre til butiksdød i bymidterne.
Regeringen ønsker tværtimod, at bymidterne skal være udgangspunktet for butikslivet, og derfor vil vi styrke bymidterne ved at give friere rammer for udvalgsvarebutikker i bymidterne.
Vi vil ikke give lov til at placere store butikker, hverken udvalgsvarebutikker, storcentre eller hypermarkeder, uden for bymidterne, der kan tømme de mindre byer for butiksliv og true de sidste butikker i landdistrikterne.
Som jeg læser Venstres forslag, vil Venstre derimod lade placeringen af udvalgsvarebutikker være op til den enkelte kommune.
Den vej vil regeringen ikke ind på, det er nemlig især de store butikker, der ligger uden for bymidterne, der påvirker handelslivet negativt i såvel bymidten som i de mindre byer og landdistrikterne i oplandet.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Tak for det, formand.
Jeg læser op igen: Venstre foreslog i februar 2015 at liberalisere planloven, så alle byer og ikke kun dem med minimum 40.000 indbyggere må opføre store udvalgsvarebutikker på over 2.000 m2 i bymidter, hvortil ministeren til dr.dk den 10. februar 2015 udtalte, at »det vil suge livet ud af vores landsbyer og føre til butiksdød i bymidterne.
Så det er et meget vidtgående forslag, som regeringen ikke kan støtte« – vil det så ikke også suge livet ud af landsbyerne og føre til butiksdød i bymidterne, når nu regeringen kun få måneder efter selv foreslår at lempe planloven, så byer med mindre end 40.000 indbyggere må opføre store udvalgsvarebutikker på over 2.000 m2?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Det er simpelt hen heller ikke en korrekt fremstilling af det, og det lyder jo også, som om hr. Thomas Danielsen ikke har læst, hvad det er for nogle ting, vi er kommet med, fordi vi jo også kommer med initiativer i forhold til internetbutikkerne.
Det, det jo handler om, er udvidelse op til 500 m² uden landzonetilladelse.
Hr. Thomas Danielsen har meget travlt med at løbe fra, hvad der rent faktisk står i Venstres eget udspil og kommer nu med en tilføjelse om, at vi sådan set ikke mener det, der står her.
Men hvorfor ikke bare sige, at regeringen her måske har været lidt mere fremsynet end Venstre og netop ønsker en mere moderne regulering end det, som hr. Thomas Danielsen har skrevet i Venstres eget udspil.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Men det ville være godt, hvis så ministeren kan se bort fra den detalje, hvor hun så er uenig i fortolkningen af vores udspil, og bare forholde sig til det, som vi garanterer, netop at vi ikke fra Folketingets side vil lave nogle grænser for, hvor mange ansatte man må have i landzonerne, men hvor vi siger, at det skal være op til kommunen, hvis man vil lægge et loft, når de kommer over 25. Men det, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er: Hvorfor kan Danmarks største netshop med sko f.eks. ikke ligge på Langeland eller på Thyholm?
Hvorfor vil man ikke tillade netshops i en nedlagt landejendom i nogle af de områder?
Hvis de får succes, kan de heller ikke udvide over 500 m².
Så siger man, at det fortsat skal være i et industrikvarter jævnfør regeringens 12-punktsplan, men dog lemper man på det område og siger, at hvis der er nogle, der vil lave lidt direkte salg derfra, jamen så giver vi lov til det.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-20:
Jeg kan godt høre, at hver gang jeg diskuterer de her ting med hr. Thomas Danielsen, de ting, der står i Venstres eget udspil om, hvad der skal ske i landdistrikterne, har hr. Thomas Danielsen jo meget travlt med at løbe fra det, som Venstre selv har skrevet i det her forslag.
Der står jo her, at begrænsningerne for udvidelse af eksisterende virksomheder på fem ansatte i landzoner skal hæves til 25 ansatte.
Det er det udspil, som jeg tror endda hr. Thomas Danielsen siger at han selv har skrevet.
Men hver gang vi diskuterer de her ting, kommer der alle mulige tilføjelser og undtagelser fra det, der rent faktisk står her sort på hvidt i Venstres udspil.
Jeg må bare konstatere, at regeringen jo netop siger, at vi ikke ønsker, at der længere skal være en begrænsning på antallet af ansatte, så til det, hr. Thomas Danielsen siger med, hvorfor man ikke må have en succes, er det jo lige netop, vi siger, at det må man gerne, fordi vi ikke synes, at det giver mening at regulere det på antallet af ansatte.
Der, hvor vi synes det er mere relevant at kigge på det, er, hvordan det påvirker omgivelserne og landskabet.
Så vi synes, at den her grænse, som Venstre altså ønsker at opretholde, helt skal fjernes.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-20:
Det er ikke korrekt forstået af ministeren, kan jeg så oplyse om.
Vi ønsker ikke fra Folketinget at sige, at der maks. må være 25 ansatte ude i en virksomhed, som etablerer sig i landzonen.
Vi vil ikke sige, at der skal være nogen grænse.
Vi siger bare, at kommunen har mulighed for at trække i håndbremsen, men det er i meget, meget få tilfælde, hvor en kommune vil kunne finde på at sige, at lige nøjagtig på det her område ønsker vi ikke mere end 25 ansatte.
Fair nok, at man så slår sig op på at sige, at vi laver en kopi af Venstres forslag på det område undtagen lige det der med, at kommunerne har en håndbremse.
Vi siger ikke, at der maks. må være 25 ansatte.
Der må være lige så mange, som kommunen giver lov til.
Men det, vi problematiserer i Venstre, er, at det er fint og vi anerkender, at man tager et lille skridt i den rigtige retning, men hvorfor blive ved med at have de her barrierer om, at du ikke må få succes.
Er du landmand og har brug for at udvide med en halmlade, gør du det.
Driver du en snedkervirksomhed eller andet og får brug for et udhus til spåner eller træ, eller hvad ved jeg, må man ikke udvide mere, end man må i dag.
Det er sådan nogle ting, der undrer os, altså at man skal begrænse succesen ude i de her landzoner.
Erling Bonnesen (V), 2015-05-20:
Vil ministeren på baggrund af den aktuelle udvikling om randzoner, herunder at grundlaget for randzoner ikke er i orden, tage initiativ til at ophæve randzoneloven?