runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Som jeg også sagde i et svar til hr. Morten Homann, da jeg stod på talerstolen for et par timer siden, vil jeg sige, at jeg egentlig har stor respekt for SF's linje i skattepolitikken; jeg går ud fra, at de vil have højere skatter og afgifter - det er sådan rimelig klart.
Det er ikke så klart, hvad eksempelvis Socialdemokraterne vil, men jeg noterede mig dog, at hr. Morten Homanns kollega fra SF, hr. Ole Sohn, i går udtalte - jeg tror det var til Ritzau - at Socialdemokraterne nu har brudt med skattestoppet.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Hr. Erling Bonnesen kan jo i lighed med alle andre danskere gå ind på SF’s hjemmeside og se SF's oplæg til en skattereform, som jo omlægger skatten.
Den beskatter boliggevinster noget mere, store virksomheder noget mere og sænker skatten på indkomster, især for folk med indkomster i bunden og i midten.
Det giver nettoskattelettelser til to ud af tre danskere.
Så der er fuld finansiering af det her.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Det har vi ikke nævnt, og vi vil ikke gøre det.
Vi vil selvfølgelig tage udgangspunkt i det, vi overtager fra regeringens konkursbo.
Derefter vil vi arbejde videre, således at vi med vores eget forslag vil ændre på de dårlige punkter i regeringens forslag i dag.
Vi vil ikke rulle tilbage.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Jeg synes ikke, at de grønne afgifter bare skal stige.
Jeg synes, man skal gå lidt klogere til opgaven.
Det er udmærket, at man pristalsregulerer grønne afgifter, men man skal huske på, at det jo ikke giver nogen klimapolitik; det holder den bare på et fast niveau.
Men derudover synes jeg, at man skal sige, at hvis der skal laves yderligere grønne afgifter, skal de f.eks. målrettes erhvervsvirksomheder, som i dag har en lavere grøn afgift end husholdningerne.
Så skal man huske - det er jo det, der ligger i SF's oplæg - at hvis man øger de grønne afgifter, skal man give nogle lettelser i bunden, som virkelig kan mærkes, sådan at afgifterne ikke vender den tunge ende nedad.
Erling Bonnesen (V), 2007-09-11:
SF er som sædvanlig en meget stærk fortaler for grønne afgifter.
Hvis nu SF får magt, som man har agt, hvor meget vægt vil man så lægge på grønne afgifter?
Hvor meget må de få lov til at stige igen?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Der vil jo altid være en forskel imellem at gå på en offentlig ydelse og så at være i arbejde.
Det er egentlig i vores interesse, at det skal kunne betale sig at gå på arbejde, og hr. Frank Aaen skal huske, at de penge, vi bruger til beskæftigelsesfradraget, ikke bliver taget fra de svage grupper.
Og med hensyn til afgifterne kan jeg sige: Det Radikale Venstre har ikke nogen hellige køer i forbindelse med afgifter.
Der er kun én ting, vi vil gøre, og det var noget af det, jeg sagde til den første spørger, nemlig at de penge, vi henter på øgede afgifter eller andre steder, vil blive ført tilbage til en lettelse af skatten på arbejde; det skal fortsat kunne betale sig at arbejde.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Ja, for man behøver jo bare at sammenligne børnefamilien med tre børn på Nørrebro med den enlige, der bor med swimmingpool oppe nord for København, så kan man jo se, hvor himmelråbende det er, hvis det er sådan, at man ikke dér prøver at bruge afgifterne til at sørge for, at der er råd til bad til børnefamilierne, hvorimod den rige, der har swimmingpoolen, godt kan få lov at betale for det.
Jeg har et andet spørgsmål, som jeg vil høre om De Radikale har overvejet.
Når man nu siger, at man vil hæve beskæftigelsesfradraget, er man så ikke bange for, at det også øger uligheden i samfundet, for når et menneske bliver arbejdsløs, altså fyret af sin arbejdsgiver, og så altså først mister en lønindkomst og går til en meget lavere understøttelse, er det så rimeligt, at man så også samtidig giver vedkommende et ordentligt dask over fingrene via skattereglerne, ved at vedkommende også taber et beskæftigelsesfradrag?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Altså, jeg har da stor sympati for det, hr. Frank Aaen nævner, og jeg vil sige, at både vand og varme selvfølgelig kan være elementer, som man kunne lave et bundfradrag i forbindelse med.
Vi har ikke gjort det i det forslag, vi har lagt frem, og selv om vi har stor tro på fremtiden, har vi dog ikke den helt store tro på, at vi får 90 mandater.
Derfor skal vi ud og søge stemmer andre steder, og derfor vil varme og vand selvfølgelig blive en del af diskussionen.
For hr. Frank Aaen har jo ret i, at man jo dermed eliminerer de grønne afgifters tryk på de laveste indkomster.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Jeg vil sige, at i det skatteudspil, Det Radikale Venstre er kommet med, har vi med stor fornøjelse læst, at man er gået ind på tankegangen om et socialt bundfradrag.
Der var, kan jeg godt sige, for nogle år siden et kæmpemæssigt slagsmål mellem Enhedslisten og Det Radikale Venstre om, hvordan det skulle kunne gennemføres, fordi vi sagde, at det er asocialt bare at blive ved med at sætte de grønne afgifter op.
Det er derfor meget fint med et bundfradrag vedrørende elafgift, sådan at det er overforbruget, der beskattes.
Men jeg savner lidt at høre, om man har gjort sig de samme overvejelser vedrørende afgift på vand og afgift på varme.
Og derfor vil jeg gerne spørge, om vi kan regne med, at man indser, at det også er nødvendigt dér med et socialt bundfradrag, sådan at vi ikke har nogle grønne afgifter, der vender den tunge ende nedad.
Erling Bonnesen (V), 2007-09-11:
SF er jo meget god til at fortælle og forklare, hvad man ikke vil, men kan ordføreren for SF så ikke give bare ét eksempel på, hvad det er, man gerne vil, og hvor det så er man gerne vil øge skatterne for at få den eventuelle nye pakke fra SF til at hænge sammen - bare ét eksempel?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg vil gerne sådan ganske præcis spørge den radikale ordfører, for nu lagde jeg mærke til under Socialdemokraternes indlæg, at man lagde meget vægt på den her sociale profil: Er man enig med Socialdemokraterne i, at der ikke skal ske nogen lettelser i topskatten fremover?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Denne skattepakke er fuldt finansieret.
Og det er den, fordi der er finansiering i form af bortfald af skattenedsættelser i arbejdsmarkedsbidraget, der er en afledt forøgelse af afgiftsgrundlaget, der er en indeksering af energiafgifterne, som giver 4 mia. kr., og så er der afledte virkninger bl.a. på arbejdsudbuddet.
Det kan godt virke som et lidt teknisk svar.
Hr. John Dyrby Paulsen har naturligvis ret i, at der er en indfasningsperiode for såvel lovforslaget i 2008 som det i 2009, ligesom der er en indfasningsperiode for finansieringen.
Men når man taler om finansiering og fuldt finansieret, er det sådan, at den her skattepakke er fuldt finansieret på lidt længere sigt; det vil sige, at de finansieringselementer, der er lagt ind, til fulde dækker den nedsættelse af skat på arbejde, som ligger i den her skatteaftale.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Så vil jeg godt spørge den konservative ordfører med hensyn til finansiering og ikke finansiering.
Den konservative ordfører starter med at sige, at det her er skattelettelser på 9,5 mia. kr., og det har den konservative ordfører fuldstændig ret i.
Er det ikke rigtigt, at de her skattelettelser i virkeligheden er ufinansierede?
Det gælder i 2009, det gælder i 2010, og det gælder så sandelig de lettelser, der kommer i topskatten, når de til sin tid kommer, at de også er fuldstændig ufinansierede.
Så man kan ikke tale om, at det er en finansieret skattereform; den er, når det kommer til stykket, underfinansieret.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Nu vil jeg starte med at sige, at de forudsætninger, som Ældre Sagen har lagt ind, nemlig at arbejdsmarkedsbidraget vil blive sænket til 7,5 pct., synes jeg er forkerte.
Man burde regne det op imod en alt andet lige-situation.
I en alt andet lige-situation er gevinsten større, end hr. John Dyrby Paulsen gør rede for, og derfor giver Ældre Sagens regnestykke et forkert billede.
Der er noget, jeg ikke kan forstå.
Vi har gennemført en skattelettelse, som betyder, at personfradraget reduceres med 1.000 kr., og at der er en markant forøgelse af beskæftigelsesfradraget.
Hvorfor er det ikke noget, vi kan tale om her i salen?
Hvorfor bliver man ved med at sige, at det her er socialt ubalanceret, når der er taget så vidtgående hensyn til de laveste indkomster?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg vil egentlig også fra min side godt starte med at ønske De Konservative tillykke.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om den konservative idé om en socialt ordentlig og afbalanceret profil harmonerer med, at man giver skattelettelser på 5.500 kr. til dem med de højeste indkomster, når Ældre Sagen samtidig har beregnet, at en enlig pensionist i lejebolig til næste år har 16 kr. ekstra at rutte med til hele året som følge af den her aftale og i 2009 har hele 10 kr. om måneden at rutte med.
Er det den konservative opfattelse af en socialt afbalanceret aftale?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
For det første vil jeg sige, at udviklingen i topskatten jo er baseret på et skøn.
Den er baseret på spørgsmålet om konjunktur, og vi ved ikke, hvordan den konjunktur udvikler sig.
Med hensyn til flere hænder i arbejde er vi godt tilfreds med, at det giver et arbejdsudbud på 7.000-8.000 personer.
Folk føler, at det her giver dem mulighed for at få en større frihed til at tilrettelægge deres liv, at træffe deres egne dispositioner, at de penge, de tjener, i højere grad vil kunne disponeres over af dem selv, og det tror jeg er meget tilfredsstillende og giver folk en mulighed for at øge udbuddet.
Og de vil udbyde deres arbejdskraft.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Jeg er bange for, at hr. Christian Wedell-Neergaard blev revet så meget med af sin egen begejstring for forslaget, at han glemte at svare på spørgsmålet.
Men det kan jo ske, og der er en chance mere.
Er det ikke korrekt, at inden for en ganske kort årrække vil det her betyde, at der bliver en væsentlig større hævelse af topskattegrænsen end de 16.000 kr., der var lagt op til med regeringens forslag?
Jeg forstår godt, at hr. Wedell-Neergaard er begejstret, åbenbart også for den del, som handler om at få flere hænder i arbejde, som det udtrykkes, og det er så et slag på tasken, at 7.000-8.000 kommer i arbejde.
Det er jo nok næppe for lavt sat i beregningerne, så jeg vil spørge: Tilfredsstiller det hr. Wedell-Neergaards ambition om at få flere hænder i arbejde?
Man kunne jo få den tanke, at det er i en størrelsesorden, der sådan lige er til at overkomme.
Man kan i løbet af den kommende valgkamp trykke alle de hænder, der er kommet i arbejde.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Under finanslovdebatten i torsdags blev jeg ønsket tillykke mindst ti gange, og Det Konservative Folkeparti er selvfølgelig glad og tilfreds, men jeg vil give det tillykke videre til de tre borgerlige partier, som har gennemført den her aftale, for de har tilsammen lavet en aftale, som er god og tilfredsstillende, og som betyder, at 550.000 mennesker ikke længere skal betale mellemskat.
Vi startede med over 1,2 millioner mellemskatteydere, og nu er vi nede på 660.000 - altså et markant fald i mellemindkomstgrupperne.
Man kan se det hos sygeplejersker, chauffører, lærere, social- og sundhedsassistenter og mange andre grupper.
De får en markant skattelettelse, og for dem betyder det en markant bedre mulighed for at tilrettelægge deres hverdag.
Vi er selvfølgelig glade for, at proppen stopper, så antallet af topskatteydere ikke stiger.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Nu har der været meget debat om, hvem der har vundet og ikke vundet i regeringens skatteforhandlinger, men jeg vil sige, at jo mere jeg har sat mig ind i, hvad der ligger, jo mere får jeg lyst til at sige et stort og flot tillykke med indsatsen til De Konservative.
Der er jo ikke nogen tvivl om, hvis man går teksten igennem, at det er De Konservative, som har trukket det længste strå.
Jeg vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om han ikke er enig i, at hvis man alene ser på det element, som er den såkaldte prop i topskatten, må man forvente, at topskattegrænsen på ganske kort tid vil skulle hæves med væsentlig mere end de 16.000 kr., som var indeholdt i regeringens oprindelige oplæg.
Vil hr. Christian Wedell-Neergaard ikke bekræfte det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
men vi har stoppet, at der kommer flere, og det er i sig selv et stort resultat, som Det Konservative Folkeparti er glad for.
Det er en aftale, vi vil gennemføre, det er en aftale, vi er stolte af, og vi har været ude og sige, at den er tilfredsstillende for os.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Jeg synes, ordføreren ser bort fra, at muren er rejst rundt om de 960.000.
Forligspartnerne accepterer, at det er det antal topskatteydere, Danmark skal have.
Det er kun, hvis der kommer flere, grænsen skal rykkes opad.
Vil ordføreren prøve at løfte sløret for, hvordan man vil løfte grænsen, og hvilke forventninger man har til løftet i 2010.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Det er en fuldstændig forkert udlægning.
I 2009 skal der træffes aftale om, hvordan progressionsgrænsen skal fastsættes.
I 2009 skal der også træffes aftale om en mekanisme, der regulerer progressionsgrænsen, og dermed har vi stoppet stigningen i antallet af topskatteydere.
Det er fra 2003 til 2005 steget med 40.000 personer, og man kunne forvente, at det blev ved med at sige.
Men det gør det ikke, og beregninger fra Økonomiog Erhvervsministeriet viser, at der er en lempelse i størrelsesordenen 0,5 mia. kr.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
En del af sejren er, at der nu er bygget en mur rundt om 960.000 topskatteydere, som kun har én mulighed for at slippe ud af topskattefængslet, nemlig at gå ned i indtægt ved enten at lade sig pensionere eller på anden måde få en mindre indtægt.
Er det en af glæderne ved at være konservativ, at man nu har cementeret, at landet skal have 960.000 topskatteydere?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Der er altså ikke nogen, der har mistet penge, hverken i forbindelse med den her aftales generelle indhold eller ved Dansk Folkepartis tilstedeværelse ved forhandlingsbordet.
Det er der altså ikke nogen der har mistet penge på.
Så nemt er det.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Respekt for Enhedslistens klare linje: Højere skatter og afgifter er vejen frem.
Respekt for det.
Jeg er ikke enig.
Men jeg vil godt spørge, om det også er Enhedslistens opfattelse, at Socialdemokraterne nu her og hen over weekenden er gået væk fra skattestoppet.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Jeg vil godt sammen med den konservative ordfører glæde mig over, at han ikke er omfattet af markedsføringslovens bestemmelser, for så ville han blive udsat for nogle ret grove anklager om vildledende markedsføring - ikke mindst af oppositionens forslag.
Jeg ved godt, at man her i huset plejer at sige, at man kun skal spørge om det, man kender svaret på, og der vil jeg godt allerede nu tilstå, at jeg ikke kender svaret på det spørgsmål, jeg stiller.
Af den aftale, der er indgået mellem de tre partier, fremgår det, at der ikke må komme flere topskatteydere, og det vil altså sige, at hvis antallet stiger, hæver man bundgrænsen, så det kommer til at passe.
Det er sådan, jeg har opfattet det.
Samtidig er det en del af aftalen, at man hæver mellemskattebundfradraget op til det samme niveau, som gælder for topskatten.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Christian Wedell-Neergaard helt enkelt: Betyder det så, at man, hvis antallet af topskatteydere stiger, vil hæve topskattebundgrænsen, så den bliver en anden end mellemskattebundgrænsen?
For der er ingen aftale om, at der skal ske noget tilsvarende for mellemskatten.
Det har jeg ikke kunnet finde noget svar på, hverken i lovforslaget eller andre steder, men jeg synes, det vil være nyttigt lige at vide det til den videre diskussion.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Det er det, der hedder et godt spørgsmål.
Det, der er aftalt, er, at progressionsgrænsen skal, om man så må sige, reguleres i forhold til den aftale, der indgås i 2009, og der skal man også aftale en mekanisme.
Om det så automatisk vil betyde en regulering af mellemskattegrænsen, kan jeg sige at jeg ikke lige har styr på, men min formodning er, at det vil det gøre.
Det vil sige, at man regulerer og jeg kan henvise til modellen i det udarbejdede materiale, hvor vi har de forskellige indkomster og dermed den nye grænse for top- og mellemskat - og at det er hele den nye grænse for top- og mellemskat, der reguleres.
Det svarer fuldstændig til aftalen i velfærdsforliget, hvor man har aftalt, at for så vidt angår en yderligere forhøjelse af tilbagetrækningsalderen, er det noget, man aftaler på et senere tidspunkt ud fra et fastlagt mønster, en form for indeksering.
Det her er præcis en parallelaftale: at man laver en indeksering på et senere tidspunkt ud fra nogle fastlagte retningslinjer, nemlig at der ikke må blive flere mellem- og topskatteydere, som vi har berørt.
Det er det, der er indholdet i det her.
Når vi behandler det i dag, er det, fordi Folketinget skal have god tid til at få indsigt i det her forslag.
Der er mange detaljer, som hele tiden bliver gennemregnet, der kommer hele tiden nye eksempler.
Det skal så genfremsættes den første tirsdag i oktober og kunne vedtages inden den 1. november, med henblik på at skattekortene for år 2008 kan få de rigtige tal.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Det vil sige, at det først er langt senere, vi får mulighed for at få at vide, hvordan det i praksis skal fungere, hvordan man holder proppen tæt osv.
Vi har jo hastværk, det er jo sådan set derfor, at vi ikke holder ferie nu, men er her i Folketinget og behandler det her lovforslag sådan en god dag i september.
Det er sådan en rigtig hastesag, så hvorfor alle de her ting ikke er afklaret, så folk kan få besked og vide, hvordan det udmøntes i praksis, er sådan set et åbent spørgsmål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Jeg kan sige til Ny Alliance, at vi desværre ikke når 40 pct. i marginalskat med denne øvelse, og det kan vi jo heller ikke, når vi sidder og ser på tallene.
Det er altså et meget dristigt forslag, Ny Alliance er kommet med, men det er naturligvis med til at spænde de øvrige partier for en vogn.
Jeg har lagt mærke til, at Ny Alliances udspil også har fået Socialdemokratiet til at ændre signaler i skattepolitikken hen over weekenden, endnu et skifte, og så må vi se, hvordan det influerer i fremtiden.
Med hensyn til propper synes jeg at jeg har gjort opmærksom på flere gange, at det ikke er for at gøre det mere indviklet, at det ikke er for at lave en stor sag ud af det.
Progressionsgrænsen er i dag 365.000 kr., den skal ændres, og den skal ændres efter fælles aftale i forligskredsen.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Ja, nu er det vel egentlig skatteaftalen, vi behandler i dag, og ikke reform og udligning, men o.k. Jeg har et enkelt venligsindet spørgsmål.
I Danmark har vi jo et utrolig indviklet skattesystem.
Virkeligheden er vel den, at ja, man behøver ikke engang gå uden for huset, men i hvert fald uden for huset kan man ikke finde ud af sin egen selvangivelse og regne sin skat ud - det kan man måske heller ikke herinde.
Det ændrer det her forslag ikke en pind ved, det vil være lige så indviklet efterfølgende, måske mere.
Derfor er der jo et spørgsmål, man støder på ude i den virkelige verden, nemlig: Den konservative prop, som hr. Wedell-Neergaard jævnligt har nævnt, altså at man har sat prop i, så der ikke er flere, der får topskat osv., hvordan forestiller hr. Wedell-Neergaard sig at den skal virke?
Hvordan skal det håndteres?
Jeg har hørt, at der er nogen, der skal se på det, men man må da også have haft en forestilling om det, da man aftalte det her.
Kan vi få løftet sløret for det, så der måske er nogen uden for huset, der også kan få det at vide?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Jeg forstår slet ikke den snak om, at de enkelte kommuner skal straffes.
At forhandle med KL er som at forhandle med Danmark som én kommune.
KL har et aftalesystem, og KL er kommunerne.
Lykkes det ikke KL at få den aftale, ja, så må KL jo henvende sig, men jeg kan ikke forestille mig, at KL kommer i en situation, hvor de ikke kan overholde den aftale, der er indgået for nogle få dage siden.
Derfor kan jeg heller ikke helt tilslutte mig, at der skulle være 71 kommuner, som har brug for at hæve skatten.
Det var ikke de tal, vi havde på bordet, da aftalen blev indgået.
I øvrigt vil jeg kraftigt bestride, at der er tale om, at regeringen sådan helt udstikker rammerne.
Hvis fru Line Barfod havde deltaget i forhandlingerne, ville fru Line Barfod vide, at kommunerne har en endog meget stor indflydelse på, hvordan sådan en aftale kommer til at se ud.
Det er et meget langvarigt forløb, og der sker adskillige justeringer undervejs.
Det er KL jo også ansvarlig for, og dermed er kommunerne også ansvarlige for det.
Line Barfod (EL), 2007-09-11:
Hvis nu man ude i kommunerne, fordi man ikke vil lukke alt for mange skoler, ikke vil skære alt for meget på ældreområdet, ikke vil sammenlægge alt for mange daginstitutioner til 100-børns-institutioner, ikke vil lukke alt for mange biblioteker, så hæver skatterne, og det ender med, som det ser ud lige nu, at det er omkring 71 kommuner, der hæver skatterne med i alt omkring 2 mia. kr., altså dermed en del mere end det, regeringen tidligere har sagt man ville give lov til,
har jeg så forstået det rigtigt, at De Konservative vil stemme for, at de kommuner skal straffes, og at der altså skal lukkes skoler, biblioteker, daginstitutioner osv. rundtom i landet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Vi vidste jo, at der var problemer i nogle kommuner.
Vi har gennemført en udligningsreform, som markant flytter om på kommunernes muligheder for at drive kommune, og det betyder, at store beløb bliver flyttet fra Østdanmark til Vestdanmark, og at nogle kommuner står i en situation, hvor økonomien er presset.
Det er den aftale, vi har lavet med KL, og det vil sige, at det nu er KL’s opgave at finde mulighed for, at den aftale bliver overholdt.
Det er de ikke, men kommunerne har også et ansvar for at holde fast i den økonomiske udvikling og sikre, at de ikke bare er i en situation, hvor de sætter skatten unødigt op.
Line Barfod (EL), 2007-09-11:
At De Konservative går ind for, at der skal være større ulighed i samfundet, går ind for, at der skal gives skattelettelser til de rigeste og stort set ingenting til dem i bunden, der fortsat halter længere og længere bagud i forhold til den almindelige samfundsudvikling, er der ikke noget nyt i.
Derfor vil jeg gerne i stedet spørge til det med de kommunale skatter, som jo er en del af det skattestop, som De Konservative har tilsluttet sig, og høre, om De Konservative har tænkt sig, at der skal indledes straffeekspeditioner over for alle de kommuner, som lige nu prøver at undgå de værste nedskæringer for ældre, børn, folkeskoler, biblioteker osv., og som derfor en del steder ser sig nødsaget til at hæve skatten.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Jeg synes, at hr. Frank Aaen i højere grad skulle kvittere for, at det er lykkedes at tilgodese dem med de laveste indkomster på en måde, så de ikke bliver ringere stillet - de bliver bedre stillet på en række områder - og at det er en del af pakken.
Jeg synes, at hr. Frank Aaen tegner et ubehageligt billede af noget, som jeg mener er den rigtige medicin på det rigtige tidspunkt vedtaget af de rigtige partier.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Der skal nok være til en pakke Ga-Jol eller to mere til pensionisten.
Det er jeg ikke spor i tvivl om.
Jeg spørger bare: Er pensionisten dårligere eller bedre stillet, end før Det Konservative Folkeparti kom i gang med at forhandle om det her?
Jeg ser bare i regeringens egne beregninger, at pensionisten med de love og regler, der gælder i dag, ville tjene mere end det, der er lagt op til med det lovforslag inklusive ekstra energiafgifter, som regeringen nu har lagt frem.
Det er da sigende, at mens man skovler hundredvis af millioner kroner hjem til de allerrigeste her i samfundet, har man altså møjsommeligt lavet en forringelse, der gør, at pensionisterne bliver stillet ringere, end de var blevet uden den her lov.
Det er åbenbart konservativ politik.