runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-08:
Det Konservative Folkeparti fører frem, at den aftale, som statsministeren har indgået, som der er støtte til i Lagtinget, støtter vi fuldstændig i overensstemmelse med den måde, vi normalt arbejder inden for rigsfællesskabet på.
Og vi tager ikke den her sag op igen.
Vi mener, at sagen er løst, og at Vágar Lufthavn nu udvides.
Det er jo en myte, at der ikke er tale om en forhandling.
Det er jo en myte, at der ikke er tale om drøftelse med Lagtinget, og det er fuldstændig forkert, når hr. Høgni Hoydal prøver at tegne et billede af en asymmetrisk forhandling og asymmetriske forhold.
Der har længe været et behov for udvidelse af Vágar Lufthavn, og det sker nu, ved at den fulde ejendomsret overdrages til Færøerne.
Efterfølgende er der fundet en nødvendig finansiering, og fonden er jo beregnet til infrastrukturformål, så jeg kan ikke se andet, end at formålet er opfyldt.
Og derfor kan vi sige, at lovforslaget er fuldt dækkende, og dette beslutningsforslag har udviklingen længe overhalet.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg takker for det svar, og så vil jeg bare tilføje, at jeg godt forstår det her forsøg på ligesom at pakke det hele ind i pæne gevandter, men hr. Christian Wedell-Neergaard er vel klar over, at der ikke har været nogen forhandlinger, at hele argumentationen blandt flertallet i Det Færøske Lagting har været: Jamen vi kunne ikke få det anderledes, for det ville regeringen ikke, og dermed har vi jo haft en fuldstændig umulig forhandlingssituation.
Derfor siger det her beslutningsforslag jo egentlig bare, at det pålægger regeringen at tage forhandlingerne op igen, og dermed vil det så også blive klart, hvilken støtte en slig forhandling ville have i det færøske parlament.
Så der er vel ikke noget modsvar imod forslaget og det, som Det Konservative Folkeparti fører frem her?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-08:
Det lovforslag, vi vedtog den 29. marts, bygger på en aftale mellem Lagtinget og lagmanden og statsministeren.
Og skulle det være sådan, at Lagtinget og lagmanden ønsker en anden aftale, så kan man henvende sig, og det vil vi naturligvis tage seriøst.
Det er klart.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg hører, at argumentationen er lidt den samme, som Socialdemokratiets ordfører havde, nemlig hvad ønsket i det færøske parlament, som jo er repræsentant for det færøske folk, egentlig er.
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Wedell-Neergaard: Hvis det er sådan, at han får konstateret, at der egentlig i det færøske parlament er et stort flertal, hvis ikke fuld enighed om, at man selvfølgelig samtidig med overdragelsen af lufthavnen også får fuld kompetence over Investeringsfonden, ville Det Konservative Folkeparti så sige: Det støtter vi?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-08:
Jeg vil starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Man kan spørge hr. Høgni Hoydal, om vi i virkeligheden her i Folketinget ved at tilslutte os dette lovforslag ikke laver noget, der er i strid med ånden i aftalen om rigsfællesskabet om, at de beslutninger, som vedtages i Lagtinget, også gennemføres her.
Gennemførte vi denne ordning, ville det ikke være noget, der var flertal for på Færøerne, og derfor ville det gå imod den måde, som vi normalt samarbejder på.
Når vi behandlede lovforslaget her den 29. marts, var det jo på baggrund af, at der var tilslutning i Lagtinget og også tilslutning til denne måde at finansiere Vágar Lufthavn på.
Det er jo ensbetydende med, at man for det første får en udbygning af Vágar Lufthavn, hvilket der er stort behov for, og dernæst at overdrage ejendomsretten til lufthavnen til Det Færøske Lagting, samt efterfølgende at det finansieres via en nedkapitalisering af fonden.
Det foregår på den måde, at fonden over tre gange indbetaler midler til Vágar Lufthavn via Lagtingets kasse.
På den måde er der skabt en løsning, som gør, at man får udbygget lufthavnen, hvilket der er stort behov for i et moderne samfund, og det finansieres via Investeringsfon den for Færøerne, som er beregnet til infrastruktur.
Så lovforslaget lever jo fuldt ud op til den måde, vi normalt arbejder på i rigsfællesskabet, nemlig sådan at der ikke fremsættes lovforslag her, uden at det er i overensstemmelse med en aftale med Lagtinget, og det ville en sådan aftale som den, hr. Høgni Hoydal her foreslår, jo ikke være.
Arne Toft (S), 2007-05-08:
Socialdemokratiet vil i hvert fald være meget positiv over for at tage sagen op igen og genforhandle den.
Og jeg kan ikke se, at der er noget i vejen for, at man, hvis man fra Færøernes side ønsker en anden station, også går ind og støtter det.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Så vil jeg meget gerne takke hr. Arne Toft for meget klar tale.
Og hvis jeg kan konkludere, betyder det altså, at hvis der skulle komme et ønske fra et flertal i Lagtinget om, at man genforhandler det her og også overdrager hele investeringsfonden til færøsk kompetence, så ville Socialdemokratiet være meget positiv over for det.
Arne Toft (S), 2007-05-08:
Jeg ser intet problem i det.
Derfor siger jeg også, at hvis Færøernes landsstyre og Lagtinget kommer og siger, at de ønsker at genforhandle det her, så siger vi i Socialdemokratiet, at vi er villige til det.
Men så længe Færøernes landsstyre og flertallet i Lagtinget slutter op om den aftale, der er indgået med statsministeren, så er der præcedens for, at Socialdemokratiet støtter det.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om det er en misforståelse.
Altså, beslutningsforslaget pålægger regeringen at tage alle nødvendige skridt til at få overdraget lufthavnen – det er så sket – og så i øvrigt at få overført hele kompetencen over investeringsfonden til Færøerne.
Det her forslag skulle have været behandlet samtidig med L 121, men lad det nu fare.
I disse skridt, som regeringen vil tage, vil der jo indgå forhandlinger med det færøske landsstyre, som så igen er under kontrol af det færøske parlament, så jeg ser ikke det som et problem.
Jeg vil i stedet spørge Socialdemokratiet om, hvad der egentlig er problemet.
Hvad er det, man er bange for?
Den her fond har været under færøsk rådighed, kan man sige, i mere end 50 år, så hvad skulle være galt med, at de færøske myndigheder selv bestemmer, om de ønsker at nedkapitalisere fonden eller fremdeles bruge den til lån, og ellers hvordan man skal udbygge lufthavnsfaciliteterne?
Arne Toft (S), 2007-05-08:
Socialdemokratiet meddelte allerede ved behandlingen af lovforslag nr. L 121, at vi kan tilslutte os aftalen, Færøernes lagmand og statsministeren har indgået om overdragelse af Vágar Lufthavn til de færøske myndigheder, samt at der gennemføres en tiltrængt renovering af lufthavnen, der finansieres ved nedkapitalisering af Investeringsfonden for Færøerne.
Aftalen mellem lagmanden og statsministeren er forelagt for Folketinget i form af lovforslag nr. L 121, og aftalen er også blevet behandlet i det færøske Lagting.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, har det formål at pålægge regeringen at ændre aftalen mellem lagmanden og statsministeren ved helt at overdrage lovgivningen og beslutningskompetencen for investeringsfonden til Færøerne.
Socialdemokratiet kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi kan fortsat støtte den aftale, som lagmanden og statsministeren har indgået.
Vi kan således ikke støtte beslutningsforslaget.
Joan Erlandsen (V), 2007-05-08:
Nu skal man jo ikke blande æbler og pærer.
Jeg mener, at det, som vi beslutter her, jo altså er, at fondens formål er til infrastrukturelle forbedringer oppe på Færøerne, og det er det, som den fond bliver benyttet til på nuværende tidspunkt.
Høgni Hoydal (T), 2007-05-08:
Jeg forstår fuldt ud, at fru Joan Erlandsen ikke kan svare på Dansk Folkepartis vegne, derfor spurgte jeg også specifikt til Venstres holdning.
Skal jeg forstå det argument sådan, at det er danske skatteyderes penge, som oprindelig blev sat i en fond i et fuldstændig uudbygget samfund, at det også betyder, at når vi f.eks. skal overtage amtmandsboligen i Tórshavn, skal vi betale pengene tilbage til den danske stat?
Betyder det også, at vi, når vi overtager andre anlæg på Færøerne, så skal betale pengene tilbage til den danske stat, og at man stadig væk i Folketinget skal have beslutningsretten over de aktiver?
Er det det, som jeg skal forstå også er princippet for Venstre?
Joan Erlandsen (V), 2007-05-08:
Hvad Dansk Folkeparti skulle mene i den forbindelse, vil jeg godt undlade at forholde mig til her.
Men jeg vil så sige, at de penge bliver brugt til en udbygning af den lufthavn på Færøerne, og et flertal på Færøerne er gået ind for det – ud af syv er der fem, der er gået ind for, at beslutningen skulle være sådan.
Samtidig har vi hørt, hvad ministeren siger: Det er altså danske skatteydere, der er med til at finansiere fonden, og derfor er det relevant, at man har den beslutningskompetence, som man har.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Jeg skal lave en variation over temaet »da mit partis ordfører desværre ...«
Da mit partis ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, desværre på grund af, at han i øjeblikket sidder i formandsstolen, er ude af stand til at behandle det her lovforslag på Det Radikale Venstres vegne, skal jeg på partiets vegne afvise forslaget med henvisning til det, som ministeren har sagt.
Jeg vil også med det samme sige med hensyn til eventuelle spørgsmål, at jeg nok skal forsøge at besvare dem, men at det her ikke lige er mit kompetenceområde.
Jeg vil ikke forhindre nogen i at stille et spørgsmål, og jeg har sådan set forberedt et vist svar på et af dem, der eventuelt kunne komme.
Jeg vil forsøge at gøre det så godt, jeg kan.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-08:
Jeg mener rent faktisk, at den lov, som vi har vedtaget omkring fusionerne, jo ligger i forlængelse af den universitetslov, som vi vedtog i 2003, og i den gør vi det meget klart med hensyn til forskningsdelen.
Derfor ser jeg, at fusionsloven er en forlængelse af den eksisterende universitetslov, som vi jo har lavet sammen med Socialdemokraterne, og det er lige præcis der, vi taler om regelsanering med den ene hånd og styrkelsen af udviklingskontrakter med den anden hånd.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg vil spørge fru Kirsten Brosbøl, om hun ikke er enig i, at meget tyder på, at den sikkerhed, der kommer med det her lovforslag, er forholdsvis lille, både i forhold til at bevare selvejet og i forhold til det, hr. Kristen Touborg nævnte før, nemlig om man overhovedet kan sikre, at de her ejendomme bliver lejet ud.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille til fru Kirsten Brosbøl, er: Hvornår har Socialdemokraterne tænkt sig, at den debat om EF-Domstolens kompetence skal tages?
For det fremgik jo meget klart af forespørgselsdebatten, at det ikke var i forbindelse med de traktatforhandlinger, vi skulle have nu, og så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvilke årti man forestiller sig at den debat skal tages i.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-08:
Jeg mener sådan set ikke, det er at detailregulere, at vi forpligter universiteterne til at beskrive eksempelvis på deres hjemmeside, hvad det er, de kan, vil gøre og står for.
Det er sådan set en del af den politik, som jeg hylder og har hyldet hele tiden, at når det er sådan, at man får offentlige kroner med – og jeg mener, vi skal have et universitetssystem, som er gratis, det skal være gratis at gå på universitetet – og når vi er sat til at forvalte skatteborgernes penge, ligesom hr. Per Clausen, så er det et spørgsmål om, at vi også godt kan stille visse krav til universiteterne.
Det mener jeg rent faktisk er naturligt at gøre, eksempelvis: Hvad er det universiteterne kan, vil gøre og står for?
Og det er jo bl.a. det, som åbenhedsdelen lægger op til.
Derudover er der hele diskussionen omkring aftagerpanelerne.
Det mener jeg faktisk overhovedet ikke at det er.
Tværtimod ser jeg, at der er en hel del fordele ved, at vi har aftagerpanelerne.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Men er det ikke rigtigt forstået, at man i den lov bl.a. gør det, at man meget nøje beskriver, hvordan universiteterne skal samarbejde med omkringliggende samfund ved at ophæve aftagerpaneler til at være den rigtige måde at gøre det på?
Man beskriver meget nøjagtigt, hvordan man skal evaluere uddannelser og lægge informationer om det på nettet, altså giver en række nye, hvad skal man sige, regler for, hvordan universiteterne skal opføre sig, og det er vel svært at opfatte det, at man indfører nye detailregler for universiteterne, som et led i en afregulering, og at det har givet universiteterne mere frihed.
Jeg har sådan set et meget enkelt spørgsmål til fru Gitte Lillelund Bech, og det er om den lov, man lige har vedtaget om fusionsuniversiteter.
På hvilke områder er det at den giver universiteterne større frihed, end de havde før?
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-08:
Hvis vi tager selve stillingsstrukturen, kan jeg da godt et stykke hen ad vejen følge Det Radikale Venstre og fru Charlotte Fischer, der siger: Hvorfor kan man ikke selv i højere grad beslutte det på universiteterne?
Men der er altså en del af stillingsstrukturen, der hænger sammen med løndelen, som hænger sammen med overenskomstdelen.
Det er altså noget, som forhandles centralt, og derfor er det noget, hvor det er naturligt, at der er regler på området, så det ikke er givet fuldstændig frit.
Så derfor har jeg da et håb om, at man sammen kan finde ud af, hvad man kan komme til.
Jeg tror ikke, at man kan afregulere universiteterne helt så meget, som jeg kan se, fru Charlotte Fischer lægger op til.
Men jeg synes rent faktisk også, at fru Charlotte Fischer skyder gråspurve med kanoner med det her forslag.
Eksempelvis vil jeg henvise til, at det er meget vigtigt med forskningsfriheden, for det er rent faktisk noget af det, som vi har sat ind på, både med universitetsloven i første omgang og rent faktisk også med den seneste vedtagelse i Folketinget, som er fra midten af november 2006, og som jeg nævnte i min ordførertale, hvor Folketinget konstaterede, at forskningsfriheden er noget, vi sætter i højsædet, og det gør universitetsloven også – også efter universitetsfusionerne.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-08:
Ja, nu kender jeg Venstres ordfører som forholdsvis begavet, så jeg tror måske ikke helt på, at det er så svært at forstå det her.
Man har faktisk bestemmelser, der regulerer specialet, og det støtter vi faktisk fortsat at man har.
Vi har ikke tænkt os at afregulere det fuldt ud.
Men lad mig spørge helt konkret.
Der nævnes f.eks. stillinger: Hvorfor er det sådan, at universiteterne dybest set ikke selv burde bestemme, hvilke slags stillinger de synes skal oprettes rundtom på universiteterne?
Er de ikke langt bedre til i en bestyrelse at vurdere, hvilke poster af hvilken art der er brug for på universiteterne – i stedet for at der skal sidde embedsfolk og vurdere og godkende det centralt, og at der er meget sådan centrale restriktive bestemmelser for, lige præcis hvor mange stillinger af den ene og den anden art der skal være?
Det er et område, hvor jeg i hvert fald helt klart har svært ved at forstå, hvorfor man fra centralt hold skal regulere det særlig meget.
Helge Sander (V), 2007-05-08:
Men det ændrer jo ikke ved, at vi på en række områder, f.eks. når vi ser på det med løndannelsen, hvor Rigsrevisionen jo har lavet en påtegning, selvfølgelig bliver nødt til at tage det alvorligt, da det jo altså ikke er som i visse andre lande, hvor det er privatfinansierede universiteter, og det er offentligt finansierede universiteter, vi har i Danmark.
Når vi ser på – kan man sige – den svage gennemførelsesprocent, har vi jo været enige med Det Radikale Venstre i, at vi skulle gøre nogle tiltag.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-08:
Jeg er sådan set rigtig glad for at høre, at ministeren har taget fat på sagen og arbejder med Rektorkollegiet om det her, fordi det for mig sådan set bare er det vigtigste, at der sker noget og vi får den her debat i gang.
Og hvad angår spørgsmålet om de udenlandske universiteter, kunne det jo handle om at tage to-tre gode eksempler med i en undersøgelse og kigge på, hvad man kan lære.
Rektorkollegiet fremhæver selv Berkeley og Harvard, Oxford og Cambridge som nogle af de universiteter, der har styringsmæssig frihed, og der kunne man se på, hvad det egentlig handler om.
Men igen vil jeg blot til sidst sige: Jeg synes, det kunne være meget fint, hvis ministeren i dag kunne give en eller anden slags håndfæstning på, at vi fremover så vidt muligt skal undgå at lovregulere processer og redskaber og i stedet koncentrere os om mål.
Det tror jeg faktisk er noget af det, der vil give allermest frihed til universiteterne.
Helge Sander (V), 2007-05-08:
Jeg bliver også nødt til at sige til fru Charlotte Fischer, at vi er i tæt kontakt med udlandet.
Nu bliver det igen fremstillet, som om vi tror, vi har alle svarene.
Det er der vist ikke nogen, der forestiller sig, men vi søger selvfølgelig inspiration.
Jeg siger bare, at det er lidt svært, tror jeg, at lave sådan en entydig undersøgelse af en lang række af de forhold, som vi lige akkurat har på dagsordenen dels i dag, dels i den meningsudveksling, vi til stadighed har med bestyrelsesformændene, og som nu er mundet ud i, at vi har lavet et lille udvalg, som skal prøve specifikt at se på de enkelte problemstillinger, som vi så kan forholde os til.
I den forbindelse vil jeg meget gerne tro, at vi kan ende med noget i retning af det, som fru Charlotte Fischer siger, og i hvert fald er udviklingskontrakterne for mig at se et redskab, som vi både kan og bør bruge på en anden måde, end vi har gjort hidtil.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-08:
Sundhedsudvalget her i Folketinget har været i USA for at se på det amerikanske sundhedssystem, og guderne skal vide, at der er stor forskel, men alligevel kan man jo faktisk godt lære nogle ting om enkeltelementer.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvis vi har en ambition om at afregulere, kunne man så ikke give en slags håndfæstning på, at vi så vidt muligt skal undgå at regulere på proces og i stedet for målstyre universiteterne?
Der tænker jeg bl.a. på, at når vi nu vedtager at indføre aftagerpaneler, er det for mig et eksempel på, at vi går ind og regulerer proces og redskaber, hvor vi i stedet for som politikere skulle gå ind og sætte et mål op i en udviklingskontrakt og så bede universiteterne om at finde ud af, hvordan de efterlever det mål.
Skal vi simpelt hen ikke skifte spor og tænkning på den måde?
Må jeg bare lige gøre opmærksom på, at vi jo altså ikke har intentioner om af afvikle al regulering af universiteterne.
Trods alt er der noget, der skal være tilbage.
Det ædruelige spørgsmål i den her debat er jo sådan set: Gør vi det rigtige i dag?
Er det den rigtige måde, vi styrer på?
Vi har altså den overbevisning, at der er brug for at tænke nyt i forhold til den styring, der er – det gælder i forhold til udviklingskontrakterne, sådan som de fungerer.
Et eller andet sted kan Venstres ordfører jo godt stå og sige, at alt er i god gænge, og at der sådan set er den frihed, der skal være derude.
Men ordføreren må jo altså, hvis hun læser Rektorkollegiets notat fra marts, konstatere, at Rektorkollegiet og universiteterne dermed har en noget anden opfattelse.
De oplever ikke ligefrem, at friheden er væltet ned over dem, siden universitetsloven kom ind i 2003.
Så jeg må bare spørge: Er det ikke virkeligheden, at Venstres ordfører har en anden opfattelse, end universiteterne selv har?
Helge Sander (V), 2007-05-08:
Jamen nu fremstiller hr. Per Clausen det jo, som om vi slet ikke er i kontakt med udlandet.
Vi er sandelig i løbende kontakt med alle EU-landene – også i de her spørgsmål.
Og jeg kan sige, at jeg allerede i næste uge skal tilbringe et par døgn sammen med kolleger, for der har vi det næste møde i hele Bolognaprocessen i London.
Så der foregår til stadighed udveksling af synspunkter, og vi henter ideer fra hinanden.
F.eks. er jeg ikke sikker på, at man på samme måde i forhold til offentlige midler har en rigsrevision i visse andre lande.
Når vi taler om godkendelse af uddannelser, er vi jo så til gengæld nu på vej i en retning, som nogle lande er gået, nemlig ved oprettelsen af den nye akkrediteringsinstitution.
Så der er til stadighed en meget tæt kontakt til udlandet.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
For det første vil jeg sige, at jeg ærlig talt ikke synes, at det ord forfatningstraktat på noget tidspunkt har været et godt ord.
Nu sad jeg jo med i det forberedende arbejde og ved, at det var formand Giscard D’Estaings ønske, at det skulle hedde forfatningstraktat, fordi han så USA for sig, men det, vi har, er jo bare en ændringstraktat, det er jo ikke nogen forfatningstraktat.
Det er en traktat mellem selvstændige lande, og derved er det bare en traktat, som man så har valgt at give et navn, der bestemt ikke har været særlig godt.
Om man kalder det en udenrigsminister eller ej, vil jeg sige, at jeg er ret ligeglad med, bare vi får funktionen.
Vi siger jo ærligt, hvad det handler om.
Man kan kalde direktiverne for lovforslag og sådan noget, ja, det kan man gøre, som man vil – helt ærligt, det er ikke afgørende for os.
Jeg synes, det er nogle underlige ting, som hr. Rune Lund trækker frem på den her måde for at beskylde os for ikke at være ærlige om det her.
Så vil jeg godt sige om folkeafstemninger: Vi har den holdning; vi er bare ikke enige med Enhedslisten om, at man altså ikke skal have folkeafstemning om det her, medmindre der er en § 20-sag.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-08:
Jeg vil blot sige, at det jo er vigtigt, at vi netop holder den her frihedsdiskussion på sporet, fordi jeg lytter mig faktisk frem til i dag – også fra ministeren og fra flere ordførere – at der et eller andet sted er en velvilje, selv om man også med den anden hånd indfører regulering af forskellig art, i forhold til at se på, hvordan man trods alt kan give noget mere frihed på nogle punkter ud til universiteterne og hele styringen af universiteterne.
De skal laves om, og det er jeg helt overbevist om, at de også bliver.
Det er kun et spørgsmål om tid.
Afstemning
Rasmus Prehn (S), 2007-05-08:
Jamen jeg vil blot konstatere, at jeg er utrolig glad for den præcisering, som fru Charlotte Fischer kom med her.
Det er nemlig vigtigt, at den frihed ikke fører til, at man så får brugerbetaling ind ad bagdøren.
Det mener jeg ikke kan være rimeligt i et velfærdssamfund som Danmark, hvor målet må være, at alle kan få fri og gratis uddannelse.
Så jeg er meget glad for præciseringen og deler opfattelsen af, hvordan det med mere frihed til universiteterne skal forstås.
Charlotte Fischer (RV), 2007-05-08:
De to ting er ikke i mit hoved koblet sammen, altså at man på den ene side ser på, hvordan udenlandske universiteter har organisatorisk frihed til at indrette sig både med hensyn til stillingsstruktur, fag, optag, uddannelser osv., og så på den anden side til at sige, at nu skal vi have brugerbetaling på danske universiteter.
Jeg synes, det er en helt grundlæggende diskussion om, hvorvidt vi skal indføre brugerbetaling på danske uddannelser, og det er slet ikke vores dagsorden i den her sag.
For os handler det om at give organisatorisk frihed til universiteterne, så de kan indrette sig, som de synes er bedst og passer til dem, og så kreativiteten også kan blomstre derude, for det er virkelig den måde, jeg tror på, vi finder de gode, nye løsningsforslag.
Aftagerpanelerne er jo faktisk noget, som universiteterne selv har fundet på, og så har vi bagefter fået øje på dem og set, at det da var en mægtig god idé, og så ophøjer vi det så til lov, og det kan man så spørge sig selv om er en god idé.