runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Så det kommer jeg ikke til at give besked om.
Vi har behov for at fange den formodede gerningsmand.
Det er jo sådan set lykkedes en gang – så er han desværre tilsyneladende blevet løsladt af de tyrkiske myndigheder.
Vi mangler stadig væk klarhed over, hvad det er, der er foregået, men eftersøgningen af den pågældende er jo selvfølgelig intakt, og vi ønsker fra dansk side selvfølgelig, at han bliver pågrebet, hvor han end måtte befinde sig.
Hvis der er konkrete personer, institutioner i Danmark, der har behov for beskyttelse, skal de selvfølgelig have det, og det er jo under alle omstændigheder dybt beklageligt, at der er mennesker i Danmark, der på grund af brugen af deres ytringsfrihed, er truet.
Det er der kun grund til at tage afstand fra.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Altså det, der i hvert fald bringer mig i harnisk – og jeg har heller aldrig siddet på mine hænder, men man kunne jo prøve at se, hvordan det føles – er jo, at Lars Hedegaard i øjeblikket må leve under jorden og indtil for nylig i hvert fald ikke har haft politibeskyttelse, skønt der en gerningsmand, der har forsøgt at myrde ham.
Og han fremkommer med nogle oplysninger om, hvem gerningsmanden er, hvor forkortelserne har indgået en del i den almindelige nyhedsdækning, og så er der en gerningsmand, der åbenbart driver gæk med de forskellige myndigheder rundtomkring, og der er de tyrkiske myndigheder, der ikke gør noget ved sagen – eller det forekommer mig i hvert fald, som om de tyrkiske myndigheder ikke gør nok ved sagen.
Og der tænker jeg bare: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det her fænomen?
For det er da dybt bekymrende, at danske statsborgere skal leve på den måde.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jeg har aldrig helt forstået, hvorfor man skal sidde på sine hænder, og derfor har jeg heller aldrig forsøgt at realisere det, og da slet ikke i en sag som den her.
Altså, for det første foregår der jo en eftersøgning af den pågældende, fordi vi gerne skal have ham pågrebet, så han eventuelt kan blive retsforfulgt.
For det andet vil der selvfølgelig fortsat være et pres fra dansk side i forhold til de tyrkiske myndigheder, så vi kan få klarhed over, hvad det er, der er foregået i forhold til vedkommendes frigivelse.
Jeg har sagt det i andre sammenhænge, og jeg gentager det gerne: Det er grundlæggende uacceptabelt, at en formodet gerningsmand bag et attentat i Danmark bliver løsladt fra et tyrkisk fængsel, uden at vi ved hvorfor og hvilke omstændigheder, der er omkring det.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Men det, der bare kan undre for mit vedkommende, og jeg tror egentlig for mange, er, at på den ene side forsvinder den her gerningsmand, som man jo godt er klar over hvem er, ud af de tyrkiske myndigheders varetægt og befinder sig et eller andet sted, hvilket jeg mener er helt absurd, og på den anden side rejses der så tiltale mod Lars Hedegaard for at have offentliggjort et navn.
Jeg vil sige, at det jo da er fremgået i hvert fald af medier og deslige, at man er klar over, hvem gerningsmanden er.
Så på den måde mener jeg bare at det er den omvendte verden, og jeg spørger egentlig så også til, hvad man gør i forhold til de tyrkiske myndigheder.
Jeg mener da, det kunne være rart at vide, at der stadig væk fra regeringens side foreligger et pres på de tyrkiske myndigheder for at finde den her person, og at man gør mere end bare at sidde på hænderne.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jeg vil sige i forhold til den første del af spørgsmålet, at jeg i lighed med mange andre eksempler – det er noget af det, der er det lidt kedelige ved at være justitsminister: at det her siger man rigtig mange gange – altså vil afholde mig fra at gå ind i helt konkrete sager, som verserer hos politiet, og det gør den her sag også.
Og så skal jeg måske bare minde om, at ligegyldigt hvem man er, hvad man hedder, hvad man måtte have været udsat for, om man er offer eller gerningsmand, skal man altså overholde landets love; det gælder i alle henseender.
Man kan sige, at hvad angår den konkrete efterforskning i forhold til den formodede gerningsmand til attentatet mod Lars Hedegaard, vil jeg her meget nødig komme ind på, hvad det er for efterforskningsmæssige taktikker, der lægges hos vores myndigheder, for det risikerer jo selvfølgelig at afsløre det eksisterende forsøg, der gøres på at fange den pågældende.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Tak for det.
Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens forklaring på, at der nu rejses tiltale mod Lars Hedegaard, skønt han er den forfulgte og må leve under jorden, og hvad gør regeringen for at få dømt og pågrebet attentatmanden, der forsøgte at myrde Lars Hedegaard?
Hvad er ministerens forklaring på, at der nu rejses tiltale mod Lars Hedegaard, skønt han er den forfulgte og må leve under jorden, og hvad gør regeringen for at få dømt og pågrebet attentatmanden, der forsøgte at myrde Lars Hedegaard?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Ja, det er da i allerhøjeste grad noget, der bekymrer mig.
Hizb ut-Tahrir hører hverken hjemme på Nørrebro, i moskeer, i større haller i sportsforeninger eller i beboerforeninger; de hører ikke hjemme i Danmark.
De ønsker at undergrave og omstyrte det danske samfund.
Deres tossede ideer kan de jo have, hvis det er det, de vil have, men jeg synes, man skal flytte dem til et andet sted.
For det er så uforeneligt med alt, hvad vores samfund bygger på, og derfor skal vi gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe dem, nøjagtig som alle andre mørkemænd og alle andre dogmatiske, ideologiske retninger, der ikke vil demokratiet og friheden.
Derved adskiller de sig jo ikke fra andre, der igennem historien har forsøgt at undertrykke det danske samfund.
Desværre er det jo sådan, at der altid vil være en evig kamp mellem dem og alle os, der vil friheden, lyset og demokratiet, og den kamp må vi tage.
Lige så snart Rigsadvokaten finder grundlag for at opløse foreningen, så forventer jeg, at det sker.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Vi kan jo se nu, at Hizb ut-Tahrir kigger frem med deres ansigt, f.eks. i Islandshøjparken i Nivå, hvor de har sat sig på formandsposten for beboerforeningen derude.
Vi har set Hizb ut-Tahrir gøre sig gældende i Brøndby Strand IK, hvor man også lige pludselig satte sig på magten og i øvrigt forbød svinekød og alkohol, hvor det inden for den her sportsklub igennem mange år har været en tradition, at man har kunnet nyde sådan nogle ting i forbindelse med klubbens aktiviteter. Er det ikke noget, som bekymrer ministeren, altså at mens man lader Rigsadvokaten undersøge det, stadig væk, som man har gjort tidligere, uden resultat, så kører de her aktiviteter; Hizb ut-Tahrir vinder frem og sætter sig på magten, f.eks. i sportsklubber og beboerforeninger?
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Som vi har berørt sporadisk i det sidste spørgsmål, og som det også er spørgeren bekendt, så er det helt almindelig praksis, at offentligheden og berørte parter har mulighed for at kommentere arbejdet og komme med bidrag undervejs i forbindelse med VVM-undersøgelser.
Borgerinddragelse er altså et vigtigt princip i forbindelse med VVM.
Det er fuldstændig efter den faste køreplan og procedure, at Banedanmark har udarbejdet debatoplæg til det, der hedder idefasehøring om niveaufri udfletning øst for Ringsted.
Deraf fremgår det – og jeg citerer: Alle henvendelser og ideer vil blive vurderet.
Den måde, vi gør det på, er helt standard, og jeg synes også, det er fornuftigt, at man inddrager borgere.
Jeg ved, at det her projekt netop er sat i gang efter en borgerhenvendelse.
Det viser en politisk interesse for sagen, men det viser sådan set også, at det er fint med borgerhenvendelser, og at vi tager dem alvorligt, hvis de har realisme i sig.
Nu vil vi undersøge det her.
Men til den her sag: Idefasehøringen skal sammen med den gennemførte VVM-undersøgelse eksternt kvalitetssikres som led i at sikre det bedst mulige beslutningsgrundlag, og rammerne for den her eksterne kvalitetssikring er nærmere beskrevet i en opgavebeskrivelse udarbejdet af Transportministeriet.
Heraf fremgår det, at alle indkomne løsningsforslag vurderes.
Så både debatoplægget og opgavebeskrivelsen er den 8. januar sendt til Transportudvalget og forligskredsen.
Så det er helt klart for alle, at vi selvfølgelig gør det, som man gør i de her processer, nemlig at når der kommer løsningsforslag fra borgere – og her var det en professor, en ekspert – og naboer og andre kommer med ideer, så vil de alle sammen blive vurderet, og så kan man jo så slå op og se dem.
Det kan jo være – det tror jeg der er noget der tyder på – at vi har ret i, at lige det her forslag har alt for mange ulemper og ikke løser det problem, som det egentlig er projektets formål at løse.
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-11:
Det minder jo en smule om det andet, men det går skridtet videre.
Hvor det andet spørgsmål gik på, hvordan ministerens politiske holdning var mere overordnet, så lyder det her spørgsmål: Mener ministeren, at Banedanmark skal bruge ressourcer på at undersøge en sporløsning, der fører de nye spor uden om Ringsted Station, Region Sjællands næststørste pendlerstation uden for det gamle Hovedstadens Trafikselskab?
Mener ministeren, at Banedanmark skal bruge ressourcer på at undersøge en sporløsning, der fører de nye spor uden om Ringsted Station, Region Sjællands næststørste pendlerstation uden for det gamle Hovedstadens Trafikselskab?
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Tak for det.
Det kan jeg ikke lige vurdere, for jeg har ikke set brevet.
Men hvis det er sådan, som spørgeren her har skitseret det, så lyder det ikke bare er dyrt, så lyder det megadyrt, og som sagt kan jeg ikke rigtig se, at det skulle kunne løse nogen problemer.
Det vil tværtimod skabe problemer og være helt uden for det, der er mulighed for at betale.
Men jeg håber også, at spørgeren forstår, at når vi har en offentlig høringsperiode med en idefase, så er det ikke sådan, at Folketinget skal pålægge ministeren noget, eller at ministeren skal gå ind og sige noget om en idé fra en borger, når vi har skrevet og sagt, at alle henvendelser og alle ideer vil blive besvaret og vurderet – selvfølgelig ikke helt vildt grundigt, men sådan overordnet set.
Så skal det her også gøres sådan, for ellers ville det være sådan en slags berufsverbot, og det kan vi jo ikke tillade os at have.
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-11:
Jeg mener bare også, at ministeren som minister jo kan sige, at det her ikke er realistisk, og så sætte lidt mere handling bag ordene – altså sige, at det simpelt hen ikke er realistisk at lave en løsning mellem København og Ringsted, som ikke går til Ringsted.
Det giver jo sig selv, at det ikke lever op til forudsætningerne.
En togbane mellem Ringsted og København skal jo også gå til Ringsted.
Det nytter jo ikke noget, at den kører uden om Ringsted.
Jeg kan så oplyse, at jeg har set det brev, som er blevet sendt fra forskeren fra DTU om det her, og det går ud på, at man skal lave en station uden for Ringsted, og at der skal etableres en togbane mellem Ringsted og den togstation, sådan som jeg forstår det, sådan at pendlerne kan komme dertil, og så skal den så komme ind på den normale bane ved Fjenneslev.
Så det her lyder som en meget kringlet løsning, og jeg mener også, at den burde kunne afvises med det samme, fordi den er så urealistisk.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Men det er også blevet imødekommet, og jeg synes også, at det er det, jeg har leveret her.
Der står direkte, hvordan vi gør det – og det gør vi jo ikke kun her, det gør vi mange, mange steder i Danmark i forbindelse med VVM' er – og jeg citerer her: Alle henvendelser og idéer vil blive vurderet.
Det står der direkte, og når vi lover borgerne det og har en høringsfase, skal det selvfølgelig også være sådan, at det vil blive vurderet.
Nu spørges der så til min politiske og min personlige holdning, og den har jeg givet udtryk for.
Jeg vurderer, at det er meget, meget lidt sandsynligt, at dette forslag overhovedet har nogen som helst realisme i sig.
Men det er altså et forslag, som er kommet ind.
Nu bliver det vurderet, på et overordnet niveau selvfølgelig, men det skal altså gøres, og den proces skal så finde sted.
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Jeg er jo helt med på, at der er en høringsfase, og vi kan jo ikke have indflydelse på, hvem der kommer med et høringssvar.
Det er alle velkomne til.
Det er hele ideen med en høring.
Mit spørgsmål mere går i retning af, om det er mere end bare et høringsnotat.
Det er spørgsmålet om, hvorvidt man vil gå videre og gå i gang med at undersøge en løsning, som jeg mener er politisk urealistisk, som ikke lever op til de konkrete ting, som vi politisk har aftalt, bl.a. at der skal være en jernbane mellem Ringsted og København.
Mit spørgsmål går på, om ministeren vil sikre, at vi ikke begynder at spilde skattepenge på at undersøge en løsning, som alligevel ikke er politisk realiserbar.
Det, vi jo her står og bliver enige om, er, at det her ikke er en politisk realiserbar løsning, og så er der jo heller ikke nogen grund til spilde penge på det.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har lagt til grund for min besvarelse, at der med spørgsmålet henvises til, at Banedanmark i forbindelse med idéfasehøringen af en niveaufri udfletning øst for Ringsted Station har modtaget et høringssvar vedrørende muligheden for at føre jernbanen uden om Ringsted.
Jeg kender ikke det nærmere indhold af det her høringssvar.
Jeg har kun set det omtalt i medierne, så jeg kan ikke gå ind i en konkret vurdering, en sådan faglig vurdering, af det.
Efter hvad jeg kan læse i den lokale presse, går forslaget ikke på, at man vil nedlægge banen gennem Ringsted, men forslagsstilleren foreslår en eller anden form for suppleringsbane, en slags omfartsbane for godstog og visse passagertog, der altså så skulle køre uden om byen.
Men en sådan indholdsmæssig og rent faglig vurdering af forslaget må vi afvente.
Når man har sådan en idéhøringsfase, er vi nødt til at tage alle ideerne ind og levere en faglig høring.
Jeg hørte også, at spørgeren spurgte til min sådan personlige holdning.
Med respekt for, at vi har sat en proces i gang – og man skal selvfølgelig give et svar og komme med en vurdering af alle spørgsmål, der kommer ind – vil jeg sige, at det ikke lyder umiddelbart realistisk overhovedet, at det ville kunne give de svar på det problem, vi er i gang med at løse.
Derudover kan jeg forestille mig, at det økonomisk er astronomiske summer, vi taler om.
Men det kan vi jo alt sammen blive klogere på, når vi kan læse rapporten fra Banedanmark, som også bliver eksternt kvalitetssikret, og så kan det jo være, vi har ret begge to: at der er langt flere ulemper, end der vil være fordele ved den her idé, som altså er kommet ind fra en borger i idéfasen.
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-11:
Det er på baggrund af historier om, at Banedanmark skulle være i gang med at undersøge at rykke banen mellem København og Ringsted uden om Ringsted Station, hvilket jo er lidt overraskende.
Derfor spørger jeg transportministeren, om ministeren mener, at det er en acceptabel løsning at føre togsporene uden om Ringsted Station.
Mener ministeren, at det er en acceptabel løsning at føre togsporene uden om Ringsted Station?
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Jamen det er jo glimrende, at vi også kan levere konkrete svar på de konkrete sager, der bliver rejst her.
Så det synes jeg også er tilfredsstillende.
Karsten Nonbo (V), 2015-03-11:
Jeg vil bare kvittere, for det lyder fantastisk.
For fordelen er, at vi, hvis vi kan få screeningen nu, så kan hive de ramper ud af VVM-undersøgelsen og lave dem allerede til næste år, således at de er færdige, når et lovforslag om selve motorvejen er færdigt, og så kan de blive en slags genvej.
Ministeren er jo godt klar over, at man vedrørende Køge, ved Næstved, ved rundkørslen osv., har flyttet den gamle Køgevej og lagt den helt ud ved siden af og nu har fjernet den igen.
Og det koster altså nogle penge at anlægge en ny vej og så fjerne den igen.
Men jeg takker for svaret, det var, hvad jeg skulle bruge.
Så mangler jeg bare at få sat handling bag ordene.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Altså, man må jo sige, at vi laver en del ramper, også i forbindelse med det nye forlig.
Det er nu ikke altid, vi laver VVM-undersøgelser af dem, det er jo op til en faglig vurdering, og den må vi så støtte os op ad.
Men man må bare sige, at det normalt ikke er sådan, at der i hvert fald pr. automatik skal være en helt stor VVM-undersøgelse i forhold til ramper, det er fuldkommen rigtigt.
Nu er det første gang, jeg siger det, så jeg vil sige, at jeg efter den her debat her i Folketingssalen vil sætte mig over i ministeriet og sørge for, at Vejdirektoratet får den her besked.
Louise Schack Elholm (V), 2015-03-11:
Tak for besvarelsen og tak for, at ministeren siger, at ministeren ikke umiddelbart kan se, at det er realistisk.
Det er sådan set også det, jeg gerne vil have.
Jeg spørger om en politisk tilkendegivelse, fordi ministeren jo er den politiske myndighed over Banedanmark og dermed også kan styre de her ting.
Og det virker meget ulogisk at bruge tid på at undersøge en løsning, som jo slet ikke adresserer det centrale, nemlig at vi snakker om et tog, der skal gå mellem Ringsted og København, og det gør det jo ikke, hvis ikke det kører til Ringsted.
Så derfor mener jeg, at man jo burde kunne afvise det allerede fra start af og sige, at det ikke lever op til det helt centrale, nemlig at det skal være en togbane mellem København og Ringsted.
Det er derfor, jeg gerne vil have ministerens politiske tilkendegivelse – at han som leder af det her område helt klart tilkendegiver, om det her giver nogen mening overhovedet.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Spørgsmålet er som følger: Mener ministeren, at det er rimeligt, at en familie med tre børn kan modtage 454.215 kr. i samlede offentlige ydelser, når andre går på arbejde hver dag og får stort set det samme udkomme af det?
Bjarne Corydon (S), 2015-03-11:
Jeg tror, det følger af sådan en almindelig dansk forvaltningsskik, at man har en vejledningspligt over for de borgere, der møder op med et problem.
Der bør man da vejlede, og det tror jeg også man gør.
I øvrigt er jeg helt uenig med spørgeren i forhold til det der med, om det skulle være nogen synderlig fordel for borgeren – og det er næsten, uanset hvilke borgere vi taler om – at have modtaget et papirbrev i stedet for et brev, der er digitalt.
Der er jo det ved et papirbrev, at det kan bortkomme.
Det er også, kan jeg afsløre, sket for mig konkret i rigtig mange sammenhænge, og det har vist sig at være uendelig bøvlet for mit eget personlige vedkommende.
Det kan et digitalt brev jo ikke.
Det ligger der digitalt.
Man kan i øvrigt, så smart som det her er indrettet, give sine pårørende adgang til at komme ind i den her digitale postkasse og hjælpe en, hvis man er i en situation, hvor man ikke kan håndteres tingene selv, hvilket jo gør sig gældende for mange ældre medborgere.
Så alt i alt er det et fremskridt også socialt set
Man tager helt konkrete initiativer i forhold til de unge; man tager helt konkrete initiativer i forhold til de ikke dansksprogede; man tager helt konkrete initiativer i forhold til de organisationer, der repræsenterer bestemte udsatte grupper i vores samfund, som kan være omfattet; man tager helt konkrete initiativer i forhold til at bede kommuner og i øvrigt regioner om at være opmærksomme på de her situationer og forsøge at løse problemet i den kontakt, de har til borgerne.
Så det er besvaret, og det er besvaret helt konkret, og det går i virkeligheden jo ganske godt.
Så tror jeg lige, man skal huske på – også hos Dansk Folkeparti og hos spørgeren – at det jo bestemt ikke er sådan, at alle de papirbreve, de pågældende befolkningsgrupper over årene har modtaget fra de offentlige myndigheder, alle sammen er blevet åbnet og har ført til, at de har handlet på de henvendelser, de har fået.
Jeg tror såmænd godt, jeg kan afsløre fra mit eget personlige liv, selv om jeg måske ikke repræsenterer nogen udsat gruppe, at der er ganske mange henvendelser fra det offentlige, jeg ikke har fået responderet på i tide, fordi jeg ikke har fået åbnet brevet.
Mon jeg dog står helt alene med den udfordring?
Det tror jeg ikke jeg gør.
Det var jo lige præcis det, jeg besvarede for ganske få minutter siden.
Altså, jeg gav en, synes jeg selv, fuldstændig præcis redegørelse for, hvor få mennesker vi taler om; hvor en lille en procentdel vi har med at gøre; hvor stor en succes det her allerede har været; hvor stort et kendskab vi har til det; hvilke grupper vi taler om – altså unge, ikkedansksprogede og også andre grupper – hvilke målrettede initiativer vi har i forhold til alle de her gruppers vanskeligheder for at få løst problemet; og hvilken fleksibilitet vi også lægger op til at man anvender i de konkrete situationer fra de offentlige myndigheders side.
Så i stedet for at lave sådan en negativ politisk sag ud af det, som man åbenbart har besluttet sig for i Dansk Folkeparti at man gerne vil på det her punkt, kunne man jo også glæde sig over, at noget, man selv har været imod, faktisk viser sig at virke.
Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Jeg er glad for indledningen til spørgsmålet, for det er netop rigtigt, at det er en idéfase med en offentlig høring, hvor vi inviterer til borgermøder, der er høringsportaler, og der er udsendt debatoplæg og projektbeskrivelser.
Når vi inviterer folk til at komme med deres ideer, er det selvfølgelig ikke sådan, at vi kan sige: Hov, den idé er upassende; den vil vi ikke lave en vurdering af.
Så kan man spørge: Er det så ikke spild af penge i forbindelse med de ideer, der ikke bliver til virkelighed?
Nej, det mener jeg sådan set ikke, for det er jo en del af, at vi sikrer, at vi træffer de bedst mulige beslutninger og de klogeste beslutninger her i Folketinget.
Det gør vi altså også i alle andre projekter.
Men jeg kan da sige, at det er en vurdering, og det er altså ikke en nærmere undersøgelse, og man er ikke på den måde ude at lave store rapporter om det.
Det er en vurdering på linje med vurderingen af alle de andre ideer, der kommer ind i de her høringsfaser.