runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jamen jeg har godt hørt det der, som hr. Per Dalgaard fra Dansk Folkeparti siger, og jeg har også flere gange under debatten genlæst vores forslag, der gudskelov ikke er så langt, så man ikke godt kan nå at læse det igen.
Jeg vil bare sige til hr. Per Dalgaard, at der intet sted i det forslag står, at noget som helst skal styres ovenfra.
Der står, at man på nogle givne økonomiske vilkår kan forpagte et landbrug, og der står, at man skal leve op til nogle miljømæssige krav, som er større end dem, der i øvrigt stilles.
Derudover har man fuldstændig frie hænder.
Og jeg er sikker på, at kreativitet og talent også for de mennesker, der kommer i besiddelse af de her landbrug, vil kunne betale sig.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-02:
De krav, der stilles i forslaget til, at man skal opføre sig ordentligt med hensyn til miljøet, er der, havde jeg nær sagt, ingen, der har noget imod, overhovedet.
Det kan da godt være, det i forslaget er strammet op, men igen vil basis jo være, at man faktisk ret detaljeret er underlagt nogle givne regler, med hensyn til hvordan man skal gebærde sig.
Det kan for mig at se kun medføre, at man simpelt hen ikke behøver at gøre noget aktivt selv, fordi det hele bliver tilrettelagt.
Jeg synes, det er et problem.
Bente Dahl (RV), 2010-03-02:
Forslaget om oprettelse af en jordbrugerfond har ved en tidligere lejlighed været grundigt gennemarbejdet, nemlig i 2001.
Ved forhandlingerne dengang havde Det Radikale Venstre en del argumenter både for og imod.
Et af de væsentlige argumenter dengang imod oprettelsen af en jordbrugerfond var, at forslaget var symptombehandling.
Det optimale ville være at afskaffe landbrugsstøtten, idet den holdt og fortsat holder hele erhvervet på et kunstigt niveau.
Nu kunne Det Radikale Venstre ikke drømme om at afskaffe landbrugsstøtten her i landet alene, det er helt klart et anliggende for EU.
Landbrugsstøtte er noget, vi skal blive enige om at afvikle i hele EU.
Landbrugsstøtten er nu nok kun et af de komplekse problemer, landbruget har.
Udviklingen i de seneste 9 år under denne regering har ført til, at landbruget har øget gælden til omkring 360 mia. kr., og det er langt mere, end landbruget kan forrente.
Der er ingen, der er i tvivl om, at problemerne er store.
Forslaget om, at staten skal opkøbe landbrug, som forpagtes på forskellige betingelser, enten til de oprindelige ejere eller nye forpagtere, er jo, hvad man kan kalde et godt socialistisk forslag.
Men jeg får nu også andre associationer, nemlig til det gamle parti Retsforbundet, der jo havde den politik, at jord kan ingen eje.
Så der kan være flere vinkler på det.
B 113 har et sympatisk formål, nemlig at få vendt en udvikling i landområderne fra et dominerende industrilandbrug til et økologisk landbrug med større biodiversitet, mindre forurening af vort grundvand og bedre dyrevelfærd.
Jeg kan godt få øje på de store problemer, de nuværende landbrug påfører sig selv og ikke mindst deres omgivelser, og jeg er helt med på at få ændret tingenes tilstand.
Men alligevel har vi i Det Radikale Venstre det lidt blandet med den her udformning af forslaget.
Vi ønsker den skitserede udvikling væk fra industrilandbrug over til økologi.
Det er den udvikling, vi ønsker for landområderne i Det Radikale Venstre, men vi vil nu gerne bruge andre metoder til at styre den udvikling i den ønskede retning.
Så vi kan ikke stemme for det forslag, der er på bordet i dag.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jamen hvis hr. Per Dalgaard argumenter imod et samfund, hvor alt bliver tilrettelagt ovenfra, så er jeg helt enig med hr. Per Dalgaard i, at vi ikke skal have sådan et samfund.
Det er derfor, det heller ikke er det, forslaget handler om.
Forslaget handler om, at man kan drive sit landbrug som forpagter, og at man skal leve op til nogle miljømæssige, dyrevelfærdsmæssige krav, men derudover har man fuldstændig frihed til at gøre, hvad man har lyst til.
Forpagtningsafgiften bliver formentlig økonomisk mere fordelagtig, end hvis man skulle være afhængig af en bank, hvor man kan sige, at bankens evige krav om penge, penge, penge jo også ville stille nogle overordnede krav til landmanden, der måske fører til, at man driver landbruget på en måde, som man ikke selv synes er i orden, men som af økonomiske grunde er nødvendig.
Jeg mener faktisk, der findes en del landmænd, der med de økonomiske vilkår, der er nu, driver landbruget på en måde, som de også selv synes dyrevelfærdsmæssigt og af hensyn til natur og miljø er uacceptabel.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Det handler ikke om bedre muligheder for den yngre landmand, kan jeg forstå, den overvejelse indgår overhovedet ikke hos De Konservative.
Det er kun kapitalen, det handler om.
Jeg er ikke så sikker på, at den slags kapital, som hr. Tage Leegaard prøver at fortælle os om, giver noget resultat.
Jeg er faktisk af den opfattelse, at disse hyæner jo sådan set vil trække penge ud af landbruget, og at det ikke vil fremme en fornuftig udvikling; det vil heller ikke fremme mulighederne for, at de yngre landmænd kan se det fornuftige i, at de skal tage del i det arbejde.
Så derfor er mit spørgsmål igen: Kan en sådan fælles fond, som jeg nævnte, ikke løse den opgave?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-02:
Så på den måde synes jeg at vi i den grad er med til at tage et ansvar.
Vi vil gerne være med til at lave nogle rammebetingelser, som gør, at dansk landbrug kan konkurrere på lige fod med landbruget i andre lande, og et af instrumenterne er at sikre en friere adgang til kapital.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Jeg tror, der er mange, der vil bede sig fritaget for den form for omsorg, som går ud på, at hvis man som virksomhed eller lignende har røde tal på bundlinjen, så udmønter omsorgen sig i flere afgifter og flere skatter fra staten.
Jeg har svært ved at se, hvordan en sådan påstået kærlighed, der går ud på, at man skal trække penge ud af et erhverv, der i forvejen har røde tal, bare sådan en lille smule realistisk kan hænge sammen.
Så må hr. Ole Vagn Christensen ikke konstatere, at det er nogle pæne ord og en pæn omtale, men at realiteterne måske er lidt modsatrettede, når man vil trække 1 mia. kr. ekstra ud af et erhverv, der har røde tal i forvejen?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Nu er hr. Torsten Schack Pedersen inde på hele skatteproblematikken.
Vi har to virksomheder i området, bl.a. Dragsbæk Maltfabrik, og hvordan regeringen sådan set mener man kan malke dem, fik vi jo syn for sagn for, da vi var ude at kigge på de her virksomheder.
Min opfattelse er, at der er behov for, at man tænker over, hvordan man sådan set går ind og er med til at stimulere landbruget, men også, at landbruget har nogle forpligtelser i den forbindelse.
Det er de to sæt af begreber, man skal have forenet.
Det går jeg også ud fra er det, man mener fra V, K og O, når man taler om de store virksomhedsbeskatninger, som jo kan resultere i nogle virkelig alvorlige ting – selv i vores område.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Da vores fødevareordfører ikke kan være til stede, vil jeg forsøge at redegøre for Dansk Folkepartis holdning til Enhedslistens beslutningsforslag.
Enhedslisten, som er en del af den socialistiske opposition, ønsker at oprette en statslig jordbrugerfond med det formål at opkøbe landbrugsejendomme.
Opkøbte ejendomme skal bortforpagtes på længerevarende kontrakter.
Opkøbte ejendomme skal senest 1 år efter opkøbet overgå til hundrede procent økologisk drift.
Formålet med forslaget og det, som Enhedslisten foreslår, er, at flere danske landbrug overgår fra privat til offentligt ejerskab for at sikre en mere demokratisk styret produktion af økologiske produkter, som der står.
Oversat står der, at staten skal overtage produktionen, ligesom vi kender det fra det tidligere DDR og Sovjetunionen.
Dansk Folkeparti ser gerne, at økologien udvikler sig på landbrugsområdet, og det er faktisk den udvikling, vi ser i disse år.
Vi tror ikke på den livsform og styreform, der bygger på, at det enkelte menneske ikke kan tage vare på sit eget liv og arbejde.
At staten skal styre alt, er ikke vores tankegang.
Ved at sikre kontrol med landbrugsbedrifterne kan driften tilrettelægges på baggrund af overordnede samfundshensyn, og i Dansk Folkeparti kunne vi godt tænke os at høre, hvilke samfundshensyn der så skulle ligge i forslaget.
Enhedslisten ønsker jo med dette forslag en nedgang i produktionen af fødevarer.
Mener Enhedslisten virkelig, at det er måden at øge det økologiske marked på, og mener Enhedslisten, at det er staten, der skal drive det økologiske landbrug?
I Dansk Folkeparti må vi sige, at det er skræmmende at se forslag som disse.
Men det er jo ikke første gang.
Det er ikke lang tid siden, der var forslag her i salen, hvor det var intentionen, at dansk svinebrug skulle reduceres med op til 75 pct.
Det skal dog siges, at Enhedslisten er storsindet i forslaget; den tidligere ejer kan i nogle tilfælde – og det skal understreges i nogle tilfælde – fortsætte driften som forpagter, hvis den pågældende kan tiltræde de ændrede vilkår.
Stop al selvstændig udvikling inden for økologi, det er staten, der ejer, og det er staten, der udvikler.
Vi mener, at denne styreform har vist sig ikke at være optimal.
Men troen på det totalt statsligt styrede samfund er således stadig til stede i 2010.
Det fortæller lidt om, hvad dette erhverv og alle de, som er beskæftiget inden for dette, kan frygte, hvis venstrefløjen kommer til magten.
Inden for landbruget er der i dag omkring 50.000 arbejdspladser, og der kan man frygte for sin fremtid.
Som det fremgår, kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, og jeg kan også oplyse, at vi heller ikke ønsker at stille spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-02:
SF er positive over for forslaget.
Vi er enige i, at der er behov for alternative ejerformer som f.eks. en statslig jordbrugerfond.
Vi kunne dog godt tænke os en mere decentral ledelse af fonden end det, Enhedslisten lægger op til her.
Det er da også sådan, at SF tidligere har stillet forslag om en jordbrugerfond her i Folketinget, uden at der dog blev flertal for det.
Der er nogle store finansielle problemer i landbruget på nuværende tidspunkt; derfor er der behov for eksakt handling.
Men SF mener altså ikke, at man løser problemerne ved at reducere jordskatten, som Axelborg har forlangt og regeringen realiseret.
Her deles der jo sådan set bare skatteyderpenge ud med rund hånd uanset modtagerens økonomiske forhold.
Støtte til landbruget bør være langt mere målrettet.
Vi mener, at en eventuel landbrugsstøtte skal hjælpe kommende generationer til at blive selvforvaltere.
Men desværre retter regeringens politik sig slet ikke i den retning.
Jeg tænkte også her på den nye landbrugslov, L 39, som sandsynligvis snart bliver vedtaget i Folketinget.
Derfor er der behov for, at der tages alternative initiativer på landbrugsområdet.
Så vi hilser Enhedslistens forslag velkommen.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-02:
Når man kommer til at kigge på det her beslutningsforslag, mindes man dagene, før Jerntæppet faldt.
Jeg synes, det minder om levn fra fortiden i det østlige Europa.
For mig at se er det et rendyrket angreb på den personlige ejendomsret, og det ligger milevidt fra den måde, som vort samfund er bygget op på.
Det kan ikke og det må ikke blive samfundets opgave at drive landbrugsjorden; det har vi landbruget til.
Det er en opgave, som de varetager på en god og effektiv måde til gavn for hele samfundet.
I beslutningsforslaget foreslås det, at denne fondsejede jord skal anvendes til økologi og til naturprojekter.
Jamen det er jo sympatisk nok, men jeg er af den opfattelse, at det er en opgave, som nok kan klares, uden at staten skal til at være jordbesidder i stor stil.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti indgået en aftale om »Grøn Vækst«, hvor der er lagt op til vidtrækkende omlægninger med hensyn til beskyttelse af vandmiljøet.
Der er lagt op til, at det areal, som drives økologisk, bliver fordoblet inden 2020 – bare med den forskel, at her ligger incitamentet hos den enkelte jordbesidder og dennes bestræbelser på at tilpasse produktionen til efterspørgslen.
Sluttelig vil jeg blot hæfte mig ved, at på denne måde – med en fondsejet jordbesiddelse – kan staten komme til at stå som prisdanner på et ellers frit marked, hvilket jeg kun kan nære betænkelighed ved.
Det Konservative Folkeparti kan således ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Jeg har et par enkelte spørgsmål.
Det første, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om hr. Tage Leegaard ikke kunne fortælle mig, hvad det er for nogle socialistiske lande, hvor staten har opkøbt jorden og derefter forpagtet den væk.
Jeg er ikke i mine studier af de fejltagelser og forbrydelser, der er begået i socialismens navn, stødt på et eneste eksempel på, at man har opkøbt jorden og derefter forpagtet den ud.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille hr. Tage Leegaard, er, hvem han forestiller sig ejer landbrugsjorden i Danmark om 20 år, når nu landmændene går på tvangsauktion og jorden bliver opkøbt.
Er det danske kapitalfonde?
Er det udenlandske kapitalfonde, eller hvem er det, der kommer til at eje jorden, hvis man lader markedskræfterne afgøre, sådan som hr. Tage Leegaard foretrækker?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-02:
Jeg sagde, at det her gav mig mindelser om dengang, før Jerntæppet faldt, hvor der var statsejede jorde, og om, hvordan de blev dyrket og drevet.
Det eksperiment synes jeg ikke vi skal gentage.
Hvad angår ejerskabet af dansk landbrugsjord om 20 år, er jeg af den opfattelse, at det i det store og hele vil ligge i dansk landbrugs gode hænder.
Når vi åbner op for et forslag om tilførsel af fremmed kapital, er det for at styrke landbruget i en situation, som er ekstrem svær.
Jeg synes, at landbruget på den måde skal have lov til at styrke sig med risikovillig kapital.
Per Clausen (EL), 2010-03-02:
Det er ikke, fordi jeg personligt har noget imod at blive betragtet som en farlig socialist, for det er da en dejlig ting, men jeg synes bare, at når man kigger på det her forslag, vækker det måske mere mindelser om de statshusmandsbrug, man etablerede i Danmark for mange år siden.
Så kan man sige, at den slags skal vi ikke begynde på igen, og så kan vi diskutere det, men jeg tror, det vil være mere fremmende med en debat om realiteten i det her forslag.
Jeg har ikke noget imod at blive gjort lidt mere socialistisk, end jeg måske i virkeligheden er – det er kun dejligt.
Det, jeg vil spørge hr. Tage Legaard er, om han ikke er opmærksom på den kendsgerning, at det danske landbrug jo i virkeligheden er gået fallit.
Man skylder mere væk, end det, man ejer, er værd, og derfor er der jo ikke nogen som helst grund til at tro, at det danske landbrug skulle kunne overleve, ved at de nuværende ejere beholder jorden.
Hvordan skulle det kunne ske i en situation, hvor man allerede er gået fallit og i virkeligheden fuldstændig er i den finansielle sektors vold?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-02:
Jeg vil gøre opmærksom på, at landbruget opererer med historisk lave priser, og jeg forventer, at det retter sig, så landbruget igen bliver solvent.
Grunden til, at jeg går ind for, at der skal fremmed kapital ind i landbruget, er, at det kan være med til at styrke landbruget på sigt og også gøre det nemmere at foretage ejerskifte.
Det kan nemlig blive utrolig svært for den enkelte at skaffe sig kapital nok med den størrelse bedrifter, vi har, og som vi får, og derfor synes jeg, det er meget rimeligt, at der med det forslag, som kommer senere, bliver åbnet mulighed for, at andre kan få lov til at skyde kapital ind.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Jeg har også et spørgsmål til hr. Tage Leegaard, og det handler om, om der slet ingen bekymring er for de yngre landmænd og de unge mennesker, som har taget en landbrugsuddannelse, men som på grund af den økonomiske situation, som forefindes, og med så meget, som et landbrug koster, ikke har mulighed for at kunne komme til at eje et landbrug.
Er det kun kapitalen og altså ikke det, at den yngre landmand i forbindelse med en opbygning af en konstruktion var i stand til sådan set at kunne etablere sig, De Konservative interesserer sig for?
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-02:
Tak for det.
Jeg vil egentlig stille det samme spørgsmål til ordføreren her
: Er der flere eller færre familier, der er blevet smidt ud af deres lejligheder, efter at den her regering er trådt til?
Og mener ordføreren, at fattigdomsydelserne, skulle jeg til at sige – at kontanthjælpsloftet, 450-timers-reglen og de forskellige ydelser konkret har en effekt på familiens indkomst og økonomi?
Eller har de ikke det?
Louise Schack Elholm (V), 2010-03-02:
Det med antallet af udsættelser er et utrolig godt spørgsmål, for det blev faktisk ikke opgjort, inden den her regering kom til.
Så om det har været stigende, er jo svært at sige, for det var ikke noget, man havde fokus på tidligere.
Thomas Jensen (S), 2010-03-02:
Vi hører, at ministeren igen vil vente og vente med at gøre noget, hun vil vente og se, om loven fra sidste år kommer til at virke.
Men vi har hele tiden sagt, at vi ikke tror på, at loven fra sidste år i sig selv vil sætte en stopper for den stigning i tvangsudsættelser, som vi har set de seneste år.
Noget af det, som vi har spillet konstruktivt ind med fra Socialdemokraternes side, er, at man skal passe på, at alle de her mærkelige reformer, der har været de sidste år, ikke virker som en hæmsko for, at vi får en virkelig god viden om, hvad det er, der sker.
Det er sådan, at Domstolsstyrelsen opgør de her tal for tvangsudsættelser for retskredse i stedet for at opgøre dem for kommuner.
Derfor mener vi fra Socialdemokraternes side, at det vil være væsentligt, at vi får sådan noget bureaukratisk stads, som Domstolsstyrelsen laver, opdelt på kommuner.
Så kan vi se, hvilke kommuner der er gode til at sørge for, at folk ikke bliver tvangsudsat.
På den måde kan vi gå ind og spørge de kommuner, hvad det er, de gør som en ekstra indsats for, at de her børnefamilier ikke bliver tvangsudsat.
Men det har jeg ikke hørt ministeren har været villig til indtil videre.
Mit spørgsmål er nu: Er ministeren villig til at følge det socialdemokratiske forslag om, at vi får opgjort statistikkerne kommunevis, sådan at vi kan se, hvor de gode kommuner er, og spørge dem, hvad det er, de gør?
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-02:
Domstolsstyrelsen siger, at der i 2002 var 1.800 familier, der blev sat ud af deres lejligheder.
I 2008 var det her tal nærmest fordoblet.
Og alene i første halvdel af 2009 er der 2.000 familier, der er blevet sat ud af deres boliger.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om der er sket en stigning eller et fald.
Louise Schack Elholm (V), 2010-03-02:
Nu trådte regeringen til i 2001, så 2002 er også i denne regerings periode.
Så det, man kan sige, er, at vi jo ikke har nogen tal fra den socialdemokratisk-radikale regering tidligere, for de havde ikke fokus på problemstillingen.
Så jeg kan jo ikke sige, hvordan det er, i forhold til før regeringen kom til.
Thomas Jensen (S), 2010-03-02:
Det lyder nærmest på Venstres ordfører, som om der slet ikke er noget problem.
Når man ikke kan stå og svine den tidligere SR-regering til, så er der slet ikke nogen problemer i denne verden.
Men nu er det jo sådan, at statistikken foreligger, og de tørre tal taler desværre nogle meget bedrøvende ord til os, nemlig at der er sket en fordobling i antallet af udsættelser.
Når man ser på sådan en statistik, så er det jo meget naturligt, at man også begynder at se på, hvad der kan være årsagen til, at der er flere, der bliver tvangsudsat af deres bolig, hvad årsagen er til, at der er børnefamilier, der skal sættes på gaden.
Derfor er det også fint, at der er blevet lavet den her undersøgelse.
SFI har lavet den her undersøgelse for at berige os alle.
Der er mange forskellige gode delkonklusioner i den, men samlet set – jeg har læst det op tidligere, så nu vil jeg ikke læse det op igen – konkluderes det, at det jo simpelt hen er sådan, at de folk, der bliver tvangsudsat, har en langt lavere indkomst end de folk, som ikke bliver sat ud, altså de øvrige lejere.
Så jeg spørger her Venstres ordfører: Er Venstres ordfører enig i, at bl.a. indkomstniveauet har en indflydelse på, om folk bliver tvangsudsat af deres bolig?
Louise Schack Elholm (V), 2010-03-02:
Om SFI's rapport: Jeg synes også, det er vigtigt at have fokus på de her udsættelser.
Det var jo derfor, at vi lavede den her satspuljeaftale omkring udsættelserne.
Vi var rigtig kede af, at Socialdemokraterne ikke ønskede at afgive betænkning, og derfor måtte vi udskyde ikrafttrædelsen med 2 måneder.
Det her ligger os meget på sinde, og derfor er det jo også, at vi følger op med en forskningsmæssig undersøgelse her i 2010, der skal redegøre for, hvordan man kan vurdere virkningen af det her, for at vi kan være sikre på, at vi imødegår udsættelser mest muligt.
Thomas Jensen (S), 2010-03-02:
Det er jo altid sjovt, når man hører Venstres boligordfører udtale sig om Socialdemokraterne.
Så er vi skyld i dit, og så er vi skyld i dat, men faktum er jo, at på mange af de områder kører Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti jo lovgivningen igennem sammen, og alligevel bruger Venstres ordfører alle muligheder for at svine Socialdemokratiet til.
Men det må jo falde tilbage på Venstres ordfører selv.
Jeg fik jo ikke sådan et klart svar på det her med, om lavindkomst havde nogen indflydelse på, om folk blev tvangsudsat, så det vil jeg da egentlig gerne prøve at spørge om igen.
Nu kan Venstres ordfører jo selv læse det her i bogen, men kan vi lige få det helt skåret ud i pap: Ja eller nej – har indkomstniveauet en indflydelse på, om folk bliver tvangsudsat af deres bolig?
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-02:
Så kom teknikken, og det er stadig væk mig, der hedder Yildiz Akdogan.
Tak til ministeren.
Nu var ministeren meget imødekommende, da hun i 21 Søndag anerkendte, at der dog var nogle fattige mennesker i Danmark.
Så kan man sige: Så langt så godt.
Spørgsmålet er, hvad vi så skal gøre ved det.
Det her forslag fra Socialdemokraterne er faktisk et tiltag for at prøve at imødekomme og forebygge i forhold til børnefamilier, der bliver sat ud af deres boliger.
I sin kritik af beslutningsforslaget sagde ministeren også, at man måske skulle prøve at overveje nye ideer eller se, om der kunne være nogle nye tiltag.
Jeg mener bestemt, at der er nogle gode tiltag her.
Ministeren mente, at det egentlig gik ret godt i forhold til udsættelserne.
Jeg vil egentlig bare gerne have en bekræftelse på det.
Siden 2002 er andelen af familier, der er blevet sat ud af deres boliger, steget.
Jeg vil bare høre ministeren: Er der blevet flere eller færre familier, der er blevet sat ud af deres boliger?
Kan ministeren svare meget konkret på det?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-02:
I 2009 var der en stigning i første halvår, og derfor var det jo en ganske kærkommen anledning til, at man fik vedtaget et forslag om faktisk at sætte ind på det her område.
Der gennemførte man et forslag om, hvad man skulle gøre for at undgå udsættelse af lejere, herunder også børnefamilier.
Nu har det forslag som sagt ikke virket i særlig lang tid endnu, så vi kender jo ikke resultatet af den indsats, plus at man egentlig også har aftalt, at der skal foretages en undersøgelse af området.
Den skal jo så sættes i gang her i år.
Og så har kommunerne en lang række tiltag, og man påpeger, at de har nogle muligheder, som de faktisk ikke bruger i det omfang, de godt kunne.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-02:
Nu snakkede ministeren udenom.
Ministeren henviste til, at der skulle være nogle undersøgelser, men i sin tale kritiserede ministeren faktisk den forhenværende regering, den socialdemokratiske regering, selv om det er et stykke tid siden.
Den her regering har en tendens til hele tiden at henvise alt, hvad der er sket af skidt, til den tidligere socialdemokratiske regering.
Jeg vil bare lige nævne nogle tal.
Ifølge Domstolsstyrelsen blev der sat 1.823 lejere ud, og i 2008 var det 3.762 lejere, der blev sat ud.
I første halvdel af 2009 blev hele 2.080 lejere sat ud.
Halvdelen af dem var familier.
Så vil jeg bare igen høre ministeren: Siden den her regering er trådt til med sine initiativer og tiltag, er der så sket en stigning eller et fald i forhold til andelen af familier, der er blevet sat ud af deres boliger?
Vil ministeren svare ja eller nej?