Jesper Petersen (SF), 2010-05-11:
Forslaget om en udligningsskat og de to ekstra forslag om at begrænse tagselvmulighederne er en del af finansieringen af regeringens rødvinsreform, en reform, der jo helt entydigt kommer de velstillede til gavn, og hvor skattelettelserne er meget, meget skævt fordelt.
Skattelettelserne er delt ud for længst.
De velstillede har kunnet notere sig dem med stor fornøjelse siden årsskiftet, og nu mangler regeringen altså så at få finansieringen endeligt på plads.
Skindet blev så at sige
solgt, længe inden regeringen overhovedet var startet på at tage jagttegn, og det har jo så givet en del problemer efterfølgende med at få finansieringen på plads.
Den midlertidige udligningsskat på store pensionsudbetalinger er i sig selv en rimelig ting og et fornuftigt forslag.
Danskere har kunnet spare op med meget store fradrag i topskatten, men dealen er jo, at man til gengæld bliver beskattet, når man får pengene udbetalt.
Men skatten bliver så sænket markant med skattereformen, og dermed opnås der en langt større gevinst, som egentlig ikke var tilsigtet.
At lave en skat på 6 pct. over et bundfradrag i en rimelig størrelse, sådan at det er de velstillede pensionister, der skal bidrage, er altså o.k. i vores øjne, men brugen af pengene er forkert, fordi de går til at finansiere en meget, meget skæv skattereform, der driver Danmark endnu mere i retning af et ulige samfund.
Forslaget kunne også være endnu bedre, men det var jo meget vanskeligt for regeringen overhovedet at levere forslaget og få det igennem Venstres gruppe.
Egentlig skulle det have givet 80 mio. kr. til at finansiere skattereformen med.
Men efter en tur i Venstres gruppe er det blevet væsentlig mere skånsomt.
Venstres kandidat oppe i det stenrige Gentofte fik i en uskøn alliance med Venstres fynske godsejer, fru Britta Schall Holberg, gennemført, at de velstillede pensionister skulle have det lidt lettere, og de fik altså skaffet en de facto ekstra skattelettelse til deres kernevælgere.
Skatten ender så med at bidrage med 35 mio. kr. årligt til finansieringen af skattereformen, mens det altså skulle have været 80 mio. kr. ifølge lovforslaget.
Så for at komme op på det beløb og lidt til indfører regeringen og Dansk Folkeparti så yderligere to tiltag i den aftale, der ligger bag lovforslaget her.
Tagselvmulighederne for grupper, hvor der er stor risiko for fejl eller misbrug – der har været mange eksempler på det, bl.a. med typisk østeuropæiske virksomheder, der giver sig selv og medarbejderne store uberettigede fradrag – skal mindskes, og dermed modvirker man en masse snyd.
Og ægtefællefradraget til visse begrænsede skattepligtige skal fjernes.
Altså to yderligere tiltag, som tilsammen giver 90 mio. kr. i varigt finansieringsbidrag.
Det er væsentlig mere end det, der egentlig er hovedformålet med det her lovforslag, nemlig at lave en udligningsskat.
Så der er altså pludselig 90 mio. kr., som det er lige så nemt som at knipse med fingrene at få i statskassen, og som mest af alt kommer fra, at misbrug mindskes.
Hvis vi nu leger, at regeringen var kommet igennem med sin udligningsskat og kunne levere det, den selv havde lovet, nemlig at der var 80 mio. kr. til at finansiere skattereformen her, så ville de ekstra 90 mio. kr. altså kunne være gået til velfærd i stedet for eller være gået til at mindske det hul i statskassen, som regeringen nu er i gang med at skulle fylde op via nogle massive besparelser i den offentlige sektor.
Men det kommer ikke til at ske.
Pengene skal bruges til skattelettelser til de velstillede.
Så jeg må sige, at elementerne hver for sig i det her lovforslag sådan set er udmærkede, men de går til at finansiere en meget skæv skattereform, og derfor vil vi næppe stemme for det.