runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
Tak for det.
Hvis der er en ting, der er blevet klart gennem de sidste års internationale indsats fra Afghanistan og Myanmar til Somalia og Sydsudan, så er det, at sikkerhed og udvikling hænger tæt sammen.
Uden sikkerhed i form af et velfungerende politi og et effektivt militær kan der ikke skabes udvikling, og uden udvikling, konkrete forbedringer for befolkningen i form af skoler, sundhedsklinikker og arbejdspladser, kan der ikke skabes sikkerhed.
Det hænger snævert sammen, og det skal ses sammen.
Den erfaring er jo også afgørende for indsatsen i Sahel-området og i Mali.
Konflikten, løsrivelsesbevægelsen, der på få måneder skabte kaos i det nordlige Mali, ja, i hele Mali, groede ud af manglende sikkerhed, groede ud af en stærk utilfredshed med manglende udvikling ikke mindst i det nordlige Mali.
Derfor handler løsningen også om både sikkerhed og udvikling.
Etablering af FN's fredsbevarende operation i Mali, MINUSMA, er derfor en afgørende forudsætning for, at Mali kan fortsætte de seneste måneders fremgang med demokrati og sikkerhed og udvikling, og derfor skal Danmark bidrage.
Danmark skal også bidrage, fordi vi har fået en anmodning om at gøre det, og der skal Danmark være klar.
Derfor støtter Det Radikale Venstre, at vi stiller et stabsofficersbidrag fra starten af 2014, og at vi stiller et transportfly med mandskab i op til 5 måneder fra februar 2014.
Det er der brug for.
Det kan gøre en forskel, og Danmark kan løse opgaven.
Det er ikke en ufarlig mission.
Terrortruslen vurderes at være høj, og det kan ikke udelukkes, at der bliver tale om anvendelse af militære magtmidler.
Det er ikke uden økonomiske omkostninger.
Meromkostningerne kan andrage 30-40 mio. kr., men de kan – vurderes det – afholdes inden for forsvarets eksisterende økonomiske ramme.
Der er håb i Mali.
Der er skabt øget sikkerhed i Mali.
Der skal skabes udvikling i Mali.
Det er der, Danmark skal være, og derfor bakker vi op om det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Steen Gade (SF), 2013-12-10:
Situationen i Mali er, som andre ordførere har været inde på, fortsat alvorlig.
Jeg vil hæfte mig ved, at det er en meget klar beslutning fra FN's Sikkerhedsråd, der med det danske bidrag bliver fulgt op på.
FN's Sikkerhedsråd har jo vedtaget at oprette MINUSMA-missionen og har samtidig givet et mandat til de franske tropper til, at de i givet fald kan gribe ind.
Derfor beslutningsforslaget om at bidrage med et transportfly, som jo ikke er bevæbnet – det er derfor en transportopgave, det her handler om – som stilles til rådighed for MINUSMA, men som i givet fald også kunne stilles til rådighed for den anden styrke, altså den franske, hvis den blev indsat via en FN-beslutning, som støtte til MINUSMA.
Vi mener, at det er en god og rigtig forlængelse af den beslutning, vi tidligere har truffet i det danske Folketing om den første fase.
Vi mener også, at det er helt rigtigt, at der her er tale om en FN-styrke.
Så vi støtter forslaget, både fordi det er nødvendigt, men også fordi situationen faktisk er inde til, at vi får en meget robust FN-placering i regionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Tak for det.
Enhedslisten er positiv over for et dansk bidrag til FN's fredsbevarende mission i Mali, kaldet MINUSMA.
Det danske og nordiske bidrag i Mali kan gøre en forskel.
Enhedslisten var imod den franskledede invasion af Nordmali i starten af året, og vi er stadig imod tilstedeværelsen af tropper fra den tidligere franske kolonimagt i landet.
Vi frygter, at det medvirker til at forlænge og eskalere konflikten, da det kan være en rød klud for dele af befolkningen i Mali.
Det er derfor også afgørende for Enhedslisten, at et dansk bidrag udelukkende arbejder under FN-flag og ikke styres af Frankrig, at der er tale om et fredsbevarende mandat for stabiliseringsmissionen, og at målsætningen er skabelsen af en national dialog.
Derudover vil vi opfordre regeringen til at arbejde for, at Frankrig hurtigst trækker sine tropper ud af Mali.
Det er i den sammenhæng problematisk, at blot halvdelen af FN-styrken er kommet på plads.
Det danske bidrag er for os
Konflikten i Nordmali mellem befolkningsgrupperne, særlig mellem tuaregerne og centralregeringen, er gammel.
Den nordlige del af landet er økonomisk forsømt, og dele af befolkningen, inklusive den traditionelle tuaregoprørsorganisation, MNLA, ønsker mere selvstyre.
Det er afgørende, at der fra FN's side skelnes klart mellem den traditionelle konflikt, som FN-missionen sigter på at løse med en national dialog og forsoning, og de udefra kommende islamistiske grupper med tilknytning til al-Qaeda, som Mali skal stabiliseres imod.
Ligeledes er det afgørende for Malis fremtidige stabilitet, at der gennemføres politiske reformer i hele landet, så magten bredes ud og ikke blot centreres om en lille elite i hovedstaden Bamako.
Det er positivt og nødvendigt, at FN som en neutral part aktivt overvåger overholdelsen af menneskerettighederne og sikrer straf ved Den Internationale Straffedomstol i tilfælde af krænkelser.
Det kan være et vigtigt skridt på vejen mod forsoning.
Tilstedeværelsen af menneskerettighedsobservatører er en vigtig del af missionen, som Enhedslisten varmt støtter, og som den seneste tids uroligheder og mulige beskydning af tuaregdemonstranter i Kidal understreger vigtigheden af.
Enhedslisten kan støtte det danske bidrag til MINUSMA, da der er tale om en fredsbevarende styrke på et klart FN-mandat og under FN-ledelse.
Vi håber, at det danske bidrag sammen med Danmarks humanitære engagement og støtte til den politiske forsoningsproces kan medvirke til at skabe den nødvendige nationale dialog og de politiske reformer, så Mali kan gå en bedre fremtid i møde.
Lene Espersen (KF), 2013-12-10:
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten støtter FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 2100.
Enhedslistens ordfører har lige stået og sagt, at Enhedslisten ikke støtter det selvstændige mandat, som Frankrig har.
Frankrig har jo parallelt med MINUSMA et selvstændigt mandat til at opretholde en separat styrke under national kommando, der i tilfælde af anmodning fra FN's generalsekretær kan intervenere for at imødegå en overhængende og alvorlig trussel.
det, vi har hørt fra talerstolen i dag, er, at Enhedslisten siger, at franskmændene bare skal ud.
Så jeg er simpelt hen forvirret på et højere plan.
Christian Juhl (EL), 2013-12-10:
Der er under behandlingerne ikke kommet meget nyt frem.
Ministeren har bekræftet vores mistanke om, at det blot er at fastholde den gamle, meget stramme lukkethed omkring de her ting, og vi synes, det kunne være meget befriende at benytte sig af den nye åbenhed, der ligger i den nye lov, og derfor synes vi, det er uden mening at stemme for den her opstramning, som lukker af for de to fonde.
Vi mener, der skal være større indsigt for offentligheden også i sådan nogle ting, især når det drejer sig om aktiviteter i udlandet.
Vi har jo GGGI-sagen i meget, meget nær erindring, så der er jo ingen grund til at gå og gemme med tingene, og derfor kan vi ikke støtte lovforslag nr. L 56.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Ja, vores tropper er bemyndiget til at anvende militære magtmidler, men de har jo ingen.
Det er da ikke uinteressant.
Hvad er der ved at have bemyndigelse til at anvende militære magtmidler, når de ikke har nogen militære magtmidler?
Det må ordføreren da kunne forklare mig.
Hvordan kan man det?
Er det ikke korrekt, at når man så ikke har nogen militære magtmidler, lægger man hele sin skæbne i hænderne på et illegitimt regime styret af Assad?
Er de to ting ikke korrekte: Vi har ingen militære magtmidler, og det er Assad, vi må forlade os på i forhold til vores 20 soldater, som vi sender ud?
Kristian Jensen (V), 2013-12-10:
Det er ikke det konkrete lovforslag, men det grundlæggende tema bag, der får mig på talerstolen.
Der sker jo mange ting i huset i dag, men det her er så en ting, der vedrører folketingsmedlemmernes mulighed for at have en supplerende bolig i København, i forbindelse med at man har en hjemmeadresse og bopæl, der gør det upraktisk at transportere sig frem og tilbage hver dag.
Folketinget har jo besluttet, at man fra Folketingets side vil bestemme, hvor folketingsmedlemmer med behov for en supplerende bolig skal bo, ved at vælge bestemte adresser, hvor de skal være.
Vi har i Venstres folketingsgruppe i længere tid ønsket at få den debat, også i Folketingssalen, som har været kørende i forskellige andre fora om, hvorvidt folketingsmedlemmer selv skal have ret til, når de skal være væk fra deres familier og andet, at vælge, hvilken supplerende bolig de skal have i København.
Vi, der er valgt tidsnok til at være på den gamle ordning, har jo en ret til selv at vælge, hvilken bolig vi måtte vælge at have som supplerende bolig, når vi er i København, hvorimod det for de folketingsmedlemmer, der er kommet ind efter valget i 2011, er blevet besluttet, hvor de skal bo.
Med et lille smil på læben kan det siges, at når man bekæmper ghettodannelser alle mulige andre steder, er det lidt mærkeligt, at vi laver sådan en Folketingsghetto, hvor ens naboer, overboer, underboer m.v. også er folketingsmedlemmer.
Det kunne måske være en god idé, hvis de folketingsmedlemmer, der har brug for en supplerende bolig, havde nogle lidt mere varierede nabobekendtskaber og kom lidt mere rundt i befolkningen i stedet for at være samlet lige præcis et sted.
Men grundlæggende vil vi gerne her markere, at selv om vi stemmer for lovforslag nr. L 29, ønsker vi sådan set at komme tilbage til den model med, at de folketingsmedlemmer, der har brug for en supplerende bolig, selv kan vælge, hvor i København de skal være.
Det er sjældent, vi har lejlighed til at diskutere det i Folketingssalen, og derfor ønsker vi bare at gøre opmærksom på det, også fordi der kunne være andre folketingsgrupper, der kunne have den samme diskussion.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2013-12-10:
Det er vi selvfølgelig, fordi der er tale om, at der med lovforslagene her implementeres et såkaldt totalharmoniseringsdirektiv i dansk lovgivning, og det vil sige, at der jo ikke med sådan en lovgivning er plads til nogen som helst former for nationale forbedringer af forbrugerbeskyttelsen.
Vi mener faktisk, at det er Folketingets kompetence at beslutte niveauet for forbrugerbeskyttelse, og at det ikke er EU, der skal bestemme niveauet.
Det levner et såkaldt totalharmoniseringsdirektiv jo altså ikke mulighed for, og det er derfor, Enhedslisten stemmer imod både dette lovforslag og det næste, L 40.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Enhedslisten er enig i resolutionen.
Det har ligeledes været vigtigt for os at sikre, at den danske indsats kommer til at være under FN-flag.
Da det er tilfældet og vi har fået svar på en række spørgsmål, vi har stillet, er vi positive over for det danske bidrag.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-10:
Tak for det, formand.
Vi har modtaget et svar på spørgsmål nr. 25 vedrørende L 30, og i den forbindelse er der nogle forhold, vi ønsker undersøgt nærmere, det gælder både økonomien, og det gælder også et spørgsmål om det rent retlige, og derfor vil vi gerne anmode om, at forslaget sendes tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Vivi Kier (KF), 2013-12-10:
Ja, så prøver jeg at råbe lidt højt.
Så kan det være, jeg overdøver larmen i salen.
Jeg går herop under andenbehandlingen af lovforslag nr. L 31, gør jeg det, fordi Det Konservative Folkeparti desværre ikke havde mulighed for at være til stede ved førstebehandlingen.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi har været meget skeptiske over for det her forslag, og egentlig var min plan, at talen i dag skulle gå på, at jeg syntes, at ministeren havde givet mig nogle svar på nogle spørgsmål, som ville gøre, at jeg kunne sige, at vi derfor var positivt stemt og måske ville stemme for.
Men det bliver så alligevel ikke den tale, jeg holder nu, fordi jeg her til morgen har fået en henvendelse om, at de nye beregninger, vi har fået, og som har ligget bag det her forslag – og hvor ministeren jo havde givet os nye beregninger, fordi der i de første beregninger var fejl, og det var også noget af det, som Dansk Industri påpegede i deres høringssvar – tilsyneladende heller ikke holder stik.
Der er også nogle fejl i de beregninger.
Derfor vil jeg gerne bede om, at vi kalder forslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling, så vi får mulighed for lige at kigge på de her tal, der ligger bag forslaget, en gang til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Tak for det.
Det, som undrer mig efter Dansk Folkepartis ordførers indlæg, er, hvad Dansk Folkeparti vil.
Hvad vil Dansk Folkeparti?
Vil Dansk Folkeparti lade de kemiske våben blive i Syrien?
Tror Dansk Folkeparti, at det bliver mindre farligt for de syriske civile, hvis det er tilfældet?
Tror Dansk Folkeparti, at det bliver mindre farligt for danske civile, at der ligger kemiske våben og flyder i Syrien?
Eller vil Dansk Folkeparti en invasion med kampvogne, fly, og hvad der ellers bliver beskrevet, fra NATO's side, og tror Dansk Folkeparti, at det vil være mindre farligt for danske soldater at bidrage til en sådan NATO-invasion?
Hvad vil Dansk Folkeparti?
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Enhedslisten ved jo godt, at Dansk Folkeparti ikke ønsker en militær aktion i Syrien.
Vi har jo sagt under hele den her konflikt, at vi ikke ønsker danske soldater, vi ønsker ikke danske tropper i Syrien.
Vi har også sagt ja til – det har jeg også sagt i ordførertalen – at vi gerne vil bidrage til den maritime del af det, altså til at sejle det væk.
Men helt ærligt, hvorfor er det danske tropper, der skal ind i den her aktion uden at have ordentlige våben til rådighed?
Hvad laver russerne f.eks.?
Hvad laver russerne?
Det er dem, der har fundet på det her.
Det er Putin, der har fundet ud af, hvordan den her sag skal løses.
Det er ham, der har det tætte samarbejde med Assad.
Hvad med, om de russiske tropper foretog sig noget for en gangs skyld?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Så Dansk Folkeparti mener, at løsningen på det, der sker i Syrien lige nu, er, at Rusland sender en masse tropper ind i Syrien.
Det ville da være et interessant scenarie, som jeg i hvert fald kan sige at vi fra Enhedslistens side ikke støtter.
Hvad er det så, Dansk Folkeparti vil?
Vil Dansk Folkeparti bare lade de kemiske våben blive?
Hvordan tror man Assadregimet vil reagere, hvis man ikke har en aftale, når de danske transportskibe sejler ind i havnen i Latika eller Tartus?
Hvis man ikke har en aftale, kan det da blive rigtig blodigt og drabeligt.
Det er meget, meget uforståeligt for mig, hvad Dansk Folkeparti reelt vil.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg skal prøve at forklare det lidt pædagogisk, for jeg kan forstå, at Enhedslisten har lidt vanskeligt ved at forstå, hvad jeg mener.
Det, jeg mener, er ikke – ikke – at Rusland skal lave en militær invasion i Syrien.
Det ved hr. Nikolaj Villumsen godt.
Det mener jeg ikke.
Jeg spørger bare: Hvorfor er det ikke russiske soldater, der bliver sendt ind i Syriens blodige borgerkrig med lette håndvåben?
Hvorfor er det danske?
Hvorfor er det ikke den nation, som selv har fundet på det her, som har været i tæt samarbejde med Syrien og Assad hele vejen igennem?
Jeg spørger igen: Hvad laver russerne?
Vi er altid klar.
Det er også fint, men det er bare ikke under ordentlige betingelser.
Jeg synes simpelt hen, at vi skal tænke på de 20 danske soldater, der nu bliver sendt ind i et syrisk helvede iført almindeligt soldatertøj og med lette håndvåben.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
Tak for det.
Jeg vil høre hr. Søren Espersen, om ikke ordføreren mener, at det er nødvendigt, at lederen af FN-OPCW-missionen kommer ind i Syrien, i Damaskus, for at kunne varetage den opgave; om ikke det skal ske med livvagter, helt som når en dansk minister eller en FN-chef i øvrigt rejser; om ikke netop de danske soldater er nogle af de bedste i verden, måske, til at kunne løse netop den opgave; og om vi derfor ikke også her har en særlig forpligtelse til at bidrage, når vi bliver spurgt.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Altså, vi har også, som vi tidligere i dag talte om her, oplevet danske soldater, som skulle beskytte f.eks. Folketinget eller ministre, når man rejser til Afghanistan eller Irak, det har jeg også selv prøvet, og det er jo i en situation, hvor der alligevel er – i gåseøjne – ordnede forhold; man kommer til en allieret lejr med masser af danske, amerikanske, engelske styrker, man skal derhen, og der er flystøtte hele vejen i operationen.
Den her sag er en anden.
Man kommer ind direkte og bliver set som en del af Assads hær, og når man marcherer med ham og man kører i kortege med ham, er det en helt anderledes situation.
Det er simpelt hen unfair.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
Jeg anerkender, at det er en vanskelig opgave sikkerhedsmæssigt, jeg anerkender også, at det er en vanskelig opgave politisk.
Men er det dog ikke rigtigt, at netop Danmark i kraft af placering, i kraft af kapacitet, i kraft af kvalitet er et af de lande, der måske bedst er i stand til netop at løse den opgave, uden at det bliver set som et bidrag i en konflikt eller en optrapning?
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Jeg må igen pege på Rusland, som sikkert også vil kunne finde 20 soldater ud af de 350.000, de har under våben, som vil kunne løse en livvagtsopgave og en bevogtningsopgave på en fuldstændig lige så god måde, som vores tropper vil kunne.
Det er jeg næsten sikker på, hvis jeg kender det russiske forsvar ret.
Men de vil jo ikke.
Russerne vil aldrig.
Der bliver aldrig lagt pres på russerne i sådan nogle situationer som den her, og det bør vi gøre, især fordi hele den her konstruktion er opfundet af russerne, er opfundet af Putin, som vi også hørte hr. Søren Pind nævne nu er verdens mest magtfulde mand.
Mon så ikke han kunne finde 20 russiske soldater, han kunne bruge til den her opgave.
Det tror jeg.
Søren Pind (V), 2013-12-10:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren refererede til bl.a. den amerikanske præsidents udtalelse om, at brugen af kemiske våben var uacceptabel.
Vil ordføreren orientere Folketinget om, hvilke konsekvenser det har haft for den pågældende, der brugte kemiske våben, at den amerikanske præsident har brugt den betegnelse?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
Så skal der etableres fredsforhandlinger, der skal etableres våbenhvile, der skal være en overgangsregering, og der skal på sigt tages stilling til, hvordan og hvornår og hvor de skyldige for de krigsforbrydelser, der er sket i Syrien, skal stilles til ansvar.
Søren Pind (V), 2013-12-10:
Vil ordføreren redegøre for, hvilke konsekvenser det har haft for den pågældende, der brugte de kemiske våben, at den amerikanske præsident har brugt betegnelsen uacceptabelt om, at de blev brugt?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
Konflikten fortsætter, og ansvarlige for krigsforbrydelserne er jo endnu ikke stillet til ansvar.
Men det er klart, at der har været dokumenteret krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden i Syrien, og det er klart, at når konflikten bliver løst, når freden indfinder sig igen, så skal ansvarlige for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden stilles til ansvar.
Det er klart dansk politik, og det vil være et klart dansk bud også i fremtiden, at det skal ske.
Søren Espersen (DF), 2013-12-10:
Den radikale ordfører siger, at man kan komme i en situation, hvor man skal anvende militære magtmidler – jeg tror, at det var sådan noget lignende, han sagde – men det er så ikke fra de danske tropper, for vi har jo ingen militære magtmidler.
Det er bare, sådan at vi er enige om, at de 20 danske soldater med lette håndvåben ikke kan anvende militære magtmidler.
Det er ikke det, jeg forstår med militære magtmidler.
Det kan være nogle små træfninger, men det er ikke militære magtmidler.
Jeg vil gerne have en bekræftelse af, at det altså ikke er fra vores side, at det kan komme.
Så må det komme fra et andet sted, og hvor er det?
Det kunne være fra Assads styrker, og ordføreren siger også, at vi jo ikke anerkender Assads styre med det her.
Nej, det kan godt ske, at vi ikke gør det, men vi lægger vores troppers sikkerhed i hans hænder.
Er det ikke rigtigt?
Vi lægger 20 danske soldaters sikkerhed og liv og førlighed i Assads hænder, er det ikke korrekt?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-10:
De danske soldater, der indgår i missionen, vil være bemyndiget i kraft af FN-resolutionen til at forsvare sig, når der er tale om selvforsvar, og det var det, jeg refererede til at de kan.
De er bemyndiget til at forsvare sig med militære magtmidler.
Det er rigtigt, at det danske personbeskyttelseshold vil være fulgt af et eskortehold fra det syriske regime, når de opholder sig i Damaskus og omegn.
Det er en nødvendig ting, at der sker et teknisk administrativt samarbejde med de syriske myndigheder.
Det betyder ikke en anerkendelse af Assad-regimet, men det er nødvendigt for at kunne løse den opgave, der skal løses, nemlig at sikre den syriske befolkning mod brug af kemiske våben.
Lene Espersen (KF), 2013-12-10:
Så jeg kan altså forstå det sådan, at Enhedslisten er enig i, at franskmændene skal være i Mali, og at de skal have et selvstændigt mandat?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-10:
Tak for det.
Dette forslag til folketingsbeslutning går ud på, at Folketinget meddeler sit samtykke til et dansk militært bidrag, som stilles til rådighed for FN's fredsbevarende operation i Mali.
Vi synes bestemt, det er vigtigt, at der er bred opbakning i Folketinget til en sådan operation.
Vi noterer os, at det danske bidrag er et Herkules transportfly, og at signalet er, at det er fredsbevarende, det er altså med mandskab, og at det er i 5 måneder.
Og den brede opbakning fra Folketinget bidrager Liberal Alliance gerne til, uden at vi har brug for at problematisere det yderligere.
Vi synes faktisk, det er vigtigt, at FN har tillid til, at man kan bede Danmark om et sådant bidrag, og at vi så i enighed her kan signalere, at det er vi klar til.
Og derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-12-10:
Enhedslisten mener, at den franske tilstedeværelse er problematisk, men selv om den franske tilstedeværelse er der, mener vi ikke, at det skal være et argument for, at Danmark ikke kan bidrage til, at FN kan komme på plads.
Lige nu kan vi se, at det kun er halvdelen af FN-styrken, der er kommet på plads.
Det er sådan, at de afrikanske lande, der bidrager til missionen, ikke har den samme flytransportkapacitet, som Danmark er i besiddelse af, og FN har bedt Danmark om at bidrage, sådan at vi kan få en FN-tilstedeværelse.
Det synes vi er vigtigt, også som et led i, at det ikke behøver at være franske tropper, der er der, men udelukkende kan være FN-tropper.