runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Jeg står i den usædvanlige situation efter sådan en debat, at der stort set ikke er nogen, som har sagt noget, som jeg er uenig i.
Det er jo sjældent, at det sker i Folketinget, at man kan sige det, men jeg synes, det har været en god debat, og det har også været en god markering, kan man sige, fra det danske Folketings side af, at der er den brede enighed her i Folketinget.
Det viser opbakningen bag vedtagelsen jo også.
Der er bred opbakning til, at vi står sammen imod dem, som truer vores ytringsfrihed.
Det er jo sådan, desværre, at der er onde kræfter, som vil angribe vores måde at leve på, vores livsform, derunder også angribe vores ytringsfrihed i det her land og i den vestlige civilisation.
Det skal vi stå op imod.
Det gør vi, og det er jo så bekræftet her i dag, og det er også bekræftet, at vi står sammen om at bakke op om dem, som først og fremmest skal fronte det, ikke mindst Politiets Efterretningstjeneste.
Så jeg synes, at det på den måde har været en god debat og igen altså også interessant at kunne konstatere, at der i hvert fald stort set ikke er sagt noget, man kan være uenig i.
Jeg vil bare nævne en enkelt ting, og det var en bemærkning fra hr. Jesper Langballe, som rejste spørgsmålet til hr. Kim Andersen om injurieturisme.
Jeg kan bekræfte det, som hr. Kim Andersen har sagt.
Jeg har meget tidligt været opmærksom på den problemstilling og har rettet henvendelse både til den britiske regering og til Europa-Kommissionen.
Jeg har ikke mindst fra den britiske regering fået en meget positiv respons, fordi problemet jo var, at den injurieturisme, som umiddelbart var truende i forhold til danske medier, var, at man via domstole i London risikerede at blive dømt for udtalelser i danske aviser.
Der har altså den britiske justitsminister, i øvrigt både den tidligere justitsminister under den tidligere britiske regering og den nuværende, hr. Kenneth Clarke, under den nuværende britiske regering, givet en god respons og er sådan set enig med den danske regering i denne principielle tilgang til det.
Det er jeg glad for at kunne sige.
Der verserer nogle sager ved EU-Domstolen, som også kan have en betydning i forhold til risikoen for injurieturisme, og det er selvfølgelig noget, vi følger meget nøje.
Så er det også sådan, at den britiske regering for nylig – jeg tror også, man var inde på det – netop har iværksat en høring omkring ændringer i den britiske injurielovgivning.
Så det tror jeg også vi er enige om.
Line Barfod (EL), 2011-04-06:
For mig hænger det i høj grad sammen.
Hvis vi ønsker at imødegå terror, hvis vi ønsker at forebygge, at det finder sted, er det væsentligt at styrke demokratiet.
Og hvis vi skal styrke demokratiet, skal vi ikke have dobbelte standarder.
Jeg er ikke før blevet spurgt om det forslag til vedtagelse, og jeg har ikke hørt om det før.
Derfor har jeg fremsat mit eget forslag til vedtagelse.
Og da jeg ønsker at fremme det og mener, at det er den bedste måde, vi kan styrke demokratiet på, er det selvfølgelig det, jeg vil stemme for.
Jeg er helt enig i, at man skal beskytte dem, der bliver truet med vold.
Det er der overhovedet ingen uenighed om i Folketinget.
Det er vi alle sammen enige i.
Men jeg mener bare, at der skal mere til end den beskyttelse.
Hvis vi reelt ønsker at forebygge, at der kommer flere til, som vil bruge vold til at angribe vores demokrati, så mener jeg, at det er nødvendigt at styrke demokratiet.
Og hvis vi skal styrke demokratiet, skal vi ikke bruge dobbelte standarder.
Så skal ytringsfriheden ikke kun gælde for dem, som magthaverne er enige med.
Den skal i høj grad også gælde for dem, magthaverne er uenige med.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Jeg er for så vidt enig i meget af det, der bliver sagt af fru Line Barfod, men prøv at se på, hvad den her forespørgsel handler om.
Det er Dansk Folkeparti, der har rejst en forespørgsel, der handler om, hvad vi gør for at beskytte f.eks. medievirksomheder, der angribes verbalt eller fysisk af totalitære og terroristiske kræfter.
Der er det, at jeg bare siger, at det ikke kan sammenlignes med, hvad der foregår på en arbejdsplads, og hvad man måske vil ytre sig om der.
Det, jeg gerne vil frem til, er i virkeligheden, at der rent faktisk sker det ved udgangen af den her debat, at der, som jeg har forstået det, er to forslag til vedtagelse.
Der er et forslag til vedtagelse, der handler om at bakke op om PET, og som opfordrer regeringen til at sikre, at PET har de rigtige redskaber til at beskytte bl.a. virksomheder, der trues af terrorister.
Det er et forslag til vedtagelse.
Så er der et andet forslag til vedtagelse, der handler om nogle offentligt ansattes ytringsfrihed.
Jeg er da enig i, at de selvfølgelig skal have deres ytringsfrihed, men hvor står Enhedslisten?
Jeg synes ikke rigtig, at tingene hænger sammen for Enhedslisten i dag.
Kan fru Line Barfod ikke godt se, at der er nogle proportioner her, og at det er meget forskelligt, og at proportionerne må tale for, at vi, når vi har en debat om de her ting, koncentrerer os om at beskytte danske interesser mod terrorisme – i og med at debatten er rejst om det emne?
Line Barfod (EL), 2011-04-06:
Ytringsfriheden er fuldstændig afgørende for et demokrati.
Hvis ikke vi har friheden til at ytre os, til at debattere, til at komme med de holdninger, vi har, er det jo ikke muligt reelt at opretholde demokratiet.
Derfor er det så afgørende, at vi holder fast i ytringsfriheden, at vi lader være med at indskrænke den, og at vi beskytter dem, der bliver truet, når de bruger deres ytringsfrihed.
Men det er vigtigt, at vi så også viser, at vi faktisk mener det alvorligt – at det ikke bare er noget, vi siger, når det gælder ytringsfriheden for dem, der ytrer noget, som vi er enige i.
Det skal jo i allerhøjeste grad måles på, om vi også sikrer ytringsfriheden for dem, som vi er uenige med.
Ytringsfriheden er en ret til at ytre sig, uanset om vi er enige i de ytringer, folk kommer med, eller ej.
Der har heldigvis ikke været nogen tvivl i Folketinget, ingen tvivl i den offentlige debat om, at Jyllands-Posten og andre har fuld ytringsfrihed.
De har den fulde ret til at bringe også det, som de bragte i form af tegningerne.
Men det er jo ikke det samme, som at man er enig med de ytringer, folk kommer med.
Det er rigtig vigtigt, at vi samtidig sikrer, at man har ytringsfrihed til at være uenig, til at sige fra over for ytringer, man er uenig i, og at man, hvis man kommer med ytringer, som magthaverne er uenige i, så ikke bliver truet.
Jyllands-Posten har problemer med, at de bliver truet på livet.
Det er klart, at det er et kæmpeproblem.
Men det er ikke en reel trussel mod vores demokrati, så længe vi alle sammen er enige om at beskytte dem og enige om, at de har deres ytringsfrihed.
Der, hvor det bliver et problem for vores demokrati, er, når magthaverne prøver at undertrykke ytringsfriheden, og det er, når offentligt ansatte bliver truet, risikerer at miste deres job eller, som vi har set det med Hans Jørgen Bonnichsen, bliver truet med, at de ikke burde få deres pension, hvis de kritiserer den politik, der bliver ført af regeringen og Dansk Folkeparti.
Derfor er det efter min opfattelse fuldstændig afgørende, at man går ind og siger, at ytringsfriheden også skal gælde for dem, der kritiserer magthavere.
Det er derfor, jeg har valgt at fremsætte et forslag til vedtagelse, som siger, at det er en væsentlig del af at sikre ytringsfriheden i Danmark.
Det har vi jo så flere gange fra oppositionens side fremsat forslag om, og det glæder vi os til vi får gennemført.
Jeg synes faktisk, det ville klæde Dansk Folkeparti, hvis man ikke kun beskyttede ytringsfriheden for dem, man er enig med, men også begyndte at beskytte ytringsfriheden for dem, man er uenig med, og så sikrede, at offentligt ansatte har ret til at kritisere og faktisk også tør bruge deres ytringsfrihed uden at risikere deres job.
Tom Behnke (KF), 2011-04-06:
Vores grundlovssikrede ytringsfrihed er jo hele forudsætningen for, at vi har et demokrati.
Derfor er ytringsfriheden så utrolig vigtig for os i Danmark.
Der er andre, der synes, at det er helt forkert.
Man kalder dem for mørkemænd og mange andre udtryk.
Der findes faktisk nogle mennesker på denne jord, der er meget imod demokrati og meget imod den styreform, vi har her, hvor alle har ret til at øve indflydelse på magthaverne, hvor alle har stemmeret, og hvor alle har ret til at ytre sig.
Det er klart, at når en sådan trussel opstår, skal vi være klar til at værne om og beskytte både ofre og potentielle ofre.
Det gode ved det danske system er jo også, at vi har en rigtig god efterretningstjeneste og et godt politi, som på et tidligt tidspunkt bliver klar over, at der er en trussel, og som gør det, der skal til, for at beskytte de personer, der er truet af overgreb, der er truet af terror, og det gælder både personer og virksomheder.
Der har vi jo altså Politiets Efterretningstjeneste, som vurderer fra sag til sag, hvad der er nødvendigt, og hvad der skal til for at beskytte personer eller virksomheder.
Det er godt, for vi skal sikre tryghed, og vi skal sikre sikkerhed, og det gør Politiets Efterretningstjeneste rigtig godt.
Det er vigtigt, for også trygheden og sikkerheden er en væsentlig forudsætning for, at vi har et demokrati.
Derfor er ytringsfrihed så utrolig vigtig, og derfor er det også godt, at vi har nogle, der passer på, at ytringsfriheden kan få lov at ske fyldest.
Ud over at vi har dygtige folk i både Politiets Efterretningstjeneste og politiet, der varetager opgaven meget konkret, fornemmer jeg også klart og tydeligt, at den danske befolkning rykker tættere sammen, når nogen i Danmark bliver angrebet, for så er det ikke bare den, der bliver angrebet, der bliver angrebet, så er det os alle, fordi vi opfatter det som en trussel mod vores demokrati – og det er det.
Derfor er det godt at se, at vi rykker sammen og siger: Det vil vi i hvert fald ikke finde os i; der er ikke nogen, der skal komme her og fortælle os, hvad vi må have lov til at tænke, tro, mene og ytre os om.
Jeg er glad for, at vi er i gang med den her forespørgselsdebat, og jeg er meget glad for det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og som et bredt udsnit af Folketingets partier står bag.
Det viser jo også, at vi er enige om, at ytringsfrihed er en væsentlig forudsætning for, at vi har et demokrati, som vi holder så meget af.
Meta Fuglsang (SF), 2011-04-06:
Fru Karina Lorentzen, som er SF’s ordfører, er desværre blevet syg og er derfor forhindret i at deltage i debatten.
Jeg vil derfor læse hendes ordførertale højt.
Dagens debat om ytringsfrihed er blot sidste led i en lang perlerække af debatter om ytringsfrihed, som vi har haft her i Folketingssalen.
Dermed ikke være sagt, at debatten i dag er overflødig – tværtimod.
Det er en vigtig anledning til for SF og for hele Folketinget til at slå fast, at ytringsfriheden er en kerneværdi, som vi skal værne om.
Heraf følger naturligvis også en forpligtelse for samfundet til at beskytte borgernes ret til at bruge deres lovfæstede ytringsfrihed. Gennemgående for de mange debatter, vi har haft i Folketingssalen, er, at vi bredt i Folketinget vægter hensynet til ytringsfriheden meget tungt.
Danmark har både presse- og ytringsfrihed, hvilket vi skal holde fast i.
Som lovgivere har vi et ansvar for at sikre ytringsfriheden, hvor denne trues, f.eks. af truslen om terror.
Når det drejer sig om fysisk sikkerhed for private eller virksomheder, som måtte være udsat for terrortrusler, er det uden tvivl en samfundsopgave.
Derfor er vi også tilfredse med, at politiet og PET vægter en sådan opgave højt.
Man ikke bare overvåger relevante miljøer i Danmark og udlandet, men det er tillige sådan, at udsatte personer og virksomheder har adgang til den fornødne rådgivning og vejledning hos politiet.
Dette fremgår i øvrigt af det fremsatte forslag til vedtagelse.
Når det drejer sig om verbale angreb, som er det begreb, der er udgangspunktet for debatten i dag, er jeg mere usikker på, hvad der egentlig menes.
Men generelt set
noterer SF sig med tilfredshed, at der i Danmark er en racismeparagraf og en injurielovgivning, som efter SF's opfattelse lægger helt rimelige rammer for den offentlige debat.
Dette giver således samfundet mulighed for at beskytte enkeltpersoner og grupper i samfundet mod urimelige angreb, ligesom det sender et vigtigt signal om, at vi som samfund opfatter mennesker som ligeværdige.
Endelig noterer vi os, at Retsudvalget tilbage i 2010 afgav en beretning på baggrund af Dansk Folkepartis beslutningsforslag nr. B 221.
Retsudvalget lægger i sin beretning vægt på det problematiske i, at f.eks. danske aviser kan risikere at blive sagsøgt i Storbritannien for udtalelser gengivet i de danske medier, som ikke ville give grundlag for sager om ærekrænkelse her i landet.
Som det er fremgået, er SF med på det forslag til vedtagelse, der tidligere er blevet læst op.
Line Barfod (EL), 2011-04-06:
Terroristerne ønsker at angribe vores demokrati.
De ønsker at komme af med demokratiet.
Derfor mener jeg, det er afgørende at se på, hvordan vi beskytter vores demokrati, og hvordan vi styrker vores demokrati, og også se på, hvordan vi vinder diskussionen blandt nogle af dem, der kunne finde på at støtte terroristerne.
Derfor er det afgørende, at vi ikke har dobbelte standarder.
Derfor er det afgørende, at vi reelt sikrer ytringsfriheden og ikke kun sikrer ytringsfriheden for dem, vi er enige med.
Der er selvfølgelig forskel på, om man truer ytringsfriheden, ved at man truer med vold, eller om man truer ytringsfriheden, ved at man truer med at fyre folk, så de mister deres levebrød.
Det er selvfølgelig to meget forskellige ting.
Men hvis vi reelt ønsker at sikre ytringsfriheden og mener, at det er en afgørende del af demokratiet, så nytter det altså ikke at have dobbelte standarder.
Så er det afgørende, at vi siger, at ytringsfriheden gælder for alle i samfundet, også for dem, der kritiserer magthaverne.
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Nu var det måske ikke lige det, der var sigtet med den her forespørgselsdebat, altså at vi skulle snakke så meget om de offentligt ansattes ytringsfrihed i forbindelse med diskussionen om islamisternes trusler mod virksomheder eller medier, der tillader sig at bruge deres ytringsfrihed og altså dermed bliver udsatte terrormål.
Men jeg vil så – uden sammenligning i øvrigt – sige til fru Line Barfod fra Enhedslisten, at vi da bestemt også er bekymret for, hvis det er, at offentligt ansatte ikke kan få lov til at ytre sig i forskellige sammenhænge, som de har noget viden om, men hvor en mulig arbejdsgiver siger, at det må de ikke, eller det skal de ikke.
Der er ingen tvivl om, at vi som politikere – og det ved fru Line Barfod jo også – har stor gavn af, at der er offentligt ansatte, der råber vagt i gevær, så vi måske får et lidt andet syn på tingene end den typiske ledelsesholdning, som man har et eller andet sted, og som måske ikke altid er dækkende for, hvad der foregår.
Jeg kan nævne politireformen som et meget godt eksempel, hvor mange politifolk kunne fortælle ting og sager, som vi kunne bruge i det politiske arbejde for at sikre en bedre reform.
Line Barfod (EL), 2011-04-06:
Der er ingen tvivl om, at det er utrolig alvorligt, når nogle trues, fordi de har brugt deres ytringsfrihed.
Der er ingen tvivl om, at alle bakker op om, at vi skal give al mulig støtte til dem, der bliver truet, især hvis de bliver truet med vold.
Det er der sådan set ikke den store uenighed om i Folketinget; derfor kan det selvfølgelig være væsentligt nok at have en forespørgselsdebat.
Men vi er alle sammen grundlæggende enige om, at det er rigtig vigtigt, og det sker jo heldigvis også, at vi er enige.
Derfor vil jeg gerne høre om et andet aspekt af ytringsfriheden og folk, der bliver truet, nemlig offentligt ansatte, der tillader sig at kritisere f.eks. en kommune eller tillader sig at kritisere den førte politik fra regeringen og dens støtteparti, og som så bliver mødt med en trussel eller en slet skjult trussel om, at de kan risikere at miste deres arbejde, eller at det sted, de arbejder, kan risikere at miste sine bevillinger.
Er det også noget, Dansk Folkeparti vil være med til at gøre noget ved, så man ikke trues på sit levebrød, hvis man bruger sin ytringsfrihed i Danmark til at kritisere magthavere?
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Jeg hæftede mig ved, at justitsministeren sagde, at det også var regeringens opfattelse, at der skulle gøres meget mere for at sende nogle af de udenlandske kriminelle, der sidder i danske fængsler og fylder op, til deres hjemlande.
Og det hilser vi jo altså meget velkommen i Dansk Folkeparti, fordi vi her ser en god mulighed for at finde nogle af de pladser, specielt de lukkede, som der mangler i dag i vores fængselssystem.
En statistik for 2009 fra Kriminalforsorgen viser jo faktisk, at i de lukkede fængsler er det 18,4 pct., der er indvandrere.
Det er 7,3 pct., der er efterkommere, og det er 10,6 pct., der er udlændinge.
Det vil sige, at man dér har en ret stor gruppe, som vil kunne give flere lukkede pladser, hvis de i stedet for afsoner i deres hjemland.
Mit spørgsmål går så på, om justitsministeren i lighed med, hvad Norge har gjort, vil optage forhandlinger med Rumænien med henblik på, at man fra Rumæniens side accepterer at modtage rumænske statsborgere tilbage til afsoning her fra landet, for det er altså et sted, hvor der kan blive frigjort flere fængselspladser her i Danmark.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Først siger fru Karen Hækkerup noget med, at vi har fundet et eller andet tal, og at man kan skrive sig ud af mange ting.
Jeg ved ikke, hvad det er for et eller andet tal, vi har fundet.
Det er rigtigt, at man kan skrive sig ud af mange ting, det er der såmænd mange eksempler på at folk gør, men jeg mener ikke, at vi har gjort det her.
Her har vi meget koncist i forbindelse med den plan, vi har lagt for resten af året for at sikre en løsning på kapacitetspresset, gjort klart, hvad det er for nogle tiltag, der skal til, og hvilken effekt de har, sådan at vi sikrer, at der er plads til dem, der skal være plads til. Med hensyn til privatisering af fængslerne vil jeg sige, at det ikke er noget, vi har drøftet i regeringen.
Jeg har haft nogle drøftelser med ordførerne fra Venstre og Det Konservative Folkeparti om privatisering i Kriminalforsorgen, og jeg ser da bestemt muligheder for, at vi med tiden kan få mere privatisering ind.
Det er jo altid sundt, hvis der er private, der kan levere ydelser i konkurrence med det offentlige, for at vi kan få de bedst mulige ydelser til den bedst mulige pris – det tror egentlig også er noget Socialdemokratiet skulle overveje at bruge som en god idé.
Så må jeg bare konstatere, at det igen bare var én gang brok.
Socialdemokratiet har overhovedet ingen forslag til noget som helst, ingen konstruktive forslag til, hvordan problemerne skal løses.
Det er ren brok fra Socialdemokratiets side over regeringen, men det er jo også det eneste, Socialdemokratiet i øvrigt leverer i dansk politik i øjeblikket.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Jeg har også godt læst i rapporten, at man har fundet et eller andet tal.
Man kan jo skrive sig ud af mange ting, det ved ministeren godt.
Jeg synes, det havde været fint, om man havde set ind i fremtiden og havde planlagt med et længerevarende perspektiv, sådan at man ikke står i den situation, at man konstaterer, at lige nu p.t. mangler vi 220 fængselspladser, og vi kommer ikke til at mangle færre til næste år.
Det, det her handler om, er, at regeringen ikke har tænkt sig at gøre noget ved det.
Man venter og ser, om man vinder valget, og hvis man ikke gør, så er det heldigvis nogle andres ansvar.
Man kan jo ikke læse det på nogen anden måde.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, som vedrører regeringens politik for privatiseringer af vores fængsler.
Venstres ordfører var i sit indlæg inde på, at der var behov for at få private ind i vores fængsler, for det ville være godt for kulturen i fængslerne, noget med, at det skulle være mere analogt med den kultur, de indsatte vil møde, når de kommer ud i samfundet.
Der vil jeg så bare spørge: Er det regeringens holdning, at vi skal til at privatisere vores fængsler, eller er det noget, som alene står for Venstres regning?
Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Jo, jeg kan forsikre for, at svar afgivet i går stadigvæk holder i dag.
Sådan er det.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi nu er i gang med at lave en budgetanalyse for kriminalforsorgen med henblik på at indgå en aftale i efteråret i forbindelse med finansloven for 2012, som er en flerårsaftale, hvor vi altså har planer for kriminalforsorgens udvikling i de kommende år.
Det ændrer jo ikke ved, at man ikke kan lave en prognose for, hvad belægget vil være i juni 2013.
Der er ikke analyseberedskaber til stede, der gør, at man sådan lige kan gøre det på den måde, men vi planlægger naturligvis at lave en ny flerårig aftale for kriminalforsorgen.
Det er vi i gang med at analysere på i øjeblikket, så vi har et godt beslutningsgrundlag.
Med hensyn til tilsigelsesstop har jeg overhovedet ikke behov for nogen dårlige undskyldninger.
Der var vist to år i 2008 og 2009, hvor vi ikke gjorde det, men ellers er det helt normalt at anvende det instrument, i forbindelse med at der hen over året er udsving i belægget, hvor man så kan bruge tilsigelsesstop til at regulere på det med.
Og det er jo kun et par måneder, det drejer sig om – det er jo ikke sådan, som man får indtryk af, når man hører fru Karen Hækkerup, at der nu ikke kommer nogen i fængsel resten af året.
Sådan fungerer det jo ikke.
Vi skubber jo bare lidt til det for at udjævne den kurve, der ellers er.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes jo faktisk ikke, det er særlig seriøst at stille sig op og sige, at det eneste oppositionen har at sige til det her er det rene brok. Jeg tror, at det må gøre ondt i den konservative sjæl at stå som konservativ justitsminister og gang på gang sige: Se, vores retspolitik virker; se, hvor godt det kører – når vi så samtidig kan se, hvordan situationen i virkeligheden er i fængslerne.
Det tror jeg må gøre ondt.
Det må også gøre ondt, at man laver et tilsigelsesstop, som betyder, at dømte ikke skal ind og afsone, men at de skal vente, og man så samtidig skal stå og sige, at det var der vist også nogle socialdemokratiske banditter der for ti år eller længere tid siden benyttede sig af.
Så er det jo, fordi man godt ved, at det er en undskyldning, som ikke er en af de gode.
Jeg synes jo, det havde været rettidig omhu, hvis ministeren havde sikret sig, at der allerede på nuværende tidspunkt havde været udfærdiget en kapacitetsanalyse, der afdækkede behovet i vores kriminalforsorg for flere år ud i fremtiden.
Nu siger ministeren: Socialdemokraterne kritiserer, at vi ikke går i gang med at lave flerårsundersøgelser, men det har vi sådan set allerede gjort, og derfor har vi så nu fået foretaget en undersøgelse, som skal sikre, at vi får afdækket, hvad behovene vil være i fremtiden.
Så vil jeg bare spørge, om ministeren ikke er bekendt med det svar, ministeren selv har givet til mig i går, og hvor der bliver sagt, at Direktoratet for Kriminalforsorgen ikke udarbejder længerevarende prognoser, da det vil være behæftet med for stor usikkerhed?
Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
Det er da bestemt ikke fornuftigt, at man skal stoppe nogle, der egentlig skal ind og afsone, i at afsone.
Og det, der så er vigtigt, hvis man på nogen måde skal gøre det, er, at det ikke er voldsmænd, der kan begå ny kriminalitet og være til fare for omgivelserne, som det her retter sig imod.
Og det er bestemt heller ikke mit indtryk, at det er situationen, men at der er et problem, er der ingen tvivl om.
Det er der, og det skal der gøres noget ved.
Det er set med vores øjne i Dansk Folkeparti så også det, man skal sætte sig ned og gøre fra nu af og frem, til man i efteråret skal lave den her forkromede, flotte flerårsaftale, som forhåbentlig kan give nogle bedre vilkår, kan give nogle flere fængselspladser, og som måske også kan give nogle flere pensionspladser i forbindelse med udslusningen, og som også vil kunne medføre, at vi får taget et servicetjek på, hvordan personalet egentlig har det i fængslerne, hvordan fængselsfunktionærerne klarer det.