runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2013-12-13:
Jeg siger også tak for talen.
Og vi kan i bund og grund sige, at der måske slet ikke burde være den her lange, brede debat, for vi er helt enige i forslaget til vedtagelse.
Men jeg sidder alligevel og bliver sådan lidt forvirret over ordførerens tale.
For ordføreren siger, at den her regering simpelt hen har ladet pengene følge med, og at alt er i den skønneste orden, samtidig med at ordføreren jo egentlig anerkender, at der er en udfordring, og at der er et problem.
Så er ordføreren enig i, at vi har et problem med kvaliteten på vores uddannelser?
Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-13:
Jeg synes, at man bestemt skal benytte sig af andre metoder og pædagogiske og didaktiske redskaber, end man hidtil har gjort.
Det er da helt oplagt.
Men det mener jeg er en nødvendig samfundsopgave og ikke noget, som vi bare sådan skal afskrive og sige, at det kan vi ikke.
Vi har en klar ambition om at uddanne den dygtigste generation nogen sinde, og derfor er der selvfølgelig en fælles opgave i at sikre, at det kan ske med den samme og gerne højere kvalitet i vores uddannelser.
Det er ambitionen, og jeg skammer mig på ingen måde over, at vi har den ambition.
Merete Riisager (LA), 2013-12-13:
Aha, så det er et spørgsmål om antallet af undervisere og penge ud til universiteterne, forstår jeg.
Det har ikke nogen som helst betydning, at der kommer et antal ind, hvor man må regne med, at deres forudsætninger er forskellige, altså, hvor man tidligere tog de allerdygtigste ind fra befolkningen, så tager man nu en langt større andel.
Jeg går ud fra, at ordføreren også har lidt kendskab til didaktik og det at undervise.
Har det ikke nogen som helst tydning, at man underviser folk med helt forskellige forudsætninger i det samme klasselokale?
Har det ingen betydning for kvaliteten?
Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-13:
Jeg undrer mig virkelig over, at Venstre på den måde, og det var også det, jeg prøvede at spørge Venstres ordfører om før, nærmest afviser, at der skulle findes eksempler på den slags.
Det er jo sådan, at vi har hørt både fra Rigsrevisionen og andre, at der visse steder er uddannelser, hvor der er for få undervisningstimer, og hvor der er for lidt forskningsdækning af undervisningen.
Så det er jo derfor, at vi tager fat på hele det her arbejde med – ud over den nye akkrediteringslov, ud over alle de andre ting, vi har gjort, med hensyn til kvaliteten – nu at få sat fokus på: Hvor er der problemer?
Hvor er det, vi kan sætte ind og løfte kvaliteten af vores uddannelser?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Kan ordføreren give eksempler på, hvor den forskningsbaserede undervisning ikke er tilstrækkelig, og hvor timetallet er for lavt?
For hvis nu det er tilfældet, er det jo et brud på universitetsloven, og hvis ordføreren sidder inde med en viden om de områder, er det jo en opgave for ministeren.
Så jeg vil meget gerne høre nogle konkrete eksempler på, hvor det er tilfældet i dag.
Tak for to gode spørgsmål.
Det er klart, at når et uddannelsessystem optager så markant mange flere studerende, som man har gjort i de senere år, så kan vi se, at der vil være vigende kvalitet visse steder.
Vi har ikke fået offentliggjort opgørelser endnu, f.eks. fra Akkrediteringsrådet eller andre, der indikerer, at der er sket et skred.
Men det er klart, at vi er opmærksomme på, at der kan være en udfordring i, hvordan man håndterer kvaliteten, når man har et meroptag.
Vi har også set med en vis skepsis på det ekspertudvalg, der er nedsat, og på, hvad dets kommissorium er.
Der er rigtig gode elementer i det, men der er også nogle udfordringer, i forhold til hvordan de forstår kvalitet set ud fra en ekspertsynsvinkel, og i forhold til om der er nogle områder, vi gerne vil løfte rent kvalitativt.
Det er der, bl.a. ønsker vi et øget fokus på almen dannelse, højere krav til den enkelte studerende, hele delen af den måde, vi optager på, der handler om at sikre de rette optagne osv.
Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-13:
Tak til Venstres ordfører.
Jeg kan jo erklære mig enig i rigtig mange af de ting, som ordføreren siger i sin ordførertale, om, hvad kvalitet handler om.
Derfor har vi også fået bred opbakning til det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op.
Der ser ud til at være en vis enighed om, hvad det er, vi diskuterer her i dag.
Spørgsmålet i forespørgselsteksten indikerer jo, at der skulle være det problem, at når man optager flere på uddannelserne, så falder kvaliteten nærmest sådan pr. automatik.
Jeg skal bare høre Venstres ordfører: Er det Venstres opfattelse, at det forholder sig sådan, og kan ordføreren pege på nogle konkrete kvalitetsproblemer, som Venstre gerne ser at vi diskuterer fremadrettet?
Nu hørte vi meget om, hvad kvalitet er, men er der nogle konkrete problemer, sådan som ordføreren ser det, som Venstre gerne vil være med til at diskutere, når vi nu skal forhandle på baggrund af Kvalitetsudvalgets anbefalinger?
Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-13:
Nu var det jo, fordi jeg også havde læst ordførerens kronik fra forleden, som vi så fik repeteret lidt af indholdet af her i dag.
I kronikken skriver ordføreren nemlig, at vi intet har hørt om kvalitetsproblemer, f.eks. fra rektorer eller bestyrelsesformænd, ej heller fra deres videnskabelige medarbejdere.
Så jeg skal bare være med på, om Venstre ligesom anerkender, at der er nogle kvalitetsudfordringer, og at vi på den baggrund har noget politisk arbejde at løfte.
For det er jo sådan set regeringens og regeringspartiernes udgangspunkt for at sætte den her dagsorden at sige, at vi mener, at det er vigtigt, at vi bliver ved med at diskutere kvalitet, og at vi også har nogle opgaver fremadrettet, vi skal løfte.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Venstre har i dag indkaldt uddannelsesministeren til en forespørgselsdebat om kvalitet i det danske uddannelsessystem.
Vi har ønsket at drøfte kvalitet, set i lyset af det øgede optag i uddannelsessystemet og det øgede uddannelsesudbud.
Men det er også, fordi de danske uddannelsesinstitutioner ikke befinder sig på isolerede øer, men indgår i nationale og internationale sammenhænge.
Efter at de borgerlige partier har indkaldt uddannelsesministeren til denne forespørgselsdebat, har uddannelsesministeren nedsat et ekspertudvalg, der skal belyse kvalitet.
Disse anbefalinger ser vi naturligvis frem til at få i foråret, men vi håber da, at regeringen selv har et kvalitetsbegreb, når det gælder uddannelse.
Derfor ser vi også frem til i dag at høre, hvad såvel ministeren som regeringspartiordførerne har på hjerte i den henseende.
Så på vegne af de borgerlige partier vil jeg sige, at vi ser frem til ministerens besvarelse og dagens debat.
Astrid Krag (S), 2013-12-13:
Det er meget fint trods alt at få en anerkendelse fra fru Sophie Løhde af, at det godt kan være, at ministeren ikke har sagt det, som fru Sophie Løhde syntes det ville være godt at ministeren havde sagt.
Men så blev der sagt, at man havde antydet det, eller at nogle havde følt, at det nok var det, man mente.
Man må jo altså i politik finde sig i, at sådan er der nogle gange nogle, der er optaget af, at der skal gå politik i tingene.
Jeg vil sige, at jeg synes, det var en relevant diskussion at rejse.
Det synes jeg sådan set løbende det vil være.
Det er jo den debat, den enkelte læge må have med sig selv.
Hvad betyder det for min habilitet, hvis jeg har det og det økonomiske engagement?
Og udgangspunktet med at sige, at der skal være en nulgrænse, som jo var det, vi diskuterede, er da sådan set gældende for en afgrænset gruppe her.
Det synes jeg er rigtig fint.
Jeg synes da, at det var godt at have en åben diskussion om, hvor den afgrænsning skulle gå, og den går nu sådan, at hvis man rådgiver myndigheder om ibrugtagning, valg af medicin, så skal man i udgangspunktet ikke eje aktier i industrier, hvor der er en sammenhæng.
Jeg synes, at det er gode, fornuftige regler.
Jeg ved godt, at der er nogle, der har haft travlt med at sige, at det er hysterisk at tale om en sådan nulgrænse, men jeg tror faktisk, at det er noget af det, der skal til for at sikre, at vi også fremadrettet kan have den grundlæggende dybe tillid til vores sundhedspersoner, som vi heldigvis har i det her land.
Der vil jeg gerne afslutningsvis bare understrege: Det er noget, vi slet ikke kan overvurdere hvor dyrebart er.
Sophie Løhde (V), 2013-12-13:
I forhold til det næstsidste, ministeren sagde, kan det godt være, at det ikke var noget, ministeren har påstået direkte, men det er jo det, der har været antydet.
Jeg tror sådan set bare – og jeg er sikker på, at ministeren også ofte har lejlighed til at læse flere af de forskellige tidsskrifter på sundhedsområdet – at det er den følelse, som læger og andre sundhedspersoner har haft på baggrund af de udmeldinger, som ministeren er kommet med.
Men jeg forstod på ministerens svar, som var et meget, meget langt svar på et meget simpelt spørgsmål, at det var, fordi ministeren ønskede at rejse en debat, hvor ministerens eget forslag til løsning var dårligt.
Nu lægger man så et lovforslag frem, som så har en god løsning – den kommer ikke i morgen, den kom i dag.
Det er jeg sådan set enig i er en god løsning, og det var blot derfor, jeg spurgte, om det var, fordi ministeren havde ændret holdning, eller om det var, fordi ministeren var blevet klogere.
Begge dele er jo ikke nogen skam i livet.
Tak for det.
Ministeren sagde indledningsvis, at tilliden til vores læger er guld værd.
Det er jeg sådan set enig i, men jeg er knap så sikker på, om jeg synes, ministeren har bidraget til den tillid med sin mistænkeliggørelse af samtlige landets læger – som om de sådan skulle sidde og udskrive medicin på bekostning af deres patienters helbred – med det her totalforbud mod, at læger og andre sundhedspersoner gør noget, der jo grundlæggende er personlig formuepleje.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Når nu det her forbud, som ministeren var ude at foreslå, er blevet droppet, er det så, fordi ministeren har skiftet holdning, eller er det, fordi ministeren er blevet klogere?
Astrid Krag (S), 2013-12-13:
Jeg mindes svagt, at fru Sophie Løhde og jeg selv har haft den her debat her i Folketingssalen i forbindelse med § 20-spørgsmål – måske endda et par gange.
Og derfor vil fru Sophie Løhde jo også vide, at jeg – jeg tror, det var i februar i år – rejste en debat om, om muligheden for at eje aktier i lægemiddel- og medicovirksomheder, kunne være et problem for lægers habilitet.
Vi har her at gøre med en ganske særlig gruppe.
Læger er jo en ganske særlig gruppe, mener jeg, hvor man ikke som i andre faggrupper kan lave en konkret habilitetsvurdering, når man sætter sig ned og skal gennemføre en ejendomshandel, eller hvad det kan være.
Jeg synes, at der i den løsning, vi ligger på nu, er en afbureaukratisering og – kan man sige – en afmistænkeliggørelse af samarbejdet ved at sige: Jamen der er nogle former for samarbejde, som er ukontroversielle, som vi har en stor interesse i, og hvor man skal registrere sig, for vi har brug for åbenheden.
Jeg tror, at det allervigtigste for at få den grundlæggende tillid er, at der er en åbenhed, at der er en gennemsigtighed, at hverken patienter eller læger eller medier skal føle, at der er noget, der er stukket under stolen, men at der er den åbenhed.
Og hvis man får større økonomisk tilknytning – store ejerskaber af aktier – skal man søge om tilladelse.
Og så er der jo lavet nogle helt klare regler i forhold til de personer, der sidder og træffer beslutning og rådgiver om, hvilke lægemidler der skal tages i brug, hvor vi skal bruge vores offentlige summer.
Det synes jeg er det rigtige snit at lægge.
Jeg har aldrig nogen sinde påstået – jeg ved godt, der er nogen, der vil tegne det billede – at man ved at udskrive medicin i sin egen praksis kan påvirke den ene eller den anden aktiekurs.
Det er jo at latterliggøre diskussionen.
Det gælder i øvrigt også andre sundhedspersoner – det er derfor, vi udvider lovforslaget.
Det har vi alle sammen brug for.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Jamen jeg er umådelig glad for, at fru Kirsten Brosbøl har læst kronikken i Berlingske Tidende.
Vi synes, det er underligt, at hverken rektorer, akkrediteringsinstitutionen eller lignende har været involveret i den del, men at man nedsætter en ekspertgruppe.
Dermed siger vi jo så samtidig i kronikken, at vi ikke har noget problem med, at man diskuterer kvalitet, og det er jo også hele fundamentet for vores debat i dag.
Men det, der er klart, er, at da vi rejser forespørgselsdebatten, hvilket vi gjorde lige efter sommerferien, var der ikke nedsat nogen ekspertgruppe, og derfor havde vi et ønske om at drøfte kvalitet generelt set.
Og det er jo også det, der fremgår af forespørgselstekstens ordlyd.
Men vi glæder os over, at ministeren har lyttet til de borgerlige partier.
Vi kan godt undre os over, at ministeren ikke er i en tættere dialog med dem, der sikrer kvalitet i uddannelsessystemet, inden man nedsætter en ekspertgruppe, men det skal vi så gerne gøre på ministerens vegne og møde op til forhandlinger, når vi har ekspertgruppens anbefalinger.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Jeg kan godt høre, at forståelsesgraden ikke er så høj hos spørgeren i dag, men jeg kan bare meddele, at det, der optager os, er at højne kvaliteten, ikke ordkævleri om, hvorvidt der er skrevet, at man kender til kvalitetsudfordringer eller ej.
Så jeg synes, at spørgeren skal gøre rede for de udfordringer, spørgeren ser.
Så kan hun læse min kronik og høre min ordførertale, hvor jeg jo netop gør rede for, at vi er optaget af at diskutere kvalitet hele tiden, men at det undrer os betydeligt, at ministeren ikke inddrager aktørerne fra uddannelsesmiljøet, når man diskuterer kvalitet.
Lotte Rod (RV), 2013-12-13:
Jeg synes, at det her med, om man synes der er et problem eller ej, er lidt interessant, fordi det jo siger noget om, hvad afsættet er for den debat, vi skal have efterfølgende.
Derfor undrer det mig måske en lille smule, at ordføreren her står og siger, at der er et problem med kvaliteten i uddannelsen, men at man i kronikken skrev, at man havde hørt fra bl.a. rektorerne, at der ikke var et problem med kvaliteten.
Så hvis man mener, at der er et problem, hvorfor brugte man så det andet eksempel i kronikken?
Det er bare, så jeg forstår det.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Venstre mener, at der er kvalitetsudfordringer konstant i et uddannelsessystem, hvorfor vi drøfter det.
Derfor har vi været med til at rejse debatten i dag.
Det, der undrer os, når man sidder som regering, er, at man ikke konsulterer dem, der er ansvarlige for kvalitetssikringen i uddannelsessystemet, inden man nedsætter en ekspertgruppe.
Derfor kan man jo også sige, at modtagelsen af ministerens ekspertgruppenedsættelse har været en anelse lunken i uddannelsesmiljøet.
Det kan man se af forskellige udtalelser forskellige steder.
Vi vil blot anføre, at vi er skeptiske over for det fokus, der er i noget af kommissoriet for ekspertgruppens arbejde.
Det her handler om at løfte kvaliteten set i et bredt spektrum, og derfor har jeg også, som jeg sagde til fru Rosa Lund, klart en idé om, hvordan vi håndterer ekspertgruppens udsagn, når først anbefalingerne ligger.
Lotte Rod (RV), 2013-12-13:
Jeg vil gerne følge op på fru Kirsten Brosbøls spørgsmål og bede ordføreren skære ud i pap: Mener Venstre, at der er et problem med kvaliteten i de videregående uddannelser, eller mener Venstre ikke, at der er et problem?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Ja, det kunne Venstre godt forestille sig.
Altså, når vi har anbefalingerne fra den såkaldte ekspertgruppe, vil vi jo se på de anbefalinger, der måtte være.
Og det ville da være højst oplagt både at fortsætte en forespørgselsdebat derefter, men også at indkalde til en uddannelseshøring i regi af Forskningsudvalget her i Folketinget for netop at få belyst de anbefalinger i et bredere perspektiv end blot – lad det være sagt i al respekt – af folk fra statskundskab og økonomi.
Derfor har jeg jo lagt vægt på, både i min kronik og i min ordførertale, at forudsætningen for kvalitet bl.a. er almendannelse, og det er et vigtigt historisk perspektiv at have med, når vi drøfter dansk uddannelsespolitik.
Rosa Lund (EL), 2013-12-13:
Jeg tror sådan set, at Venstres ordfører har meget ret, for vi har også i Enhedslisten undret os lidt over, at man har valgt at nedsætte et udvalg med fire fra statskundskab og en økonom og ikke nogen uddannelsesforskere f.eks.
Så derfor skal mit opfølgende spørgsmål være: Ud over akkrediteringsinstitutioner og andre interne kunne Venstre så forestille sig at man i det forløb, som vi forhåbentlig skal have i foråret, kunne inddrage forskere, som faktisk ved noget om uddannelse?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-12-13:
Venstre ønsker at inddrage de ansvarlige for kvalitetssikring i uddannelsessystemet.
Vi har hele tiden været optaget af, at man konsulterer dem i miljøet, der er ansvarlige for selve den her del.
Og det er også derfor, at vi selvfølgelig har set med en vis skepsis på det ekspertudvalg, der er nedsat.
Så jeg tror egentlig, at Venstre og Enhedslisten er meget enige om tilgangen på det her område.
Der har vi nok en minister, der er ramt lidt mere af ekspertinteresse fra eksterne aktører frem for interne aktører.
Rosa Lund (EL), 2013-12-13:
Jeg har et spørgsmål, som går på, hvilke eksperter Venstre godt kunne tænke sig at inddrage i det her.
Altså, jeg er meget enig i den betragtning, at det er underligt, at man har nedsat et ekspertudvalg uden nogen fra selve uddannelsessektoren.
Så derfor er mit spørgsmål bare: Hvem er det, Venstre ønsker at inddrage?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jo, Venstre vil have dem i arbejde, men Venstre er bare ikke kommet med noget som helst svar på hvilket arbejde.
Det har jeg overhovedet ikke hørt et svar på.
Det, der er hele problemet i det, er, at Venstre var fløjtende ligeglade i 2010.
De lavede den her forringelse for disse mennesker i lige nøjagtig en situation, hvor der var krise.
Det, der interesserer mig, er, hvordan vi hjælper dem i gang.
Det er bare vigtigt at få dem tættere på arbejdsmarkedet, og det er det, der interesserer mig.
Kristian Jensen (V), 2013-12-17:
Hr. Leif L. Jensens svar blæser i vinden.
Til Venstre siger hr. Leif L. Jensen, at det er fint med en 2-årig dagpengeperiode, og til hr. Per Clausen siger han, at han gerne vil lave dagpengeperioden om.
For et øjeblik siden sagde ordføreren, at det var et problem, at der ikke var noget arbejde at få, og nu siger ordføreren, at statsministeren har ret i, at det er lysere tider og der er flere job at få.
Er sagen ikke den, at alle her i Folketingssalen, tror jeg, gerne vil gøre noget for de personer, der er ledige?
Forskellen er, at Socialdemokratiet og ordføreren vil holde dem længere tid på overførselsindkomst, og at Venstre vil have dem i arbejde ved at investere i at få bedre virksomheder og ved at få sat vores økonomi i gang, bl.a. gennem lavere skatter og afgifter.
For ca. 2 timer siden indledte statsministeren spørgetimen med at konstatere, at nu gik det fremad og alt i dansk økonomi var meget bedre end før.
Nu står hr. Leif L. Jensen så på talerstolen og siger, at hvis man ikke vedtager det her, er der ingen, der kan få arbejde.
Hvad er det, hr. Leif L. Jensen ved, som statsministeren ikke vidste for 2 timer siden, hvor hun roste regeringens politik for at virke og sagde, at det nu gik bedre i Danmark?
Hvad er det, hr. Leif L. Jensen ved om arbejdsmarkedet, som statsministeren ikke vidste, da hun havde ordet for 2 timer siden?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at fru Jane Heitmann ikke møder de her mennesker, for så var fru Jane Heitmann og alle dem, der sidder derovre, ikke kommet med de holdninger, som de er kommet med.
Og det gør mig altså lidt utilpas, når der er mennesker, der både skriver til mig på mail, og som kommer til mig og spørger mig: Hvad søren skal vi leve af nu?
Der kom en hård dagpengereform midt i en krisetid, hvor vi ikke kunne få noget arbejde.
Der er ikke noget arbejde til os, og lige pludselig skal vi leve af ingenting.
Det interesserer mig, og det er altså bare nogle mennesker, som jeg møder hver dag, og det er jeg nødt til at tage mig af.
Det, jeg sagde, var, at jeg ikke er et sekund i tvivl om, at hvis vi sørger for at gøre en indsats for mennesker, som vi jo netop har gjort i førtids- og fleksjobreformen, som Venstre var med til, som vi netop har gjort i kontanthjælpsreformen, som Venstre var med til, som vi vil kigge på i den kommende beskæftigelsesindsats, som vi også håber Venstre er med til, og som vi gør med det her, som Venstre desværre ikke er med til, vil de mennesker komme tættere på arbejdsmarkedet.
Det er det, der interesserer mig.
Det interesserer mig at få dem i gang, og ved siden af skaber vi jo netop arbejdspladser.
Det er derfor, jeg er så rørende enig med min statsminister.
Vi siger: Ja, den her regering har skabt flere arbejdspladser, og ja, vi har sørget for at give de mennesker – også dem, som har det rigtig svært – et levegrundlag og sørget for at hjælpe dem med at komme tættere på arbejdsmarkedet.
Det er meget vigtigt for os, og jeg ved, at det også er vigtigt for vores statsminister.
Per Clausen (EL), 2013-12-17:
Jeg vil starte med at sige, at jeg sådan set synes, at de drøftelser, der har været på tværs af de politiske forskelle i Folketinget, har ført til, at vi nu har et lovforslag, der skaber en mere åben, gennemskuelig og også operationel proces i forhold til at få løst udfordringerne omkring vandmiljøplanerne.
Så er det rigtigt, som hr. Henrik Høegh siger, at der efterfølgende kan komme en diskussion om indholdet.
Jeg kan forstå, at hr. Henrik Høegh vil lægge meget vægt på at sikre landbrugets indtjeningsevne i den proces, og det er vel også forventeligt.
Jeg er sådan set også optaget af det, men jeg vil måske også være optaget af at sikre det, der handler om, at vi faktisk lever op til kravene om at få en ordentlig tilstand i vores vand og i vores vandmiljø.
Det vil jeg også, helt uanset at der jo her er tale om et EU-direktiv, som alle de EU-venlige partier vel burde være mere optaget af at sikre blev gennemført på en tilfredsstillende måde, end jeg er.
Men da det her jo handler om at sikre vandmiljøet, kan vi i hvert fald love, at der vil vi også efterfølgende medvirke i de processer, der handler om indholdet.
Der har været en enkelt anden sag, som ikke er med i ændringsforslagene i dag, og som først kommer ved tredjebehandlingen, men som man jo lige så godt kan få sagt et par venlige ord om i dag også.
Det har været diskussionen af, hvordan vi sikrede, at de indsatser, der ydes ude i kommunerne for at sikre drikkevandet, bliver opretholdt på mindst samme niveau, som de er i den gældende lovgivning, også hvad angår de muligheder, herunder finansieringsmuligheder, og de forpligtelser, der er.
Det har været en lille smule kompliceret, bl.a. fordi det, når man flytter ting fra en lovgivning til en anden lovgivning og ikke formulerer sig præcis på samme måde, jo altid kan give anledning til noget usikkerhed om, hvad konsekvenser det vil have i den virkelige verden.
Men regeringen, dvs. miljøministeren, har i forbindelse med den proces, der har været, så udarbejdet et par ændringsforslag, som vi behandler ved tredjebehandlingen, og som i hvert fald har overbevist mig om, at vi, også når det handler om beskyttelsen af drikkevandet, kommer godt ud af at gennemføre den her lovgivning.
Så fra Enhedslistens side er der både tilslutning til de ændringsforslag, vi tager stilling til i dag, og de ændringsforslag, vi skal tage stilling til ved tredjebehandlingen, og også en klar tilkendegivelse af, at vi støtter det her lovforslag, som vi betragter som et entydigt fremskridt i forhold til at sikre, at vandmiljøplanerne kan gennemføres på en måde, der både sikrer miljøet, sikrer muligheder for at tjene penge i erhvervslivet og sikrer en demokratisk proces, hvor både lokalbefolkningen og andre interessenter får mulighed for at deltage.