runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-02:
Nej, det er vores opfattelse, at det her er den mindst indgribende måde at gøre det på, og det hænger sammen med, at vi i Danmark har et decentralt overenskomst- og aftalesystem, som giver risici for, at der kan være områder, som ikke bliver fanget op af de materielle reguleringer, der er i overenskomsterne.
Det er jo, som det er på det almindelige lønområde, men det er ikke okay i forhold til implementering af EU-forpligtelser.
Derfor har man på LO-DA-området lavet en kurv, som løfter minimumsrettighederne ind, og som er variabel på den måde, at den kurv er gældende, hvis ikke man er fanget af selvstændige overenskomstmæssige forpligtelser.
Og det er bare den kurv, vi strækker ud til resten af arbejdsmarkedet.
Og hvis nogle i den offentlige sektor her overenskomstdækker et område, ja, så trækker man sig ud af den kurv og overtager selv ansvaret.
Så det er den mest hensynsfulde og respektfulde måde, vi kan gøre det på, i forhold til den danske model.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Men det grundlæggende problem i forhold til den danske model er vel sådan set her, at EU ligesom tilsidesætter den, fordi EU rent faktisk har lavet en lovgivning, som gør, at det ikke står frit, hvad vilkårene på arbejdsmarkedet skal være.
Det er i virkeligheden ikke en forhandling mellem arbejdsgivere og arbejdstagere – det er jo faktisk dikteret af EU, hvad vilkårene skal være, ikke?
Det er sådan, jeg forstår det.
Så er spørgsmålet, hvordan man håndterer det.
Jeg kan godt forstå charmen i den model, som ministeren lægger op til,
men kunne ministeren ikke også lige sætte et par ord på om den udfordring, der er med, at det så faktisk bliver trukket ned over hovedet på nogle mennesker, som ellers fuldt lovligt ville stå uden for de her vilkår med overenskomst?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Tak for det, og også tak til ministeren for redegørelsen.
Ministeren har tidligere problematiseret det her forhold med at gribe sådan meget voldsomt ind i forhold til grundlæggende præmisser over for EU, og her tænker jeg på ministerens udtalelser om, at man ikke skal sætte spørgsmålstegn ved begrebet vandrende arbejdstagere.
Nu ser vi i dag Donald Tusk komme ud med et forslag, der imødekommer briterne et meget langt stykke hen ad vejen i forhold til ønsket om en karensperiode for sociale ydelser til østeuropæere og andre EU-lønmodtagere, der kommer til Storbritannien, altså den her nødbremse, som er blevet introduceret.
Så jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om det, som Storbritannien tilsyneladende ser ud til at kunne få ud af den her, man kan kalde det en debat med EU-systemet, ikke netop giver anledning til at genoverveje, om en mere offensiv linje fra regeringens side i forhold til de her punkter ikke var den rigtige vej.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-02:
Alle de forhold, der er behov for at overveje for at imødekomme de ønsker, der er fra dansk side i forhold til sekundær lovgivning, er vi åbne over for.
Men det er regeringens opfattelse, at det ikke er ønskeligt for Danmark og ikke er hjælpsomt for noget som helst at komme med forslag, der indebærer nødvendigheden af traktatændringer.
Det er det ene.
Det andet er, at det jo, som vi altså meget apropos behandlingen her i dag har kunnet læse i pressen, i dag er en interessant dag i forhold til den britiske situation, og der er kommet nogle udmeldinger om, hvad der måtte være af forslag fra Donald Tusks side i forhold til Storbritannien.
Dem vil vi naturligvis også nærlæse og bedømme relevansen af i forhold til en isoleret dansk interessevaretagelse.
Men vi skal lige have lejlighed til at bedømme det konkrete indhold og også være i stand til at relatere det til dansk interessevaretagelse og dansk lovgivning.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Man må selv om, hvem man sammenligner sig med.
Det er helt op til folk selv, hvad for et ambitionsniveau de har, og hvad de stræber efter.
Jeg siger bare: Den levestandard, vi tilbyder folk i Danmark, er fuldstændig rimelig og formentlig højere end den, som man ville have der, hvor man kom fra som flygtning.
Ellers ville man jo heller ikke flytte herop.
Altså, det er trods alt et frivilligt valg, om man vælger at flytte til Danmark eller ej.
Pernille Bendixen (DF), 2016-02-02:
Det var rart at høre.
Kan ordføreren anerkende, at hvis nu en dansker kommer på kontanthjælp, kan man rent faktisk få frataget sine ting, det kan være stort set hvad som helst, hvis det vurderes, at man har for stor en formue i forhold til at være godkendt til at modtage kontanthjælp?
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg anerkender fuldstændig, at man ikke må have formuer.
Jeg antager, at ordføreren nu henviser til smykkeforslaget.
Men altså, jeg mener grundlæggende, at der er kæmpestor forskel på en asylsøger og en kontanthjælpsmodtager.
Smykkeforslaget betød jo, at man tager penge fra asylsøgere, og hvis så asylansøgeren apropos vores tidligere debat ikke får asyl, bliver vedkommende sendt hjem igen uden en krone på lommen.
Jeg synes, at der er kæmpestor forskel på folk på kontanthjælp og asylansøgere.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-02:
Som I kan se, ligner jeg slet ikke Ib Poulsen.
Det, jeg gerne vil spørge ind til i forhold til Socialistisk Folkeparti, er jo, at Socialistisk Folkeparti bliver ved med at nævne det her med smykkeforslaget som noget rigtig forfærdeligt, og der vil jeg bare gerne lige minde ordføreren fra Socialistisk Folkeparti om, at man jo ved sociale begravelser i Danmark har det sådan, at hvis et menneske dør og der sådan set ikke er blevet sat penge af til en begravelse, og ej heller de pårørende har penge til en begravelse, kan kommunen forestå det.
Det gør jo også, at man sådan set går ind i den afdødes lejlighed, finder de værdier, der er, også smykker, og sælger dem til højestbydende for at få pengene ind igen i kommunekassen.
Jeg kan ikke forestille mig, at man fra Socialistisk Folkepartis side synes, at det er så forfærdeligt.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige.
Jeg synes jo ikke, at én dårlig situation fordrer, at man skal give asylsøgere en dårlig situation.
Det kan jeg ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Vi er fra konservativ side rigtig glade for det her lovforslag.
Vi mener, det er helt nødvendigt, at vi får stemt det igennem.
Det handler om, at vi udvider målgruppen for integrationsydelsen til at omfatte lidt flere personer, som er kommet til Danmark inden for de senere år.
Det er der tre formål med.
Der er det vigtigt, at Danmark ikke fremstår som et mere generøst land med højere ydelser end vores nabolande, så vi ikke bliver en magnet for flygtningestrømmene.
Vi kan ikke overskue det antal, som kommer til Danmark i øjeblikket.
Derfor er det meget vigtigt, at vi ikke får flere end vores nabolande.
Det andet formål er at få flere i arbejde.
Vi ved jo empirisk set, at hvis der er et større incitament til at tage et arbejde – og det vil der jo være, hvis forskellen på, hvad man kan få ved ikke at være i arbejde og ved at være i arbejde, bliver øget, ved at man har en lavere integrationsydelse – så vil der være flere, der kommer i arbejde.
Det er jo godt ud fra alle betragtninger.
Endelig er det selvfølgelig også et spørgsmål om økonomi.
Altså, der er jo begrænsede ressourcer i Danmark, og derfor er vi nødt til at prioritere, hvordan vi bruger pengene.
Der synes vi fra Konservatives side at vi skal være tilbageholdende med at give folk mere, end hvad der er nødvendigt.
Det var så alle fordelene.
Så kan man også spørge: Er det rimeligt?
Går vi for langt, i forhold til hvad vi sådan kan tillade os som land over for de her mennesker?
Der har jeg den betragtning, at uanset om vi satte ydelsen længere ned eller ej, ville vi stadig væk tilbyde en ganske fin levestandard til de flygtninge, der kommer til Danmark, i forhold til hvad de har været vant til.
Det får man bare ikke nogen ædru økonomer til at være enige i.
Selv når man justerer for prisforskelle, er det altså sådan, at levestandarden i de lande, som folk flygter fra, er langt, langt lavere, end den er i Danmark.
Man får mere for pengene i det her land.
Man kan købe mere mad, mere tøj, man kan bo i bedre huse osv. med den levestandard, vi har i Danmark, også efter at der er reguleret for prisforskelle.
Da vi må antage – og sådan bør det være – at dem, der kommer hertil, er nogle af de allermest forarmede, der flygter fra krig og ødelæggelse og en forfærdelig tilværelse, er det stadig væk sådan, at vi tilbyder dem noget, der er bedre end det, de kommer fra.
Derfor kan jeg ikke ud fra et moralsk synspunkt se, at vi skulle gøre noget dårligt med flygtningene, ved at vi tager dem herop og giver dem en masse penge, tilbyder dem en fuldstændig anstændig, rimelig levestandard, som formentlig er højere end gennemsnittet der, hvor de kommer fra.
Så jeg synes også ud fra en rimelighedsbetragtning, at vi har vores på det tørre, at det, vi foretager os her, ikke er et overgreb mod flygtningene på nogen som helst måde.
Vi kan fuldt ud være det, vi gør her, bekendt.
Vi giver flygtningene et bedre liv ved at tage imod dem.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Mange tak.
Jeg vil bare lige præcisere, at jeg selvfølgelig ikke på nogen måde har sagt, at man har en højere levestandard i Syrien end i Danmark.
Så ville jeg jo være ualmindelig dum.
Det har man ikke.
Men man kan jo ikke sammenligne to levestandarder.
Folk fra Syrien kommer hertil, og de sammenligner sig med de mennesker, der allerede bor i Danmark.
De sammenligner sig, i forhold til hvad børnenes klassekammerater kan.
De sammenligner sig med, hvad deres naboer kan.
Så derfor kan man ikke sammenligne to levestandarder.
Man er nødt til at sammenligne sig med de mennesker, i hvis land man bor.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Det glæder mig, at vi er enige – sådan lød det ikke for mig før – om, at den levestandard, som folk får heroppe, også når de kommer på integrationsydelse, er fuldt ud rimelig og ganske udmærket, i forhold til hvad de mennesker, der kommer fra bl.a. Syrien, kommer fra af levestandard.
Så er det rigtigt, at de nok får en levestandard, som ligger i bunden i forhold til gennemsnittet i det danske samfund.
Det har jeg ikke noget problem med.
Jeg synes ikke, at man har krav på at komme ind og så komme til at være lige så velstående som folk i Danmark.
Jeg synes faktisk, at man får en gave ved at få ophold i Danmark, og ud over at få ophold og beskyttelse af den danske stat og få lov at leve her i vores fredelige og gode samfund får man oven i købet en håndfuld penge oveni.
Jeg synes, det er generøst af det danske samfund.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Nej, vi er overhovedet ikke enige om, at folk, som kommer hertil, ikke skal sammenlignes med de danskere, de bor iblandt.
Jeg ville kunne se med milde øjne på det her forslag, hvis det rent faktisk var sådan, at folk, som kommer hertil som flygtninge, kunne gå ud og få et arbejde, altså hvis det her lovforslag ville være det nødvendige incitament.
Men for det første tror jeg slet ikke, at de mennesker behøver et incitament – de vil gerne have et arbejde.
Det var derfor, jeg i min ordførertale spurgte: Hvorfor ikke begynde med at sikre adgangen til arbejdsmarkedet?
Og hvis det lykkedes, kunne man lave en fattigdomsydelse.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Tak for det.
Nu har ordføreren jo en rod i det kommunale, og jeg er meget bekymret for kommunernes situation efter det her lovforslag.
Jeg frygter, at der ikke vil være boliger nok, fordi man halverer rigtig mange af de her flygtninges ydelser – flygtninge helt tilbage fra 2008 – og jeg har hørt rigtig mange borgmestre sige det.
Så jeg vil høre, om ordføreren ikke selv er bekymret for, at det her vil føre til flere ghettoer og flere udsatte boligområder i Danmark.
Det er jeg sådan set helt med på, men de får jo ikke asyl.
De mennesker, der får asyl, er personligt forfulgte eller er flygtet fra krig.
Dem, der kommer op for at søge lykken, fordi de er vokset op i et fattigt land eller flygtet fra klimaforandringer, får jo ikke asyl, og derfor er det ikke dem, vi snakker om i dag.
Om dem, der kommer herop bare for at få et bedre liv, har SF jo sådan set sagt, at vi gerne vil være med til at bidrage til at få sendt dem hurtigere hjem, så vi hurtigere kunne hjælpe dem, der er personligt forfulgte eller flygter fra krig.
Pernille Bendixen (DF), 2016-02-02:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om en enkelt ting.
Kan ordføreren anerkende, at folk rent faktisk flygter af andre årsager, end at de lige flygter fra Islamisk Stat?
Eksempelvis kommer folk herop for at søge et bedre liv, og det kan man jo ikke fortænke folk i.
Det ville vi andre måske nok også gøre, men kan ordføreren anerkende, at der er andre grunde end Islamisk Stat, til at man vælger at udvandre?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Vi lytter hele vejen rundt, og med hensyn til det der med at lytte selektivt,tror jeg da vist, at jeg kan sige det samme til ordføreren.
Det nødråb, der kommer fra kommunerne, lyder: Det bliver ikke muligt for os at finde boliger til de her mennesker, der nu bliver sat markant ned i ydelse.
De boliger findes ikke.
Vi kunne så måske starte med at få bygget de boliger.
Det håber jeg at ordføreren vil hjælpe mig med at bakke op om.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-02-02:
Tak for det.
Grunden til, at jeg spørger, er sådan set, at man jo forledes til at tro, at det her beslutningsforslag er udtryk for enten en mangel på dialog regeringen og dens støttepartier imellem omkring europapolitikken, eller at det er udtryk for en mangel på tillid til, at regeringen rent faktisk vil forfølge de her målsætninger.
Det kan jeg så forstå på ministeren at det ikke er.
Vil ministeren ikke desto mindre give mig ret i, at beslutningsforslaget, om ikke andet, også er udtryk for en eller anden form for nyorientering af dansk EU-politik?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Det var mere, fordi hr. Jacob Mark spurgte ind til Dansk Folkepartis politik, og så vil jeg bare i forhold til det såkaldte smykkeforslag, som jo hedder L 87, sige, at grunden til, at vi syntes, det var rigtig godt, var, at asylansøgere i årevis har været bedre stillet end danskere med gæld til det offentlige.
Der er jo ret vide rammer for, hvad man kan gøre udlæg i, altså beslaglægge hos danskere, der har gæld til offentlige, hvor der jo sådan set slet ikke har været nogen mulighed for at beslaglægge værdigenstande hos asylansøgere, som alt andet lige står i gæld til de offentlige fra dag et, fordi det er alle andre end dem selv, der betaler.
Der har vi mulighed for at fjerne en meget positiv og for asylansøgere lukrativ særbehandling af asylansøgere og så ligestille dem med danske statsborgere.
De kom ned på niveau, hvis man kan bruge det udtryk, med danske statsborgere med det her lovforslag, og det er bedre, end at de er markant bedre stillet end danske statsborgere.
Så gik resten af Folketinget i panik, da det kom på CNN, og så blev det ikke helt så godt, som det kunne have været, men det er jo en anden historie.
I forhold til det her forslag har Dansk Folkeparti det grundlæggende synspunkt, at der skal være forskel på, om man er dansk statsborger, eller man kommer udefra.
Og i det her lovforslag vil det i hvert fald være sådan, at danske statsborgere indirekte vil være bedre stillet end folk, der kommer udefra, og det er jo helt rimeligt og almindelig sund fornuft.
Så det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg opfatter mig selv som sådan rimelig skarp, men jeg forstod næsten ikke, hvad ordføreren sagde.
Altså, det gjorde jeg faktisk ikke.
Nu har jeg i flere måneder hørt så mange Dansk Folkeparti-medlemmer sige, at det altså er mere end rimeligt, at flygtninge, når de kommer til landet, må aflevere deres værdier over 3.000 kr. eller 10.000 kr., fordi de f.eks. skal betale for deres sundhedsydelser eller det ophold, der er.
Det har jeg altså hørt Dansk Folkeparti sige flere gange.
Nu, hvor man så har ligestillet dem med hensyn til kontanthjælp – altså at de får det samme som en dansk kontanthjælpsmodtager – så siger man: Nej, de må altså lige vente, for de skal lige have været her noget tid, før vi ligestiller dem med danskerne.
Jeg synes bare ikke, det er det samme.
Det er den modsatrettede argumentation.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Jeg skal forsøge at forklare Dansk Folkepartis politik for hr. Jacob Mark.
Altså, i forhold til det andet lovforslag, det såkaldte smykkelovforslag, L 87, har det jo været sådan, at asylansøgere i årevis har været bedre stillet end danskere.
For hvis en dansker har gæld til det offentlige, er der ret vide rammer for, hvad myndighederne kan gøre udlæg i – dybest set beslaglægge – og der kan man også beslaglægge værdigenstande med affektionsværdi i ganske særlige tilfælde.
Så det har man kunnet over for danskere i årevis; det har foregået fuldstændig uproblematisk.
Og det er meget rimeligt at sige, at man kan sammenligne asylansøgere med danskere med gæld til det offentlige, for når asylansøgere kommer til Danmark, betaler alle andre end dem selv for opholdet.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor det skal være så svært at forstå.
Men der er en grund til, vi er i forskellige partier.
Det var også mere en kommentar end et spørgsmål.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Det er alligevel noget af det vildeste, jeg har hørt hr. Martin Henriksen sige, altså at man kan sammenligne asylansøgere, der er flygtet fra krig, med danskere, der har gæld til offentlige.
Det mener jeg virkelig ikke at man kan.
Det er folk, der er flygtet fra Islamisk Stat, folk, der har måttet efterlade alt bag sig, som du sammenligner med nogle af mine kammerater.
Det mener jeg simpelt hen ikke man kan.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-02:
Vi hører jo ofte det her argument om, at man ikke har råd til at gå til fodbold eller børnefødselsdag.
Det hører vi tit.
Jeg vil bare høre, om ordføreren kender til nogen konkrete eksempler på, at danske familier ikke har været villige til at invitere flygtningebørn til børnefødselsdag.
Det er, som om der er sådan en tænkning, der går ud på, at der ikke foregår integration ude i samfundet.
Altså, jeg har børn – jeg ved ikke, om ordføreren har børn – og jeg kender ikke nogen forældre, som ikke vil tage flygtningebørn med til en børnefødselsdag.
Jeg kender det simpelt hen ikke.
Jeg kender heller ikke eksempler på fodboldklubber, som ikke vil være med til at integrere flygtningebørn i deres klubber, hvis de ikke skulle have råd til at betale et kontingent.
Jeg kender det simpelt hen ikke.
Jeg kender tværtimod mange eksempler på det modsatte, så der er sådan en tænkning på venstrefløjen – som i øvrigt har fejlet katastrofalt igennem mange årtier, når det handler om integration – om, at der ikke foregår integration ude i civilsamfundet.
Men det kan jeg oplyse om at der gør.
Danskere er ikke sådan nogle mennesker, der siger til børn: I må ikke komme i vores hjem, hvis I ikke har råd til en fødselsdagsgave.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Altså, jeg vil give hr. Joachim B. Olsen helt ret: Jeg synes jo, det er fantastisk, at civilsamfundet griber ind, når man ikke gør det her på Borgen.
Jeg har hørt nogen sige, at civilsamfundet for øjeblikket eksisterer på trods af Borgen og ikke på grund af Borgen.
Og jeg kender sådan set rigtig mange klasser og rigtig mange forældre, der vil gøre, præcis som ordføreren siger og selvfølgelig invitere de børn med, som ikke har råd.
Men det, man skal sætte sig ind i, er den situation, de familier og de børn, der ikke har råd, er i.
Altså, det er pinligt gang på gang ikke at have råd, det er pinligt gang på gang at være inviteret med på sådan en nådesbillet.
Det handler ikke om, at de ikke bliver inviteret med, det handler om, at familien holder dem hjemme, eller at børnene bliver hjemme, fordi de simpelt hen ikke har de samme muligheder som andre børn.
Jeg ved ikke, om hr. Joachim B. Olsen kan forestille sig det.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-02:
Nu skal jeg fortælle, hvad jeg ved at unge indvandrere synes er pinligt – for jeg har snakket med mange af dem: De er dødtrætte af at have forældre, som har levet hele deres liv på overførselsindkomst.
De har mistet respekten for dem i mange tilfælde.
Jeg har været ude i Rødovre og tale med børn af indvandrere, hvis forældre har været på overførselsindkomst hele deres liv.
Det synes de ikke bare er pinligt, det synes de er en katastrofe.
Og det, der i hvert fald ikke har afhjulpet det problem, er, at vi her i landet har udbetalt høje ydelser gennem mange årtier, og det har forhindret de her mennesker i at blive en del af arbejdsmarkedet.
Vi har sat dem på førtidspension, og de har været på forskellige offentlige ydelser i mange år.
Det har været en katastrofe, og den udvikling har venstrefløjen et kæmpestort ansvar for.
Det prøver man så at gøre noget ved her, og vi ved faktisk fra forskning, at det hjælper.
Så kan vi diskutere effekten, men vi ved, at det hjælper.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Vi ved netop fra forskning, at effekterne af de her ydelser er minimale – altså, det sagde Rockwool Fonden jo selv i deres rapport fra 2012.
Og hvis man så sammenligner det med, at mange mennesker vokser op i fattigdom, hvad er det så værd?
Jeg er helt enig i, at vi skal få folk i arbejde, men jeg tror bare ikke, at den her lave ydelse er måden at gøre det på.
Jeg kom selv med fem-seks bud på, hvordan man kunne gøre det: bedre arbejde med jobkonsulenter ude i kommunerne, hurtigere realkompetenceafklaring af de mennesker, der kommer hertil, de skal hurtigere lære dansk, og vi skal give dem mere intensiv sprogundervisning.
Det hjælper altså ikke at tage halvdelen af deres penge og sige: Så kommer du bare i gang.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det allersidste er vi jo enige om, men ordføreren må da indrømme, at det er i strid med den hidtidige lovgivning og den hidtidige praksis på det her område.
Og det er også i strid med den tankegang, der har ligget til grund for hele den måde, vi implementerer direktiver på, fordi man har sagt, at der må vi lægge overenskomsterne til grund, og at de implementeres der på det gældende arbejdsmarked, som den overenskomst nu engang dækker.
Og det er jo forskellige arbejdsmarkeder.
De offentligt ansattes organisationer protesterer jo højlydt, og LO er ikke særlig varme i deres forsvar for den løsning, der er valgt.
Det må jeg nok sige.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jeg forstår godt pointen.
Man kan spørge: Hvis folk har en lavere indkomst, har de så råd til at betale huslejen?
Det er min klare opfattelse, at der bestemt findes områder i Danmark, hvor man sagtens kan få en bolig til det, man har som rådighedsbeløb med den her integrationsydelse.
Så er der nogle, der er bundet til at bo bestemte steder i Danmark inden for en bestemt årrække, men for mange menneskers vedkommende kan de jo flytte derhen, hvor der er billige boliger, og det må de så gøre.
Der er ingen grund til, at alle skal bo i København.
Det vigtigste er, at vi får begrænset tilstrømningen til Danmark.
Detaljerne omkring, hvordan vi ordner den kommunale økonomi, skal vi selvfølgelig også tage hånd om, men det er ikke min største bekymring, vil jeg sige.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Nu er lige København jo, så vidt jeg ved, fritaget for den der flygtningekvotefordeling, men det er jo sådan, at stort set alle kommuner i Danmark får flygtninge, undtaget København.
Aarhus tager jo rigtig mange, og de har sagt: Vi har mange belastede boligområder, og vi ved simpelt hen ikke, hvor vi skal placere dem henne, for de har ikke råd til at betale en dyr husleje.
Det samme gælder min egen kommune, Køge.
Forestiller ordføreren sig virkelig, at de her flygtninge, som alle sammen vil have en lav indkomst, skal flytte hen til byer, der så tilfældigvis har mange billige boliger?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Men jeg fik stadig væk ikke svar på, hvor arbejdspladserne kommer fra, hvis ministeriet har skønnet, at der kun er arbejdspladser til 400 mennesker.
Så er jeg i øvrigt ikke enig i, at dem, der er på kontanthjælp, synes, det er rimeligt, at vi andre skal betale over vores skatter, for at de ligger hjemme på sofaen.
Jeg tror, de allerfleste mennesker ser en værdi i at arbejde.
Det er ude på arbejdspladserne, man har sine arbejdskammerater; det er det, der giver mange mennesker mening, og derfor er jeg grundlæggende uenig i, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg mener, man har krav på at få et arbejde.