runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at SF gik til valg – i øvrigt sammen med Enhedslisten, Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne – på, at vi skulle afskaffe varighedsbegrænsningen for sygedagpenge, og at vi heri lagde, at man ikke skal kunne miste sine sygedagpenge, førend man enten kan få en førtidspension eller man er rask nok til at arbejde.
Kan ordføreren bekræfte det?
Hvis ordføreren kan det, hvorfor medvirker ordføreren så til et lovforslag, der medfører, at ca. 14.500 mennesker mister deres sygedagpenge, ca. 7 måneder før de ellers ville gøre det efter de nuværende regler?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Det er rigtigt, at vi gik til valg på, at varighedsbegrænsningen på sygedagpenge skulle afskaffes, og den bliver afskaffet med vedtagelsen af det her lovforslag.
Der opstår jo ikke længere den situation, at der er nogen, som mister deres sygedagpenge og havner på 0,0 kr.
Det sker ikke i fremtiden, og det er et væsentligt fremskridt og et meget menneskeligt fremskridt.
Så er det rigtigt, at det ikke fra starten var vores ønske i SF, at der var nogen, der skulle gå ned i ydelse, men det er altså det, som har været det praktisk mulige, med de forhandlinger, der er foregået.
Jeg synes også, at Enhedslistens ordfører overser, at en væsentlig del af den gruppe på de der 14.000, som vil komme på en nedsat sats, er nogle, der efter en periode helt ville have mistet deres sygedagpenge.
Og jeg må sige det, som det er: Jeg mener, at 10.500 kr. pr. måned før skat er mange gange bedre end 0,0 kr.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
For det første vil jeg bede ordføreren bekræfte, at der er forskel på sygedagpengene, som rundt regnet er 17.600 kr., og så den sats, man kan få efter det, der lægges frem her.
Altså, man har ikke afskaffet varighedsbegrænsningen på sygedagpenge.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at ordføreren synes, det er rimeligt, at der er en sådan forskel, når der er tale om syge mennesker.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor det er rimeligt, at nogle har ret til en relativt høj sats, og at andre må nøjes med en lavere sats?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Hvis man er jurist, er det selvfølgelig en meget interessant diskussion, om det hedder sygedagpenge eller det hedder noget andet.
Jeg har tilkendegivet, at det ikke fra starten var SF's ønske, at det skulle ende med en nedsat sats.
Der arbejder SF for forbedringer for mennesker her og nu.
Jens Joel (S), 2014-05-13:
Tak for det.
Med det in mente
har jeg to spørgsmål til Enhedslisten.
Det synes jeg faktisk burde tilsige, at man siger ja til det her forslag.
Det andet punkt er, om Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, vil bekræfte, at vi jo ikke næste år sparer penge på det her forslag, altså at den besparelse, der ligger i det, kommer, hvis folk kommer tættere på arbejdsmarkedet, hvilket vi jo alle sammen håber, men at det ikke på kort sigt er en nedskæringsøvelse, sådan som hr. Finn Sørensen lidt lægger op til.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Nu er det jo ikke i Enhedslisten, der har skrevet regeringsgrundlaget.
Det har hr. Nadeem Farooqs parti, beskæftigelsesministerens parti og SF.
Det er de tre parter, der har skrevet regeringsgrundlaget.
Der står jo ikke, at man skal håndtere varighedsbegrænsningen.
Der står højt og tydeligt, at varighedsbegrænsningen på sygedagpenge skal afskaffes.
Hvorfor har ordføreren ikke bare sikret, at man levede op til det regeringsgrundlag?
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-13:
Det er ikke nogen nem sag at designe en ny sygedagpengemodel, som både honorerer kravet om sociale hensyn til dem, der er mest udsat, samtidig med at vi skal honorere et krav, som vi har pålagt os selv i regeringsgrundlaget, om at håndtere varighedsproblemet samt investere i mennesker, sådan at vi sikrer, at vi med et jobafklaringsforløb kan få sygemeldte borgere tilbage i job.
Jeg ser ikke på verden med samme lethed, som jeg synes spørgeren gør her.
Jeg mener, at den mest fornuftige måde at honorere de tre krav på er ved at designe den model, vi har designet her.
Jens Joel (S), 2014-05-13:
Jeg tror, at hvis man skal gøre sig forhåbninger om, at det her hjælper – og det gør jeg mig faktisk, det er jeg sikker på det kan – så er det jo ikke på baggrund af ydelsen; så er det jo på baggrund af den indsats, som ydes i det her tværfaglige forløb.
Men jeg er også nødt til at sige – og det kan jo godt være, at jeg er uenig med hr. Finn Sørensen om det – at det for mig faktisk har været magtpåliggende at redde, ja, en mindre gruppe, men en mindre gruppe, som i dag ryger i et sort hul, hvor de ikke får en krone.
Der kan man sige, at vi nu laver en model, hvor det ikke kan lade sig gøre.
Og det er rigtigt, at det betyder, at der er en gruppe, som vil være på jobafklaringsydelse og -forløb, men det betyder sådan set – og det har været det vigtige for os – at man ikke længere, som sandheden er i dag, kan ende i et sort hul uden en krone på lommen.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Tak til ordføreren.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvad det er for nogle skønhedsfejl, der er i den her reform ud over den uheldige sætning, som ordføreren nævnte, om livstruende sygdomme?
Det vil jeg gerne høre.
Jeg går ud fra, at ordføreren ikke mener, det er en skønhedsfejl, at der er en klokkeklar forskelsbehandling mellem syge mennesker, nemlig mellem de syge, der kan få sygedagpenge, og så de syge, der må nøjes med en langt mindre sats.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-13:
Det er jo det her med de 5 måneder, som hr. Finn Sørensen hentyder til, og jeg vil da ærligt sige, at det ikke lige var det, Dansk Folkeparti arbejdede for.
Vi havde gerne set, at det havde været noget længere tid, men et forlig er det muliges kunst, og vi står selvfølgelig ved den aftale, der er lavet, om, at det er 5 måneder.
Men det gode ved det, som jeg nævnte før, er jo, at når man mister sygedagpengene efter 5 måneder, så får man en ydelse, der svarer til kontanthjælp, hvis man ikke kan få en af de gældende forlængelsesmuligheder, og det er der rigtig mange, der kan.
For forsøgere er det noget med 14.000 kr., og jeg ved, at sygedagpengene er noget med 16.000-17.000 kr. –
jeg kan ikke lige huske de nøjagtige tal.
Men forskellen er bare, at hvis man mister sygedagpengene efter de 52 uger, så kunne man ifølge det gamle system ikke få nogen ydelser, hvis man var omfattet af forsørgerpligten.
Og jeg tror egentlig, at mange vil foretrække at sige okay, hvis vi er så syge, at vi er havnet der, så lad os da hellere få en ydelse, der varer i flere år, end vide, at vi om 7 måneder mister ydelsen.
Det tror jeg langt er at foretrække.
Det er sjovt nok, hr. Finn Sørensen nævner det, for Enhedslisten sidder jo som parlamentarisk grundlag for regeringen, og så klandrer Enhedslisten Dansk Folkeparti for, at vi ikke går hårdere til regeringen og siger, at de skal leve op til deres regeringsgrundlag.
Jamen så stil da et mistillidsvotum til regeringen.
Hvis hr. Finn Sørensen er utilfreds og vil klandre regeringen for, at de ikke lever op til regeringsgrundlaget, så stå da frem og sig, at det vil man ikke finde sig i.
Der er kun en vej.
Dansk Folkeparti har indgået en aftale med regeringen, og vi synes egentlig, det er blevet en ret god aftale.
Der kan være nogle skønhedsfejl, og dem skal der selvfølgelig rettes op på, men det er og bliver da ikke Dansk Folkeparti, der har bragt regeringen til magten.
Det er Enhedslisten, og så må man jo sige til regeringen, at den her går ikke længere; I må leve op til regeringsgrundlaget.
Anden udvej er der ikke.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-13:
Tak for det.
Som Dansk Folkepartis ordfører har været inde på, er det jo en sag, der har stået på længe.
Vi har debatteret det længe, og nu er tiden kommet til at udmønte aftalen med dette lovforslag.
Vi effektuerer reelt aftalen om en ny sygedagpengemodel, og det betyder, at sygemeldte borgere er sikret et forsørgelsesgrundlag, så længe de fortsat er syge.
Det indebærer også, at sygemeldte borgere, der ikke er omfattet af de nuværende forlængelsesregler, efter 5 måneder begynder i et jobafklaringsforløb.
De pågældende borgere modtager en ydelse på kontanthjælpsniveau, som er uafhængig af både ægtefælles og samlevers indkomst og også formue – det er vigtigt at pointere.
Men spørgsmålet om forsørgelse og sikring af forsørgelsesgrundlaget kan ikke stå alene; vi bliver nødt til også at have fokus på den anden del, og det handler om, at man sætter ind med en tidlig og effektiv indsats.
Der indføres en ny forlængelsesmulighed, der tager særlig hånd om de borgere, der er ramt af en livstruende sygdom.
De er fremover sikret sygedagpenge gennem hele sygdomsforløbet.
Det synes jeg er et socialt hensyn, som er vigtigt at tage.
Det er vigtigt, at vi spænder dette sikkerhedsnet ud under disse borgere.
Det er også vigtigt at få sagt i forhold til de to yderligheder, der er, altså om man hjælper sygemeldte borgere ved at sikre dem forsørgelse, eller om man hjælper sygemeldte borgere ved at stoppe deres forsørgelse: Ingen af delene.
Vi bliver nødt til at se på selve indsatsen, jobafklaringen, samtidig med at vi sikrer en så fornuftig forsørgelse som muligt.
Det er det, vi gør med det her forslag, og derfor kan Radikale Venstre støtte det.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg forstår ordføreren sådan, at ordføreren er enig med hr. Jens Joel i, at folk ikke bliver raske, fordi man tager en del af deres forsørgelsesgrundlag fra dem.
Kan ordføreren så forklare mig, hvorfor det er så vigtigt at gøre det?
Det er jo det, man gør med det her forslag, hvor man afkorter sygedagpengeperioden til 22 uger og altså fratager ca. 14.000 mennesker en stor del af deres forsørgelse, 7 måneder tidligere end det ville være sket efter de nuværende regler.
Hvorfor gør man det, hvis de mennesker ikke bliver raske af det?
Jeg bliver nødt til at spørge igen: Hvorfor er det så vigtigt for ordføreren, at der er en forskelsbehandling mellem syge mennesker, sådan at nogle syge mennesker kan få sygedagpengesats på ca. 17.600 kr., mens andre syge må nøjes med en langt lavere sats på henholdsvis 10.600 kr. og lidt over 14.000 kr.?
Hvorfor er det så vigtigt med sådan en forskelsbehandling?
Det er det første spørgsmål – det var det også før, og jeg vil gerne have svar.
Det andet spørgsmål er: Der var jo en anden mulighed end at vælge mellem den nuværende elendighed og så den elendighed, der bliver beskrevet her, nemlig at støtte Enhedslisten i vores kamp for, at regeringsgrundlaget blev taget alvorligt.
Der står der klart og tydeligt, at varighedsbegrænsningen på sygedagpenge skal afskaffes, så man ikke kan gå ned i indtægt, så længe man ikke er i stand til at arbejde og forsørge sig selv.
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
Vi fører en fuldstændig ansvarlig økonomisk politik i regeringen.
Vi er på vej ud af krisen, vi er på vej ud af EU-indstillingen, og vi er så committede på, at vi skal fortsætte Grundforskningsfondens aktiviteter, at vi har spillet det ind i vores vækstplan og dermed siger, at vi skal være fuldstændig sikre på, at Grundforskningsfonden kan fortsætte deres aktiviteter.
Så nej, det synes jeg ikke der er julemand over.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Det er sådan set også sådan, den danske lov er – det skal ske udvisning, medmindre det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Og derfor er det jo ikke anderledes, end at det er det, domstolene retter sig efter.
Så når Dansk Folkepartis ordfører siger, at det ikke passer, og at det ikke sker ved domstolene, vil jeg bare sige, at jeg bliver nødt til at have tillid til, at det er det, der sker, for domstolene dømmer efter lovens bogstav, og lovens bogstav siger, at der skal ske udvisning, medmindre det er i strid med vores internationale forpligtelser.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-13:
Først vil jeg gerne starte med fru Sara Olsvigs hilsen.
Fru Sara Olsvig, Inuit Ataqatigiit, sender en hilsen og takker for det gode samarbejde i udvalget: Vi er utrolig glade for, at vi kunne mødes om en tekst og lovændringen, som sikrer, at juridisk faderløses rettigheder nu endelig falder på plads.
Vi ser frem til at følge den fremadrettede proces.
Det er altså fru Sara Olsvigs hilsen.
Jeg vil gerne udtrykke min glæde over, at dette lovforslag nu er kommet så langt, at vi i Grønlandsudvalget kan give det en enstemmig opbakning med på vejen.
Udvalget har indstillet lovforslaget til vedtagelse med en udtalelse, vi alle har underskrevet.
Det er godt.
For der er brug for at handle til gavn for de juridisk faderløse i Grønland, hvor faderen endnu er i live, så de kan nå at få deres medfødte rettigheder respekteret.
Men der er stadig en gruppe af juridisk faderløse, som denne lov efterlader tomhændede.
Det er dem, hvor faderen er død og boet afsluttet, og det er dem, hvor beviserne for faderskabet er vanskelige at skaffe eller direkte forsvundet.
Jeg vil gerne her slå fast, at Siumut derfor er særlig glade for den sætning i udvalgets indstilling, der siger, at udvalget finder det vigtigt og nødvendigt, at der kontinuerligt er en åben dialog mellem rigets parter om sager som denne.
Det er Siumuts opfattelse, at der hermed er gjort op med den holdning, at denne sag kunne lukkes ved en ensidig beslutning fra regeringens side, og at der i stedet skal finde en kontinuerlig dialog sted.
Vi ser derfor frem til, at regeringen tager den indstilling til sig og igen åbner for et samarbejde med naalakkersuisut om de problemer, der ikke bliver løst med denne lov.
For Siumut er det netop sådanne problemer, der henvises til i teksten, hvor der står: »Samtidig vil udvalget opfordre regeringen til et samarbejde med Naalakkersuisut om en fremadrettet indsats for de juridisk faderløse, der måtte have behov for bearbejdning af spørgsmål, der er knyttet til det at være juridisk faderløs, og en afdækning af den menneskelige påvirkning af at være juridisk faderløs.«
Det er Siumuts forståelse, at der med denne indstilling åbnes for en fordomsfri forhandling mellem de to regeringer om netop de juridisk faderløse, jeg omtalte før.
Det er en forhandling om, hvorledes de juridisk faderløse, der efter denne lov stadig står tomhændede tilbage på grund af faderens død eller bortkomne fødselspapirer, får en rimelig kompensation for det tab, de uforskyldt er bragt i.
Derfor bør de få oprejsning på denne måde.
Jeg skal derfor blot slutte med at sige, at vi fra Siumuts side kan tilslutte os forslaget, som det ligger, på baggrund af disse overvejelser.
Edmund Joensen (SP), 2014-05-13:
Beslutningsforslaget om at finde, fjerne og forhindre grænsehindringer inden for rigsfællesskabets grænser nyder hele Folketingets opbakning.
Det vil jeg som ordfører for forslagsstillerne kvittere for.
Forslaget og ikke mindst det efterfølgende arbejde fra ministeriernes side er meget vigtigt for statsborgere fra Grønland og Færøerne.
Gang på gang rammer grænsehindringer færinger og grønlændere, der vil gøre brug af den service og de systemer, der er beregnet til brug for alle statsborgere.
Det er glædeligt, at regeringen allerede har iværksat et arbejde for at eliminere grænsehindringer, og det bliver interessant at se resultaterne.
Færøudvalget henstiller til regeringen, at en bestemt grænsehindring sættes øverst på listen over hindringer, der bør fjernes hurtigst muligt.
Det drejer sig om udstedelse af cpr-numre til færinger bosiddende på Færøerne.
Generelt opleves det som en stor hindring, at det som hovedregel ikke er muligt at få tildelt cpr-nummer, hvis man har adresse på Færøerne.
Uden personnummer er man stort set usynlig i forhold til banker, virksomheder og hele det offentlige system.
I forlængelse af problematikken med cpr-numre er det vigtigt, at personer med adresse på Færøerne, og som har fået tildelt cpr-nummer, også får adgang til NemID-systemet.
At stå med personnummer, men uden adgang til NemID løser selvfølgelig ikke problemet.
Cpr-nummer og NemID er en vigtig nøgle til at fjerne andre grænsehindringer.
Derfor vil mange sætte pris på, at ministeren drager omsorg for, at denne grænsehindring fjernes hurtigst muligt.
Det ligger i sagens natur, at grænsehindringer den anden vej, det vil sige til Grønland og Færøerne, også ryddes af vejen.
Færøudvalget ser også gerne, som det hedder, at Grønland og Færøerne tilsvarende er opmærksomme på at fjerne eventuelle grænsehindringer, som gør sig gældende, når danske statsborgere ønsker at flytte til Færøerne og til Grønland.
Det er naturligt, at landsstyrerne i Grønland og på Færøerne kommer med ind i arbejdet, og som jeg har forstået det, har statsministeren allerede været i kontakt med Færøernes lagmand om samarbejdet.
Her til sidst vil jeg på vegne af forslagsstillerne takke Folketingets partier for, at de bakker enstemmigt op om beslutningsforslaget.
Det klæder Folketinget, at vi i fællesskab slår et slag for denne gode sag.
Tak for ordet.
Stine Brix (EL), 2014-05-13:
Jeg synes, det er værd at markere i dag, at Folketinget i dag officielt anerkender dansk tegnsprog, og jeg vil gerne sige tak til alle Folketingets partier for et rigtig godt samarbejde, hvor vi i fællesskab har fundet en model, som jeg er fuldstændig sikker på kommer til at få en rigtig stor betydning for de omkring 4.000 danskere, som har dansk tegnsprog som deres modersmål.
Det er ikke bare en vigtig anerkendelse for dem af deres sprog, det er også en vigtig anerkendelse for alle os, som bor i Danmark, af, at vi som mennesker er forskellige, og at det kræver en indsats fra os som Folketing, at alle får gode muligheder for at udfolde sig.
Det, som der også er en stor fordel ved tegnsprog,
er jo, at det faktisk er tilladt at klappe i Folketingssalen på tegnsprog, så det synes jeg da vi skulle gøre.
Så tak for samarbejdet, og tillykke til os alle sammen.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-13:
Jeg synes også, der er grund til, at vi glæder os over, at det er et enstemmigt Folketing – sådan tror jeg det er – der i dag vedtager en officiel anerkendelse af tegnsprog i Danmark.
Jeg tror, at vi på én gang – med den måde, lovforslaget er tilrettelagt på med forankring af et sekretariat i Dansk Sprognævn – formår at styrke den kultur, der er omkring tegnsprog og dermed døves kultur, og samtidig integrerer døve bedre på sigt i vores samfund og skaber bedre kontakt mellem døve, hørehæmmede og resten af befolkningen.
For der ligger jo også en formidlingsopgave for Dansk Sprognævn i det, vi har skrevet i lovforslaget, og så er det jo op til det råd, der bliver nedsat, at sikre, at der så rent faktisk sker en formidling og en udvikling af tegnsprog, sådan som det er hensigten.
Det er jo et flertal i Folketinget, der har fremsat det her forslag, og efterfølgende har der været en rigtig god dialog med kulturministeren, så jeg synes også, der er grund til at takke kulturministeren for den gode dialog, vi har haft om sagen.
Det har ført frem til, at vi med ændringer i lovforslaget nu alle sammen kan stemme for det.
Først og fremmest tillykke til alle døve og hørehæmmede i Danmark.
Det er en stor dag!
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-13:
Også fra Dansk Folkepartis side skal der lyde en stor tak til hele Folketinget, for at vi kunne samles om dette.
Derfor er det for Dansk Folkeparti en stor glæde, og der skal selvfølgelig lyde en særlig tak til hr. Lars Barfoed, som tog initiativ til dette.
Vi har jo i Dansk Folkeparti beskæftiget os med den her diskussion tidligere, bl.a. i salen, hvor regeringen desværre ikke bakkede op.
Det er dejligt, at regeringen er kommet på bedre tanker, så vi i dag samlet kan sige tak til de mange mennesker, som trods alt bliver nødt til at bruge et tegnsprog for at kunne kommunikere – et tegnsprog, som er et vidunderligt udtryksmiddel.
Tak skal I have.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-13:
Jeg vil også gerne, bl.a. foranlediget af hr. Lars Barfoeds indlæg, kvittere over for medlemmerne af Kulturudvalget for det samarbejde, vi har haft.
Dansk Sprognævn er ikke magen til sprognævnene i de andre nordiske lande, det er helt forskellige slags opgaver, de har, så man kan ikke bare parallelisere mellem de nordiske lande.
Men vi har fundet den danske løsning – en dansk løsning, som vi alle sammen er fuldstændig enige om kan fungere, og den vil styrke tegnsprog, den vil styrke tegnsprog som et modersmål, der er fuldstændig relevant for flere tusinde mennesker i Danmark.
Så tillykke med det, vil jeg gerne sige til alle.
Vi kan være glade for, at vi kan samarbejde på den måde i Folketinget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-13:
Jeg er ikke ordfører på det her lovforslag, men jeg vil gerne sige her fra talerstolen, at jeg er utrolig glad for, at der nu kommer den her mulighed.
Men de partiers ordførere, der har været heroppe, vil jeg gerne helt stilfærdigt minde om, at vi også snart har medieforhandlinger, hvor vi skal snakke om tilgængelighed for de mennesker, som ikke er så gode til at høre.
Så alle de gode intentioner og positive ord, man bruger her fra talerstolen, skal man også huske, når der skal fordeles penge, så mennesker, der har et hørehandicap, også er i stand til at se tv og følge med i aktualitetsprogrammer, og så de også kan følge med i valg.
Det vil sige, at det ikke kun er folketingsvalg, men også kommunevalg og folkeafstemninger, der bliver tegnsprogstolket.
Så det håber jeg at vi i fællesskab også husker, så det ikke kun bliver her, når vi skal lave sådan nogle bevægelser.
Tillykke.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-13:
Nu vil jeg jo ikke referere fra forhandlingerne.
Der har der været positive tilkendegivelser fra alle partier.
På det andet møde, hvor vi snakkede om, hvordan pengene skulle fordeles, var der så til gengæld også, sådan som jeg hørte det, nogle partier, der sagde, om det nu kunne være rigtigt, og at det også ville koste rigtig mange penge.
Så jeg håber jo selvfølgelig, at jeg måske har hørt forkert, så man, når vi skal begynde at forhandle og fordele pengene, ikke glemmer mennesker, som har et hørehandicap.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Jamen jeg vil da sandelig ikke stå tilbage, når nu næsten samtlige ordførere har været oppe at pudse glorien.
Så vil vi da sandelig også pudse glorien i Liberal Alliance, for vi er også med her.
Er vi ikke gode?
Og hvor er vi skønne
alle sammen!
Jeg synes, det er pinligt.
Jeg synes, det er dejligt, at substansen er kommet på plads, og at vi har kunnet samarbejde bredt om det i Folketinget.
Så skal vi ikke glæde os over det i stedet for at stå her og pudse vores glorie?
Det er simpelt hen ikke til at holde ud.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-05-13:
Vi er jo nødt til at stige op alle sammen, så undskyld, at det bliver en kaotisk rækkefølge, formand.
Men når det nu er sådan, at alle mand stiger ind, er vi jo nødt til at vise signalet.
Venstre er selvfølgelig meget, meget glad for, at det her er lykkedes, og vi er også glade for, at ministeren gik ind i et samarbejde, for der var jo ingen tvivl om, at fra starten var det ikke meningen, at det skulle ende, som det gjorde.
Så ses vi jo senere på dagen, ved jeg, så det er en fejring, vi skal ud at have sammen bagefter.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-13:
Tak for det.
Siden Dansk Folkeparti fremsatte dette forslag om at forbyde diskrimination af danskere og dansk kultur, er der opstået endnu en situation.
Denne gang er det i Brøndby, hvor Hizb ut-Tahrir har overtaget kontrollen med en fodboldklub og bl.a. udstedt de efterhånden velkendte forbud mod svinekød og alkohol.
Man kan jo kun gisne om, hvad de ellers har gang i ude i den pågældende fodboldklub – hvordan de påvirker unge mennesker, som ellers gør noget så fredeligt som at gå til fodbold.
Jeg håber, at Folketinget på et tidspunkt forstår, at vi bliver nødt til at reagere.
Hvis ikke Folketinget eller de kommunale myndigheder reagerer, taber vi vores egen kultur i bestemte områder, og vi vil tabe den uden at have kæmpet for den.
Så selv om et flertal i dag ikke kan støtte dette beslutningsforslag, og det er det første tiltag, håber jeg, at vi med tiden herinde i Folketinget kan blive enige om, at en indsats for at bevare vores kultur simpelt hen er nødvendig, hvis vi skal stå op imod nogle af de kræfter, som på forskellig vis vinder indpas i vores foreninger og institutioner.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-13:
Jeg vil bare spørge fru Özlem Cekic, om ikke vi er enige om, at det sådan set er alle partier, der deltager i forhandlingerne, som har udtrykt en positiv holdning til, at vi skal bevilge flere penge netop til tilgængelighed.
Så de synspunkter, der her bliver tilkendegivet fra talerstolen, er sådan set noget, vi er enige om.