runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Det er klart noget, der skal defineres endeligt: Hvad det er, der er vanskeligt stillede områder.
Men præcis hvor man i den eksisterende lov, eller den lov, vi er i gang med at ændre, har haft kriterier for at udvælge 29 kommuner og kalde dem alle sammen for særlig udsatte områder, får man faktisk her en ligestilling af alle kommuner, og jeg tvivler på, at det bliver min egen hjemkommune, Frederiksberg Kommune, der skal benytte sig af det.
Men jeg kan da komme i tanker om rigtig mange andre kommuner, der ikke var blandt de 29, som kan have brug for at sige: I den her del af vores kommune har vi egentlig nogle indikatorer på, at vi er mere skrøbelige, og her kunne vi have lyst til at bruge de redskaber, som den nye lov giver.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Nu blev det sagt fra ordførerens side, at vi skulle forholde os til fakta.
Det har vi jo også gjort.
I den seneste tid har Fakta åbnet to butikker på den anden side af grænsen.
Det er vel den udvikling, som ordføreren bare skubber på: at skubbe arbejdspladserne ud af Danmark.
Derfor kommer jeg lidt tilbage til spørgsmålet om, hvad ordføreren har tænkt sig at gøre ved den her prisforskel, der er på dagligvarer.
Man holder krampagtigt fast i en struktur, som gør, at priserne er enormt høje i Danmark, og man vil ikke tillade, at der kommer andre ind at konkurrere.
Derfor spørger jeg, hvordan man vil forholde sig til det.
Så er der også det, at borgere i Ringkøbing kører til Herning eller nogle andre steder for at handle ind.
Der spørger jeg bare, hvad det er, ordføreren har med til de borgere, der bor i Ringkøbing, så de kan blive boende og få deres varer derude.
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Nu er der ingen mig bekendt, der lider nød i Ringkøbing i forhold til at få skaffet de dagligvarer, man har brug for hver dag, eller har problemer med at køre i bus eller bil til en større by de gange, hvor man skal købe en sofa eller en seng.
Hjemme hos mig er det i hvert fald ikke noget, vi gør hver dag.
Så vil jeg sige i forhold til, hvordan vi får mere konkurrence i dagligvarehandelen herhjemme, at en af de ting, der bidrager til det, er internethandel – altså folk, der handler på nettet og får varerne leveret.
Det kan man jo ikke få sin normale købmand til ret mange steder.
Hvis nogen har brug for at få varer af en anden slags end dem, man kan finde lige i nærheden, så kan de jo vælge andre handelsformer i stedet for selv at starte bilen og bruge tid på at handle.
Så der er andre muligheder.
Det er jo nye forretningsmodeller, som nok er i vækst i modsætning til mejeriudsalg og den slags, som efterhånden er væk.
I forhold til ... O.k., tiden er gået.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Nu blev internethandel nævnt.
Den seneste sag er de bogbutikker, der er blevet oprettet, jeg tror, det var i Belgien eller Luxembourg, og som ikke betaler moms i Danmark.
Hvis det er den måde, man ønsker at drive forretning på, så kan jeg godt forstå, hvorfor arbejdspladserne forsvinder ud af landet med den regering, vi har.
Det, jeg egentlig også gerne vil spørge til, er, om man ikke kan nævne fire-fem eksempler på, hvor der er blevet bygget i kystnærhedszonen, som man jo også ændrer med lovforslaget, og har lavet noget, der ikke skulle laves.
Jeg beder bare om fire-fem eksempler på det.
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Jeg kan heldigvis ikke nævne nogen konkrete eksempler på, at det er blevet misbrugt.
Men jeg kan sige, at det ikke er hensigtsmæssigt, at enhver kan have ret til at bygge, uden at den lokale kommunes planmyndighed skal indover.
Derfor kan man sige, at det, der er hensigten med det her lovforslag, er sådan set at give kommunen planmyndigheden tilbage.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-21:
Indholdet af det her lovforslag har været gennemgået fint af tidligere ordførere, så det vil jeg ikke bruge så meget tid på andet end at fremhæve to ting: Det er de forbedrede muligheder i kommunerne for ved hjælp af en helhedsorienteret planlægning med hensyntagen til de lokale forhold og behov at styrke og understøtte udviklingen i vanskeligt stillede landdistrikter, som vi ser som en stor styrke; og det er ligestilling af alle kommuner, hvad angår landzonetilladelser, planlægning af kystområder og med hensyn til planlægning af detailhandel.
Også de forenklede regler for opsætning af mobilantenner på eksisterende anlæg forventer vi vil understøtte det attraktive i at bosætte sig og/eller drive erhverv på landet, idet en forbedret mobildækning også er et parameter for udvikling og muligheder.
Vi har fokus på, at der skal være den bedst mulige balance.
Der skal netop være det handelsmiljø og det udvalg, som der er realistisk kundegrundlag for – hverken mere eller mindre.
Og det skal netop være det handelsmiljø, som understøtter områdets samlede udvikling, så det ikke kommer til at bidrage til afvikling.
I Nordjylland, hvor jeg kommer fra, er der en debat lige nu i Hjørring om en Bilka, og undersøgelser viser, at det ikke kun vil gå ud over handelslivet i Hjørring, men også i Hirtshals, Brønderslev, Frederikshavn og Tversted.
Så det vil sige, at det spreder sig som ringe i vandet, når man får de her megacentre, og det er også det, som den undersøgelse, der har været omtalt flere gange, viser, nemlig at det har store konsekvenser.
For ca. 10 år siden boede jeg i Canada, og der har de netop gennemgået den udvikling, som vi ville have skullet gennemgå, hvis ikke vi havde lavet det nye forslag, for der har man mellemstore byer, hvor der ikke er noget strøg, ikke noget bycentrum, der er ingenting, men et megamall et par kilometer væk, og det synes jeg ikke er den vej Danmark skal gå.
Forslaget ses alt i alt at fremme kommunernes frihed til lokal helhedsorienteret planlægning for landdistrikterne, en frihed, som naturligvis også forpligter, men hvem skulle være nærmere til at påtage sig forpligtelsen?
Og så glemte jeg at sige i starten, at jeg er her på vegne af SF's miljøordfører, som desværre ikke kunne være her.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren så ikke lige – for nu har jeg spurgt alle de andre ordførere – kan nævne tre-fire eksempler på de problemer, der har været i kystnærhedszonen.
Nu har man da haft tid til ligesom at læse op på tingene og til at komme med nogle eksempler, hvis det er.
Men det er jo ikke den samme situation, man har i Danmark.
For der har man det, der kaldes aflastningscentre, og der kan ordføreren jo så få tid til at forklare, hvad et aflastningscenter består af.
Det er altså ikke bare en bar mark.
Og der vil jeg bare bede ordføreren om at svare på, om det ikke er korrekt, at man overhovedet ikke kan sammenligne Canada med Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-21:
Nej, det kan man heldigvis ikke endnu, men altså, hvem ved, hvor vi ville have været om 10 år, hvis vi ikke havde fået en ny regering?
Til hr. Jørn Dohrmanns meget konkrete spørgsmål må jeg desværre sige nej.
Det kan være, at ministeren, som er fra det samme parti som jeg, vil svare på det.
Der var et spørgsmål til – måske vil hr. Jørn Dohrmann stille det igen?
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Jamen jeg synes da, at Venstre skal stille ændringsforslag om de ting, man gerne vil have taget op i de videre forhandlinger.
Jeg mener, at vi holder os fuldstændig til det, der er anbefalet i detailhandelsredegørelsen.
Vi bremser den udvikling, som den tidligere regerings lov faktisk speedede op, nemlig at der var mere butiksdød i de mindre byer.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvor det er værst, når butikker lukker.
Men der er ingen tvivl om, at det betyder meget for en by, at der er et næringsliv, der er levende, og det betyder efterhånden ekstra meget, at det også ligger i bymidten.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Jamen det her er jo ikke et spørgsmål om, om der skal foregå alt mulig andet, og det er heller ikke et spørgsmål om bymidten.
For der kan slet ikke opføres den slags store udvalgsvarebutikker, fordi store dele af bymidten eksempelvis er underlagt beskyttelse for netop at sikre de særlige unikke miljøer.
Det her er et spørgsmål om, hvorvidt man flytter handelen som følge af udvalgsvarebutikker af en vis størrelse, som man ikke vil tillade i kommuner på under 40.000 borgere.
Det er det, som også kolliderer med anbefalingerne i den detailhandelsrapport, som ordføreren igen og igen refererer til.
Virkeligheden er jo, at man kører for at handle ind, og hvis ikke man kan få sine udvalgsvarebutikker f.eks. over 2.000 m² – Hennes & Mauritz eller møbelhuse eller hvad det kan være – så kører man jo efter det.
Det er det, der i virkeligheden.
Der er sikkert mange gode initiativer i det, som regeringen har forhandlet sig frem til.
Men der er altså et hjørne her i forhold til udvalgsvarebutikkerne, som jeg inderligt håber, at regeringen vil genoverveje i forhold til det at skabe udvikling i bymidterne netop i de små og mellemstore byområder.
Det er virkelig et skidt spor, man ellers kommer ind på.
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Nu lyttede jeg meget til hr. Jørn Dohrmanns ordførertale, og jeg vil da give ordføreren ret i, at forbrugerne stemmer med fødderne.
Det er jo op til den enkelte at beslutte, om man vil betale moms til tyskerne eller til det danske sundhedssystem, eller hvad vi nu ellers skal have ud af vores skatteindtægter.
Men det, der undrede mig, og som jeg har svært ved at forstå – og jeg vil gerne have, at hr. Jørn Dohrmann vil svare på det – er, om den enighed, vi kan have om, at det er vigtigt, at man har god mobilitet i Danmark, at man kører langt for at få et job, fordi der kan være langt imellem jobbene i disse tider, gør, at ordføreren synes, at det er vanskeligere at køre til IKEA en gang hver 3. måned over længere afstande, end det er at køre langt hver eneste dag til sit job.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jamen der er jo forskel på, om man skal på arbejde, eller om man skal ud at hygge sig med familien.
Der er tilfælde, hvor det er, man ligesom bruger flere timer på at komme på arbejde; det gør man jo også, hvis man ligesom siger, at man kan lide at bo i et bestemt område.
Men hvorfor skal det koste den enkelte penge?
Hvorfor skal det være en byrde for den enkelte borger at bo i et område, hvor man hverken kan købe dagligvarer eller møbler, eller hvad man nu skal have, for det må man ikke få lov til?
Der var det jo, at vi og den tidligere regering prøvede på at lave nogle incitamenter til, at folk ikke bare flyttede væk.
Det kunne faktisk bedre betale sig for dem at blive, fordi de kunne spare noget tid, og de kunne spare nogle penge ved ikke at have så lang en vej.
Så vi er jo nødt til at hjælpe befolkningen dér, hvor vi kan gøre det.
Og jeg tror på, at vi er nødt til at lave den her forskel – et skævt Danmark, kunne man sige – for at kunne lave et lige Danmark Derfor tror jeg også på, at vi laver ulige konkurrence, når man i Tyskland – hvis vi nu tager det billede – kan lave den her store dagligvarebutik, den store IKEA på den anden side af grænsen, men bare ikke må gøre det i Danmark, for der skal man køre helt til Odense.
Jamen så kan jeg da godt regne ud, hvor det er, folk kører hen.
Så kører de over grænsen og handler dernede.
Det er derfor, jeg siger: Det her er ikke særlig smart.
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Nu er det jo ikke sådan, at den her lov kommer til nedlægge alle byer og alle de muligheder, der er, og det er jo heller ikke sådan, at vi alle sammen bor så tæt på grænsen, at det bedre kan betale sig at køre over grænsen end at køre til Odense.
Men kan hr. Jørn Dohrmann ikke bekræfte, at vi med det her lovforslag faktisk på forhånd har haft en ordentlig redegørelse for detailhandelsbutikkerne, så vi faktisk har haft et grundlag, der gør det muligt at se, at en udvikling, hvor man placerer butikker i aflastningsområder, faktisk afvikler landsbyer hurtigere?
Med det her forslag, der nu er lagt frem, vil hr. Jørn Dohrmann så ikke medgive, at man ifølge detailhandelsrapporten bremser den udvikling?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jeg vil nærmere sammenligne det med en, der er ved at blive stukket ned med en kniv: om man jager kniven langsomt i, eller om man jager kniven hurtigt i, det er nok fuldstændig ligegyldigt.
Hvis man ligesom fjerner incitamentet for de der butikker, så forsvinder de uanset hvad.
Jeg tror bare på, at hvis vi skal give dem en fair chance for at overleve, en fair chance for at klare sig på markedsvilkår, så er det vigtigt, at de får lige muligheder, altså at det ikke kun er fem store byer, som får lov til at udvikle sig.
Jeg siger også, at hvis vi skal have den bosætning ude i landkommunerne, i provinsen, Forkantsdanmark – eller hvad man vil kalde det – så skal man have nogle incitamenter, som gør, at man vil flytte derud, for det er jo her i København, man får det hele.
Man får tilskud til teater, man får tilskud til det ene og det andet.
Det er jo her, de unge mennesker gerne vil flytte over; de vil ikke så gerne bo i Tønder, eller hvor de nu kommer fra, og så kommer de hjem i weekenden.
Men vi skal have nogle incitamenter, der gør, at vi får nogle folk, der er færdiguddannede, til at bosætte sig ude i de yderområder, provinsen, eller hvad man nu vil kalde det, så de også får nogle skattekroner ind.
Lige nu er det jo et totalt skævt Danmark, vi har.
Det er københavnerne, der sådan set render med det hele – jeg tror, det var en anden, der nævnte det før – og det synes jeg er en skam, for så har man skabt Det Skæve Danmark.
Per Clausen (EL), 2013-02-21:
Nu tror jeg nok, at vi også kendte til centralisering i Danmark, før vi fik en ny regering – måske også før vi fik den forrige regering.
Og hr. Jørn Dohrmann har jo ret i, at den udfordring løser det her lovforslag jo ikke, i hvert fald ikke fuldt og helt.
Det, jeg godt vil spørge hr. Jørn Dohrmann om, er, om det overhovedet gør noget indtryk på ham, når der kommer en detailhandelsredegørelse, som siger, at man i hvert fald kan medvirke til at styrke mulighederne for at bevare nogle butikker i de mindre byer, hvis man regulerer området.
Eller er det sådan, at sådan en redegørelse intet indtryk gør på hr. Jørn Dohrmann, fordi han mener at have set noget, der ser anderledes ud der, hvor han kommer fra?
Og mener hr. Dohrmann, at han ikke engang behøver kritisere redegørelsen og dens præmisser, men at han bare kan fortælle en historie om, hvordan han oplever det der, hvor han kommer fra?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jamen det er jo helt tydeligt, at hr. Per Clausen lever i en anden verden, end jeg gør.
Jeg har jo sagt – og har også haft en drøftelse med ministeren om det – at vi gerne vil være med til ændringer.
Vi har ikke sagt, at det, vi havde før, var det eneste rigtige, og at det var en åbenbaring, og at det løste alle problemer.
Det, jeg ikke bryder mig om, er den her centralisering, altså at det nu kun er nogle få, der kan udvikle sig.
Det, jeg ikke bryder mig om, er, at man nu fjerner 1.200 job.
Altså, det drejer sig om nogle virksomheder, der var i gang med deres planlægning ude i kommunerne, og som har investeret penge i jorden, i mulighederne for at kunne udvikle det her.
Der var planlagt, jeg tror det var 30 nye butikker, som ville kunne skabe nogle arbejdspladser.
Der er det bare, jeg siger: Kunne vi ikke godt have ladet de 1.200 job være og i stedet set på det fremadrettet?
Kunne vi ikke have set på, hvad det så er, der har været dårligt, hvor det er, det går galt?
Men der har man fra regeringens side sagt: Næh, vi lukker nu.
Vi bestemmer nu, at vi nu vil have meget mere centralisering, og vi vil gerne lige afskaffe de 1.200 job; og det der med at få lidt mere balance med hensyn til priserne, altså at vi har 20 pct. højere priser i Danmark, er vi sådan set også ligeglade med.
Det er jeg altså meget optaget af, og det er derfor, jeg bare har sagt, at vi gerne ville have haft en forhandling, hvor vi kunne have fundet hinanden.
Per Clausen (EL), 2013-02-21:
Det kan godt være, at ministeren har misforstået hr. Dohrmann, sådan at hun har forskertset en god mulighed for at indgå en aftale med Dansk Folkeparti.
Det er jo ærgerligt.
Jeg vil bare spørge hr. Dohrmann, om han ikke godt ved, at en af forklaringerne på, at varerne er billigere i nogle af vores nabolande, er, at der er langt, langt færre butikker, og at man har en meget, meget mere centraliseret butiksstruktur, og at der for de mennesker, der bor i de små samfund, altså er længere, når de skal handle.
Det, vi gør her, er, at vi laver en planlægning, der forsøger at fastholde, at der stadig væk er indkøbsmuligheder relativt tæt på, hvor folk bor.
Det er altså ikke centralisering – det er præcis det modsatte af centralisering.
Det er faktisk at bruge planlægning til at sikre, at der også er noget ude i de mindre samfund.
Detailhandelsredegørelsen siger, at det er rigtigt, hvad vi gør her.
Hr. Dohrmann mener at vide noget andet, men jeg synes bare ikke, jeg har fået nogen gode argumenter for, at hr. Dohrmann skulle have ret.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Altså, jeg tror, at hr. Per Clausen vil give mig ret i, at man nu stopper de mulige butikker, der ellers var på vej, og som kunne give den her konkurrence mellem butikkerne.
Man siger: Stop, det vil vi ikke have.
Det vil hr. Per Clausen ikke have.
Han siger: Alt skal gå i stå.
Jeg vil tilbage til Morten Korch-tiden, jeg håber, at hestevognen kommer rullende lige om lidt.
Og de 1.200 job, som kunne blive skabt i forbindelse med byggeriet, er vi også ligeglade med.
Så hr. Per Clausen synes jo sådan set, at man ved at centralisere omkring fem store byer i Danmark har løst alle problemer, og så må de andre bare klare sig selv.
Det er ikke den holdning, Dansk Folkeparti har.
Vi har den holdning, at der skal skabes lige rammer, når man vil have den her udvikling, og at man nogle steder også skal give en gulerod, for at det kan udvikle sig.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Tak for det, og tak for ordførerens indlæg.
Skulle vi nu ikke endnu en gang slå fast, at man skal lade være med at tale så varmt om de uspolerede kyster, for det er ikke det, det handler om.
Der er jo ingen, der må bygge i de uspolerede kystområder.
Det er simpelt hen ikke lovligt, så lad nu være med at køre den der debat.
Jeg vil gerne have, at fru Lone Loklindt forholder sig til et helt konkret eksempel.
I Ringkøbing med 10.000 indbyggere må man ikke bygge udvalgsvarebutikker, f.eks. et bolighus, ved ringvejen.
30 km væk ligger Herning, og Holstebro ligger 40 km væk.
Forbrugerne kører de steder hen for at købe møbler i et udvalgsvarehus på over 2.000 m².
Tror ordføreren, at de nøjes med at købe møbler, eller kunne man tænke sig, at de også gik i Hennes & Mauritz eller Bilka eller Føtex?
Hvad tror ordføreren, at det gør ved bymidten hjemme i Ringkøbing?
Det bliver ekstra grotesk, når man ved, at der i sommerhalvåret er omkring 300.000 flere handlende på grund af tilstrømningen af turister.
Det her er et eklatant eksempel på, at regeringen med planlovsændringen ødelægger bymidten i byer med omkring 10.000 indbyggere, fordi man egentlig godt kunne have udvalgsvarebutikker af en vis størrelse ved sin ringvej, men det må man ikke få.
Lone Loklindt (RV), 2013-02-21:
Jamen nu har vi en detailhandelsredegørelse, der viser, at med den lovændring, vi foreslår her, bremser man faktisk den udvikling.
Der ingen tvivl om, at hvis folk arbejder i Herning eller Holstebro, men bor i Ringkøbing, så vil der ind imellem være nogle af dem, der køber ind i deres middagspause eller på vej hjem fra arbejde.
Der er heller ingen tvivl om, at man – hvis man vil understøtte sin egen by – handler i sin egen by, når man kan komme til det.
Og Ringkøbing er jo i virkeligheden en by, der har rigtig mange turister; den har rigtig mange attraktive steder i bymidten, og det er netop ting, der tiltrækker turister.
Jeg synes, det er en underlig debat, vi har her, hvor det nærmest handler om, at udvikling kun sker der, hvor man kan have store butikker.
Altså, udvikling er da mig bekendt meget andet end store butikker, og det er vel heller ikke der, de fleste af os har lyst til at tilbringe det meste af vores tid.
Der er mange andre ting, som kan foregå i en by som Ringkøbing.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Det var jo om aflastningscentrene og det, at man ligesom fik en forklaring på, hvad det var.
Men jeg kan jo godt forstå, at det, hvis ordføreren ikke har læst op på tingene, inden hun fik ordførertalen, så kan være svært.
Men jeg vil så bare stille et holdningsmæssigt spørgsmål, og det er: Synes man, at det er i orden, at vi i Danmark betaler en overpris for dagligvarer, fordi der ingen konkurrence er på det område?
Og det er jo netop det, som den nuværende regering egentlig lægger op til: Der skal være mindre konkurrence.
Altså, man lukker nogle af de butikker ude, som egentlig gerne ville ind på markedet, og som siger: Vi ville gerne have noget konkurrence, men nu kan vi ikke få lov til at etablere os.
Er det den udvikling, som Socialistisk Folkeparti ønsker at have, altså at der skal holdes fast i det høje prisniveau, og at man ligesom skal stoppe det her, og at man siger, at det er helt i orden med de her 1.200 job, der nu forsvinder, på grund af at man laver lovgivning med tilbagevirkende kraft – for de har jo sat gang i de her byggerier?
Altså, synes man i Socialistisk Folkeparti, det er helt i orden, at der er 1.200 job, man afskaffer på den her måde?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-21:
Med hensyn til det første spørgsmål er jeg enig med DF's ordfører i, at priserne i Danmark er for høje; det er jo blevet påvist gang på gang.
Erhvervs- og vækstministeren har jo også sat fokus på det her, og det er helt klart noget, som der skal ses nærmere på.
Men jeg vil godt sige, at jeg også synes, at der skal være en balance i tingene.
For som jeg nævnte før, kan man jo i USA, hvis man kører hen til en Walmart, købe de mest bizarre mængder mad til ingen penge.
Men jeg ved ikke, hvor kvaliteten i det er henne, jeg ved ikke, om det, at man kan købe ti megameloner til 5 dollar er prisen værd at betale for, at man ikke har et levende bymiljø med et strøg og med cafeer osv.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Alt kan jo ligge et andet sted.
Christiansborg kunne også ligge et andet sted, men nu ligger Borgen jo her og er nok lidt vanskelig at flytte, selv om det ville være godt – det tror jeg i hvert fald.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er sådan set, om ikke man så kan definere lidt.
Hvad er det, kommunen kan?
Kan kommunen nu sige: Jo, vi har godt nok en by her i vores kommune, den definerer vi som en, der klarer sig godt, der er bosætning, men hvis vi tager et stort nok område, kan vi sikkert få fremskaffet et område, som er i tilbagegang, for det har de fleste byer jo.
Hvis man tager bycenteret væk, har de fleste kommuner områder, der har tilbagegang ude i deres landdistrikter, eller hvad man nu vil kalde det.
Så er det bare, jeg spørger: Vil ministeren acceptere, at det er den måde, man bliver kreativ på?
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Nogle gange tænker jeg på, om jeg skulle gøre hr. Jørn Dohrmann til rådgiver inde i Miljøministeriet, for han har mange spændende ideer, bl.a. et landdistriktsprogram, der skulle gå ud på at få Christiansborg udflyttet til et vanskeligt stillet område.
Jeg synes, tanken er spændende.
Det andet er, at hr. Jørn Dohrmann jo altid kan finde de smuthuller, der vil kunne bruges af en kommune.
Og lige det der med, at man så bare tager et endnu større område og siger, at så er det hele det område, der er et vanskeligt stillet landdistrikt, er jo godt tænkt, kan man sige.
Jeg vil sige, at det jo er den slags, der bliver defineret i vejledningen, og jeg vil også tro, at teknikerne kan svare mere præcist på, hvordan man undgår den slags finter.
Men tak, fordi hr. Jørn Dohrmann i hvert fald har gjort opmærksom på en ting, jeg ikke lige har tænkt var en måde at definere spændende vanskeligt stillede områder på.