runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-10-22:
Lovforslag nr. L 32 er jo et lovforslag, som gør, at man ensretter selve landinspektørvirksomheden i hele Danmark, også i Københavns og Frederiksberg Kommuner.
Der er blevet sagt meget om et faktisk meget lille og ukompliceret lovforslag, og heri er også indgået diskussionen om, hvorvidt det efterfølgende skal være mere bureaukratisk, men det er dog ikke tilfældet.
Der har ikke været nogen kritik af den måde, man har udøvet landinspektørvirksomheden på i de to kommuner, men det, som man netop opnår ved at gennemføre lovforslaget her, er jo ganske enkelt, at man nu konkurrenceudsætter landinspektørvirksomheden.
Jeg synes, det er et meget godt lovforslag, også fordi man nu får mulighed for i Københavns og Frederiksberg Kommuner at vælge netop den landinspektør, som man ønsker skal udføre opgaverne.
Der er ikke kun en enkelt opgave knyttet til landinspektørvirksomhed, der er mange forskellige parametre, og fordi det nu er private landinspektører, der overtager opgaverne, og det er sådan, at man også har erfagrupper osv., så kan man udvikle netop landinspektørvirksomheden, også i de to kommuner.
Som ordfører for Det Konservative Folkeparti skal jeg varmt anbefale at støtte dette lovforslag.
Nanna Westerby (SF), 2009-10-22:
Jamen hvis det i udvalgsbehandlingen viser sig, at vi kan få dokumentation for, at det faktisk vil blive meget, meget mere bureaukratisk, og man faktisk kan regne sig frem til, at hvis man indførte systemet fra Frederiksberg og Københavns Kommuner i resten af landet, ville man spare en masse penge, så ville vi da sådan set også gerne være med til at se på det. Jeg synes bare, at bundlinjen, der er lige nu, er, at man har et system i Københavns Kommune, som man har haft siden 1600-tallet, og et system i Frederiksberg Kommune, som man også har haft i rigtig, rigtig mange hundrede år, og det vil regeringen gerne lave om, fordi man gerne vil privatisere.
Og det siger man også; det er ikke, fordi der er nogen bydende nødvendighed for det lige nu, det er, fordi man gerne vil privatisere.
Hvis det så ikke medfører nogen effektiviseringer, men tværtimod medfører mere bureaukrati, vil jeg altså forbeholde mig retten til at stille mig meget undrende over for det.
Og kravet om dokumentation synes jeg ikke er et mærkeligt krav at rejse under sådan en førstebehandling her, altså at sige, at det vil vi da gå ind i i udvalgsbehandlingen.
Selvfølgelig vil vi have noget dokumentation for, at der ligger noget effektivisering i det her, og at det ikke bare skaber mere bureaukrati, fordi regeringen gerne vil privatisere som et led i en konkurrencestrategi, man fremlagde i 2004.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Jamen jeg fik selvfølgelig nok et lidt indirekte svar, men jeg vil nu spørge: Når nu de andre 96 kommuner har et andet system, som åbenbart er så dårligt og mere bureaukratisk og dyrere end det, der er i København, hvorfor fremsætter SF så ikke forslag om, at alle de andre kommuner skal gøre det på samme måde som i København og Frederiksberg, når det åbenbart er den bedste og billigste og mindst bureaukratiske måde at gøre det på?
Nanna Westerby (SF), 2009-10-22:
Nu har jeg sådan set heller ikke sagt, at SF er så meget imod det her forslag.
Men det er sådan, at Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune selv siger, at det nuværende system er billigere og mindre kompliceret, og når der så ikke er fremlagt nogen form for dokumentation for, at man faktisk henter effektiviseringsgevinster ind – man skal huske på, at det er ministeren, der har fremsat det her forslag – er det da klart, at vi vil gå ind i det i udvalgsbehandlingen; selvfølgelig vil vi da sætte spørgsmålstegn ved det.
Faktisk skriver regeringen i høringsnotatet, at man har overvejet de her bemærkninger, der var fra Københavns og Frederiksberg Kommuner, i forhold til om det her ville skabe mere bureaukrati, men så står der, at hensynet til at afskaffe de kommunale matrikelmyndigheders eneret til matrikulære arbejder imidlertid er mere tungtvejende.
Og det synes jeg faktisk er underligt.
Altså, hvis det er sådan, at man faktisk medgiver, at det her måske vil medføre noget mere bureaukrati, men at man synes, det er så vigtigt at privatisere, og at det er mere tungtvejende, synes jeg, det er en meget bagvendt måde at tænke forandringer og politik på.
Så det vil vi altså gå ind i i udvalgsarbejdet, men dermed ikke sagt, at jeg er imod det, hvis det faktisk viser sig at medføre effektiviseringer.
Men det vil vi gerne have noget dokumentation for.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Når nu SF er så meget imod, at vi laver den her ændring i Københavns og Frederiksberg Kommuner, hvor vi siger, at det skal være på samme måde som i alle andre kommuner, er det så sådan, at SF har tænkt sig at fremsætte forslag om, at alle de andre kommuner får lavet det om, så det foregår på samme måde som i København og Frederiksberg?
Fru Nanna Westerby sagde også, at Københavns Kommune havde sagt, at det var meget dyrere og meget mere bureaukratisk.
Ligger der en dokumentation for, at Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune siger det?
Er der dokumentation for den udtalelse?
Det er jo ikke gennemført endnu, og det må være lidt svært at dokumentere en ting, der ikke er gennemført.
Nanna Westerby (SF), 2009-10-22:
SF støtter faktisk mange af intentionerne i det her lovforslag.
Vi synes, at det er godt at få indført et samlet matrikulært system i et land som Danmark, og hvis der kan opnås effektiviseringsgevinster med det, der er foreslået her, vil vi sådan set også gerne se positivt på det.
Så skal jeg sige, at vi selvfølgelig også støtter, at der med det her lovforslag etableres en entydig pligt til at registrere ændringer i arealer til matriklen, og det tror jeg heller ikke at der er nogen der er imod.
Så må jeg til gengæld sige, at jeg synes, at jeg i forslaget og det høringsnotat, der er blevet lavet som svar på de høringssvar, der er blevet indgivet fra Københavns og Frederiksberg Kommuner, savner dokumentation for, at der rent faktisk kan opnås effektiviseringsgevinster med det her forslag.
Københavns Kommune siger faktisk, at det nuværende system er billigere og mindre kompliceret.
Og selvfølgelig gør det et rigtig stort indtryk, når vi så synes, at det skorter på gode argumenter og reelle argumenter for ændringerne i forslaget og i høringsnotatet.
Så jeg vil altså sige, at vi sådan set er positive over for intentionerne – og SF er jo med på at lave effektiviseringer – men vi vil altså også gerne være sikre på, at det ikke bare er ideologisk teori om privatiseringer, der ligger til grund for det her forslag.
Der skal være en effektiviseringsgevinst i det.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-10-22:
Hvis der skulle ske de forringelser, som bliver skitseret af ordføreren, skulle man måske netop stille et andet forslag, som ville gøre, at vi lagde alle de her sager ud til de enkelte kommuner.
Det tror jeg heller ikke at Socialdemokraterne er villige til, for det stemte de jo altså imod i 1999 med Sønderjylland.
Så derfor hænger det ikke sammen.
Jeg siger bare: Det her bliver garanteret noget, der virker lige så godt som i resten af landet.
Og hvis man vil påstå, at resten af landet har en dårlig udnyttelse og et dårligt beredskab på brandområdet netop på grund af det her, havde jeg selvfølgelig for lang tid siden forventet et beslutningsforslag om det fra Socialdemokraterne og ikke bare en diskussion om, om man skal flytte de her ting fra Københavns og Frederiksberg Kommuner.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-22:
Jeg kan garantere hr. Thomas Jensen, at nu har den form for arbejde mulighed for at blive konkurrenceudsat, så man netop opnår den rigtige pris på det bestemte stykke arbejde.
Så kan man tage diskussionen om, hvorvidt det er plus moms eller uden moms, men det synes jeg er irrelevant i denne her sammenhæng.
Muligheden for, at man netop kan få den rigtige pris på det enkelte stykke arbejde, vil foreligge efterfølgende, når lovforslaget her er gennemført.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Jeg fik desværre ikke noget svar på mit spørgsmål til den konservative ordfører.
Jeg fik sådan en halvnationaløkonomisk redegørelse om noget med den rigtige pris, men hvad er den rigtige pris?
Kan den konservative ordfører svare ganske klart på det: Bliver det billigere for den enkelte borger eller den enkelte virksomhed, når lovforslaget her bliver gennemført?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Det kan jeg sige ganske klart.
Strandbeskyttelseslinjen er nærmest hellig for Venstre, og derfor har vi ikke nogen planer om at ændre på det forhold, at der ikke kan blive bygget noget neden for strandbeskyttelseslinjen.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-22:
Det var et langt svar og en del kommentarer fra hr. Thomas Jensens side.
Det er selvfølgelig altid fantastisk, når ordførere kan forklare, hvorfor lovforslag ikke bliver fremsat, specielt fordi jeg jo selv var en del af den diskussion, som også har været i den her regerings tid, om nogle af de ting, der skulle undersøges for at få lovforslaget fremsat.
Men lad det være.
Det fremgår meget tydeligt og meget klart, og det mener jeg sådan set ikke at man kan være i tvivl om, hvis man læser de bemærkninger, der er.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Tak til ministeren.
Det er jo ikke så stålsat, hvad ministeren formulerer, for i selv samme lovforslag siger Justitsministeriet jo også: »Det bemærkes i den forbindelse, at den endelige vurdering af spørgsmålet om ekspropriation henhører hos domstolene. I det omfang domstolene under en eventuel retssag måtte finde, at det foreslåede lovindgreb er af ekspropriativ karakter,
vil kommunernes krav om fuldstændig erstatning i givet fald kunne støttes direkte på grundlovens § 73.«
Med andre ord: Der er tvivl.
Der er jo en forhistorie til det her lovforslag.
Det var jo på vej til at blive fremsat i 2008, men blev trukket tilbage, fordi Justitsministeriet igen skulle i gang med at granske og finde nye argumenter for, at det her ikke var på kant med grundloven.
Derfor vil jeg sige til ministeren: Når vi bliver valgt til Folketinget, skriver vi hver især – 179 medlemmer – under på, at vi vil overholde grundloven.
I det her lovforslag står det jo tydeligt, at man er i tvivl.
Hvorfor gør man så ikke det?
Igen: Kan vi være hundrede procent sikre på, at det her lovforslag, når det nok bliver vedtaget, så ikke overtræder grundloven?
Tak til ministeren.
Jeg har et kort spørgsmål, og det er, om ministeren kan garantere, at det her lovforslag ikke er i strid med grundloven.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-22:
Nu må jeg så tilstå, at jeg ikke har været inde og undersøge netop det prisniveau, som man har haft i Københavns og Frederiksberg Kommuner.
Men jeg kan bare garantere hr. Thomas Jensen for, at med hensyn til de opgaver, der skal udføres efterfølgende, når lovforslaget er gennemført, har man mulighed for at konkurrenceudsætte netop det stykke arbejde, uanset om det er det ene eller det andet.
Det er netop den sikkerhed, man får ved at gennemføre det her lovforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-22:
Jeg vil bede hr. Thomas Jensen om at læse og notere sig det, som Justitsministeriet siger, at der er foretaget en grundig vurdering og konkluderet, at lovforslaget efter Justitsministeriets opfattelse ikke indebærer ekspropriation.
Det fremgår klart og utvetydigt af Justitsministeriets bidrag til bemærkningerne til lovforslaget under punkt 4.3.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Jeg kunne høre, at Dansk Folkepartis ordfører ikke svarede på mit spørgsmål, nemlig om det her vil have konsekvenser for beredskabet i hovedstadsområdet, f.eks. for det fine samarbejde, som Københavns Brandvæsen har med kommunerne om, at når de rykker ud til et sted, hvor der er ildebrand, har de 24 timer i døgnet adgang til og indsigt i, hvordan matriklerne er delt, sådan at de præcis kan danne sig et overblik over, hvor der er sat brandsikringsskel op mellem matriklerne, og så de præcis ved, hvor den her ildebrand vil kunne udvikle sig hen, hvor de skal evakuere folk, og hvor de skal sørge for at få slukket branden for at forebygge, at den breder sig.
De ting bortfalder jo med det her lovforslag.
Så spørgsmålet til Dansk Folkeparti er her: Vil Dansk Folkeparti virkelig være med til at stemme for noget, som gør, at risikoen for, at brande i København ville kunne brede sig rigtig meget, bliver en realitet, efter at det her lovforslag er vedtaget?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Nu tror jeg, at der er lidt en forveksling af ord her.
Jeg taler ikke om Københavns Kommune, jeg taler om borgerne i Københavns Kommune.
Borgerne i Københavns Kommune får en fordel.
Det kan godt være, at embedsmændene i Københavns Kommune og nogle politikere i Københavns Kommune måske ikke synes, at det her er en optimal løsning for dem, men jeg er helt sikker på – og det mener jeg også hr. Frank Aaen burde tage udgangspunkt i – at det er borgernes ønske, og at borgerne får fordele af det her.
Så mit svar er, at borgerne får fordele af det.
Det kan da godt være – sådan hænger det sammen – at Københavns Kommune er kommet med nogle høringssvar, hvor man ikke er enig i det her; det er korrekt.
Frank Aaen (EL), 2009-10-22:
Ordføreren sagde, at nu fik Københavns Kommune samme vilkår som andre kommuner, og på talen lød det nærmest, som om det var en stor fordel for Københavns Kommune.
Har Københavns Kommune bedt om at få den her ændring gennemført?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Jeg kan svare på spørgsmålet, for jeg kan ikke se, at der overhovedet er noget problem i det her omkring beredskabet.
Men det, jeg kan se, er, at det er en kæmpe fordel for den enkelte borger.
Og der kan jeg godt se at der jo er forskel på Venstre og Socialdemokratiet.
Jeg tror ikke, at folk, der oplever det her og kommer til at opleve det her, bare opfatter det som ideologi.
Jeg blev jo netop spurgt om, hvilken fordel borgeren har af det her.
Ja, de har nemlig fordelen af, at de nu selv kan vælge, hvem de vil have til at lave arbejdet.
Det er jo ikke bare ideologi, det er jo en praktisk foranstaltning, som enhver i det her land – går jeg ud fra – gerne selv vil kunne gøre brug af.
Frank Aaen (EL), 2009-10-22:
Nu er det jo sådan, at det ikke er hr. Eyvind Vesselbo, der repræsenterer københavnerne.
Og Københavns Kommune har den klare opfattelse, at de er imod det her, og jeg kan så meddele, at det er Enhedslisten også.
Når jeg siger det nu, er det altså, fordi jeg nødt til at gå til et andet møde her i huset, men den privatisering, som Venstre her prøver igen og igen at gennemføre, kan vi ikke stemme for.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Det fremgik jo ganske klart af det, jeg sagde, nemlig at det nu skal være private landinspektører, der tager fat i de her sager.
Det vil sige, at befolkningen faktisk får nogle flere muligheder for at vælge, hvem de vil have til at udføre opgaven.
Det er et princip, vi støtter meget i Venstre.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Jeg vil bare kort og kontant bede Venstres ordfører, om Venstres ordfører kan redegøre for, hvilke forbedringer det her lovforslag giver for den almindelige borger og for virksomheder i København og på Frederiksberg.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Det er en administrativ ændring; Københavns og Frederiksberg Kommuner har i mange år haft en særordning, hvor man udførte det matrikulære arbejde, når der skulle laves udstykninger og registrering i matriklen.
Det her lovforslag betyder, at det nu ikke længere er Københavns og Frederiksberg Kommuner, der skal lave det her; nu bliver det også muligt for private landinspektører at udføre arbejdet.
Vi mener, det er en rigtig god ordning, at Københavns og Frederiksberg Kommuner nu får de samme vilkår som alle andre kommuner, nemlig at det bliver private landinspektører, der skal udføre det her arbejde.
Samtidig følger der en anden ting med, nemlig at de matrikulære registre, der findes, også bliver centrale – at Kort- og Matrikelstyrelsen overtager disse registre og kan bruge dem.
Det vil sige, at Københavns og Frederiksberg Kommuner nu får de samme vilkår som alle andre kommuner i Danmark.
Det her er bare en administrativ ændring, så den særregel, som Københavns og Frederiksberg Kommuner har haft igennem mange år, ophæves, og vi kan støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Det var jo ikke sådan et svar, der ligesom understregede, hvad der virkelig med sikkerhed vil give en forbedring for den enkelte borger og for den enkelte virksomhed.
Det var jo egentlig blot en ideologisk konstatering af, at nu kommer der fri konkurrence på det område i København og på Frederiksberg, og at det pr. automatik vil blive bedre for borgerne i København og Frederiksberg Kommuner, fordi de kan vælge på et frit konkurrencemarked.
Men det er jo kun, hvis man har en ideologisk tilgang til, at fri konkurrence nødvendigvis er bedre.
Kan Venstres ordfører redegøre for, hvilke problemer det her lovforslag også vil medføre?
Er der nogle samarbejder mellem de matrikulære enheder i København og Frederiksberg Kommuner, f.eks. med hensyn til beredskabsvæsenet og de opgaver, beredskabsvæsenet løser, der bliver berørt af lovforslaget?
Er det noget, Venstres ordfører kan redegøre for?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Jeg mener også, at man som folketingsmedlem er folketingsmedlem for hele landet og for den lovgivning, som gælder for hele landet, og derfor ser jeg det, der kommer her, som en kæmpe fordel for den enkelte borger, der skal have udført de her opgaver.
Det er ikke bare en embedsmand på Københavns Rådhus eller på Frederiksberg Rådhus, som skal tage sig af det her, men man kan gå hen til en hvilken som helst landinspektør og få udført det her arbejde.
Det er da frihed til at vælge den løsning, man bedst synes om.
Og der er det helt klart, at ligesom med Socialdemokratiet er vi jo også nok uenige med Enhedslisten i den måde, samfundet skal skrues sammen på, når det drejer sig om, hvem det er, der skal styre.
Jeg mener ikke, at det er kommunens embedsmænd, der skal styre, hvad borgerne skal vælge; det er borgerne selv, der skal have lov til at vælge det, de har lyst til.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-10-22:
Jeg må bare sige til den socialdemokratiske ordfører, at netop dengang det gjaldt om at overføre Sønderjylland til Kort- og Matrikelstyrelsen, stemte Socialdemokraterne ganske rigtigt for forslaget, og man må jo sige, at vi her har en lignende situation.
Her gælder det bare, at vi taler om Københavns Kommune og om Frederiksberg Kommune.
Hvorfor skulle de have særrettigheder på det her område?
Jamen der ønsker vi jo netop, som jeg også redegjorde for før, at der skal være ens vilkår.
Hvorfor skal man tvangsindlægges til, at det er kommunen, der skal udføre det stykke arbejde her?
Hvorfor skal det være momsfrit for Københavns og Frederiksberg Kommuner?
Jeg spørger bare, for det er jo vigtigt, at vi har ens tilstande her i Danmark.
Vi ser jo gang på gang, at København og omegn bliver favoriseret, så derfor mener jeg, at det er godt, at man tager hensyn til resten af landet også.
Thomas Jensen (S), 2009-10-22:
Jeg kan oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, at Socialdemokraterne har en snorlige holdning til det her.
Det havde vi, dengang det i 1999 blev behandlet herinde, med hensyn til om det borgerlige Frederiksberg og det socialdemokratisk ledede København skulle have lov til at opretholde deres regulering på det her område selv.
Det er bilag 8, og det kan Dansk Folkepartis ordfører jo granske, så vil han kunne se, at vi er snorlige på det her lovforslag. Jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører kort og konkret: Er Dansk Folkepartis ordfører bekendt med, hvilke konsekvenser det her lovforslag vil få for beredskabet i hovedstaden?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-10-22:
Tak for det.
Man skulle jo næsten tro, at det var Københavns Kommune, som var repræsenteret her i Folketingssalen, og som kun ville tale deres egen sag sammen med Frederiksberg Kommune.
Jeg synes, at det her med rette viser, at både Socialdemokraterne og SF og Enhedslisten løber fra gamle ting, kan man sige.
Tidligere har man også taget stilling til de her ting.
Der er jo også blevet ændret i den her praksis før i tiden.
Og der vil jeg bare spørge Socialdemokraterne, om de dengang stemte for eller imod.
Jeg kan i hvert fald oplyse om, at jeg er overbevist om, at dengang stemte Socialdemokraterne for.
Sådan er mine oplysninger.
Det her gælder jo om, at man ligesom får skabt lighed.
Hvorfor skulle Københavns og Frederiksberg Kommuner nu have ulige konkurrencefordele over for de andre kommuner, over for borgerne?
Hvorfor ønsker man ikke at give borgerne en lige behandling rundtomkring i landet her?
Det er nok, fordi man taler sin egen kommunes sag her i Folketingssalen, det er nok det, der skinner igennem.
Det gør man bare ikke her i Københavnsområdet.
Er det rimeligt, at vi har et område, som man kan kalde momsfrit?
Jeg spørger bare.
Det er vigtigt, at vi får skabt orden i de her ting, kan man kalde det.
Og det omfatter selvfølgelig også, at Kort- og Matrikelstyrelsen får, man kan sige tjek over ventetiderne, så der ikke er for lang en ventetid.
Uanset om det er en kommune, der løser opgaven, eller om det er Kort- og Matrikelstyrelsen, er det vigtigt, at borgerne ikke bliver taget som gidsler.
Den fungerer heller ikke optimalt, man skal vente i lang tid på tinglysningen.
På den måde er der jo mange borgere, der bliver taget som gidsler og skal forrente store lån, uden at tinglysningerne bliver gjort færdige, og uden at borgerne kan gøre noget selv, for at de bliver gjort færdige.
Det er ikke rimeligt, og det skal man have rettet op på.
Så er det sådan set ligegyldigt, om det er Københavns Kommune eller Frederiksberg Kommune, der egentlig har styret det her projekt.
Jeg vil bare sige, at forslaget her lægger op til, at der bliver en ensartethed, og at der bliver indført moms for alle på det her område, og det er vigtigt, sådan som vi ser det.
Så vi kan støtte det, der er lagt op til her, fordi vi mener, at det er i tråd med det, der tidligere er foretaget, altså med de ændringer, der er foreslået, og som man kan sige er støttet bredt.
Så vi ser frem til en positiv behandling i udvalget.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Jamen man kan jo godt gå rundt og være bange for en masse ting, og det kan man så stille spørgsmål om herinde i Folketingssalen, men jeg mener da, at det simpelt hen må være logik for enhver, der har læst det her lovforslag, at det er en afbureaukratisering.
Det er en forenkling af hele systemet, at man får lov til at vælge sin egen landinspektør.
Jeg kan slet ikke følge den tankegang, at man bare skal samle alting et enkelt sted, og så skal alle folk derhen og stå i kø, for det er jo netop spild af tid.
Derfor synes jeg, at det her åbner op for noget fleksibilitet, og jeg her er helt på det rene med, at der har Venstre og SF en forskellig opfattelse af tingene.
SF går ind for en centralisering og for mastodontorganisationer, hvor det hele er samlet ét sted, i stedet for at lade borgerne selv vælge og få en mere fleksibel og enkel tilgang til tingene.
Det er da en ærlig sag, at vi er uenige om de ting, og det har vi så drøftet her, og jeg støtter forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-10-22:
Jeg ved bare ikke, om hr. Eyvind Vesselbo som ordfører har læst de høringssvar, der er, for i dag er det jo sådan, at man i Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune har ét sted, hvor man har samlet alt matrikulært arbejde, og hvor man også har landinspektører.
Og det, man siger der, er, at det altså er smartere end at dele det op i privatpraktiserende landinspektører, lægge noget over i en statslig styrelse, og lægge det ud på alle mulige forskellige niveauer.
Det er bare smartere, at man bare har det samlet ét sted i kommunen og også kan køre det sammen med kortenheder og alt muligt andet.
Jeg vil sådan set ikke stille mig på bagbenene over for det her forslag, hvis der er nogle effektiviseringsgevinster i det, men jeg synes, det bliver helt bagvendt, og at det vil være en meget forkert brug af ideologi, hvis man gør noget, som faktisk har nogle ulemper, som giver mere bureaukrati, og som ikke effektiviserer, kun for at privatisere.
Det er det, jeg er bange for er ved at ske lige nu og her.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Eyvind Vesselbos svar på det, som han ikke svarede på før, nemlig om det her vil effektivisere, om det vil spare penge og besvær.