runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Der er ingen tvivl om, at banker, der krakker, kan påvirke dansk økonomi – det kan det også, hvis de krakker i Spanien eller i andre lande.
Det er jo derfor, vi skal have opdelt de store banker.
Det er derfor, at vi skal have skabt en situation, hvor vi som samfund ikke er afhængig af, hvad bankdirektøren i Danske Bank lige har gået og lavet i Irland, sådan som vi var, da finanskrisen ramte.
Det er derfor, at vi skal have reguleret bankerne, både i Danmark og i Europa, på en måde, så vi er tilstrækkelig sikre på, at det ikke kommer til at ske igen.
Problemet er bare, at det har man ikke gjort med EU's kapitalkravsdirektiv.
Vi har i dag den situation, at reguleringen er bedre på Wall Street, end den er i EU.
Og så står vi oven i købet i en situation, hvor man fra SF's side vil binde den danske statskasse til at dække de alt for dårligt regulerede banker ind, som ikke er blevet opdelte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Det vil det ikke have.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Nikolaj Villumsen mener, at det er et bedre alternativ ikke at få en bankunion, ikke at få en fond, ikke at få et europæisk tilsyn og strammere regler, at det altså er et bedre alternativ at gøre ingenting.
For der kommer jo ikke til at ske noget andet, hvis det her ikke kommer på plads.
Det er jo det, vi har lige nu, og det er et rigtig godt skridt fremad.
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Altså, jeg kan sige til hr. Nikolaj Villumsen, at jeg, ligesom hr. Nikolaj Villumsen gør, også deltager i rigtig mange europapolitiske debatter, og det her er et emne, der bliver bragt op hele tiden.
Jeg synes, det er ret imponerende, at Enhedslisten allerede nu er i stand til at sige, at der intet som helst godt er i det her.
Det der med, at vi vil forsøge at undgå en fremtidig finanskrise, ved at bankerne får lov til at betale regningen selv, synes man er en meget dårlig idé – det skal Danmark slet ikke være med i – og i øvrigt synes man, at der skal være en folkeafstemning om det.
Altså, det virker som en automatreaktion på mig.
Jeg synes, den rigtige måde er at studere det nøje.
Der er ingen tvivl om, at det her er en stor beslutning, det er et stort projekt, og det er jo også med vilje et stort projekt, fordi det er en vigtig sag at sikre, at vi ikke kommer i en situation som den, vi så tilbage i 2008 og 2009, hvor altså alene Danmark mistede 150.000 arbejdspladser i den private sektor i de år.
Hvis vi kan samarbejde tættere om at undgå det i Europa, må jeg sige, at jeg ikke kan se, hvorfor vi ikke skal gøre det.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Som det er Folketinget bekendt, er det overordnede regelsæt for det styrkede banksamarbejde, også kaldet bankunionen, nu forhandlet på plads i EU.
Regeringen er glad for, at det lykkedes at nå til enighed før valget til Europa-Parlamentet.
Det gør det muligt for eurolandene at overholde tidsplanen, så det styrkede banksamarbejde starter med tilsynsdelen i november 2014.
Vi er fra dansk side tilfredse med, at ikkeeurolande, der ønsker det, kan deltage i det styrkede banksamarbejde.
I forhandlingerne arbejdede regeringen med støtte fra et bredt flertal i Folketinget for, at der i så høj grad som muligt blev sikret lige vilkår for eurolande og for ikkeeurolande, der ønsker at deltage, og det er i vidt omfang opnået.
Vi arbejdede også for, at regelsættet uden for og inden for det styrkede banksamarbejde er det samme.
Det er vigtigt for bevarelse af EU's indre marked, og det er også i høj grad opnået.
Denne forhandlingsstrategi er valgt for at holde alle muligheder åbne, da vi jo netop ikke har taget stilling til, om Danmark bør deltage i det styrkede banksamarbejde eller ej.
Med beslutningsforslaget foreslår Dansk Folkeparti, at der skal afholdes en folkeafstemning, inden Danmark tilslutter sig det styrkede banksamarbejde.
Og som jeg netop sagde, har regeringen endnu ikke taget stilling til, om Danmark bør deltage eller ej.
Derudover er Justitsministeriet også i gang med en vurdering af, om en deltagelse indebærer en suverænitetsafgivelse efter grundlovens § 20. På baggrund af de undersøgelser og de analysearbejder, som stadig væk er i gang, vil regeringen på nuværende tidspunkt som sagt ikke tage stilling til, hvorvidt man vil deltage i et banksamarbejde eller ej, endsige afholde en folkeafstemning eller ej, og derfor kan regeringen ikke støtte det beslutningsforslag, som er blevet fremsat.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Justitsministeriet er selvfølgelig ved at undersøge, om der er tale om suverænitetsafgivelse i forbindelse med en eventuel tiltrædelse af bankunionen.
Jeg vil bare høre, om ministeren kan oplyse, hvornår sådan en undersøgelse er færdig.
Og det andet, jeg vil spørge om, er, om regeringens stillingtagen til, om man vil deltage i en bankunion, afhænger af, om der er tale om, at man afgiver suverænitet eller ej.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Jeg er ikke bekendt med, præcis hvornår man er færdig med undersøgelsen.
Det kan jeg desværre ikke oplyse om på nuværende tidspunkt.
Og det er en samlet vurdering fra regeringens side om alle fordele og ulemper, der er forbundet med at deltage i den her bankunion eller ej.
Der forestår stadig væk et meget konkret arbejde ude i Europa med at gennemgå, hvordan den præcise tilstand er i en lang række sydeuropæiske banker og banker i det hele taget, og vi er i øvrigt også i gang med en analyse af hele området.
Så det er en samlet vurdering, der vil afgøre, hvorvidt vi ønsker at deltage eller ej, og det har vi ikke lagt os fast på endnu.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Så vil jeg bare høre om noget.
Forhandlingerne er jo slut, som ministeren også sagde.
Selve aftalen om bankunionen ligger jo fiks og færdig, så hvornår forventer regeringen at ville tage stilling til det?
Bliver det sådan i løbet af 1 måned eller 3 eller om ½ år, eller har man en forventning om det?
For man har jo selv været med til at forhandle, så man må jo vide, hvad aftalen går ud på.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Ja, men som følge af forhandlingerne er man jo netop i gang med et ret grundigt analysearbejde af, hvad den faktiske tilstand er i banksektoren rundtomkring, og man er også i gang med at lave nogle af de mere specifikke regeludmøntninger og andet.
Hvornår de præcis er færdige, er jeg lidt i bekneb for at svare på, også fordi der skal afholdes valg til Europa Parlamentet, og så skal der nedsættes en ny Kommission og andet, hvilket forsinker det her lidt.
Derfor var det så vigtigt at få det meste færdigt før de ting.
Men jeg vil jo regne med, at regeringen i løbet af det her år vil kunne danne sin konklusion på det.
Det er i hvert fald mit optimistiske håb.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Jeg kunne godt tænke mig at få uddybet, hvad det præcis er, regeringen afventer.
Altså, der er en stresstest, som kommer på et tidspunkt.
Er det det, regeringen afventer?
Og hvis regeringen afventer det, hvad har man så af forventninger til den?
Sidste gang, der var en stresstest, så vi jo, at man godkendte den belgiske storbank Dexia, og derefter krakkede den mig bekendt få dage efter eller kort tid efter.
Er det det, vi skal stole på i forhold til dansk deltagelse?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Det var en lang række mystiske antagelser.
Og jeg skal ikke på forhånd gøre mig klog på, hvad udkommet bliver der.
Men de specifikke regler og forhold, som eksempelvis vedrører de danske banker og de danske finansielle forhold – også på baggrund af den lovgivning, vi allerede har vedtaget på en lang række områder – indgår jo alt sammen i analysen, som skal give et samlet billede af, hvad det præcis er, vi kommer til at skulle tilslutte os, såfremt vi ønsker at gå ind i det.
Og der er regeringens holdning uafklaret, al den stund vi afventer et grundigt analysegrundlag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Jeg synes, det er lidt underligt.
Vi har en situation, hvor man under det græske formandskab har afsluttet forhandlingerne.
Man har altså en færdig aftale, der foreligger, og man har en situation, hvor Sverige kan melde ud, at de ikke ønsker at være med, og hvor Storbritannien kan melde ud, at de ikke ønsker at være med.
I Danmark er det fuldstændig umuligt at få en holdning fra regeringen.
Det er da underligt.
Hvorfor kan man ikke det, når det kan lade sig gøre i andre lande, og hvorfor kan man ikke love danskerne, at de kan få en folkeafstemning, såfremt man ønsker at være med?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
I den konservative folketingsgruppe gav det her meget relevante beslutningsforslag anledning til en god og vigtig drøftelse.
Vi er meget optaget af, at der er penge i Danmarks Grundforskningsfond i fremtiden.
Vi er meget optaget af at finde det nødvendige provenu og dermed give Danmarks Grundforskningsfond en sikkerhed for, at vi har pengene.
Vi drøftede det her forslag meget frem og tilbage, og som også andre har været inde på, er vi heller ikke helt sikre på, om det er en bæredygtig model med det her salg af bygninger.
Vi er meget optaget af, at Københavns Universitet jo er interesseret i at købe sine egne bygninger, og at der er en proces i gang.
Vi er egentlig en lille smule forundret over, at det har taget så lang tid, som det har, men vi håber, at den proces bliver ført videre.
Om de to ting lige skal bindes sammen, ved jeg ikke.
Men det viser jo i hvert fald, at debatten er ualmindelig relevant, hold da op.
Regeringen har lovet – og jeg blev så glad, da jeg hørte det – 3 mia. kr. til grundforskningen.
Regeringen ville sikre grundforskningen.
Ja, men åbenbart med julemandspenge, med løbende tilpasninger.
Løbende tilpasninger er det, der på almindeligt dansk hedder: Vi skal finde besparelserne i fremtiden – vi har ikke fundet dem endnu – med mulige statsobligationer.
Det er det, der på dansk betyder: Tja, hvis ikke vi kan finde pengene og finder ud af, hvordan vi sparer os til det, så må vi jo låne dem og håbe, at de fremtidige generationer så kan betale regningen efter os.
Ja, så er vi her under forhandlingerne blevet inviteret til at komme med forslag fra den borgerlige oppositions side.
Så det var rart lige at få en bekræftelse på, at det der med, at der er anvist finansiering, lige er at overdrive.
Det handler mere om, at regeringen har alle de gode intentioner om at finde finansiering.
Det håber vi så i al beskedenhed at regeringen gør, men det ville jo også være rart og gøre tingene meget nemmere i de politiske forhandlinger og i debatten, hvis regeringen, inden de fremlagde store forkromede pakker, hvor de lover en masse milliarder væk, så rent faktisk bare havde en eller anden form for idé om, hvor man skulle finde de penge.
Det ville helt sikkert gøre finanspolitikken noget mere sikker.
Det ville også gøre forskermiljøerne noget mere sikre på, at regeringens gode, pæne og rare ord er andet og mere end det.
For så er der jo faktisk en vis chance for, at det kan lade sig gøre at leve op til regeringens målsætning.
Men helt ærligt, det er noget beskæmmende at opleve regeringen på slap line og i julemandshumør på den her måde.
Jeg synes faktisk, at dansk grundforskning er alt for vigtig til, at man på den måde kan skalte og valte med løfterne og stå heroppe og sige: Ja, det kunne vi godt tænke os, og det regner vi med at de fremtidige regeringer og de fremtidige generationer tager sig af at finansiere.
Sådan spiller klaveret ikke.
Vi er nødt til at finde finansieringen, inden vi kan love noget som helst.
Det er vi fra Konservatives side meget indstillet på at gøre med det her beslutningsforslag og med andre metoder.
Men i hvert fald skal det mål nås.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-13:
Nu må fru Pia Adelsteen rette mig, hvis jeg tager fejl, for mig bekendt har der ikke været nogen sammenhæng mellem svage sydeuropæiske økonomier – som vi er enige om, og så kan man gå ind i en lang debat om, hvorfor de har haft de svage økonomier – og så banker, der er krakket.
Altså, skal jeg forstå det sådan på fru Pia Adelsteen, at de svage sydeuropæiske økonomier også har haft en overvægt af krakkede eller nødlidende banker, og at der er den type sammenhæng?
For den sammenhæng har jeg aldrig nogen sinde før hørt om.
Der er meget store banker på Cypern, i Irland og i Danmark.
Så er der en eller anden sammenhæng, som jeg ikke er blevet oplyst om?
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
Vi er i regeringen fuldstændig committede på, at vi skal forlænge aktiviteterne for grundforskningen med 10 år.
Det er derfor, vi har spillet det ind i vores vækstplan, og jeg hører sådan set kun, at alle andre ordførere her deler ønsket om, at vi forlænger Grundforskningsfondens aktiviteter.
Så derfor har jeg svært ved at blive så bekymret, som fru Charlotte Dyremose lægger op til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-13:
SF's forskningsordfører, fru Annette Vilhelmsen, er her ikke, så jeg skal på vegne af fru Annette Vilhelmsen gøre rede for, hvad SF mener om det her forslag.
I SF mener vi, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag har et positivt mål, nemlig at skaffe penge til Danmarks Grundforskningsfond.
Det er vigtigt, at grundforskning i Danmark har en ordentlig finansiering, og det vil vi gerne være med til at sikre.
Men måden, som Dansk Folkeparti i dag foreslår at finansiere grundforskningen på, kan vi i SF ikke støtte.
Dansk Folkeparti foreslår, at Københavns Universitet skal købe sine bygninger af staten, og at provenuet skal finansiere grundforskningen.
Vi mener ikke, at landets største universitet skal ud og lege boligspekulant på ejendomsmarkedet og eje en bygningsmasse i den størrelsesorden.
Vi mener, at universiteternes ledelser skal bruge deres tid på at sørge for god forskning, god undervisning, et godt studiemiljø og holde deres fokus der.
Ud over det har universiteterne allerede nu mulighed for at overtage deres bygningsmasse ifølge universitetsloven.
Vi mener ikke, at vi skal tvinge Københavns Universitet ud i et forhastet opkøb af deres egne bygninger for at finansiere grundforskning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
På vegne af vores ordfører på området, fru Rosa Lund, vil jeg læse følgende op.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse en debat om Danmarks Grundforskningsfonds fremtid.
I Enhedslisten er vi helt enige med forslagsstillerne i, at Danmarks Grundforskningsfond er afgørende for den banebrydende forskning.
Men i Enhedslisten mener vi ikke, at løsningen er at lade Københavns Universitet købe sine egne bygninger.
Det ser vi ikke som nogen god idé, da vi ikke har gode erfaringer med denne selvejemodel fra gymnasieområdet eller for den sags skyld fra nogen andre steder i uddannelsessystemet.
Det er hverken gavnligt for universitetet eller de studerende, der skal læse der.
Dertil kommer, at Danmarks Grundforskningsfond er alt for vigtig til at afhænge af bygningsværdi og provenu.
Vi skal i stedet tage ansvar for grundforskningen ved at prioritere den politisk.
Derfor er vi også i Enhedslisten glade for, at regeringen vil prioritere det i sin vækstplan.
Lige præcis det mener vi vil være rigtig godt at prioritere, og vi håber, at regeringen vil holde fast i det, så kan man sådan set godt skrotte nogle af de andre dele, måske.
I Enhedslisten støtter vi altså ikke Dansk Folkepartis forslag.
Tak for det.
Og tak for et rigtig, rigtig godt spørgsmål.
Det er jeg sikker på vores ordfører har et virkelig godt svar på, men jeg er lige standin i dag, så jeg vil ikke kaste mig ud i et svar.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Så dropper jeg spørgsmål nr. 2.
Merete Riisager (LA), 2014-05-13:
Nogle universiteter ejer allerede deres egne bygninger, og andre gør det ikke.
Der er nogle, der ønsker det, og andre ønsker det ikke.
Essensen er, at de selv skal kunne afgøre det, og det skal være tilgængeligt og muligt og ligetil.
Som systemet er i dag, er der tale om en dobbeltadministration.
Staten har sin egen bygningsadministration, mens universiteterne også må bygge deres egen op, da det jo er her, der er konkret viden om det behov, der er for indretning, udvikling osv. Så vi tilslutter os beslutningsforslaget.
Vi er glade for den del, der handler om, at Københavns Universitet kan eje sine egne bygninger.
Det mener vi sådan set at alle universiteter skal have mulighed for.
Vi er også positive over for, at Dansk Folkeparti simpelt hen går ind på nuværende tidspunkt og adresserer den fremtidige finansiering af Danmarks Grundforskningsfond.
Så uagtet at vi måske ikke ville have udformet det præcis på den her måde, er vi positive over for alle dele af beslutningsforslaget og siger ja til beslutningsforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Jeg skal bare høre, om Enhedslisten virkelig vil indstille sig på, at den eneste garanti, som Enhedslisten ville kunne opnå i en forhandling med regeringen, for, at de 3 mia. kr. tilvejebringes, er udsigten til, at en fremtidig regering måske, måske ikke optager et lån for at understøtte fondens arbejde.
Jeg skal bare høre, om Enhedslisten vil stille sig tilfreds med det.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-05-13:
Jeg skal jo ikke kunne redegøre for, hvorfor andre lande på forhånd har draget den konklusion, de har.
Jeg synes ikke, det er underligt, at man vil prøve at sætte sig grundigt ind i tingene, før man tager stilling.
Det synes jeg er et meget, meget udmærket udgangspunkt at have i langt de fleste sager her i livet.
Det er også det, som regeringen gør i den her forbindelse.
Jeg skal love hr. Nikolaj Villumsen og andre, at vi nok skal komme med et klart svar, men vi vil insistere på at få et klart billede, før vi drager en endelig konklusion i den her forbindelse.
Mette Bock (LA), 2014-05-13:
Tak for det.
Det synes jeg er klar tale.
Det vil jeg skrive mig bag øret, så jeg vil sige tak til ordføreren for det.
Jeg kan godt lide rene trut i trompeten.
Men ud over det vil jeg sige: Er det et princip, Venstre har, at Venstre er imod vejledende folkeafstemninger?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-13:
Venstre er rasende positive over for tanken om, at man adskiller dårligt drevne banker fra skrøbelige nationaløkonomier – derfor bankunionen.
Det var for sådan lige at uddybe svaret på fru Mette Bocks spørgsmål fra før.
Vi har ikke som sådan noget imod vejledende folkeafstemninger.
Det så man jo også i 1986 i forbindelse med EF-pakken, så vi er ikke religiøse, hvad det angår.
Det afgør vi fra sag til sag.
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Tak for det, formand.
Baggrunden for det var jo, at den finansielle sektor igennem år havde fået frit spil.
Der var enorme bonusprogrammer, og der var jo også i den finansielle sektor en evig jagt på den sidste marginalgevinst.
Det drev jo store dele af finanssektoren ud på en ekstremt risikabel færd.
Konsekvenserne af den kender vi jo alt for godt.
Så kan man så spørge: Skal man ikke gøre alt for at hindre, at det vanvid, vi så i visse dele af den finansielle sektor, gentager sig?
Eller skal vi ikke gøre det?
Socialdemokraternes holdning er sådan set den, at selvfølgelig skal vi gøre, hvad vi kan, for at vi ikke igen står i en finanskrise som den, vi oplevede tilbage i årene 2008 og 2009, og som vi altså stadig væk mærker konsekvenserne af den dag i dag.
Derfor mener Socialdemokraterne også helt grundlæggende, at det er rigtigt at styrke det europæiske samarbejde om bankerne, hvad angår tilsyn og kontrol, men også at det sikres med den model, som ligger nu, at det i fremtiden er bankerne selv, som kommer til at betale regningen for de problemer, som de har været med til at skabe.
Dansk Folkeparti ønsker i forbindelse med beslutningsforslaget, som det har været fremme, at vi allerede nu skal tage initiativ til at afholde en vejledende folkeafstemning om dansk deltagelse i det europæiske banksamarbejde.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Vi har ikke fra Socialdemokraternes side taget endelig stilling til, om Danmark skal deltage i et nyt europæisk samarbejde.
Det er, som det også har været fremme, endnu uklart, om der overhovedet er tale om suverænitetsafgivelse.
Det vurderer Justitsministeriet lige i øjeblikket, og den vurdering er selvfølgelig værd at vente på.
Er der ikke tale om suverænitetsafgivelse, vil jeg sige, at man jo tidligere har set, at de her spørgsmål er spørgsmål, som bliver behandlet i Folketinget fuldstændig efter de normale spilleregler for den slags forslag.
I forhandlingerne har det været vigtigt for Socialdemokratiet, at også ikkeeurolande har mulighed for at tilslutte sig det, og jeg synes faktisk, at det har været fint i den her proces, at der har været en meget bred politisk opbakning i Folketinget til den forhandlingsstrategi, som regeringen har haft.
Som sagt er det endnu for tidligt at tage stilling til, om vi skal være med eller ej.
Vi afventer bl.a. redegørelsen fra Justitsministeriet, og Socialdemokratiet mener ikke, at der på det grundlag er grundlag for at tage en vejledende folkeafstemning, så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-13:
Ordføreren sagde, at bankerne selv skal betale.
Det er det, der ligger i aftalen i forhold til afviklingsmekanismen.
Kan ordføreren ikke bekræfte – jo, banker trykker vel penge, men de kommer ikke ud af den blå luft – at bankerne skal hive pengene ind et og eller andet sted fra, og at det typisk er fra bankkunderne?
Og kan ordføreren bekræfte, at i en overgangsperiode skal de medlemslande, der deltager i en bankunion, og som siger ja til det, gå ind og garantere for et beløb, der måske vil blive tabt, hvis en bank krakker?
Det er jo rigtigt, at banker kan krakke.
Det har vi set i Danmark.
Vi har set nogle grumme eksempler på det og også set folk, der er blevet berørt af det.
Der er slet ingen tvivl om det.
Det er den ene ting.
Og mener ordføreren, at det skal være muligt for ECB, altså Den Europæiske Centralbank, at beslutte, hvis det går dårligt for f.eks. Danske Bank, at Danske Bank skal lukke?
Det er jo det, der ligger i den aftale om bankunionen, så er det det, ordføreren vil?
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Spørgeren ved udmærket godt, at der i forhold til bankernes størrelse og samspillet mellem de forskellige tilsyn – altså både det danske Finanstilsyn og det fælleseuropæiske tilsyn – er en arbejdsdeling.
Det står jo også i forslagsstillerens eget beslutningsforslag.
Nu handler det her om, om vi skal have en folkeafstemning, eller om vi ikke skal have en folkeafstemning, fair nok.
Men bare sagt i al beskedenhed: Jeg tror, det er vigtigt, at der er et fælleseuropæisk øje på store finansinstitutioner, for
når man ser på deres samlede økonomi og deres interesser, og det er også danske banker, så ser man, at de har en omsætning, som er mange gange større end det danske bruttonationalprodukt.
Der tror jeg at det er meget godt, at man har et fælleseuropæisk øje på det.
Man kan se, hvad der kan ske, hvis der ikke er styr på det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, der tegner sig sådan lidt et sjovt mønster.
Altså, nu har vi haft Venstre, og nu har vi så den socialdemokratiske ordfører, som siger, at bankunionen er god.
Det er da ikke fair, at man ikke vil tage en diskussion om den største beslutning, siden euroen blev oprettet, inden der er EU-valg, og at man ikke vil love befolkningen en folkeafstemning.
Er det fair i ordførerens øjne?
Morten Bødskov (S), 2014-05-13:
Jeg sagde, som jeg sagde, fordi det jo har været fremført, at nu skulle staterne igen til at punge ud – sådan tror jeg udtrykket var.
Altså det, der ligesom er hele modellen, er, at bankerne med den fond, der her bliver etableret, selv kommer til at betale regningen.
Nu har vi jo siddet i samme udvalg, nemlig Europaudvalget, og har drøftet det her flere gange, og jeg må i forhold til det, der har været bred enighed om i Folketinget og i de forhandlinger, vi har haft om, hvordan man kunne redde bankerne fra at gå nedenom og hjem og dermed sende endnu større chokbølger ind i det danske samfund, sige, at sådan som jeg læser det, der har været forhandlet, har jeg svært ved at se, at der er voldsom stor forskel på det, der ligger her, og den model, vi valgte.
Det er jo også det, der får mig til at sige, at det er en ganske udmærket model.
Vi synes, at man skal forstærke det her samarbejde.
Vi har endnu ikke taget stilling til, om vi som ikkeeuroland skal benytte os af den mulighed, der er for at træde til, men det er helt sikkert noget, der vil være med til at stabilisere den finansielle sektor, og det er meget vigtigt.
Vi har set konsekvenserne, og hvad der kan ske, hvis man ikke har det sikkerhedsnet under dem, hvis det går galt.