runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, at en skattereform bliver grundigt forberedt, og jeg mener ikke, det vil være til gavn for mulighederne for en bred dialog og et bredt samarbejde om gennemførelsen af en sådan reform, hvis man på forhånd diskuterer meget konkrete elementer i en skattereform.
Regeringens helt klare ambition er at gennemføre en ambitiøs skattereform, der skal opfylde tre kriterier: For det første skal den være fuldt finansieret, for det andet skal den markant sænke skatten på arbejdsindkomst, og for det tredje skal den sikre en rimelig social balance.
Det kræver grundig forberedelse at udvikle de konkrete elementer og sørge for, at alle tre hovedformål bliver opfyldt.
Så snart de hovedformål er opfyldt og vi har vores konkrete oplæg, fremlægger vi det og tager initiativ til brede drøftelser, og så vil hr. Mads Rørvigs nysgerrighed blive tilfredsstillet.
Inger Støjberg (V), 2011-10-26:
Mit spørgsmål til social- og integrationsministeren går på de første kommentarer, som ministeren kom med, efter at det blev kendt, at der jo er grupper i Danmark, nemlig salafisterne, der har udtalt, at danske soldater skal sendes hjem i kister, at der skal slås hårdt ned på homoseksualitet, og at der skal indføre shariazoner i Danmark.
En af de første kommentarer, som ministeren kom med, var, at vi skulle imødekomme de her mennesker med dialog og efter norsk forbillede.
Nu kan jeg jo huske debatten i Norge, der var nogle af de store ord, der blev brugt, kærlighed og dialog, og det må man så forstå er det forbillede, som ministeren nu vil sætte op som værn imod salafisterne.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren bare, om det her skal betragtes som en fejludtalelse – jeg har godt set, at ministeren efterfølgende så er kommet med en lidt hårdere retorik over for salafisterne, hvilket jeg synes er glædeligt, i og med at det er dybt skadeligt og også krænkende, synes jeg, for enhver dansker at høre udtalelser som de her – for jeg har nemlig ikke hørt ministeren tage afstand fra den første kommentar, hun kom med, altså at man skal komme de her mennesker i møde med dialog efter norsk forbillede.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jeg tror egentlig godt, at spørgeren er klar over, når spørgeren stiller mig det spørgsmål, at det lidt er at blande æbler og pærer.
Den kommentar, jeg har været ude med, og som handler om, at vi skal gøre op med os og dem-retorikken, og at vi skal være et mere favnende samfund, hvor vi giver plads til alle, handler selvfølgelig ikke om salafister.
Den kommentar gav jeg, i forbindelse med at jeg som noget af det allerførste som social- og integrationsminister udgav en håndbog i afradikalisering.
Det var til en konference ude på Christianshavn, hvor der blev nævnt gode eksempler på, hvordan man griber ind, når unge mennesker er på vej ud i at blive radikaliseret.
I den forbindelse har jeg givet en række forskellige interviews, hvor jeg f.eks. har sagt, at jeg synes, at vi skal vende os og dem-retorikken, at vi skal væk fra det åg, som jeg synes har ligget på vores skuldre i de sidste 10 år, og tale om integration på en anden måde.
Men jeg kan berolige spørgeren med, at det syn, som spørgeren har på salafister og deres plads i vores demokratiske samfund, deler vi.
Jeg synes, at det var et meget spændende interview til Altingets artikel, for det, der kom ud af det, var, at rigtig mange forskellige dagsordener blev vinklet i et og samme interview, og jeg blev bl.a. spurgt om, om jeg ville garantere, at antallet af familiesammenføringer ikke kom tilbage til antallet fra før 2001.
Dertil må jeg bare svare, at der i de sidste 10 år har været en udvikling i antallet af familiesammenføringer, og at det selvfølgelig er klart, at Dansk Folkeparti har haft en selvstændig interesse i at få det antal bragt ned.
Jeg vil også gerne meget klart og tydeligt sige, at jeg ikke hører til dem, og at regeringen heller ikke hører til dem, der synes, at antalsdiskussionen er ligegyldig.
Men der er sket en udvikling fra 2001 til nu, som handler om, at endnu flere mennesker tager ud i verden – de tager ud for at læse, for at studere, de tager på ferie, og nogle gange forelsker de sig – og derfor har vi set en øget tilstrømning i forhold til nogle af de familiesammenføringer, der har været.
Det var udelukkende den udvikling, som jeg kommenterede, og det er en udvikling, der har været rimelig konstant over en del år, og som jeg heller ikke kan forestille mig skulle forandre sig, for verden bliver mere og mere global.
Jeg kan huske mange gange, hvor spørgeren og jeg har stået side om side til forskellige demonstrationer.
Eksempelvis var vi nede foran Den Sorte Diamant for halvandet år siden, hvor vi stod sammen – og jeg tror endda, at vi delte en fakkel – for at demonstrere mod nogle af de udtalelser, der var kommet fra Hizb ut-Tahrir.
Jeg tror udmærket godt, at spørgeren er klar over, hvor mit ståsted er i forhold til antidemokratiske grupper, som vil demokratiet det skidt.
Ikke dermed at jeg har sagt, at det er det, Hizb ut-Tahrir gør, for det gør de ikke, men jeg går ikke ind og bakker op om mennesker, der har synspunkter så langt ude, som man næsten ikke kan begribe at nogle mennesker kan få sig selv til at have i den tid, vi lever i.
Inger Støjberg (V), 2011-10-26:
Et er, hvad ministeren siger her i dag, noget andet, og det er jo i virkeligheden det interessante, er, hvad ministeren ikke siger, fordi ministeren tager nemlig ikke afstand fra, at man skal gå i dialog med Islamisk Trossamfund, som beskæftigelses- og integrationsborgmesteren her i København, Anna Mee Allerslev, har foreslået og i øvrigt også inviteret til.
Jeg vil bare lige minde om, at Islamisk Trossamfund netop var det trossamfund, der indbød Bilal Philips til debatmøde.
»Debatmøde« er måske egentlig så meget sagt, fordi der jo ikke er meget debat, når en mand som Bilal Philips træder op på en talerstol.
Det er en mand, der går ind for, at kvinder skal straffes med 200 piskeslag for utroskab.
Det er en mand, der mener, at pædofili er det samme som homoseksualitet, og at det er samfundsskadeligt.
Ærlig talt
, regeringen er med det her kommet til at bakke op om, at man går i dialog med Islamisk Trossamfund, der inviterer en mand som Bilal Philips, som vi talte om her.
Det synes jeg er dybt problematisk.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jeg bliver nødt til endnu en gang at sige: Jeg var til stede på Nørrebro.
Jeg holdt tale.
Jeg holdt tale til en demonstration, der tog afstand fra, at Bilal Philips var inviteret.
Jeg kan ikke huske, at den tidligere minister var der, men der var en enkelt af den tidligere ministers tidligere kollegaer.
Vi går ind for ligestilling.
Vi går ind for frihedsrettigheder.
Vi vil kæmpe for, at folk selv skal have lov til at vælge, hvem de vil giftes med.
Vi vil ikke have social kontrol og undertrykkelse, og de steder, hvor vi ser det, vil vi slå hårdt ned på det.
Jeg har som minister allerede igangsat en kortlægning, så vi kan komme de her problemer til livs, og jeg vil ikke skydes i skoene, at jeg ikke tager det her alvorligt, eller at jeg ikke tager afstand fra det.
Vi i regeringen tager ekstremt meget afstand fra det, og jeg vil også gerne understrege, at for mig at se er det vigtigt at sige, at hver eneste gang der er nogen, der træder på den forkerte side af demokratiets smalle sti, er det med til at ødelægge det for alle andre, der er her, og fordi de fleste, der er her, faktisk er borgere, som kan finde ud af at opføre sig ordentligt og bidrage til vores samfund, har vi også en ekstra forpligtelse til at slå ned over for dem, der ikke kan finde ud af det.
Martin Henriksen (DF), 2011-10-26:
Tak for det.
Jeg vil også fortsætte i lidt af det samme spor, og det er i forhold til nogle udtalelser, som ministeren er kommet med til Altinget, hvortil ministeren den 23. oktober siger, at man fra regeringens side forventer en øget tilstrømning af indvandrere til Danmark via familiesammenføringsreglerne.
I går havde vi justitsministeren i samråd i Integrationsudvalget, hvor vi ikke kunne få svar på, om han delte social- og integrationsministerens opfattelse, og derfor vil jeg gerne have, at social- og integrationsministeren her bekræfter det, som hun har sagt til Altinget, nemlig at regeringen forventer en øget tilstrømning til Danmark via familiesammenføringsreglerne.
Inger Støjberg (V), 2011-10-26:
Det er jo så en stor glæde for mig at høre det i dag, men det ændrer bare ikke på, at ministeren tidligere har udtalt, at vi skal imødekomme de her grupper med dialog, og derfor er mit spørgsmål selvfølgelig også videre til ministeren i dag, om ministeren bakker op om beskæftigelsesborgmesteren i København, nemlig Anna Mee Allerslev, der har sagt, at den dialog skal inkludere dialog med Islamisk Trossamfund.
Bakker ministeren op om den form for dialog?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-26:
Konklusionen må jo så være, at det, vi skal tro på, må være det, som udviklingsministerens kollega her i Tinget, fru Lone Loklindt, siger.
I samme artikel i øvrigt i Arbejderen har hun sagt, at der fra De Radikales side tages afstand fra at sende danske soldater af sted.
»Der skal ikke sendes danske styrker af sted«, udtaler fru Lone Loklindt.
Jeg er selvfølgelig relativt tilfreds med svaret og håber selvfølgelig også på, at det er den politik, som regeringen agter at udføre i praksis i de kommende år.
Tak for svarene.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Tak, det vil jeg så gøre.
Og det sidste spørgsmål skal gå på, at jeg er sikker på, at ministeren er enig i, at togpassagerer i hele Danmark har krav på moderne, komfortable, miljøvenlige og driftsikre tog.
Det har ministeren jo tilkendegivet tidligere her i salen i dag, og derfor vil jeg gerne have ministerens kommentarer til nyhederne i pressen om, at sjællandske pendlere står op i toget næsten dagligt, og nogle bliver så efterladt på perronen.
Og det er jo et problem, der vil blive forstærket, hvis man gennemtrumfer en betalingsring, for så er det for at få flere passagerer over i togene.
Dem er der slet ikke plads i, og det vil så komme oven i de materielproblemer, vi har i forvejen.
Det kunne jeg godt tænke mig at få ministerens kommentar til.
Hvordan hænger det sammen med den fortvivlende materielsituation, der er i forvejen, at man vil gennemtrumfe en betalingsring?
For det andet er der nyheden om, at man vil indsætte over 30 år gamle MR-tog i store dele af Jylland.
Det er jo heller ikke noget, der vækker begejstring rundtomkring.
Det er en nødløsning, det medgiver jeg, som vi er nødt til at gribe til, men det er jo ikke noget, der vækker begejstring.
Så derfor vil jeg høre, om ministeren vil være helt åben over for en bred vifte af beslutningsmuligheder nu, med eller uden IC4 fremover, for der er ingen tvivl om, at vi er nødt til at trække en streg i sandet nu og træffe nogle beslutninger, der kan blive dramatiske, og som peger frem imod, at vi har driftsikre tog i hele Danmark.
Er ministeren klar til at indgå i en forhandling om hele paletten af beslutningsmuligheder for at løse IC4-problemet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Paletten bliver udvidet undervejs, må jeg sige, men det er sådan set fint nok, for det viser jo bare optagetheden af det, og det er noget, vi deler.
Derfor kan jeg sådan set kun vende tilbage til mit indledende svar.
Jeg tror ikke, det tjener noget formål at bruge ret meget kraft på at analysere og diskutere alle de her ting, når vi er så tæt på at få Atkinsrapporten, for det er den, der afgør, hvilken strategi vi efterfølgende skal vælge.
Det tror jeg vi kan være enige om.
Den er på trapperne, og så må det jo være meget logisk, at når vi kender konsekvenserne af det, ved vi også i givet fald, hvad vi har at gøre med, hvad angår materielsituationen.
Vi kan så sætte os ned som ansvarlige politikere – for det her er noget, der berører rigtig, rigtig mange mennesker i Danmark – og forhåbentlig i en bred politisk kreds blive enige om, hvilke af de leverede anbefalinger fra Atkinsrapporten vi i givet fald vil forfølge som politikere.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Er ministeren enig med MF Rasmus Prehn, som til bl.a. Ekstra Bladet den 10. oktober 2011 udtaler, at man må »finde de personer, der kan drages til ansvar« for IC4-skandalen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg må lade hr. Martin Geertsen, at han er forudseende, så vi kan fortsætte diskussionerne fra de foregående spørgsmål.
Det synes jeg er interessant.
Jeg deler som sagt den der historieskrivning, og jeg synes, at den er vigtig og interessant; måske kan vi oven i købet lave en lille forening om det på et tidspunkt.
Som ny transportminister må jeg så sige, at jeg ikke er så optaget af historieskrivningen, hvad angår IC4-togene.
Siden togene blev bestilt for mere end 10 år siden, er der i sagens natur mange, der har været involveret, ingen nævnt, ingen glemt i denne omgang. Hvad angår at drage folk til ansvar, forstår jeg, at Rigsrevisionen, da den afleverede den seneste undersøgelse af IC4-sagen tilbage i 2006, tilkendegav, at den ville tage sagen op igen, når IC4-togene var leveret.
Det synes jeg sådan set er meget betryggende.
Det er en af de institutioner, vi har som folkevalgte, som også af egen drift kan vælge at gøre sådan nogle ting, og det har den så tilkendegivet at den vil.
Det synes jeg er fint, for det er mange skatteyderpenge, vi i givet fald taler om her.
Derfor må jeg sige, at det synes jeg sådan set er i bedste hænder på denne måde.
Og nu er jeg så optaget af sammen med rigtig mange andre, også med et bredt flertal i Folketinget, at vi får løst de konkrete problemer, så Danmark kan få den service og den togbetjening, som jeg rent faktisk synes de har krav på.
Jeg forudser sådan set både et meget travlt efterår og forår i forbindelse med at få løst de her problemer.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Jeg forstår på ministeren, at han i virkeligheden beklager den irriterende graven rundt i historien.
Men jeg gør det sådan set, fordi jeg er en lille smule optaget af, hvad ministerens partifæller går rundt og siger i offentligheden.
Når hr. Rasmus Prehn siger, at man skal finde de personer, der kan drages til ansvar, vil jeg i virkeligheden gerne spørge ministeren om to ting.
For det første: Hvad kan ministeren forestille sig at partifællen egentlig mener med at finde de personer, der kan drages til ansvar, altså, hvad er det for nogle mennesker, som man i givet fald her taler om?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Åh, det er måske ikke min opgave at granske i og fortolke, hvad folk har ment og tænkt, i forbindelse med at de bliver citeret for noget.
Jeg vil sådan set bare vende tilbage til mit indledende svar.
Rigsrevisionen har været inde over det, og Rigsrevisionen tilkendegav i 2006, så vidt jeg husker fra svaret lige før, at når det her er afsluttet, vil Rigsrevisionen igen kigge på sagen.
Det synes jeg er meget fornuftigt.
Rigsrevisionen er nemlig den, der er med til at sikre, at borgernes penge bliver forvaltet på den rigtige måde.
Derfor synes jeg sådan set, at det er meget betryggende, at Rigsrevisionen har tilkendegivet det, og så lader jeg det stå der for min part.
Så vil jeg endnu en gang sige til hr. Martin Geertsen, at jeg bruger kræfterne på det fremadrettede, for det synes jeg faktisk at der er mere fornuft i.
Det er faktisk også det, jeg tror danskerne forventer af os alle sammen.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Jeg vil glæde mig til den forening, som ministeren og jeg kan etablere om historiske spørgsmål.
Det ser jeg frem til.
Men igen: Grunden til, at jeg irriterer ministeren med de her spørgsmål, er selvfølgelig, at ministerens partifæller går rundt og siger noget andet.
Så lad mig spørge på en anden måde.
Kan ministeren ud over det, som ministeren allerede har nævnt er sat i værk, for så vidt angår undersøgelser,
udelukke alle mulige andre former for undersøgelser?
Kan man f.eks. udelukke, at der bliver nedsat en eller anden form for undersøgelseskommission, som kan inddrage alle mulige former for interessenter?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Det var en helt ny vinkel, som jeg tror det er meget svært at forberede sig på til spørgetiden her i dag, men måske ikke en uvæsentlig vinkel, og derfor vil jeg sådan set opfordre til, at man stiller det spørgsmål skriftligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Jamen det tilsagn er jeg meget glad for.
Vi politikere kan sagtens blive klogere, endda meget klogere, og det bliver vi så forhåbentlig i denne sag, så vi kan få grundlag for at træffe nogle beslutninger.
Men jeg vil godt vende mig lidt til Italien, fordi vi oplever i denne barske tid en accelererende gældskrise, specielt i den sydlige del af Europa, og her er også Italien kommet i svære økonomiske vanskeligheder.
Desuden har der i pressen været rygter om, at den italienske IC4-leverandør, Ansaldo Breda, er kommet i alvorlige økonomiske problemer, ja, nogle gisner endda om en truende konkurs.
Derfor vil jeg bede ministeren om at oplyse, om DSB i sine kontrakter med Ansaldo Breda har taget højde for en eventuel konkurs hos leverandørerne af IC4, og hvad en eventuel konkurs kunne betyde for fremtidige leverancer af reservedele til IC4-togene.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Nu er det jo mig, der har stillet spørgsmål til ministeren i forventning om måske at få nogle løsningsforslag, men det skal da ikke gøre, at jeg ikke kan være behjælpelig med løsningsforslag.
Jeg har jo tidligere over for ministeren tilkendegivet, at man kunne droppe den her betalingsring med det store underskud, som den nu vil lave i statskassen, og så bruge pengene på en elektrificering.
Så har jeg da i hvert fald været så flink i dag, at jeg har foreslået ministeren en finansiering.
I øvrigt glæder det mig, at vi har det samme mål, men det er jo ikke sikkert, vi er helt enige om, hvordan vi når derhen.
Problemet med materiellet får vi jo ikke løst her og nu, det har jeg meget forståelse for, men derfor kan man godt have nogle visioner og ideer om, hvordan man får løst det på sigt.
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål: Kunne en af mulighederne være øget udlicitering?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Bare for at rette en misforståelse vil jeg sige, at det sådan set ikke er meningen, at betalingsringen skulle koste penge, det var faktisk meningen, at den skulle give penge, så vi kunne investere i bedre, billigere og mere effektiv kollektiv trafik; det var sådan set det, der var målet med betalingsringen.
Jeg tror sådan set ikke, at udlicitering og andre måder er det, der løser de problemer, som vi står over for, og som er ganske alvorlige.
Det er en kombination af tre problemer: Det er de problemer, som DSB har, og som jeg tror er spørgeren bekendt, det er de materielproblemer, som vi har, og som jeg ved er spørgeren bekendt, og det tredje problem handler om at finde investeringer til at elektrificere.
De tre problemer skulle vi have løst, og jeg må sige, at jeg ikke har set eksempler på, at udlicitering kan være noget, der kan være med til at løse det her, for det er nogle helt anderledes basale problemer, som vi i hvert fald her og nu står over for.
Så mit svar til spørgeren er: Nej, det kan jeg ikke se for mig.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Når jeg overhovedet nævner udlicitering, er det, fordi det jo kunne være, at man frem for at tilpasse materiellet til strækninger kunne tilpasse strækningerne til det materiel, man har til rådighed.
Det var lidt min tanke bag det.
Ellers vil jeg bare afslutningsvis godt med hensyn til hele situationen i DSB sige, at det er rigtigt, at der er materielmangel, at der er store underskud i udlandet, og at man trækker rundt med en vanvittig dårlig økonomi, så mit sidste spørgsmål til ministeren vil være: Kan den her opgave overhovedet løses, uden at DSB skal tilføres yderligere midler?
Og hvis DSB skal tilføres yderligere midler, hvad skønner ministeren så det vil komme til at koste de danske skatteydere?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg ikke kun tror, den kan løses, man kunne måske vende den rundt og sige, at den skal løses.
Situationen er alt for alvorlig, for hvis ikke den bliver løst, står vi alle sammen – havde jeg nær sagt – med nogle kæmpekæmpestore problemer.
Jeg kan ikke svare på, hvor løsningen ligger.
Også her har det parti, der var støtteparti for den tidligere regering, en væsentlig andel i, at der er sat nogle foranstaltninger i gang for at få undersøgt det her til bunds, og det er vel i erkendelse af, at man både hos støttepartiet og den tidligere regering måtte erkende, at der var nogle problemer, som bare voksede sig større og større.
kun give dem ret i, at det lige præcis er det, der er sket, men nu er tiden kommet til, at vi forsøger at løse problemerne, i stedet for at de bare vokser sig større og større.
Jeg håber da, at der bliver lejlighed til, at hr. Martin Geertsen og forhenværende socialdemokratiske trafikordførere mødes i et forsamlingshus et eller andet sted og får udvekslet de historiske minder og får diskuteret, hvad der lå bag det ene citat, og hvad der lå bag det andet citat.
Jeg tror sådan set, at jeg har været meget præcis med, hvor jeg står henne i det her.
Punkt 1: Det er fint, at Rigsrevisionen tilbage i 2006 kiggede på det her.
Punkt 2: Det er fint, at Rigsrevisionen efter at have afsluttet sin rapport i 2006 sagde, at det var der nok anledning til at kigge på igen, når sagen var afsluttet.
Det synes jeg er godt, det synes jeg er betryggende – også set med skatteydernes øjne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Agter ministeren at udarbejde planer for indsættelse af moderne og driftsikkert rullende materiel på jernbanenettet i hele Danmark i lyset af de vedvarende store tekniske fejl og mangler på de leverede IC4-tog?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg undskylder delvis igen over for hr. Kristian Pihl Lorentzen, for det her bliver jo en gentagelse.
Roses den, som roses bør.
Jeg synes, det var klogt af den tidligere regering – sikkert godt hjulpet af den daværende trafikordfører for Venstre – at sige: Nu må vi have fundet ud af, hvad der er op og ned i hele situationen omkring IC4.
Man valgte så at bede en internationalt anerkendt organisation, Atkins, om at undersøge det her.
Jeg kan sige til spørgeren, at vi er meget tæt på på at have svaret, og jeg kan også love spørgeren, at når først vi har svaret fra Atkins om, hvor vi står henne med hensyn til IC4-problematikken, vil spørgerem og dermed selvfølgelig også Transportudvalget blive inddraget, for det er fuldstændig afgørende for den fremtidige situation.
Jeg venter meget spændt på, hvad Atkins vender tilbage med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Tak for svaret.
Det er i hvert fald det, vi går efter, og det tror jeg også ministeren gør.
Jeg tror også, at rigtig mange danskere længes inderligt efter en afslutning på den her endeløse IC4-føljeton, der startede allerede i 1999 med indgåelse af en smal trafikaftale mellem SR-regeringen, SF og Enhedslisten om køb af dieseltog, selv om alle andre lande på det tidspunkt købte eltog.
Siden har der jo så været en endeløs række af problemer, der har forsinket IC4-projektet, og der er fortsat voldsomme problemer med de leverede tog, hvoraf mange står i Aarhus og ikke kører.
Så er det rigtigt, som det er kommet frem her tidligere i dag, at ministerens forgænger i maj måned i år iværksatte en handlingsplan med det mål, at vi en gang for alle får en afklaring af IC4-sagen.
Et af de vigtige spørgsmål er, om IC4-togene nogen sinde kommer til at kunne opfylde deres tiltænkte rolle i landsdelstrafikken, eller om IC4 kører helt af sporet, eller om man kan forestille sig en tredje vej.
Og hvad kan ministeren fortælle om den uvildige rapport, som foreligger?
Jeg tror, at den må være lige på trapperne.