Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-01-21:
Indledningsvis vil jeg gerne takke Enhedslisten for denne anledning til at redegøre for regeringens planer med fremtidens sygehusstruktur og akutmodtagelse.
Det er nemlig et absolut helt centralt satsningsområde for regeringen.
Vores mål er helt klart og meget tydeligt: Alle danskere skal have adgang til den bedste behandling.
Med kommunalreformen fik vi samlet ansvaret for sygehusvæsenet hos fem regioner.
Regionerne fik med det en særdeles vigtig opgave med at samle og samordne de tidligere amters sundhedsvæsen.
Parallelt hermed har Sundhedsstyrelsen som en udmøntning af sundhedsloven foretaget en meget grundig gennemgang af de enkelte specialer for at fastsætte nogle anbefalinger og krav til specialeplanlægningen.
De krav og anbefalinger udmøntes til regionerne her i februar måned i år.
Det gennemgående tema er: Øvelse gør mester.
Flere behandlinger skal samles på færre enheder for at sikre kvaliteten og de faglige standarder.
Der er med andre ord behov for strukturændringer af sygehusvæsenet, hvis vi skal fremtidssikre det danske sundhedsvæsen.
De fleste af Danmarks sygehuse er bygget for mere end 30-40 år siden.
En stor del er endda fra før anden verdenskrig, og bygningerne lever flere steder ikke op til moderne krav.
En modernisering af de fysiske rammer er derfor en forudsætning for, at vi kan komme videre med et sundhedsvæsen i verdensklasse.
Med regional egenfinansiering bliver de samlede investeringer på i alt 40 mia. kr.
Der er tale om den største samlede investeringssatsning på sygehusområdet nogen sinde.
Det giver os en helt enestående mulighed for at skabe en fremtidssikret sygehusstruktur for Danmark som helhed.
Målet er, at alle danskere skal have adgang til den bedste behandling.
Det er derfor, vi har taget det lange lys på, så vi sikrer en holdbar og en bæredygtig sygehusstruktur i Danmark.
Visionen er fremadrettet med fokus på Danmark som ét sammenhængende område, hvor vi ikke lader regionsgrænser udgøre en barriere, og med fokus på samling af viden, udvikling af kvalitet og sikring af tryghed, og hvor vi samtidig sikrer den rigtige anvendelse af vores personaleressourcer.
For at understøtte den vision om en langtidsholdbar sygehusstruktur og for at sikre, at de 25 mia. kr. fra kvalitetsfonden anvendes bedst muligt, nedsatte regeringen i efteråret 2007 et panel bestående af en række danske og udenlandske eksperter på sundhedsområdet, det såkaldte ekspertpanel eller Erik Juhl-udvalget.
Ekspertpanelet fik til opgave at tilvejebringe et grundigt beslutningsgrundlag for regeringen, så kvalitetsfondsmidlerne går til de rigtige projekter og de projekter, der tænker nyt, ansvarligt og sammenhængende.
Panelet har i sin rådgivning til regeringen taget udgangspunkt i sundhedsfaglige anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen om specialeplanlægning og om tilrettelæggelsen af akutberedskabet.
Regeringen ønsker at sikre den højst mulige kvalitet i behandlingen for alle borgere.
Det kræver en sygehusstruktur, der anerkender præmissen om, at øvelse gør mester.
Der er således i stigende omfang dokumentation for en positiv sammenhæng mellem volumen og kvalitet på både specialistog afdelingsniveau.
Ligeledes er der dokumentation for behovet for et tæt samarbejde mellem de forskellige specialer, og det forventes, at den fremtidige udvikling vil forstærke den tendens.
Nødvendigheden af at samle funktioner på færre enheder gør sig ikke mindst gældende på det akutte område, for her er det altafgørende, at den akut syge eller tilskadekomne har adgang til en bred vifte af specialiserede lægelige og sundhedsfaglige kompetencer og specialiseret udstyr.
Alvorligt akut syge mennesker skal modtages på et hospital, der besidder den nødvendige ekspertise og de nødvendige faciliteter.
For det første vedrører de en anbefaling om, hvilke specialer der bør være til stede på matriklen, herunder hvilke specialer der bør have speciallæge i tilstedeværelsesvagt.
På den måde sikres det, at den akutte patient møder en bred vifte af mennesker med ekspertise.
For det andet vedrører de en anbefaling om, hvilke faciliteter, f.eks. scannere og akutte operationsfaciliteter, der skal være til stede på matriklen med fælles akutmodtagelse for at sikre, at den akutte patient kan få foretaget de nødvendige undersøgelser og de nødvendige behandlinger på samme sted.
Endelig vedrører de for det tredje en anbefaling om, hvor stort befolkningsunderlaget for en fælles akutmodtagelse skal være for at sikre, at personalet opnår den nødvendige erfaring og ekspertise, for det skulle jo nødigt være sådan, at den komplicerede, akutte patient var årets begivenhed.
De sundhedsfaglige anbefalinger om fremtidens sygehusstruktur og akutmodtagelser vedrører derfor både faglige kvalifikationer, medicinsk udstyr og også, som jeg lige sagde, befolkningsunderlag.
Lad mig derfor understrege, at en af grundene til, at vi skal samle akutbehandlingen på færre steder, er, at vi skal væk fra, at uerfarne læger behandler de alvorligt, akut syge mennesker.
Som Sundhedsstyrelsen anbefaler, skal vi have speciallæger til stede til at behandle de alvorligt, akut syge patienter døgnet rundt.
Det er derfor, jeg synes at det er vigtigt, at vi som politikere holder fast i de faglige anbefalinger og de berettigede kvalitetskrav, og at vi ikke stikker folk blår i øjnene ved at kræve, at der skal ligge et hospital på hvert gadehjørne, for det er jo ikke mursten og hospitalskilte, der sikrer borgerne en god behandling og høj kvalitet.
Det gør derimod det stærke team af læger med mange forskellige specialer, der har den nødvendige erfaring og det rigtige udstyr.
Jeg mener, at det er at give borgerne en falsk tryghed, hvis vi som politikere sidder de faglige anbefalinger overhørige.
At opretholde et beredskab af høj kvalitet, kræver som allerede nævnt et befolkningsunderlag på mindst 200.000, og det er naturligvis en udfordring i de mere tyndt befolkede egne i Danmark.
For det andet er der spørgsmålet om de nære tilbud i tilfælde af småskader og lettere sygdomstilfælde, som ikke behøver at blive behandlet på et stort sygehus.
Derfor er det også vigtigt for mig gang på gang at understrege, at behandlingen af alvorligt syge og tilskadekomne allerede begynder i ambulancen.
Tidligere var ambulancen stort set kun et transportmiddel, men i dag er avancerede ambulancer jo små hospitalsafdelinger, og allerede her starter behandlingen.
Ved brug af telemedicinske løsninger i ambulancer og akutbiler kan man trække på ekspertisen på hospitalerne og påbegynde den nødvendige behandling, hvis det er relevant.
Jo længere der vil være til det nærmeste akutsygehus, jo mere udbygget skal dækningen være med skadesklinikker, lægeambulancer og eventuelt også helikopterbetjening.
Derfor skal der parallelt med specialesamlingen gennemføres en generel modernisering og fremtidssikring af strukturen på det præhospitale og på det almen medicinske område, herunder vagtlægeordningen.
Det er helt afgørende for regeringen, at befolkningens tryghed sikres, i takt med at den nye sygehusstruktur falder på plads.
Jeg har før kaldt det danmarkskort, som tegner sig med 18 moderne, specialiserede akutsygehuse fordelt over hele landet, for det blå landkort.
Det blå landkort viser altså, hvor vi i fremtiden får moderne, specialiserede sygehuse, der kan løse akutte opgaver på det absolut højeste kvalitetsniveau.
Og det viser, at vi i vores lille land bliver ved med at være rigtig godt dækket ind.
Det blå landkort, akutsygehusene, kan ikke stå alene, for den samling af akutfunktioner, der er nødvendige for kvaliteten i den specialiserede behandling, skal jo ikke betyde, at borgerne kommer til at opleve manglende tilbud og dermed utryghed.
Derfor skal etableringen af fremtidens sygehusstruktur understøttes af det, jeg kalder det grønne landkort.
Det grønne landkort består af de nære tilbud på sundhedsområdet, f.eks. almen praksis i kommunerne og på de mindre sygehuse, der fremover ikke skal have akutte patienter.
Det grønne landkort består også af ambulancer og helikoptere, der skal sikre akutindlæggelsen.
Regeringen har nedsat et udvalg, der skal se på behov og løsninger i forhold til hele indsatsen uden for hospitalerne.
Det udvalg vedrørende den præhospitale indsats skal bl.a. se på to ting: For det første den indsats, der skal sikre hurtig hjælp, altså ambulancer og helikoptere, og for det andet den indsats, hvor et akut opstået behov for hjælp skal vurderes og imødekommes i lokalmiljøet.
Når det drejer sig om akuttilbud i borgerens nærmiljø, er almen praksis jo helt centralt, for almen praksis er døgndækkende lægetilbud i nærmiljøet, som tager imod akutte patienter i dagtid og i vagttid, i hverdage og på helligdage.
Og kommunerne er der også.
Den kommunale sygepleje har især siden kommunalreformen mange steder udviklet sine akutfunktioner.
Skadesklinikker, lægevagt og kommunale akutfunktioner er derfor alt sammen muligheder, der indgår i udvalgets arbejde, så det samlede fremtidige landkort kommer til at afspejle en effektiv akutindsats, der kan skabe tryghed for borgerne.
Lad mig gentage endnu en gang: Alle danskere skal have adgang til den bedste behandling.
En blodprop i hjertet er lige farlig i Thyborøn og på Østerbro.
Alvorlige sygdomme og skader skal behandles hurtigt af erfarne og rutinerede læger.
Det giver høj kvalitet og tryghed, og det har alle danskere krav på uanset deres adresse.
Der har været meget fokus på Vestjylland i debatten om fremtidens sygehusstruktur, og Enhedslisten spørger også i denne forespørgsel til, hvordan regeringen vil sikre betjeningen i de såkaldte udkantsområder.
Lad mig understrege, at regeringen vil sikre, at vestjyderne får den bedst mulige akutte behandling.
Ligesom borgerne i resten af landet skal de også have adgang til moderne akutsygehuse, hvor der er speciallæger med forskellig ekspertise til stede døgnet rundt.
Vestjyderne kan stole på, at regeringen er helt klar over, at der skal skræddersys løsninger til de borgere, som har længst til de nye sygehuse.
Det eksisterende akutberedskab på Holstebro Sygehus fortsætter, indtil det nye akutberedskab er klar til at tage over, avancerede lægeambulancer, hvor behandlingen kan starte, helikoptere og telemedicin indgår i vores overvejelser, og vi er i det hele taget åbne over for forslag i det kommende år, hvor de nye akutsygehuse er under opførelse.
Det afgørende er, at alle danskere får et trygt og moderne akutberedskab, også tæt på.
I finanslovaftalen for 2009 og 2010 har regeringen bl.a. sammen med Dansk Folkeparti afsat 600 mio. kr. i alt for at understøtte, at der i forbindelse med etableringen den nye sygehusstruktur overalt i landet sikres hurtig hjælp, så trygheden fastholdes.
Lad mig derfor til sidst understrege hovedtrækkene i fremtidens sygehusstruktur: Regeringen og regionerne investerer 40 mia. kr. i en ny sygehusstruktur.
Det er den største samlede investeringssatsning på sygehusområdet nogen sinde.
Det er en unik mulighed for at skabe fremtidens sygehusstruktur for Danmark som helhed, og vi baserer vores prioriteringer af de her midler på anbefalinger fra sundhedsfaglige eksperter, og vi opbygger parallelt med etableringen af den nye sygehusstruktur et fintmasket sikkerhedsnet af hurtig hjælp og nære tilbud.