Sara Olsvig (IA), 2011-11-10:
Den nye regering har udvist stor imødekommenhed over for de problematikker, vi fra Inuit Ataqatigiit har ønsket at sætte på dagsordenen.
Det glæder mig, at vi som støtteparti for regeringen har kunnet indgå i et konstruktivt samarbejde.
I de seneste uger har jeg holdt møder med nogle af ministrene, og jeg håber at kunne mødes med flere i den kommende tid for at indgå i en dialog om de mange og vigtige opgaver, vi skal være fælles om at løfte.
På høringen blev oversete problemstillinger sat på dagsordenen.
Nogle af de vigtige budskaber var, at der mangler fokus på integration af grønlændere i Danmark, og at der er et behov for at permanentgøre mange af bevillingerne til tiltag over for udsatte grønlændere i Danmark.
Samtlige danske folketingspartier, der deltog i høringen – det var alle undtagen Liberal Alliance – erklærede deres støtte til, at man øger fokus på området, og at der sikres midler på finansloven til dette arbejde.
Jeg vil gerne takke socialministeren for, at man nu fra regeringens side vil arbejde med en national strategi for udsatte grønlændere i Danmark.
Jeg ser frem til dette arbejde og håber, at vi grønlandske folketingspolitikere samt de aktører, som i forvejen har stort indblik i forholdene, bliver inkluderet i arbejdet.
Jeg er også utrolig glad for den lydhørhed, som de grønlandske huse, Foreningen Grønlandske Børn, Kofoed Skole og alle andre med fokus på udsatte grønlændere i Danmark bliver mødt med her i Folketinget.
Med det vil jeg også sige, at jeg har store forventninger til de satspuljeforhandlinger, som pågår netop i disse dage, men jeg håber, at vi med tiden kan sikre tiltagene økonomisk ved også at sætte nogle af dem direkte på finansloven.
De grønlandske huse er helt centrale aktører for grønlændere i Danmark, ikke kun for udsatte grønlændere.
Husene fortjener anerkendelse for og støtte til den vedvarende og effektive indsats, de yder.
Specifikt er der behov for, at de faste midler, de grønlandske huse modtager, løbende fremskrives i henhold til prisudviklingen, og ikke mindst at de sociale projekter, der er tilknyttet de grønlandske huse, sikres permanent finansiering, således at det store arbejde i husene kan forankres og fremtidssikres.
Den grønlandske menighed i Danmark har længe ønsket, at der bevilges flere midler til grønlandske præster i Danmark.
Jeg håber derfor, at der ud over den præstestilling, som man allerede bevilger midler til på den grønlandske finanslov, og som primært er til for at varetage præstegerningen over for grønlændere, som ufrivilligt opholder sig i Danmark, vil være velvilje til at bevilge midler til varetagelse af præstegerningen for de grønlændere, som frivilligt opholder sig her i landet.
Dette og andre lignende initiativer mener jeg bør ligge implicit i arbejdet med en national strategi for grønlændere i Danmark.
Positive tiltag som muligheden for at deltage i grønlandsksprogede gudstjenester, muligheden for at give vores børn modersmålsundervisning, muligheden for generelt at samles om vores sprog og kultur i hverdagen mener jeg er centrale for både forebyggelse og integration.
På det grønlandske justitsområde er der en lang række emner, som har et akut behov for at blive varetaget politisk og sikret økonomisk.
Jeg er glad for den dialog, justitsministeren og jeg har påbegyndt, og for, at vi også i bl.a. Grønlandsudvalget kommer til at arbejde med justitsområdet.
Helt konkret er jeg glad for, at regeringen i regeringsgrundlaget imødekommer ønsket om en nedbringelse af antallet af retskredse i Grønland.
Vi har brug for en seriøs forbedring af forholdene på de åbne anstalter.
Vi har brug for en gennemgribende opdatering af familieretten, for en forbedring af kommunefogedernes forhold og for, at der ses på forholdene for unge psykisk syge domfældte i Grønland.
Alt dette og meget mere ligger i anbefalinger fra Retsvæsenskommissionen.
Det er nu tid til, at disse anbefalinger implementeres.
Justitsområdet i relation til Grønland er et stort område, som vi ikke bare ved denne finanslovforhandling, men også i de kommende år må sørge for, at vi give den nødvendige opmærksomhed og de nødvendige bevillinger.
Rigtig mange vil gerne tale og høre om Arktis.
Derfor er jeg også glad for det fokus på Arktis, vi ser fra regeringens side, og jeg vil særlig fremhæve min glæde over, at udenrigsministeren i næste uge her i Folketinget fremlægger den første redegørelse om det arktiske samarbejde.
Jeg har læst redegørelsen og kan igen konstatere, at et øget fokus på Arktis synes at være af stor vigtighed for Danmark.
I tirsdags tilbragte jeg min dag på Danmarks Tekniske Universitet, hvor den årlige polarforskerdag blev afholdt.
Her mødtes Danmarks og Grønlands ypperste inden for forskning i Arktis og diskuterede, hvordan man bedre kan koordinere indsatsen på forskningsområdet.
Først og fremmest blev jeg imponeret over, hvor højt Danmark rangerer på verdensplan i forhold til videnskabelige publikationer om Arktis.
Derudover blev jeg imponeret over, at en så stor del af de danske universiteter også har en høj grad af fokus på Arktis.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at Grønland og Danmark bibeholder denne status på forskningsområdet.
Herunder finder jeg det vigtigt, at Danmark også efter 2012 fortsat støtter det fælles arktiske initiativ, University of the Arctic.
Et faktum, som endnu en gang blev slået fast ved polarforskerdagen, var, at aktiviteterne særlig til havs øges i Arktis.
Det gælder også langs den grønlandske kyst.
Her tænker jeg ikke blot på olieefterforskningsboringerne, men også særlig på den skibstrafik, der i øget grad pågår i de arktiske farvande.
Under Nordisk Råd sessionen tilkendegav Danmark igen, at man støtter op om den aftale, der er indgået mellem de arktiske stater om search and rescue-foranstaltninger.
Det er, som det blev slået fast under sessionen i sidste uge, helt nødvendigt, at de nordiske og arktiske stater samarbejder om eftersøgning og redning i Arktis.
Det er derfor helt centralt, at de kommende forhandlinger om forsvarsforliget og de midler, der afsættes på finansloven, afspejler Danmarks ønske om at tage del i dette arbejde.
Det samme gælder istjenesten under DMI.
Iskort af høj kvalitet er af yderste nødvendighed for den sikkerhed, vi alle ønsker i Arktis.
Som aktiviteterne øges, stiger forventningerne til DMI's istjeneste også.
Desværre stiger DMI's bevilling på finansloven ikke tilsvarende, og det bør der rettes op på.
Derfor mener jeg, at vi her i Folketinget i fællesskab må sikre, at de øgede aktiviteter i Arktis mødes med den nødvendige finansiering, således at vi sikrer sikkerhed og tryghed i den arktiske del af riget.
Endnu en gang vil jeg takke for den imødekommenhed, jeg har mødt her på Christiansborg, både blandt mine nye kollegaer og fra regeringens side.
Jeg ønsker alle fortsat gode finanslovforhandlinger.
Tak for ordet.