runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Jeg afviser ikke nogen diskussioner, jeg er bare uenig med ordføreren i, at det her retssikkerhedsmæssigt er problematisk.
Der er tale om oplysninger, der forefindes allerede, og som vores efterretningstjeneste har et behov for at kunne få indblik i.
Det skal selvfølgelig udformes på en måde, så PET ikke får adgang til mere viden end det, som PET har behov for.
Jeg indledte med at sige, at balancen altid er afgørende, når vi taler bekæmpelse af terror, og det er jo nok et af de områder, hvor flest dilemmaer vil vise sig i de kommende år, nemlig vores ønske om på den ene side effektivt at kunne modvirke, forebygge og bekæmpe terror og på den anden side fortsætte med at være et åbent, tillidsfuldt og frit samfund.
Der er masser af dilemmaer deri.
Når det handler om indhentning af PNR-oplysninger, mener jeg bare, vi er på fuldstændig sikker grund, hvad det angår.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-21:
Jeg mener faktisk ikke, at man har fundet den rette balance her, og det er faktisk det, jeg godt vil spørge ministeren til, ud over at jeg lige til at starte med vil bemærke, at jeg synes, at den terrorredegørelse, vi har fået, jo netop viser, at myndighederne ikke har brugt den brede palet af redskaber, vi har givet, f.eks. til PET.
Man kan jo læse i redegørelsen, at PET tilsyneladende ikke har gjort andet – tilsyneladende, siger jeg – end at lade gerningsmanden for terrorattentatet blive løsladt og orientere Københavns Politi og sige: I må gerne sige til.
Altså, det er tilsyneladende det, man foretager sig, selv om man har masser af redskaber i redskabskassen.
Så derfor er den her diskussion om terror jo ikke kun et spørgsmål om, hvilke redskaber vi giver her i Folketingssalen, men også et spørgsmål om, hvordan myndighederne rent faktisk udmønter dem.
Og der er der da grund til at have en smule skepsis i den her sag, hvor vi har givet et redskab siden 2006, som man så ikke har brugt på rigtig vis.
Det er jo derfor, at man kommer tilbage nu og ministeren må fremsætte et nyt lovforslag, og derfor, at vi i Folketinget skal give det en grundig lovbehandling.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Jamen jeg er altid villig til at diskutere gode ideer, også på det helt konkrete plan.
Det er jeg også i forhold til det her lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-21:
Og det skal sådan set være det.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-21:
Ministeren siger, at der er behov for så mange redskaber som muligt.
Som hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, vil jeg nok også gerne indvende, om der ikke er en grænse.
Det tror jeg sådan set også at ministeren egentlig mener.
Jeg tror, vi er enige om, at der er en grænse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det næste forslag – og om det ikke ligesom også er nødvendigt og et meget afgørende redskab – skal være, at alle togpassagerers oplysninger, vægten af deres bagage, hvem de rejser sammen med, deres kreditkortoplysninger osv. osv., også skal indsamles af PET.
Og når vi har indsamlet togpassagerernes oplysninger svarende til dem, man indhenter fra flypassagererne, hvad så med dem, der kører ud af Danmark?
Skal de også registrere alle de her oplysninger, så man kan indsamle dem og sørge for at have et fuldstændigt billede?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
I mine øjne er det næste naturlige skridt, hvad angår lovforslaget her, at Danmark fuldt ud tilslutter sig et europæisk PNR-system, når det forhåbentlig kommer på plads.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-21:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte – og jeg prøver igen: Hvis nu man skal bruge alle de vildt afgørende oplysninger og skal kunne få flypassagerernes oplysninger om bagagevægt, medrejsende, afrejsetidspunkt, mellemlandinger, kreditkortoplysninger, pasnummer osv., skal vi så ikke også have alle de oplysninger, for så vidt angår dem, der rejser ud af Danmark med tog og vel at mærke kan tage fra Hamborg til Syrien?
Dem, der rejser ud af Danmark med bil, kan køre ned gennem Europa og køre ind i Tyrkiet og videre til Syrien.
Hvorfor skal vi ikke bruge deres oplysninger?
Er det for meget?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Jeg ikke helt sikker på, at jeg forstår præmissen for spørgsmålet.
Med mindre jeg hører helt forkert, lyder det, som om man gør sig lidt munter på bekostning af PET's ønske om at få adgang til de her informationer.
Det synes jeg er mærkeligt, når jeg som landets justitsminister lige har informeret Folketinget om, at det på baggrund af PNR-oplysninger sådan set er lykkedes at modvirke et alvorligt terroranslag, nemlig det, der vedrører Glasvejsagen.
Så kan det ikke nytte noget, at man står og gør sig lidt munter over det.
Jeg vil da ikke afvise, at der kan være behov for, at man også afdækker og afsøger oplysninger om andre typer rejsende.
Det må afhænge af, om PET vurderer, at der er et behov derfor, men når vi nu snart får automatiske nummerpladescannere op i vores grænseområder, er det da bl.a. ud fra ønsket om at blive endnu bedre til at bekæmpe også den grænseoverskridende kriminalitet.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Det er jeg glad for at høre.
Så lad mig spørge med hensyn til forslaget om brud på navneforbud, om Socialdemokraterne mener, at der er noget interessant i det,
eftersom bødeniveauet for i dag at krænke et navneforbud kun er på 5.000 kr.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-21:
Nu kunne jeg høre fra tidligere her i dag i ordførerrækken, at der var tale om kaffemøder og den slags på kontorerne, så jeg vil gerne anbefale Venstres ordfører at invitere SF's ordfører, som ikke er mig, men som er fru Karina Lorentzen Dehnhardt, på kaffe, eller hvad det måtte være, på et eller andet kontor.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-21:
Inden jeg gør rede for Dansk Folkepartis stillingtagen, vil jeg gerne rose forslagsstillerne for et fint og meget gennemarbejdet beslutningsforslag.
Man kan godt mærke, at der er lagt både tid og kræfter i det, og at stillerne har fagkendskab til området.
Nu er det selve forslaget.
På den ene side skal vi politikere tage hensyn til mediernes pressefrihed, og på den anden side er der hensynet til de mennesker, som uretmæssigt bliver hængt ud af dagblade og i æterbårne medier.
Der er ingen tvivl om, at der er nogle medier, som har svært ved at holde sig på den rigtige side af stien.
Det er ikke andet end et par dage siden, at fru Tina Nedergaard fra Venstre måtte finde sig i at blive trukket gennem sølet af BT på en mildt sagt meget tynd baggrund.
Og igennem de senere år har der været en lang række sager, der har været direkte ulovlige.
Beslutningsforslaget henviser også til det, og det er vel hovedårsagen til forslaget.
I Kulturudvalget og i Retsudvalget endte vi i fællig med en beretning, der påbød Pressenævnet at stramme op på sin sagsbehandling, så hammeren falder hårdere over for medier, der ikke opfører sig presseetisk ordentligt.
Vi bad nævnet om, at der bliver sammenfald mellem urigtige historier og dementier i avisen.
Så vi er helt med på, at der er noget at komme efter.
Vi vil derfor gerne støtte, at bødestraffene bliver forhøjet; om det skal være en tredobling, må vi se nærmere på.
Vi vil også gerne støtte, at strafniveauet forhøjes; også her må vi se nærmere på, om det lige skal være en tredobling.
Vi er dog noget forbeholdne, når det drejer sig om resten af beslutningsforslaget.
Først er det navneforbudsdelen.
Vi har med bestyrtelse set, at Lars Hedegaards muslimske attentatmand har opnået navneforbud.
Man kan altså i Danmark i dag forsøge at slå et menneske ihjel, hvorefter der nedlægges navneforbud.
Vi er lidt bange for, at en skærpelse af navneforbudsreglerne vil føre til utilsigtet misbrug, selv om vi anerkender forslagsstillernes ædle hensigter.
Vi er også forbeholdne over for forslaget om at udvide muligheden for offentlig påtale.
Vi er heller ikke glade for øget brug af lukkede døre, referatforbud og navneforbud, fordi vi frygter, at det vil blive brugt til at lukke ned for omtale af f.eks. indvandrerkriminalitet og dermed føre til svenske tilstande.
Allerede i dag er man blevet varsom med at omtale indvandrerkriminalitet på grund af berøringsangst.
Selv om vi anerkender forslagsstillernes hensigter, og selv om der er dele af forslaget, vi støtter, så stiler vi mod en beretning i udvalget og ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi forhåbentlig kan blive klogere på selve lovforslaget og den tvivl, vi har, vedrørende forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jeg bor selv meget tæt ved Gudenåen, og jeg kan oplyse, at Gudenåens vand, da jeg var dreng – det er ved at være nogle år siden, kan jeg oplyse – var meget grumset og uklart.
Nu er Gudenåens vand fuldstændig klart ligesom drikkevand, og det er bl.a. på grund af vandremuslingen, der udbreder sig med lynets hast, men det betyder, at grøden vælter frem.
Når nu fru Lisbeth Bech Poulsen nævner, at man skal tage jord ud af dyrkning, lave arealer, og det kan være fornuftigt nok, vil jeg gerne spørge, om SF vil garantere, at hver gang man laver et eller andet med randzoner og vådområder osv., får lodsejerne fuld kompensation for den jord og de tab, som samfundet går ind og påfører dem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-21:
Det, jeg synes vi skulle gøre, var i stedet for alle sammen at holde en masse skåltaler om Natur- og Landbrugskommissionens fortræffeligheder, at vi så faktisk begyndte at følge nogle af dens anbefalinger, og dens anbefalinger, dens hovedprincip er jo netop, at landbrug og natur skal kunne leve side om side.
Der vil være områder i Danmark, som giver et dårligt udbytte.
Der vil være områder i Danmark, som er mere sårbare over for gødskning osv., og det er jo den diskussion, vi skal have i gang.
Hvor kan man gøre lidt mere for landbruget, fordi der er grobund for det, og hvor skal man eventuelt tage noget jord ud, fordi den er sart?
Det er jo hele den diskussion, vi skal have i gang.
Vi må sige, at der helt sikkert er steder i landet, hvor landbruget kan få lov til noget mere, men der er også steder, hvor man kan få lov til mindre.
Det er den diskussion, jeg synes vi skal tage.
Jeg blev rigtig glad for, at Aalborgmetoden også blev nævnt tidligere, fordi det jo netop er en ret effektiv og simpel metode til at sikre mindre mudret vand via grødeskæring på en relativt smal måde, som har givet Lindenborg Å bedre forhold, end den har haft i mange, mange årtier.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jamen jeg kan da forsikre om, at vi er meget stolte af det her forslag, for det gør, at vi netop får fokus på den balance, som hr. Per Clausen også nævner, og som også er nævnt af Natur- og Landbrugskommissionen.
Det er jo det, vi nu skal have udmøntet i en justering af lovgivningen, og læg mærke til det, der står først i rækken af de hensyn, der skal tages.
Der står afvanding faktisk som det første element, og det er selvfølgelig noget, vi lægger meget vægt på; selvfølgelig skal vi have et godt miljø i Danmark.
Vi skal tage vide hensyn til dyr og planter, men der skal altså også være plads til mennesker, og der skal også være plads til, at man også kan drive et erhverv forholdsvis tæt på vandløbene.
Det kan så godt være, at der er nogle steder, hvor det er klogt at lave nogle særlige foranstaltninger med vådområder osv., men det må så kræve fuld kompensation, og at man kan finde nogle penge til det, og det er jo ikke så ligetil.
Jeg ved godt, at Enhedslisten har et pengetræ og har råd til alting, men vi andre har altså regninger, der skal betales.
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen – for der er mange gange, hvor der ikke bliver slået grøde, og når man ikke slår grøde, bliver strømmen i vandløbet selvfølgelig langsommere, fordi der er masser af planter i vandet – om han ikke er enig i, at det, at man netop slår grøden og gør det på en klog måde, f.eks. efter Aalborgmodellen, gør, at der kommer en stærkere strøm, og at det rent faktisk er til gavn for dyrelivet i vandløbene.
Per Clausen (EL), 2015-05-21:
Hvis hr. Kristian Pihl Lorentzen havde fuldstændig ret, ville de der åer, som jeg kan huske fra min ungdom – og det er rigtig mange år siden – de der vandmotorveje, hvor der ikke var en krumning, have været den perfekte udfoldelse for natur og miljø og biodiversitet.
Jeg vil bare sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det ved han godt at det ikke er.
Så den meget enkle sammenhæng, hr. Kristian Pihl Lorentzen vil etablere, findes ikke.
Så vil jeg bare sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen: Det nytter ikke noget at stå her og sige, at det her forslag går ud på at skabe balance, når det jo tydeligt står i forslaget, at man vil fjerne balancen og ensidigt tage hensyn til afvandingen; det er jo ikke balance.
Det er at tage ensidigt hensyn til noget bestemt, og det kan man også godt gøre, det er jo politisk helt legitimt.
Det er bare et underligt hykleri, når vi skal høre på, at man forsøger at skabe en balance.
Det vil man jo ikke.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Der er såmænd ikke noget hykleri i det her, men der er meget sund fornuft, for der er sket en glidning, uanset hvad hr. Per Clausen siger.
Prøv at gå ud i det åbne land og se, hvor store oversvømmelser der er der i forhold til for bare 10 år siden, og det er ikke kun på grund af monsterregn og mere nedbør, det er simpelt hen, fordi vandløbsregulativerne mange gange ikke bliver efterlevet.
Det er det, vi er nødt til at få fokus på, så der ikke sidder nogen i forvaltningerne, som bliver forvirrede og kommer til at overprioritere nogle miljømæssige mål frem for afvandingsmålene.
Det er den balance, vi vil have fokus på med det her forslag, og jeg noterer med glæde, at miljøministeren godt vil udsende et hyrdebrev; jeg håber, det bliver tilstrækkelig klart præciseret, så der ikke skabes forvirring om de her prioriteringer.
For er hr. Per Clausen ikke enig i, at vandet på et eller andet tidspunkt skal ud i havet?
Per Clausen (EL), 2015-05-21:
Det er jo ikke sikkert, for der er masser af vand i søer, som ikke skal ud i havet, så jeg forstår ikke helt det synspunkt.
Så vil jeg bare sige, at jeg altså ikke forstår det meget interessante synspunkt, som Venstre har, om, at hvis man ikke overholder lovgivningen, skal vi lave en ny lovgivning.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det må jeg ærligt indrømme.
Jeg vil bare gentage, at i det her forslag står det jo klart og utvetydigt, at det fremover handler om at få fjernet vandet, og at det er eneafgørende.
Så skal man lade være med at sige, at man vil etablere balance.
Det vil man ikke.
Og så skal man sige, at også på det her område ønsker højrefløjen at føre en politik, der er i direkte modstrid med det, Natur- og Landbrugskommissionen foreslog, på trods af at alle var så enige om at rose Natur- og Landbrugskommissionen, da den kom med sin rapport.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Det er ikke noget, som jeg plejer at være beæret med, men jeg vil alligevel gøre mit bedste.
Det er sådan, at Liberal Alliance jo er medforslagsstiller på det beslutningsforslag, B 145, som vi behandler i dag, og derfor tror jeg heller ikke, jeg siger for meget eller afslører for meget ved allerede her ved indledningen at sige, at vi har tænkt os at stemme for.
I Danmark har vi jo en række vandløb, hvor der faktisk er det problem, at de ikke afleder vandet godt nok.
Og det burde måske ikke være nødvendigt at præcisere, at vandløb netop skal sørge for, at vandet kan afløbe, men det er bare ikke altid den logik, der ligger bag den måde, som naturforvaltningen foregår på i praksis.
Danmark har jo på mange måder gennem generationer været et landbrugsland, og der er stadig en stor og vital landbrugsproduktion her i landet.
Vi ønsker, at der skal være et minimum af respekt for det landbrugserhverv, der blot ønsker at dyrke deres marker, uden at det hele sumper til.
For os er det sund fornuft, og det hensyn må naturligvis have en høj prioritet.
Sådan er det desværre ikke i dagens Danmark.
Her bliver landmændene eksempelvis pålagt bevisbyrden for, at den nødvendige vandløbsvedligeholdelse ikke skader visse dyrearter.
Vi synes, det er sund fornuft at få trukket vandløbene ud af naturbeskyttelseslovens § 3.
Det må være indlysende, at vi sikrer, at vores åer er i stand til at kapere de meget kraftige regnskyl, som ikke bare går ud over landmændene, men også ud over helt almindelige husejere.
Åerne skal altså på kortere tid kunne kapere langt større vandmængder, hvilket også må komme til udtryk i de kommende vandløbsregulativer.
Beslutningsforslaget her ønsker at få de rette proportioner ind i diskussionen om vandløbsforvaltningen, eller med andre ord bare at få en smule sund fornuft ind, så man sikrer sig, at overfladevandet ikke beskadiger vores samfundsværdier.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-21:
Tak for det.
Der er behov for en revision af vandløbsloven i en balance, hvor man tager hensyn til både miljø, naturværdier, klimatilpasning og afvanding.
Alle dele skal tilgodeses og afvejes mod hinanden.
Vi har brug for en balance, hvor vi tager hensyn til naturen og dyrelivet, men vi må heller ikke glemme, at det her også har store konsekvenser for os mennesker, og derfor er der brug for ændringer.
Med det her forslag ønsker vi, at afvanding fremhæves i vandløbsforvaltningen, herunder ikke mindst i forbindelse med vedligeholdelse af vandløb.
Vandløbsvedligeholdelse er meget nødvendigt i en tid, hvor klimaforandringer ses og mærkes og tydeligvis har store konsekvenser rundtomkring i landet.
Vi har i de seneste par år set eksempler rundtomkring på, at store mængder nedbør har gjort skade på sommerhusområder, beboelsesområder og landbrugsarealer, bl.a. fordi vandet ikke effektivt og hurtigt blev ledt væk fra områderne.
Vandløbsloven skal ændres, så det præciseres, at vandløb tjener afvandingsformål og derfor skal vedligeholdes i nødvendigt omfang for at undgå de her episoder og forsumpning af både beboelsesområder og landbrugsjord.
Miljøministeren nævnte i sin tale, at regeringen primært vil tage hensyn til miljøet og naturen.
Med det her forslag vil vi gerne tilføje et enkelt element til prioriteringslisten, nemlig os mennesker, der bor i dette land.
I efteråret 2014 fik vi i Vendsyssel, hvor jeg bor, en helt efterårsmåneds nedbør på én dag.
Folk vågnede om natten, og nærmest panisk prøvede de på at beskytte og redde deres hjem.
I en enkelt landsby i min egen kommune arbejdede 20 mand i døgndrift og pumpede 15.000 l vand væk i minuttet.
I alt var over 80 mand og 40 køretøjer i aktion, særlig i områder tæt ved vandløb.
Biler måtte opgive at køre i store områder, 25 veje var spærret, de fleste af dem sammenstyrtede, og nogle steder var vejen helt skyllet væk.
Det er det værste, landsdelen nogen sinde har oplevet, sagde lederen hos Falck i Nordjylland.
Det havde kæmpe økonomiske og menneskelige konsekvenser for de enkelte borgere såvel som for samfundet.
Der var hele parcelhuskvarterer, der stod under vand.
Det samme gjaldt store virksomheder, skoler og daginstitutioner.
Lad mig citere den tidligere borgmester i Frederikshavn: »Det vi har set de sidste dage, er resultaterne af 25-30 års ændring i måden, man vedligeholder vandløb på. Man har ikke prioriteret, at vandløbene skal fjerne vand.
Man har prioriteret naturen omkring vandløbene.«
For regeringen handler dette forslag om at ødelægge naturen.
For mig handler det om ikke at ødelægge menneskers liv.
Tusindvis af mennesker var hårdt ramt, men vi kan gøre noget ved det.
Handler vandløb i Danmark om miljø og skøn natur?
Men handler det kun om det?
Spørg de tusindvis af borgere rundtomkring i landet, som har været berørt af oversvømmelser, som i nogen grad kunne være forhindret eller i hvert fald begrænset.
Vi vil gerne udvikle natur og biodiversitet ved vandløbene, men når det pludselig får så alvorlige konsekvenser for mennesker, som vi har set i de seneste år, så må vi først og fremmest tage hensyn til borgernes sikkerhed og tryghed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-21:
Tak, men jeg er jo faktisk selv fra en del af det her land, hvor man har været rigtig, rigtig hårdt ramt.
Og det kræver, som hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, klimatilpasning.
Vi får nok kun endnu mere regn og ustadigt vejr i de kommende år.
Det er jo også derfor, at vi – fra højre til venstre i salen her synes jeg egentlig – har prioriteret klimatilpasning rigtig meget, sat nogle penge af, lavet et program for kommunerne, der skal følges, og der har været nedsat en taskforce, som har skullet hjælpe kommunerne med det her; altså en lang række initiativer, hvor man også nogle gange får nogle meget kreative ideer som, hvordan man kan lave bassiner eller udnytte eksisterende arkitektur til at opsamle det her vand, når regnen siler ned.
Det er jo den slags initiativer, vi skal have på banen.
Natur- og Landbrugskommissionen bliver jo også taget til indtægt, og der står netop i Natur- og Landbrugskommissionens afsnit om vand, at vandløbene ikke har det godt nok.
De har det ikke godt nok.
Vi bliver nødt til at gøre mere.
Derfor kan vi ikke bakke på det her område.
Der skal nogle andre initiativer i gang.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at de røde partier, herunder SF, forsøger sig med at tage patent på at ville bevogte miljøet.
Nu hørte vi lige hr. Per Clausen nævne, at der ikke står noget om miljø heri.
Det er selvfølgelig underliggende, at vi skal have et ordentligt miljø, men det, vi prøver med det her forslag, er jo at dæmme op for den glidning, der er sket, således at der er massive oversvømmelser rundtomkring i landet.
Gør det ikke indtryk på fru Lisbeth Bech Poulsen, at i tusindvis af borgere, og her taler jeg ikke kun om landmænd, føler sig presset over, at deres ejendomme og deres haver oversvømmes med værditab til følge, og at nogle selvfølgelig får dårlige nerver af det?
Gør det ikke indtryk på SF, at der er sådan en situation rundtomkring?
Hvis ikke man er klar over det, synes jeg, at man skulle prøve at tage gummistøvlerne på og komme lidt ud i terrænet.
Mette Reissmann (S), 2015-05-21:
Det er kommunerne, som har ansvaret for, at det sker.
Bl.a har der været en almindelig vedligeholdelsesmæssig grund til at foretage grødeskæring, og det skal naturligvis også foretages, men det skal ske inden for de rammer, som loven jo bl.a. tilkendegiver.
Nu har spørgeren fra Venstre jo tidligere bl.a. sagt, at kommunerne i mange tilfælde ikke lever op til ansvaret, og det synes jeg naturligvis er et problem.
Og derfor vil jeg også bare støtte ministeren, når ministeren siger, at vi naturligvis endnu en gang må skrive ud til dem, og så synes jeg, at vi sammen skulle arbejde på at dem, som alt andet lige har ansvaret for, at det her kommer til at fungere i praksis, også lever op til deres ansvar.
Per Clausen (EL), 2015-05-21:
Nu er jeg jo meget glad for, at Venstre roser Aalborg Kommune, særlig fordi den rådmand, der har ansvaret for det område i Aalborg Kommune, er medlem af Enhedslisten, så det er rigtig godt.
Her er der basis for et godt samarbejde, kan jeg høre.
Det er også rigtigt, at landmændene i Aalborg ikke klager over lige det.
De klager selvfølgelig over meget andet, det ligger i sagens natur.
Men det, jeg vil spørge fru Mette Reissmann om, er, om hun ikke er enig med mig i, at også her vil det være klogt at tage udgangspunkt i Naturog Landbrugskommissionen, som jo beskæftiger sig med det her, og som også foreslår, at man gennemfører en ændring af loven, men som netop siger, at det, der faktisk mangler at blive taget hensyn til i loven, er den øgede prioritering af natur- og miljøhensyn og klimatilpasning, som de EU-direktiver, der gælder på området, faktisk forudsætter.
Mette Reissmann (S), 2015-05-21:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Per Clausen bringer Natur- og Landbrugskommissionen på banen, for jeg er jo helt enig i den betragtning, som hr. Per Clausen netop kommer frem med, nemlig at der ikke er nogen tvivl om, at de faglige og saglige gode argumenter, som er i kommissionens arbejde, er det, som vi skal følge.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at når det er sådan, at vi ser på EU-direktiverne, som ligger til grund for det her, så er det naturen, som skal beskyttes.
Så jo, det er jeg enig med ordføreren for Enhedslisten i.