Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-04-19:
Venter I barn?
Det biologiske ur tikker, det ved du vel godt?
Sådanne kommentarer og spørgsmål har mange ufrivilligt barnløse prøvet at få, og for mange er det smertefuldt at skulle finde på en undskyldning, hver gang emnet dukker op, hvis man altså ikke lige tænker, at man skal dele hele sit privatliv med en fremmed, en svigermor eller andre i sin omgangskreds.
Heldigvis er det i dag med forskningen og forfinelsen af medicin og teknologi i stigende grad blevet muligt at hjælpe barnløse.
Danmark er faktisk et af de lande, der ligger helt i top med hensyn til forskning inden for infertilitet, og denne forskning foregår på alle offentlige fertilitetsklinikker.
Formålet med denne forskning er at gøre behandlingerne mere effektive og skånsomme.
I dag er der således hvert år omkring 3.000 børn, der kommer til verden, efter at deres forældre har modtaget behandling enten på en offentlig eller en privat fertilitetsklinik.
Det svarer til 1-2 børn i hver skoleklasse eller næsten 10 pct. af en fødselsårgang.
Havde vi ikke mulighed for at hjælpe ufrivilligt barnløse, ville vores fødselstal således være markant ringere, og de sociale og psykiske problemer, der kan være forbundet med at forblive barnløs på den ene eller anden måde – man kan jo også i nogle tilfælde adoptere – ville formentlig være større.
Det forskes der nemlig også i.
Derfor glæder det mig og mine socialdemokratiske kollegaer, at vi i efteråret fik fjernet den uretfærdige brugerbetaling på fertilitetsbehandling, som den tidligere højreorienterede regering havde indført i 2011.
Socialdemokratiet mener således, at det er rimeligt, at man kan tilbyde ufrivilligt barnløse hjælp på vores offentlige klinikker inden for de rammer, vi nu en gang har vedtaget her i Folketinget, om, at kvinden ikke må være over en vis alder, at der ikke må være et fælles barn i hjemmet, og at man kan få et vist antal behandlinger, hvorefter man så må prøve et andet sted.
70 pct. af de barnløse i dag får barn inden for de her rammer, og de resterende 30 pct. må købe sig til yderligere behandlinger på en privatklinik, hvis de fortsat ønsker behandling.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, omhandler bl.a. spørgsmålet om muligheden for så, når man er i behandling, at modtage sæd fra enten en anonym donor eller en ikkeanonym donor.
I Socialdemokratiet mener vi, at den vigtigste forudsætning for, at en familie kan komme godt fra start, er, at både faderen og moderen er tæt knyttet til barnet, og hvis faderen ikke føler sig tryg ved, at der ved behandlingen for barnløshed er blevet brugt en ikkeanonym donor, så viser forskning, at det bl.a. kan være svært for faderen at knytte sig til barnet.
Vi har også set nogle resultater fra Sverige, hvor man jo kun tillader kendte donorer, og der var det i hvert fald sådan i en overgang, at der var rigtig mange forældre, der fortiede over for deres børn, at de var kommet til verden ved hjælp af sæddonation, og det var ikke så godt.
Man fulgte så op på det og lavede en kampagne.
Men vi er i Socialdemokratiet godt tilfredse med, at man med det her lovforslag fra regeringens side er endt med, at der nu er en valgfrihed for forældrene til at sætte sig ned – gerne under kyndig vejledning – og tage stilling til, om det barn, man ønsker så brændende, skal komme til verden ved hjælp af en anonym donor eller en ikkeanonym donor, således at familien også i fremtiden er klar til at forklare det her ønskebarn, hvad dets ophav egentlig er.
Lovforslaget indeholder også nogle andre elementer, bl.a. at forbuddet mod transport af ubefrugtede og befrugtede æg til udlandet bliver ophævet.
Der er også et forslag om, at man ikke længere automatisk skal destruere en ægtefælles eller samlevers sæd, hvis vedkommende dør.
Der er også nogle andre forslag, bl.a om, at vi skal blive bedre til at foretage rapportering og give oplysninger til IVF-registeret, og om en ændring af reglerne om adoption af registreredes partneres børn fra fødslen.
Jeg mener, at det alt sammen er områder, som vi har haft en diskussion om både før og efter regeringsskiftet, og som i høj grad har trængt til en modernisering på flere områder.
På den baggrund kan vi i Socialdemokratiet støtte lovforslaget, og vi vil også sige, at vi under udvalgsarbejdet selvfølgelig er villige til at diskutere.
Der er rigtig mange høringssvar på det her område.
Det kunne være rigtig fint at få en teknisk gennemgang for alle partier, og det kunne også være fint f.eks. at diskutere det her spørgsmål om, hvorvidt vi skal kalde det her en lov om kunstig befrugtning eller en lov om assisteret reproduktion, som nogle foreslår.
Det synes jeg også godt at vi kan se på i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.