Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-11:
Det forslag, vi behandler i dag, går i stik modsat retning af den intention, som danskerne har med det her samfund.
Så sent som i dag kan Børsen berette, at et meget, meget stort flertal af danskerne synes, at afgifterne på erhvervslivet og på danskernes forbrug er blevet for store, og at vi af hensyn til konkurrenceevnen i det danske samfund bør sænke afgifterne.
Også et stort flertal på næsten 60 pct. mener sågar, at det er værd at tage med, hvis vi finansierer en sådan lettelse af afgifter og skatter med mådehold i det offentlige forbrug, med en slankere offentlig sektor, med mindre offentligt uddelt velfærd.
Det er en strømning i tiden, at danskerne har opdaget, at Danmark sakker bagud i konkurrenceevnen i forhold til andre lande i verden.
De frygter for deres arbejdspladser, de frygter for Danmarks velstand.
Strømningen er endnu ikke trængt ind gennem disse tykke mure, men det er formentlig kun et spørgsmål om tid, før det sker.
Med det her forslag ønsker regeringen, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Enhedslisten at øge energiafgifterne i Danmark med ca. 1 mia. kr.
Ca. 750 mio. kr. kommer fra borgerne, og ca. 250 mio. kr. kommer fra virksomhederne.
Man kunne have ladet være.
Man siger, at man har brug for milliarden til at gennemføre en omstilling til grønne energiformer, men man kunne have brugt den milliard uden at opkræve øgede energiafgifter.
Man kunne bare lade være med at bruge så mange penge andre steder i den offentlige sektor.
I 2013 vil regeringen øge det offentlige forbrug med 14,5 mia. kr. Hvis regeringen blot havde øget det offentlige forbrug med 13,5 mia. kr., ville der være 1 mia. kr., som kunne bruges til dette formål.
I 2014 vil regeringen øge det offentlige forbrug med i omegnen af 10 mia. kr.
Det kommer så til at gå ud over den private ansættelse.
Der kommer til at være mennesker, der er ansat i den private sektor, som mister jobbet, fordi regeringen ønsker at finansiere flere ansættelser i den offentlige sektor med højere afgifter på energi.
Det er utvivlsomt sådan, at der vil være mennesker i den private sektor, der bliver fyret på grund af det her.
Lad mig nævne det mest udsatte erhverv for den her afgiftsforhøjelse, som er turisterhvervet.
Hoteller, campingpladser, kroer osv. i Danmark er belastet af verdens højeste moms.
Udenlandske turister skal betale 25 pct. i moms af deres overnatninger i Danmark.
I Tyskland skal de blot betale 7 pct. moms, og i Sverige er det, så vidt jeg husker, 12 pct.
Det betyder naturligvis, at turisterhvervet i Danmark har meget svært ved at tiltrække udenlandske turister til Danmark, fordi det er så meget dyrere at være turist i Danmark end i andre lande.
Med dette lovforslag lægger man ekstra afgifter på hoteller, kroer og campingpladser i form af energiafgifter på rumvarme.
Særlig hotellerne er hårdt belastet af de afgifter på rumvarme, som allerede eksisterer.
Vi vil gå den stik modsatte vej.
Vi vil lette afgifterne på erhvervslivet.
Vi vil sænke momsen på turisterhvervet, så det kan betale sig at oprette turistvirksomheder i Danmark.
Men regeringen, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Enhedslisten – og heraf siger en del af partierne, at de går op i konkurrenceevnen i Danmark, og en del af partierne siger, at de mener, at konkurrenceevnen er under pres på grund af høje skatter og afgifter – går den stik modsatte vej og lægger ekstra afgifter oveni.
Vi stemmer naturligvis et rungende nej til dette forslag om øgede energiafgifter.