runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
For vi er enige om, at dagpengereformen er positiv i forhold til at få ledigheden til at falde.
Men når man nu vælger at udskyde den, må ordføreren vel også have en fornemmelse af, hvilken negativ konsekvens det får, når man nu er med til at lægge stemmer til det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Dagpengereformen står ved magt og træder i kraft den 1. januar.
Derefter er der en række initiativer, der er sat i gang for at give en særlig målrettet uddannelsesindsats til ledige og til folk, der risikerer at miste dagpengene i det kommende halve år.
Jeg er rigtig glad for, at vi er med til at lave den helt konkrete målrettede indsats for 600 mio. kr. for at give de her mennesker en mulighed for at blive opkvalificeret og komme ind på arbejdsmarkedet.
Men reformen står ved magt og træder i kraft den 1. januar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Tak for det, og tillykke med ordførerskabet.
Regeringen har tidligere vurderet, at der ville være vækst i samfundet netop nu, at vi ville have en vækst i år på 0,9 pct. af BNP, at det ville gå fremad igen.
Nu er regeringen i sidste uge kommet med sin vurdering af, hvordan det så rent faktisk går i 2012,
og den her positive vurdering af en vækst på 0,9 pct. er nu afløst af, at der er et tilbageslag for dansk økonomi, at vi er i tilbagegang med 0,4 pct. Finansloven, som vi behandler i dag, er jo altså så lavet i en tid, hvor man troede, at der ville være en vækst i samfundet, som nu er afløst af en økonomi i tilbagegang.
Så er spørgsmålet: Giver det anledning til, at der så kommer nye initiativer, at man gør noget?
Vi har jo altså at gøre med en regering, der påstod, at man med en kickstart kunne bringe Danmark ud af den økonomiske krise, at man virkelig kunne få sat gang i tingene igen, så betyder det, at vi nu er en økonomi i tilbagegang, selv om man altså øjensynlig har foretaget det, man selv vurderede var en kickstart, og at der bør tages nye initiativer for at sætte gang i dansk økonomi?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Nu var ordføreren fra Radikale Venstre flere gange inde på initiativer over for de ledige og på, at man skal lave forskning for bedre at kunne skabe arbejdspladser osv. osv.
Det er udmærkede ting, og dem er jeg meget enig i.
Men er det ikke bedre, at de høje skatter og mange skatter og afgifter, der er lagt på erhvervslivet i det år, regeringen har siddet, bliver sat ned, og at man får skabt nogle bedre rammebetingelser for erhvervslivet, således at de mange arbejdspladser, som er blevet skubbet ud af landet, kan blive i Danmark – altså at man satser på almindelige rammebetingelser frem for alle disse nødløsninger?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg synes, at man skal være meget varsom med at skyde andre noget i skoene, f.eks. at de har mindre empati, end man selv går rundt med.
Vi er, kan jeg love ordføreren, mindst lige så interesserede i at få folk i arbejde, som ordføreren er.
Det skal der på ingen måde herske tvivl om.
Vi har bare forskellige syn på, hvordan man løser den udfordring.
Det tror jeg heller ikke der behøver at være nogen tvivl om.
Men der er ikke forskel på vores ønsker om at få folk i arbejde, det håber jeg ordføreren blev klar over i forbindelse med min ordførertale.
Man kan ikke bare åbne for sluserne, for så forsvinder tilliden til dansk økonomi.
Og det er vigtigt for Radikale Venstre og for regeringen, at tilliden til dansk økonomi bevares, for det er måden at fastholde arbejdspladser i Danmark på.
Kristian Jensen (V), 2012-12-18:
Ordføreren startede med en lang historisk belæring om, hvad der var sket, og jeg frygtede på et tidspunkt, at det var det eneste, vi ville høre om, men så slog ordføreren over i den sædvanlige gang selvros om, hvor stærk en finanslov det er.
Hvis man tager skattereformen med VK ud, og hvis man ser i øjnene, at den lettelse af afgifterne, som ordføreren var så glad for, bliver finansieret fuldt ud af skatteyderne igen, hvad er der så egentlig til erhvervslivet i den finanslov, vi diskuterer her, bortset fra de 2 mia. kr. i stramninger, som regeringen lagde op til, allerede da man præsenterede finansloven i august måned?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg er godt klar over, at Venstres ordfører gerne vil tage de lettelser og afgifter ud af regnestykket, som regeringen netop har gennemført, men de er jo med til at lette byrderne for erhvervslivet.
Afskaffelsen af fedtskatten og afskaffelsen af sukkerafgiften er jo med til at gøre det nemmere for dansk erhvervsliv.
Det har vi set klare beviser på fra Landbrug & Fødevarer, der i øvrigt med ordførerens tidligere partifælle roser afskaffelsen af de her afgifter, fordi de gør en forskel for dansk erhvervsliv.
Så har vi den ramme, vi har.
Vi skal også skubbe på dansk økonomi, så vi holder hånden under beskæftigelsen.
Det giver et meget lille råderum, og det er det, vi har at operere inden for.
Kristian Jensen (V), 2012-12-18:
Når man finansierer afgiftslettelser med skattestigninger, skriver Finansministeriet selv i budgetredegørelsen, at arbejdsudbuddet stort set er nul.
Der er altså ikke nogen virkning af det.
Man får ikke nogen øget vækst og velstand i Danmark.
Hvad er det så, der med ordførerens egne ord skubber til dansk økonomi, altså skubber i den rigtige retning?
Når man kigger på det, kan man se, at der er øgede omkostninger for virksomhederne, det er 2 mia. kr., man tager fra virksomhederne.
Og det er derfor, man kommer til at opleve, at beskæftigelsen falder og ledigheden stiger næste år, alt sammen lagt frem i regeringens egne publikationer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Når man letter byrderne for erhvervslivet, så skal man finansiere den lettelse.
Det er blevet rost af dem i dansk erhvervsliv, der modtager det her.
Det er rigtigt, at det skal finansieres, og det gør regeringen.
Der er et meget lille råderum fremover til at tage ansvar og skubbe på.
Vi har sat gang i en række initiativer, f.eks. et investeringsvindue, frem til udgangen af 2013, der gør det lettere for virksomheder at investere og afskrive.
Det er nogle af de initiativer, vi har sat gang i, for at holde hånden under beskæftigelsen.
Vi er også interesserede i at holde velfærden i udvikling og ikke at skære der.
Når man afskaffer afgifter og skatter, skal det finansieres.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Jamen jeg siger tak for, at jeg før kunne høre, at Det Radikale Venstre bekymrer sig om beskæftigelsen og gerne vil have mere beskæftigelse.
Hvis jeg skal være helt ærlig, har jeg været lidt i tvivl, om det er Det Radikale Venstres politik, men det er jeg så blevet belært om at det er.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Den finanslov, vi aftalte for 2012, var det meningen skulle skabe øget beskæftigelse, sætte gang i økonomien.
Der er jo ikke kommet gang i økonomien.
Taler det så ikke for, at man, når man overvejer, hvilken politik man skal føre i 2013, måske skulle skrue lidt på et par enkelte haner?
Eller er det sådan, at Det Radikale Venstre i virkeligheden er ligeglad med konjunkturudviklingen, bare man kan føre en stram økonomisk politik og nogle flere tusinde mennesker kan falde ud af dagpengesystemet?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Nu har man jo lavet sådan nogle prognoser gennem årene, hvor det har været lidt op og ned.
Altså, man kan sige, at prognoserne viser, at arbejdsløsheden er uændret høj, og man kan oven i købet se i regeringens egen prognose, at beskæftigelsen falder.
Beskæftigelsen falder både i 2012, 2013 og 2014.
Og derfor spørger jeg igen, hvad man har tænkt sig at gøre for at få sat gang i noget mere beskæftigelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Vi har taget de initiativer, der skubber på økonomien og skaber 20.000 nye job i 2013.
Herefter skulle det gerne vende, sådan at ledigheden om et år er lavere, end den er i dag.
Og jeg er da glad for, at ordføreren på den ene side ikke længere betvivler Radikale Venstres ønske om at få flere i beskæftigelse – det ville da også være mærkeligt, hvis han gjorde det.
På den anden side betvivler jeg i hvert fald ikke ordførerens reelle ønske om at få flere i beskæftigelse, altså at mennesker ikke skal være ledige, men netop skal kunne bidrage til samfundet, og at han mener, at det er det bedste, og at det er det, de fleste rigtig gerne vil.
Så jeg håber, at det kan være gensidigt fremover, for det giver en mere konstruktiv debat.
Jane Heitmann (V), 2012-12-18:
Jeg noterede mig for kort tid siden, at ordføreren med hensyn til akutjob brugte en vending, der lød lidt i retning af, at regeringen har sat målrettet ind over for ledige.
Ordføreren er naturligvis velkommen til at korrekse mig, hvis jeg ikke citerer korrekt.
I forgårs kunne vi læse i avisen, at man i Region Midtjylland har 75 opslåede akutjob, og at de 2 af dem rent faktisk er gået til de mennesker, de her akutjob var tiltænkt.
Kunne ordføreren ikke lige forklare os alle sammen, hvori den målrettede indsats helt præcis består?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Regeringen har indgået en aftale med arbejdsgiverne om at oprette 12.500 akutjob.
25 pct. af de job er i dag blevet oprettet, og det synes jeg er en meget god udvikling, som skal fortsætte og som vi skal holde øje med.
Det er der ingen tvivl om.
Jane Heitmann (V), 2012-12-18:
Jeg har i hvert fald noteret mig, at ordføreren er enig i, at 2 besatte job ud af 75 mulige langtfra er en målrettet indsats.
Jeg hørte fra Enhedslisten, at det jo er så rigtigt, at det er beskæftigelsen, vi lever af.
Kunne ordføreren ikke uddybe og helt præcis fortælle, hvordan det er, vi skal leve af beskæftigelsen med de arbejdsløshedstal, som vi ser nu, og som jo er rekordhøje.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Regeringen har en 2020-plan, og sammen med Enhedslisten har vi en finanslov, der fremrykker investeringer og åbner et investeringsvindue som følge af skattereformen, altså alle de initiativer, vi har taget ad det ene spor, og som skubber på økonomien og holder hånden under beskæftigelsen.
Det vil, sådan som prognoserne trods alt ser ud nu, skabe job, sådan at ledigheden om et år er lavere end i dag.
Det er de prognoser, vi har at forholde os til nu.
Det er jeg glad for.
På den anden side er vi nødt til at holde en meget ansvarlig linje for ikke at miste flere job.
Måden er at holde renten lav, det er meget afgørende for en lille, åben økonomi som den danske.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Det er jo en fantastisk interesse, der er for, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig.
Og den glæder jeg mig over, og den takker jeg virkelig oprigtigt for.
Det er ikke taktik eller sniksnak, det er virkelig oprigtigt.
Jeg mener, det er vældig godt.
Hvis regeringspartierne mener, at jeg siger noget, der kan give anledning til, at regeringen vil invitere Dansk Folkeparti til fremtidige, store politiske forhandlinger, med henblik på at man kan finde hinanden, så kommer vi jo beredvilligt.
Det har vi jo sagt fra første dag.
Vi vil jo gøre alt, hvad vi kan, for at sparke døren ind og få indflydelse, fordi vi mener, at det er nødvendigt.
Vi vil da også forsøge at se, om vi kan formå regeringen til at normalisere f.eks. hele værdipolitikken.
Man har jo sagt, at asylansøgerne skal ud fra asylcentrene osv.
Kan vi få noget indflydelse?
Og tingene er blevet lavet helt om, på trods af det som Socialdemokratiet så sagde i valgkampen, for der ville man jo ikke lempe udlændingepolitikken.
Kan vi få indflydelse på det, så tager vi den jo.
Sådan er verden jo lidt mere nuanceret, end spørgeren måske lige gav udtryk for.
På den måde vil Dansk Folkeparti altid være kendt som et parti, der søger aktiv indflydelse.
Får vi mulighed for f.eks. at få indflydelse på en kommende kontanthjælpsreform eller lignende, som regeringen skal forhandle, så tager vi jo den indflydelse.
Hvis det i virkeligheden er det, der sådan ligger til grund for Socialdemokraternes interesse her i dag for at udspørge mig, vil jeg bare sige, at så er det jo en åben dør, man sparker ind.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Må jeg minde om, at Venstre indførte fedtskatten, Venstre indførte multimedieskatten, og Venstre indførte iværksætterskatten.
Vi afskaffede fedtskatten, multimedieskatten, iværksætterskatten og den sukkerafgift, som var planlagt, samt en række andre.
Så jeg tror nok, at vi har været med til at give lettelser.
Ordføreren har fuldstændig ret i, at det er vigtigt med nogle ordentlige rammebetingelser for erhvervslivet.
Dem er regeringen opmærksom på.
Vi har netop afskaffet de skatter og afgifter, som Venstre selv var med til at indføre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Nu er det således, at siden regeringen trådte til, er skatter og afgifter her i Danmark steget med mere end 6 mia. kr.
Det er jo ekstra byrder på det danske erhvervsliv, og det har været med til at skubbe arbejdspladser ud af Danmark, produktionsarbejdspladser og handelsarbejdspladser flytter syd for grænsen.
Kan ordføreren ikke se, at det er en helt gal linje at forfølge?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Når man afskaffer skatter og afgifter, skal man jo finansiere dem, det ved ordføreren alt om.
Regeringen har finansieret afskaffelsen af fedt- og sukkerafgiften, og Venstre, ved jeg, ville så sent som i går i Folketingssalen gerne være med til at afskaffe de her afgifter, men ville ikke være med til at finansiere det.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-18:
Ordføreren sagde i sin tale, at den her finanslovaftale for 2013 simpelt hen ville sikre, at nu kom danskerne trygt igennem krisen.
Det er store ord, og jeg må sige, at jeg gerne vil spørge ordføreren, hvorfor danskerne skulle have tillid til, at det så kunne lykkes den her gang.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg mindes, at det, jeg sagde, var, at den her finanslov er et skridt på vejen til det Danmark, jeg gerne vil have at mine børn vokser op i.
Det er den, fordi den følger de to spor, som er helt afgørende for Radikale Venstre.
Vi fører en meget ansvarlig økonomisk politik, sådan at internationale investorer og udlandet har tillid til os.
Det er helt afgørende for at bevare job i Danmark at holde den linje, og den gør også, at både udlandet og forhåbentlig også virksomheder, forbrugere og borgere får tillid til, at nu er der en klar linje, nu er økonomien tryg, og nu kan man godt begynde at investere igen.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-18:
Netop tillid er også et af de ord, som ordføreren har sagt rigtig mange gange.
Jeg synes jo mere, det tyder på, at der er mistillid til den politik, som regeringen fører.
Hvis man kigger uden for de her tykke mure, kan man jo betragte danskerne og se de danske virksomheder faktisk være utrygge og nervøse.
Dermed beholder de jo ligesom også pengepungen i lommen, og de anvender ikke deres opsparinger til at investere i nyt.
Kunne det tænkes, at det måske var den politik, regeringen fører, som gav mistillid?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Derfor har vi et meget begrænset råderum.
Inden for det råderum skubber vi på dansk økonomi, der tager vi en række af de initiativer, som ligger i den her finanslov, og som Enhedslisten har været med til at tage ansvar for.
Og tak for det.
Jeg synes, at det er store ord i en meget svær tid, en tid med fokus på økonomi, hvor prognoserne bliver lavet om i alle lande omkring os, fordi gældskrisen i Europa har været og fortsat er ret alvorlig.
Det bliver der handlet på nu.
Det bliver der taget initiativer til at gøre op med.
Men det er jo ikke noget, Danmark alene kan ændre.
Jeg tror, at den måde, man genskaber tillid og tryghed på, er ved at føre en meget ansvarlig økonomisk politik, så alle kan se, at Danmark er en sikker havn.
Det er derfor, at renten er så lav.
Det skal den blive ved med at være, og det gør den kun, hvis vi fortsat arbejder på at holde en meget ansvarlig økonomisk politik og samtidig bruger det råderum, som er lille, men som vi har skabt, til at skubbe på dansk økonomi.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Jeg vil starte med at sige tillykke med den nye post.
Det var jo en helt uddannelsestale, vi hørte fra ordføreren, men jeg er glad for, at ordføreren fik med, at det også handler om mennesker.
Der står jo i regeringsgrundlaget, at regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden og sikre, at alle har lige muligheder.
Det får mig til at vende tilbage til skatteaftalen og til det, at et flertal i Folketinget har vedtaget en skattereform, som betyder, at førtidspensionister, herunder tusindvis af mennesker med et handicap, bliver ramt og mister op mod 10.000 kr. i 2023.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Det var svært at høre en del af det, som spørgeren sagde, for der var lidt knas med mikrofonen, men jeg prøver at genkalde mig det.
Jeg er rigtig glad for den skattereform, som vi har vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, nemlig sammen med V og K.
Den er jeg rigtig glad for, fordi den letter skatten på arbejde, og det, der skal til i Danmark, hvilket Dansk Folkeparti i øvrigt efterlyste lige før, er, at vi skaber arbejdspladser, og at vi skaber vækst.
Det betyder sammen med den række af sociale tiltag, som vi tager inden for det råderum, vi har, at vi skaber et bedre samfund og har råd til velfærd i Danmark.
Det er den eneste måde til også at få råd til at tage hånd om de socialt udsatte.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Det er det, ordføreren står og siger.
Det mener ordføreren er rimeligt.
Så må jeg høre: Mener ordføreren så, at det er rimeligt at øge brugerbetalingen for mennesker, der er ramt af handicap?
Det drejer sig om høreapparatbehandling, øget brugerbetaling til befordringsgodtgørelse, som regeringen også fjerner med et forslag, plus det, at man samtidig vil stramme tilkendelseskriterierne for 10 mio. kr. Er det social lighed?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Vi er nødt til at se på alle de forskellige ordninger, vi har.
Fru Karina Adsbøl og jeg var selv med i de forhandlinger, der handlede om høreapparater.
Der er tilfældet jo det, at vi i dag giver et offentligt tilskud som på det nærmeste overbetaler høreapparatproducenter inden for det private, fordi priserne i det offentlige er blevet markant lavere.
På den måde er der jo ikke tale om mere social ulighed.
Der er tale om, at vi gør det mest fornuftige, nemlig mindsker tilskuddet på et tidspunkt, hvor vi faktisk er i gang med at overbetale private høreapparatproducenter.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Og det går jo rigtig godt med det.
Det går lidt ringere med at finde opbakning til Det Konservative Folkeparti, men fortsat endelig med det; tak for hjælpen.
Jeg skulle jo også stille spørgsmål til fru Sofie Carsten Nielsen, og jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål.
Altså, Økonomisk Redegørelse er kommet, og af den fremgår det klart, at man har minusvækst i stedet for plusvækst i år, og at arbejdsløsheden næste år bliver meget større, end man havde forventet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Skatteaftalen gør så, at flere mennesker, der er udviklingshæmmede, og mennesker med et handicap og førtidspensionister bliver ramt af skattereformen.
Jeg vil godt citere Sytter Kristensen fra LEV, som har sendt et brev til Folketinget, hvori hun skriver, at de mest udsatte skal betale for skattelettelserne.
I forlængelse af det vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er social lighed, at de mest udsatte i forbindelse med skatteaftalen skal betale for skattelettelser.
Er der efter ordførerens mening social lighed?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Det er åbenbart meget svært at få at vide, hvad Dansk Folkeparti mener med hensyn til det fremadrettede, men vi ved jo så i hvert fald, hvad Dansk Folkeparti har været med til.
Man har været med til at halvere dagpengeperioden, sådan at tusindvis af arbejdsløse stod til at miste deres dagpenge og dermed miste hele deres forsørgelse.
Og det er et af de problemer, Enhedslisten har arbejdet meget hårdt med i de her finanslovforhandlinger, nemlig at sørge for, at folk ikke pr. 1. januar mister deres forsørgelse.
Så mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er ganske enkelt: Var det ikke en fejl at halvere dagpengeperioden og i en periode med meget høj arbejdsløshed at sige: Nu skal du kun have ret til dagpenge i halvt så lang tid, som du havde før?
Er det ikke en fejl, som partiet har fortrudt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Svaret er: Nej, det er ikke en fejl.
Dagpengereformen er god for det danske samfund på lang sigt.
Men det bør ikke få os politikere til at lade være med at gøre os nogle overvejelser om, hvad man vil gøre på kort sigt.
Sagen er jo, at den kickstart, som regeringen har talt meget om det sidste år, ikke har virket – tingene er ikke kommet i gang, vi har ikke fået sat gang i det danske samfund.
Det danske samfund er i tilbagegang.
Vi har oplevet nu, at det ikke engang er stilstand, det er regulær tilbagegang.
Bør vi politikere så ikke tage op til overvejelse, hvordan vi så kan indrette de ting, vi i øvrigt har lavet, på en måde, så mennesker bliver stillet ordentligt i den her situation, hvor der er ekstraordinær krise, og hvor krisen trækker længere ud end ellers?
Jo, selvfølgelig bør vi det.
Og derfor har Dansk Folkeparti også stillet et ændringsforslag til finansloven, der handler om, at man bør forlænge dagpengeretten med op til de her 6 måneder mere.
Ligesom man gjorde det i foråret, bør vi gøre det én gang til.
Nu er der så lavet en anden løsning, og vi synes da, det er fint, at man gør noget – det vil vi gerne kvittere for – men vi synes, det havde været rigtigst at lave en midlertidig forlængelse af dagpengeretten nu.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Der er jo ikke noget, der tyder på, at arbejdsløsheden er på vej til at falde, tværtom, og det har vi jo også lige hørt: Arbejdsløsheden ser ud til at være permanent høj og endda stigende.
Derfor vil jeg spørge: Hvorfor skal man overhovedet halvere dagpengeperioden?
Hvorfor skal man fratage mennesker, der gerne vil arbejde, og som kun har ét ønske i livet, og det er at få et arbejde, og som ikke kan få et arbejde, retten til at få dagpenge?
Det er jo det, Dansk Folkeparti står for.
Hvordan kan det være?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Altså, det ligger jo faktisk inden for det tankegods, som Arbejdsmarkedskommissionen i sin tid havde i forhold til at lave en dagpengereform, altså at man så, når ledigheden havde en eller anden størrelse, kunne lave midlertidige forlængelser af dagpengeretten.
Og det er jo præcis det, vi foreslår at man gør, altså laver en midlertidig forlængelse af dagpengeretten.
Det er jo, fordi man så har den langsigtede positive effekt af en dagpengereform, nemlig at der kommer et større arbejdsudbud – forhåbentlig, når der bliver behov for det.
Og sådan en måde mener jeg faktisk godt man kan lave politik på, altså at man gør det langsigtet, der er rigtigt for dansk økonomi, men at man indfaser det på en måde, så det også tager højde for den konkrete situation, som mennesker i dagligdagen oplever.
Det ville skabe mere tryghed, hvis man gjorde det på den måde – det har regeringen desværre ikke valgt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Dansk Folkeparti vil udvide det offentlige forbrug med 0,8 pct. frem mod år 2020, altså 0,8 pct. årligt, men hr. Kristian Thulesen Dahl kan ikke sige, hvad pengene skal bruges på; de skal bare bruges.
Hvordan de specifikt skal bruges, og hvor det er, der er behov for pengene, kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke svare på.
Det synes jeg er en lidt underlig tilgang til brugen af andre folks penge, for det er jo andre folks penge, det er jo skatteydernes penge.
Altså, hvis man vil bruge flere penge – der er vist ikke gået 1 minut – så må vi forvente, at man ved, hvad de skal bruges til.