runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
SF støtter lovforslaget og vil gerne være med til at forhøje børnefamilieydelsen til børn under 3 år.
Det er vigtigt, at børnefamilierne får den økonomiske håndsrækning, som børnechecken er et udtryk for, så privatøkonomien for børnefamilierne kan hænge sammen.
Som andre ordførere vil også jeg godt pege på, at det er et plaster på såret, fordi den siddende regering ad flere omgange har forringet børnechecken.
Så sent som fra 2004 ændrede man jo reguleringen af den, så dens værdi langsomt blev udhulet.
Dengang var SF imod, og derfor er det selvfølgelig glædeligt, at regeringen nu er kommet på bedre tanker, og at vi kan finde et bredt flertal for at hæve børnefamilieydelsen for de mindste børn.
Så langt, så godt.
Jeg ved, at hr. Nick Hækkerup har vældig meget brug for børnechecken til sine fire børn, men jeg vil alligevel påstå, at for danskere, der har en årsløn på den gode side af 1 mio. kr., gør det ikke den store forskel, om de får en 4.000-kroners-check mere en gang i kvartalet.
Der er mange andre danske børnefamilier, der vil have langt mere brug for og langt bedre gavn af de penge.
Skulle de ikke gives i børnecheck, er der også mange andre steder, hvor der er behov for at gøre noget ved forholdene for børnene; f.eks. investering i kvaliteten i vores daginstitutioner, hvor normeringerne er blevet ringere, hvor udflugter og madordninger bliver aflyst, og hvor flere daginstitutioner rundtomkring efterhånden minder om et håndværkertilbud.
Når situationen er sådan, er forslaget her om en forbedring af børnefamilieydelsen som sagt mest at betragte som et plaster på såret, men når man er væltet og har fået knubs på benet, er det rart med et plaster på såret, så SF sætter det gerne på.
Så får vi forhåbentlig lejlighed til at tage fat på at forbedre forholdene for udsatte børn, for børnene i skoler og daginstitutioner på et senere tidspunkt.
Men vi bakker altså op om forslaget fortsat.
SF har også længe ønsket at få de nuværende dobbeltbeskatningsaftaler ændret, så velstillede danskere ikke kan få fradrag for pensionsopsparinger i Danmark for efterfølgende at flytte til Frankrig eller Spanien og få opsparingen udbetalt til en meget lav skat.
Vi har ikke noget principielt imod, at folk vælger at flytte til andre lande
både Frankrig og Spanien er dejlige lande - men har man fået fradrag for sine indbetalinger til pensionsopsparing i Danmark, skal man ikke kunne gå i skatteskjul i de to lande og på den måde belaste statskassen her i Danmark til skade for alle de skatteydere, der pligtskyldigt betaler, og til skade for vores fælles velfærd.
SF støtter lovforslaget, og vi støtter de ændringer i overgangsordningen og datoen for lovens ikrafttrædelse, som er fremsendt af skatteministeren i forbindelse med genfremsættelsen af lovforslaget, så vi ikke er unødig firkantede i forhold til de personer, der lige nu er i gang med at rykke teltpælene op.
Så vi kan også fortsat bakke op om forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det drejer sig jo her også - ligesom diskussionen om lovforslagene under de to foregående punkter - om, at vi skal sikre en symmetri.
Vi skal sikre, at hvis man får fradragsret, når man indbetaler, så skal man senere også beskattes af midlerne, når de udbetales som pension.
Da de to dobbeltbeskatningsaftaler med henholdsvis Frankrig og Spanien ikke tager højde for den problemstilling, må vi have det på plads, og derfor er det naturligt, at vi så også her giver ministeren en bemyndigelse til at opsige aftalerne, hvis vi ikke kan opnå et fornuftigt forhandlingsresultat med de pågældende lande.
Der er ingen tvivl om, at det her er en bemyndigelse, der skal gives, og at det er et rigtigt formål, der er med de forhandlinger, skatteministeren har med de to lande.
Det, der har bekymret os i Det Konservative Folkeparti i den her sammenhæng, er naturligvis, om vi nu også får sikret, at der ikke er mennesker, der har disponeret i forhold til at bosætte sig i de lande og få pensioner derfra, og som vi stiller urimeligt, når eller hvis aftalerne skal ophæves.
Der er det vores umiddelbare opfattelse, at med de modifikationer, der er lagt ind i lovforslaget i form af overgangsregler for dem, der allerede har disponeret, er der taget højde for de indvendinger, vi har fået, og de problemer, der er blevet rejst over for os, men vi vil naturligvis under udvalgsarbejdet være opmærksomme på, om nogen skulle gøre os opmærksom på problemstillinger, der endnu ikke er taget højde for, for så må vi naturligvis diskutere det under udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt synes vi det ser ud, som om problemerne er klaret med de overgangsregler, der er blevet fremlagt, og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Jeg må sige, at i Dansk Folkeparti undrer vi os en del over, dels at lovforslaget er fremsat på nuværende tidspunkt, dels at lovforslaget nu er til første behandling.
Vi har al mulig respekt for, at regeringen har et politisk ønske om at hæve beløbet på børnechecken.
Det kan der argumenteres godt og grundigt for, og de to foregående ordførere har allerede fremført mange gode argumenter for det.
Så det er såmænd ikke det, der er min indvending.
Jeg mener blot, at når man har et ønske om en ekstraudgift på 400 mio. kr., synes jeg, det ville være passende, at det var noget, man fremførte i forbindelse med finanslovforhandlingerne, hvor ønsket så kunne indgå i den samlede prioritering af, hvad der skal være statens udgifter det kommende år. Vi i Dansk Folkeparti har selvfølgelig også vores ønsker til, hvordan udgifterne kan fordeles anderledes i forbindelse med finansloven, og de ønsker vil vi fremføre ved forhandlingsbordet, når vi kommer frem til finanslovforhandlingerne.
Der kan det nemlig indgå i prioriteringen af de penge, der nu er til rådighed, og holdes op mod alle de andre ønsker, som de øvrige forhandlingsparter måtte have.
Vi undrer os også i Dansk Folkeparti over, at man fremsætter et lovforslag her med en merudgift på 400 mio. kr. årligt.
Når man åbner aviserne i dag, ser man den vismandskritik, der er af det stigende offentlige forbrug, hvor der tales om overophedning og økonomisk nedtur, og så må man undre sig over, at regeringen bare smider en check på 400 mio. kr. på bordet, uden at det er tænkt ind i en større økonomisk helhed.
Det er ikke på grund af det materielle indhold i lovforslaget, men på grund af den måde, det bliver markedsført og kørt frem på her inden finanslovforhandlingerne, at jeg må meddele, at vi på nuværende tidspunkt må sige nej til lovforslaget her.
Nick Hækkerup (S), 2007-11-30:
Socialdemokratiet støtter forslaget, som det ligger.
Børnefamilieydelsen er et vigtigt bidrag til økonomien i rigtig mange familier.
Nu ved jeg ikke, om hr. Jacob Jensen selv har børn, men jeg har fire styk, og jeg kan betro hr. Jacob Jensen, at der ikke er nogen, der sætter børn i verden, fordi det er en god forretning.
Børnefamilieydelsen er et vigtigt bidrag til økonomien, og skulle man være i tvivl om det, kan man prøve en dag i slutningen af november at opdrive et par vinterstøvler eller flyverdragter i børnestørrelse, så vil man kunne konstatere, at alt er ribbet, efter familierne har fået pengene udbetalt.
Når regeringen alligevel ikke alene skal prises for forslaget, er det, fordi det lidt har en afsmag af en smule valgmanipulation.
For i 2003 besluttede regeringen og Dansk Folkeparti at reducere reguleringen af børnechecken.
Det skete teknisk ved at regulere beløbet i takt med forbrugerprisudviklingen i stedet for i takt med lønudviklingen.
Det betød så, at børnechecken reduceredes i årene 2004-2007 - alt i alt en reduktion i størrelsesordenen 1,2 mia. kr.
Den ændring stemte Socialdemokratiet imod i 2003.
Når regeringen nu forhøjer børnechecken for børn under 3 år, er der derfor i vid udstrækning alene tale om genopretning til det niveau, der var, før regeringen og Dansk Folkeparti slog ned på børnefamilierne.
Socialdemokratiet vil som tidligere sagt støtte den foreslåede forhøjelse af børnechecken, men vi vender os mod regeringens tendens til at skære på et område for derefter siden hen at vende tilbage og annullere besparelsen og så kalde det en forbedring.
Det er et mønster, vi også kender fra andre områder, f.eks. miljøområdet og ulandsområdet.
Frem for slingrekurs så vi hellere lidt reel bekymring for, hvordan velfærden faktisk har det.
Jacob Jensen (V), 2007-11-30:
Lovforslaget vil forhøje børnefamilieydelsen for børn under 3 år med 2.000 kr. årligt, sådan at man i alt, efter det er vedtaget - hvis det bliver vedtaget, det håber jeg det gør - vil modtage godt 16.000 kr. i 2008 mod godt 14.000 kr. pr. barn under 3 år i dag.
I Venstre synes vi, det er godt, at der skabes endnu bedre forhold for børnefamilierne - særlig småbørnsfamilierne - så de første år med ekstra store udgifter til børnepasning og udstyr osv. kan klares lidt lettere økonomisk.
I de kommende generationer bliver arbejdskraftmangel jo en stor udfordring for Danmark; der er mange små årgange, der kommer ind, og store årgange går på pension.
Nu tror jeg ikke, at folk får børn af rent økonomiske grunde.
Det håber jeg i hvert fald ikke.
Jeg håber og tror, at man får det af et helstøbt ønske om at få en familie at tage vare på og holde af.
Jeg synes nu alligevel, det er fint, at man med forslaget her kan gøre det en lille smule lettere økonomisk for småbørnsfamilierne at få det til at løbe rundt.
Forslaget er også en genfremsættelse fra 1. samling i 2007-08, og det er endvidere en udmøntning af regeringsgrundlaget fra 2005.
Da vi i Venstre er tilhængere af princippet om, at det, vi lover før valget, gennemfører vi også efter valget, kan vi naturligvis godt tilslutte os regeringens udmærkede forslag, som giver en ekstra hjælpende hånd til småbørnsfamilierne.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
De to foregående lovforslag er det nødvendigt at vedtage hurtigt, for at vi skal kunne leve op til de tidsfrister, der er givet.
Med hensyn til forslaget her kan man sige, at det ikke er lige så strengt nødvendigt, men omvendt vil jeg sige, at fordi lovforslaget blev fremsat i første omgang den 3. oktober og blev meget offentligt debatteret, tror jeg sådan set, at vi har set de fleste nye oplysninger i sagen.
Men som sagt overlader jeg det trygt til Skatteudvalget og Folketinget at vurdere, hvorvidt der skal gives dispensation, så forslaget her kan følges med de forslag, det naturligt hænger sammen med, eller om vi skal lade den normale 30-dages-regel gælde.
Det er en afgørelse, som Folketinget vil træffe, og som jeg naturligvis vil efterleve.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jeg vil bare sige, at når der ikke er vigtigere begrundelser for en hastebehandling, synes jeg ikke, vi skal give dispensation, men fastholde 30-dages-reglen.
Reglen er sådan set indført med det formål at forbedre lovkvaliteten, og jeg synes kun, den skal fraviges, når det virkelig er nødvendigt.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
I forlængelse af debatten om de to foregående forslag kan vi jo igen se, at pengene ofte fosser ud af statskassen på grund af fradragsordningen.
Her taler vi om et beløb på 100 mio. kr. om året fremover, og det får mig selvfølgelig til at spørge skatteministeren, om vi har mulighed for at få at vide, hvad vi har tabt f.eks. de sidste 10 år på grund af, at ordningen har været, som den har, så man kunne flygte fra skatten.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at stille et enkelt spørgsmål.
Vi støtter selvfølgelig lukningen af hullet, det giver sig selv, men hvorfor kommer forslaget i virkeligheden først nu?
Vi har jo kendt den problemstilling i mange år, og vi er mange, der har sagt, at det er et af eksemplerne på, hvorfor ordningen efter vores opfattelse er forkert.
Hvorfor kommer forslaget først nu?
Har skatteministeren et bud på det?
Hvad er i øvrigt grunden til, at vi skal dispensere fra 30-dages-reglen?
Hvis det har det fornuftige formål at lukke et skattehul, er vi helt med på det, men er det, fordi der skal forhandles før jul eller lige efter jul, eller kunne vi ikke bare vente og tage de almindelige frister?
Jeg synes ikke, Folketinget skal dispensere fra regler, der vedrører mennesker, uden at der er en rimelig god begrundelse, og det kunne måske være, at der skal forhandles mellem jul og nytår.
Hvis det er tilfældet, støtter jeg fuldstændig dispensationen, men hvis der ikke er en god begrundelse, synes jeg ikke, vi skal gøre det.
Så skal vi bare behandle forslaget som ethvert andet lovforslag.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-30:
Jeg skal gøre det kort og meddele, at Ny Alliance også kan støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Lovforslaget tjener et meget fornuftigt formål, og det støtter vi.
De bebudede ændringsforslag, der skal sikre, at der ikke er nogen, der kommer i klemme i overgangsperioden, ser fornuftige ud.
De må selvfølgelig underkastes en vurdering i udvalget, men umiddelbart ser det ud, som om man har fundet en god løsning på overgangsproblemerne.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Skatteministeriet skal ikke regne, alt efter hvad der passer ministeren.
Jeg tror, hr. Nick Hækkerup skal lytte godt efter nu.
I forhold til hvad en folkepensionist modtager her i 2007, vil vedkommende i de kommende år på grund af den skattepolitik, der er vedtaget, og det lovforslag, der ligger her, have et større rådighedsbeløb fremadrettet.
Det står i svarene, som blev afgivet i forbindelse med vedtagelsen af lovforslaget den 23. oktober, og det står vi naturligvis ved.
Hr. Nick Hækkerup skulle derimod tage at forholde sig til, at regeringen har fastholdt sit skattestop fuldt ud.
Jeg synes, det er mærkeligt, at Socialdemokratiet, så kort tid efter at en valgkamp er afsluttet, løber fra det tilsagn, fru Helle Thorning-Schmidt gav om at tilslutte sig regeringens skattestop, men det beroliger mig bare endnu en gang, at det ikke blev Socialdemokratiet tildelt at have regeringsmagten, og at vi derfor kan fortsætte ad den linje, der er fulgt i de sidste 6 år i dansk politik.
Det glæder jeg mig meget over, både på egne og på danskernes vegne.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
I Det Radikale Venstre interesserer vi os meget for energiproblemerne og ressourceproblemerne.
Vi er 20 pct. bagud med at fastholde realværdien af energiafgifterne i øjeblikket, og for fremtiden opregulerer vi dem med de gennemsnitlige årlige prisforhøjelser.
Hvis vi ikke var bagud her, ville vore forpligtelser her været nemme at opfylde, så vi har sådan set spildt nogle år.
Det er den grove konklusion.
Dernæst er jeg slet ikke ked af den omfortolkning af skattestoppet, som jeg oplever det.
Jeg glæder mig over, at vi ikke længere skal høre fra regeringens talsmænd, at det vil være i strid med skattestoppet, når vi foreslår omlægninger fra indkomstskat til ressourceafgifter.
Det glæder jeg mig over, og det er noget af det bedste, jeg har fået ud af denne debat, at vi i hvert fald ikke skal høre det argument mere.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Det er det først og fremmest, fordi det omdefinerer skattestoppet.
Der var tidligere en diskussion, hvor den socialdemokratiske ordfører blev spurgt om udlægninger af skattestoppet fra Socialdemokratiet side, men jeg kan forsikre for, at den idé med, at man laver skattereform ved at flytte beskatningen fra en beskatningsform til hinanden, er Det Radikale Venstre blevet hånet for af VK-ordførere ved mange lejligheder.
Der er blevet sagt: Det kan man ikke, det er jo bare omfordelinger, det er jo ikke skattereform.
Nu er der ligesom slået hul på den principielle diskussion, som også hr. Barfoed var inde på, og det synes jeg er interessant.
Så har skattestoppet altså fået et nyt indhold.
Fra nu af kan man altså godt med respekt for skattestoppet begynde at beskatte energi og andre naturressourcer og indføre kørselsafgifter.
Alt det kan indgå som led i en omlægning, i skattereformarbejdet, ved at man flytter beskatningen væk fra indkomst og over på energi og andre naturressourcer.
Det hilser vi meget velkommen, og det er det principielt vigtige i det her.
Det er jo den tanke, der ligger bag Det Radikale Venstres forslag om en grøn skattereform, der jo netop bygger på det hovedsyn, at vi kan spænde skattepolitikken for miljøpolitikken og samtidig for arbejdsmarkedspolitikken ved at lette skatten på arbejde og ved at øge beskatningen på energi og andre ressourcer.
Når det så er sagt, må jeg sige, at det jo alligevel er sådan i småtingsafdelingen, vi her bevæger os.
Det er principielt interessant, men stadig væk er det jo detaljer og småting, i forhold til hvad der kræves af os.
Så har jeg nogle spørgsmål til skatteministeren.
Energiafgifterne, CO2og svovlafgiften opskrives med den forventede gennemsnitlige prisudvikling i perioden 2008-2015 med 1,8 pct. pr. år.
Hvad nu hvis virkeligheden udvikler sig helt anderledes end de 1,8 pct.?
Hvad er holdningen så?
Er man så klar til senere at korrigere, hvis den her forudsætning om den gennemsnitlige prisudvikling viser sig at være forkert?
Dernæst har jeg følgende bemærkning: Der står i den skriftlige fremsættelse, at realværdien af afgifterne nu bliver fastholdt, og at det vil medvirke til at opfylde Danmarks Kyotoforpligtelser.
Ja, men vil ministeren ikke erkende - og det er spørgsmålet til ham - at vi allerede er ca. 20 pct. bagud?
Hvis det er vigtigt at fastholde Kyotoforpligtelserne, skulle vi så ikke begynde med at hæve i forhold til det efterslæb, der er opstået, fordi vi har fastlåst energiafgifterne i nogle år?
Hvis man endelig tog Kyotoforpligtelserne alvorligt, skulle man ikke nøjes med fra nu af at regulere op med 1,8 pct. om året.
Så skulle man også gå baglæns og korrigere for det tab af realværdien på afgiftsbelastningen, som vi har oplevet.
Disse spørgsmål, som er mere - skal vi sige - af teknisk art,
vil vi gerne dyrke lidt i Skatteudvalgets videre arbejde med forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Der er jo tale om et lovforslag, der en del af en samlet pakke, som går ud på at lette skatten på arbejdsindkomster.
En del af finansieringen finder vi så ved at indeksere af energiafgifterne.
Det synes vi Konservative er en ganske fornuftig model.
Det er faktisk på en gang fornuftig skattepolitik, fornuftig energipolitik og fornuftig miljøpolitik.
Så vi er ganske godt tilfredse med forslaget her, ikke mindst i den sammenhæng, som det indgår i.
Muligvis er vi her også ved at lægge spor for fremtiden.
Det er jo sådan, at regeringen ønsker yderligere lettelser i skatten.
Når det gælder skatten på arbejdsindkomster, skal der ske markante ændringer af skatten på den sidst tjente krone, især efter Det Konservative Folkepartis mening.
Derfor er det her spor, som er lagt nu, nok et, som vi også vil forfølge i fremtiden, hvor vi - når skattekommission har gjort sit arbejde - yderligere kan se på omlægninger af skattesystemet, der betyder, at vi får et incitament til en mere miljøvenlig adfærd hos borgerne, samtidig med at vi sænker skatten på arbejdsindkomster.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Sammen med den symbolske forøgelse af bundfradraget er det her det absolut eneste forsvarlige element i regeringens og Dansk Folkeparti skattepakke.
Med de hastigt voksende klimaproblemer, vi står foran, er det nødvendigt at gøre det dyrere at forurene og give større incitamenter til at spare på energien og forbruge energi klogt i hjemmet og i virksomhederne.
Den miljømæssige effekt af det her forslag er dog til at overse, da der kun er tale om, at afgifterne ikke længere skal udhules, som de er blevet indtil nu.
Det er meget sigende, at to tredjedele af den forventede danske CO2-reduktion som følge af det her forslag kommer fra, at tankningen af benzin og diesel flyttes til udlandet.
Der er altså ikke tale om en reel reduktion, men bare om, at det at holde regnskab bliver flyttet til et andet sted.
Det forslag, vi har foran os, er ikke så revolutionerende, at det gør noget.
Der er brug for en langt mere ambitiøs tilgang til klima- og energiområdet - også på afgiftssiden for at imødegå den stigende CO2-udledning.
SF vil gerne være endnu mere ambitiøs og lade energiafgifterne følge lønudviklingen i samfundet i stedet for blot at følge prisudviklingen, under forudsætning af at lavindkomstgrupperne bliver kompenseret.
Jeg kunne høre på de socialdemokratiske ordførere, at det her er et punkt, hvor der er fodslag i oppositionen, og hvor vi kan give vælgerne et klart alternativ.
Alt i alt er forslaget dog et skridt i den rigtige retning, så SF støtter forslaget i den videre behandling.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Jeg synes bestemt ikke, det er makværk, der er lavet her.
Jeg synes, det er en ganske glimrende aftale, som Dansk Folkeparti har fået gjort endnu bedre end det, som regeringen spillede ud med i sin tid.
Det er netop ikke højindkomstgrupperne, der får noget ud af den her skatteomlægning, der er lavet.
Det er folk med ganske almindelige lønninger.
Og så har jeg jo sagt, som jeg sagde til hr. Hækkerup før, at det er rigtigt, at pensionister, som ikke har andre indtægter, ikke får ret meget ud af det her, og det sørger vi så for at kompensere dem for i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Nu er hr. Dyrby Paulsens kvote med korte bemærkninger jo så desværre opbrugt.
Det bare ærgerligt.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-11-30:
Tak for det.
Og er vi så ikke enige om, at en kompensation til pensionisterne ikke bare går ud på at stille pensionisterne fuldstændig, som om intet var sket?
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Nu må jeg lige til at starte med sige, at jeg jo ikke har holdt hr. Hækkerup op på noget, der er foregået, før han blev valgt ind i Folketinget.
Men som ordfører for Socialdemokratiet må han selvfølgelig stå til ansvar for, hvad hans eget partis politik er, ligesom hr. Dyrby Paulsen gjorde det inden valget.
Det gjorde hr. Dyrby Paulsen jo, og det holdt vi sandelig også hr. Dyrby Paulsen fast på, altså at forklare, hvad politikken var.
Jeg anfægter slet ikke de beregninger, der ligger fra ministerierne.
Jeg tror ikke, der er regnet forkert, men som jeg sagde og som jeg svarede hr. Hækkerup før, så er det netop noget, vi skal arbejde på ved finanslovforhandlingerne, nemlig at kommentere de grupper, som vi synes ikke får nok ud af det her.
Så det er mit svar på det.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-11-30:
Nu er det jo meget nemt at gå til en socialdemokratisk skatteordfører, der ikke har været med til diskussionerne før valget.
Nu er den socialdemokratiske skatteordfører, der var før valget, så kommet til stede i salen, og jeg kan jo hjælpe på hr. Mikkel Denckers hukommelse, for rent faktisk har Skatteministeriet svaret på en række spørgsmål fra bl.a. Socialdemokratiet om effekterne af den her skatteaftale.
Hvis man ser på det lange sigt - altså frem til 2015 - så var det klart dokumenteret, at der er et problem i relation til pensionister og andre lavindkomstgrupper, nemlig at de i virkeligheden på sigt taber på den her aftale.
Den diskussion havde vi i salen.
Det er den diskussion og de tal, som Ældre Sagen har regnet på, og Ældre Sagen er sjovt nok kommet til nøjagtig det samme resultat, som Socialdemokratiet er kommet til, som SF er kommet til, som Skatteministeriet er kommet til.
Så skal jeg nu høre, at hr. Mikkel Dencker og DF fuldstændig har glemt, hvad det var, vi snakkede om før, og at hr. Mikkel Dencker og DF nu fuldstændig tilsidesætter de beregninger, der er fra Ældre Sagen?
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Nej, det har jeg aldrig sagt.
Det er sådan regnet ud med de her omlægninger, at den stigning, som alle borgere jo kommer til at opleve med indekseringen af energiafgifterne, bliver kompenseret, bl.a. ved at pensionerne sættes ekstraordinært op, og at bundfradraget også hæves, så det går lige op for alle parter.
Så jeg kan helt blankt afvise de påstande, hr. Nick Hækkerup kommer med.