runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
På baggrund af det første høringssvar, som LO kom med, besluttede vi at indlede en dialog, fordi vi oplevede, at for at blive bedre til at forklare intentionerne i lovforslaget – og det kunne også godt være, at LO havde nogle pointer, hvor vi skulle skærpe lovforslaget – kunne vi have en proces, ikke bare med LO, men også med DA.
Det er jo, fordi parterne, når vi snakker om de erhvervsrettede uddannelser, er tæt inde over, og det er også derfor, der er en yderligere proces, hvor Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser også kommer på banen.
På baggrund af de drøftelser har vi præciseret nogle forskellige ting i lovforslaget – det var dem, jeg startede med at gennemgå.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-19:
Jeg er lidt på fremmed grund her, for grunden til, at jeg stiller spørgsmål til ministeren, er simpelt hen for at hjælpe mine gode venner i LO.
Dem har jeg indimellem en dialog med.
Men jeg kan høre af spørgsmålene til ministeren her, at man ikke fra resten af Folketingets side er helt klar over den proces, der har været.
Når man læser høringssvarene igennem, kan man se, at LO har afgivet to høringssvar.
Først kom der ét høringssvar, så var der en proces, og så kom der et andet høringssvar.
Kunne ministeren ikke hjælpe os alle sammen med lige ganske kort at forklare processen, altså hvorfor LO har afgivet to høringssvar, som har betydet, at Folketinget kun er opmærksom på det senest afgivne høringssvar fra LO?
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Altså, det vil jo være sådan, at man skal leve op til de krav, som der ligger i det her lovforslag, og for at man kan gøre det, så skal der også foretages både en særskilt for- og en særskilt efterkalkulation af et udbud i udlandet, og det er jo netop for at have en vurdering af, om der er det solide økonomiske fundament, der skal være til det.
Men det er rigtigt, at der jo kan være en risiko for, hvad ved jeg af årsager, og det gælder jo ikke bare for det her området, det vil jo også være det, der gælder i forhold til den lovgivning, der eksisterer allerede i dag for videregående uddannelser, og der vil det jo i sidste ende være uddannelsen selv i forhold til den formue, man har.
Men det er lige præcis derfor, at det er præciseret, hvad det er, der skal til, for at man forlods er på så sikker grund som muligt: at økonomien er til at kunne bære det.
Dermed er det også et svar til Liberal Alliance, der spørger i forhold til små private gymnasier, at det netop er, fordi de er små, og at det er ganske urealistisk at forestille sig, at de vil have den økonomi, der skal til, for at kunne investere i udlandet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Ministeren svarer jo i øst, når jeg spørger i vest.
Det andet spørgsmål, jeg har, er om underskuddet.
Efter 4 år skal der være overskud, og hvis der ikke er overskud, lukker ministeren uddannelsen.
Hvem skal betale for det her underskud, der er oparbejdet – skatteyderne, skolen selv, hvem er det, der kommer til at betale?
Det har jeg endnu ikke kunnet få svar på bortset fra det, SF har sagt, altså at de gerne vil have, at skolen betaler.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Det, der ligger i det her lovforslag, er, at man skal kunne udbyde danske uddannelser med eksamener, der også tæller med den værdi, de skal have.
Det, der har været dilemmaet, er, at de ikke har gjort det, men det, som ekspertgruppen har afdækket, er, at det er det, som har været efterspurgt fra danske uddannelser, som jo er der; altså Niels Brock, som jeg nævnte, udbyder uddannelser i Vietnam, men de kan bare ikke gøre sådan, at det tæller fuldt og helt med den kvalitet og den værdi, der ligger i en dansk eksamen.
Regeringen synes jo, at det er en stor fordel, at man kan studere i forskellige lande, men det skal selvfølgelig være studier af den høje kvalitet og med eksamensbevis, så vi ved, at det har den værdi, det skal have.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
LO er jo fortsat bekymrede, det giver de jo også udtryk for i deres høringssvar, men accepterer selvfølgelig lovforslaget.
Jeg har et spørgsmål.
Østeuropæiske lande kan jo så også ændre deres uddannelser, hvis f.eks. en dansk uddannelsesinstitution eksporterer en uddannelse dernedtil.
Man får så en dansk uddannelse.
Efter endt uddannelse kan man så som EU-borger rejse til Danmark, man har et bevis med i hånden, og det gælder umiddelbart ikke i Danmark, men man vil så efterfølgende kunne få det godkendt i Danmark og derfor indgå på lige fod med alle andre med en erhvervsuddannelse.
Er det ikke korrekt?
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
De er jo altså selvejende, mere end de er fuldstændig private, og der er jo altså en gradsforskel der.
Og igen, de spørgsmål, der er her i forhold til det lovforslag, som jeg lige har læst op, mener jeg sådan set også burde blive delt af Venstre, for Venstre burde også være meget, meget optaget af, at det altså ikke bliver skatteborgerne, der skal betale for nogle investeringseventyr, som jo ikke kommer skatteborgerne umiddelbart til gode.
Det burde man i Venstre som liberalt parti være ganske optaget af, altså at det ikke er det, der kommer til at ske, og det hører jeg ikke helt.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-19:
Det havde været det optimale.
Men er det ikke også således, at vores ungdomsuddannelser er selvejende og dermed private?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Ja, jeg trykkede mig jo ind ret tidligt i ministerens tale, hvor ministeren fuldstændig sagde nej til beslutningsforslaget, og så ender ministeren alligevel med at sige ja til at lave en undersøgelse.
For der står jo rigtigt nok her i beslutningsforslaget, at Folketinget pålægger regeringen at undersøge – kun at undersøge.
Agter regeringen at stemme ja til beslutningsforslaget?
Det ville jo være helt enestående.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Regeringen kan selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget, men vi rækker faktisk en hånd ud og siger, at den undersøgelse, der bliver bedt om, vil vi godt gå ind i, og jeg har sat et par ord på, hvad kommissoriet for den undersøgelse kunne være.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi synes, det er et skidt beslutningsforslag.
Vi synes faktisk også, det lidt kommer som en elefant i en glasbutik, efter at vi har haft gode lange drøftelser med De Frie Grundskolers foreninger.
I næste uge kommer der et lovforslag med opbakning fra De Frie Grundskoler, i forhold til hvordan der arbejdes med specialundervisningen.
Men vi har det også sådan, at hvis der bliver bedt om et undersøgelse, vil vi gerne kigge på det.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Jeg går meget ind for, at et frit skolevalg også gælder for børn med særlige behov.
Det er også derfor, at jeg ser frem til det, der kommer fra regeringen i næste uge.
Det er jo en ambition, vi deler.
Vi deler bare ikke ordførerens forslag til, hvordan man indfrier den.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Så vil jeg gerne spørge ind til, om ordføreren er bekendt med, hvor mange integrerede elever der allerede i dag er optaget på de frie skoler.
Er der ikke en mulighed for, at ordføreren kan bakke op om, at man finder en løsning, så de faktisk fortsat kan tage et stort socialt ansvar og have de her elever integreret i de almindelige klasser på de frie skoler?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Der er jeg meget enig med ministeren, der netop har svaret på samme spørgsmål, og jeg ser frem til det, der kommer fra regeringens side i næste uge.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget, som jeg også spurgte ministeren om.
Som tingene er skruet sammen i dag, er det på den måde, at det jo er puljen, som friskolerne modtager i koblingsprocent, man tager en del af og øremærker til specialundervisning, og det gør jo reelt, at der er en konflikt, når der så samtidig er nogle, der siger, at de frie skoler ikke tager stort nok socialt ansvar.
Jeg vil gerne høre ordførerens kommentarer til det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-03-19:
Jeg står her på vegne af min kollega, fru Annette Lind, der desværre ikke har mulighed for at være her som ordfører i dag, og holder talen på vegne af Socialdemokraterne.
For os Socialdemokrater er det meget afgørende, at vi sikrer en god og tryg skolegang for alle børn, selvfølgelig også de børn, der har særlige behov; det er et arbejde, vi allerede er i fuld gang med.
Derfor hilser vi også en debat om, hvorvidt der er noget, vi kan gøre endnu bedre, velkommen.
Men samtidig har vi også, som ministeren allerede på meget fin vis har redegjort for, et lovforslag fra regeringen lige på trapperne, som netop skal forenkle og lette det administrative i forhold til tilskuddet til specialundervisning på de frie grundskoler.
Vi vil gerne fra socialdemokratisk side være med til at undersøge det her nærmere, men selve forslaget om den model, der bliver lagt op til, er vi skeptiske over for.
Derfor støtter vi ikke forslaget, men ser frem til forslaget fra regeringen, som kommer i næste uge, og så i øvrigt den undersøgelse, der hermed sættes i gang.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Det skal være sådan, at man har en mulighed for at vælge forskellige skoleformer.
Det har man i dag, og det har man også med den lovgivning, som vi fremlægger i næste uge i forhold til specialundervisning, og som er drøftet i et tæt samarbejde med de frie grundskolers foreninger.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, om nogen kan vælge en fri grundskole eller ej, det er et spørgsmål om, om man har skruet specialundervisningstilskuddet sammen på den rette måde, og det kommer vi som sagt med et lovforslag om, med bred opbakning fra de frie grundskoler.
Merete Riisager (LA), 2015-03-19:
Det lyder meget overraskende, at ministeren ikke kender til den helt klassiske anklage imod de frie grundskoler, som jo er rejst et utal af gange fra mange medlemmer af Socialdemokratiet.
Men igen, nu handler det her jo om en undersøgelse; det handler om at undersøge mulighederne for, at forældre, som har børn med særlige udfordringer, særlige vilkår, kan have et frit skolevalg.
Er det ikke klassisk socialdemokratisk politik, at forældre, der har særligt udfordrede børn, også skal have friheden til at vælge den skoleform, de finder bedst?
En af de mest yndede anklager mod de frie grundskoler fra Socialdemokratiets side er ofte, at de frie grundskoler ikke tager nok socialt ansvar, og det kan man diskutere længe.
Man kan i hvert fald sige, at de ikke har de samme økonomiske forudsætninger for at gøre det som folkeskolen, eftersom koblingsprocenten kun er 71 pct., og eftersom der ikke gives penge med til børn, der har særlige behov.
Og her kommer oppositionen så, kan man sige, denne anklage i møde ved at sige: Skal vi ikke indrette det sådan, at når der afsættes ressourcer til et barn, kan forældrene til det barn tage dem med derhen, hvor de gerne vil have barnet går i skole?
Så løser vi det i forhold til den anklage, som Socialdemokratiet så ofte rejser.
Det må ministeren da være glad for.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Det er jo sådan, som det også er ordføreren bekendt, at vi er lige midt i en omstilling i forbindelse med hele inklusionsarbejdet, både i forhold til grundskolen og de frie grundskoler, og i den her omstilling er det også sådan, at det har de frie grundskoler fået et særligt inklusionstilskud til.
Og det er jo på baggrund af det og den model, vi nu fremlægger i lovforslaget – som vi jo har gjort i et tæt samarbejde med de frie grundskoler, og som de bakker op om – at vi vurderer, at det, der vil komme til at ske, dermed flytter lidt flere penge over til den pulje.
Men man kan ikke helt sammenligne det med folkeskolen; det er jo en diskussion om, hvordan man fordeler midlerne inden for de frie grundskolers økonomi.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Jeg må sige, at der synes jeg lidt der er en udfordring, for man kan sige, at jo mere der afsættes i puljen til specialundervisning – det vil sige, jo bedre man er til at tage et socialt ansvar som fri skole – jo bedre efterspørgsel bliver der jo også efter pengene i den her pulje.
Og det vil sige, at der på en eller anden måde er en konflikt – i hvert fald fjerner man pengene fra den almindelige undervisning for at kunne tage et socialt ansvar i forhold til de børn, der har brug for specialundervisning.
Og det vil sige, at der jo på en eller anden måde på et tidspunkt er en øvre grænse for, hvor mange man så kan tåle at sige ja til, for ellers går det ud over de børn, som egentlig bare skal have den almindelige undervisning.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Det er korrekt.
Ordningen for inklusionstilskud skal snart evalueres, og det er også min forventning, at skoleforeningerne herefter vil indstille, at vi afsætter flere midler til specialundervisning inden for den pulje, som der er.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Jeg vil gerne indlede med at sige tak for ministerens tale og især den sidste del af ministerens tale i forhold til at række hånden frem.
Det glæder mig, for det er jo netop det – og det kan jeg så også fortælle ministeren – som jeg har brugt rigtig lang tid på, bl.a. også sammen med de frie skoler, for at få gravet ned i den her misere, som jeg synes det er.
Det, jeg godt kunne tænke mig at få ministerens svar på, er, om ministeren ikke godt kan bekræfte, at som det er i dag, er systemet skruet sammen på den måde, at de frie skoler afsnører – som jeg tror er ordet de bruger – en del af det, som de får tildelt til den almindelige undervisning, og sætter i en pulje, som man så kan søge af, i forhold til at få dækket omkostninger til specialundervisning.
Og det er egentlig det, jeg godt vil have bekræftet af ministeren.
Christine Antorini (S), 2015-03-19:
Vi er uenige i præmisserne i beslutningsforslaget.
Vi ønsker også at præcisere, hvad det giver mening at undersøge.
Men som udgangspunkt stemmer vi selvfølgelig imod beslutningsforslaget.
Vi synes, som jeg meget tydeligt har redegjort for, at det kommer helt skævt ind i det, jeg i øvrigt troede der var bred politisk opbakning til, nemlig at når vi laver noget i forhold til de frie skoler, så gør vi det i tæt samarbejde med De Frie Grundskolers foreninger, og i den kommende uge kommer der et forslag, der tager hånd om specialundervisningen.
Det er mit indtryk, at der ikke er nogen i den frie grundskoleverden, der har bedt om at lave sådan en model, som der er her, for det bryder fuldstændig med den måde, hvorpå det er, man har løst inklusionsopgaven, og det er også derfor, at det, vi siger, er, at vi ikke støtter forslaget her.
Vi er i øvrigt også, nogle af partierne her, i virkeligheden lidt forundrede over, at man har sådan et ret radikalt ønske om, hvordan det kan gøres anderledes, for der er altså en del økonomi i det.
Der står godt nok, at det forventes, at det bliver omkostningsneutralt.
Det har vi svært ved at se, hvis det blev gennemført, men det ændrer ikke ved, at den del, der handler om at undersøge det, vil vi gerne være med til.
Så det er jo en anden diskussion end den, som Merete Riisager rejser.
Jeg har ikke en principiel holdning om, hvorvidt den ene skoleform eller den anden skoleform er bedre til at udvise socialt ansvar.
Jeg konstaterer f.eks., at Efterskoleforeningen går meget aktivt ind i, hvordan efterskolerne skal være med til at bidrage til et socialt ansvar – og det er godt – og de hører til de frie grundskoler.
Det her handler jo om, hvilket værdigrundlag man lægger bag sin virksomhed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Tak for det.
Jeg synes selv, jeg er god til at holde mig inden for tiden.
Spørgsmålet er, om fru Annette Vilhelmsen ikke svigter sine vælgere.
Hun bor jo i Kerteminde på Fyn – det er også dér, hun er opstillet.
Det ligger ikke så langt fra Nyborg, og i Nyborg er cirka en tredjedel af alle skoler friskoler.
Når man undersøger noget, forpligter man sig jo ikke til andet end at undersøge.
Man forpligter sig ikke til at sige ja eller nej.
Man forpligter sig til at blive klogere, og jeg går da ud fra, at ordføreren gerne vil gøre sig klogere, især når man tænker på, at i Nyborg er der så mange friskoler.
Så ville ordføreren dog ikke sige ja til dette forslag nu, da vi alle sammen har forklaret, at det kun er en undersøgelse?
Så er der 1 sekund tilbage.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Jeg synes faktisk, hvis jeg må have lov til at sige det sådan, at det er lidt plat at nævne, hvor mange der nu går på en fri skole i Nyborg.
Der går endnu flere i Faaborg-Midtfyn Kommune, og jeg er opstillet i Odense, så det er sådan set ikke det, det handler om.
Jeg står heller ikke her og laver politik af hensyn til nogle specielle grupper.
Jeg står her faktisk, fordi jeg er meget optaget af de frie skoler.
Jeg har arbejdet med dem det meste af mit voksenliv, og det, som den her tekst siger, er, at man forpligter regeringen til at undersøge, hvordan kommunerne kan forpligtes.
Og det er jeg simpelt fundamentalt uenig i.
Så har jeg i øvrigt også redegjort for, hvor vigtigt jeg synes det er, at forældre kan få lov til at vælge den skole, de synes passer til det værdigrundlag, som forældrene nu har dannet familie på, og som skal tilgodese børnene.
Et barn må ikke afvises, fordi en af de frie skoler ikke har råd, fordi vi har et skævt tildelingssystem, og det er det, jeg har forstået.
Det vil jeg se frem til at se.
Jeg mener ikke, der er grund til at lave en undersøgelse som den her.
Den ville vi ikke have interesse i fra SF's side.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-03-19:
Til mig er det oplyst, at vi fra 2016 kan facilitere det her med betalingsservice.
Jeg kan ikke sige, hvorfor det lige præcis ikke er teknisk muligt.
Til spørgsmålet om gebyrer og betalingsservice og andet tror jeg næsten at jeg vil henvise til, hvor vanskeligt det egentlig er og hvor omsonst det måske endda vil være langt hen ad vejen at begynde at løbe efter mange af de her tjenester.
For som vi ser det i øjeblikket med den hastighed, hvormed de elektroniske betalingstjenester ændrer sig, så er det jo langtfra sikkert, at det er betalingsservice, der er et særlig relevant medie om nogle få år, i forhold til den måde hvorpå vi betaler.
Så det kan jo være, at den teknologiske, tekniske og herlige internationale udvikling m.v. faktisk medfører, at det bliver billigere og bedre og mere enkelt for os alle sammen.
Nogle af os kan da i hvert fald glæde os over, at vi kan sidde derhjemme i dag og betale tingene frem for at stå i kø på posthuset.
Så er det muligt, at det var billigere dengang, hvor hr. Frank Aaen stod i kø på posthuset.
Jeg glæder mig nu over at sidde hjemme i sofaen og betale.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Det var bare om det med betalingsservice, hvor ministeren sagde, at det ikke var teknisk muligt.
Det tror jeg ikke helt jeg kan forstå, men vi må jo så spørge til det, hvis der skulle være noget teknik.
Så vidt jeg har forstået, er det et EU-direktiv, man venter på, og jeg kan ikke se nogen grund til at vente på, at EU laver et direktiv, hvis vi selv synes, at det er en god idé at tilknytte en mulighed for betalingsservice til den basiskonto, som vi nu har på dagsordenen i dag.
Det var den ene ting.
Den anden ting er også en af de ting, jeg nævnte i min tale, nemlig at det jo er en pengemaskine, fordi der ikke er nogen regulering.
Altså, på dankortet har vi en regulering, i forhold til hvor meget dankortet bliver brugt, og sådan at den teknologiske udvikling også skal komme kunderne og erhvervslivet og butikkerne til gode.
Sådan burde det også være med betalingsservice, men her er det modsat.
Jo flere der bruger betalingsservice, jo mere stiger gebyret, og det synes vi altså også at der skal gøres noget ved så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er virkelig et sted, hvor danskerne bliver tørret.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-19:
Vi er for, at man får gennemført gennemsigtighedsdirektivet og boligkreditdirektivet.
Jeg synes også, at ministeren er landet salomonisk fornuftigt med hensyn til den evindelige diskussion om, at alle har krav på og mulighed for at få en basal indlånskonto.
Så langt, så godt.
Men jeg synes også, at forslaget her aktualiserer den debat, som vi har haft løbende gennem længere tid, og som handler om, hvor meget regulering vi stadig væk skal blive ved med at indføre og implementere i forhold til den finansielle verden.
Jeg synes, at det, som vi har brug for i det danske samfund, jo er, at der er nogle lokomotiver, nogle kraftcentre, nogle muskler, som vil være med til at sikre vækst i samfundet.
Der er et spirende opsving på vej, der er en lillebitte optimisme, og der sker nogle relativt positive ting i det danske samfund.
Jeg taler ikke her om, at der er en egentlig kreditklemme i det danske samfund lige nu, men jeg taler om, at det, vi har brug for, er, at vi har en finansiel verden, som vil være med til at investere, være med til at skubbe gang i forskellige aktiviteter.
Der er den største forhindring for det, hvis man snører den finansielle verden for meget ind, hvis man kommer med for meget regulering, for mange krav.
Og der har vi sammen gennemført en del bankpakker, implementeret EU-lovgivning og også selv lavet dansk lovgivning, som har skabt mere soliditet, mere substans, også i den finansielle verden.
Men nu og her er det altså tid til at stoppe op, tænke sig om og reflektere over, om det ikke er på tide, at vi ligesom måske tænker at gå den anden vej og se på, om der er områder, vi kan deregulere, om der er områder, hvor vi kan gøre det lidt nemmere at være finansiel virksomhed.
Nu implementerer man jo nogle direktiver, som vi for øvrigt er positive over for, men det er i hvert fald vigtigt som lovgiver hele tiden at reflektere over tingene, så der ikke kommer for meget lovgivning, og vi ikke bremser for meget for, at man kan være med til at være en muskel i forhold til at investere i vækst i samfundet.
Men vi kan godt fra det udgangspunkt støtte regeringens forslag her.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-03-19:
Mange tak.
Det er i sandhed et lovforslag, der indeholder mange elementer.
Et af elementerne er, som vi lige har diskuteret, forslaget, som indfører hjemmel til at fastsætte regler for indholdet af en basal indlånskonto.
En sådan konto må ifølge lovforslaget højst koste 180 kr. om året.
I det foregående lovforslag afskaffede regeringen maksimalpriser i forbindelse med udarbejdelse af tilstandsrapporter.
Hvis det er sådan, at man siger, at alle skal have ret til en indlånskonto, så mener vi sådan set, at det må være staten, der betaler den regning.
Det kunne man jo så gøre, enten ved at man sagde, at man lettede skatten for alle, som skal have sådan en konto, med 180 kr. om året, eller man kunne finde på en anden model.
Men vi synes sådan principielt, at hvis staten pålægger nogen en udgift, så må staten også afholde udgiften.
Det her lovforslag implementerer også gennemsigtighedsdirektivet og boligkreditdirektivet.
Det betyder samlet set – det står der i hvert fald i høringssvarene, og regeringen anerkender det også selv – at der pålægges den finansielle sektor nogle ret store omkostninger, og det skal jo ses i sammenhæng med den øvrige regulering, som er blevet påført den finansielle sektor gennem de seneste år.
Man skal jo være opmærksom på, at når man påfører en sektor omkostninger, så er det sådan set altid sådan, at regningen bliver sendt videre til forbrugerne, f.eks. i form af højere gebyrer.
Lovforslaget indeholder også nogle ting, som vi sådan er positive over for, f.eks. det her med, at forsikringsselskaber får mulighed for at drive og køre infrastrukturprojekter; det synes vi lyder positivt.
Det er også godt, at der kommer den her præcisering af reguleringen af reglerne for refinansiering af realkreditobligationer.
Vi har så nogle spørgsmål.
Et af dem er f.eks. til det, der står, om, at formidlere af realkreditlån nu bliver pålagt noget af den her regulering.
Hvem kommer det til at omfatte?
Kommer det også til at omfatte f.eks. Mybanker, som jo er sådan en virksomhed, som er med til at skabe konkurrence i sektoren, og som har været med til at spare forbrugerne for rigtig, rigtig mange penge?
Kommer de nu til at høre under det her, altså, bliver de formidlere af realkreditlån, og skal de dermed underlægges Finanstilsynet?
Samlet set er vi altså lidt skeptiske over for det her lovforslag, men vi vil følge udvalgsarbejdet og stille spørgsmål, og så må vi se, hvad vi ender med at stemme til det her forslag.