runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2007-01-26:
Det har vi heller ikke gjort, for det er der ingen idé i.
Vi har nemlig sendt det her lovforslag i høring bortset fra de dele, der er hullukninger.
De dele, der er hullukninger, blev føjet ind efter høringsperioden og før fremsættelsen, og det er de dele, som også skal træde i kraft ved fremsættelsen.
Jeg er helt enig med hr. Hækkerup i, at det ikke ville have været godt, hvis vi havde sagt: Her er noget, vi vil gå ud og gøre, hvad synes I om det?
Så ville det jo ligesom kunne slippe ud inden.
Der er jo den forskel, at når vi bruger en ikrafttrædelse ved fremsættelse, er det de steder, hvor man så at sige kan flytte en avance ud uden beskatning.
De steder, hvor man kan sige, at her er det en løbende ydelse, hvor det sådan set er mere ligegyldigt, hvornår det træder i kraft, tillader vi en senere ikrafttrædelse.
Så de dele, hvor der har været behov for en ikrafttrædelse ved fremsættelsen, har altså ikke været en del af høringen.
Klaus Hækkerup (S), 2007-01-26:
Det har jeg også læst et sted i bemærkningerne, men nu kunne jeg ikke finde det, da jeg sad og bladrede i forslaget.
Jeg vil sige, at der nu tilsyneladende er 12 forskellige tidspunkter, loven træder i kraft på.
Men det er ikke så meget det, jeg vil tale om.
Vi har jo ofte en situation, hvor vi lader skattelove træde i kraft fra fremsættelsesdagen for at undgå, at folk handler med henblik på at undvige den beskatning eller de regler, som man indfører.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er ideen egentlig med at opretholde det system, når man sender et lovforslag ud til en meget bred høring, hvor alle og enhver jo kan sætte sig ned og læse, hvad der sker, og kan træffe alle de foranstaltninger, de overhovedet ønsker, for at undgå beskatningen fremover?
Hvad er så ideen i bare at sige, at det undgår vi ved at lade det træde i kraft fra fremsættelsesdagen?
Det gør man jo ikke, når det har været almindeligt kendt inden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
I Venstre er vi optaget af, at man skaber gode rammer for dansk erhvervsliv, og med dette lovforslag fra skatteministeren forbedres de rammemæssige vilkår for koncerner og der skabes en mere hensigtsmæssig og sammenhængende erhvervsbeskatning i Danmark.
Forslaget har til formål at objektivere reglerne for skattefri omstrukturering af selskaber, således at spaltning, tilførsel af aktiver og aktieombytning kan gennemføres skattefrit uden tilladelse fra SKAT.
En tilladelse fra SKAT til at gennemføre en skattefri fusion vil fremover ikke være nødvendig.
Reglerne giver en ekstra mulighed i forhold til i dag, men der vil også fremover være mulighed for at benytte de eksisterende regler.
Dermed gennemføres en væsentlig administrativ lettelse for aktionærer, selskaber og koncerner.
Reglerne for sambeskatning justeres ligeledes med forslaget.
Formålet med de foreslåede justeringer er at præcisere reglerne for dermed at fjerne en usikkerhed om reglernes indhold.
Forslaget giver samtidig mulighed for, at søfolk om bord på kabelskibe bliver omfattet af DIS-ordningen.
Den var disse sømænd omfattet af før 2005, og muligheden bliver nu genindført for at rette op på en utilsigtet effekt af tidligere lovgivning.
Forslaget lukker endvidere en række potentielle skattehuller.
En række af de foreslåede tiltag er måske mere af tænkt karakter, mens andre kunne medføre et utilsigtet provenutab, og størrelsen er jo selvfølgelig svær at vurdere, men altså, der bliver grebet ind ved først givne lejlighed, når et problem er konstateret.
I Venstre er vi optaget af, at man sikrer fornuftige rammevilkår for erhvervslivet i Danmark.
Vi ønsker at begrænse de administrative byrder, og her er skattelovgivningen bestemt et interessant sted at tage fat.
Det har både den tidligere og den nuværende skatteminister været meget opmærksomme på, og det er også på sin plads at kvittere for det i dag.
Endelig sikrer lovforslaget, at de omtalte potentielle skattehuller lukkes, og det støtter vi varmt i Venstre.
Altså synes vi, det er et ganske fornuftigt forslag, som løser en række konkrete problemer, og vi støtter forslaget fra skatteministeren.
Klaus Hækkerup (S), 2007-01-26:
For Socialdemokratiets vedkommende kan jeg sige om det lovforslag, vi behandler her, og som Venstres ordfører jo ganske grundigt gennemgik indholdet af, at af de i alt 14 forskellige love, der ændres, ser det ud til, at vi umiddelbart kan tilslutte os ændringerne i de 13 af dem.
Det virker fornuftigt og rimeligt.
Det er vi selvfølgelig helt med på.
Dér, hvor det ser ud til at knasterne meget vel kan være, er vedrørende ændringerne i selskabsskatteloven omkring reglerne om sambeskatning.
Der er tale om to ting, dels at man objektiverer reglerne for skattefri omstrukturering, dels at der indføres en række korrektioner i lovgivningen i forhold til den ændring af loven, der blev gennemført i juni 2005.
Vi stemte dengang imod ændringen af loven.
Det betyder ikke, at vi på forhånd vil stemme imod L 110.
Alle forbedringer – set med vores øjne – er vi selvfølgelig indstillet på at stemme for, og hvis der helt overvældende er forbedringer i et lovforslag, men også det modsatte, ja, så er vi selvfølgelig også parat til at stemme for det.
Derfor kan vi tilslutte os den fortsatte behandling i udvalget.
Vi vil stille en række spørgsmål.
Vi afventer, at der vil komme spørgsmål udefra, bemærkninger og deputationer.
Det lovforslag, som vi behandler her, berører en ganske stor del af dansk erhvervsliv.
Så jeg kan sige, at Socialdemokratiet som udgangspunkt kan tilslutte sig det meste af lovforslaget, men vi ønsker en nærmere afklaring af især reglerne omkring selskabsskatteloven, inden vi tager endelig stilling.
Så skal jeg slutte af med at sige, at jeg i dag har fornøjelsen af at kunne meddele, at Det Radikale Venstre har den samme opfattelse.
Deres ordfører er forhindret i at være til stede, men de vil også kunne tilslutte sig det meste af lovforslaget, men vil afvente udvalgsbehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-26:
Det er jo tungt og kompliceret stof, og derfor skal jeg undlade at komme med en teknisk gennemgang af, hvad lovforslaget helt konkret i detaljer går ud på, men blot kvittere for Venstres ordførers udmærkede gennemgang af forslaget.
Jeg skal sige, at Dansk Folkeparti bakker op om regeringens arbejde med at skabe gode rammevilkår for erhvervslivet.
Her er der tale om, at man forbedrer nogle muligheder for at kunne lave det, der hedder skattefri omstruktureringer, netop ved at man objektiverer reglerne og afskaffer pligten til at opnå tilladelse fra SKAT på forhånd.
Det skulle gerne administrativt gøre det noget lettere for erhvervslivet.
Det synes vi lyder rigtig fornuftigt.
Det synes vi også lyder ganske fornuftigt, så også den del af lovforslaget kan vi bakke op om.
Den mest håndterbare del, eller hvad man nu skal kalde det, altså den del af lovforslaget, som er bedst egnet til at diskutere ved sådan en førstebehandling, er jo nok den del af lovforslaget, der går ud på, at søfolk om bord på kabellægningsskibe skal være omfattet af den såkaldte DIS-ordning.
Den røg de ud af tilbage i foråret 2005, hvor der åbenbart har været en del sjusk fra skatteordførernes side, som der så skal rettes op på i dag.
I Dansk Folkeparti kan vi tilslutte os, at søfolk på de her kabellægningsskibe igen omfattes af DIS-ordningen.
Desuden er der en del andre mindre justeringer af skattelovgivningen inden for erhvervsområdet, som vi som udgangspunkt har en positiv indstilling til.
Vi synes, at det virker fornuftigt.
Så på den baggrund skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti regner med at støtte L 110 ved tredjebehandlingen.
Bertel Haarder (V), 2007-01-26:
Jeg vil svare ved at citere min daværende arbejdsgiver, Poul Schlüter, som ville have sagt: Vist, vist.
Lars Barfoed (KF), 2007-01-26:
Da den konservative ordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, ikke kunne være til stede her i salen i dag, har jeg lovet at holde hans tale.
Og jeg skal beklage, at jeg ikke var nede i salen på rette tidspunkt, så vi kunne holde talerrækkefølgen.
Når selskaber i dag fusionerer, fisionerer – altså spaltes – får tilført nye aktier eller som led i en omstrukturering får foretaget en aktieombytning, kræver det en forhåndsgodkendelse fra SKAT, for at det kan ske skattefrit.
Der er jo ikke tale om reelle salg, men om ændringer i selskabsskatteforholdene, og derfor er der gode grunde til at lade selskaberne fortsætte skattemæssigt uændrede i den nye selskabsenhed.
De skattemæssige forpligtelser, der var i selskabet før ændringen, ligger fortsat i det selskab, der fortsætter efter omstruktureringen.
Det er det, der hedder en 100-procents-succession.
Med det her forslag gøres det nemmere at gennemføre disse selskabsmæssige omstruktureringer, da der ikke længere skal indhentes en forhåndsgodkendelse fra SKAT, for at ændringen er skattefri eller for at opnå en 100-procentssuccession.
Det er en væsentlig administrativ lettelse og tilskynder aktionærerne til at beholde deres aktier i mere end 3 år.
Hvis aktionærer alligevel vil sælge inden 3 år, følges proceduren fra de gamle regler, det vil altså sige, at SKAT kontaktes med henblik på en forhåndsgodkendelse.
Endelig er der en ændring af DIS-ordningen.
Kabelskibe betragtes ifølge EU’s retningslinjer ikke som søtransport, men som kabellægning, og med denne ændring bliver også kabelskibe nu søtransport, så mandskabet om bord kan betragtes som mandskab til søtransport med mulighed for at deltage i DIS-ordningen.
Vi Konservative finder forslaget godt og sin indviklethed til trods som udtryk for en administrativ lettelse, som vi kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2007-01-26:
Jeg skal takke for svaret og sige til ministeren, at det da er godt, der er én opposition i Folketinget.
Så er der mulighed for at få endevendt sådan et lovforslag; ellers var det jo bare gledet igennem uden videre diskussion.
Det kunne man jo tydeligt mærke på det, der blev sagt før, dog lige på nær den bemærkning, der kom fra Socialdemokratiet, skal jeg retfærdigvis sige.
Men ellers vil jeg sige til det med høringssvarene, at jeg synes, det er en meget interessant debat.
Vi har også haft den på andre områder, hvor man har kunnet se, at f.eks. Forbrugerrådet er blevet bedt om at kommentere et lovforslag, hvor de så har svaret tilbage: Det kan vi ikke af ressourcemæssige årsager.
Kristian Jensen (V), 2007-01-26:
Det skal retfærdigvis siges, at en række af de ændringer, der gennemføres med den her lovgivning, kommer på baggrund af kommentarer og henvendelser om det, som rådgivere har følt var uklarheder eller områder, hvor der var behov for præciseringer af den gældende sambeskatningslov.
Derfor føler jeg også, det er naturligt, at rådgivere, der har været iværksættere, i et ønske om at få mere klare og præcise regler, så de vidste, hvor de egentlig stod, også har kommentarer, når nu loven bliver ført ud i livet.
Men jeg kan ikke pålægge dem, jeg kan ikke tvinge dem til at give et svar tilbage.
Frank Aaen (EL), 2007-01-26:
Derfor kan det jo godt overvejes igen, om Folketinget burde have sit eget instrument til at prøve at gå lovgivningen igennem med andre briller – og det er ikke nogen kritik af Advokatrådet, af revisorerne, af Dansk Industri og de andre, men de ser jo på det med deres øjne – sådan at vi på anden måde sikrer, at der også er nogle, der ser på det med andre måske mere samfundsmæssige øjne.
Det tror jeg altså er en vigtig problemstilling, som vi kommer til at vende tilbage til.
Så vil jeg bare lige sige til det om værnsregler, hvor skatteministeren i sit første svar sagde, at man nu sørger for, at det her med værnsregler ikke bliver misbrugt: Hvis vi kigger hele skattehistorien igennem, kan vi se, at der har været utallige tilfælde med værnsregler, hvor kreative folk har fundet et hul, f.eks. sambeskatning med datterselskaber i udlandet.
Der troede Folketinget, at der var værnsregler, der sikrede, at der ikke kunne spekuleres, indtil man opdagede, at TDC og et par andre kæmpestore koncerner lige pludselig misbrugte muligheden for sambeskatning og milliarderne flød ud af statskassen.
Ja, så blev det værre, ved at den tidligere skatteminister ikke ville lukke hullet, da det blev opdaget; men uanset om ministeren havde været mere på dupperne, var pengene strømmet ud i stort omfang, fordi de værnsregler, man troede man havde, ikke virkede alligevel.
Det er problemstillingen.
Kristian Jensen (V), 2007-01-26:
Jo, men jeg så sådan set gerne, at vi gik tilbage til 1903 og tog udgangspunkt i statsskattelovens § 4, 5 og 6, som stadig væk er hjerte, nyre og lever i den danske skattelovgivning.
Hvis vi kunne have nøjedes med dem, ville det være meget, meget enklere, men problemstillingen er, at selv så enkle regler – som man så kan sige faktisk er enkle, overskuelige regler – vil kunne misbruges, fordi der selv blandt de få paragraffer er fortolkningsmuligheder, og derfor har vi jo besluttet gennem tiderne at bygge skattelovgivningen op, især på selskabsskatteområdet, sådan at den i højere og højere grad har forskellige værnsregler.
De værnsregler, der er her med hensyn til objektivering,
har vi lavet på en sådan måde, at vi har sagt: Du har tilladelse til at lave dine omstruktureringer, men du skal så til gengæld holde aktierne i en tidsperiode, og hvis ikke du gør det, så skal du tilbage til præcis den samme model, som vi har i dag, og som eksisterer, og få tilladelse for at undgå at betale skat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg synes sådan set, at jeg var meget præcis i min tilkendegivelse af problemstillingen, for det er meget relevant at rejse spørgsmålet: Giver vi nu de forskellige faggrupper mulighed for at gøre brug af deres kompetencer på den rette måde?
Der er jo ingen grund til, at vi sætter overkvalificeret personale til at løse opgaver, som andre er fuldt ud kompetente til.
Det er der jo ingen af os der kan være interesseret i.
Så må jeg sige til det konkrete spørgsmål: Jeg er altid interesseret i, at vi får løst de problemer, vi hele tiden møder om faggrænser, og med hensyn til en autorisationsordning må jeg kigge nærmere på den.
Jeg skal være sikker på, hvad forslaget præcis indeholder, før jeg kan stå og give et klokkeklart tilsagn.
Men det er bestemt relevant at få diskuteret problemstillinger med hensyn til faggrænser og få sikret en bedre udnyttelse af de ressourcer, vi har i sundhedssystemet.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Dansk Folkeparti har jo en plan, som i hvert fald kan løse nogle af problemerne.
Dansk Folkeparti har før fremsat et forslag om, at man indførte arbejdspligt for udenlandske studerende i Danmark, såfremt der var behov for dem på det danske arbejdsmarked.
Det kunne bl.a. være i forbindelse med lægemangel.
Vi ved jo, at der er svenske studerende og også norske og finske studerende på lægestudiet i Danmark.
Hvad siger hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokraterne til, at man eksempelvis for at løse personaleproblemerne på både kort og lang sigt sagde: Hvis I tager en uddannelse i Danmark og der efterfølgende er behov for jeres arbejdskraft, så indfører vi eksempelvis 7 års arbejdspligt i Danmark?
Så ved vi, at vi, hvis der er behov for dem på et område, også kan drage nytte af den uddannelse, de har fået i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg vil sige, at fænomenet ikke er ukendt.
Jeg tror, at et af de første områder var for piloter, som blev uddannet i det danske forsvar; en meget, meget dyr uddannelse.
Lige så snart de var uddannede, fløj de med private selskaber, der gav en langt højere løn.
Det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt, at samfundet betaler en meget dyr uddannelse og får så lidt gavn af den.
Derfor er vi meget åbne over for at finde løsninger.
Jeg har også noteret mig gårsdagens udgave af Politiken.
Det omhandler lidt, hvordan vi kan løse det her, og en af tingene er, at man skulle belønne folk.
Hr. Martin Henriksen siger det med norske og svenske studerende, og det viser sig ofte, at de tager uddannelsen og så rejser hjem igen.
Men især østeuropæerne kunne man måske godt lave løsninger for, og der er endda forslag fremme om, at man skal give dem en belønningsordning for at sige, at de vil arbejde her i f.eks. 10 år.
Og det skal sikres, at det sker.
Jeg synes, at det er spændende forslag, som man kan tage med ind i debatten.
Jeg tror ikke, at de løser det helt store i forbindelse med det her.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-26:
Jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen uden at sige det helt konkret var lidt imødekommende over for den tankegang, som Dansk Folkeparti har på det her område, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Kan jeg så tage det som udtryk for, at Socialdemokraterne gerne vil være med til at arbejde videre med det?
Jeg synes måske, at det er lidt meget at indføre en belønning, når nu de allerede har fået en uddannelse i Danmark, for EUborgere har jo visse fordele.
Men mener Socialdemokraterne, at det kunne være fornuftigt at kigge på, at man indførte arbejdspligt for udenlandske studerende?
Man kunne måske fristes til at afslutte med at spørge: Ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg lytter altid med endda store ører, når nogen fra Dansk Folkeparti foreslår, at vi skal have flere fremmede til at arbejde på det danske arbejdsmarked.
Alene det er jo en positiv tanke, som man ikke skal skyde ned,
det synes jeg slet ikke.
Men hvordan det kan skrues sammen med en uddannelsesaftale, synes jeg handler meget om det, som videnskabsministeren var inde på, hvor man forsøger at lave systemer, der gør, at det er attraktivt for udenlandske studerende at komme her, og det er jo også berigende for vores studiemiljøer, at der kommer fremmede folk udefra.
Det synes jeg da skal indgå i debatten, altså om det skal følges op med en arbejdspligt efterfølgende i forhold til de aftaler, vi har.
For vi ønsker jo også som danskere, at vi kan rejse ud og studere i den store verden, og derfor skal der selvfølgelig være lige forhold.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Nu er der måske ikke noget specielt overraskende i, at Dansk Folkeparti foreslår en slags arbejdspligt for unge, der kommer her til landet og læser til læge.
Vi er jo enige om, at der har været et problem, og det er sådan set fint, at videnskabsministeren har fået løst det.
Men i stedet for at gå meget defensivt til værks og skærme os af, kunne man så ikke tænke helt modsat og sige: Sagen er jo, at unge og også uddannede læger bevæger sig på kryds og tværs af grænserne i Norden, og i stedet for at sidde og skærme os af, så tager vi konsekvensen af det og begynder at dimensionere lægeuddannelserne i fællesskab i Norden?
Det, der går galt, er jo, hvis et land udvider kapaciteten rigtig meget og andre lande indskrænker den, for på længere sigt vil lægerne – jeg tror i stigende grad – indstille sig på, at man sagtens lige kan bevæge sig over grænsen og tage et job der, uddanne sig der osv.
Var det ikke en meget bedre idé?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg er fuldstændig enig med fru Charlotte Fischer i, at arbejdsmarkedet er blevet meget globaliseret igennem de senere år.
Vi kan se det, at vi f.eks. har fået Øresundsforbindelsen, og så bor der danskere derovre, som arbejder her, og omvendt osv.
Det har jeg ikke nogen som helst problemer med.
Jeg er også enig i, at man godt på både nordisk plan og EU-plan kan tænke på, hvordan – det ved vi der har været problemer med tidligere – vi godkender hinandens uddannelser, så der ikke er nogen barrierer arbejdskraftmæssigt for at flytte sig.
Så det kan da være udmærket, at man kigger på det i forbindelse med, at man reviderer internationale aftaler på uddannelsesområdet og godkendelserne af samme, for man hører om, at der er barrierer.
Men jeg er enig i, at det kan være lidt defensivt udelukkende at tale om en arbejdspligt.
Man kunne give nogle muligheder.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-26:
Jeg er enig i, at det jo bliver mere internationaliseret.
Vi har været inde på og også kunnet læse i aviserne om, at vi skal rekruttere uden for landets grænser specielt i Østeuropa, Baltikum osv., og det synes jeg på mange måder er en god idé.
Det giver nogle muligheder.
Men jeg synes heller ikke, at vi kan gøre det med bind for øjnene.
Vi risikerer at tømme de lande for uddannede folk, som de faktisk selv har brug for, fordi vi har lønninger, der ligger langt, langt over.
Taler det ikke for, at vi også på europæisk plan går meget tættere sammen om den her opgave i stedet for at blive ved med at insistere på, at det i meget, meget høj grad er en national opgave, som vi sidder her i Folketinget og prøver at løse?
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg er helt enig i, at der er mange, der tænker alt, alt for snæversynet på det her, og nøjagtig det samme synspunkt havde jeg i min indledende tale, hvor jeg siger, at det faktisk er et fattigt land, der er så rigt som vores, men ikke engang selv kan sørge for at uddanne de folk, det skal bruge til at pleje sine syge og ældre.
Det kan vi ikke være bekendt.
Vi kan slet ikke være bekendt at tage dem fra de dårligt stillede lande, som har hårdt brug for personale selv.
det har jeg intet imod.
Derfor har ethvert land efter min mening en forpligtelse til at sørge for, at der er overensstemmelse til det behov, der er, og sørge for, at der kommer nok ind, altså den rekruttering, der rent faktisk skal finde sted.
Jeg mener også, at det skal ske på ordentlige vilkår.
Der skal være en ordentlig kvalitet, uden at standarderne sænkes.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg tror, at hr. Torsten Schack Pedersen efter en del års bekendtskab med undertegnede vil have fuld forståelse for, at jeg ikke ligefrem betragter det som min opgave at rose regeringen.
Den disciplin, som Venstres ordfører her udfører, nemlig selvros, vil jeg medgive at hr. Torsten Schack Pedersen behersker meget bedre, end jeg er i stand til.
Nu har vi så fået et forslag til vedtagelse, og jeg synes, det bare bekræfter, at man ikke rigtig vil gøre noget ved det.
Man siger: O.k., vi har arbejdet sammen med Dansk Folkeparti.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-26:
Jeg synes, det er lidt besynderligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke forholder sig til det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Der er jo netop understreget det vigtige i, at rekrutteringen gennemføres og fastholdes inden for uddannelsesområdet, og vi tilkendegiver klart, at det er et fokusområde.
Så det undrer mig meget, at hr. Bjarne Laustsen har så travlt med at se problemer i stedet for at bidrage – jeg ved godt, at det kan være svært for hr. Bjarne Laustsen – til en i mine øjne helt fortjent anerkendelse af det, regeringen allerede har gjort, både med hensyn til antallet af optagne og antallet af uddannede inden for medicinstudiet.
Det er mig lidt besynderligt, at hr. Bjarne Laustsen fuldstændig forbigår det i tavshed.
Jeg kan da så bekræfte, at det jo flere gange i dag allerede er tilkendegivet, at vi ønsker et øget optag på sygeplejerskeuddannelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-26:
Jeg forstår jo godt, at Venstre ikke vil give nogen garantier for det her, for så er der heller ikke lovet noget, men blot afgivet nogle vage formuleringer om, at man vil arbejde på det osv.
Det er jo ikke nok.
Det er så konkret, at vi mangler 1.100 sygeplejersker.
Man skal bare forholde sig til det, således at vi kan lave en plan for, hvordan man kommer i gang med det her.
Men det vil Venstre ikke.
Venstre vil hellere sige noget om, at man arbejder sammen med Dansk Folkeparti, at det så er nok, og så komme med nogle brede formuleringer om, at det selvfølgelig er vigtigt og alt det der.
Jeg spurgte helt konkret, om man ville sørge for, at der ikke er nogen, der søger om at komme ind på uddannelsen, som bliver afvist.
Jeg tror, at hr. Torsten Schack Pedersen også fra den nordjyske debat godt ved, at der med hensyn til nydanskerne er ubalance i de regler, vi har.
Nogle bliver decideret straffet, hvis de går i gang med en uddannelse på det område her.
Derfor er det vigtigt, at vi sørger for, at der ikke er ubalance.
Det håber jeg at Venstres ordfører er enig i.