runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Spørgeren kan notere sig, at det meget klart står i vores forslag, at det ikke kun er for elbiler eller hybridbiler.
Det er også for delebiler.
Man kan sagtens køre i det spor med en benzindreven bil.
Man kan godt være to i en benzindreven bil.
Jeg har ikke nogen forudsætning for at sige, at man kun kan være en i den.
Så det er ikke nogen ny teknologi, der skal udvikles eller lignende.
Derudover kan elbiler faktisk godt benytte de danske veje.
Vi kan se motorring 3, som forbinder DONG og DONG, DONG i Gentofte og DONG i Avedøre, hvor de faktisk allerede nu kører i elbiler.
Jeg kan ikke forstå den sådan venten og laden stå til, når vi tænker på, at vi har et seriøst problem med CO2-udslippet fra transportsektoren.
Der må jeg bare notere mig, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen ikke har valgt at sige: O.k., lad os prøve alle de løsninger, der er på bordet.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-04:
Jeg mødes jævnligt med branchen i alle mulige forskellige sammenhænge, og jeg har faktisk stor glæde af, at vi har en godstransporttænketank, som jeg mødes med jævnligt, hvor vi har lejlighed til at drøfte de her ting og har fået fremlagt de forslag, der er i DTL’s publikationer.
Så det er forslag, jeg allerede har drøftet med branchen, og jeg kan garantere for, at er der områder, hvor branchen gerne vil have et samarbejde eller bistand på en eller anden facon fra Transportministeriet eller Center for Grøn Transports side, står vi naturligvis til rådighed med hensyn til at fremme de her ting.
Og det er jo nogle ting, vi skal arbejde med i de kommende år.
De tiltag, vi har lavet omkring grøn transport i de seneste år, skal jo i de kommende år suppleres med yderligere tiltag – det er der ingen tvivl om.
Det, jeg bare ikke kan støtte, er, at vi skal lave sådan en særdelmålsætning specielt for lastbiler i transporterhvervet.
Henriette Kjær (KF), 2010-02-04:
Det er jo på sin vis godt, at SF vil nedbringe CO2-udslippet.
Det vil vi Konservative også gerne, men det er jo endnu bedre, at erhvervet selv – altså her DTL og Dansk Erhverv – har lavet 49 forslag, der reducerer lastbilernes CO2-udslip.
Nu skal man tage de her 49 forslag, og de skal gøres til lov; de skal bare gennemføres.
Det kan jo godt være, at det i fremtiden fører til, at de gode ideer bliver liggende i skuffen af skræk for, at vi herinde på Christiansborg kan finde på at tvinge det ned over hovedet på folk.
Jeg synes, det er umådelig positivt, at branchen selv er gået aktivt ind i det her.
Det har de gjort, fordi de tager CO2-spørgsmålet seriøst.
De er i aktiv dialog med Transportministeriet.
De vil gerne være med til at løse den her opgave.
Det synes jeg sådan set vidner om en stor ansvarlighed.
Jeg synes også, at det er meget, meget svært at se isoleret og løsrevet på lige præcis lastbilernes CO2-udslip, når vi samlet har et mål om, at vi skal reducere hele transportbranchens CO2-udslip.
Det synes jeg ganske enkelt ikke er fair.
Som tidligere ordførere har nævnt, har vi brug for lastbiler.
Der er visse situationer, hvor varerne af logistiske årsager skal bringes ud på lastbiler.
Derfor har vi ikke noget ønske om, at det skal blive meget, meget dyrt for dem, der kører lastbilerne, eller for vognmændene at drive deres forretning, for det ender i sidste ende med en stor regning til forbrugerne.
Det er heller ikke sikkert, at det er klogt.
Det kan netop føre til ulige konkurrence, og det kan også føre til, som det også tidligere er blevet nævnt, at der kommer andre lastbiler ind over grænsen, som ikke er underlagt de samme krav, som SF her lægger op til.
Så det korte af det lange er, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte SF's forslag.
Vi mener altså, at man skal se nedbringelsen af CO2-udslippet i en større sammenhæng for hele transporterhvervet og hele den samlede transportsektoren.
Johs. Poulsen (RV), 2010-02-04:
Det Radikale Venstre støtter beslutningsforslaget, og det gør vi ud fra den betragtning, at sådan som vi læser forslaget, er tankegangen at sikre en så let adgang som muligt for forbrugerne til at sikre sig stole, der opfylder de behov, man mener at måtte have, herunder et behov for at skaffe sig de bedst mulige autostole til beskyttelse af ens børn.
Det synes vi er et meget positivt sigte med det her forslag.
Vi er naturligvis også optaget af – som jeg kan høre at andre også er ud fra den debat, der har været om spørgsmålene fra forslagsstilleren – at man ikke kommer i total kollision med EU-retten på området.
Men jeg kan som sagt allerede høre på debatten, at der er en fælles optagethed af, at man sikrer, at det her kan gennemføres på en sådan måde, at man kan føre det ud i livet.
Det skal vi finde en form på; det har vi tid til, og det er der også grund til at gøre, for så stiller man reelt forbrugerne bedre fremover.
Derfor er der på bundlinjen én ting at sige, og det er, at der er grund til at takke hr. Benny Engelbrecht for, at han har bragt det her forslag op, for af den debat, der allerede har været her, kan vi jo høre, at det her beslutningsforslag vil fremme mulighederne for, at forbrugerne i fremtiden bedre vil kunne gennemskue det her marked til gavn for dem selv og ikke mindst deres børn.
Så vi er godt tilfredse med forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2010-02-04:
Vi Konservative er glade for, at Socialdemokraterne med det her forslag sætter fokus på vigtigheden af, at man får mulighed for at træffe et godt valg, når man skal købe en autostol til sit barn.
Ens børn er jo det dyrebareste, man har, og som forælder vil man gerne sikre barnet mod skader og ulykker, også når man kører i sin bil.
Derfor er det vigtigt at få indkøbt en sikker autostol til barnet.
Heldigvis har Forbrugerrådets blad »Tænk« ofte fokus på autostolenes sikkerhed, og deres undersøgelser refereres også ofte i dagspressen.
Det giver forbrugerne en mulighed for at vurdere stolenes robusthed.
Som ministeren har nævnt, er det ikke umiddelbart muligt at etablere en tvungen mærkningsordning, hvor kun de allermest sikre vil kunne opnå en mærkning, men der er selvfølgelig mulighed for, at branchen selv indfører en mærkningsordning, og det vil vi Konservative stærkt opfordre dem til.
Og derfor er vi rigtig glade for, at ministeren foreslår, at Rådet for Sikker Trafik, FDM og Forbrugerrådet, eventuelt sammen med andre, f.eks. Færdselsstyrelsen, gennemgår de autostole, der sælges i Danmark, og offentliggør resultaterne, så de kommer bredest muligt ud til offentligheden.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men anerkender, at vi i fællesskab bør gøre det mere synligt for forbrugerne, hvilke autostole der kan klare f.eks. en sidekollision.
Så der er opbakning til en indsats på det her område.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
SF er også meget positivt indstillet over for Socialdemokraternes forslag.
Det er jo netop muligt at lave en positiv mærkningsordning for autostole a la Nøglehulsmærket, hvor vi i virkeligheden fra officiel side kan godkende de forskellige stole, der lever op til kravene, også i forbindelse med sidekollisioner.
Det er da helt oplagt, og det skal vi bare gå i gang med.
Jeg kan høre, at der er flere, der spørger, om det kan lade sig gøre på grund af EU-retten.
Jeg synes, vi skal finde en løsning på det, og på baggrund af det kan SF sagtens støtte Socialdemokraternes forslag.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-04:
Nu kender jeg jo hr. Benny Engelbrecht så udmærket, så derfor tror jeg også godt, at hr. Benny Engelbrecht kan tåle, at jeg som den tredje ordfører i rækken udtrykker mig rosende om det her forslag fra Socialdemokraterne.
Med hensyn til om det skulle være i strid med gældende EU-lovgivning, vil jeg så lige have lov til at sige, at det ikke er det, der bekymrer Dansk Folkeparti allermest, for det kunne vi såmænd sagtens leve med.
Jeg mener nemlig dybest set ikke, at man kan være i strid med nogen som helst lovgivning, når man ønsker at sikre sine børn på bedst mulig vis.
Og det, der egentlig er tale om her, er, som jeg også har forstået det af forslaget, at man gerne vil sikre, at der er en fornuftig vejledning, så folk, der skal ud og købe en autostol til deres barn, ikke tror, at en CE-mærkning er det evigt saliggørende og dermed måske giver sig selv en falsk tryghedsfornemmelse.
Så jeg synes, det er et godt og positivt forslag, som vi ligesom de øvrige ordførere gerne vil være med til at strikke videre på, så man rettede det en lille smule til i udvalgsarbejdet.
Jeg kunne forestille mig, at man måske kunne lave noget a la en smiley-ordning, som i hvert fald ville give forbrugerne et indtryk af, at der her var noget, der var afprøvet på dansk jord og ikke et eller andet sted ude i Kina, og så der var en sikkerhed for, at der her var et godt produkt af en høj kvalitet og med en høj sikkerhed.
Så jeg synes, der er mange gode elementer i forslaget, som vi i hvert fald er villige til at arbejde videre med fremadrettet.
Karsten Nonbo (V), 2010-02-04:
Nu håber jeg ikke, at jeg skader hr. Benny Engelbrechts fremtidige karriere ved også at rose ham.
Det må jo være noget af et chok at få ros af både V og K her i starten af et forslags behandling, men det er et godt initiativ, og det er et initiativ, der er brug for.
Jeg har selv været inde for at se, om jeg kunne opspore, hvor mange der i de sidste 5 år er døde i trafikken i forbindelse med autostole.
Det har været lidt af et problem at finde noget om det, og i den anledning vil jeg også godt rose transportministeren for, at han har nedsat den her arbejdsgruppe, som skal kigge på trafikdrab, altså mere på årsagerne end på, hvor mange der dør.
Og der kunne det her jo typisk været noget, man også tager med, for det er egentlig rart at vide, når vi diskuterer det her problem, hvor mange der er blevet kvæstet, hvor mange der er blevet dræbt i autostole, og hvad det skyldes; om stolen ikke var ordentligt fastspændt, om selerne ikke var ordentligt spændte.
Så der er masser af ting, vi kan bruge i det videre arbejde.
Men der er brug for det videre arbejde, som hr. Benny Engelbrecht er inde på, og det vil vi gerne give et tilsagn til.
Derfor: Når vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag, er det altså ene og alene på grund af en teknisk handelshindring i øjeblikket.
Men jeg er glad for ministerens udspil og tilsagn om, at vi lader FDM, Færdselsstyrelsen, Rådet for Sikker Trafik og Forbrugerrådet indgå i en arbejdsgruppe.
De skal jo ikke arbejde en dag længere end nødvendigt, og det vil de heller ikke, de vil frem til en løsning, og det er jeg også sikker på de kommer, for det er konstruktive repræsentanter for grupperne.
Samtidig kan vi jo, både hr. Benny Engelbrecht og undertegnede og andre, fyre lidt op under vore egne folk i EU, for vi så jo allerhelst en fælles, restriktiv standard for EU.
Vi skal ikke rende ind i det problem, når vi fabrikerer og sælger gode autostole i Danmark, at en masse farer over grænsen og køber autostole, fordi nogle mener, at billigt er bedst, men det er jo ikke altid tilfældet.
Vi må desværre afvise at støtte forslaget, men vi vil meget gerne arbejde konstruktivt videre frem med det.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-04:
Jeg mener sådan set, at jeg har sagt, at jeg tror, vi kan finde en måde at løse det på under udvalgsarbejdet, altså at vi finder en måde at lave de her test på, og at det så kunne føre frem til en eller anden form for mærkningsordning, uden at det strider imod EU-retten.
Det mener jeg sådan set allerede jeg har tilkendegivet.
Så jo, det tror jeg sagtens vi kan.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Nu findes der jo et andet mærke på markedet i dag.
Der findes faktisk op til ti forskellige forbrugermærker på alle mulige mærkelige produkter, men et af mærkerne er faktisk et officielt dansk mærke, nemlig Nøglehulsmærket.
Det har regeringen valgt at gennemføre som en national ordning, uden at det strider imod EU-retten.
Tror ministeren ikke, det er muligt på præcis samme måde at lave en positiv ordning for autostole, uden at det strider mod EU-retten?
Lars Barfoed (KF), 2010-02-04:
Sådan kan vi jo blive ved med at være positive.
Jeg erindrer faktisk ikke, at jeg nogen sinde som ministeren har taget så positivt imod et beslutningsforslag fra oppositionen, som jeg har med det her.
Men det ikke et spørgsmål om at finde nogle søm at hænge noget op på, som hr. Benny Engelbrecht siger.
Det er faktisk sådan, at der står, at vi skal lovgive om en mærkningsordning, og det er i strid med EU-retten.
Det tror jeg dybest set heller ikke at Socialdemokratiet ville bryde sig om, da Socialdemokratiet mig bekendt også tilslutter sig dansk medlemskab af Den Europæiske Union og gerne vil have, at vi opfører os i overensstemmelse med EU-retten.
Derfor synes jeg da, at det er i begge parters interesse eller i alle parters interesse – for jeg forestiller mig, at der er bred enighed om, at det her er et godt formål – at vi finder en løsning efter de skitserede retningslinjer, jeg nævnte i min indledende tale, men det kan vi jo drøfte under udvalgsbehandlingen.
Tempoet kan jeg ikke sige noget om, men jeg kan da ikke forestille mig andet end, at det er noget, der kan gå rimelig hurtigt, da der jo allerede er test, men det må man jo finde ud af i det arbejde, der så skal i gang bagefter.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-04:
Det er helt fair.
Sådan er det naturligvis.
Uanset hvilken form det forslag, som måtte komme om en mærkningsordning, får, er vi naturligvis interesserede i, at det så rent faktisk bliver gennemført, men også i, at det bliver gennemført hurtigt.
Dette er sagt i den mest åbne og samarbejdsvillige tone, som jeg overhovedet kan sige det i, vil jeg gerne understrege.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-04:
Nej, der må jeg altså sige, at jeg er bange for, at hr. Benny Engelbrecht ikke helt har læst forslaget.
Det er nemlig sådan, at der står, at Folketinget pålægger regeringen inden den 1. april 2010 at tage de nødvendige lovgivningsinitiativer, der sikrer en mærkningsordning.
Det vil altså sige, at det her ikke er frivilligt; det er en lovgivning om en mærkningsordning.
Og det er der, hele problemet er i forhold til EU-retten, og det er det, jeg synes vi i fællesskab skal prøve at løse under udvalgsarbejdet, så vi kan få opfyldt de gode intentioner, der er i forslaget, men uden at komme i strid med EU-retten.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-04:
Jeg vil først sige tak til ministeren for den usædvanligt pæne modtagelse.
Der er jo ikke noget usædvanligt i, at regeringen ikke kan støtte et forslag, der er fremsat af oppositionen.
Vi kender selvfølgelig alle spillets regler her i salen, og sådan er det.
Når det så er sagt, må vi også sige, at det var nogle meget pæne ord, vi fik med på vejen, og det vil jeg da gerne sige tak for – og også tak for, at ministeren på regeringens vegne kan se denne alvorlige problemstilling, der er med hensyn til det her.
Jeg vil dog alligevel godt have, at ministeren lige bekræfter mig i, at der faktisk står i vores forslag, at mærkningsordningen ikke nødvendigvis skal være obligatorisk, men at man sagtens inden for det forslag, som vi fremsætter, kan forestille sig en frivillig mærkningsordning.
Johs. Poulsen (RV), 2010-02-04:
Det Radikale Venstre er positive over for beslutningsforslaget, og det er vi, fordi det, i hvert fald som vi læser det, og det er måske lidt i modsætning til, hvordan en lang række andre ordførere har læst det, forsøger at sige, at vi har brug for en vedvarende og stærk indsats, som ses i sammenhæng, på det her område.
Så vidt jeg kan se, er der ikke på forhånd draget nogen konklusioner, og det vil sige, at handlingsplanen sagtens kan være en kombination af frivillige elementer, frivillige aftaler og meget andet, der er lavet, på området, så man måske også får fastlagt, hvordan man skal indføre nogle fornuftige og intelligente kørselsafgifter.
Det er vores opfattelse, at ikke mindst det sidstnævnte er nødvendigt og også bliver den fremtid, som vi kommer til at forholde os til i Danmark, gerne for vores skyld så hurtigt som overhovedet muligt.
I Det Radikale Venstre har vi selv den opfattelse, at en ordning, der ligner den tyske Maut-ordning, hvor man har en slags roadpricing, som er baseret på de enkelte kørselsstrækninger, er en del af fremtiden, og vi er også godt klar over, at det indgår i branchens diskussioner og i de forskellige fora, hvor man kigger på, hvordan man fremadrettet bedst kan løse det her.
Så inden man maler en vis herre alt for meget på væggen i forhold til det her beslutningsforslag, ser vi det egentlig langt mere som et fredeligt, man kan måske sige forsøg på endnu en gang at sætte det på dagsordenen, men det synes jeg da egentlig ikke de nødvendigvis skal have utak for, for det her er en vigtig problemstilling.
Og derfor kan jeg egentlig også gøre det kort ved at sige, at vi støtter de intentioner, der ligger i det her forslag.
Vi mener ikke, de er i modstrid med nogen af de aftaler, der er indgået på området,
og de kunne fint give anledning til, at vi netop i den brede kreds så hurtigt som muligt fik diskuteret, hvordan vi udmønter det her og gør det til virkelighed, for det er jo i virkeligheden det, det handler om, og der går i øjeblikket megen tid med at snakke.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Tak for det, hr. formand.
Jeg synes faktisk, at det er meget forfriskende, at vi får den her debat om et tema, som vi også fra konservativ side ser med stor alvor på.
Når man sådan ser de forslag, som beslutningsforslaget rummer, må man sige, at det jo er meget restriktivt, at man ligesom med forbud, med øgede krav, med ekstratilsyn siger, at det er det, der skal løse de udfordringer, der er.
Jeg medgiver, at der er nogle udfordringer; der er nogle ude i kommunerne, som ikke løser de opgaver.
Det her forslag er i høj grad et forslag, som illustrerer, at man i Socialdemokratiet ikke har tillid til kommunerne, ikke har tillid til, at kommunerne kan løse de her opgaver.
Jeg vil over for ministeren kvittere for, at ministeren har taget det her initiativ til en undersøgelse af § 3-administrationen – en undersøgelse af de beskyttede naturområder – for der er ingen som helst tvivl om, at vi har behov for mere viden, vi har behov for flere indikatorer, som vi i højere grad kan planlægge ud fra og sikre den natur, som vi ønsker at styrke.
Jeg synes, at Socialdemokratiets ordfører var meget konfrontatorisk i forhold til regeringen med hensyn til den indsats, der er gjort.
Det kan måske godt være meget underholdende at have en stor gang mudderkastning om, hvilken indsats der nu er skyld i hvad.
Vi har da også med stor forargelse set på nogle af de sager, der er blevet beskrevet i dagspressen, om kommuner, som ikke har levet op til deres ansvar.
Men jeg synes, det vil være mest fair, at man så også adresserer sin kritik til det rette sted.
Når vi nu har givet kommunerne ansvaret, må vi også fastholde kommunerne på det ansvar. Så kan det være, at der er nogle ting i relation til kommunalreformen, som kan være vanskelige at administrere for kommunerne, og det medgiver jeg også.
Men da er det så også sådan, at ministeren har en tæt dialog både med Danmarks Naturfredningsforening og med Kommunernes Landsforening om de ting.
Lad os dog få løst de ting, som det kan være svært for kommunerne at få løst, men totalt at lade kommunerne fraskrive sig ansvaret synes jeg ikke vi kan gøre.
Kommunerne må påtage sig det ansvar, de nu engang har, og vi må også have tillid til, at kommunerne kan løfte den her opgave.
Så når vi ikke kan støtte dette beslutningsforslag, er det egentlig først og fremmest, fordi vi har tiltro til det kommunale selvstyre, og så er det selvfølgelig også sund fornuft at se nærmere på den undersøgelse af hele området, som nu kommer, og som vi fra konservativ side hilser velkommen.
På den baggrund kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-04:
Især til hr. Flemming Møller Mortensens orientering skal jeg gøre opmærksom på, at jeg normalt ikke er ordfører på det her område.
Jeg skal derfor gentage, at da vores ordfører på området desværre er forhindret i dag, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige følgende: Som Dansk Folkeparti plejer at sige, vil vi gerne have en debat omkring naturen og den naturbeskyttelse, som vi har i dag.
Vi vil gerne være med til at se på, om det kan gøres endnu bedre for naturen i Danmark og for den sags skyld gerne naturen i hele verden, men at lægge op til, at miljøcentrene skal have endnu mere magt, er ikke det, vi i Dansk Folkeparti ønsker.
Vi ønsker i bund og grund, at regionerne bliver nedlagt, hvorfor det ikke passer ind at give dem større beføjelser og flere opgaver.
Det gør man, når man siger, at miljøcentrene årligt skal vurdere, hvorvidt den kommunale indsats i hver enkel kommune lever op til lovgivningen og formålet.
Det er klart, at Danmark har forpligtet sig til EU-beslutninger, men det er ikke Danmark, der skal påse, at de forpligtelser bliver overholdt.
Det er helt andre steder, det skal foregå.
Ved at indføre mere bureaukrati, så kommunerne skal indsende rapporter til miljøcentrene, er det lig med ekstraarbejde ude i kommunerne, som ikke gavner miljøet.
Skulle vi bruge flere penge på dette område, skulle det netop være til miljøet og ikke til alle mulige bureaukrater, som ikke producerer noget som helst.
Når der så lægges op til, at miljøcentrene skal til at overtage naturbeskyttelseslovgivningen, er det jo en helt forkert konstruktion, som vi ser det i Dansk Folkeparti.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget på det grundlag.
Jeg må samtidig sige, at staten på netop naturområdet har været med til at give flere milliarder kroner ekstra, og det er penge, som Dansk Folkeparti har været med til at udmønte.
Vi er stolte af, at det bl.a. giver mulighed for etablering af nationalparker og den slags.
At tro, at vi kan løse hele problemstillingen omkring det beskyttede naturområde gennem det her forslag, tror vi ikke på.
Og derfor afviser Dansk Folkeparti forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Naturens tilstand i de naturbeskyttede områder er rigtig dårlig, og overdrivelse i denne sammenhæng er næsten umulig.
Alt for mange kommuner har udtrykt problemer med at varetage de forpligtelser, som kommunalreformen pålagde dem på miljø- og naturområdet, hvorfor der er et klart behov for forbedringer.
Jeg var som socialdemokrat og byrådsmedlem meget skeptisk over for bl.a. disse nye kommunale forpligtelser på miljøområdet.
Det er en skepsis, som har vist sig at være særdeles velbegrundet.
Gennem de sidste 8 år er der sket en tilsidesættelse af kontrol og tilsynsforpligtelse i forhold til § 3-arealerne, vore allervigtigste naturarealer uden for de direktivbelagte Natura 2000-områder.
Det her forslag, som vil udnytte og udbygge de kompetencer, som miljøcentrene rummer, giver god mening.
Miljøministeren har overordnet ansvaret for området, hvorfor det vil være godt og også rigtigt at placere opgaven hos miljøcentrene.
Dog må det fordres, at miljøministeren holder sig fra at ville bestemme over tilsynene.
Miljøcentrene skal uvildigt føre tilsyn, jævnfør en lovbestemt ramme.
Kommunernes Landsforening beder om hjælp til løsning af den komplekse opgave, det er at føre tilsyn med de naturbeskyttede arealer.
De ønsker, at opgaven løses godt og i overensstemmelse med lovgivningen, men de vedkender sig, at det langtfra efterleves for nuværende.
Den fremsatte økonomiske kalkulation i beslutningsforslaget ser rigtig fornuftig ud og vil klart medvirke til en nødvendig sikring af yderligere kompetence og kapacitet i såvel miljøcentrene som ude i kommunerne.
Socialdemokraterne støtter forslaget her, og i kraft af at den røde lampe ikke er begyndt at lyse endnu, synes jeg måske nok lige, at jeg skulle benytte lejligheden til at sige, at det her ikke er et spørgsmål om at ville fratage kommunerne noget eller miskreditere eller udtrykke mistillid til dem.
Det er lige det modsatte, det drejer sig om.
Vi skal have opgaverne løst bedst muligt, og jeg ved fra mine socialdemokratiske kollegaer ude i kommunerne, at det er det, de synes er deres væsentligste opgave som byrådsmedlemmer rundtomkring i Danmark.
Men de er meget afhængige af, at vi her fra Christiansborg sætter en ramme op, som er fornuftig og rigtig.
Som miljøministeren meget rigtigt sagde tidligere i dag, kan der være behov for at justere en gang imellem.
Men jeg vil igen præcisere, at det skal være, uden at miljøministeren går ind og detailstyrer og bestemmer.
Det skal være sådan, at de kan gøre det med uvildighed.