Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-17:
Det er arbejdsmiljøloven, som formelt sætter rammen for det.
Der er 100 bekendtgørelser og 150 vejledninger, som virksomhederne skal forholde sig til på arbejdsmiljøområdet.
Det koster årligt knap 9 mia. kr. at håndhæve og regulere arbejdsmiljø- og arbejdsskadelovgivningen.
Virksomhederne betaler 8 mia. kr. af de 9 mia. kr.
Samlet set bruger vi altså i Danmark godt ½ pct. af vores BNP for at håndhæve arbejdsmiljølovgivningen.
Når det er sagt, er det vigtigt at huske på, at det, der på den lange bane forbedrer arbejdsmiljøet, er den konkurrence, som er mellem virksomheder i forhold til at tiltrække den bedste arbejdskraft.
Et godt arbejdsmiljø er ligesom en god løn et konkurrenceparameter, som virksomhederne må forholde sig til, hvis de ønsker de bedste medarbejdere.
F.eks. er virksomheden Google i flere lande blevet kåret til den bedste arbejdsplads, den bedste virksomhed at arbejde i.
Det skyldes så ikke lovgivning, men det skyldes altså, at virksomheder er meget bevidste om, at det er et konkurrenceparameter, at ens virksomhed er et godt sted at arbejde, og det giver vel også god mening.
Når vi har det bedste arbejdsmiljø i verden i Danmark, og når danskerne er det folkefærd, som er mest tilfredse med at gå på arbejde, skyldes det altså først og fremmest, at vi er et rigt land, som har råd til at prioritere et godt arbejdsmiljø.
Derfor er det efter vores opfattelse på den lange bane vigtigt at føre en politik, der skaber økonomisk vækst, som skaber rigdom, fordi det giver ikke bare borgerne mulighed for at leve gode liv rent materielt, det er faktisk også med til at forbedre sådan noget som arbejdsmiljøet på den lange bane.
Det kan heller ikke udelukkes, at når vi i Danmark har et godt arbejdsmiljø, skyldes det, at det kan betale sig for virksomheder måske at have nogle gode arbejdsforhold, at tilbyde arbejdstagerne nogle goder på deres arbejdspladser i stedet for at betale dem en højere løn, fordi skatten på arbejde er så høj.
Et af de steder, hvor der tilsyneladende er problemer med arbejdsmiljøet, er i den offentlige sektor.
Hvis man ser på sygefraværet i den offentlige sektor, er det højere end i den private sektor, også når man ser på sammenlignelige områder, altså hvis man tager folkeskoleområdet, lærere, der er ansat i privatskoler og friskoler og ser på deres sygefravær sammenlignet med lærere, der er ansat i folkeskolen.
Det samme gælder plejesektoren.
Så måske er der noget, der tyder på, at det bureaukrati, som offentligt ansatte er udsat for hver dag, er med til at skabe et dårligt arbejdsmiljø.
For et par år siden besøgte Sundhedsudvalget – der sad jeg i Sundhedsudvalget – Lund hospital i Sverige, hvor man havde indført lean.
Ikke bare havde man øget produktiviteten, man havde også nedbragt sygefraværet.
Arbejdstilsynet i Danmark er tre gange så stort, som det er i Sverige, men vi kan ikke dokumentere, at vi får mere ud af de penge, vi bruger på det.
Vi er helt enige i Liberal Alliance i, at fokus i langt højere grad, end tilfældet er i dag, bør rettes mod de virksomheder, hvor man konstaterer problemer.
Arbejdstilsynet i dag har alt for mange besøg på virksomheder, som ikke har nogen problemer, og de kommer igen og igen og besøger de her virksomheder, og det er spild af ressourcer.
Og der håber vi og fornemmer også på debatten i dag at der altså er en vilje til i højere grad at prioritere ressourcerne derhen, hvor der er problemer.