runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
Nu er det sådan, at al medicin og antibiotika gives efter en dyrlæges ordinering.
Det ændringsforslag, SF har fremsat, kan vi ikke stemme for, fordi det vil gå imod selve lovens intentioner.
Så vi kommer til at stemme imod ændringsforslag nr. 4, fordi al medicin er dyrlægeordineret.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-08:
Jeg kan godt undre mig over, at det er regeringens og De Radikales opfattelse, at det vil være imod lovens intentioner, hvis man undlader at give en tilladelse til en uacceptabel anvendelse af medicin.
Jeg kan godt undre mig over den logik og over, at det virkelig kan være sådan, at et flertal her i Folketinget ikke anser det for en mulighed.
Jeg vil godt anmode De Radikale og regeringen om at overveje den her sag en gang mere.
Det kunne jo måske give anledning til, at man tog lovforslaget tilbage mellem anden og tredje behandling, så man fik mulighed for og lejlighed til at gøre sig en ny overvejelse i den her sammenhæng.
Er det virkelig flertallets mening, at det her er forsvarlig omgang med medicin, på trods af at Det Veterinære Sundhedsråd klart fraråder det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Nej, det var ikke helt det, jeg sagde.
Hvis det er sådan, hr. Per Clausen har opfattet det, har han misforstået det.
Hvis indsatsen kom til at virke, ville der ikke være ret mange, der ville blive udsat for at miste sygedagpengene.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg skal bare være helt sikker på, at det, hr. Bent Bøgsted sagde, var, at hvis det gik sådan, at de systemer, som er aftalt, med henblik på at kommunerne skal forholde sig aktivt til folk, der er sygemeldte, kom til at fungere, så ville ingen miste deres sygedagpenge, mens de stadig væk var syge.
Det vil jeg bare være helt sikker på var det, hr. Bent Bøgsted lovede.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-08:
Jeg kan forstå, at syge mennesker åbenbart ikke er noget, der interesserer beskæftigelsesministeren, regeringen, Venstre og Konservative eller Dansk Folkeparti.
Herregud, det drejer sig jo bare om et par tusind mennesker hvert år, så det er jo ikke noget at bekymre sig om, og hvis de skal hjælpes, så er det da bedst gjort ved at tage pengene fra dem, så skal de nok blive raske.
Det er konklusionen på førstebehandlingen af vores forslag om at afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge.
Hvor mange historier skal der til, før regeringen, Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti forstår, at det er et reelt problem for mennesker af kød og blod derude i samfundet?
Vi har hørt utallige beretninger under udvalgsbehandlingen, haft besøg af selvstændige erhvervsdrivende fra Bornholm, en sekretær fra Helsingør og repræsentanter fra Hærens Konstabel- og Korporalforening, der hver især har bidraget med deres historier om sygdom, et usmidigt system og tabet af forsørgelse.
Jeg har her tal fra Hærens Konstabel- og Korporalforening og Livslinjen, tal, der fortæller om soldater, der har været udsendt til Irak, Afghanistan og Balkan og kommer hjem, fratræder fra tjeneste og mister sygedagpengene.
De har i alt 303 sager på deres liste.
175 af disse personer er på kontanthjælp, og af dem har de 45 mistet forsørgelsen.
Så ikke nok med, at de er blevet udsendt og er blevet skudt på i Danmarks tjeneste, de har også som tak fået en nulbon og absolut ingen hjælp.
De står sammen med hundredvis af andre uden forsørgelse.
De er så syge, at de ikke kan arbejde og er absolut uden håb.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Jeg er meget ked af, at der overhovedet ikke har været så meget som antydningen af ændring i ministerens opfattelse i den her sag, og det samme gælder partierne Venstre og Konservative.
Man lukker øjnene og vil ikke indse, at det er et problem, som vi her i Tinget må forholde os til.
Det, der har været det mest sørgelige i den her sag, har så været at høre på Dansk Folkepartis sædvanlige udmeldinger om, at nu skal de nok beskytte de svage og hjælpe de syge, men bagefter, når det så gælder, løber de fra løfterne.
Løftebrud og løgnagtighed vil nogle måske finde på at kalde det, men jeg vil blot sige, at Dansk Folkeparti i denne sag som i så mange andre siger et og gør noget andet og lader sammen med resten af den borgerlige fløj de svage og de syge i stikken.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-08:
Dansk Folkeparti svigter de syge.
Det er meget, meget sørgeligt.
Mange mennesker har nok regnet med, at Dansk Folkeparti er et parti, som for alvor vil forbedre forholdene for langtidssyge og andre udsatte grupper i samfundet.
Men sådan er det ikke, og det vil vi desværre få at se ved afstemningen om lidt.
Samfundet fratager hvert år 6.000 langtidssyge deres sygedagpenge, ikke fordi de er blevet raske, men fordi der er lovregler, der siger, at sygedagpengene udløber efter en bestemt periode, selv om de pågældende stadig væk er syge.
Man reklamerer så en del med, at der er forlængelsesmuligheder i sygedagpengeloven, og det er der.
Men Beskæftigelsesministeriets egne tal viser, at efter at forlængelserne er blevet brugt, er der stadig væk de nævnte 6.000 mennesker, der årligt bliver frataget deres sygedagpenge i Danmark.
De 6.000 havner på kontanthjælp, og for mellem 1.000 og 2.000 af dem betyder det en indtægt på – hold godt fast – 0,0 kr.
De kan ikke få kontanthjælp, fordi de har en ejerbolig eller en ægtefælle, som har en indtægt fra et job.
Her synes jeg jo at det enkelte folketingsmedlem, som skal deltage i den her afstemning om lidt, kan overveje med sig selv, hvordan vedkommendes egen økonomi ville se ud, hvis vedkommende fik 0,0 kr. den ene måned efter den anden.
Her bliver der grinet fra Dansk Folkepartis side, kan jeg høre, men jeg kan sige, at de langtidssyge, som kommer i den situation at få 0,0 kr., havner i noget ganske forfærdeligt.
Det er jo klart, at ens økonomi hurtigt vil komme til at ligge i ruiner, og at man vil være tvunget til at gå fra hus og hjem.
Det er den måde, man behandler langtidssyge på i dagens Danmark.
Det er mennesker, som i forvejen er hårdt belastet af deres sygdom, ofte en alvorlig sygdom.
De er simpelt hen usikre på fremtiden og spørger: Ender det med, at jeg dør, og hvis jeg lever, kan jeg så komme tilbage på arbejdsmarkedet og have en indtægt derfra?
Det skaber simpelt hen en så stor usikkerhed og utryghed, at mange bliver nedbrudt af dårlige nerver, og det er forståeligt nok.
Og hvad gør samfundet?
Samfundet giver dem så det sidste skub ud over kanten ved at tage deres sygedagpenge fra dem.
Derfor sørger det her beslutningsforslag for, at alle syge beholder deres sygedagpenge, indtil det er afklaret, om den langtidssyge kan fortsætte på arbejdsmarkedet på almindelige vilkår, om vedkommende skal have et fleksjob, eller om vedkommende skal have en førtidspension.
Det er naturligvis det eneste anstændige og menneskelige at gøre.
Men tilbage er der altså 11 gange så mange, 5.500, der hvert år i Danmark stadig vil miste deres sygedagpenge.
Jeg må sige det, som det er: Jeg havde faktisk regnet med, desværre, at Venstre og Konservative ville føre en umenneskelig politik på det her område, men jeg er dybt skuffet over Dansk Folkeparti.
Det er simpelt hen skammeligt, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at redde 5.500 langtidssyge hvert år ved at stemme for det her forslag.
For hvis Dansk Folkeparti ville stemme for forslaget, ville det blive vedtaget.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Det, der får mig til at gå op, er selvfølgelig, at de beskyldninger, der kommer mod Dansk Folkeparti, ikke skal stå uimodsagt.
For i forbindelse med sygedagpengeloven har Dansk Folkeparti fået flere forlængelsesmuligheder igennem, og når de bliver kombineret på den rigtige måde, er der mange, der kan få gavn af det ude i kommunerne, når de kommer på sygedagpenge.
Men det, som hr. Eigil Andersen og hr. Lennart Damsbo-Andersen glemmer at omtale, når de står heroppe, er jo, at mange af de årsager, der er til, at der er folk, der mister sygedagpengene, er de skrappe regler, som ordførerne for de to partier har været med til at lave, dengang loven om førtidspension og fleksjobordning blev indført under den tidligere Nyrupregering.
Det var i 2001, at den blev vedtaget, og den trådte i kraft i 2003.
Derfor er der mange, der fejlagtigt tror, at det er Dansk Folkeparti, der har været med til at lave de stramme regler, der er årsag til, at folk bliver slæbt igennem den ene arbejdsprøvning efter den anden, og så falder de ud af systemet i forbindelse med sygedagpenge.
Det glemmer de to ordførere at omtale heroppe, for det er bekvemt at undgå at sige: Vi har noget af ansvaret for, at folk falder ud af sygedagpengesystemet.
Når kommunerne bruger forlængelsesmulighederne på den rigtige måde, kan man godt nå at få arbejdsprøvet og fundet ud af, om borgerne skal have førtidspension eller fleksjobordning.
Men det har man set stort på i forbindelse med loven, man indførte i 2001, og som trådte i kraft i 2003.
Vi erkender, at vi ikke har kunnet komme igennem med en stor forlængelsesmulighed ved den sidste finanslov, hvor vi havde et ønske om noget mere, men vi har trods alt fået forlængelsesmuligheder igennem, der gør, at der, hvis de bliver brugt rigtigt, er mange, der ikke kommer i den situation, at de falder ud.
Men det var måske på sin plads, at man så på, hvordan det er, der bliver handlet i forbindelse med arbejdsprøvning af dem, der skal i fleksjob og på førtidspension.
Det var måske en idé, at de to herrer, ordføreren for Socialdemokratiet og ordføreren for Socialistisk Folkeparti, tog det op i den kreds, der har været med til at lave reglerne for førtidspension og fleksjob.
Har vi selv været skyld i, at der er så mange, der falder ud?
Ja, det har man i den forbindelse.
Kommunerne trækker folk gennem den ene arbejdsprøvning efter den anden, fordi de ikke vil have dem over på førtidspension og fleksjob.
Det skulle man se på.
Det er beklageligt, at man så skal stå heroppe og hælde vand ud af ørerne om, hvor forfærdeligt det er, når man selv har været med til at gøre det vanskeligt for folk, der er på sygedagpenge.
Det er meget behændigt at undgå at omtale det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-08:
Nu kan jeg forstå, at vi skal tilbage til den forhandling, vi havde under førstebehandlingen, hvor hr. Bent Bøgsted også hældte vand ud af ørerne om, hvad det var, der blev besluttet for 20 år siden her i Tinget.
Det er jo sådan, at i Socialdemokratiet er vi blevet klogere, og vi har lært og har set, at der faktisk er mennesker, der bliver ramt af de begrænsninger, som findes i dag.
6.000 mennesker mister deres sygedagpenge, og 1.000 eller flere mister deres forsørgelse hvert evig eneste år, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det må man da forholde sig til.
Nu skal jeg lade være med at sige, hvor det lige kommer fra, men man kunne jo sige: Kom nu ind i kampen.
Det kan da godt være, at man i Dansk Folkeparti har haft mulighed for at presse regeringen nogle få gange, men var der så ikke mulighed for at komme med et tilsagn nu i dag og sige, at pr. 1. januar sørger Dansk Folkeparti sammen med resten af oppositionen for at der ikke er nogen varighedsbegrænsning på sygedagpengene?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Det var jo en erkendelse fra hr. Lennart Damsbo-Andersen af, at Socialdemokratiet er blevet klogere.
Man indførte nogle regler i 2001, der ikke lige var så hensigtsmæssige, som man havde håbet, og så prøver man at løse problemet igennem forlængelsesmuligheder ved at afskaffe varighedsbegrænsningen.
Vi skal også huske på, at det var Socialdemokratiet, der selv indførte varighedsbegrænsningen for en stor gruppe.
For de offentligt ansatte var det Socialdemokratiet, der afskaffede varighedsbegrænsningen.
Hvad angår privatområdet, var det helt tilbage til under Schlüterregeringen
, tror jeg, og jeg skal ikke kunne sige, hvordan forhandlingerne foregik dengang.
Når man taler om varighedsbegrænsningen, har man så meget med at henvise til, hvordan det foregår i andre lande, bl.a. i Sverige, hvor det gik fint.
Men Sverige har netop lavet en varighedsbegrænsning, fordi de ikke kunne styre det, og det er så det, vi også kan risikere herhjemme.
Men hvis man så på, hvordan reglerne var i forbindelse med fleksjob og førtidspension, kunne man måske løse det der, men det ser man stort på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-08:
Det er åbenbart den store dag for udenomssnak.
De lappeløsninger, som Dansk Folkeparti taler om endnu en gang, løser jo ikke problemet for de mennesker, som er blevet ramt, dem, som står derude og har mistet deres forsørgelse.
Det, der er vigtigt nu, er, at vi tager os sammen herinde og i fællesskab beslutter at afskaffe varighedsbegrænsningen, og der er muligheden for Dansk Folkeparti i dag, lige om et øjeblik, at stemme for vores forslag.
Så behøver vi ikke mere diskutere, hvem der har sagt hvad hvornår, men vi kan forholde os til den virkelighed, der er derude, at der er 1.000 mennesker, der mister deres forsørgelse hvert eneste år her i landet.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Ja, og den afskaffelse af varighedsbegrænsningen, som hr. Lennart Damsbo-Andersen vil have, løser heller ikke noget for dem, der er blevet ramt.
Sådan kan man hele tiden sige det.
Men altså, det er jo på sin plads at se på, hvad der er årsagen til, at problemerne opstår.
Vi har bl.a. også set, at der er en stor del af kommunerne, der fratager syge deres dagpenge, og som bliver underkendt, når det bliver anket.
Det var måske også rimeligt, at man så på, hvordan der bliver ageret der, så der ikke sker noget uoverlagt.
Jeg synes, hr. Lennart Damsbo-Andersen skulle tage en snak med sin forligskreds om førtidspension og fleksjob, når det er blevet erkendt, at de regler, som hr. Lennart Damsbo-Andersens parti har været med til at indføre, ikke var så vellykkede.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen hat stået heroppe og erkendt, at de er blevet klogere.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-08:
Der er mange ting, man kan diskutere i forbindelse med førtidspension og fleksjob, men i den her sammenhæng er det altså ren udenomssnak.
Det er ansvarsforflygtigelse, et forsøg på at fralægge sig ansvaret, fra Dansk Folkepartis side. Sagens kerne
er, at det forslag, som vi skal stemme om her i dag, indebærer, at langtidssyge kan fastholde deres indtægt, indtil deres fremtid er afklaret.
Det er uforståeligt for mig, at Dansk Folkeparti vil stemme imod, at langtidssyge skal beholde en indtægt, indtil det er blevet afklaret, om de kan fortsætte på arbejdsmarkedet eller ej.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at det, hvis Dansk Folkeparti stemmer nej til det her forslag, betyder, at der fortsat årligt vil være 5.000-6.000 mennesker i Danmark, som vil miste deres sygedagpenge på grund af varighedsbegrænsningen.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
En ting, jeg i hvert fald kan bekræfte, er, som resultaterne har vist, at kommunerne, som det var tidligere, da der ikke var en varighedsbegrænsning, ikke tog deres ansvar over for de syge alvorligt og ikke gjorde en indsats.
Der er rigtig mange, der kan benytte sig af de kombinationsmuligheder, der er, for at beholde sygedagpengene.
Vi er helt oppe på 7-8 kombinationsmuligheder, og hvis de bliver brugt rigtigt, kan man modtage sygedagpenge i meget lang tid.
Man kan modtage sygedagpenge i op til 3-4 år.
Det er det, man skal se på og få til at virke.
Hvad angår det der med at løbe fra ansvaret, har jeg i hvert fald hørt, at hr. Eigil Andersen er løbet fra ansvaret for at have indført de stramme regler i forbindelse med fleksjob og førtidspension.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-08:
Som jeg sagde før, er der mange ting, man kan diskutere vedrørende fleksjob og førtidspension, men det har intet med den her sag i dag at gøre – overhovedet intet.
Ikke et eneste sekund!
Vi taler her om langtidssyge, som bliver frataget deres indtægt med Dansk Folkepartis støtte.
Ordføreren for Dansk Folkeparti taler om kombinationsmuligheder.
Det står fast, at der er 6.000 mennesker i Danmark, der mister deres sygedagpenge hvert år efter brug af de kombinationsmuligheder.
Forslaget her skaber et sikkerhedsnet, det skaber tryghed for de langtidssyge.
Hvorfor i alverden er det så, at Dansk Folkeparti stemmer imod det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Jamen én ting, der står klart, er, at Dansk Folkeparti i hvert fald har forbedret sygedagpengereglerne for dem, der bliver ramt, i forhold til det, som hr. Eigil Andersens parti var med til at lave før regeringsskiftet.
Det, vi har gjort, er, at vi har indført flere forlængelsesmuligheder, end der var før regeringsskiftet.
Det er sandheden, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, og det kan ikke hjælpe noget, at man sidder og ryster på hovedet, som om det ikke passer.
Sådan er det.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-08:
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Bent Bøgsted er optaget af vilkårene for de langtidssyge, og at Dansk Folkeparti er det.
Det, vi har gjort i fællesskab, også sammen med regeringen, er jo, at vi har sørget for, at der bliver lavet en aktiv og tidlig indsats for at fastholde et arbejdsmarkedsperspektiv også for de syge.
Nogle har måske bemærket den kampagne, der kører netop nu, og som udspringer af det.
Hvis man tror på, at den indsats, vi har lavet dér og aftalt i fællesskab, betyder, at alle gør deres ypperste for, at folk, der er syge, kommer hurtigst muligt tilbage på arbejdet, er der ikke noget argument for at have en varighedsbegrænsning.
Og derfor vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Dækker modstanden mod det her beslutningsforslag over, at man er fedtet med pengene og ikke har fået det igennem på finansloven, eller dækker den over, at man ikke tror på det forlig, vi har lavet, og som handler om, at alle burde sørge for, at ingen får lov til bare at være syge, men at der i stedet for kan gøres en indsats for, at deres sygdom bliver behandlet og de kommer tilbage på arbejdsmarkedet?
Er det indsatsen, man ikke tror på, eller er man bare fedtet?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Jamen selvfølgelig tror Dansk Folkeparti på den aftale, vi har lavet, vedrørende sygefravær, det er klart; den er vi sikre på kommer til at virke, lige så vel som hr. Morten Østergaard er sikker på, at den kommer til at virke.
Men årsagen til, at vi er imod, er, at vi ved, at hvis varighedsbegrænsningen bliver fjernet, vil indsatsen i kommunerne blive slækket, for så har man ikke travlt med at lave den ekstra indsats, der ligger i aftalen om sygefravær; man har ikke travlt med at få hjulpet dem, der er ramt af sygdom, tilbage til arbejdsmarkedet med den rigtige indsats.
Så kan man bare lade det ligge.
Hvis man bruger kombinationsmulighederne på en rigtig måde, vil der være mange, der vil blive hjulpet – hvis kommunerne er mere opmærksomme på, når de fjerner sygedagpengene, at de ikke overtræder reglerne.
Det er der desværre en del kommuner der gør.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-08:
Jamen der er desværre ikke helt sammenhæng mellem den første del af hr. Bent Bøgsteds svar og den anden del af hr. Bent Bøgsted svar.
Den aftale er en forpligtelse for kommunen til at interessere sig for de syge allerede i en tidlig periode.
Så snart man kommer ud over de første 10 ugers sygdom, skal kommunen interessere sig for de syge, og der skal være en aktiv indsats i forhold til dem, medmindre deres sygdom forhindrer, at der kan være en aktiv indsats, f.eks. folk, der er alvorligt kræftsyge.
Hvis man tror på det, hvis man mener, at det er det rigtige at gøre – det var det, vi blev anbefalet af en lang række eksperter – har kommunen jo en helt konkret interesse i at gøre en indsats; de bliver jo ramt på refusionen, hvis ikke de gør en aktiv indsats.
Og derfor vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at det jo ikke passer, at de ikke har den interesse.
Og derfor hænger det bare ikke sammen at sige, at hvis ikke man helt kan tage sygedagpengene fra de syge efter 52 uger, vil kommunerne miste interessen for de syge.
Den interesse har vi i fællesskab skabt fra den tiende uge og frem, og hvis ikke hr. Bent Bøgsted mener, vi har gjort det, hvad er så meningen med, at vi har lavet den sygefraværsaftale?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-08:
Jamen selvfølgelig tror jeg på den indsats, der blev lavet i aftalen om sygefravær, det er klart, og hvis det hele kommer til at virke ude i kommunerne, er der heller ikke rigtig nogen, der vil miste deres sygedagpenge; så enkelt er det.
Så selvfølgelig tror jeg på indsatsen.
Og hr. Morten Østergaard har ikke flere korte bemærkninger.
Jeg skal lige sige, at hr. Eigil Andersen var henne og fortælle mig, at SF ikke stemte for lovforslaget om at fjerne varighedsbegrænsningen dengang, og han skal selvfølgelig ikke have skyld for noget, han ikke har været med til, og det skal jeg beklage, men hr. Eigil Andersens parti var med til at lave aftalen om førtidspension og fleksjob.
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
Det kan jeg svare meget kort på, for det er ikke min og Det Radikale Venstres vurdering, at der er tale om uacceptabel anvendelse af medicin.
Det er vores vurdering, at det er en fuldt forsvarlig anvendelse af medicin.
Vivi Kier (KF), 2010-04-08:
Jeg må så bare sige, at nu hørte jeg jo ordførerens tale, men jeg hørte også ordførerens rigtig mange kommentarer til de spørgsmål, der blev stillet, og hvor der blev sagt, at det her har man været nødt til at gøre, fordi kommunerne simpelt hen har været nødt til at spare og har været udstyret med en forfærdelig økonomi.
Jeg er med på, at vi står over for en fælles udfordring i 2011 og frem, men det er jo ikke det, vi sidder og kigger på nu.
Vi sidder og kigger på det, der hidtil er sket, og jeg har bare lige brug for at få ordføreren til at bekræfte, at kommunerne år for år de sidste 8-9 år har fået flere penge til rådighed hvert eneste år.
René Skau Björnsson (S), 2010-04-08:
Man bliver så nødt til at spørge sig selv, hvor alle de penge er blevet af, hvor alle de milliarder er blevet af.
For jeg møder ikke en eneste ældre, jeg møder ikke et eneste barn, jeg møder ikke en eneste forælder, der oplever, at de har fået mere og bedre service for alle de milliarder, regeringen påstår der er kommet ud.
Så der må være et stort hul, og det hul har regeringspartierne så åbenbart ikke lyst til at finde, for så ville man ikke indføre yderligere besparelser over for kommunerne, som man nu lægger op til for 2011.
Jeg kan ikke gå ind på den præmis, som fru Vivi Kier lægger op til her.
Astrid Krag (SF), 2010-04-08:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, for det er da interessant at høre, hvordan hr. Martin Henriksen, som sidder i regeringens støtteparti og derfor også må formodes at have en vis indflydelse på, hvordan den her nulvækst, der er udmeldt, skal udmøntes i kommunerne, vil acceptere at den bliver udmøntet.
Og i forlængelse af det her forslag vil jeg høre: Skal de penge, der så går fra kommunerne i forhold til det her prisloft, ses som en del af den samlede ramme, hvor der er nulvækst?
Det er jo lidt interessant i forhold til de økonomiske rammer, som kommunerne kommer til at stå med fremover.
Og det er jo faktisk et område, hvor man må gå ud fra at regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, har noget at skulle have sagt.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-08:
Jo, altså, det sker, at Dansk Folkeparti har noget at skulle have sagt, og at vi står med det her lovforslag i dag, illustrerer også meget godt, at Dansk Folkeparti har noget at skulle have sagt.
Og hvis man kigger på de efterfølgende lovforslag, som jeg har fornøjelsen af at være ordfører på, de to næste, viser det jo også, at Dansk Folkeparti har noget at skulle have sagt – i det her tilfælde på det sociale område.
Det forholder sig jo sådan, at der i 2010 er en hel del offentlige investeringer, altså, der stiger de offentlige udgifter – det gør de jo i 2010, så nulvækst her og nu er der ikke.
Så har regeringen spillet ud med nulvækst, og det er jo noget, vi typisk vil forhandle med regeringen i forbindelse med finanslovaftalen.
Sådan plejer det at være, og jeg er sikker på, at sådan kommer det også til at være i år.
Og så er det rigtigt, at der selvfølgelig er nogle ekstraordinære udfordringer, og dem tager vi selvfølgelig hånd om i forbindelse med forhandlingerne, sådan som vi altid gør det.