runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2011-04-05:
Cloud computing er jo et af de mange engelske udtryk, vi bruger i it-verdenen.
Jeg ved ikke, om vi rigtig har fået forklaret, hvad det drejer sig om, men det vil jo sige, at it-systemer deler servere; de kan ligge langt væk fra selve systemet, i Langbortistan eller et andet sted i verden.
Man deler derved også teknikere og eksperter, der passer de her servere, og man kan så også dele programmer, der kan ligge på de servere og bruges af flere it-systemer.
På den måde kan man udnytte serverkapaciteten, eksperternes kapacitet, programmerne og få udviklet programmer.
Så derfor er der selvfølgelig meget, der taler for, at der er masser af besparelser og serviceforbedringer, og derfor er vi også cirka alle sammen enige om, at det er en rigtig god idé.
Der er lidt en strid om ord, som jeg kan høre det: om en digitaliseringsstrategi er det samme som en national plan, eller om det er noget, der allerede har stået i »Digitale veje til vækst«.
Der er nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, og det er jeg meget glad for at høre.
Jeg håber, at vi løbende får at vide, hvilke problemer den støder på, hvilke løsningsmuligheder der bliver bakset med, og om der er noget, der kræver lovændringer, eller hvad det er for en slags tilpasninger, der skal til.
Så det håber jeg at vi bliver nært knyttet til eller får opdateringer om.
Der, hvor det ser ud, som om uenigheden samler sig, er jo, med hensyn til om man kan sætte nogle mål.
Altså, hvornår skal hvor mange kommuner have skaffet sig nogle erfaringer med cloud computing, hvornår skal vi have et hospital på, hvornår skal vi have en hel styrelse på, hvor mange institutioner skal prøve det, og hvilken slags institutioner skal det være?
Vi mener godt, man kunne opstille en plan med nogle mål, der sikrer, at man får erfaringer hele vejen rundt, og at man fra det offentliges side kan være med til at sikre, at cloud computing bliver udbredt, i stedet for at vente på, at det private erhvervsliv har banket på dørene med hensyn til at få ændret reglerne, så de får udbredt cloud computing.
Så derfor vil vi selvfølgelig fra SF’s side anbefale forslaget.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-04-05:
Til det første, fru Yildiz Akdogan bringer op, må jeg sige, at som jeg også nævnte, arbejdes der sammen med kommunerne, regionerne, Datatilsynet, på tværs af ministerierne, IT- og Telestyrelsen, universiteterne, herunder IT-Universitetet.
Så man må sige, at der er mange forskellige aktører med til at fremme udbredelsen af cloud computing i Danmark.
Til det sidste, spørgeren kommer med, om det her ikke er visionært, vil jeg sige: Jo, jeg synes, det er meget visionært at arbejde med cloud computing, og det er derfor, regeringen er så meget foran oppositionens forslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-04-05:
Det kan hurtigt blive en meget teknisk og nørdet diskussion, men det er også en vigtig diskussion at have om cloud computing.
Derfor må jeg også indrømme, at set i det lys er jeg lidt forundret over, at både Socialdemokraterne og SF har fremsat deres beslutningsforslag om en såkaldt nationalt plan for cloud computing i den offentlige sektor.
F.eks. blev Folketingets it-ordførere på et møde den 30. marts enige om, at der skulle holdes en konference om cloud computing.
Ligeledes er regeringen sammen med regionerne, som også ministeren var inde på, og kommunerne i gang med at udarbejde den næste fælles, offentlige digitaliseringsstrategi, hvor vi kraftigt forventer, at cloud computing vil indgå i stor stil.
Så at cloud computing er højt på agendaen i regeringen, afspejler sig jo også i Videnskabsministeriets digitale arbejdsprogram, der hedder »Digitale veje til vækst«, hvor en række konkrete initiativer skal understøtte udbredelsen og anvendelsen af cloud computing.
Så i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt cloud computing er en fordel at implementere i det offentlige, tror jeg faktisk, at vi enige i hele Folketinget om, at det er det selvfølgelig.
For software, service og tjenesteydelser via internettet er jo både fleksibelt, økonomisk fordelagtigt og ikke mindst effektivt.
Så spørgsmålet er derfor, hvad der egentlig er formålet med dette beslutningsforslag fra Socialdemokratiet og SF om at udarbejde en national plan for cloud computing.
Det er jo et godt spørgsmål, for i min optik giver det ikke mening at sætte endegyldige mål for et produkt, der både i sin udbredelse og udvikling stadig er usikkert og ufærdigt.
Hvis teknologien skal have lov til at udvikle sig, er det alt for tidligt at begynde at sætte mål for udbredelsen og brugen.
Vi ved endnu ikke, i hvilken retning udviklingen går, og det vil være meget kritisabelt allerede nu at pålægge kommunerne en målsætning for noget, vi endnu ikke ved nok om.
Konklusionen på Venstres indlæg er derfor meget klar: Ja, vi er utrolig enige om, at cloud computing er fremtidens værktøj, og at det offentlige skal bruge det, når tiden kommer, men indtil da giver det altså ikke mening at opstille retningslinjer og datoer for implementering, da det vil hæmme processen og udviklingen mere, end det vil gavne.
Så Socialdemokratiet og SF må finde andre områder at tage æren for.
Det skal i hvert fald ikke gå ud over innovationen.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-05:
Jeg vil egentlig gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Nu synes ordføreren, at ideen om cloud er en god ting, men da der stadig væk er nogle uklarheder på hele cloudområdet, mener han ikke, at man skal prøve at være bannerfører på det her område.
Er det ikke lidt visionsløst ikke at prøve at få det offentlige til at være bannerfører på en meget interessant teknologi, når der er så mange store gevinster at hente?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-04-05:
Som den socialdemokratiske ordfører sikkert også hørte i min tale, synes jeg, det er rigtig godt, at man fra ministeriets side er godt i gang med at udmønte en konkret strategi for det, og det er rigtig godt, at vi alle sammen er blevet enige om at holde en konference om det. Så vi har allerede lavet retningslinjerne, men jeg synes, der er forskel på det og så det i det konkrete forslag, der ligger, om at sætte datoer på og generelt sparke en åben dør ind – det er jo lidt svært en gang imellem – i hvert fald det der med at sætte dato på og allerede nu pålægge det offentlige noget, hvori der er usikkerhed vedrørende det juridiske grundlag, f.eks. i forbindelse med eksemplet med det nuværende projekt i Odense Kommune og andre eksempler.
Vi skal nok være med på at holde fast i det visionære, men så lad os lade være med allerede nu at have højtflyvende mål ved at prøve at være frontløber på noget, vi allerede er frontløbere på.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-05:
Jeg synes bare, at ordføreren modsiger sig selv.
Hvordan kan man både være visionær og handlingslammet?
Det forstår jeg ikke.
Det kan være, at ordføreren kan forklare det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-04-05:
Der må være et eller andet galt med lydanlægget herinde, for det var faktisk ikke det, som jeg sagde, og det er derfor, at jeg håber, at fru Yildiz Akdogan i hvert fald klart kan høre, hvad jeg siger nu.
Vi deler jo det visionære, men det er jo det, der er lidt sjovt, at nu prøver man fra Socialdemokratiets side at få uenighed ud af enighed.
Vi er jo alle sammen enige om det visionære i cloud computing; det er derfor, at ministeriet allerede er godt i gang med at lave en lang række offensive strategier på det her område.
Men der er bare en masse uklarheder med hensyn til det juridiske f.eks., som det er nødvendigt at vi får igangsat undersøgelser af, før vi skal ud at kræve af kommuner, at de skal implementere det her, og før vi ved, hvad vi rent juridisk taler om.
Det synes jeg ærlig talt ikke er visionært, det synes jeg faktisk er dumdristigt i stedet for – og der følger vi altså ikke med.
Mikkel Dencker (DF), 2011-04-05:
Jeg synes, at det er et vigtigt emne, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti tager op med beslutningsforslaget her, nemlig cloud computing.
Jeg er slet ikke i tvivl om, og det er heller ingen af de øvrige medlemmer af Dansk Folkeparti, at cloud copmputing besidder et stort potentiale for effektiviseringer og rationaliseringer både inden for den offentlige sektor og såmænd også inden for det private erhvervsliv.
Derfor er der heller ingen tvivl om, at cloud computing er noget, som man inden for det offentlige skal tage fat på og benytte i videst mulig omfang.
Vi er heller ikke i tvivl om, at man med cloud computing vil kunne spare mange penge – penge, som jo kunne bruges på noget bedre end eksempelvis serverkapacitet inden for det offentlige.
I stedet for kunne pengene omsættes i borgernær service ude i kommunerne.
Så selve konceptet i cloud copmputing er vi tilhængere af, og derfor synes vi også, at det er helt fint, at forslagsstillerne nu har bragt emnet op her i dag, så vi også får sat lys på det her i Folketinget.
Men jeg må også sige, at vi ikke i Dansk Folkeparti kan støtte selve beslutningsforslaget.
Det er som sagt ikke, fordi vi har noget imod cloud computing, men vi har noteret os, at ministeren allerede har været på talerstolen for ganske kort tid siden og redegjort for, hvordan regeringen allerede arbejder med cloud computing.
F.eks. er regeringen rigtig godt i gang med mange af de fem punkter, som er listet op her i beslutningsforslaget, som forslagsstillerne ønsker gennemført.
Det er noget, som regeringen allerede er rigtig godt i gang med.
Så alt i alt synes vi, at mange af elementerne her i beslutningsforslaget egentlig gør det overflødigt at fremsætte et beslutningsforslag her i Folketinget.
Endelig skal jeg også sige, at vi er på linje med Venstre og med ministeren i det her med de meget klare mål for udbredelsen af cloud computing.
For os handler det ikke om, at man, i hvert fald på det her tidspunkt, skal sætte nogle fuldstændig firkantede mål for udbredelsen; det kommer nok mere an på, hvor stort potentialet er på længere sigt, og det er for svært at sige noget om så tidligt i processen, som vi er nu.
Dansk Folkeparti bakker selvfølgelig også op om den konference om emnet her, som er aftalt partierne imellem – vi har jo selv været med til at aftale det.
På den baggrund må jeg sige, at vi må afvise beslutningsforslaget her, men vi siger selvfølgelig ja til cloud computing i det omfang, der er rationaliseringsgevinster i det for det offentlige, og vi siger såmænd også ja til intentionerne i beslutningsforslaget her.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Jeg kan forstå på hr. Kim Andersen, at Venstres retspolitik nu er blevet gennemført, i og med at fængslerne er blevet overbefolket.
Så vil jeg godt have en definition af Venstres retspolitik.
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Igen må jeg selvfølgelig konstatere, at Socialdemokraternes ordfører her giver udtryk for utålmodighed, og det er jo en menneskelig egenskab at være utålmodig.
Jeg må sige, at det her udredningsarbejde, der er sat i gang, jo netop lige præcis adresserer nogle af de ting, som ordføreren også sætter ord på, nemlig at der er mange, der har medansvaret for den her opgave.
Det handler jo netop om, at regeringen samlet siger: Ja, det her er en opgave, vi skal have løst.
For der er tale om atomaffald, som altså er noget, vi har produceret i Danmark, og derfor drejer det sig altså, som jeg også siger, om at finde et slutdepot, hvor der så også løbende vil blive placeret atomaffald fra Danmark.
Det er baggrunden for, at man går aktivt ind i det og laver det her udredningsarbejde, hvor man altså forventer at få en udpegning af et sted, og hvordan vi så håndterer den opgave.
Det får vi her den 1. maj.
Jeg kan ikke andet end blot at appellere til ordførerens tålmodighed, om end den måske ikke er eksisterende, eftersom man meget gerne vil have svaret i dag.
Men nu skal arbejdsgruppen lige have lov at gøre sig færdig.
Jeg tror, jeg kan gøre alle en tjeneste ved at svare ganske kort og ganske klart: Regeringen tager ansvaret, og der er derfor – fordi vi tager ansvaret – igangsat det her udredningsarbejde, og der forventes det altså, at forstudierne til etablering af et dansk slutdepot for lavog mellemaktivt affald vil foreligge her først i maj i år, og vi skriver den 6. april i dag.
Så først i maj i år, vil jeg sige til ordføreren.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Jeg må bare sige til ministeren, at sådan som jeg tolker det, er det to fuldstændig forskellige sager, ministeren her prøver at lægge sammen til en og samme sag.
For det, der foregår i Indenrigs- og Sundhedsministeriet i dag, er en sag.
En anden sag er det videre forløb.
Jeg må sige, at ministeren får det til at lyde, som om vi i oppositionen og i hvert fald i Socialdemokratiet er utålmodige.
Det kan man også sige at vi måske nok er, og det er blot, fordi vi de sidste 10 år har set den ene alvorlige sag efter den anden, det ene væsentlige miljø- og naturpunkt efter det andet blive trukket i langdrag.
Vi kommer for sent ud af starthullerne, fordi regeringen sover i timen.
Derfor presser vi på, og derfor vil jeg spørge ministeren: Kunne man dog ikke træffe en beslutning?
Og kunne jeg dog ikke i det mindste her, hvor jeg gentager spørgsmålet, få ministeren til at sige, om ministeren vitterlig personligt har noget imod, at det bliver en sag, som ligger i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Jeg synes jo, at ministeren og regeringen har alle muligheder for at – lad mig sige – aflive det, der måtte være den brede befolknings eller i hvert fald nogle mediers holdninger til, hvordan det er at skulle have placeret sådan et atomaffaldslager i nærheden af, hvor man bor.
Regeringen har alle muligheder for ved at handle hurtigt og resolut at sige, at det her bliver Miljø- og Planlægningsudvalget, det bliver Videnskabsudvalget, eller det bliver Indenrigs- og Sundhedsudvalget, som skal have det her.
Hvorfor nærer regeringen den her fortsatte mistro og aversion mod placeringen af det?
Hvorfor handler regeringen ikke på det her?
Derfor vil jeg spørge ministeren helt konkret: Har ministeren noget imod, at det her bliver placeret i Miljø- og Planlægningsudvalget?
Vil ministeren arbejde imod, at det placeres her eller ej?
Og en sidste kommentar med hensyn til Kommunekemi er, at det jo var affald, som kom ude fra verden.
Det var ikke affald, vi selv havde produceret, hvis det var den sag, ministeren hentydede til.
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Nu står hr. Flemming Møller Mortensen og læser op fra den række af artikler, der har været.
Vi skal finde den bedst egnede placering.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i Danmark har ansvaret for at placere det her atomaffald, fordi det er noget, som vi selv har frembragt.
Derfor har vi altså også ansvaret for at få det placeret på den mest sikre måde.
Jeg kunne ikke undgå at trække lidt på smilebåndet, da hr. Flemming Møller Mortensen så begyndter at tale om den her udbredte tendens, som mange danskere måske har – det her med: not in my backyard, altså det her kan vi ikke lide.
Jeg kan heller ikke undgå at få mindelser til en tid for ikke så længe siden, hvor man i hvert fald i Socialdemokratiet havde meget travlt med at sige: Det her skal vi i hvert fald ikke have noget med at gøre, da Danmark i øvrigt også ville tage et ansvar for at håndtere farligt affald.
Men jeg glæder mig da over at konstatere her i dag i salen, og det er meget tydeligt fra den socialdemokratiske sundhedsordfører, at man i hvert fald i Socialdemokratiet også er klar til at bakke op, når regeringen står og skal udpege, hvor det her bedst muligt kan placeres, så vi selvfølgelig får det håndteret på den mest sikre måde.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Vi vil gerne have en retspolitik, som er udtryk for, at vi er på borgernes side, at kriminelle bliver forfulgt, at der sker en hurtig og effektiv opklaringsindsats og efterfølgende domfældelsesproces.
Vi vil gerne have, at vi, når folk er dømt og har fået deres straf, gør, hvad der er muligt for at få dem til efterfølgende at fungere ude i samfundet, og at de ikke falder tilbage til en kriminel løbebane.
Derfor er vi meget tilfredse med den retspolitik, der har været ført af VK-regeringen.
Vi synes, at den har været på borgernes og på ofrenes side.
Vi har fået gennemført en domstolsreform og en politireform, som vi er overbeviste om på det lange sigt, selv om der har været vanskeligheder i forbindelse med indkøringen, vil give resultater.
Det er det, vi nu ser resultatet af.
Så er der nogle dømte, som vi også i fremtiden skal gøre mere for for at få dem udvist til deres hjemlande, når de har fået deres dom her i landet.
Og vi skal i det hele taget sørge for, at kriminalforsorgens institutioner er sikre og også sikre for vores medarbejdere i institutionerne.
Anne Baastrup (SF), 2011-04-06:
Det er lige til en enkelt sætning, nemlig at folk skulle prøve at vende tilbage til en anden tilværelse end den kriminelle, for hr. Kim Andersen springer jo fuldstændig over den situation, vi står i nu, med de her meget voldsomt pressede fængsler, hvor mennesker bliver udsat for at være sammen med folk, der kommer fra banderne.
Vi står i en situation, hvor det er meget svært for kriminalforsorgen overhovedet at få resocialiseret folk.
Hvad betyder det?
Det betyder, at vi får nye ofre, når disse mennesker kommer ud af fængslerne.
Der synes jeg, at hr. Kim Andersen springer alt for let hen over det store problem, vi har, nemlig at vi skaber mere kriminalitet.
Ved at behandle dem på den her måde i de danske fængsler sikrer vi simpelt hen, at folk bliver medlemmer af banderne.
Det synes jeg altså at hr. Kim Andersen i langt højere grad skulle tage alvorligt.
Vi står med en overbelægning, som presser de danske fængsler, som presser de fængselsansatte på en sådan måde, at de ikke kan sikre, at folk ikke kommer ud af fængslerne og laver ny kriminalitet.
Jeg synes, hr. Kim Andersen sprang alt for let hen over det problem.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Endnu en gang fik vi mange rosende ord om alle de penge, der er blevet sat af, og det er jo også fint, at er der blevet sat penge af.
Men Dansk Folkepartis ordfører kender også godt til virkeligheden, og virkeligheden er, at ud over at klientellet i fængslerne er blevet hårdere, er det faktisk også Kriminalforsorgen selv, der bidrager til at betale til de puljer, som de får.
Jeg synes, at ordføreren har mange rigtige og fine betragtninger, men noget af det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er: Hvor mange fængselsår tror ordføreren egentlig der er behov for vi har i strafmassen til næste år?
Tror ordføreren, at vi har behov for færre fængselspladser, for det nuværende antal eller for flere?
For hvis svaret er, at vi har behov for flere, kan vi lige så godt komme i gang nu med at planlægge det, så er der ikke nogen grund til at vente til efteråret, så lad os sætte os ned nu og få lavet en plan for, hvordan vi får skabt de ekstra fængselspladser, som vi ved der bliver behov for.
Hvorfor har Dansk Folkeparti deponeret sin initiativret hos regeringen, når man ved, at det her er et problem, og at dømte, der har modtaget en dom, ikke kan komme ind og afsone, fordi der ikke pladser nok i fængslerne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Det er jo altså sådan, og lad mig citere Ingeniøren fra den 1. april 2011:
»Siden 2009 har de fire ministerier helt oppe på departementschefniveau kæmpet om at slippe for opgaven, og Indenrigs- og Sundhedsministeriet har omtalt slutdepotet som en sag som« og citatet lyder i citatet »må frygtes at ville volde offentligheden mange bekymringer.«
Det er embedsmandssprog og betyder oversat til jævnt dansk: Evakuer skuden!«
Jeg spørger ministeren: Hvorfor vil man ikke i Miljø- og Planlægningsministeriet påtage sig den her opgave?
Hvorfor lyder det i Ingeniøren, at man på departementschefniveau arbejder imod med arme og ben, at den her opgave skal placeres i Miljø- og Planlægningsudvalget?
Hvorfor påtager ministeren sig ikke det ansvar, som det af mange anses for at være fuldstændig rigtigt at gøre?
Det er en miljø- og en planlægningsopgave af dimensioner, det drejer sig nemlig om det eneste atomaffaldsdepot vi skal have i Danmark; der er miljørisici, og det kræver rigtig meget planlægning, fordi mange måske nok har den holdning, at det enten skal placeres ovre i den østre ende, hvis man bor i vest, eller det skal placeres i den vestre ende af landet, hvis man bor i øst, eller det skal bare placeres et sted, bare det ikke bliver i vedkommendes baghave.
Hvorfor har ministeren ikke over for sit departement, sine embedsmænd eller til sine politiske kolleger sagt: Lad os nu tage tyren ved hornene, og lad os finde ud af, hvor det skal placeres?
Hvorfor ikke, vil jeg spørge ministeren om, hvorfor den her vægren sig ved at tage et ansvar?
Hvorfor hele tiden blive ved med over for mig i dag at sige, at regeringen tager ansvaret?
Ja, men udadtil til oppositionen og til befolkningen virker det, som om man ikke vil tage ansvaret og ikke vil kommunikere det her.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Jeg synes, det er meget specielt her i dag at høre Socialdemokraternes spørgsmål til og angreb på den redegørelse, som justitsministeren her er kommet med.
Hvad er det egentlig, Socialdemokraterne selv vil?
Vil Socialdemokraterne i ramme alvor have, at man skulle lade rockere og kriminelle bandemedlemmer være på fri fod, gå løs ude i samfundet, tyrannisere hele kvarterer, skyde vildt om sig, fordi der ellers vil være overbelægningsproblemer i en tid i kriminalforsorgen?
Socialdemokratiets ordfører får det næsten til at lyde sådan.
Så ved jeg ikke, hvad det er for nogle ting, Socialdemokratiet ville have disponeret anderledes og ville have sat penge af til i forhold til kriminalforsorgen.
Jeg kan konstatere, at regeringen notorisk har haft det her prioriteret i hele VK-regeringens eksistens, kontinuerligt har tilført området nye midler og kontinuerligt har tilpasset lovgivningen, så den var optimal i forhold til, hvad kriminalforsorgen havde brug for, og hvilke ledelsesværktøjer der skulle være.
Jeg kan konstatere, at Socialdemokraterne ikke i deres finanslovudspil har afsat flere og nye midler til kriminalforsorgen.
Det er ene og alene mundsvejr fra den socialdemokratiske ordfører, når man nu fremstår, som om man har villet en hel masse og meget mere end det, regeringen har gjort.
Jeg synes simpelt hen, det er tarveligt, jeg synes, det er for fattigt, jeg synes faktisk, det er en lille smule pinligt.
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Det viste sig så bare, at da man først gik i gang, var der jo slet ikke penge nok.
Så det er jo noget, man i al fald tidligere har villet forsøge at gøre noget ved.
Men det tror jeg ikke vi kommer frygtelig meget længere med.
For at understrege situationen kan man jo se det billede for sig, at der ruller en politibil ind fyldt med betjente, der er bevæbnede til tænderne , hårdt armeret i beskyttelsesdragter, fordi de skal passe på en eller anden indsat, som er ekstremt farlig.
Den her ekstremt farlige fange afleverer de så til noget fængselspersonale, hvor der måske kan gå en rundt alene, som ud over at have ansvar for den her meget farlige fange også har ansvar for alle mulige andre.
Det er en fuldstændig uholdbar situation, især når vi også får at vide, at vi har 325 rockerbandemedlemmer indsat, hvilket jo langt overstiger det antal sikrede pladser, vi har, hvorfor vi jo altså må konkludere, at rockerbandemedlemmerne også sidder og afsoner efter fortyndingsprincippet rundtomkring alle mulige andre steder, hvor de har mulighed for frit at rekruttere.
Hvad vil regeringen egentlig gøre ved, at rockerbandemedlemmer i dag har så fri mulighed for at rekruttere, mens de afsoner?
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Jeg vil gerne slå fast, at overenskomstspørgsmål, herunder lønforhold, tillæg osv., jo, som spørgeren også ved, ikke er noget, der afgøres her.
Det er et overenskomstanliggende mellem de ansatte i kriminalforsorgen, deres organisationer og staten, og de forhandles, når de skal forhandles.
Så er det uomtvisteligt, at der ved to 4-års-aftaler er tilført mange nye midler til kriminalforsorgen, og derudover er der givet særlige tillægsbevillinger, kan vi kalde dem, undervejs, sådan som justitsministeren også var inde på.
Hvordan arbejdet skal tilrettelægges på den enkelte afdeling i den enkelte institution, vil vi overlade til ledelsen i Kriminalforsorgen og ledelsen af den enkelte institution; det er dem, der har indsigten og kompetencen og også ekspertisen til det, og så er ansvaret også, hvor det skal være.
Kriminalforsorgens institutioner skal ikke detailledes fra Folketingssalen.