runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Jeg forstår ministerens svar på debatten, som at ministeren mener, at det er småjusteringer, der sker på voksen- og efteruddannelsesområdet med de initiativer og beslutninger, der er truffet i genopretningspakken og i finansloven for 2011.
Jeg læser det faktisk på en anden måde.
Nu er der lagt loft over, sådan at man kun kan bruge systemet med SVU i 40 uger mod 80 uger tidligere.
Samtidig står det fuldstændig klart, at hensigten med forslaget er at forkorte perioden med mulighed for SU til uddannelse på det videregående niveau, det vil sige, at man ikke længere kan opbygge en videregående kompetencegivende uddannelse hen over en årrække.
Hvis det er korrekt forstået, og sådan har jeg læst lovforslaget, synes jeg, at det er en meget, meget hård begrænsning i mulighederne for voksne, der ikke fik en kompetencegivende uddannelse, da de var unge.
Kan ministeren give mig et plaster på såret her?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Det er jo Folketingets anliggende at vedtage et forslag til vedtagelse, men det er jo fuldstændig korrekt, hvad der står i det forslag.
Hvis vi ikke gør noget som helst i forhold til reglerne på voksenefteruddannelsesområdet, hvis vi havde ladet reglerne være, ville vi have fået samme provenu ind, og det her er altså en spareøvelse.
Vi skal skaffe penge til at betale sig for aktivitet, sådan er det.
Hvis vi ikke havde rørt ved reglerne, havde vi ramt kortuddannedes mulighed for at gå på voksenefteruddannelse, for så havde vi tabt aktivitet.
For at holde det høje aktivitetsniveau, så flest muligt fortsat kan komme i voksenefteruddannelse og også få offentlige kroner med sig, har vi skåret den offentlige andel af udgiften en lille smule ned, så det er derfor, jeg faktisk vil sige, at den tekst, vi skal stemme om på tirsdag, er udmærket formuleret og fuldstændig i overensstemmelse med sandheden.
Jeg mener ikke, man nødvendigvis har spekuleret en hel masse i SVU-ordningen, men jeg vil bare gerne korrigere.
Vi fjerner ikke muligheden for, at man kan uddanne sig i opsigelsesperioden, men man skal være startet på den uddannelse, inden man bliver opsagt, jo, jo.
Men det er jo, fordi det er et efteruddannelsesbehov, den pågældende medarbejder har, og ikke for teoretisk set at overvælte en lønudgift, indtil vedkommende bliver bedt om at forlade virksomheden.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren kunne sætte bare et par ord på, hvad det var for en motivation, hun henviste til, der var til, at man åbenbart mente, det var attraktivt at udnytte SVU-ordningen på en negativ måde.
Jeg er ikke klar over, hvad det er for en motivation, der kan være til det, og vi synes, det er en katastrofe, at regeringen fjerner muligheden for, at voksne kan omskole sig i opsigelsesperioden.
Jeg vil godt spørge om en enkelt ting i det forslag til vedtagelse, vi skal stemme om på tirsdag, og som man må gå ud fra at ministeren har været med til at formulere.
Der står, at det her i særlig grad beskytter de kortuddannedes muligheder for efteruddannelse og kompetenceudvikling, men kan ministeren ikke bekræfte, at det, der sker, er en række nedskæringer, som rammer de kortuddannede?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Af de konkrete lovforslag, som udmønter finansloven og genopretningspakken, vil man kunne se, hvilken motivation der ligger bag, at man skærer ned på den måde, som man gør i de enkelte områder, og det er den motivation, jeg står bag.
Det er den måde, som jeg ser besparelserne på.
Men det, der er afgørende her, er jo også at sætte fokus på, at når vi skal prioritere, og det vælger vi i regeringen jo at gøre – jeg ved godt, Socialdemokraterne gerne vil en anden vej, men vi vælger at prioritere inden for den offentlige sektor – så kan man spørge: Er det, vi laver på voksenefteruddannelsesområdet, meget skrapt?
Jeg har bare ikke de eksakte tal, for det kunne være rart at sige, nøjagtig hvilket niveau vi lander på.
Vi arbejder altså på et meget højt niveau, også sammenlignet med tidligere regeringers præstationer på området.
Hvad angår de ledige medarbejdere fra Lindø, er jeg nødt til at henvise til beskæftigelsesministeren, for det er hende, der har ansvaret for de ledige.
Men hr. Karsten Hønge siger noget interessant her, nemlig om ikke virksomhederne, erhvervslivet er fuldkommen ligeglad med, om de skal bruge mere til deltagerbetaling, eller om det er til en kollektiv afgift.
Det synes jeg vi skal prøve at spørge dem om.
Det er meget interessant.
Den mulighed foreligger jo også, og det er også den mulighed, som jeg kan se at S-SF agter at forfølge, nemlig at man laver en fond, som også i højere grad finansieres af arbejdsmarkedets parter.
Så det vil jeg faktisk lige skrive til dem om og spørge, om jeg kan få en vurdering af det, og så vil jeg tilsende Uddannelsesudvalget svaret.
For det synes jeg faktisk er vigtigt at vide, både for hr. Karsten Hønge og i høj grad da også for mig selv: Hvad foretrækker de, de to?
Min pointe er, at det er nødvendigt, at vi får styr på de offentlige finanser, og en vej hertil er, at vi tager en lillebitte smule af ambitionen for, hvor mange penge vi skal bruge i den offentlige sektor.
Det tror jeg faktisk er god og sund fornuft.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Mon ikke erhvervslivet er ret ligeglad med, hvad det hedder, når de skal af med penge.
Altså, man kan kalde det erhvervsbeskatning, eller man kan sige, at de kommer af med nogle flere penge, når de skal uddanne deres medarbejdere.
Det kommer til at koste dem penge, og de får en dårligere uddannet medarbejderskare.
Så det er penge op af lommen under alle omstændigheder, og her bliver de oven i købet stillet dårligere.
Nok så interessant: Er det ikke en trist tilgang som undervisningsminister at have her, nemlig at betragte uddannelse som sådan en snæver udgift, som det kan betale sig at skære ned på, for så sparer staten nogle penge?
Er det ikke netop så kortsigtet, at man her risikerer at skabe et hul, man selv falder i, for når vi taler om at uddanne folk, taler vi om at skabe basis for, at vi overhovedet har noget at leve af i Danmark fremover?
Så uddannelse er en investering, ikke en snæver udgift.
Som en allersidste ting, hvis ministeren kan nå det: Vil ministeren forholde sig til den vilkårlighed, som de fyrede Lindøarbejdere bliver udsat for?
Der er næsten 300.000 kr. i forskel på, hvad den, der blev fyret først, får, og hvad den, der blev fyret sidst, får.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Ja, jeg synes, de to ministre som sædvanlig udtaler sig udmærket og fornuftigt.
Det er nemlig vigtigt også i krisetider at sætte fokus på uddannelse.
Og der synes jeg særlig Venstres ordfører er meget illustrativ for, hvad det er, danske arbejdsgivere ønsker.
De ønsker ikke flere lovbestemte omkostninger, som vil være det alternativ, der er til at skære i den offentlige sektor, nemlig flere skatter.
Og hr. Karsten Hønges eget parti peger f.eks. på en forhøjelse af selskabsskatten som en løsning på Danmarks problemer – det kan kun være på kort sigt, for på lang sigt er det jo en hel katastrofe at gå den vej.
Men det ønsker man ikke ude i erhvervslivet.
Derfor må erhvervsorganisationerne – og det går jeg gerne i dialog med dem om – også sige, at hvis erhvervslivet ikke ønsker flere kollektive omkostninger, må arbejdsgiverne selv påtage sig et øget ansvar.
Jeg vil bare sige, at det øgede ansvar, som næsten bliver ubærligt – jævnfør hr. Karsten Hønges tale – vil være begrænset til, at vi kommer ned på et niveau, der cirka svarer til 2008-niveauet.
Vi er altså ikke engang helt nede på det niveau, vi havde i 2007, for slet ikke at nævne det niveau, vi havde helt tilbage i 2000, hvor SF havde indflydelse.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
I min familie har vi et mundheld, der hedder: Selvros er godt, det kommer fra hjertet.
Det kom jeg til at tænke på, da undervisningsministeren havde behov for at takke sig selv, for at det gik så fantastisk på voksenefteruddannelsesområdet, som afslutning på sit indlæg, og derfor vil jeg da bare opfordre undervisningsministeren til at gå ud og tage en snak med alle de Venstreborgmestre, der er i gang med at skære hårdt ned på alle kerneydelser: folkeskole, daginstitutioner, hele vejen rundt, når undervisningsministeren nu mener, at der er så fantastiske økonomiske rammer.
Men det, vi skal diskutere her, er jo de nedskæringer, som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet på voksenefteruddannelsesområdet.
Jeg er egentlig lidt nysgerrig efter, om undervisningsministeren deler Venstres ordførers synspunkt om, at der er sket uanede mængder af, og jeg citerer: hovedløs voksenefteruddannelsesaktivitet.
Deler undervisningsministeren den holdning hos Venstres ordfører?
I forlængelse af det var den konservative ordfører i sit indlæg inde på, at arbejdsgiverne spekulerede i SVU'en i afskedigelsesperioden, så derfor var det jo meget godt, at voksne, der var blevet afskediget, ikke længere kunne få omskoling med SVU.
Deler undervisningsministeren den holdning?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Der må man jo sige, at regeringen i den grad har levet op til de løfter, som blev givet dengang, for den indsats, der er blevet gjort på voksenog efteruddannelsesområdet, har jo været massiv igennem den periode, der er gået siden.
Det er sådan, at udgifterne fra 2007 til 2009 er steget med næsten 2 mia. kr. Så der er blevet gjort en massiv indsats på det område i den periode, som hr. Carsten Hansen omtaler her.
Vi kommer stadig væk internationalt set til at ligge ekstremt højt på skalaen over, hvor meget vi gør på voksen- og efteruddannelsesområdet, men der er altså sket det, som jeg må gentage, nemlig at vi har fået et meget stort underskud på statsfinanserne, som gør, at vi desværre ikke har uendelige ressourcer.
Vi har jo en grundlæggende holdning til løsningen af arbejdsmarkedsproblemer.
Så jeg vil sige, at der selvfølgelig kan skrides ind med offentlige tiltag, men at det, der helt grundlæggende skal til for at skabe arbejdspladser i Danmark, altså ikke er en uansvarlig økonomisk politik, hvor vi bruger flere penge, end vi har, og dermed til sidst kommer til at skulle hæve skatterne, som er det, oppositionen foreslår, med over 30 mia. kr.
Det er ikke noget, der skaber flere arbejdspladser, og heller ikke noget, der på nogen måde vil være til gavn for de mennesker, som hr. Carsten Hansen foregiver at ville hjælpe.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Hvis man lægger alle besparelserne på uddannelse og forskning sammen, både dem fra genopretningspakken og dem fra finansloven 2011, så får man et beløb, som er 5,526 mia. kr. frem til 2013.
Og så taler Venstres ordfører om den sunde fornuft.
Jeg kan oplyse, at selv om Tyskland har skullet spare rigtig, rigtig mange penge, har de friholdt uddannelse og forskning; det er på samme niveau, som det var før finanskrisen.
Er Tyskland ikke i besiddelse af den sunde fornuft?
Er OECD heller ikke i besiddelse af sund fornuft?
Store virksomheder friholder deres udviklings-, innovations- og forskningskonti.
Har de heller ikke sund fornuft?
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg kan altså ikke få mange søvnløse nætter på grund af en brugerbetaling på 1.100 kr.
Jo, i nogle sammenhænge vil sådan en it-uddannelse være rigtig, rigtig relevant, og hvis den er det, kender jeg i hvert fald ikke ret mange – det vil være ganske, ganske få, tror jeg – der ikke vil være i stand til at investere de 1.100 kr., hvis den er relevant, og hvis den løfter, og hvis man har lyst til det.
Så er vi blevet ramt af nogle internationale kriser, som vi også er en del af, hvilket gør, at vi sidder i en situation nu, hvor vi må udvise ansvarlighed og foretage nogle prioriteringer.
Vi har ikke prioriteret, vi har bare kunnet bruge og bruge og bruge.
Det gælder, uanset hvilket niveau der er tale om; om det, som jeg startede min ordførertale med at sige, er hjemme ved køkkenbordet, hvor det er familien, der skal prioritere, eller det er i Folketinget.
Det er sådan set alle steder i vores samfund i dag, og vi har da svært ved at foretage den prioritering, for vi er blevet forkælet i mange år.
Men om man skal betale en 700-800 kr. i brugerbetaling eller 1.100 kr., tror jeg ikke på vil gøre en væsentlig forskel.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Når vi diskuterer de generelle udfordringer i forbindelse med uddannelsesniveauet, er det klart, at voksen- og efteruddannelsesområdet er helt centralt.
Det er det, som har løftet uddannelsesniveauet hos voksne, både i dybden og i bredden, så vi har en meget veluddannet skare af medarbejdere.
Så selvfølgelig er det en del af den samlede diskussion om, hvordan vi ruster os til fremtiden.
Men jeg vil gerne spørge konkret med udgangspunkt i Venstres ordførers vedvarende bemærkning om at bruge den almindelige sunde fornuft: Synes Venstres ordfører, at det er rimeligt, at man, hvis man som kortuddannet voksen gerne vil vælge faget »Grundlæggende it«, skal betale en øget brugerbetaling på 1.100 kr.?
Anser Venstres ordfører det for at være en helt overflødig kompetence at lære grundlæggende it som kortuddannet, og at man derfor skal have et ordentligt hak opad på brugerbetalingen?
Og igen: Mener Venstres ordfører ved at bruge sin sunde fornuft, at det er rimeligt, at man, hvis man er i en afskedigelsesperiode, ikke længere kan bruge det, der hedder voksen SU, så man kan omskole sig, for det har regeringen lige fjernet, så fyringstruede ikke længere kan bruge de muligheder?
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg skal lige sige, at da jeg er herinde som stedfortræder lige for tiden og har et andet erhverv ved siden af, som jeg skal passe, har jeg ikke været i den situation, at jeg har læst alle OECD's tal og fulgt intenst med i alle økonomiske beregninger.
Det beklager jeg, når jeg skal stå på talerstolen i dag.
Det har ikke været muligt.
Det er jo at bygge det her ud med nogle skattestigninger og afgiftsstigninger, og det er i hvert fald noget, som ikke forbedrer konkurrenceevnen og innovationen.
Det, det jo handler om, er, så vidt jeg er orienteret og har læst – jeg kan ikke lige klart referere til, hvilket dagblad jeg læste det i – at der er et større optag på de videregående uddannelser nu, end der har været tidligere.
Det må dog være et løft.
Vi ved, at vores konkurrenceevne i Danmark skal løftes af de kloge hoveder, som det hedder.
Derfor er det jo også vigtigt at sige, at her er vi faktisk på vej.
Der er sat en række andre initiativer i gang for at styrke ungdomsuddannelserne.
Det har jo ikke noget med det her at gøre.
Den besparelse, vi snakker om i dag, er i en voksen- og efteruddannelsespulje.
Det er et helt andet sted, så vidt jeg forstår i hvert fald – ellers må fru Christine Antorini belære mig om noget andet.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at det handler om prioritering, og at det skal være en prioritering, der gør mindst muligt ondt.
Vi kan bare konstatere, at Venstre og regeringen har truffet et prioriteringsvalg, der gør rigtig meget ondt.
Nu kunne jeg så forstå på Venstres ordfører, at hun ikke har fulgt området så tæt, og derfor vil jeg bare fortælle, at statsministeren for et par måneder siden opridsede ti centrale udfordringer for det danske samfund til det Vækstforum, som regeringen selv har nedsat.
Udfordring nr. 3 lød således – det er altså statsministerens egen konstatering: Uddannelsesniveauet sakker efter de bedste lande.
Det er situationen i Danmark.
Der er i øvrigt færre unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse i dag, end da regeringen kom til.
Jeg accepterer, at Venstres ordfører ikke sidder tæt på uddannelsesområdet, men Venstres ordfører brugte meget begrebet »sin sunde fornuft«.
Bekymrer det ikke Venstres ordfører, når hun bruger sin sunde fornuft, at det går den forkerte vej med uddannelsesniveauet?
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg var også erhvervsaktiv i 1990'erne, hvor hr. Bjarne Laustsens parti sad ved magten herinde, og der blev der brugt rigtig mange penge på efteruddannelse på AMU-centre.
Dengang gjorde man det jo rigtig godt i nogle henseender, og i andre henseender overforbrugte man.
Der fik folk en efteruddannelse uden at vide, om der reelt var et konkret job i den anden ende, om det her kunne føre til et arbejde, om det også kunne føre videre for den enkelte borger.
Jeg har mødt rigtig mange arbejdsledige, som også har følt sig til grin ved at have taget sådan en masse kurser, men alligevel ikke er blevet mere attraktive på arbejdsmarkedet.
Og det er jeg ret sikker på at hr. Bjarne Laustsen også har hørt, når han har været rundt i landet for at tale med de her folk.
Så det er rigtig, rigtig vigtigt at huske, at vi står i en situation, hvor det handler om prioritering – for det er jo det, det gør; det her handler ikke om både-og, det handler om en prioritering, og det vil jeg gerne fastslå igen – og så mener jeg, at det er den prioritering, der gør mindst muligt ondt, der er blevet foretaget her.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-11:
Det, som jeg kan forstå på Venstres ordfører, er, at der er foregået nogle ting, der er uhensigtsmæssige, og at det skal der sættes en stopper for.
Var det så ikke bedre planlagt at tage fat i det, hvis man mener, at der er nogle kurser, der er overflødige, eller at der nogle steder er blevet sendt nogen af sted på nogle kurser, der ikke fungerer?
Vores indtryk er – og der deler vi holdning med arbejdsmarkedets parter, dem, der skal modtage de folk, der har fået opkvalificering – at det jo er en lidt underlig måde at gøre det på, at man i 50-året for den første AMU-lov straffer hele systemet med mange millioner kroner i besparelser.
Man burde jo lykønske og sørge for, at fødselaren har det godt, men det gør man ikke her.
Man vælger at sige, at der skal skæres ned generelt på hele området i en situation, hvor man har mistet 180.000 arbejdspladser.
Hele AMU-loven blev netop lavet, dengang tekstilindustrien flyttede ud, og siden har vi, hver eneste gang vi har mistet arbejdspladser, været i stand til at flytte de faglærte og de kortuddannede videre til andre job, så de kan klare sig derude til fælles gavn for samfundet.
Dette bliver stoppet nu, fordi mulighederne bliver begrænset.
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Allerførst vil jeg da takke hr. Bjarne Laustsen for, at han stadig nærer omsorg for mig, det er jeg da meget glad for.
Derudover vil jeg så sige, at noget af det, jeg er glad for, når jeg læser teksterne til de nedskæringer, der er, er, at dem, der berøres mindst, er de kortuddannede og ufaglærte.
Det er dem, der berøres mindst, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Jeg ved jo, og det ved vi i Venstre, at det også er her, der er brug for et løft.
Men igen: Det gør ikke noget, at vi skal prioritere lidt.
Jeg ved også, at hr. Bjarne Laustsen har stor indsigt i, hvordan de ledige kommer på kurser, og hvad de deltager i.
Hr. Bjarne Laustsen gør i øvrigt og har gjort meget i at rejse rundt og undersøge og tale med folk om det her område.
Så ved hr. Bjarne Laustsen også godt, at der findes folk, som nærmest kan brodere en tavle med kurser, de har deltaget i, inden for voksen- og efteruddannelse, som ikke har ført til job.
Det gør jo heller ikke noget, at der skal målrettes en anelse her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-11:
Jeg vil så stille det spørgsmål til ministeren.
Ordføreren nævnte, at virksomhederne vil investere i uddannelse, og at det vil de gøre uanset hvad.
Jeg er ikke sikker på, at ordføreren har ret i den antagelse, så jeg vil bare høre, om ordføreren vil garantere, at de lovforslag, som regeringen lægger frem, ikke fører til, at vi får en mindre fleksibel arbejdsstyrke, at der bliver gjort mindre brug af de her uddannelsesordninger for ufaglærte grupper af mennesker, og at man også anerkender, at det her er en gruppe, som har nogle af de allermest slidsomme job, som faktisk gør, at folk ofte er nødt til at skifte branche, og at det kræver uddannelse.
Så vil ordføreren garantere, at det her ikke fører til mindre uddannelse af ufaglærte, men at virksomhederne vil fortsætte med at gøre brug af ordningerne i det samme omfang, som de hidtil har gjort?
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg vil – om ikke andet så i hvert fald for de tv-seere, der skulle sidde og følge denne debat – godt sige: Prøv lige at spore lidt ind og kom tilbage igen, for nu lyder det sådan set, som om vi har lukket alle uddannelsesinstitutioner, at der slet ikke findes efteruddannelse fremadrettet, at det hele går helt forfærdeligt, og at der ingen mennesker er, der har rettigheder overhovedet til at blive uddannet i det her samfund mere.
Det er der, jeg hører, at debatten kører hen, så jeg vil godt lige gentage, at selv efter de prioriteringer på besparelser, der er foretaget her, ligger vi blandt eliten i de lande, vi kan sammenligne os med, med de muligheder, der er.
Ja, vil jeg sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, hvis mængden af penge bare var uanet, og hvis vi ikke skulle stå og prioritere her, er det klart, at det hele havde set anderledes ud.
Nu er vi bare nødt til at udvise lidt ansvarlighed ved at lave en prioritering, og det bliver så der, hvor det gør mindst muligt ondt.
Jeg ville rigtig gerne kunne svare på det med Udkantsdanmark, men jeg ved, at der ligger noget teknik, som jeg ikke er inde i, og jeg vil gerne henstille til, at spørgsmålet bliver stillet igen, når ministeren kommer på i anden runde, for jeg ved, at der er en eller en plan for det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-11:
Vi har mistet 200.000 job.
Rigtig mange af de mennesker vil være ufaglærte, det er dem med de korteste uddannelser i Danmark, det er dem, der arbejder med de mest konjunkturfølsomme job, det er dem, der er mest udsat.
Synes ordføreren, at det er i orden, at man først halverer dagpengene – det ved vi rammer dem i udkantsområderne allerallermest – og bagefter fjerner en del af det grundlag, som skulle sikre, at folk rent faktisk kan få en uddannelse, skifte branche og komme i job igen?
Jeg vil bare høre, om dette på nogen måde er indgået som en overvejelse i Venstres samlede udkantspolitik, for som jeg ser det, vil det her være et forslag, som bare føjer til læsset af problemer for udkantsområderne.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Til gengæld er alle økonomer, fagfolk og virksomhedsledere osv. enige om, at investering i uddannelse og forskning øger produktiviteten og dermed skaber bedre muligheder for fremtidig vækst og fremtidige arbejdspladser.
Det, fru Irene Simonsen svarer på mit spørgsmål, er jo goddag mand økseskaft.
Jeg spørger, om Tyskland mangler sund fornuft, fordi de ikke har prioriteret besparelser på uddannelse og forskning, for jeg kan forstå, at det, der foregår i Danmark, er sund fornuft, hvor der spares relativt mange penge på uddannelse.
Er det kun Danmark, der har sund fornuft, og ikke de, der friholder uddannelse og forskning?
Det kan man svare ja eller nej til.
Irene Simonsen (V), 2010-11-11:
Jeg er nødt til at sige, at der faktisk er gældende lovgivning, som betyder, at man efter 3 måneders ledighed, tror jeg det er, hvis jeg husker ret – det vil jeg ikke tages helt på ordet på, men det er efter en ret kort ledighedsperiode – kommer ind og bliver det, der hedder kompetencevurderet: Hvilke kompetencer – det kan være faglige eller personlige – har man, og hvilke mangler man eventuelt for at kunne bestride et job på det aktuelle arbejdsmarked?
Det er der rent faktisk lovgivning for.
Jeg kan godt være enig i, at det ikke altid udføres på den mest smarte måde i praksis, men det ændrer ikke ved, at loven er der, og at det bør udføres rigtigt, så folk samles op dér.
Men det hører vist til i en anden forespørgselsdebat end den, der er her i dag.