runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2010-06-02:
Jeg kan se, at statsministeren kigger på klokken, og det har jo også været noget af en lang dag.
Jeg vil spørge statsministeren: Som statsministeren selv beskrev det, spillede regeringen jo først ud med et forslag til, hvordan der skulle spares, med alt det statsministeren også tidligere har beskrevet om, hvordan man over 2 år skulle undlade at regulere overførselsindkomster.
Så var der et forhandlingsforløb med Dansk Folkeparti, og så kom der et andet resultat ud.
Synes statsministeren, det er ærgerligt, at det, som Venstre og De Konservative selv oprindelig foreslog, ikke er det, der er blevet gennemført?
Havde statsministeren hellere set, at det var det, regeringen selv havde spillet ud med, som var kommet igennem, eller synes statsministeren, at politikken er blevet bedre efter det, der er aftalt med Dansk Folkeparti?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Således direkte adspurgt vil jeg sige, at jeg synes sådan set, at den aftale, der er kommet ud af det forhandlingsforløb, der har været, i sin helhed er en rigtig god løsning.
Jeg synes, det er rart, at vi har fundet en løsning, hvor vi ikke skal gå til folkepensionisterne og sige, at de skal klare sig for det, de har, altså i kroner og øre, de næste 2 års 730 dage, men at vi har mulighed for at lade folkepensionen følge den regulering, der nu end måtte komme.
Vi kan jo ikke vide præcis, hvor meget den bliver.
Det er rart at slippe fri fra det element, og det har jo kunnet lade sig gøre, fordi Dansk Folkeparti har taget et fantastisk medansvar for at træffe en modig, men rigtig beslutning om at lave en dagpengereform.
Ole Hækkerup (S), 2010-06-02:
Det kan jeg godt forstå, og jeg tror, at enhver statsminister altid vil være glad for de aftaler, han har truffet med andre partier.
Men lad mig så prøve at sætte spørgsmålet på spidsen: Hvis statsministeren helt selv kunne vælge, ville statsministeren så helst have haft gennemført Venstre og De Konservatives politik, som den oprindelig blev fremlagt, eller ville statsministeren helst have haft gennemført Venstre, De Konservative og Dansk Folkepartis aftale?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Tak for det.
Det er rigtigt, at sanserne ikke skærpes, som tiden går, og nu skal jeg lige stå og genkalde mig spørgsmålet, som var, om jeg ville vælge det ene eller det andet.
Nu er det altså sådan, at jeg ikke leder en flertalsregering, og jeg kan ikke bare vælge på alle hylder.
Jeg beror jo på, at der er partier, der vil tage ansvar, og det er desværre kun muligt for alvor at få øje på ét, nemlig Dansk Folkeparti, fordi alle andre sådan set grundlæggende vender ryggen til udfordringen.
Derfor foregår det på den måde, som det foregår i alle politiske forhandlinger.
Når man er afhængige af hinanden, så må man give, og man må tage, og ud af det er der kommet en fantastisk god aftale.
Den er robust, den har en god social balance, og den løser Danmarks problemer.
Derfor er jeg pr. definition glad for den aftale, og så er jeg oprigtig rigtig glad for, at hele det element, jeg selv foreslog om, at vi i et par år ikke kunne regulere førtidspension, sygedagpenge og folkepension, slipper vi fri for.
Der er jeg rigtig, rigtig glad for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-02:
Tak, hr. formand.
Nu har det jo været en lang dag, og vi har været inde på mange forskellige emner.
Et af de emner, der har fyldt utrolig meget, har selvfølgelig været hele spørgsmålet om skattelettelser og skatteomlægninger, og hvorvidt de var finansieret eller ikke var finansieret osv.
Oppositionen, Socialdemokraterne og De Radikale, har jo bl.a. skoset statsministeren for, at de ikke har været finansieret, og at de var hamrende asociale osv., og man har nævnt den her meget berømte bankdirektør rigtig mange gange.
Hvis man så kigger tilbage i historien til 1995, hvor vi havde en helt anden regering her i Danmark, som jo netop bestod af Socialdemokraterne og De Radikale, kan man se, at der faktisk var et flertal, de to partier inklusive, som fjernede formueskatten i Danmark, og som gav massive skattelettelser til de allerallerrigeste i Danmark, på noget, der svarer til 800 mio. kr. i dagskurs i dag, 2010.
Hvad synes statsministeren om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Altså, det kan jeg jo svare på på forskellige måder.
Jeg synes i hvert fald så godt om det, at vi ikke har nogen planer om at genindføre formueskatten, men jeg kan da sådan set godt se, at det holdningsmæssigt står lidt i kontrast til den linje, der bliver lagt nu.
Men sådan er der bare så meget.
Altså, der tror jeg bare at man, hvad enten man nu er tv-seer eller kommentator, eller hvad man er, helt stilfærdigt og køligt må aflæse, at sådan er der så meget, og at det, der er Socialdemokratiets situation i øjeblikket, er, at de ikke har noget ansvar, og at de derfor ikke sådan for alvor behøver at gå ind og byde ind på, hvordan danske økonomiske problemer skal håndteres på en konkret måde.
Det er man så fri for, man kan nøjes med overskrifterne, og det er nok det, der forklarer, at ansvarligheden nu står sådan lidt mindre tydeligt, end den gjorde dengang.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-02:
Jamen det, der sådan set er kendetegnet ved det, er jo bl.a. de her meget berømte 12 minutter.
Hvis vi kigger i forslaget, »En Fair Løsning«, kan vi jo se, at man regner med, at 22 mia. kr. skal finansieres alene ved de her 12 minutter – 22 mia. kr.; det må da siges at være noget af en opgave.
Men det, jeg jo bare gerne vil prøve at spørge statsministeren om, er det her paradoks med, at man i dag står og klandrer regeringen for noget, som man egentlig selv har gjort, godt nok for mange år siden, men Socialdemokraterne fjernede stadig væk formueskatten og gav massive skattelettelser til de allerrigeste danskere.
Venstre stemte imod, og det gjorde andre partier også.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jamen det er jo snarere en kommentar end noget, jeg skal forholde mig til.
Jeg noterer mig, at Socialdemokratiet har lagt en plan frem om 12 minutter.
Hvis Socialdemokratiet for alvor vil ind der og være med til at designe et SU-system, der trækker de unge hurtigere igennem uddannelsessystemet, lave en førtidspensionsreform, der sørger for, at færre kommer til at hænge på førtidspension, understøtte regeringen i at forhandle offentlige overenskomster, der gør, at vi udvider den reelle arbejdstid hos de offentligt ansatte og får mere fleksibilitet ind i de offentlige overenskomster, så er det alt sammen rigtig, rigtig fint, og jeg glæder mig meget til det.
Problemet ved det hele er, at det ikke løser de øjeblikkelige udfordringer, vi står med, og derfor er vi, inden Folketinget holder sommerpause, nødt til at få håndteret den her regning.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Tak for det, formand.
Det handler lidt om dagpengereformen.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvad det er, der har gjort, at man er kommet frem til at halvere dagpengeperioden.
Hvorfor er den blevet 2 år?
Hvorfor kunne den ikke lige så godt blive 3 år?
Så vil jeg egentlig gerne høre statsministeren: Forholder det sig sådan, at når regeringen siger, at det nu er 2 år, man har skåret den ned til, så er det, fordi regeringen regner med, at folk, der er ledige, vil kunne få et job inden for den periode?
Hvis regeringen er så bombesikker på, at det er sådan, hvorfor har man så ikke også etableret en jobgaranti i den sidste ende, så folk er sikre på, at der efter 2 år er et arbejde?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg kan jo godt gentage det.
Straks, der kommer et regeringsskifte, bliver den nedskæring her genoprettet.
Og vi vil fra SF's side arbejde for i løbet af en årrække at øge bistanden til 1 pct. That's it.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-02:
Jeg synes nu alligevel, at det er interessant at finde ud af, hvor mange mennesker statsministeren regner med ryger over på kontanthjælp.
Jeg spørger, fordi i det lovforslag, vi behandlede i mandags, det forslag, hvor man halverer dagpengeperioden, er indregnet 1,3 mia. kr. som merudgift til kontanthjælp.
Det undrer jo lidt, når man så samtidig hører regeringen sige, at det, der vil ske, er, at folk kommer i arbejde.
Det er jo så i øvrigt uden alle de mange mennesker, som ikke kan komme på kontanthjælp, fordi de f.eks. har en ægtefælle, der har en almindelig indkomst.
Men altså, hvor mange mennesker regner statsministeren med vil ryge over på kontanthjælp som følge af halveringen af dagpengeperioden?
Hvis man laver en sådan lidt hurtig hovedregning, kan de 1,3 mia. kr. regnes om til 13.000 mennesker.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg synes ikke, at hr. Morten Østergaard skal være så frygtsom.
Altså, hvis man ser på regeringens politik siden 2001, er det jo ikke et rigtigt billede, der tegnes, når det siges, at vi ikke har forbedret holdbarheden.
Men effekten af det har jo været, at vi løbende har forbedret dansk økonomi på en sådan måde, at den nettogæld, som regeringen overtog, da vi blev regering i 2001, og som svarede til 20 pct. af samfundets velstand, var forvandlet til et nul, da krisen ramte os.
Det er da en bedre økonomisk situation.
Det er altså bedre at have et nettotilgodehavende end at have en nettogæld, der svarer til 20 pct. af velstanden.
Det er jo resultatet af den politik, regeringen har ført.
Jeppe Kofod (S), 2010-06-02:
Jeg vil spørge hr. Steen Gade: Er sandheden ikke, at det, som er resultatet af den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, er, at man skærer 2,3 mia. kr. af udviklingsbistanden i de kommende år, og at det er et eklatant løftebrud i forhold til det, man skrev i regeringsgrundlaget i februar måned, hvor man sagde, at ulandsbistanden ikke skulle falde?
Hvordan synes hr. Steen Gade egentlig, at regeringen ser ud i det spil her, og er det ikke rigtigt, at regeringen har kastet sig i armene på Dansk Folkeparti på det her område, og at vi er mange, der beklager det?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jo, jeg synes, at det, hr. Jeppe Kofod siger, er bekræftet.
Jeg ser da også frem til, om statsministeren svarer.
Man kan sige, at nu har jeg holdt dette afsluttende privatistindlæg for anden gang, siden jeg kom i Folketinget, og jeg er da sådan set spændt på, om statsministeren svarer denne gang.
Så bliver det første gang, og det vil da sådan set være opmuntrende på baggrund af den store interesse for både ulandsbistand og for 30 pct. reduktion af CO2 i EU og for en øget indsats på klima- og miljøområdet.
Så ville det da være interessant, om statsministeren også kom ind på det i sit svar.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Nu er hr. Kristen Touborg også fødevareordfører for sit parti, Socialistisk Folkeparti.
Nu er vi sådan i øjeblikket vidne til, at hele fødevaresektoren og landbrugserhvervet er i en meget, meget vanskelig situation.
SF er gået ud ved forskellige festlige lejligheder og har sagt, at man gerne vil gøre noget for erhvervet.
Så undrer det mig, at man så også kan læse, at SF faktisk vil pålægge landbrugserhvervet ekstra skatter for over 1 mia. kr.
Så kan man da med rette stille spørgsmålet: Vil det hjælpe erhvervet?
Nej, det vil det ikke, det vil både fjerne arbejdspladser og eksport.
Det er da en lidt underlig hjælp, er det ikke det?
Kristen Touborg (SF), 2010-06-02:
Nu ved jeg ikke helt, hvad mit fødevareordførerskab har med mit privatistindlæg at gøre, men jeg vil meget gerne sige, at jeg synes, at det er en meget dårlig måde, når man giver skattelettelser til et bestemt erhverv, samtidig med at man pålægger en hel masse andre ekstra udgifter.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Jamen bare til venlig orientering til ordføreren vil jeg sige, at de lettelser, der er givet, er en kompensation for nogle andre byrder, så det er reelt ikke en lettelse, det er en kompensation, kan man sige.
Men det, der kunne være rart at få sat på plads, og det har vi næsten også fået, for der blev svaret udenom, er, at man ønsker at hjælpe et betrængt erhverv ved at pålægge det ekstra skatter.
Så er det, man kan stille spørgsmålet: Hvordan vil det så hjælpe?
Hvad vil slutresultatet blive?
Det vil blive færre arbejdspladser og mindre eksport.
Det er jo slutresultatet, så det er noget af en hjælp!
Kristen Touborg (SF), 2010-06-02:
Hvis hr. Erling Bonnesen havde sat sig lidt mere ind i lige netop den sag om skat til landbruget, om hektarstøtteordninger og om EU-støtte, ville hr. Erling Bonnesen også vide, at der er givet væsentlig større kompensation end det, der er opkrævet fra landbruget i de senere år.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2010-06-02:
Det har været en god debat og en god dag her i Folketinget, og en af de ting, som jeg sætter pris på, er, at vi har fået sat på plads, at de skattelettelser, der blev givet i henholdsvis 2004 og 2007, var ufinansierede, for de var – det har statsministeren indrømmet – finansieret af råderummet, et råderum, som regeringen ikke magtede at skaffe.
Så de var ufinansierede.
Der er nogle ting i en politisk debat, som man egentlig forventer at unge VU'er vil rejse sig op og sige, og så er der nogle andre ting, som man regner med at en statsminister skulle sige.
Men vi har i dag en situation, hvor landets statsminister stiller sig op på Folketingets talerstol og mistænkeliggør de danske lønmodtagere.
Han gør sig lystig over trepartsforhandlinger.
Han mener, at hvis man indgår i trepartsforhandlinger, er man i lommen på Harald Børsting og andre.
Og på den måde kaster han, synes jeg, en meget fin tradition, vi har haft i Danmark igennem mange år, i grams.
Det vil jeg selvfølgelig gerne bede statsministeren om at rette lidt op på, og derfor vil jeg spørge statsministeren: Vil han ikke give mig ret i, at vi har nogle af de måske mest ansvarlige lønmodtagere i hele verden?
De har lige netop stemt et overenskomstresultat hjem, som er beskedent, ordentligt og fornuftigt og i tråd med, at lønmodtagerne altså har sagt meget tydeligt, at de gerne vil bidrage til at forbedre Danmarks konkurrenceevne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jo, det vil jeg utrolig meget gerne gøre, for det er bestemt på sin plads.
Der er ingen tvivl om, at de overenskomstresultater, der er blevet forhandlet hjem på det private arbejdsmarked, rammer rigtigt i en svær situation, og det er der grund til rose begge sider af arbejdsmarkedets parter for – ingen problemer i det.
Jeg kaster overhovedet ikke trepartsforhandlinger i grams.
Regeringen har selv gjort brug af dem, og jeg vil bestemt ikke afskrive mig muligheden for, at det kunne være relevant igen.
Jeg kan så se, at der synes at være en slags signal om, at man på lønmodtagersiden synes, at man nu skal investere kontingenterne i markedsføring af oppositionen i reklamer, som ikke holder vand.
De er fupreklamer, som så også er trukket tilbage.
Men jeg er sådan set helt enig med fru Helle Thorning-Schmidt i, at det, der kendetegner den danske model, er, at både arbejdsgivere og lønmodtagere skal varetage deres interesser, og til det hører selvfølgelig også at forhandle med den regering, der sidder.
Derfor glæder jeg mig da også til, at der kan opstå chancer for, at regeringen kan indgå i trepartsforhandlinger.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2010-06-02:
Jamen jeg er da glad for, at jeg nu har givet statsministeren mulighed for at trække lidt i land i forhold til arbejdsmarkedets parter, for det klæder ærlig talt ikke statsministeren at være så hånlig over for trepartsforhandlinger.
Vi har en situation i Danmark, hvor oppositionen har sagt helt tydeligt og klart, at hvis vi skal ud af krisen, bør vi arbejde mere.
Det har vi sagt åbent og ærligt til lønmodtagerne.
I andre lande ville de have stået i demonstrationer herude og have sagt: Det kan der ikke blive tale om.
I Danmark siger de: Det vil vi gerne tale konstruktivt om.
Og det, de får fra deres statsminister, er, at de bliver hånet for, at det åbenbart nu er dem, der skal bestemme det hele, og at det at gå til trepartsforhandlinger betyder, at man så har kastet sig i armene på dem, og at det er dem, der skal bestemme alting.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren om en gang til at bekræfte, at trepartsforhandlinger er en god idé, og også at bekræfte, at hvis man gerne vil have danske lønmodtagere til at arbejde mere – hvilket jeg også regner med at statsministeren synes er en god idé, eftersom han har fremhævet det finske eksempel i dag – er det faktisk en rigtig god idé at tale med dem om, hvordan man skulle gøre det, eventuelt i trepartsforhandlinger.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg synes ikke, at statsministeren på hverken det grønne område og i forhold til klimatopmødet eller i forhold til det her er ret troværdig.
Det er helt rigtigt, hvad hr. Jeppe Kofod understreger, at det, som SF siger om stigende ulandsbistand, svarer til det, der står i regeringens eget finanslovforslag, så utroværdigheden ligger på regeringens side.
Jeg forstår sådan set godt, at det har man ikke kunnet lide, og så har man syntes, man skulle prøve at bortforklare det hele og lave et eller andet raid og prøve at tørre det af på os andre, men andre må dømme, om regeringen kom godt fra det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg håner bestemt ikke nogen lønmodtagere endsige deres organisationer.
Hvis man føler, at der skulle være noget hån, vil jeg sige, at det sådan set ikke er mit ærinde, og at de eneste, jeg adresserer mine indlæg til her i dag, er fru Helle Thorning-Schmidt selv og hr. Villy Søvndal.
For det er jo fint med trepartsforhandlinger, men det er jo ikke fint, at man ikke kan sige, hvad man vil med dem.
Derfor er det jo ikke i orden, at man ikke bare håner regeringen, men bruger sprogets værste gloser om den dagpengereform, vi har lavet, og at der så på spørgsmålet om, hvad for et dagpengesystem man selv vil lave, intet svar er.
Det må vi snakke med nogle andre om, siger man.
Det er da ikke at håne dem, man skal snakke med – tværtimod – men det er da at pege på, at vi har en opposition, som ikke selv kan formulere sin egen politik.
Må jeg så ikke for fuldstændighedens skyld lige sige om det med skattelettelserne i 2007, at hvis fru Helle Thorning-Schmidt har det synspunkt, at de skattelettelser var ufinansierede, må man altså konstatere, at det forslag, Socialdemokratiet dengang fremsatte om at bruge de samme penge i stedet til velfærdsløft, også var totalt ufinansieret.
Det er da noget af en indrømmelse.
Sophie Løhde (V), 2010-06-02:
Men pengene kan vi ikke få at vide hvor er.
Det er en hemmelighed her i Folketinget.
Man vil gerne love noget, men man vil bare ikke fortælle, hvor pengene er.
Det er selvfølgelig også en tilgang til politik og til løfter.
Men nu kan jeg forstå, at hr. Steen Gade den 19. august på Socialistisk Folkepartis hjemmeside har lovet, at ulandsbistanden skal op til 1 pct. af BNI.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge igen: Hvor er pengene bag det løfte?
Hvor er finansieringen?
Kunne vi ikke få et svar her i dag, når hr. Steen Gade tillader sig at tage ordet og gerne vil debattere det her?
Så er det da det mindste, man kan forlange, altså at der også er nogle svar tilbage at få fra Folketingets talerstol.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Ja, jeg har jo svaret.
Jeg synes, det er interessant, at Venstre mønstrer så mange folk til at opføre sig, som om de er i opposition.
Jeg har tænkt lidt over i dag, at det egentlig er interessant, at man tror så lidt på sig selv, at man sådan set ikke kan forsvare sig selv, men opfører sig, som om det er os andre, der er regering.
Det er vi faktisk ikke.
Og jeg har sagt, at når vi nu kommer til, genopretter vi de nedskæringer, og så vil vi arbejde for en stadig stigende ulandsbistand.
That's it.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Ja, det er fint.
Man kan jo altid finde på et eller andet.
Jeg kunne jo simpelt hen sådan set fortsætte.
Man sidder her og følger debatten, og jeg vil egentlig bare lægge mig i sporet af de andre og sige, at hr. Steen Gade jo virkelig er klædt af i den her debat.
Man kan jo ikke gå herop og sige, at man vil genoprette det hele – nu er det i det her tilfælde ulandsbistanden – uden at man kan påvise, hvor pengene skal komme fra.
Det er faktisk en dyr affære, som hr. Steen Gade har bevæget sig ud i, og så er det altså besynderligt, at man ikke kan sige, at man altså tager de her milliarder der og derfra og putter over, for sådan synes vi i Socialistisk Folkeparti, sådan synes vi på venstrefløjen.
Derfor må jeg på lige fod med mine kollegaer spørge: Hvor vil man skaffe de penge fra?
Det skal ikke bare være noget med, at det altid har været SF's politik, og at man nu vil genoprette osv., man skylder vælgerne et svar.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg ved ikke, om jeg kan gøre fru Pia Kjærsgaard klogere ved at svare nu, men jeg kan i hvert fald gøre hende gladere ved at rose hende, for det er jo Dansk Folkepartis sejr, at vi har fået denne nedskæring.
Og det er faktisk det, jeg har rejst i debatten, nemlig at det er en nedskæring.
Det er ikke fremtidig ulandsbistand, det er simpelt hen det, at regeringen løber fra et løfte, som man har givet, og som man vel for 2 -3 måneder siden mente et eller andet med, formoder jeg.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Når man sådan lytter til debatten nu, så må man jo sige, at her falder masken virkelig.
Man kan næsten sige, at det nærmer sig fup.
Det er lige før, det kommer på højde med de fupannoncer, vi nu har set fra LO det sidste stykke tid.
Man går på talerstolen og siger, at man gerne vil det og det.
Det er så fair nok, det er selvfølgelig et forsøg på at prøve at score nogle point, men det falder jo fuldstændig til jorden, når man så når til betalingen af det.
De 3 mia. kr. kan vi så lægge oven i de andre 50 mia. kr., vi i forvejen har på listen af ufinansierede ting.
Hvad vil slutresultatet af det her blive for de borgere, som nu følger med i det her?
Det vil jo blive, at de får en kæmpe, ny skatteregning, hvis SF får magt, som de har agt.
Det er jo slutresultatet af det her bluff, som vi hører nu.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg kan høre, at der ikke er nogen, der vil forholde sig til den realitet, at vi skærer ulandsbistanden ned, og at regeringen løber fra de løfter, den har givet.
, enten fordi man er flov over det – det er jo en mulighed – eller også, fordi man er ligeglad.
Jeg tror faktisk, at det er på grund af den første mulighed.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-02:
Det er jo et velkendt kneb i den politiske debat, at hvis man ikke kan svare på det, man bliver spurgt om, så prøver man at lave et modangreb, men det holder jo ikke her.
Det falder jo fuldstændig til jorden.
Jeg kan jo kun konstatere, at det vil resultere i en ny skatteregning til borgerne og til danskerne.
Det næste spørgsmål er, hvordan den skatteregning så bliver.
Er der overhovedet nogen grænse for, hvor meget skatterne til borgerne må stige, hvis SF kommer til?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Ja, det med knebet er jo rigtigt nok, at lave et modangreb.
Jeg synes, det er det, der er i gang her, hvor man ikke vil forholde sig til problemstillingen, som jeg har rejst.
Det kan godt være, at man synes, den er helt irrelevant.
Jeg synes ikke, den er irrelevant, og jeg kan jo godt med visse mellemrum gentage, at når der kommer et regeringsskifte, så bliver den her besparelse på ulandsbistanden taget tilbage, og derefter vil vi lave en stigende ulandsbistand.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-06-02:
Jeg synes ærlig talt, det er ved at blive en meget, meget mærkelig debat.
Der er sket det, at vi er gledet ned ad slisken til et niveau, der er det samme som 1984-niveauet, så vi skal et kvart århundrede tilbage, og hvem har så mest troværdighed?
Den regering, som holdt en procent på 1, eller den, som nu er nede på 0,76?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg er enig med hr. Jørgen Poulsen og kan ikke rigtig tilføje noget.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-06-02:
Jo, men jeg synes bare, det er mærkeligt, for det her handler jo om troværdighed.
Vi gik ind for at udvikle en ny udviklingsstrategi for den danske bistand.
Banen blev kridtet fuldstændig klart op, den daværende minister fru Ulla Tørnæs, som jeg kan se også er her, gjorde det fuldstændig klart, at udgangspunktet for den debat var, at vi mindst ville kunne holde niveauet på 0,8 pct., så hvem har svigtet her?
Det synes jeg må stå rimelig klart.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Det, vi ikke vil tage medansvar for, er løftebrud i forhold til den tredje verden.