runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2013-12-05:
Jeg synes faktisk, det lød meget klogt, det kunne jeg godt selv have sagt.
Og jeg synes da, at lovforslaget handler om at tænke selv.
Men hvorfor sidder vi her i det her rum?
Er det ikke for at lave nogle langsigtede linjer for udviklingen i Danmark?
Det her er noget, der skal være fuldt gennemført om 20 år.
Jeg ville da sige, at det var manglende rettidig omhu, hvis vi ikke gjorde de her ting, og derfor forstår jeg heller ikke rigtig, at Dansk Folkepartis ordfører, som jo plejer at føre sig frem med dyrevelfærdsargumenter, på den her måde prøver at finde en eller anden måde til at kunne kritisere det her.
Jeg kunne forstå det, hvis man sagde, at ikrafttrædelsesdatoen skulle være en anden, sådan noget kan jeg godt forstå, men det her drejer sig jo faktisk om de nødvendige rammer, vi må lægge for, at alt talentet kan blive udfoldet, også hos arkitekterne, også hos dem i banken.
For når man går hen i banken og skal låne til en ny svinestald, er det jo rart at vide, at den stald, man får bygget, kommer til at kunne blive stående, uden at der kommer nye krav til staldbygningen, med hensyn til den måde, den er konstrueret på, i de næste år.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det plejer jo at være sådan, at regeringen er enig med sig selv og enig med sin minister
, så nu vil jeg godt spørge ordføreren fra SF, om ordføreren er enig med ministeren, da ministeren for nøjagtig 1 måned siden sagde vedrørende landmændene: Jeg vil have fjernet flest mulige barrierer for, at I kan udfolde jeres talent, håndværk og muligheder.
Det vil sige, at landmændene godt kan tænke selv; det var det, ministeren sagde.
Så vil jeg bare spørge ordføreren: Mener ordføreren, at det her forslag sådan dikterer, hvad landmændene skal gøre, eller giver det mulighed for, at landmændene kan udfolde deres talent, håndværk og muligheder?
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren er enig med ministeren i den her udtalelse, ministeren er citeret for.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Det er jo ikke korrekt.
I dag er det jo lige præcis 1 uge siden, ministeren selv fremsatte det her lovforslag; der står den 28. november på det.
Det er 1 uge siden, ministeren selv fremsatte det her forslag.
Så synes jeg, at det er lidt ynkeligt at høre, at ministeren ligesom nu forsøger at undskylde sit løftebrud med, at det er noget, man har arvet fra en forgænger.
Ministeren havde alle mulighederne for at sige: Det her lovforslag vil jeg ikke køre igennem, for jeg vil stå ved det, som jeg sagde ovre i Herning, nemlig at der ikke kommer nogen overimplementering på min vagt.
Vi kan bare konstatere ud fra debatten her i Folketinget, at ministeren nu har erkendt sit løftebrud for åbent tæppe.
Det lyder sådan her: Ja, jeg holder nogle fine festtaler for jer til jeres delegeretmøde og modtager alle klapsalverne, og så tager jeg hjem i Folketingssalen og gør lige det modsatte.
Ovenikøbet er der de her tre ting, som min taletid ikke rækker til at komme ind på nu, men man kommer med væsentlige byrder.
Der kommer øget ammoniakemission, og der er økonomiske konsekvenser for erhvervet.
Det taler for sig selv.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-05:
Konkurrencevilkår består jo af mange ting.
De består bl.a. af, hvilke markeder vi kan sælge til, hvilken uddannelse vi har, hvilken infrastruktur vi har, hvilken miljøbelastning vi har, hvad der er af nationale og internationale regler.
Når dansk landbrug klarer sig godt lige nu, som der er flere, der har refereret til ud fra den artikel, der var i Børsen, så gælder det jo ikke hele det danske landbrug.
Dele af det danske landbrug har det rigtig, rigtig svært, og derfor er jeg som minister stadig meget optaget af hele tiden at kigge på, hvad vi kan gøre for at lette forholdene for dansk landbrug.
Men hvis vi skal tale om en konkurrencefordel, er det altså meget svært at pille en enkelt ting ud og sige, at det udgør lige præcis en dansk konkurrencefordel, for dyrevelfærd er jo for rigtig mange en vigtig parameter, og når vi eksempelvis, som også den radikale ordfører nævner, kan tage flere kroner for vores svin, som vi sælger til UK, så er det, fordi man i UK har nogle ekstra skærpede dyrekrav, som vi ikke har i Danmark, og derfor får man også en højere afregningspris for dem.
Så isoleret set kan man sige, at det her er en udgift for landbruget, men man kan også tjene flere penge på det.
I fremtiden tror jeg, at rigtig mange flere forbrugere, som får penge mellem hænderne, som får bevidsthed om, hvad dyrevelfærd, hvad miljøpåvirkning, hvad fødevaresikkerhed betyder, vil prioritere sunde og raske sporbare varer.
Der er Danmark jo i front, og dermed er det også en konkurrencefordel.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Tak for det.
Jeg spørger ministeren: Forbedrer det her lovforslag isoleret set erhvervets konkurrencevilkår, eller forringer det erhvervets konkurrencevilkår?
Karen Hækkerup (S), 2013-12-05:
Det står i overgangsbestemmelserne, at ansøgninger, som er indgivet inden lovens ikrafttrædelse, vil blive behandlet efter gamle regler, dvs. de nuværende regler, og dermed er det jo korrekt, at det er de regler, der gælder i dag, der vil gælde for ansøgninger, som er indsendt inden den 1. januar 2015.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det vil sige, at selv om man ikke har modtaget sin miljøgodkendelse inden 2015, og man først modtager den i 2017, som vi jo desværre nogle gange oplever, så vil man stadig væk blive behandlet efter de gamle regler.
Tak til ministeren.
Jeg vil ikke gå så meget ind i, hvad ministeren sagde ovre på svinekongressen, det tror jeg man har fundet ud af nu.
Men jeg vil gerne lige spørge ind til det, ministeren sagde her fra talerstolen, nemlig at hvis der er nogle, som ansøger om en miljøgodkendelse til at lave svineproduktion inden 2015, så vil de blive behandlet efter de gamle regler.
Er det korrekt forstået?
Karen Hækkerup (S), 2013-12-05:
Vi laver i regeringen mange ting.
Bl.a. laver vi et nabotjek.
Det betyder, at vi kigger på de lande, som ligger omkring os, ser på, om noget af den EU-lovgivning, som vi følger i Danmark, og den måde, vi har implementeret den på, er strengere end i vores nabolande og dermed giver landbruget dårligere konkurrencevilkår.
Det arbejde sætter vi i gang nu, og der vil vi selvfølgelig sørge for at ændre og justere, hvis vi finder tilfælde.
Vi har ekstremt stor fokus på erhvervets konkurrencevilkår.
Når jeg rejser rundt, som jeg bl.a. lige har gjort i Japan og Kina med Landbrug & Fødevarer og Dansk Industri, så er det jo også en af de ting, som jeg netop tager ud for at promovere – altså at være med til at åbne døre op for eksport af varer til nye markeder, sørge for, at vi kan komme ind dér, og jeg møder sådan set, når jeg kommer rundt, en stor ivrighed efter at få danske fødevarer, fordi de har den kvalitet, de har, og fordi vi har den dyrevelfærdsmæssige stand, som vi har.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Det her er en klokkeklar overimplementering.
Det her er øgede danske krav, som kommer oven i, hvad EU-reglerne siger i forvejen.
Det fremgår klart og tydeligt.
Ministeren har jo selv skrevet det her, så den forklaring, ministeren nu kommer med, holder simpelt hen ikke – og man kunne sige en masse til den.
Jeg er ked af at sige det.
Det her er en klokkeklar overimplementering mod de danske landmænd oven i, hvad EU-reglerne sådan set siger, og det er præcis det modsatte af, hvad ministeren selv sagde hun ville for bare cirka en måned siden ovre i Herning.
Det er det, som vi påpeger, for vi synes sådan set, at man skulle stå ved de gode festtaler, men vi kan høre, at det kun er festtaler.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-05:
Jeg kan godt høre, at det gør ondt på Venstre, at landbruget ikke er helt utilfreds med, at regeringen rent faktisk sørger for at have fokus på de behov, som landbruget har.
Til kommentaren om, hvorvidt det her er overimplementering, vil jeg sige: Nej, det er det ikke, for der er ikke nogen EU-direktivforpligtelser, vi skal leve op til.
Det her er nogle nationale regler.
Det ændrer ikke ved, at jeg synes, at det her er godt, for det her betyder, at der er mere frihed til søerne, fordi de kan gå rundt i både løbe- og kontrolafdelingen og i drægtighedsstaldene, hvilket der i forvejen er lovkrav om.
Det er korrekt forstået, det er den overgangsbestemmelse, der ligger i lovgivningen, ja.
Steen Gade (SF), 2013-12-05:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke mener, at jeg siger noget, som vil være godt for erhvervet, men det mener jeg jo selv at jeg gør.
Egentlig har jeg det måske, næsten ligesom hr. Erling Bonnesen har det i forhold til mig.
Og på mange måder mener jeg jo i virkeligheden, at hr. Erling Bonnesen tit virkelig er med til at skade det erhverv og det erhvervs fremtid med den måde, der bliver argumenteret unuanceret og upræcist på.
Det er jeg jo ked af, begge dele.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
For det er jo en dobbelt lussing, der nu kommer fra SF's ordfører.
Først kommer man med nogle krav og et forslag, så det siger smak på den ene side.
Altså, det vil give øget ammoniakemission i miljøet, men det er ligegyldigt, siger SF's ordfører, for så stiller vi bare nogle krav, så det også siger smak på den anden side.
Så det er ikke underligt, at vi ser, at dansk landbrug i højere og højere grad er nødt til at lægge sine udviklingsorienterede investeringer uden for landets grænser – desværre.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Det er de her krav, der vil være med til at sikre fremtidens svineproduktion i Danmark, som er en svineproduktion kendetegnet netop ved et stærkt brand, en høj grad af dyrevelfærd, en høj grad af sundhed.
Og det kan landmændene levere.
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren ikke har større ambitioner for danske landmænd, for det her kan de godt levere.
De får 20 år til det.
Vi kan jo ikke have, at der om 20 år er få producenter i Danmark med dårligere dyrevelfærd, som trækker vores brand ned, som mindsker vores mulighed for virkelig at markedsføre Danmark og dansk svineproduktion som værende af den højeste standard.
Der er andre lande, der er gået foran.
Vi skal ikke komme bagud.
Lovforslaget sikrer, at vi er med.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Jamen vi er fuldstændig enige om, at dansk landbrug og fødevaresektoren generelt har et godt brand derude, rundtomkring i verden.
Det tror jeg ikke er til diskussion.
Det er jo det, der – om jeg så må sige – hyldes ved rigtig mange forskellige lejligheder.
Og heldigvis er der også større og større efterspørgsel efter det.
Og vi kan jo også kun sige, at det i den situation – med de eksempler, som ordføreren her selv refererer til fra sin hjemegn – er fint, at man selv har udviklet nogle ting yderligere og er gået i den retning.
Det er jo lige præcis det initiativ, der har drevet og udviklet hele fødevaresektoren igennem mange år.
Men der, hvor jeg synes kæden ryger af for den radikale ordfører,
er, når man vil tvangsstyre hele produktionen i en bestemt retning, selv om man også på anden måde kan levere god dyrevelfærd og levere produkter, der efterspørges, og som skaber arbejdspladser.
Det er dér, jeg synes kæden ryger helt af.
Og ordføreren bekræftede så desværre, at det sådan set er ligegyldigt, at der skal fyres nogle slagteriarbejdere på grund af de her generelle krav.
Ordføreren må jo så stå på mål for, at det er ligegyldigt.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Det har jeg det godt med, fordi jeg ved, landmændene kan klare det.
Jeg har store ambitioner for danske landmænd.
Vi skal ikke kun gå efter at have mange forskellige udpluk og en stor diversitet; vi skal gå efter at have et stærkt brand for dansk landbrug, og det skal handle om en høj grad af dyrevelfærd og en høj grad af sundhed.
Det er dér, vi er i dag, og dér skal vi også være om 20 år.
Så svaret er ja – vi siger, det er dér, vi skal være, men vi siger også, det er dér, vi skal være om 20 år.
Det kan landmændene godt levere.
Det ved jeg.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Allerførst tillykke til ordføreren med det nye ordførerskab.
Og så er det jo dejligt, at vi – tror jeg da – kan konstatere, vi i Danmark generelt har en høj dyrevelfærdsstandard.
Selvfølgelig kan der findes enkelteksempler på det modsatte, som vi har haft oppe at vende tidligere i debatten, men generelt tror jeg, vi er enige om, at vi har en høj dyrevelfærdsstandard.
Så tror jeg også, vi kan være enige om, at det er godt, og at det er forudsætning for, at vi stadig væk har en stor eksportorienteret fødevaresektor, at vi har et meget, meget varieret udbud af produkter.
Man kan ikke bare komme med ét sæt.
Derfor er det jo også sådan, at når vi kigger på det indenlandske, vil vi se, der er mange gårdbutikker, egnsspecialiteter osv.
Også det eksempel, som ordføreren selv har med fra sin hjemegn, er jo fint i forhold til lige præcis den niche.
Men derfor kan det jo ikke nytte noget, at man så ensretter tingene, sådan at man kun udpeger ét hjørne og ét flag og siger, at præcis sådan skal alle være.
Der er vi nødt til at brede det ud.
Og det, der er forudsætningen for, at vi stadig væk har en stor, generelt eksportorienteret fødevaresektor, er ikke alene, at vi har en god dyrevelfærd, men at vi også kan konkurrere.
Så hvordan har ordføreren det egentlig med, at man her sådan fra radikal side siger: Vi skal tvangsmæssigt styre produktionen lige nøjagtig i en bestemt retning?
Det kan godt være, det giver en lille gevinst der, men så koster det meget mere et andet sted.
Og ordføreren har jo også selv refereret, at det koster meget for erhvervet her, og det koster også vækst og i sidste ende arbejdspladser på slagterierne.
Hvordan har ordføreren det egentlig med det?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Jeg lyttede interesseret til et folketingsmedlem, der har været i en svinestald.
Ja, ja.
Når nu det er så godt, som ordføreren siger, ville det så ikke være rimeligt, at regeringen i stedet for at påføre danske landmænd en særlig byrde arbejdede for at indføre det i EU-regi?
Ville det ikke være meget mere rimeligt i forhold til dansk landbrug?
Når nu vi taler om, at vi ikke skal overimplementere osv., ville det så ikke være mere rimeligt, hvis det er så godt, som ordføreren siger?
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Nej, jeg reflekterede bare over ordførerens svar.
Man stiller nogle spørgsmål, og så får man nogle svar, og så kan man jo reflektere over dem, og det var det, jeg prøvede at gøre.
For hvad er god dyrevelfærd?
Det var jo sådan set bare det, der var spørgsmålet, og det svarede ordføreren på, og det reflekterede jeg så over.
Og der siger jeg bare, at vi ikke kun kigger på én ting, når vi kigger på god dyrevelfærd.
Så kigger vi faktisk på hele paletten af, hvad det er, de her produktionsdyr bliver udsat for.
Og vi er ikke tilfredse med, at man bare siger: Bare der er løsdrift, så er der god dyrevelfærd.
Det er faktisk en meget større debat at tage om, hvordan vi får en god dyrevelfærd, samtidig med at vi selvfølgelig også har en høj produktion.
For det er vi faktisk også forpligtet til at have i forhold til fødevaresikkerheden.
Det var, fordi jeg spurgte ordføreren, hvad ordføreren lagde i god dyrevelfærd, og så svarede ordføreren, at det var ud fra, hvad der var mest naturligt.
Og så er det mest naturlige jo sådan set, at grisene er udendørs – og jo slet ikke en månegris, for det vil være det mest unaturlige, altså hvor den er lukket hermetisk inde.
Det vil jo være meget unaturligt i forhold til det.
Det er jo derfor, diskussionen er
: Hvad er god dyrevelfærd?
Og der må jeg så bare sige, at den politiske diskussion om, hvad god dyrevelfærd er, tror jeg er meget forskellig, alt efter hvad det er for en sag, man står med.
Men det burde være i en sammenhæng med det arbejde, som jeg håbede på at den her regering ville tage med et samlet Folketing, så vi kunne få stoppet de her debatter hernede, hvor vi skal have den ene side og den anden side af det.
For jeg tror faktisk, at alle går ind for en god dyrevelfærd.
Og det gør ministeren – det har jeg da i hvert fald kunnet høre på svinekongressen.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Jeg er nødt til at spørge til indledningen af ordførertalen fra hr. René Christensen.
Jeg vil bare gerne have at vide: Hvor i det her lovforslag står der noget som helst om udendørs hold af svin?
Hvor står der noget om økologi, og hvor står der noget i forhold til alle de der antydninger, som hr. René Christensen benyttede sig af at svinge sig meget højt op på?
Jeg forholdt mig alene til det lovforslag, der ligger her, og sagde, at vi dyrevelfærdsmæssigt skal tilstræbe, at dyrene får vilkår, der sikrer mest muligt af deres naturlige adfærd.
Jeg vil bare have vide: Hvor står der noget om, at det her skulle have noget med udendørs hold af grise at gøre?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Tak for det.
Da jeg som andre i salen er ud af landmandsæt, har jeg været i en del svinestalde.
De har en supermoderne svinestald og svineproduktion, der kombinerer ekstremt høj dyrevelfærd, rigtig gode arbejdsforhold for medarbejderne, meget, meget solide og gode produktionsresultater og en merpris, fordi de producerer englandsgrise.
Det er fremtidens stald, og den er i øvrigt blevet belønnet som sådan.
Det er fremtidens svineproduktion, og de kan godt være med, og de kan godt konkurrere.
Det er den staldtype, vi vil fremme med det her lovforslag.
Det vil sætte søerne og gyltene fri, ikke kun i godt halvdelen af tiden, men i størstedelen af tiden, og det vil – og det ved man, hvis man har været i en svinestald – entydigt give søerne bedre dyrevelfærd, mindre stress, mindre sygelighed, færre hudskader, bedre muskelstyrke og knoglestyrke, færre skader på klove og ben og færre hjerte-kar-sygdomme.
Det medvirker til bedre dyrevelfærd, og det giver også på sigt dermed lavere omkostninger, for syge dyr er også dyre dyr.
Med det her går vi helt klart foran i EU, men vi går ikke først i EU.
En række andre lande er i fuld gang med at gå i den samme retning.
I Sverige har man et nationalt krav om, at gylte og søer skal holdes løse parvis eller i grupper; i Holland har man et nationalt krav om, at de skal være gruppeopstaldet i 4 dage efter insemination; i Østrig har man krav om gruppeopstaldning 10 dage efter fravænning; Storbritannien har nationale regler om, at søerne skal gå løse i enten gruppestalde eller i individuelle stalde i løbe- og kontrolafdelingen.
Så andre lande kan godt klare det, og andre lande går samme vej.
Vi går foran, men vi går ikke først.
Derfor er dette ikke et spørgsmål om svækket konkurrencedygtighed.
Det her er et spørgsmål om en langsigtet satsning på markeder, som kræver høje standarder for dyrevelfærd og -sundhed, og det er de markeder, Danmark skal satse på.
Ja, lovforslaget vil have betydelige økonomiske konsekvenser for erhvervet i overgangsperioden, men der bliver givet rigtig god tid, og der er fundet en meget forsvarlig balance mellem hensynet til dyrevelfærden og varetagelsen af svineproducenternes økonomi.
Der er en overgangsperiode på 20 år.
Og igen: Har man været i en svinestald, ved man, at den bliver slidt ned meget hurtigt, og at der er brug for løbende at renovere den.
Det er der tid til, og vi kan dermed imødese og imødekomme fremtidens krav til fremtidens staldbygninger.
Landmænd i Danmark viser, at det her kan lade sig gøre, og andre lande i Europa viser, at det her kan lade sig gøre.
Det kan også lade sig gøre i Danmark.
Det vil ruste os til fremtidens markeder.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Er det rimeligt, vil jeg spørge hr. René Christensen, at tage sit sammenligningsgrundlag ud fra smågrisedødeligheden hos økologiske grise i forhold til grise, som er produceret på konventionel måde?
Det er vel en sammenligning mellem konventionelt på den ene og den anden måde, så man ikke går til den yderlighed, som ikke er i det her lovforslag, nemlig at det er udendørs hold og økologiske grise.
Det er jo ikke det, vi kan sammenligne med.
Så det er lidt urimeligt, at hr. René Christensen anvender en sprogbrug, hvor han siger, at det her kan gå rivegalt, og at man vil noget helt andet.
Jeg tillod mig bare at sige: Mest mulig naturlig adfærd.
Og det er åbenbart for svært for hr. René Christensen at forholde sig til udtrykket mest mulig.
Så får den sådan lige en omgang, og så vil man ikke være med på nuværende tidspunkt.
Steen Gade (SF), 2013-12-05:
Jamen det er jo helt rigtigt, som hr. Erling Bonnesen siger, at ting kan være mere komplicerede.
Altså, er man i gang med at løse et problem, kan der komme et andet problem.
Det har jeg det godt med, for det løser vi jo på en helt anden måde.
Det løser vi jo sådan set, ved at vi begynder at indføre – det er ikke det, vi har til debat her – rensning af ammoniak i staldene.
Så løser vi det problem, og sådan er det jo.
Men hvis der ikke sker en ammoniakrensning, vil det jo øges, men du kan jo godt lave en ammoniakrensning i et lukket staldsystem.
Så det kan vi jo løse hen ad vejen i en anden sammenhæng end den her.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Det vil Danmark bestemt også gøre, det er jeg sikker på.
Jeg vil godt æde min stråhat på, hvis vi stadig sidder her, at om 20 år er det her et EU-krav.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Vi har jo ved rigtig mange lejligheder hørt SF-politikere, også ordføreren selv, råbe vagt i gevær, når der var tale om forslag og situationer, der gav anledning til øget ammoniakemission.
Så kan vi jo læse her i ministerens fremsættelse, at lige præcis det her forslag giver stor risiko for øget ammoniakemission.
Hvordan har SF's ordfører det egentlig med det?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Det, der driver produktionen i Danmark, er efterspørgslen efter det, vi laver, og den efterspørgsel vil i fremtiden i høj grad blive drevet af vores stærke brand, når det gælder fødevaresikkerhed, sundhed og dyrevelfærd.
Så fremtidens erhverv afhænger snævert af, at vi investerer rigtigt i præcis det brand, som vi har, og det brand, som der bliver endnu mere efterspørgsel efter i fremtiden.
Der bliver givet 20 år til det.
Jeg tror ikke, der er en svinestald i det her land, der ikke bliver renoveret inden for de 20 år, hvis jeg skal spå lidt om det.
Der bliver slidt hårdt på de svinestalde, og derfor er der god tid for erhvervet, og vi kan sende et signal om, at vi går foran i Danmark.
Vi går ikke først, men vi går foran.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det er jo ikke længe siden, vi stod med en stor udfordring.
Det, man siger, er, at der vil ske investeringer i Danmark.
Vi kan altså bare se, at slagterierne mangler slagtesvin.
Vi kan se, at slagterierne har en stor udfordring med, at der simpelt hen er for få slagtesvin.
Der er faktisk en overkapacitet på vores slagterier.
Landmændene producerer ikke nok svinekød til vores danske arbejdspladser.
Med det her forslag gør man jo ikke mere for at øge produktionen i Danmark.
Her sættes der jo en ekstra pind ind, og det er faktisk en ting til, der gør, at når man kigger koldt og kynisk – det er jeg enig i – på bundlinjen og ser, hvor det bedst kan betale sig at etablere en fødevarevirksomhed, så er det her ikke et element, der skubber i den rigtige retning, når man står og skal etablere sig.
Det må ordføreren da være enig i.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Det var en meget lang forklaring på et meget enkelt spørgsmål.
Men man nåede bare ikke rigtig frem til svaret.
Spørgsmålet var sådan set, om det her svækker eller styrker konkurrenceevnen.
Jeg tror, det er det, erhvervet sidder og lytter til.
Når jeg sammenholder det med det, ministeren ellers siger, bliver jeg bekymret.
Jeg kan læse af ministerens egne ord, at det vil forringe vilkårene for dansk svineproduktion.
Derfor skal det signal, at regeringen med det her lovforslag vil gøre det her og nu, stå klart.
Derfor kan man ikke bare sige, som ministeren gør, at konkurrenceevnen er mange ting.
Anerkender man ikke, at de enkeltelementer, man stopper ind, har den virkning, som så er negativ?
Og vi får stadig væk noget at vide om alle de her gode ting, ministeren arbejder med for landbruget, men rækkefølgen er bare fuldstændig forkert for det her trængte erhverv.