runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-24:
Jeg vil starte med at sige til ordføreren, at jeg såmænd også tror, at pigerne i den danske folkeskole ville synes, det var dejligt med lidt mere fysisk aktivitet.
Jeg synes, det er et udtryk for et ret gammeldags syn på drenge og piger og på køn at sige, at nu skal drengene ud at svinge sig i tovene, for det har de brug for.
Jeg tror faktisk, det ville være rigtig godt, hvis pigerne også fik lidt mere idrætsundervisning og flere muligheder for idræt.
Men årsagen til, at jeg markerede, var, at ordføreren åbenbart er meget interesseret i Tyrkiet og er meget fortørnet over, at et land, som søger optagelse i EU, har problemer med ligestilling.
Så vil jeg bare lige have ordføreren til at bekræfte, at Tyrkiet er væsentlig bedre til ligestilling på forskningsområdet, end Danmark er.
Faktisk er det sådan, at der i Danmark er under 12 pct. kvindelige professorer, mens man i Tyrkiet er oppe på 24-25 pct.
Kan ordføreren bekræfte, at man i Tyrkiet er væsentlig bedre til ligestilling på forskningsområdet, end man er i Danmark?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Lige i øjeblikket behandler vi et forslag, der ligger her, og som skal hastes igennem, fordi det haster med at få gang i beskæftigelsen.
Så vi kan godt se på et andet forslag, men det er det her, det gælder.
Jeg har ikke noget imod at tale om tingene med SF's ordfører eller med Enhedslistens ordfører for den sags skyld, men det er altså det her forslag, vi går ind for.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Nej, det er ikke rigtigt.
Det kommer færre mennesker til gode.
Men det er rigtigt, at de færre mennesker så også kan få mere ud af det.
Men så har man jo også truffet et valg om, at det primært er boligejerne, man gerne vil gøre noget godt for.
Det er jo fair nok, det kan vi diskutere.
Det er jo en politisk prioritering, som jeg meget gerne vil være med til at diskutere.
Men hvis nu jeg fortæller ordføreren, at jeg godt kan hjælpe med at få lavet et forslag, hvorefter den enkelte lejer får stort set de samme muligheder for at få adgang til den pulje som boligejerne, så kunne jeg godt tænke mig høre: Ville fru Anita Knakkergaard så være med til at sige ja til sådan et forslag, der gav lejerne de samme muligheder?
Det kunne f.eks. være ligesom den ordning, man havde indtil 2004, der hed »Aftalt boligforbedring«, f.eks., at de almene boligorganisationer eller boligafdelinger kunne søge tilskud som kollektiv.
Det kunne være noget, der gjorde, at man faktisk gav ejerne og lejerne de samme muligheder.
Hvis man nu kunne strikke sådan et forslag sammen, ville ordføreren så være med på det?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Altså, det har først og fremmest været væsentligt for os med beskæftigelsen.
Noget andet, der også har været væsentligt for os, er, at vi ikke vil gøre forskel på ejere og lejere.
Jeg kunne ikke forestille mig, at en lejer i et alment boligselskab gerne ville have noget energirenovering; til gengæld kunne jeg forestille mig, at vedkommende eventuelt gerne ville have et nyt køkken eller have sit badeværelse renoveret, og det giver også beskæftigelse.
Og det er altså noget, vi også har set meget på.
Frank Aaen (EL), 2009-03-24:
Undskyld mig udtrykket, men det er da noget gudbenådet sludder.
Selvfølgelig kan man da lave energibesparelser i boliger i den almennyttige sektor, selvfølgelig kan man det.
Jeg kan slet ikke forstå det, det er ikke noget argument, det er bare noget, man står og finder på.
Altså, hvis det er beskæftigelsen, der driver Dansk Folkeparti - al ære for det - så forstår jeg bare ikke, at man ikke samtidig sagde, at det så også skulle gavne klimaet, oven i købet når regeringen havde sagt, at den syntes, det skulle gavne klimaet.
Hvorfor var det så så vigtigt for Dansk Folkeparti, at en stor del af tilskuddet ikke gavner klimaet, men tværtimod kommer til at skade klimaet?
For det er jo konsekvensen af det, man har fået ind i aftalen.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Nu er det jo ikke den almene boligorganisation, der kan få tilskuddet, det er lejeren.
Og lejeren kan altså ikke have glæde af at få en gang rockwool ind i væggen, men jeg tror, at lejerne vil være tilfredse med de muligheder, der ligger.
Så der er også til energibesparelser, og det er fint for os.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-24:
Jeg er nødt til at spørge fru Anita Knakkergaard, om ikke det er sådan, at hvis man nu energirenoverer i den almene boligsektor, så falder varmeregningen, og det er vel dog trods alt til glæde for lejeren at skulle betale mindre i varmeregning.
Derfor vil jeg bare spørge fru Anita Knakkergaard, om ikke man i det mindste uden for den her aftale vil medvirke til at lave energirenoveringer i den almene sektor, hvad jeg da egentlig synes der er god grund til.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Jamen vi kigger jo altså på det; vi ved jo, hvad det koster, og det ved hr. Morten Østergaard jo også, nemlig hvad energibesparelserne koster.
Det har vi bilag på.
Men jeg er udmærket tilfreds med den aftale, der ligger her i dag.
Der er energirenoveringer deri, og jeg kan ikke se, hvordan man så skal få det lagt ind i væggen, hvis den ene lejer ønsker noget rockwool, og den andet lejer ikke ønsker det, så derfor er det lavet på den måde, det er.
Vi vil ikke gøre forskel på lejere og ejere - og så er der fuld beskæftigelse ved det.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-24:
Man må sige, at man godt nok skal have en meget selektiv tilgang til det her lovforslag for ikke at kunne se forskel på ejere og lejere.
Altså, det er klart, at rammerne for ejere er langt, langt videre, end de er for lejere, med det her lovforslag.
Derfor er spørgsmålet: Når nu man har bestemt sig for, at de, der var dumme nok til at købe køkken før jul, skal betale for dem, der nu vil købe køkken her efter jul, er der så ikke mere samfundsnytte og fornuft i at sige - på et tidspunkt, hvor vi jo altså bredt i Folketinget, tror jeg, er enige om, at det er godt at nedbringe CO2-udledningen - at alle de projekter, der sættes i gang, skal være fuldstændig målrettet en reduktion i energiforbruget, for så er det trods alt også til nytte for dem, der var så dumme at lave køkkener før jul?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Som jeg har sagt tidligere, er vi yderst tilfredse med det forslag, der ligger her - også at lejeren får mulighed for at lave et nyt køkken, hvis det er det, lejeren gerne vil.
Så der er masser af energitiltag, som ellers kan tages, og det er vi yderst tilfredse med.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Jeg tror ikke helt, jeg har forstået, eller jeg tror måske, at jeg har forstået meget lidt af det, som ordføreren har sagt.
Det er da de boliger, der er blevet bygget som betonboliger op igennem 1960'erne og 1970'erne, som har elendig isolering, så mange af dem bliver ramt af skimmelsvamp, og hvor indeklimaet er dårligt og varmeregningerne er tårnhøje.
Så det er da virkelig dem, der har brug for energirenovering.
Det er så rigtigt, at de ikke kan få det med den her pulje, men det er jo, fordi den er indrettet, så de ikke kan få adgang til den.
Nu står fru Anita Knakkergaard, ordføreren, jo og siger: Vi vil i Dansk Folkeparti ikke gøre forskel på ejere og lejere.
Men Dansk Folkeparti forsøger jo meget ofte at slå sig op som et socialt ansvarligt parti og det ene og det andet.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Synes ordføreren så ikke, det er lidt underligt, at man har indrettet puljen sådan, at lejerne slet ikke har de samme muligheder for at få det samme ud af den, som ejerne har?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-03-24:
Men det kan de jo altså ikke på den måde her, for en lejer i en almen bolig kan jo ikke begynde at lave udvendig isolering eller sådan noget.
Hvis vi havde ladet boligorganisationerne og udlejningsboliger få del i det her, havde der ikke været til ret mange mennesker, for der er masser af private udlejere, der har 600 boliger og lejere i byggeri, og så ville det ikke tage ret lang tid, før puljen var tømt.
Nu kommer det altså flere mennesker til gode, og det har sådan set også været intentionen med det; så vi får det fordelt overalt i landet.
Kenneth F. Christensen (S), 2009-03-24:
Jamen så kan jeg godt undre mig rigtig meget, for i lovforslagets § 8 står der: »Økonomi- og erhvervsministeren fastsætter nærmere regler om lovens gennemførelse, herunder om afgrænsningen af de arbejder og materialer, hvortil der kan ydes tilskud, om form og indhold for ansøgning om tilsagn, om udbetaling af tilskud og om tilsyn m.v.«
Hvori er det, at det står fuldstændig klart, hvad det er, man kan få tilskud til?
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Det står helt klart i den aftale, der er indgået, og som man kan finde på Økonomi- og Erhvervsministeriets hjemmeside.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-24:
Jeg er meget positiv over for, at ministeren for ligestilling vil tage det her med og drøfte det med justitsministeren.
Og til yderligere inspiration kan jeg fortælle, at vi i Dansk Folkeparti går ind for at indføre det begreb, der hedder uagtsom voldtægt, og jeg vil gerne lade inspirationen flyde herfra og op til ministeren for ligestilling, så ministeren kan tage det op med justitsministeren.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne lige stille ministeren et spørgsmål om hate crimes begået mod homoseksuelle.
Hvorfor står der ikke noget om det i regeringens handlingsplan?
For det er jo også et rigtig, rigtig vigtigt område, og vi skal sørge for, at homoseksuelle ikke bliver overfaldet på baggrund af deres seksualitet.
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Man kan sige, at der jo er forskellige aspekter af ligestilling eller mangel på ligestilling i vores samfund, som ikke er berørt her, og det afspejler jo nok, at det traditionelt er en redegørelse om mænds og kvinders ligestilling.
Men det andet er jo vigtigt, og selv om det ikke ligesom umiddelbart lå inden for min ressort, har jeg holdt et møde med Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske, og vi blev der enige om, at de også via noget materiale skulle prøve at give et overblik over, hvad de havde af viden om hate crimes, og så skal jeg snakke med dem igen.
Så det er noget, jeg er opmærksom på.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ligestillingsministeren vedrørende nydanske kvinder.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at ministeren, når vi diskuterer ligestilling, ofte har tendens til ensidigt at fokusere på nydanske kvinder, men når vi ser på, hvordan den generelle situation ser ud for, lad os bare sige, alle Anna'er her i landet, viser det sig som sagt, at under 10 pct. af bestyrelsesposterne er besat af kvinder; der er stadig væk en meget stor ulighed med hensyn til arbejdsforholdene; der er stadig væk flere kvinder, der tager barselorlov - der er slet ikke nogen lighed i ordets bogstaveligste forstand.
Så tænker jeg, at når situationen ser sådan ud for alle Anna'er i landet, hvordan skal så alle Aisha'er - altså kvinder med nydansk baggrund - dog kunne få nogle rollemodeller, så de kan se, at det godt kan betale sig, at det godt kan lade sig gøre at skabe ligestilling?
Der kan jeg allerede se et brud.
Der må jo også være nogle rollemodeller at se op til, og det er der ikke.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad ministeren konkret mener vedrørende arbejdsmarkedet, for jeg synes stadig væk, at den her handlingsplan er meget vag og meget ukonkret.
Hvis man nu skulle tage arbejdsmarkedsforholdene, synes ministeren så f.eks., at det er en god idé med en hjemmeserviceordning, så man ad den vej kunne få flere nydanske kvinder ud på arbejdsmarkedet?
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Jamen jeg oplever, at der i Beskæftigelsesministeriet og Integrationsministeriet bliver taget utrolig mange initiativer, der netop har til formål at sørge for, at kvinder med indvandrerbaggrund kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil meget, meget gerne forsøge at skaffe et overblik over de initiativer til ordføreren.
Mig bekendt har der da netop været en del ledige ufaglærte job og job i rengøringsbranchen, så jeg oplever sådan set ikke, at det er i forbindelse med mangel på job, barrieren ligger.
Der er mange andre forhold, der også gør sig gældende.
Den hed »Er du ikke lidt solbrændt!«, og den kan anbefales på det varmeste.
Der er det jo netop meget interessant - jeg står sådan set og snakker til fru Yildiz Akdogan, og nu får man jo altid som minister at vide, at man skal høre efter, så jeg kunne godt være fristet til at sige det samme til ordføreren - for man kan sige, at der dér peges på nogle andre barrierer end dem, man er vant til at høre om.
Der var nogle, der regnede med, at det var a piece of cake - der var nogle ledige job og nogle ledige kvinder, og dem sørgede man bare lige for blev forbundet med hinanden.
Så jeg oplever ikke, at det er det, der er problemet.
Julie Rademacher (S), 2009-03-24:
Det gode ved at indføre f.eks. hjemmeserviceordninger ville jo være, at man samtidig med at købe nogle kvinder lidt ud af hjemmene - i stedet for at de skal gå hjem og gøre rent og vaske op, samtidig med at de har et fuldtidsjob f.eks. kunne få flere indvandrerkvinder i beskæftigelse ved netop at indføre hjemmeserviceordninger.
Så kunne man slå to fluer med ét smæk på det her område.
Jeg vil egentlig gerne ind på noget helt andet, og det er for at følge op på det her med ligeløn.
Der ved vi, at det med uligelønnen - selv om mænd og kvinder i dag har ens uddannelsesniveau - ofte er sådan, at uligelønnen og livsindkomsten starter med at blive forskellig, når kvinden bliver gravid.
Et af vores forslag hos Socialdemokraterne er, at vi skal have 12 ugers øremærket barsel.
Det ved jeg godt at ministeren ikke nødvendigvis er enig i, men kunne det ikke også være en god idé, hvis vi indførte barsel for eksempelvis iværksættere og freelancere?
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Altså, et forkert argument bliver jo som bekendt ikke mere rigtigt af at blive gentaget.
Jeg mener, der er klare indicier for, at det ikke er mangel på ufaglærte job, der gør, at kvinder med indvandrerbaggrund ikke er i arbejde, men at der i høj grad også - med streg under også - er en række andre barrierer.
Med hensyn til ligeløn rinder det mig i hu, at der er en kommentar eller en kronik i Berlingske Tidende i dag, hvor netop fru Julie Rademacher bliver kaldt betonsocialist.
Det er en ung statskundskabsstuderende, der skriver: Fri mig for alt det der statsdirigerede ligestilling.
Man tror, det er noget, som kan komme oven fra via lovgivning og blive trukket ned over hovedet på kvinderne.
Det er noget af det samme med øremærket barselorlov til mænd, hvor man kan sige, at der jo er et stort flertal af kvinder, der siger, at de faktisk gerne selv vil have lov til at bestemme, hvordan de fordeler barselorloven.
Og det er jo en af grundene til, at også jeg ikke synes, det er en god idé, at vi skal ind og lovgive.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-24:
Jamen jeg synes ikke, at man ud fra den her handlingsplan kan se, at der er noget helt konkret.
Der er igen noget om information, og så har man givet nogle midler til nogle foreninger, og så er der en eller anden kortlægning.
Vi ved jo godt, at arbejdsmarkedet er et relevant område, når det handler om at få flere kvinder ud og være aktive i samfundet, men der er ikke nogen konkret indsats i forhold til arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne høre, hvad ministerens holdning f.eks. er til et forslag fra Socialdemokratiet om en hjemmeserviceordning.
Det kunne måske få nogle flere kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Hvad synes ministeren om det?
Det er da et meget konkret…
Hjemmeserviceordningen - så vi kan få vores nydanske kvinder ud på arbejdsmarkedet. Det er et konkret bud.
Det rykker jo ikke rigtig.
Det er selvfølgelig en måde at starte debatten på, men der er ikke konkrete initiativer i den her handlingsplan, og det er måske det, jeg savner allermest.
Så jeg vil gerne høre, hvad ministerens svar er til det her konkrete bud, som Socialdemokraterne kommer med.
Julie Rademacher (S), 2009-03-24:
Nu er det jo sådan, at jeg gerne vil starte med at takke ministeren for, at der er nogle kvinder og mænd, der i generationer har kæmpet for, at vi, de nye generationer, skulle få et højt uddannelsesniveau.
Så jeg er stolt over at være statskundskabsstuderende i dag, til trods for at min far er lastbilchauffør og min mor er dagplejer.
Det er jeg rigtig stolt af.
Det er jo netop det, man har kæmpet for i mange generationer.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at følge op og sige om det med lovgivning, at vi bare vil lovgive - det er jo derfor, vi er politikere, det er jo derfor, vi sidder på Christiansborg.
Og jeg mener, at vi som politikere har et helt klart ansvar for at sætte nogle klare mål for, hvor mange kvinder vi bl.a. gerne vil have på topposter.
Hvorfor kan vi ikke lave en kontrakt og en aftale om, at minimum 20-30 pct. af medlemmerne af de børsnoterede virksomheders bestyrelser skal være kvinder i løbet af en periode på 2-3 år og minimum 40 pct. om 4 år?
Karen Jespersen (V), 2009-03-24:
Det er klart, at voldtægt er et ekstremt vigtigt emne, for ligesom det er tilfældet med prostitution og vold mod kvinder, ligger der for mig at se i voldtægten et bestemt kvindesyn, som er - ja, jeg behøver ikke at stå og trampe rundt i det - en nedvurdering og tingsliggørelse af kvinder.
Så det handler både om de konkrete kvinder, som bliver voldtaget og har en oplevelse, som de jo ofte er mærket af i meget lang tid eller resten af livet, og også om en måske mere udbredt holdning til kvinder.
Det er jo ellers normalt et område, som ligger under Justitsministeriet, men sådan er det netop i mange ligestillingsspørgsmål.
Jeg skal mødes med justitsministeren, nu kan jeg ikke huske, om det er i morgen eller i overmorgen, om vores fælles berøringsflader, og der vil jeg således inspireret tage det med og lige snakke med ham om, hvordan status egentlig er, og bruge det som en anledning til at tænke over, om vi kan tage nogle initiativer for at få det sat på dagsordenen.
desværre ikke.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-24:
Først vil jeg sige tak til fru Karen Jespersen for redegørelsen, perspektiv- og handlingsplanen.
Noget af det, som jeg vil spørge ind til, og som ikke er en del af regeringens handlingsplan, handler om både kvinder og mænd, der oplever at blive udsat for voldtægt.
Det er sådan i dag, at der er mange mennesker i det danske samfund, som oplever at blive udsat for voldtægt, og her er en meget, meget stor andel kvinder.
Det er sjældent, det bliver anmeldt, det sker i cirka et ud af ti tilfælde, og heraf er det kun en tiendedel, som rent faktisk kommer for en domstol.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren har nogen ligestillingsmæssige holdninger til netop det her, og om man fra regeringens side vil gøre meget mere for at sikre, at den her ulighed bliver ophævet, og at voldtægtsofre kan være sikre på, at de kan få sagen for en domstol.
For det første vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at jeg også synes, det vil være rigtig godt, hvis pigerne også har lyst til at deltage i idrætsundervisningen.
Det synes jeg selvfølgelig er kanon.
For det andet vil jeg sige, at i forhold til professorer kommer det jo an på, hvordan man definerer ligestilling.
Men nu er det jo sådan, at Dansk Folkepartis holdning til ligestilling i Danmark, i det danske samfund, er, at ligestilling ikke handler om procenter.
Ligestilling handler om, at mænd og kvinder har lige muligheder.
Hvis mænd og kvinder i det danske samfund har lige muligheder for at blive professorer, synes vi i Dansk Folkeparti, at det er fantastisk.
Det har de også i det danske samfund.
Vi har ikke lovgivning, med hvilken man går ind og vurderer og redegør for, at kvinder skal have dårligere vilkår end mænd.
Jeg synes, det er godt, at der ikke er en sådan lovgivning.
Det siger noget om, hvor godt, åbent, hjerteligt og ligestillet samfund, vi har i Danmark.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for og tryg ved.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-24:
Jeg synes, det er mystisk, hvis man glæder sig over, at der er 12 pct. kvindelige professorer, og kalder det et udtryk for et godt, ligestillet samfund.
Når vi så sammenligner os med de lande, vi normalt sammenligner os med, kan vi se, at man dér er nået væsentlig længere, end vi er i Danmark.
Jeg synes, det er sådan lidt patetisk, at ordføreren ikke engang kan indrømme, at der faktisk er punkter, hvor vi er rigtig, rigtig dårlige til ligestilling i Danmark.
Et af områderne er forskning, og her er et land som Tyrkiet faktisk bedre end Danmark.
Så vil jeg stille ordføreren et spørgsmål: Jeg kan forstå, at ordføreren går meget op i homoseksuelles rettigheder.
Ordføreren sagde bl.a., at rettigheder ikke skal have noget med seksualitet at gøre.
I dag har f.eks. retten til adoption jo noget med seksualitet at gøre, for hvis man er homoseksuel, kan man ikke få lov til at adoptere.
Mener ordføreren, at den enkeltes seksualitet er afgørende for, om man er en god forælder?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-24:
For at svare på det sidste først: Jeg mener ikke, at ens seksualitet definerer, hvorvidt man vil være en god og kærlig forælder.
Jeg mener og Dansk Folkeparti mener, at et barn har krav på en mor og far.
Til det med professorerne vil jeg sige, at jeg egentlig synes, at det er en interessant debat, som Enhedslistens ordfører her bringer på banen igen.
For det understreger bare, hvilken mærkelig holdning man har til ligestilling rundtomkring på venstrefløjen i det her Folketing: Ligestilling handler om procenter; vi skal alle sammen være ens, vi skal være lige, vi skal alle sammen ligne hinanden, og vi skal alle sammen være repræsenteret ligeligt overalt i det danske samfund.
Hvorfor hedder det så ikke, at vi skal være ligestillede, ved at vi har lige muligheder?
Hvorfor skal det altid dreje sig om, at vi alle sammen skal være ens, og at vi alle steder rundtomkring i det danske samfund skal have kønskvotering, hvad enten det drejer sig om bestyrelsesposter, universiteter, eller hvor det er?
Det synes jeg er en mærkelig holdning at have og et nedværdigende syn på kvindekønnet.
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Som ordføreren sikkert har bemærket, gives der i den her pulje løntilskud - det er langt den største del - men til nogle ting gives der også materialetilskud, og det skyldes, at mange energirenoveringer er relativt materialetunge og meget lidt løntunge, det vil sige, at der faktisk ikke kommer ret meget beskæftigelse ud af at få en varmepumpe eller at lave solceller, fordi det primært er materialerne, der koster noget her.
Derfor har vi valgt at sige, at vi også gerne vil have noget energirigtigt i det, så det har vi altså givet ekstra tilskud til, for det er faktisk ikke synderlig fremmende i forhold til beskæftigelsen.
Det primære fokus på det her må være beskæftigelsen, fordi vi står med den økonomiske situation, vi står med i Danmark.
Så derfor er det her et beskæftigelsesfremmende initiativ.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-24:
Jeg vil tillade mig simpelt hen at erklære mig uenig med ordføreren i, at energirigtige renoveringer pr. definition ikke er lige så beskæftigelsesfremmende som alle mulige andre typer af renoveringer.
Så vil jeg gerne høre en anden ting, og det er, om ordføreren kan bekræfte, at den her pulje er indrettet sådan, at lejere - altså ikke boligejere, men lejere, som regeringen jo påstår har lige adgang til at søge den her pulje - kun kan opnå tilskud til visse indvendige renoveringsarbejder gennem den her pulje og ikke til udvendige renoveringsarbejder.
Kan ordføreren bekræfte det?
Og mener ordføreren ikke, at det måske er en lidt skæv fordeling, at man på den måde siger, at lejere skal forfordeles i forhold til ejere?
Louise Schack Elholm (V), 2009-03-24:
Det er helt klart, at det er meget vigtigt, at det her er beskæftigelsesfremmende, og derfor har vi valgt at give tilskud til materialer i det omfang, vi gerne vil fremme energirigtige investeringer, fordi de ikke er lige så løntunge og beskæftigelsestunge.
Når det kommer til lejerne, må vi sige: Jamen man har mulighed for initiativer inden for det, man har råderet over.
Man kan lave nyt køkken, man kan lave nye elinstallationer.
Der er masser af muligheder for lejerne.
Så jeg kan overhovedet ikke genkende det her med, at lejerne ikke har ret store muligheder; jeg synes faktisk, at lejerne har en unik mulighed for at få tilskud til noget, som de normalt ikke vil have initiativ til at gøre noget ved.