Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Tak for det, hr. formand.
Og tak for behandlingen, som jeg synes har været engageret; det vil jeg sådan set gerne sige tak for.
Det er jo et lovforslag, som er en svær sag at sætte sig ind i, og det synes jeg også er fremgået af de forskellige ordførerindlæg.
For der er rigtig mange små bitte elementer, og der kunne jeg måske godt kan have været tydeligere med hensyn til at forklare nogle af tingene, og det skal jeg tage på egen kappe, hvis det er et kritikpunkt.
Men jeg håber i hvert fald, at det i forhold til noget af den kritik, der har været, af lovforslaget – om end der har været en overordnet forståelse for, at det nok trods alt alligevel var meget godt – kan blive lidt mere klart under både min tale og den efterfølgende udvalgsbehandling.
Det foreslås, at der etableres et lovgivningsmæssigt grundlag for, at politiets behandling af visse sager inden for våben-, tilladelses- og færdselsområdet kan samles i såkaldte opgavefællesskaber.
De påtænkes etableret i Midt- og Vestjyllands Politi og i Københavns Vestegns Politi, og formålet med samlingen af opgaverne er at opnå en effektiviseringsgevinst ved en centralisering af sagsbehandlingen, at højne kvaliteten af sagsbehandlingen og at understøtte ensartetheden i opgavevaretagelsen.
Det lyder jo alt sammen meget godt, men så kan jeg alligevel høre, at den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, spørger: Hvad så med tankerne bag politireformen, havde vi ikke lige præcis aftalt med hinanden at lave så store og stærke kredse, at de kunne løfte alting?
Jo, og det er sådan set stadig væk meningen, men Rigspolitiet har ønsket inden for visse områder at lave nogle centrale steder, der behandler visse sager
Det gode spørgsmål er jo så: Hvad betyder det for borgerne, og hvad betyder det for de ansatte?
Ja, for borgerne kommer det ikke til at betyde noget, for man vil som borger stadig væk kunne henvende sig i en hvilken som helst politikreds med sin sag, så man skal ikke rejse land og rige rundt, som jeg tror at hr. Tom Behnke sagde, for at finde ud af, hvordan ens sag skal behandles.
Men Rigspolitiet har ønsket at lave nogle opgavefællesskaber, hvor man kan sidde og sagsbehandle sagerne, forskellige steder i landet, og det synes jeg lyder meget fornuftigt.
Så har der været en debat i forhold til ændringen om i stedet for den stedlige politidirektør at henlægge kompetencen til politiet som sådan og det, at der i øvrigt skal indsættes bemyndigelsesbestemmelser i de relevante love, der giver den pågældende minister adgang til at fastsætte regler om, hvilken myndighed inden for politiet der skal varetage politiets opgaver på de pågældende områder.
Derudover har der været debat om hittegodsloven, og der vil jeg gerne sige tak for de kommentarer, der er faldet.
Jeg tror, det var den radikale ordfører, som sagde, at der var sket lidt siden 1952, da de nuværende regler om, hvordan man skal annoncere hittegods, blev lavet.
Jeg synes personligt, det er rigtig fornuftigt at lave en modernisering, der betyder, at man ikke kun kan sælge hittegods på auktioner, men at borgere også får mulighed for at gå ind via internetauktioner og byde på de forskellige ting, og at vi samtidig også laver en hjemmel for, at de ting, som ikke bliver solgt, kan doneres væk til velgørende formål.
Jeg tror, at der er rigtig meget god mening i at lave en sådan modernisering.
Dansk Folkeparti spurgte til ordene »et eller flere egnede medier«, der er brugt i teksten.
Det er sådan, at vi har lagt op til, at det skal være op til politiet at vurdere i sagerne, hvad der bedst giver mening.
Det laver jeg meget gerne et svar på, som forhåbentlig kan tilfredsstille Dansk Folkepartis interesse for emnet.
Så er der blevet spurgt en del til klageadgangen.
For opgaven ligger i dag hos Rigspolitiet, men i og med at vi nu giver mulighed for, at en opgave kan flyttes til en kreds, er det sådan, at det i forvejen er Justitsministeriet, der har klageadgangen.
I forbindelse med sager, som man påtænker at afskære klageadgangen til, er det formuleret på en sådan måde, at det er »hvor bebyrdende administrative afgørelser efterfølgende oversendes til strafferetlig behandling og eventuel domstolsprøvelse.«
Og det betyder altså, at sagerne i forvejen skal sendes videre til en afgørelse ved domstolene, og at det derfor er der, man skal lave en prøvelse af sagen, hvorfor man ikke behøver at have en klageadgang til den ved politiet.
Men også det vil jeg meget, meget gerne uddybe i et skriftligt svar, sådan at alle Folketingets medlemmer kan se for sig, præcis hvad det er for sager, der i forvejen ryger videre til en afgørelse ved domstolene, og hvad det er for andre væsentlige sager, man også påtænker taget med i lovforslaget, som det er beskrevet.
Det skal jeg meget gerne uddybe på en måde, som jeg håber bliver både pædagogisk og forståelig for os alle sammen, for det er ikke helt nemt.
Så var der spørgsmålet om udenlandske embedsmænd, og det var også Dansk Folkeparti, som spurgte til det.
Vi har en Prümafgørelse, Prümafgørelsens artikel 17 og 18, om kravet om betaling af afgiften, når man søger om tilladelse efter våbenloven.
Det er sådan, at hvis eksempelvis en dansk politibetjent vil tage sit våben med til Tyskland, så skal denne betale en afgift der, og at hvis en tysk politibetjent vil tage sit våben med til Danmark, så skal denne betale en afgift her.
Det vil vi sådan set gerne ophæve, på samme måde som vi har ophævet det i Øresundsregionen, hvor dansk og svensk politi jo også samarbejder i grænseområdet; og så giver det ikke meget mening, at vi skal sidde og udfylde formularer til hinanden og sende penge på kryds og tværs.
Så det er alene en form for ligestilling af den praksis, der i forvejen er i Øresundsregionen, som vi lægger op til.
Dansk Folkeparti spørger så: Hvad så med jægerne, skal de så ikke også undtages?
Ja, det kan man jo godt, hvis man kan finde penge til det, for der kan sagtens være nogle, som ønsker at tage til andre lande og gå på jagt.
Jeg vil bare gerne sige, at det, der ligger i mit lovforslag, handler om de offentligt ansatte og ikke om dem, der privat ønsker at gå på jagt; de skal stadig væk betale, hvis der er sådan en afgift i forvejen.
Jeg tror, at jeg kom nogenlunde rundt om de forskellige emner, der har været debat om.
Der er også rejst en del spørgsmål vedrørende placeringen af de her arbejdspladser: Hvor skal de være henne?
De er allerede stillet skriftligt, så de vil selvfølgelig også blive besvaret skriftligt.
Og skulle det ikke være nok, tilbyder jeg selvfølgelig også meget gerne at komme forbi til et møde i Retsudvalget til en snak om det.
Jeg har sådan set ikke vurderet, at det var nødvendigt at indkalde til det, fordi det er små ting, der er tale om, men har Folketingets medlemmer lyst til at invitere mig til et møde i Retsudvalget, kommer jeg selvfølgelig meget gerne.
Det er jo endnu ikke afklaret, hvor personalet skal flyttes rundt, og det er jo Rigspolitiet, der sådan set har bedt om den her løsning.
Det er ikke specielt afklaret, så det ville være begrænset, hvad jeg alligevel ville kunne sige.
Men jeg starter med at sende skriftlige svar over, og hvis Folketinget så ikke synes, at det tilfredsstiller spørgelysten, møder jeg selvfølgelig også meget gerne op, for jeg vil jo gerne have et flertal for det her lovforslag, som alt i alt er en stor buket af en hel masse effektiviseringer og små fornuftige ting.