runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg synes, det var interessant, at ordføreren trak et eksempel fra Aalborg Portland frem om, at de havde udsigt til at spare 12 mio. kr. i NOx-afgift med det her lovforslag.
I 2014 havde Aalborg Portland et overskud på 812 mio. kr., så med det her har de udsigt til, at de kan få øget deres overskud med omkring 1½ pct.
Jeg tror altså ikke, at det er det, der sådan er afgørende for, om den virksomhed overlever i den heftige konkurrence.
Det er heller ikke PSO-udgiften, hvor de sidste år betalte 36 mio. kr. Jeg synes nogle gange, at vi skal passe på med at være for ukritiske over for erhvervslivet, når de kommer og siger, at de har behov for nogle bestemte ting.
Jeg tror sådan set, at dansk erhvervsliv har det rigtig godt med at have nogle hårde miljøkrav, så de kan levere nogle produkter, der kan leve op til nogle grønne krav, når de skal eksportere produkter fra Danmark.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Der er meget rigtigt i det, som spørgeren kommer med her.
Jeg har så svært ved det der med at tage et overskud fra et år for en virksomhed og sige, at det absolut lige er derfor.
Vi har jo virksomheder, der er grænseoverskridende, og det, vi udmærket ved, er, at det er en international konkurrence, vi er i, og at danske virksomheder skal have nogle forhold, der gør, at de er konkurrencedygtige.
Men jeg respekterer og accepterer også spørgerens baggrund for det, han siger der.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jamen man kan jo kun bruge penge én gang, så jeg kan bekræfte, at det kan man kun, og at en finanslov er udtryk for en prioritering, men jo også et kompromis, hvor der ikke er nogen partier, der får det hele, fordi der ikke er nogen partier, der har 90 mandater.
Det tror jeg grundlæggende er meget godt for vores folkestyre, for vores samfund og for vores land.
Men der ligger jo også til grund for den her finanslov et ønske om at gøre kagen større, og derfor er der en positiv beskæftigelsesmæssig effekt.
Jeg tror, at hvis jeg ikke tager meget fejl, så øger finansloven for 2016 den strukturelle beskæftigelse med 1.500 personer.
Det kan man sammenligne med den tidligere regerings finanslov for 2015, der havde en negativ beskæftigelsesmæssig effekt på 1.000 personer.
Så vores ønske er jo også at forsøge at gøre kagen større, at skabe mere vækst og velstand og bedre vilkår for virksomheder – for at der på længere sigt kan komme flere penge, bl.a. også til ældreomsorg og velfærd.
Jeg tror, at det, der måske adskiller en del af venstrefløjen og så i hvert fald mit parti og regeringen, er jo spørgsmålet om, om vi skal gå dansk enegang.
Og der må jeg sige, at der anerkender jeg jo, at vi har en udfordring med klimaforandringer, men vi skal jo løse dem sammen med resten af verdens lande, og der kan vi jo i Danmark godt lave CO2-reduktion via at fordoble vores registreringsafgifter og lade være med at have folk til at køre i bil, men det er jo ligegyldigt, hvis der er dobbelt så mange mennesker i Tyskland, der kører dobbelt så meget bil som i Danmark.
Så der bliver vi nødt til at se tingene i en sammenhæng, og det er derfor, vi skal have den grønne realisme, og så skal vi, forhåbentlig i fællesskab, få løst den her klimaudfordring, som vi står over for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Man kunne jo godt have lavet den her omlægning af registreringsafgiften, så man havde fremmet salget af biler, der kører langt på literen.
Den vægtning kunne man jo godt have lavet, og jeg ærgrer mig lidt over, at man fra Konservatives side ikke fik trumfet det igennem, for jeg tror egentlig, at den samlede finanslov medfører en CO2-belastning.
Og det gør jo, at den opgave, vi skal løse sammen, bliver større.
Konservative har jo fremsat et beslutningsforslag om, at vi skal holde fast i vores mål om at reducere udledningen af CO2 med 40 pct, og det skal jo ske inden for transport- og landbrugssektoren.
Derfor er det lidt ærgerligt, at man i finansloven tager elementer med, som øger CO2-belastningen, for så bliver den opgave, som vi skal løse sammen, endnu større.
Jeg vil f.eks. gerne foreslå, at man nedsætter hastigheden i byerne og på motorvejene.
Det ville reducere CO2-udslippet betragteligt.
Men kan den konservative ordfører løfte sløret for, hvor De Konservative ser at CO2-udslippet kan reduceres, når vi skal leve op til målsætningen om en reduktion på 40 pct.?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Det har vi et helt væld af redskaber til.
Der er en hel palet, som vi også har været ude og præsentere tidligere.
Vi holder fast i den målsætning om en reduktion på 40 pct., hvad vi for øvrigt har tilkendegivet i en aftale med den tidligere regering og Enhedslisten, som også var med i den aftale.
Det holder vi fast i.
Der er jo så et flertal uden om regeringen på det punkt, og det må vi jo få udmøntet og konkretiseret.
Vi har også sagt, og det hænger så sammen med den her diskussion, at det ikke må koste arbejdspladser, og at det ikke må koste konkurrenceevne.
Den tilføjelse skal vi hele tiden have med, for vi mener, at tingene går hånd i hånd.
Lad os tage diskussionen om hastighedsgrænserne.
Hvis man satte hastighedsgrænserne ned eller gik ind og lukkede øjnene og ligesom skruede tiden tilbage til hestevognenes tid og afskaffede alle biler, som jeg nævnte for en kollega før, så ville man spare rigtig meget CO2-udledning og få et langt bedre klima.
Men vi ville jo ikke kunne finansiere vores vindmøller i Danmark.
Vi ville ikke kunne finansiere vores biomasse, vi ville ikke kunne investere i vandkraft og jordvarme og alle mulige andre ting, hvis vi ikke også havde noget vækst og nogle arbejdspladser i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg tror godt, at registreringsafgiften på biler kunne have været lavet uden at inddrage hestevogne, absolut, men vi bliver jo bare nødt til at sige, at vi har en stor opgave foran os.
Jeg ser meget frem til den, og jeg har rigtig mange forslag.
Jeg synes, vi har en fælles opgave med at få inddraget mest muligt af civilsamfundet, så det ikke kun er i små politiske cirkler, vi skal finde den CO2-reduktion, men at vi får en åben dialog med alle parter i energisektoren og civilsamfundet, så vi kan komme frem til noget, der virker og kan give arbejdspladser.
Det samarbejde ser jeg meget frem til.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Den bold vil vi meget gerne tage op, for det er vi fuldstændig enige i, og jeg glæder mig meget til den dialog.
Omkring registreringsafgiften vil jeg sige, at vi også gerne havde set, at man var gået i gang i gang med en mere ambitiøs omlægning af registreringsafgiften, så man ikke bare havde lukket øjnene og sat procentsatserne ned.
Vi får ikke fjernet registreringsafgiften helt, men man kan godt lave en mere intelligent omlægning af den.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Ja, bilhandlerne er glade.
Det kan nok ikke komme som nogen voldsom overraskelse for nogen.
Så blev der snakket om, at det skaber beskæftigelse.
Jeg håber, vi er enige om, at det er sådan noget strukturel beskæftigelse, altså lidt trylletryllebeskæftigelse, som ingen rigtig ved om nogen sinde bliver til reel beskæftigelse.
Jeg kan ikke se, hvordan det, at nogle mellemdyre og meget dyre biler bliver billigere, skulle skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Men mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Synes ordføreren, eller undskyld, ministeren – nu skal jeg udtrykke mig ordentligt – at der er en fair social fordelingsprofil i det her, altså i finansloven?
Er det en social profil, som ministeren er stolt af?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg anerkender ikke præmissen for spørgsmålet.
Det her er jo en finanslov, som de borgerlige partier har lavet.
Der har man givet ret mange penge til velfærd, særlig rettet mod de ældre, og det har været et ønske fra Dansk Folkeparti.
Så er der andre partier, der har haft andre ønsker.
Jeg tror grundlæggende på, at vi lever i et land, hvor kollektiv trafik er et godt supplement i de større byer, men uden for de større byer har man simpelt hen brug for at komme rundt i bil.
Det her giver mulighed for, at man kan købe en lidt større bil, og det mener jeg ikke giver nogen social slagside.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Selvfølgelig kan man da det.
I har jo selv fortalt, at med den her finanslov skulle I finansiere alt, hvad I fandt på af gaver.
Selvfølgelig hænger det sammen.
I skal bruge 1,2 mia. kr. før tilbageløb på det her, og da der, efter hvad I selv siger, ikke var nogen penge i kassen – det kan man så diskutere – så skulle I ud og finde dem.
Hvor fandt I så de penge?
Altså, kan vi ikke få et svar: Er det en god social profil set med regeringens øjne?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Igen: Jeg køber simpelt hen ikke præmissen for spørgsmålet.
Det er ikke overraskende, at Enhedslisten ikke vil gøre det billigere at køre i bil.
Så skulle alle folk tvinges til at køre i bus eller på cykel, og der bliver jeg bare nødt til sige, at det er muligt, det kan lade sig gøre i hovedstaden, men det kan ikke lade sig gøre i resten af landet.
Det er et helt fair synspunkt at ville have billigere biler.
Det er der en del af de borgerlige partier der ønsker, og det får man med det her forslag.
Jeg synes til fulde, vi kan stå inde for den sociale balance i finansloven, hvor der jo er ganske mange millioner til ældreområdet, som rammer og tilgodeser nogle af de svageste i det her samfund.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Enhedslisten kan bedre lide mennesker end biler, det er da helt rigtigt.
Jeg må jo konstatere oven på debatten her, at man i forligskredsen om finansloven ikke har kunnet finde frem til intelligente løsninger, da man skulle omlægge registreringsafgiften.
Man har ikke kunnet prioritere miljø, så man kom frem til en løsning, der kunne give mindre energiforbrug, mindre partikelforurening, og det synes jeg faktisk er meget væsentligt.
Man kunne have valgt en løsning, der havde vægtet nogle CO2-reduktioner.
Det kunne også være, man kunne have gjort op med nogle tåbeligheder i de her registreringsafgifter, hvor folk, der køber en bil med lovlige bremser, sådan set får et fradrag i registreringsafgiften, fordi der er lovlige bremser i den nye bil, de køber.
Altså, det virker helt grotesk.
Men jeg synes, der ligger nogle forpligtelser, når man er minister, og når der er en forligskreds, der ikke vil finde på noget intelligent, nemlig at man så inddrager hele det store embedsapparat i at finde på fornuftige løsninger.
Har ministeren ikke et par kommentarer til det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Altså, det, der er aftalt i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, er aftalt med partierne bistået af embedsmændene i centraladministrationen, der hjælper med det faglige grundlag.
Embedsmænd er jo ikke politikere.
Det er en politisk beslutning, der har været ønsket fra Liberal Alliances side, en indrømmelse, de har ønsket at få, et kompromis, der er indgået.
Dansk Folkeparti har fået en værdighedsmilliard til en lang række områder, hvor man tilgodeser de ældre – som Dansk Folkeparti i øvrigt havde lovet i valgkampen – for at få indfriet deres valgløfter.
Liberal Alliance har fået noget på registreringsafgiften, og det synes jeg sådan set der er udmærket social balance i.
Så tror jeg, at man skal lade være med at tro, at det at lave en stor omlægning af bilafgifterne er noget, man gør rundt om bordet ved finanslovsforhandlingerne.
Det bliver man nødt til at bruge noget mere tid til, og hvis man derfor ønsker at sænke registreringsafgiften, synes jeg sådan set, det er en udmærket måde, man har valgt at gøre det på, med det, der ligger i det her lovforslag.
Men jeg har svært ved at forestille mig, at Enhedslisten, uanset hvordan vi gjorde det, ville være begejstret for at gøre noget som helst ved registreringsafgiften, fordi man jo grundlæggende hellere vil have, at folk kører i bus eller på cykel end i bil.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Det er altid sådan lidt urimeligt at lægge andre folk ord i munden, specielt når man har det sidste svar.
Jeg synes nu nok, at Enhedslisten mange gange har sagt, at selvfølgelig skal vi have persontransport og bilisme i det her land.
Der er mange steder – det ved ministeren såvel som jeg – hvor det ikke giver mening at have busser og tog, og der skal man have bil, men nogle andre biler end i dag.
Jeg vil gerne stille ministeren er ret simpelt spørgsmål – tror jeg det er.
Mener ministeren, at klimaforandringerne og global opvarmning er den største udfordring, vi alle sammen står over for?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Det kommer jo an på, på hvilken sigt man snakker om.
Inden for en kommende årrække tror jeg der er problemer der er større, men på meget lang sigt er der udfordringer på klimaområdet, og dem bliver vi nødt til at forholde os til og bliver nødt til at finde nogle løsninger på, og vi bliver også nødt til at finde nogle varige løsninger, men vi bliver også nødt til at have det, vi i regeringen kalder grøn realisme.
Hvis vi skal reducere i CO2-udledningen, hvordan kan vi så gøre det mest effektivt og samfundsøkonomisk billigst, og der er det altså ikke registreringsafgifterne, som man skal starte med at tage fat på, der er det andre steder, der efter vores opfattelse giver mere mening.
Men jeg anerkender til fulde, at udfordringerne med klimaforandringerne og global opvarmning er et problem, men altså på mellemlang og lang sigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Det er meget godt at få fastlagt det.
For grunden til, at præsident Obama siger, at det er det største problem, grunden til, at en lang række af verdens ledere siger, at det er det største problem, grunden til, at FN's Klimapanel siger, at det er det største problem – og jeg kunne blive ved – er jo, at det ikke kun påvirker biodiversitet, natur, alle sådan nogle ting, som jeg godt ved at der er masser der ikke går op i, det skaber også i hundredvis af millioner klimaflygtninge, krige, konflikter og alt muligt.
Så det handler om meget mere end klima og grøn omstilling for os, der går op i det, det handler også om en masse ting, som I går op i.
Derfor mener jeg bare, at når ministeren snakker om den mest omkostningseffektive måde at gøre noget ved det her problem på, skulle man tage at lytte til sit eget klimaråd.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Men så bliver det her jo også symbolpolitik.
Så man fremmer altså med de her meget selektive forslag en transportform, som giver os problemer med miljø og klima, og man underprioriterer så i virkeligheden meget, meget tydeligt – det er nemlig symbolpolitik – den transportform, nemlig den kollektive transportform, altså togkørslen, som jo netop er godt imod de tiltagende klima- og miljøproblemer.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Tak for det, jeg er glad for at få ordet her.
Men ordføreren bliver ved med at sige, at ordføreren rigtig gerne vil være med til at prioritere de dårligt stillede kommuner, og det har jeg fuld forståelse for.
Det vil vi også rigtig gerne i Alternativet.
Men er det ikke korrekt forstået, at det her omprioriteringsbidrag jo lige præcis også bliver taget fra de 66 dårligt stillede kommuner?
Og hvilken garanti er det så, Dansk Folkeparti har fået, i forhold til at man så kan prioritere de her 66 dårligt stillede kommuner efterfølgende?
Det vil jeg gerne have at ordføreren svarer på.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Det gør det.
Og det vil sige, at de 66 kommuner selvfølgelig også skal ud og finde den ene procent af hele deres budget – det skal de.
Det, vi gerne vil – selvfølgelig i samarbejde med KL og i forbindelse med den aftale, der skal laves, om kommunernes økonomi – er at være med til at se på nogle af de steder, hvor vi kan se, at der er en urimelig stor forskel, bl.a. i forhold til uddannelsesniveauet blandt ledige.
Og det er jo et spørgsmål om, hvordan folkeskolen har leveret i løbet af de 9 eller 10 år, de unge mennesker har gået i folkeskole.
Der vil vi gerne være med til at prioritere, og det vil vi selvfølgelig gerne gøre i samarbejde med KL.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-04:
Tak for svaret.
Men nu er det jo sådan, at den kommuneaftale, der bliver lavet fremadrettet, bliver lavet med regeringen.
Den har DF været med til på forhånd at aftale, og ved at DF laver den aftale med regeringen, er I med til at sige ja til den aftale.
Og der er jo altså så ikke indeholdt en garanti for, at de her penge går tilbage til kommunerne, herunder de 66 dårligt stillede kommuner, som ordføreren jo er særlig optaget af – hvilket jeg også er.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Nu er det jo sådan, at vi fuldt ud anerkender det aftalesystem, der er.
Altså, når KL kommer og laver en aftale og har deres mandater i ryggen i form af 98 kommuner, så skal de selvfølgelig kunne lave en aftale med den til enhver tid siddende regering.
Nu får man så det her nye redskab, som vi jo faktisk er positive over for, nemlig omprioriteringsbidraget.
Det skal vi selvfølgelig have rammet ind, i forhold til hvad det så er, der kan blive et flertal for at bruge det til.
Og der er ingen tvivl om, at vi ikke kommer til at være med til, at det bliver pillet ud af den kommunale økonomi.
Det er også meget vigtigt for os, at det bliver øremærket fra Folketingets side.
Så er pengene kommet ud i kommunerne, hvor de er kommet ind i den ene ende, og så har man skåret i den anden ende, så der ikke rigtig er blevet et løft på de områder.
Og der tør vi godt påtage os det ansvar.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Det er rigtigt, at vi ser en lille vækst i 2016, hvis ellers budgetterne holder – vi har jo de andre år set, at kommunerne har underforbrugt, så vi er endt med et minusbudget.
Men lad det nu ligge.
Jeg tror godt, vi kan huske, hvad de gik til valg på, og det var ikke 0,3 pct., det tror jeg vi kan være enige om.
Det er bare en af de ting, som er undergået en helt utrolig forvandling hos Dansk Folkeparti.
Før valget var det også meget klart, at der ikke måtte tages penge fra kommunerne, og nu er der så kommet en ny fortælling.
Det er noget med, at det her skal blandes sammen med en udligningsreform, hvor der gerne må tages penge fra nogle kommuner, hvis nogle af pengene går tilbage til nogle andre kommuner.
Det synes jeg jo er spændende, for jeg synes sådan set også, der er nogle kommuner, der godt kunne bruge noget mere.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren om noget, for det er i så fald ordførerens parti, der skal stå i spidsen for en sådan udligningsreform
: Er det noget, som ordførerens parti er indstillet på, altså en udligningsreform, der tager penge op af lommen på kommuner som f.eks. Hørsholm, Gentofte, Lyngby-Taarbæk og andre af de mere velhavende kommuner for at overføre dem til nogle af de kommuner, der har mindre?
Er det noget, vi vil se Dansk Folkeparti sætte sig i spidsen for?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kender jo ikke alle kommunernes budgetter.
Men nu er jeg så heldig, at jeg jo sådan set selv har et dobbeltmandat og sidder i en kommune, faktisk en provinskommune, som også har haft det svært.
Og der vil jeg bare sige: Dér er der også muligheder for at prioritere, hvad det er, man ønsker.
Sådan er det at være politiker: Man skal prioritere, og nogle gange skal man vælge noget fra, fordi man gerne vil vælge noget andet til.
Der tror jeg sådan set at kommunerne ligner hinanden meget godt.
Der er bare nogle kommuner, der har en økonomi og et skattegrundlag, som er meget mere problematisk end andre kommuners.
Og der er det, vi siger, at et omprioriteringsbidrag altså godt kan være med til at løfte den opgave, så vi ikke om få år står her igen og taler om, at nu er det ikke 66 kommuner, men måske 75 kommuner, som lever op til kravene om at være særlig vanskeligt stillede.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om Venstre ønsker en udligningsreform, som tager penge fra nogle af de rige kommuner nord for København.
Det vil jo betyde, at de kommuner, hvis de skal opretholde det nuværende serviceniveau, må hæve skatterne.
Er det noget, Venstre vil støtte?
For det er jo det, vi hører fra Dansk Folkeparti, det største parti i blå blok, altså at det er sådan, omprioriteringsbidraget skal bruges: Kommuner som Hørsholm, som Lyngby-Taarbæk skal betale, og så skal pengene gå til nogle andre kommuner.
Det er jo lidt interessant for at få svar på, om det her ønske, som Dansk Folkeparti har, har nogen gang på jorden.
Eller er det bare en undskyldning for at stemme for nedskæringer ude i kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Bare lige for at slå det fast vil jeg sige, at der ikke bliver nedskæringer ude i kommunerne i 2016.
Men det er så ikke det, ordføreren hentyder til her.
I forhold til hvorvidt vi ønsker en udligningsreform eller ej, har jeg henvist til, at der – og det vil der formentlig kontinuerligt være – er et arbejde i Indenrigsministeriets regi, hvor man vurderer på, hvordan de økonomiske vilkår for kommunerne er, for de er forskellige.
Derfor er det også bare, jeg siger, at jeg nægter at tro, at vi har set den sidste udligningsreform.
Det tror jeg ikke vi har.
Men jeg synes, det er meget, meget mere interessant at diskutere, hvordan vi så også får hævet niveauet, altså får flere indtægter til vores land, i stedet for blot at diskutere et nulsumsspil og flytte midler fra et sted til et andet.
Det er da langt mere interessant at diskutere betingelserne for, at vi faktisk får nogle penge og vækst i alle dele af vores land, og det er også det, vi i regeringen arbejder stenhårdt på.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-04:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Jacob Jensen tager udgangspunkt i den indgåede finanslovsaftale.
For det, som Dansk Folkeparti nu i en times tid har forsøgt at udrede, er sådan set, hvad det så egentlig betyder.
Derfor vil jeg egentlig godt spørge hr. Jacob Jensen: Når der står i finanslovsaftalen, at aftaleparterne noterer sig, at Dansk Folkeparti i forbindelse med udvalgsbehandlingen afgiver et betænkningsbidrag, betyder det så, at Dansk Folkeparti har fået en garanti for, at penge fra omprioriteringsbidraget ikke kan gå til skattelettelser?
Jacob Jensen (V), 2015-12-04:
Jeg kan jo ikke stå og garantere, hvad forhandlinger, der måtte finde sted på et senere tidspunkt, vil udmønte sig i.
Vi noterer os selvfølgelig de synspunkter, der er.
Det er klart, og det gør enhver ansvarlig regering.
Vi noterer os det, som hr. René Christensen og dermed også Dansk Folkeparti har sagt om det spørgsmål.
Det vil sige, at der kommer finansiering fra omprioriteringsbidrag og fra andre kilder, når vi forhåbentlig her om kort tid skal fremlægge et udkast til en skattereform.
Jeg skal så lade det være usagt, om vi så vælger at sige, at lige præcis de midler, der kommer fra omprioriteringsbidraget, lægger vi i en særlig pulje og farver dem blå, eller hvad det nu er, så vi kan kende dem fra hinanden, og så bruger vi dem til velfærd- og serviceforbedringer, eller hvad det skal være.
Jeg kan jo ikke sige, hvor de penge, der kommer ind det ene sted, løber ud.
Jeg kan bare sige, hvad der er regeringens og Venstres synspunkt, at velfærd også drejer sig om at skabe bedre betingelser for at kunne tjene penge i det her land, og at folk også gerne vil beholde en smule mere til dem selv.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-04:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Jacob Jensen bekræfter, at Dansk Folkeparti via de bemærkninger, de har fået skrevet ind i forbindelse med de lovforslag og ændringsforslag, som vi behandler nu, altså L 2 og L 3, ikke har fået nogen form for garanti for, at man ikke kan bruge de midler til eksempelvis skattelettelser. Så vil jeg bare igen bede hr. Jacob Jensen om lige at bekræfte det, som vi også har fået at vide af både statsministeren og finansministeren, nemlig at man netop set fra Venstres side godt kunne anvende en del af de her midler, altså midler fra omprioriteringsbidraget, til lige præcis skattelettelser.
Det vil jeg bare bede om at få en bekræftelse af.