runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Ordføreren sagde, at man accepterer, at der er et flertal, der støtter forslaget.
Og det er jo en meget god idé, at man herinde accepterer, at der er 90 mandater for noget, det kan jeg kun have respekt for.
Jeg forstod det også sådan, at man støtter lovforslaget, men det gjorde man jo ikke, dengang man lavede aftalen om sådan en amnestiordning.
Hvad er det, der er sket i mellemtiden, der gør, at man har ændret holdning til spørgsmålet om en ordning om midlertidig strafnedsættelse?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-22:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Vi synes, det er et relevant og et godt forslag.
Virksomheder og privatpersoner får mulighed for at komme ud af et moralsk dilemma, så det synes vi er et godt forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Det er et faktum, at man har vedtaget en finanslov, som mindsker arbejdsudbuddet, som øger den strukturelle ledighed – det kan der ikke være nogen diskussion om.
Det er jo meget godt at have nogle flotte ord og tale om fattigdom osv., selv om det er gået op for rigtig mange mennesker, at der med fjernelsen af de ydelser, som øger incitamentet til at komme i arbejde, altså ikke var tale om fattigdom, det var der ikke.
Der er derimod tale om, at man har mindsket incitamentet for tusindvis af danskere til at komme i arbejde, og regeringen siger selv, at det fastholder op mod 3.000 på passiv forsørgelse.
Det er det, der er virkeligheden.
Så man gør præcis det modsatte af, hvad skatteministeren siger.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Vi har fremlagt forslag til en reform af førtidspension og fleksjob; vi har bebudet reformer af kontanthjælpen; vi har bebudet en ambitiøs skattereform – alt sammen tiltag, der vil øge arbejdsudbuddet og sikre en solid økonomi for Danmark.
Parallelt har regeringen naturligvis også som en vigtig politisk målsætning at sikre bekæmpelse af fattigdommen i Danmark, og det er bl.a. baggrunden for, at vi har afskaffet de fattigdomsskabende ydelser.
Det er så korrekt, som finansministeren også har redegjort for, at det naturligvis har en betydning i forhold til arbejdsudbuddet, og det har regeringen forpligtet sig på at indhente via andre reformer.
Så på den måde synes jeg ikke vi springer over, hvor gærdet er lavest.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Skatteministeren siger, at man vil øge arbejdsudbuddet, og at det er en målsætning for regeringen.
Det er en målsætning, som vi fuldt ud støtter.
Den første finanslov, som den her regering har vedtaget, øger den strukturelle ledighed med 4.000 personer.
Det er jo én ting at have nogle meget flotte ord, men det hænger ikke sammen med det, som man gør i virkeligheden, for alt for mange danskere – 74.000 – får kun 1.000 kr. ud af at være i arbejde, og det har man ikke gjort noget ved.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Jeg vil starte med at takke for beslutningsforslaget om at øge incitamentet til at være i beskæftigelse.
Det er helt afgørende vigtigt at understrege, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Det er regeringens politik at øge arbejdsudbuddet og skabe nye arbejdspladser.
Det er en både rimelig, ansvarlig og økonomisk holdbar politik.
Vi har i modsætning til den tidligere VK-regering i sinde at fokusere på almindelige mennesker med almindelige lønninger frem for at fokusere på at gøre de rige rigere.
Med finansloven for 2012 vedtog regeringen at indføre en jobpræmie til langtidsledige personer på kontanthjælp; dette er med til at styrke incitamentet for langtidsledige til at komme i beskæftigelse.
Derudover vil omdrejningspunktet i den kommende skattereform netop være at gøre det mere attraktivt at arbejde for almindelige lønmodtagere.
Vi vil gøre op med den forhenværende regerings politik, som med forårspakke 2.0 mest fokuserede på de personer, som i forvejen har en kæmpe gevinst ved at være i beskæftigelse.
Vi vil fokusere på mennesker med almindelige indkomster, så forskelsbeløbet mellem at være i beskæftigelse og på overførselsindkomst øges.
Selv om det er en af regeringens overordnede målsætninger, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, kan regeringen ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Forslaget er ikke muligt at gennemføre i praksis, og regeringen vil naturligvis ikke acceptere, at socialt udsatte lades i stikken eller fastholdes i fattigdom i årevis.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Jeg vil jo godt takke skatteministeren og skatteministerens parti, fordi man gik ind i arbejdet med en midlertidig strafnedsættelse i forrige folketingssamling.
Der havde vi jo desværre ikke fornøjelsen af også at have Socialdemokraterne ved bordet.
Jeg vil høre, om skatteministeren er enig med forsvarsministeren i det her budskab.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Jeg kan gøre det helt klart, at hele regeringen naturligvis støtter det her forslag, og som jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, støtter den socialdemokratiske gruppe også forslaget.
Jeg synes, det her er et rimeligt forslag og et fornuftigt forslag.
Det synes jeg også fremgik rimelig tydeligt af min opsamling.
Mads Rørvig (V), 2012-03-22:
Nu kunne jeg jo forstå på den socialdemokratiske ordfører, at man støtter det her forslag af nød, fordi man kan konstatere, at der er et flertal i Folketinget, der bakker op om det.
Men hvis man ikke var i regering, så ville man nok ikke støtte det alligevel.
Så jeg vil spørge, hvordan skatteministeren forholder sig til det budskab, som forsvarsministeren er kommet med, netop: For os handler det ikke om kroner og øre, men om ret og rimelighed.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at folk, der helt forsætligt har svindlet for store beløb, slipper for straf.
Hvordan forholder skatteministeren sig til forsvarsministerens kritik af det lovforslag, vi behandler nu?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-22:
Derfor vil jeg også bare understrege, at regeringens linje naturligvis er den, at det er et godt lovforslag, der er fremsat.
Vi støtter det, og det gælder hele regeringen.
Tak, formand.
Jamen tak for en god og positiv behandling.
Det er jo en bred aftale, der danner grund for lovforslaget.
Derfor vil jeg godt takke for den brede tilslutning, som lovforslaget har mødt.
Lovforslaget giver mulighed for strafnedsættelse ved selvanmeldelse, sådan at straffen uanset unddragelsens størrelse bliver en bøde på højst 60 pct. af unddragelsen og sagen kan afsluttes diskret uden domstolenes medvirken.
Muligheden vil være åben fra den 1. juli 2012 til den 30. juni 2013, og ordningen er altså, og det er vigtigt at understrege, midlertidig.
De skatteydere, som er udsøgt til kontrol i Money Transfer-projektet, som flere af ordførerne har været inde på, kan ikke anvende ordningen, da de vil være blevet kontaktet af SKAT, inden ordningen træder i kraft.
Det er vanskeligt at sige noget om, hvor mange der kan tænkes at anvende ordningen, men vi ønsker, at der kommer fokus på, at der bliver stadig færre skattelylande, og at risikoen for opdagelse bliver stadig større.
Så der er god grund til at bruge ordningen, mens tid er.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-23:
Vi ved faktisk en hel del om det, for der findes en række kommuner, som allerede er lykkedes med rummelighed, og som faktisk gør det godt.
På en måde kan jeg godt forstå ordførerens bekymring, for mange af de lærere, som har været involveret i de her øvelser rundtomkring i kommunerne, har også været bekymrede, men de dygtige kommuner har netop gjort det, at de har involveret lærerkræfterne og Lærerforeningen og sammen strikket noget efteruddannelse sammen i et konstruktivt samarbejde, og det er lykkedes.
Så er der en lang række kommuner, som ikke er begyndt på den her øvelse, og som har svært ved at gøre det, og de skal jo have hjælp til at komme i gang.
Og det er det, det lovforslag egentlig gør, så vi alle sammen i hele landet bliver gode til at rumme hinanden.
Så mit spørgsmål til ordføreren er, om ikke man synes, det er en god idé, at øvrige kommuner også begynder på den øvelse, som andre af egen drift har indledt.
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Det skulle meget gerne være fremgået af min ordførertale, at det her forringer arbejdsbetingelserne for lærerne.
Det stiller det enkelte barn dårligere.
Det bringer forældrene i nogle meget vanskelige situationer, for som forældre ønsker man det bedste for sine børn.
Jeg mener også, at de samvittighedsfulde kommunalpolitikere bliver bragt i en meget vanskelig situation med det her forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-23:
Altså, der bliver sagt nationalt projekt, men nu er folkeskolerne jo kommunernes ansvar.
Vi skal sætte rammerne, og det er jo det, vi gør med det her lovforslag.
Kommunerne har haft stor frihed, også på specialundervisningsområdet, og hvad har det bevirket?
At udgifterne er tordnet i vejret, uden at vi egentlig har fået en bedre rummelighed ud af det, tværtimod.
Det, vi nu gør, er, at vi forsøger at få nogle af de der udgifter kanaliseret over i skolen, får en bedre rummelighed og i samarbejde med lærerne får opgraderet efteruddannelsen, og det er kommunernes ansvar.
Mener ordføreren virkelig ikke, at det her lovforslag er til gavn for både eleverne og for skolerne?
Altså, det er jo ikke et nationalt projekt, man skal have gang i.
Synes ordføreren virkelig ikke, at det er en god ændring?
Jeg vil næsten opfordre ordføreren til at gå hjem og kigge på lovforslaget igen.
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Jamen hvad er det for en hjælp, man giver de kommuner, som ikke er kommet i gang?
Havde man nu lavet et nationalt projekt, hvor man havde sørget for, at forholdene var i orden, kunne vi have stillet de krav.
Men de kommuner, der ikke er kommet i gang, er formentlig også de kommuner, som er økonomisk trængte.
Så hvis man skal tale i lidt grove billeder, er den støtte, som det her giver de kommuner, samme støtte, som rebet giver den hængte.
Det er måske lidt overbeskrevet, men i hvert fald skal man have forudsætningerne, før man kan gå i gang med så stor en proces som den her, men de er ikke til stede.
Det kan vi ikke, fordi man ikke har skabt det fundament, fordi man ikke har bragt rammebetingelserne i orden først, inden man kastede sig ud i det.
Vi ved jo godt, at det, når der er mange elever i klassen, og når det i mange situationer er sådan, at der mangler gode undervisningsmaterialer og der mangler efteruddannelse hos lærerne, så altså meget let kan blive sådan, at der er elever, der er urolige.
Det er det, de oplever ude i skolen, og det er den situation, de er i.
Her kaster man sig ud i noget, som vi absolut ikke ved spor om hvordan ender.
Karen Ellemann (V), 2012-03-23:
Men det er jo netop det, hele det her lovforslag handler om.
Det handler om at få skabt hele fundamentet for, at denne styrkelse af den danske folkeskole kan finde sted.
Om det på den enkelte skole og i den enkelte kommune betyder, at der bliver behov for yderligere uddannelse og videreuddannelse af lærerne, kan meget vel være, men så er det jo noget, man netop må håndtere både på den enkelte skole og i det enkelte skolevæsen.
Det er jo de forudsætninger, vi nu sidder herinde og skaber, vi skaber rammerne for, at det kan ske, og det er derfor, jeg i virkeligheden har meget, meget vanskeligt ved at få det til at hænge sammen med Enhedslistens syn på det.
Hvorfor kan man ikke støtte, at vi nu rent faktisk skaber fundamentet for, at det her kan ske?
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Hvis det var sådan, at man havde valgt at sørge for, at rammebetingelserne var i orden, at efteruddannelsen var klar, at PPR-rådgivningen bare var tiptop, at det med tolærerordningen var på banen, og at alle de ting, som vi ved spiller ind i forhold til det her, var i orden – med hensyn til lærernes efteruddannelse ligger vi f.eks. helt i bund, det er ærgerligt, men det gør vi –
hvis de forudsætninger havde været der, kunne man have været gået i gang med sådan en manøvre her.
For der er ikke i sig selv noget formål med ekskludere elever.
Man skal altid vælge det, som er bedst for eleven, og det er ikke altid at gå i en normalklasse; det kan også være at modtage et specialtilbud.
Karen Ellemann (V), 2012-03-23:
Tak for det, formand.
Når jeg hører ordførerens tale om lærernes kompetencer i forhold til at magte undervisningsopgaven, bliver jeg en anelse deprimeret, og jeg bliver også en anelse harm på lærerstandens vegne, for de danske folkeskolelærere er uddannet til at undervise, de er uddannet til at rumme de mange kompetencer og de mange forudsætninger, som eleverne har.
Når der nu ligger de her meget klare og tydelige fakta på bordet om, hvor mange af de samlede midler der egentlig bruges til undervisning, og hvor meget der egentlig er blevet trukket ud af normalfeltet og er gået til specialfeltet – og det er det, vi med den her øvelse nu rykker tilbage til normalfeltet – kan ordføreren så ikke anerkende, at der faktisk lige præcis med de her 13 mia. kr., vi taler om, altså de 30 pct., kommer til at ske en styrkelse af den almindelige folkeskole, altså af den helt grundlæggende folkeskole, og at det er noget, der vil komme både elever og lærere til gavn?
Merete Riisager (LA), 2012-03-23:
Alt for mange børn er blevet lagt ind under specialområdet, når cirka en tredjedel af folkeskolens budget går til dette område.
Det er både et ressourcemæssigt problem og et menneskeligt problem, når alt for mange børn udgrænses fra almindelige klasser og defineres som svage og udsatte.
For den enkelte kan det være et stort tab at blive udgrænset fra normalområdet, og for normalområdet betyder udviklingen, at der sker en overfokusering på det, jeg vil kalde find fem fejl-kulturen, i stedet for at fokusere på faglighed og differentieret undervisning med respekt for de forskelle, man vil kunne finde blandt en hvilken som helst gruppe børn.
I Liberal Alliance ønsker vi, at der gives mere plads til at være speciel inden for den almindelige grundskole.
Forslag L 103 forsøger at sætte diger op for en kraftig strøm inden for specialområdet, og i Liberal Alliance ser vi positivt på forslaget, men vi mener også, at det langt fra er nok at bygge diger, hvis man ønsker en positiv udvikling.
Vi mener ikke som Enhedslisten, at man skal vente, men vi mener, at det inden for den økonomiske ramme er muligt at styrke lærernes kompetencer i forhold til at inkludere børn med forskellige behov gennem en styrket faglighed og forskningsmæssig tilknytning på læreruddannelsen.
Vi mener, det er muligt at inddrage teknologien på nye måder for at gøre det muligt at gennemføre differentieret undervisning, styrke videndelingen mellem skolerne, så alle kan lære af dem, der gør det godt, belønne de skoler, der gør det godt, i stedet for at belønne dem, der er gode til at finde fem fejl hos eleverne, og i højere grad lade pengene følge barnet, således at den enkelte skole tager opgaven på sig, hvis de kan.
Hvis de ikke kan, giver de barn og penge videre til en skole, der bedre magter opgaven.
Desuden styrkes skoleledelsernes beføjelser i forhold til at træffe beslutning også på det her område.
Så vil jeg gerne fra Folketingets talerstol hejse et flag for, at regeringen sætter fokus på en indsats for dysleksi, altså ordblindhed, for vi har brug for en struktureret indsats på det område.
Dysleksi er et handicap og handler ikke om, hvorvidt man har lært at sidde stille på stolen.
Vi mener, at det er muligt inden for de eksisterende rammer, hvor der er læsepædagoger tilknyttet skolebibliotekerne, og hvor der er de værktøjer, der skal bruges.
Dysleksi er ikke noget, der går over med tiden, men ved en struktureret indsats kan vi gøre noget både for de enkelte børn og selvfølgelig også for den overordnede økonomiske ramme.
Vi er altså generelt positive over for intentionen med forslaget, men vi mener, at resultatet, hvis ikke man gør op med find fem fejl-kulturen, og hvis ikke man tager den grundlæggende incitamentstruktur op til revision, ikke vil blive godt nok.
Vi vil opfordre til, at man i udvalgsarbejdet sikrer, at vi ikke straffer skoler og institutioner, der gør det godt, og vi vil opfordre regeringen til at holde fokus på faglighed i stedet for at omdanne skolens hovedopgave til at blive omsorgsarbejde i stedet for faglig udvikling.
Et fagligt fokus vil nemlig komme alle elever til gavn, både de svage, de stærke og alle dem midtimellem.
Christine Antorini (S), 2012-03-23:
Det vil jeg så også gerne kvittere for herfra.
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Jeg har bare lige den meget korte bemærkning, at jeg også har bemærket, at ministeren har været i stand til at tage konsekvensen af bemærkningerne forskellige steder fra og har rettet ind i forhold til dem, og det vil jeg gerne kvittere for her.
Christine Antorini (S), 2012-03-23:
Det er jo lige præcis derfor, der er en række initiativer, vi sætter i gang, som skal understøtte det lovforslag, som vi har til første behandling i dag.
Det er derfor, jeg har nedsat en følgegruppe med lærere, forældre, danske handicaporganisationer osv., så vi hele tiden har en drøftelse af, hvad der sker, når man på den her nye måde begynder at arbejde med at støtte børnene som et led i den almindelige undervisning.
Det er også derfor, vi har afsat ressourcer via satspuljen og finansloven, sådan at den viden, der er om, hvordan man arbejder med gode undervisningsmetoder inden for de områder, hvor vi taler om særlig støtte og inklusion, kommer ud på skolerne. Så vil jeg også godt fremhæve den proces, der har været, og som afspejler sig i høringsnotatet.
Altså, der er rigtig mange parter, der har sendt svar ind med deres overvejelser om, hvordan den her proces kunne blive bedre, og vi har i folkeskoleforligskredsen gjort os meget umage med så langt som overhovedet muligt at tage højde for de bekymringer.
En af de bekymringer, der bl.a. var fra lærernes side, var, om det stod tydeligt nok, at børnene har ret til og skal have den nødvendige støtte.
Det er en af de præciseringer, der er kommet ind efter høringsrunden.
Jeg kan jo ikke give nogen garantier om, hvad der så kommer til at ske, men vi prøver at give så mange håndtag at dreje på, sådan at vi hele tiden kan følge tæt, hvad der sker, og derefter gribe ind, hvis vi kan se, at der er noget, der går skævt i forhold til intentionen.
Det, jeg gerne vil fremhæve er intentionen, er som sagt, at børn i højere grad skal kunne få den nødvendige støtte, mens de er sammen med deres kammerater i den almindelige undervisning.
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Det er nyt for mig, at det her vil blive fulgt op af de der indikatorer, som ministeren nævner, og det synes jeg da er en rigtig god metode.
Men vil ministeren så give håndslag på det til de bekymrede forældre og de elever, som måske ikke vil få det undervisningstilbud, som er det bedste for dem, og til den del af den politiske verden, som også er alvorligt bekymret for, at det her kan give en negativ virkning?
Vi er jo i en situation, hvor ministeren også har sat sig det mål, at der skal være mere ro i skolen, og det er måske ikke lige de optimale betingelser for at skabe ro i klasserne, at man har rigtig store klassekvotienter og integration af elever med vanskelige vilkår.
Vil ministeren give den forsikring, at ministeren også er parat til at drage konklusionerne, hvis det her ikke forløber rimeligt?
Christine Antorini (S), 2012-03-23:
Jeg er ikke håndsky med hensyn til sige, at når der bliver sparet nogle penge, bliver der sparet nogle penge, eller at pengene kan bruges smartere på noget helt andet.
Men det her er en anden øvelse, og det er derfor, jeg holder lidt fast i, hvad formålet her er.
Der bliver i øjeblikket brugt 30 pct. af folkeskolens samlede budget på i nogle tilfælde rigtig dyr specialundervisning, uden at vi har sådan særlig håndfast viden om, at det egentlig løfter de elever fagligt.
Derfor er formålet at bruge de penge på en smartere måde i forhold til de elever.
Det synes jeg ikke er at spare, det synes jeg er at bruge dem bedre.
Derfor synes jeg, vi skal holde fast i det, som jeg ikke mener bare er tom retorik, men som er hele intentionen, nemlig at vi både kan få en bedre undervisning af de elever, som har brug for særlig støtte, og at den undervisning forhåbentlig også bliver til gavn for hele klassen.
Så gør vi det her godt, bliver det her en plusplusmåde, hvor de klasser, som i dag i den almindelige undervisning oplever, at ressourcerne bliver mere og mere klemt, fordi de rykkes over i den dyre specialundervisning, også får gavn af, at der f.eks. er flere lærere eller lærer/pædagogressourcer til rådighed i undervisningen.
Merete Riisager (LA), 2012-03-23:
Men det er bare en helt ny retorik.
Det er jo ikke mere end 6 måneder siden, at den daværende opposition ikke kunne forestille sig noget som helst initiativ på skoleområdet, uden at der skulle tilføres nye ressourcer.
Jeg ser det jo som meget positivt, at man nu taler om forandringer inden for rammen.
Jeg efterlyser bare en ærlig og redelig måde at tale om tingene på, hvor man siger: Ja, vi sparer på noget, det er rent faktisk muligt at skære ned på det her område og investere et andet sted.
Sådan er det også mange andre steder i den offentlige sektor.
Jeg siger: Sig det ærligt, så vi kan få en direkte dialog med vælgerne.
Christine Antorini (S), 2012-03-23:
Når jeg ikke bruger ordet spareøvelse, er det, fordi jeg vitterlig ikke mener, det er en spareøvelse.
Det, der sker her, er, at de elever, som har brug for særlig støtte, forhåbentlig får en bedre støtte, hvis vi gennemfører det her på en ordentlig måde i fællesskab, fordi de ikke behøver at blive udskilt og komme væk fra deres klasse og deres lokale skole, men kan få den nødvendige støtte, mens de er sammen med deres kammerater.
Og derfor ser jeg det ikke som en spareøvelse, jeg ser det som en mulighed for, at de faktisk kan få en bedre støtte.
Merete Riisager (LA), 2012-03-23:
Tak for ordet.
Først vil jeg lige kreditere ministeren for at nævne de 10 mio. kr., som er afsat over satspuljemidlerne til specialområdet.
Det var jo netop Liberal Alliance, der i forhandlingerne fik afsat de 10 mio. kr., så derfor kan jeg kun glæde mig over, at ministeren nævner det.
Det er jo et forholdsvis lille beløb, men det er også et eksempel på, at man ved bare at sætte fokus på et område og sige, at det her er vigtigt, at det er den her retning, vi skal gå, faktisk kan skabe en udvikling.
Så har jeg et spørgsmål til det, som ministeren siger om, at det her ikke er en spareøvelse, for der bliver jeg sådan lidt tung om hjertet.
Hvorfor kan vi ikke bare ærligt sige, at det er det?
Vi sparer på et område her, fordi der er blevet brugt for mange penge, og så lægger vi dem over til et andet sted, vi investerer dem et andet sted.
Hvorfor er det nødvendigt – kan man spørge – med den her form for newspeak?
Ville ikke være mere ærligt over for befolkningen at sige det, som det er: Jo, vi sparer, for der er blevet brugt for mange penge her, og så lægger vi dem her over i stedet for?
Lotte Rod (RV), 2012-03-23:
Jamen for det første er det jo fortsat skolelederens opgave at skulle leve op til loven og give det undervisningstilbud, som den enkelte elev har brug for.
For det andet flytter vi jo netop fokus for PPR, sådan at der er mulighed for, at PPR i langt højere grad kan komme ind og være med i tilrettelæggelsen af undervisningen.
Så det vil være rigtig, rigtig stærkt at gøre det.
Lars Dohn (EL), 2012-03-23:
Noget af det, som jeg også har mærket mig i regeringsgrundlaget, er sætningen om at de nødvendige støtteforanstaltninger skal følge.
Men som det allerede er blevet sagt, vistnok af den socialdemokratiske ordfører, har vi jo ikke nogen garanti.
Det er jo en meget luftig sikkerhedsgaranti, vi har for det.
Altså, hvordan vil ordføreren sikre, at de nødvendige støtteforanstaltninger virkelig er der, når nu lærerne siger, at de ikke er rustede til at klare den her inklusionsproces?