runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg endnu en gang sige tak til Enhedslisten for at rejse den her debat.
Som socialdemokrat mener jeg, at en styrket indsats mod social dumping er en nødvendighed for et mere fair og ordentligt arbejdsmarked.
Og jeg tror faktisk ikke, det er tilfældigt, at Folketingets partier til venstre for midten gennem de seneste år har diskuteret indførelse af et id-kort, for det vidner om den betydning for indsatsen mod social dumping, som et sådant kort vil have.
Enhedslisten har jo også så glimrende i sit forslag beskrevet konsekvenserne og mulighederne i forbindelse med et sådant kort.
Et af Socialdemokraternes store mål er at skabe et velfungerende og sundt arbejdsmarked i Danmark.
Det er det, som vi er valgt til, og det er derfor også vores ansvar at bekæmpe social dumping og dårligt arbejdsmiljø.
Regeringen har i de seneste år styrket indsatsen mod social dumping på det danske arbejdsmarked, og her skal jeg blot henvise til den debat, vi havde tidligere.
Men Socialdemokraterne stiller sig så også lidt uforstående over for Enhedslistens forslag – hvorfor lige nu?
Og senest har Enhedslisten under forårets forhandlinger om børnechecken endnu en gang sagt nej til et tilbud, der bl.a. indeholdt id-kort.
Der er jo et behov for et id-kort, og derfor kan det undre, at Enhedslisten har sagt nej.
Socialdemokraterne bemærker, at der i Enhedslistens beslutningsforslag ikke er forelagt nogen former for finansiering.
Og det er endnu mere ærgerligt, for den model for id-kort, som Enhedslisten har foreslået, er både administrativt tung og forbundet med store omkostninger.
Således vil etableringen af ordningen alene koste 134 mio. kr., og der vil efterfølgende være en administrativ byrde på 53-54 mio. kr.
Så på den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Omvendt kan jeg forstå på den debat, der allerede har været, at vi kan se frem til et møde mellem ministeren og Enhedslisten, hvor der kan være mulighed for at lave en aftale, og det ser vi frem til.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jamen jeg er da glad for, at vi stadig væk er enige om, at det er en god idé at få sådan et id-kort og et sikkerhedskort.
Og så er det bare, vi spørger: Skulle vi ikke se at få lavet en aftale om det?
For det synes jeg er en god idé i politik – i hvert fald for parter, som gerne vil arbejde sammen om et vigtigt spørgsmål, og det vil vi jo gerne, for vi er jo enige om, at vi skal finde på alt, hvad vi overhovedet kan, der kan bruges til at bekæmpe social dumping.
Her er noget, vi kan blive enige om, så lad os dog lave en aftale om det og lade være med at kæde det sammen med alt muligt andet, som vi ikke er enige om.
Jeg er nødt til lige at spørge ordføreren: Hvad var det for nogle beløb, ordføreren kom med, på, hvad det her ville koste?
Det er ikke noget, jeg kan genkende.
Var det ordførerens bud på, hvad omkostningerne vil være af at indføre Enhedslistens forslag?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Det kan jeg ikke sige helt nøjagtigt.
Det er der, hvor det kommer fra.
For at vende tilbage til det andet, for det synes jeg er meget mere vigtigt, vil jeg sige, at der jo er en bred enighed i Folketinget – måske ikke med Venstre – i forhold til at vi skal sikre, at forholdene er ordentlige på byggepladserne.
Og derfor ser jeg også meget frem til, at ministeren og Enhedslisten kan mødes om det her og få lavet en aftale.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Kan ordføreren bekræfte, at forslaget går ud på, at det er alle beskæftigede på byggepladser – det er det, der er formuleringen i forslaget – og at det altså ikke handler om, at specielt udenlandske arbejdere skal gøres synlige, og om alle mulige andre, må jeg tillade mig sige, temmelig ulækre henvisninger til kedelige historiske eksempler?
Kan ordføreren bekræfte, at det er et kort, der skal anvendes og bæres af alle beskæftigede på byggepladser?
Jeg vil gerne bede ordføreren om at dokumentere den påstand.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det er jo næsten rart, at hr. Bent Bøgsted nævner vores fælles fortid i de væbnede styrker, og det er rigtigt, at jeg både som rekrut, sergentelev og i øvrigt også løjtnant på Sjælsmark Kaserne havde et id-kort.
På det stod der dog ikke, hvilken nationalitet jeg havde, om jeg havde nogle skatteoplysninger af særlig karakter, men primært min rang, mit personnummer, og hvad jeg skulle gøre, når jeg blev kapret af fjenden, og hvad man skulle gøre i den slags forhold.
Der synes jeg jo måske alligevel, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at der er stor forskel på det forslag, hr. Finn Sørensen er forfatter til, og hvad du og jeg har været udsat for i de væbnede danske styrker.
Det håber jeg du er enig i.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Jamen så kan jeg fortælle hr. Jakob Engel-Schmidt, der jo tog en officersuddannelse, kunne jeg forstå, at jeg var våbenmekaniker i forsvaret, og når jeg havde våbeneftersyn, havde jeg som oversergent også kommandoen over officerer.
Men jeg vil bare vende tilbage til forslaget.
Det kunne jo godt være, det var en god idé, som hr. Jakob Engel-Schmidt rejste der, nemlig at der også skulle nationalitet på.
Det står egentlig ikke på den liste, som Enhedslisten er kommet med her.
Så det kunne jo godt være, at det var et godt forslag, der skulle med.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Men det tror jeg egentlig ikke Enhedslisten lige havde tænkt på.
Så det var da et forslag, der kunne tages med.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Jeg vil meget gerne diskutere social dumping på de høje nagler med spørgeren, men en redegørelse kan jeg dog ikke levere her.
Jeg vil i hvert fald sige, at for mig er social dumping en timeløn på 40, 50, 60 kr.
Det er social dumping, for hvis der skal være en rettesnor for social dumping, er det det, som ligger under overenskomstens minimumsløn.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Vil det sige, at ordføreren også mener, at det er social dumping, hvis man sælger sin arbejdskraft til 100 eller 110 kr. i timen, altså nogle få kroner under overenskomstmæssige vilkår?
Jeg mener: Ordføreren repræsenterer trods alt et semiliberalt parti og går vel ind for, at der er aftalefrihed, at to parter kan aftale løn- og arbejdsvilkår, og at der sådan set ikke er andre, der skal blande sig i det, medmindre man selvfølgelig er dækket af en overenskomst, for så skal man selvfølgelig overholde de aftaler, man har indgået.
Men som liberal i en eller anden forstand er det så ikke ordførerens overbevisning, at frie mennesker skal være frie til at indgå frivillige kontrakter med hinanden, uden at en tredjepart skal blande sig i det?
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Men som socialliberal mener jeg også, at der skal være en sammenhængskraft på det danske arbejdsmarked, sådan at der er fair og ordentlige konkurrencevilkår.
Man kan jo ikke sige, at lige præcis få kroner under en overenskomsts minimumsløn er social dumping, men når det går markant og støt ned under den, er det social dumping.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Tak, og tak for de positive tilkendegivelser.
Da ordføreren åbenbart fandt anledning til at drive lidt polemik over for Enhedslisten, skal jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at ordførerens parti i forbindelse med finanslovsforhandlingerne var medlem af en regering, der valgte at lave en finanslov sammen med højrefløjen, hvorved en mulig aftale med Enhedslisten om id-kort røg på gulvet.
Det vil sige, at ordføreren og ordførerens parti sagde nej til en aftale med Enhedslisten om id-kort i byggeriet.
Kan ordføreren bekræfte, at ordførerens parti ved de nylige forhandlinger om børnecheck ikke støttede Enhedslistens krav om en massiv indsats imod social dumping, og at ordføreren dermed forpassede muligheden for at lave en aftale om id-kort?
Ordføreren kan vælge at lade være at gå ind i polemikken; jeg synes bare, spørgsmålet var på sin plads, når nu ordføreren syntes, vi skulle bruge tid på sådan noget pjat.
Jeg har så et spørgsmål, jeg meget gerne vil have et svar på
: Har ordføreren nogle betingelser for, at vi indleder en forhandling med det samme – SF, Enhedslisten, regeringen – om hurtigst muligt at lave en aftale om id-kort, altså ud over at vi skal være enige om, hvordan kortet skal udformes?
Har ordføreren derudover nogle betingelser for en enighed om det?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg synes, det er helt fair at snakke om den situation om finansloven og børnechecken, der har været, for det er noget, der bliver diskuteret udeomkring.
Jeg vil sige, at SF som regeringsparti med glæde har medvirket til, at der blev fremsat et tilbud til Enhedslisten om, at man kunne indføre id-kortet ved finanslovsforhandlingerne, og ligeledes til, at der blev fremsat et tilbud om, at der kunne gives en forhøjelse af skattefradraget for fagligt kontingent fra 3.000 kr. til 6.000 kr. årligt.
Min vurdering af de samlede tilbud, som blev givet til Enhedslisten, er, at det burde man have sagt ja til.
Det ville SF have gjort ud fra en betragtning om, at vi er socialistiske stemmer, der arbejder, og vi har en stor forpligtelse til at skaffe mennesker, der lever her og nu, de forbedringer, der overhovedet kan lade sig gøre.
Derfor mener jeg, det burde være sket der.
Men vi vender blikket fremad, og SF vil gerne deltage i de forhandlinger, som vi bliver indbudt til.
Nu er det så ikke i vores magt at være den, der indbyder til forhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Nej, det er jeg helt med på.
Jeg synes, vi ved andre lejligheder skal tage polemikken om finansloven og børnechecken og hu hej, hvor det går.
Det var bare ordføreren, der tog proppen af den flaske.
Jeg skal bare høre ordføreren: Er ordføreren indstillet på, at vi laver en forhandling hurtigst muligt om, hvordan vi udformer det her sikkerhedskort/id-kort, og at vi så undlader at rode andre ting ind i det, andre emner, som kan vanskeliggøre enighed om det her?
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg vil sige, at det er min opfattelse, at forhandlingerne om børnecheckens skæbne, som har været meget langstrakte, egentlig ikke er afsluttet.
Jeg tør ikke sige, om de så bliver genoptaget efter EU-valget.
Det kunne man måske forestille sig.
Hvis der så i den forbindelse måske bliver en ny lejlighed, hvor der kunne tales om id-kort, synes jeg, at det ville være meget positivt.
Men det kræver nok, at Enhedslisten medvirker.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Enhedslistens kommunistiske fortid svigter jo ikke.
Det er et unødvendigt forslag.
For nogle år siden har regeringen indført, at alle på en byggeplads skal kunne identificere sig med pas eller andet med billede.
Det må være mere end tilstrækkeligt.
Udlændinge skal være tydelige i landskabet, og deres mangler skal udstilles.
Her omkring majdagene kommer ordet Ausweis for byggebranchen meget nært.
Kortet skal angiveligt give myndighederne et bedre redskab, men det er højst tvivlsomt, om Arbejdstilsynet kan få en bedre kontrolindsats eller nedbringe antallet af arbejdsulykker.
Regeringens tværministerielle udvalg om modvirkning af social dumping, som afgav sin meget omfangsrige rapport i oktober 2012, afviser i realiteten ideen om id-kort som instrument til at imødegå social dumping.
Det er et meget vidtgående krav med det her id-kort, og det er administrativt et stort apparat, som skal sættes i gang, med mange usikre punkter.
Kortet skal bæres af alle beskæftigede inden for byggebranchen, og hvis de på vegne af en arbejdsgiver eller på vegne af personer med enkeltmandsfirmaer i byggebranchen skal udføre arbejde på en byggeplads.
Det må medføre, at kortet skal bæres hele tiden og ikke alene på byggepladsen, men også på værkstedet og til og fra arbejde, ellers er det ulovlig adfærd.
Det må jo gælde for alle – det vil også sige ingeniørerne og dem på kontoret og måske endda den chauffør, der bringer materialer til og fra byggepladsen.
De skal have og bære et kort.
Man kan jo spørge, om Enhedslisten har nogen opgørelse over antallet.
Det påstås, at det vil blive nemmere at få den rigtige arbejdskraft, da man via kortet kender kompetencer.
Jeg tvivler på, at ansættelser foregår sådan i virkeligheden.
Man kan spørge, hvorfor Enhedslisten ikke nævner, om kortet kan bruges til at bekæmpe det hvide sorte arbejde, som udføres af fagforeningernes egne medlemmer i weekenden og efter arbejdstid.
Det er noget uklart, hvilke oplysninger der skal være synlige, og hvilke der bare ligger gemt på chippen, men det er præsenteret sådan, at vedkommendes fødselsdato og køn skal vises.
Vi kan på ingen måde støtte det her beslutningsforslag, som, hvis det blev vedtaget, er et meget stort skridt mod et overvågningssamfund.
Det troede vi egentlig var noget, som Enhedslisten også var imod, men det er åbenbart kun ord og ikke noget, som understøttes af de beslutningsforslag, som de fremsætter her i Folketinget.
Jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for, om social dumping ifølge ordføreren også er, når virksomheder tilbyder ydelser og tjenester til under overenskomstmæssige vilkår.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Jeg vil gerne understrege, at jeg fuldt ud forstår de betænkeligheder, der kan være, og som spørgeren også har i forhold til omkostningssiden af et id-kort.
Det er jo sådan, at jeg ikke ser det her som det store dyr i åbenbaringen.
Jeg mener, at kampen mod social dumping skal være mangefacetteret, og mange forskellige indsatser skal tilsammen være effektive.
Så id-kortet er blot ét element i den kamp.
Tak for det.
Jeg mindes ikke at have hørt en politiker bruge udtrykket id-kort så mange gange på så kort tid som hr. Bent Bøgsted, men det er jo fint nok.
Jeg har tidligere i forhold til B 93 fortalt om Radikales tilgang til kampen mod social dumping.
De burde være sådan rimelig klare.
I forhold til et sikkerhedskort er det en diskussion, vi har haft tidligere.
Det koster i etablering over 100 mio. kr. og i drift 50 mio. kr.
Så det er jo også ting, vi skal tage med i betragtning.
Så samlet set vil jeg sige nej til beslutningsforslaget, men jeg deltager gerne i videre drøftelser af, hvordan man kan udforme et sikkerhedskort, der lever op til en række af de ting, som jeg har nævnt her.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne sige klart og tydeligt tak til ordføreren for den udmelding, der kommer her.
Jeg er også glad for, at ordføreren ligesom siger: Lad os nu glemme de andre forsøg, vi har haft på det her.
Det, der jo så er vores forslag, er: Jamen lad os dog pille det ud, som vi er enige om, nemlig at vi gerne vil lave et sådant sikkerhedskort eller id-kort, og så finde frem til, hvordan det nu skal se ud, hvis det ikke lige skal være, som Enhedslisten foreslår.
Jeg undrer mig – ligesom jeg gjorde under hr. Lennart Damsbo-Andersens indlæg – over, hvor de der beløb på, at det skulle være så forfærdelig dyrt, kommer fra.
Det, vi har foreslået, ligger ret tæt på modeller, vi tidligere har drøftet – og det var jo helt andre og langt mere beskedne beløb, vi talte om der – og som vi, tror jeg, uden nogen vanskeligheder kan finde pengene til.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Hvad angår beløbene, er det ikke noget, jeg selv har regnet på, men tal, som refererer til tal fra Beskæftigelsesministeriet.
Det er det ene.
I forhold til muligheden for at kunne lave en aftale mener jeg grundlæggende, at der er ræson i at kunne gennemføre og designe et sikkerhedskort eller et id-kort, om man vil, men at der er nogle ting, der skal undersøges, og så må vi jo se, i hvilken sammenhæng det så eventuelt ville kunne lade sig gøre.
Men det koster nogle penge, og jeg mener da, at vi ved en given lejlighed må sætte os sammen og finde ud af, hvad det så koster, for jeg henholder mig til ministeriets tal.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg må jo så bare sige, at det åbenbart er en af de fordele, der er ved at være regeringsparti, nemlig at man får nogle oplysninger, som resten af Folketingets ordførere på området ikke har haft adgang til.
Jeg kender ikke de beregninger, men dem må jeg jo spørge ind til, og det bliver så en del af udvalgsarbejdet.
Det havde måske været fremmende for debatten, hvis vi diskuterede på lige fod, om man så må sige.
Når det er sagt, vil jeg endnu en gang kvittere for den positive indstilling til, at vi finder en løsning på det.
Og så bare den lille advarsel til ordføreren og for den sags skyld også til det andet regeringspartis ordfører: Lad nu være med at opfinde et eller andet, som man godt ved vi er uenige om, og som skal være en betingelse for, at vi kan få gennemført en aftale om noget, som vi er enige om.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Som en selvudslettende og ydmyg radikal kunne det jo aldrig falde mig ind at begynde at opfinde konflikter.
Så jeg ser gerne frem til en god og saglig debat om det her emne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Altså, man kan jo beskrive ordføreren med mange ord, men ydmyg og selvudslettende synes jeg ikke er to af dem.
Jeg synes egentlig ikke, at ordføreren skal gøre sig nogen anstrengelser udi at sørge for en nem proces med hr. Finn Sørensen.
I Venstre ønsker vi ikke, at det her skal blive til virkelighed, så jo flere politiske krumspring den radikale ordfører kan være skyld i, jo gladere bliver vi.
Ordføreren har tilsyneladende en indsigt, jeg endnu ikke er nået til.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-09:
Der var en del spørgsmål og også en opfordring til at videreføre nogle krumspring.
Det ligger ikke i min natur at gøre sådan; jeg er jo som sagt et meget ydmyg menneske.
Når det handler om økonomien, ligger omkostningerne ved at designe kortet i omegnen af 100-150 mio. kr., og så snakker vi om en driftsomkostning på 50 mio. kr. årligt.
Det er kort sagt de tal, jeg har.
Det er også derfor, at jeg er fortaler for en ædruelig kamp mod social dumping.
Det vil, som jeg også sagde under behandlingen af B 93, sige, at det handler om at finde balancen mellem kampen mod social dumping og hensynet til konkurrenceevnen, og de ting tager jeg selvfølgelig med i overvejelserne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det glæder mig, at den radikale ordfører hører til den del af De Radikale, der lytter til eksperter.
Jeg nævnte i min ordførertale, at hvis dette id-kort indføres, vil der i mange tilfælde kunne gå flere dage, fra man søger om at få det, til det bliver udstedt.
Jeg savner, at ordføreren forholder sig til de problematikker og igen svarer på: Hvor galt skal det stå til, før man ikke længere ønsker at bakke op om et id-kort?
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Man kan jo også gå den anden vej og sige, at de virksomheder, der ikke vil overholde de niveauer, vi har i Danmark, og den måde, vi arbejder på Danmark, slet ikke skulle have lov til at komme ind over grænsen.
Så kunne man lukke af der.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Så er vi jo inde ved biddet.
Det vil sige, at man så ikke alligevel blander sig i løn- og arbejdsforhold.
Det er jeg glad for at vi så er enige om, altså at det handler om kommunalt selvstyre.
Fint nok.
Det er en helt anden debat.
Så siger ordføreren, at det skal gælde for alle virksomheder, men at der dog er små, gode danske virksomheder, som det ikke skal gælde for.
Synes ordføreren også, at vi f.eks. skal sige til kommunerne: Hvis den skat, der skal betales, er under 5.000 kr., kan I lade være med at tage det alvorligt, og hvis momsen er under 500 kr., kan I lade være med at tage det så alvorligt?
Jeg mener, vi kan jo ikke lave en bagatelgrænser i de regler, vi opstiller for virksomhederne.
Der må være en grænse.
Enten betaler man skat, eller også betaler man ikke skat.
Enten følger man ILO-konventionerne, eller også gør man det ikke.
Det kan jo ikke være sådan noget med, at man ligesom giver lidt rabat til de små virksomheder.
Det synes jeg ikke er en god ordning.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Jeg var meget glad for, at den socialdemokratiske ordfører bekræftede, at Venstre har været og er med til at afsætte penge på landdistriktsområdet.
Jeg står faktisk her med aftalen, og den gik vi jo fra Venstre og Konservative med i her i december, fordi vi sådan set syntes, det var en god aftale.
Når man så kigger på de ting, som den radikale ordfører nu har peget på var godt at få gjort noget ved, står det faktisk lige her.
Jeg kan nævne vækst og konkurrence, økologi, natur og miljø, landdistriktsudvikling osv. – 1,3 mia. kr., så der sker noget på området.
Jeg kan jo forstå, at regeringen og De Radikale har besluttet, at der skal overføres ekstra penge fra søjle 1 til søjle 2, og så må jeg bede den radikale ordfører om at svare helt præcist på: Hvor mange penge har man så til hensigt at tage fra søjle 1 til søjle 2?
Det må vi have på bordet nu.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-09:
Jeg anerkendte også det samarbejde, der har været om at udmønte en landdistriktspulje i 2014 og 2015.
Min pointe var bare, at det langsigtede, 2016, 2017 og 2018, jo er det, der nu bliver vigtigt for fremadrettet også at sikre et stærkt landdistriktsprogram.
Der forhørte jeg mig til holdningen hos Dansk Folkeparti og hos Venstre og fik fra begge partier det svar, at man var meget nølende over for at overflytte fra den direkte støtte til landmændene til landdistriktsprogrammet.
Der er det så, jeg må sige, at det jo gør en del af de mange forslag, der kom fra de respektive ordførere, til tomme tanker uden reelle muligheder for at sikre finansieringen til alt, hvad ordføreren også læste op, nemlig lokale vækstinitiativer, miljøtiltag, naturinitiativer og landdistriktsprogrammet.
Det er jo den fremadrettede finansiering, vi skal sikre der.
Jeg har sagt, og det står jeg ved som radikal – det har vi sagt før valget, det har vi sagt under valget, det har vi sagt her nu efter valget – at vi ønsker og håber på en øget modulering, en øget overflytning fra den direkte landbrugsstøtte til landdistriktsprogrammet.
Det er regeringen, der skal udmønte det – det er jo ikke mit ansvar, det kan man spørge andre ministre om – men ja, helt overordnet ønsker vi den overflytning, og jeg kan notere mig, at det gør Dansk Folkeparti og Venstre ikke, og så bliver meget af landdistriktsprogrammet og ideerne derfra til tomme ord uden konkret handling.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Se, der var det vist den radikale ordfører, der blev lang i spyttet, for jeg bad bare om et kort og præcist svar på, hvor mange penge man vil overføre, og så kom der en lang udenomsforklaring.
Der sker masser af ting – jeg har lige stået og remset dem op i overskrifter – for 1,3 mia. kr.
Så der er masser at tage af for at få udviklet landdistrikterne.
Når den radikale ordfører bliver lang i spyttet, er det jo netop, fordi det for hver en krone, man vil tage fra søjle 1 til søjle 2, vil koste arbejdspladser i fødevaresektoren.
Jeg kan meget tydeligt huske alle festtalerne, fra vi indgik en vækstaftale på fødevareområdet.
Det kræver lige præcis, at man får styrket fødevareerhvervet og ikke beskåret fødevareerhvervet.
Så vi er helt inde ved kernen her, vil jeg sige til den kære ordfører.
Nu kan jeg forstå, at De Radikale er klar til det, så nu må vi have tallet: Er det ½ mia. kr, 1 mia. kr., 2 mia. kr. eller er det mere, der skal tages fra søjle 1 til søjle 2?
Man kan ikke stå og angribe på den måde og så ikke komme med et klart svar.
Nu må vi have svaret.