runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-24:
På vegne af fru Mette Bock skal jeg holde følgende ordførertale:
Det lyder jo meget tilforladeligt.
Lovforslagets formål er at styrke den strategiske målretning og samspillet mellem Fødevareministeriets aktiviteter på landbrugs- og fødevareområdet og aktiviteterne i Promilleafgiftsfonden for Landbrug, Promilleafgiftsfonden for Frugtavlen og Gartneribruget samt Fonden for Økologisk Landbrug.
Problemet er bare, at det egentlige formål med ændringen er at flytte beslutningskompetencen fra landbrugets egne organisationer til Slotsholmen.
Formålet med promillefondene er at styrke landbrugets og fødevaresektorens udviklingsmuligheder og konkurrenceevne.
Fondene er så sige et plaster på såret for landmændene, der i dag plukkes og malkes ved, at de hvert eneste år skal betale uhyrlige summer i afgifter og gebyrer.
En vis promille af disse store summer henlægges så i promillefondene.
Midlerne, der hvert år udgør mere end ¼ mia. kr., uddeles efterfølgende af en bestyrelse, der er udpeget af ministeren.
Bestyrelserne har i dag et flertal af medlemmer, der repræsenterer erhvervet.
Dette flertal forsvinder med den foreslåede lovændring.
Vi er i Liberal Alliance for det første helt grundlæggende kritiske over for det samlede tryk af afgifter og gebyrer, som i dag pålægges landbruget.
Det ønsker vi lettet.
For det andet er vi kritiske over for den nuværende bestyrelsessammensætning i promillefondene, da vi finder, at enkelte af landbrugets organisationer har alt for dominerende indflydelse.
Men når det er sagt, ser vi alligevel den foreslåede lovændring som et klart tilbageskridt, for nu rykkes den afgørende indflydelse på anvendelsen af midlerne fra landbruget selv til en populistisk regerings egne kontorer, der så kan bruge midlerne til at fremme en dagsorden, der ikke støtter udvikling af landbrugserhvervet, men derimod støtter en politisk dagsorden, der angiveligt skal være at fremme økologi, miljø og dyrevelfærd.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Liberal Alliance ønsker en anden dagsorden.
For det første skal landbrugets byrder lettes, for det andet skal vi sikre, at midlerne i promilleafgiftsfondene, så længe disse eksisterer, forvaltes af erhvervet selv og ikke af embedsmænd på Slotsholmen eller en rød regerings underliggende ønske om at fjerne tæppet under dansk konventionelt landbrug.
Vi drøfter gerne den aktuelle bestyrelsessammensætning, men eventuelle ændringer skal gå i en helt anden retning end den her foreslåede.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Det har Dansk Folkeparti ikke på noget tidspunkt sagt, og derfor skal man jo ikke kommentere på det.
Det, der bare er interessant her, er jo igen, at ministeren kommer med et forslag, og ministeren har selvfølgelig flertal bag sit forslag – det er sådan set fair nok – men man kan sige, at det her er en ordning, der har kørt siden 1972, og nu vil man ændre den markant.
Det havde været utrolig tjenligt, også for folkestyret, at der havde været indkaldt til et møde, hvor man havde diskuteret, hvorfor det her skal ske.
Og derfor kan vi kun stå og fortolke det.
Derfor vælger man så at ændre det her, og det tager Dansk Folkeparti selvfølgelig ad notam.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Nej, det er ikke det sidste, der har været afgørende.
Det var udelukkende for at svare på hr. Erling Bonnesens bekymring om, hvordan det kunne være, det kostede lidt mere.
Ja, så var det blot for at påpege, at man måske også har brugt for lidt der, hvor betjeningen ligger nu.
Betjeningen har i hvert fald ikke været god nok.
Jeg bed mærke i, at hr. René Christensen studsede over, at jeg brugte ordet lemfældigt, så jeg vil da godt spørge hr. René Christensen, om han ikke er enig i, at der har været tale om en lemfældig omgang med pengene her.
I forhold til de overordnede begrundelser har jeg jo redegjort ganske godt for dem i min tale, men jeg vil da godt uddybe det ved at sige, at jeg også synes, at det, at Danmarks Naturfredningsforening og Dyrenes Beskyttelse nu får noget at skulle have sagt, i forhold til hvordan de her penge skal bruges, er godt.
Og det undrer mig da ærlig talt, at Dansk Folkeparti kan være imod, at Dyrenes Beskyttelse nu trods alt får en – ganske vist begrænset – stemme i forhold til at kunne præge i retning af bedre dyrevelfærd.
René Christensen (DF), 2015-02-24:
Så kom det endelig: Det er, fordi man fra regeringens side mener, at fonden har været drevet lemfældigt.
Så har jeg i hvert fald ikke fortolket ministerens ord; det er det, ministeren siger.
Det er altså en lemfældig tilgang til de her midler, de har haft fra Landbrug & Fødevarers side, og det er derfor, man ønsker at ændre det.
Det fremgår ikke ret mange steder af fremsættelsestalen eller inde i lovgivningen, at det er den mistillid, som regeringen har, og at det er derfor, man ønsker et andet regime i forhold til at ændre det her.
Jeg vil gerne høre ministeren: Er det det, der er belægget for, at vi ser det her i dag?
For det er vel ikke, fordi ministeren ikke ved samtale kan få flyttet 3-4 mio. kr. til økologi, kan få flyttet nogle få millioner kroner til gartneri.
Det er jeg helt sikker på at ministeren har både magt og evner til i forhold til de her promilleafgiftsfonde.
For det er selvfølgelig rart at vide, når man ved at læse lovforslaget ikke sådan har kunnet finde begrundelsen for, hvorfor det skulle ske.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Det var ikke en generel mistillid til erhvervet, jeg udtrykte.
Det var hr. Erling Bonnesen, der konkluderede sådan.
Jeg svarede på Erling Bonnesens spørgsmål om, hvordan det kunne være rigtigt, at der skulle bruges flere penge på administration: Ja, det kan være rigtigt, at der skal bruges flere penge på administration, fordi administrationen har været ganske betragtelig mangelfuld, og det er ikke kun i et enkelt tilfælde.
Jeg kan også nævne et andet.
I produktionsafgiftsfonden for fåreavlere har det været nødvendigt at kræve tilskud på flere hundrede tusinde kroner tilbage, fordi fonden bevilgede tilskud uden at respektere grundlæggende habilitetsregler, og fordi en række tilskud blev udbetalt på fejlagtigt grundlag.
Både i forhold til VSP og i forhold til det andet eksempel, jeg nævner her, er der tale om, at man har haft klagesager, og at det er revision, der har ført til, at man har opdaget det her.
Det er altså ikke noget, sekretariatet eller erhvervet selv har opdaget.
Så ja, måske er der, nej, ikke bare måske, der er grund til, at kritisere den måde, tingene er foregået på.
Noget kunne tyde på, at man har gjort det for lemfældigt, og derfor er der nok ikke noget at sige til, at hvis man skal gøre det ordentligt, bliver det lidt dyrere.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Hvis de fejlsager, som ministeren jo korrekt påpeger, var et udtryk for sådan den samlede vurdering på området, kunne der være god grund til at handle.
Man skal altid reagere, hvis man finder fejl, det er jeg enig i.
Så en generel mistillid til hele erhvervet på den facon synes jeg godt nok er en meget stærk konklusion af ministeren at drage.
Så mit spørgsmål vil være: Har ministeren overhovedet ikke tillid til, at erhvervet kan gøre nogle ting på udviklingssiden selv, og at de sådan generelt faktisk har gjort det godt nok på trods af de her fejl?
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
I dag varetager erhvervet selv sekretariatsfunktionen, som det fremgår.
Jeg vil godt i den forbindelse minde om, at der nu på andet år kører en revisionsundersøgelse mod erhvervets eget tidligere Videncenter for Svineproduktion, og at der i den forbindelse skal tilbagebetales store beløb til både EU og landbrugets fonde på grund af fejl i tilskudsadministrationen.
Indtil videre har NaturErhvervsstyrelsen afgjort en sag, hvor erhvervet skal betale 600.000 kr. tilbage i sanktioner og uberettigede tilskud.
Alt i alt er 13 projekter i søgelyset, hvor der er givet et samlet tilskud på 35,9 mio. kr.
Her har fondene med bistand fra det nuværende sekretariat i Landbrug & Fødevarer udbetalt tilskud til mange projekter, som ikke har været bogført og administreret korrekt.
Der har altså været tale om en noget lemfældig sagsbehandling og omgang med offentlige midler.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Tak for det.
Landbruget er jo i en særdeles vanskelig, hårdt presset økonomisk situation.
Det tror jeg står
lysende klart for alle.
Og så skulle der jo, kan man sige, gøres alt muligt for at sikre midler til fortsat udvikling.
Så kommer der et forslag her nu fra regeringen, som har sit flertal på plads til den røde side, om at reducere antallet af midler til forskning og udvikling – altså øge de administrative udgifter.
Det synes ikke at hænge ret godt sammen.
Så noterede jeg mig godt, at ministeren i sin tale sagde, at så bliver der lidt ekstra til gartnerier.
Jamen det er jo fint, det er formentlig nogle penge, gætter jeg på, der er taget fra landdistriktsmidlerne.
Det har vi jo så formentlig også været med til at bakke op om.
Det er jo godt nok.
Men hvorfor er det, der skal bruges flere penge på administration og færre penge på udvikling?
Det er sådan set det centrale.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-24:
Jamen der ligger jo noget i, at de støtteprogrammer, der er i EU, i forbindelse med havne i EU, går uden om Danmark, fordi der er sådan et hovedtransportnet op igennem Europa.
Det er Norge ikke koblet på, og derfor har vi ikke adgang til dem.
Det er nogle af de her støtteordninger, som skævvrider markedet, som man bør se på, og i det hele taget bør man jo se på, om der inden for EU er en skævvridning på grund af statsstøtte.
Jeg skal understrege, at vi ikke er glade for statsstøtte i Liberal Alliance.
Det er vi sådan set heller ikke på det her område, men jeg tror, man har det, ligesom man også har det på nogle andre områder, i erkendelse af at vi har et skattetryk i Danmark, der reelt ville afskære Danmark fra at konkurrere på nogle globale markeder, hvis der ikke var nogle særordninger.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Jeg forventer naturligvis ikke, at Liberal Alliance og deres ordfører synes, at det er et problem, at grundlæggende arbejdstagerrettigheder er sat ud af kraft i forbindelse med DIS-loven, så det vil jeg slet ikke diskutere med ordføreren.
Men jeg vil tillade mig at spørge – og det er fair nok, hvis det er for detaljeret eller for meget nede i substansen – om det forslag til vedtagelse, som ordføreren var med til at fremsætte.
Hvad ligger der i det der med, at man vil fjerne intern konkurrenceforvridning i EU vedrørende havneudvikling og infrastrukturprogrammer?
Det kunne jeg godt tænke mig lige at vide.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-24:
Mange tak.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for ministerens redegørelse.
Jeg vil dog godt give regeringen lidt ret i, at vi nogle gange måske også har de her debatter for debattens skyld.
Men sådan er det nu nok.
Det ændrer sig nok ikke, hvis regeringen skulle skifte farve.
Jeg vil også gerne sige, at vi ser frem til, at der kommer en vækstplan nr. 2 for Det Blå Danmark, sådan som erhvervsministeren meldte ud her fra talerstolen.
Det ser vi frem til, og vi vil gå konstruktivt ind i forhandlingerne om en sådan.
I det hele taget er det vores ambition i Liberal Alliance, at rammevilkårene for Det Blå Danmark er på højde med og helst bedre end i de lande, som vi konkurrerer med, herunder også store søfartsnationer som Singapore og Hongkong.
Så vil jeg gerne lige sige, at vi i Liberal Alliance ikke kan lokkes med til forslag, som er ufinansierede.
Vi har en finansiering på de her 140 mio. kr. til det her forslag om udvidelsen af DIS-beskatningen, så den også gælder for montører.
Vi har fremlagt en fuldt finansieret økonomisk plan, som giver et overskud på 2,5 mia. kr. på de offentlige finanser i 2025, og vi vil gerne afsætte penge herfra til det her område.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Nu har Dansk Folkeparti jo det problem, at de skal finde 46 mia. kr., før de kommer til de 140 mio. kr.
Man kan ikke bruge de samme flygtningepenge gang på gang, selv om man fra Dansk Folkepartis side synes, at man kan betale alt ved at sige, at vi ikke vil have flygtninge, de mest udsatte mennesker i verden, til Danmark.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er en seriøs politisk debat, at man vil blive ved med at finansiere alle mulige forslag og fortæller folk, at de kan få det ene og det andet og det tredje, og så er det lige de her 140 mio. kr., man ikke kan finde.
Nej, Dansk Folkeparti mangler 46 mia. kr., og nu mangler de så også 140 mio. kr., og det er det, jeg synes ikke er en seriøs debat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Jeg vil stadig væk undre mig over, at man her i Folketinget på finansloven uden nærmere diskussion kan finde yderligere 6 mia. kr. over 3 år til integration af asylansøgere.
Men det her kan simpelt hen ikke diskuteres.
Så synes jeg, at ordføreren skal prøve ærligt at konkludere: Er det det, vi beder om med det, vi har foreslået til vedtagelse?
Er det 140 mio. kr.?
Nej, det er en analyse af nogle af de forskellige delelementer, som tilsammen tilsyneladende vil koste 140 mio. kr., hvis de alle sammen blev vedtaget på en gang.
Det er ikke det samme.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Vi vil sådan set meget gerne have en debat om det her, men det forudsætter jo også, at man ikke får det til at ligne, at man kan skabe alt muligt, som regeringen ikke vil gøre.
Regeringen har faktisk taget over 38 tiltag, og vi har taget dem i den rækkefølge, som branchen har syntes var vigtig.
Så siger jeg: Ja, vi vil alle sammen gerne gøre mere, men vi prioriterer pengene.
Så peger jeg bare på en klar forskel til Dansk Folkeparti og Venstre.
Vi har jo flere gange i dag spurgt dem: Hvor er de penge til det forslag, man stiller?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Det er der jo for så vidt også stadig væk.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor ordføreren er så utilfreds med, at Dansk Folkeparti har valgt at ville have en debat i Folketinget om, hvad status egentlig er, hvordan det er gået med implementeringen af regeringsinitiativer, og hvad oppositionen kunne tænke sig af andre vækstskabende initiativer.
Hvorfor er det, at De Radikale er så sure over det?
Det er jo, som om man lige pudser glorien.
Man kan næsten se det for sig: Vi er de gode, og vi er de dygtige, og I andre har brudt den gode stemning.
Jeg tror endda faktisk, fru Ida Auken sagde, at vi havde gjort det til en slagmark.
Jeg har ikke gjort det til nogen slagmark, vil jeg gerne sige.
Det er muligt, at ordføreren oplever det som en slagmark, men jeg har som ordfører på området bare tilladt mig at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi også tager de ting med herned i salen og behandler dem åbent, ærligt og redeligt, og at vi også tør stille de spørgsmål, der er, omkring nogle af de ting, som ikke er blevet til virkelighed i Danmark, nogle af de ting, som branchen, den maritime sektor, stadig væk efterspørger.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Det er jo sådan, at den her regering har valgt at føre en politik, hvor vi gerne vil have et ambitiøst landbrug, et dygtigt landbrug, et højeffektivt landbrug – et landbrug, som i det ene spor er kendt i hele verden for kvalitet og for kvalitetsfødevarer, for sikkerhed og for dyrevelfærd, og som i det andet spor er mere specialiseret, er et økologisk landbrug, et landbrug med færdigproducerede varer med måske en lokal historie, der kan skabe lokale arbejdspladser.
Det er visionen, og det landbrug skal være i vores land, samtidig med at der også er plads til natur, samtidig med at vi skal have rent vand, samtidig med at vi skal have grundvand, der kan drikkes, osv.
Det er en meget stor vision, som vi først har haft Natur- og Landbrugskommissionen til at sidde og arbejde med, og som vi derefter har udmøntet i vækstplaner og forskellige andre initiativer for landbruget.
For at få den her vision til at blive endnu mere virkelig og for at kunne komme endnu længere ud over rampen er det jo vigtigt, at vi har en strategi for, hvor vi skal hen.
Og det, vi gør i dag, er lige præcis at putte de her fonde med ind i arbejdet for den her strategi.
Det er derfor, at vi ændrer på promilleafgiftsfondene i dag.
Det er derfor, vi flytter sekretariatsbetjeningen; at vi ændrer reglerne for bestyrelsessammensætningen; at vi beder om en strategi og en handlingsplan og beder dem om at udforme særlige hovedudfordringer og indsatsområder.
Så der er tale om at gå skridt videre med hensyn til at skabe et stærkt landbrug i Danmark, som er kendt for det, vi skal være kendt for, nemlig kvalitetslandbrug, dyrevelfærd, miljø, og ikke mindst at vi selvfølgelig er et konkurrencedygtigt landbrug.
Så det er visionen bag den ændring, der sker i dag, selv om man kan blive lidt forvirret af at høre debatten.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Derfor kan Radikale Venstre støtte L 135.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Jo, men altså, jeg synes igen, at fru Ida Auken skal prøve at læse forslaget til vedtagelse.
Og så synes jeg endnu en gang, at fru Ida Auken skal gøre op med sig selv, om der står i det forslag til vedtagelse, at det medfører en regning på 140 mio. kr. om året.
Gør det det, anerkender jeg blankt, at det er ufinansieret.
Men jeg mener bestemt ikke, at det gør det, og jeg synes også, ordføreren måske skulle prøve at læse, hvad der egentlig står.
Hvad er det for nogle konkrete initiativer, man pålægger regeringen, og hvad er det for nogle ting, man ønsker at få analyseret rent samfundsøkonomisk?
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Det var jo et meget langt svar på et meget simpelt spørgsmål.
Har man i Dansk Folkepartis gruppe diskuteret, hvor pengene til at lave de her tiltag skal komme fra?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-24:
Altså, jeg er ikke samfundsøkonom, og jeg er heller ikke nationaløkonom, men jeg har meget svært ved at se, hvordan fru Ida Auken kan få det til et slutfacit, der hedder, at hvis det her forslag bliver vedtaget, har man brugt 140 mio. kr.
Det eneste, der står konkret heri, er, at vi i forbindelse med det her pålægger regeringen, at de skal skærpe initiativerne for fjernelse af intern konkurrenceforvridning i EU omkring havneudvikling og infrastrukturprogrammer.
De andre ting er noget analysearbejde og nogle beregningsmodeller, hvor vi selvfølgelig gerne vil have de forskellige ting vurderet: hvad de har af samfundsøkonomiske effekter, hvad der vil være plus og hvad der vil være minus set i forhold til staten, hvad vi vil få af dynamiske effekter, hvad vi vil få af ekstra udgifter i skattetab osv.
De ting vil jo være helt legitime at få, og jeg kan egentlig ikke forstå, at regeringspartierne er så meget imod det, når man jo siger, at man har alle tallene.
Ordføreren har jo selv fortalt, at det koster 140 mio. kr.
Hvis man er så skråsikker, hvorfor vil man så ikke bare stemme for det, når man har tallene?
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Det koster penge.
Så jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man overhovedet i Dansk Folkepartis gruppe har diskuteret, hvor pengene skal komme fra.
Har man diskuteret, hvor pengene skal komme fra?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-24:
Det er han, og som socialdemokrater lærte vi i sin tid, at Steincke, da han hørte en tale fra en eller anden meget ophidset kommunist, der fortalte om alt, hvad man skulle opnå her og der, og at man slet ikke kunne vente på det, sagde: Mit kampråb er følgende: 5 øre mere i timen og et gratis medlemskab af sygekassen.
På den måde gik vi skridt for skridt og meget pragmatisk til værks for hele tiden at opnå fremskridt, fordi vi ikke tror på, at vi bare kan få det hele på en gang.
Jeg tror, at vi med det her gør udenlandske søfarende den største tjeneste, og det mener jeg af hele mit hjerte.
Hvis vi skal gøre eksempelvis filippinske søfolk den tjeneste at hjælpe dem med at få nogle ordentlige arbejdsvilkår, så tror jeg ikke, det kommer særlig meget fra den filippinske regering, fra filippinske arbejdsgiverorganisationer, eller hvem det nu engang kan være.
Det, at vi sidder med og hjælper deres fagforeninger på stedet med at få lov til at lave en ordentlig overenskomst, mener jeg er den største tjeneste vi kan gøre dem.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Deres problem er jo bare, at de, når det kommer til stykket, og hvis man står over for en genstridig reder, ikke må repræsentere de udenlandske søfolk.
Det er jo det, der er problemet.
En ting, man kunne gøre, var, at man stillede et nationalitetskrav som modydelse fra rederne for trods alt at have fået rigtig gunstige vilkår med hensyn til tonnageskat og med hensyn til f.eks. sømandsbeskatning.
Det havde vi jo for skibsførere frem til 2011, hvor det blev modereret ret kraftigt.
Den diskussion kunne man jo gå ind i og se, om man ikke trods alt kunne trække rederne så langt.
Jeg ved godt, at de stritter imod, men minsiteren er socialdemokrat.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-24:
Jeg synes jo virkelig, at det er en overvejelse værd at sige: Hvordan forbedrer man bedst muligt arbejdsforholdene for søfolk rundtomkring i verden?
Er det, ved at vi stod meget stejlt på vores i Danmark med en risiko for, at man flagede ud, og de så selv skulle klare det derude med hensyn til at skulle lave overenskomster med redere?
Eller er det bedre for filippinske eller indiske søfolk, eller hvem det er, vi har med at gøre her, at der faktisk er en dansk fagbevægelse med derude, som skridt for skridt sikrer bedre og bedre forhold – også lønforhold og arbejdsforhold – og at der også er en arbejdsret, der gælder og er i overensstemmelse med dansk lovgivning, om bord på mange af skibene?
Men det, at vi langsomt, men sikkert forbedrer de her vilkår, mener jeg da er den bedste tjeneste vi kan gøre også tredjeverdens søfarende.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Så skal jeg prøve at nuancere det lidt, så det ikke bliver så direkte.
Jeg holder mig jo bare til, at man fra ILO's og fra en række af de danske faglige organisationers side jo henholder sig til, at der er tale om konventionsbrud, fordi der er tale om de her grundlæggende arbejdsrettigheder.
Men det glæder mig naturligvis, at ministeren siger: Vi er i gang, vi gør faktisk noget, vi prøver faktisk at forhandle rundtomkring for at se, om vi kan rette op på nogle af skaderne.
Og jeg vil selvfølgelig være ovenud lykkelig, hvis bestræbelserne munder ud i noget godt.
Jeg tillader mig bare, hr. minister, at være skeptisk, for det har samtlige regeringer jo sagt stort set lige siden begyndelsen af 1990'erne og i hvert fald op igennem 00'erne.
Jeg vil sige, at den logik om, at hvis ikke ... nu kan jeg se, at formanden rejser sig, og det her er en længere del, så den tager jeg lige i næste hug.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Jeg takker for den der hurtige eksamination, jeg lige blev udsat for.
På de ti minutter, jeg havde til at blive briefet på det her, har jeg altså ikke nået at sætte mig ind i den der meget specifikke detalje.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
Den allervigtigste brandslukning må være at sikre, at folk ikke taber deres arbejdspladser.
Og hvis man ikke tog virkeligheden alvorligt, nemlig at det her er et stærkt konkurrenceudsat erhverv, så ville man ikke lave den nødvendige brandslukning.
Det er jo derfor, man bliver nødt til at finde en pragmatisk model og komme så tæt på som overhovedet muligt, og det er jo derfor, at Metal Søfart tager med rundt i verden.
Så ja, hr. Henning Hyllested peger på en af de store udfordringer, som den danske model og det regulerede danske arbejdsmarked står med over for et så globaliseret erhverv, som søfarten er.
Men jeg mener, at vi har fundet en balance her, og jeg er glad for, at Metal Søfart tager med ud i verden og forsøger at finde pragmatiske løsninger.
Henning Hyllested (EL), 2015-02-24:
Det er jeg meget enig i.
Jeg synes, Metal Søfart og også 3F's afdeling for søfart gør en god indsats osv. Men det er vel trods alt en kendsgerning, at de samme faglige organisationer anser det for en skamplet og er godt og grundigt utilfredse med, at der optræder den her § 10, stk. 2 og 3, i DIS-loven.
Det er vel en kendsgerning, at det er sådan, og det, de gør, er jo næsten brandslukning.
Ja, de tager med rundt i verden, og det er godt, at de gør det.
Men det er jo et forsøg på at rette op på noget, som i virkeligheden er uopretteligt, og hvor det, der skulle til, jo var at fjerne de pågældende paragraffer i DIS-loven.