runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-03-10:
Jeg vil i forhold til det konkrete om at genindføre toldkontrol sige, at det har det helt praktiske i sig, at det lovforslag, vi behandler i dag, handler om bedre kontrol ved vores grænseovergange og ikke om toldkontrol, og hvis man ønsker en øget toldkontrol, ligger det et andet sted end i lovforslaget her.
Derudover har Justitsministeriet vurderet, at hvis man ønsker at genindføre den toldkontrol, som har været gældende tidligere, men som vi ikke ønsker, fordi vi ikke tror, det er den mest effektive måde at bekæmpe hverken illegal indvandring eller grænseoverskridende kriminalitet på, så kræver det faktisk slet ikke en lovændring, for så er det noget, man kan klare på anden vis.
Hvis ikke det har været kommunikeret klart nok, at der ikke har været behov for at tilføre lovhjemmel, og at det er en helt anden lovgivning, det vedrører, end den, vi behandler her, skal jeg selvfølgelig beklage, for vi skal altid bistå Folketingets medlemmer og partier, også hvad angår udarbejdelsen af ændringsforslag.
Men der er altså ikke nogen politisk begrundelse herfor, ej heller inkompetence, det er alene et spørgsmål om praktik og teknik.
Hvis ikke det har været formidlet godt nok, skal jeg selvfølgelig beklage det.
Christian Langballe (DF), 2015-03-10:
Jeg vil godt indledningsvis sige, at vi selvfølgelig støtter de initiativer, som er fremsat.
Vi havde gerne set, at der havde fulgt nogle penge med, men lad det nu være.
Det er jo altid en diskussion om finansiering.
Det, der bringer mig herop, er, at vi har anmodet om juridisk assistance til udarbejdelse af et ændringsforslag, som betyder, at aftalen om permanent toldkontrol i Danmark implementeres som en del af loven.
Det vil være en klar forbedring.
Det vil jo være en rigtig både intelligent og god grænsekontrol til gavn for Danmark og til gavn for danskerne, men vi har altså prøvet i flere omgange, og vi har fået nej begge gange fra Justitsministeriet.
Vi har spurgt i Retsudvalget, men har altså fået nej ad to omgange.
Så kan man jo begynde at tolke på det og sige, om det er politisk motiveret modvilje imod at yde et parti som DF assistance, eller om det er mangel på evne og kompetence.
Det er i hvert fald svært for os at se, at det skulle have baggrund i en generel politisk motiveret modvilje mod at yde os assistance, så derfor spørger vi undrende, hvorfor Justitsministeriet ikke vil hjælpe.
Jeg synes egentlig, at der var gode takter, da den nuværende justitsminister trådte til, at der skulle være samarbejde mellem Justitsministeriet, regeringen og de øvrige partier, så derfor kan vi heller ikke forstå Justitsministeriets vanskeligheder.
Derfor har vi så selv udarbejdet et ændringsforslag, som opfylder ønsket om at implementere aftalen om permanent toldkontrol i Danmark.
Vi har fået hjælp, da nu Justitsministeriet ikke ville hjælpe os, af Folketingets Lovsekretariatet, hvilket vi er glade for – tak for det herfra.
Men altså, vi spørger undrende, hvorfor Justitsministeriet ikke vil eller ikke kan hjælpe.
Det kunne jo være, at justitsministeren ville svare på det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-03-10:
Statsministeren siger, at hr. Lars Løkke Rasmussen har et temmelig afslappet forhold til tal.
Og det er jo korrekt – jeg må sige, at det ikke bare er et yderst usympatisk angreb, vi har set fra Venstres side, på de mennesker, som er så uheldige at være ramt af ledighed, det er også en ekstremt manipulerende kampagne.
Og når nu hr. Lars Løkke Rasmussen anklager den siddende regering for, at antallet af kontanthjælpsmodtagere er steget, mens den her regering har været ved magten, så ville det jo klæde hr. Lars Løkke Rasmussen også lige at fortælle, at en af hovedårsagerne til, at flere mennesker er kommet på kontanthjælp, er, at de er faldet ud af det dagpengesystem, som hr. Lars Løkke Rasmussen sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl stod i spidsen for at forringe.
Der sker mange vigtige ting i de her dage, og jeg vil bruge spørgetiden på to forskellige temaer.
Det første, jeg vil spørge til, er de konflikter, som lige nu foregår i flybranchen.
Vi oplever jo desværre en meget, meget ubehagelig og aggressiv optræden fra flyselskaber, som sådan gennem forskellige manøvrer, pres og trusler forsøger at gøre op med ordentlige løn- og arbejdsvilkår for ansatte i branchen, og som forsøger at gøre op med ansattes ret til forhandling af aftaler.
Og jeg synes jo nok, det værste eksempel er Ryanair, som vil etablere sig i Danmark, men som nægter at acceptere de regler og overenskomster, som vi har her i landet, og som lønmodtagerne i Danmark jo har kæmpet i generationer for at opnå.
Lige nu er det så Norwegian, som skaber problemer og utryghed, fordi selskabet gennem nogle manøvrer med nye datterselskaber vil slippe uden om overenskomsterne.
Det har så presset piloterne til at strejke med det resultat, at en masse kunder, herunder danskere, er ramt.
Derudover bruger selskaberne så skruebrækkerselskaber til at flyve en række af de ruter, der er ramt af konflikten.
Jeg må sige, at jeg synes, at de angreb på lønmodtagernes vilkår, de forsøg, der gøres, på at presse løn- og arbejdsvilkår ned, er dybt usympatiske, og det synes jeg sådan set også at selskabets brug af skruebrækkere i forhold til at udføre konfliktramt arbejde er.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren er enig med sin svenske kollega og partifælle og også vil tage afstand fra de her metoder.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Jeg er glad for, at vi har fået på plads i dagens debat, at der er tale om nye penge til politiet.
Det er penge, som vi ikke kan bruge selv.
Vi er nødt til at have det vedtaget i Folketinget, og det er min forhåbning, når Konservative er færdige med deres processnak og alle mulige udenomsting, at de bare vil gå ned i Folketingssalen og være med til at bevilge de penge, så politiet kan få lov til at udføre de opgaver, vi gerne vil have dem til at udføre.
Det, der er sket i løbet af de sidste uger, er, at der har været utrolig meget snak og ikke særlig meget konkret forpligtelse, heller ikke fra Konservatives side.
Det er jo ikke regeringen, der er problemet.
Vi har sagt, at vi gerne vil finde pengene, ikke bare i år, men også i de kommende år.
Det vil man også kunne se på vores finanslov.
Det, der er problemet, er, at vi har Konservative, Venstre og andre partier, som hellere vil tale proces end bare komme ned i Folketingssalen og få stemt de der ting igennem, så politiet kan komme i gang.
Mai Mercado (KF), 2015-03-10:
Det er ganske utroligt, for statsministeren ved jo så udmærket godt, at der er blevet anmodet om et aktstykke ad to omgange nærmest for hvert møde, vi er kommet til, på henholdsvis 50 mio. kr. og 30 mio. kr.
Derudover kommer så – og det indrømmede statsministeren så også – 50 mio. kr., som politiet selv skal betale.
Jeg forstår ikke, at statsministeren synes, at det er rimeligt, at vores politi selv skal være med til at betale for de ekstra initiativer, som nu sættes i gang.
Vi kan ikke engang ovre i Justitsministeriet få klarhed over, om det kommer til at gå ud over andre politimæssige opgaver.
Derfor ville det jo være rart, når vi står i så alvorlig en situation, som det her er, at statsministeren og justitsministeren tog det her ansvar på sig og rent faktisk kom med flere penge, for man må bare sige, at de initiativer, der er, rækker langt ud over de 80 mio. kr. Vi har jo sagt, at vi gerne vil være med at løfte den opgave, det er her og nu at finansiere de merudgifter.
Det vil vi gerne, men det nytter jo ikke noget, at så stor en del af de penge, regeringen anviser, kommer fra politiet selv, og det er derfor, vi kommer med denne opfordring: Kære regering, kom nu og smid nogle flere penge på bordet, så vi har noget reelt at forhandle om, for det er ikke i længden holdbart, at politiet selv skal betale 50 mio. kr., og vi frygter, når vi kommer længere hen, at man endnu en gang kommer med en regning, og endnu en gang skal politiet selv betale.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Er der tale om nye penge eller ikke nye penge?
Nu har hun en gang sagt, at der er 80 mio. kr., som er nye penge; de kommer fra Finansministeriet.
Og jeg vil egentlig anbefale, at man holder fast i det, man sagde første gang, for der er tale om nye penge.
Det er rigtigt, at nogle af pengene også skal findes af politiet, men de 80 mio. kr., som fru Mai Mercado lagde ud med at tale om, er ganske rigtigt, som fru Mai Mercado sagde i første omgang, nye penge.
Det er en bevilling, der ikke ville være der, hvis vi ikke tog beslutning om det her i Folketinget.
Det er også derfor, jeg håber på, at Folketingets partier vil være med til at bakke op om, at vi får de nye midler.
Det kan vi ikke beslutte alene i regeringen.
Det bliver vi nødt til at have opbakning til i Folketinget, og det, der kan undre mig i den her sag, er, at det skal tage så utrolig lang tid at få Folketingets partier til at bakke op.
Hvorfor ikke bare få bevilget de penge, få et flertal på plads, så politiet kan komme i gang med det vigtige arbejde?
Mai Mercado (KF), 2015-03-10:
Det tror jeg ikke der er nogen der har benægtet på noget tidspunkt.
Men det, som statsministeren glemmer i sin ligning, er jo lige nøjagtig de 50 mio. kr., som politiet selv skal finansiere af det her.
Og der synes jeg da bare, at hvis man spørger de almindelige politimænd ude på gaden, hvad de siger til, at politikerne beder politiet om selv at finansiere de ekstra initiativer, som skal tages, nemlig ved at bruge 50 mio. kr. af uforbrugte midler, så må de da blive noget desillusionerede over, at man ikke som ansvarlig politiker her i landet kommer med nogle nye penge, men at man beder politiet om selv at betale.
Ingen skal jo være i tvivl om, at Det Konservative Folkeparti rent faktisk ønsker at få flere penge.
Altså, vi foreslog allerede i efteråret, at vi afsætter 500 mio. kr. ekstra til at få flere betjente ud på gaderne, så vi hæver det til op til 12.000 betjente i alt.
Der må jeg bare sige at regeringen ikke har de samme ambitioner overhovedet.
80 mio. kr. versus 500 mio. kr. – det er jo pinligt!
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Jeg tror, fru Mai Mercado husker lidt forkert, for efter terrorangrebene i Paris satte vi jo faktisk gang i en spørgerunde, kan man sige, med vores tjenester, hvor vi spurgte dem, om de havde tilstrækkelige redskaber til at kunne forhindre terror i Danmark.
De kom så tilbage med deres bud, og det er det, der er grundlaget for den terrorpakke, vi har lagt frem nu.
Så allerede efter terrorangrebene i Paris tog vi jo hånd om at spørge, om der er yderligere ting, vi kunne sætte gang i.
Derfor har vi fremlagt en terrorpakke, og det, det handler om, er at blive endnu bedre og bygge oven på et robust værn mod terroren.
Danmark har et robust værn mod terror.
Det viste dagene omkring terrorangrebet i København jo også at vi har, men det ændrer jo ikke ved, at man godt kan lægge oven i det robuste værn mod terroren.
Og det er det, vi er i gang med at forhandle om i øjeblikket, og det gør vi henholdsvis i politiforligskredsen og i forsvarsforligskredsen.
Men det, jeg glæder mig over, for det skal man jo altid huske at glæde sig over, er, at fru Mai Mercado og Det Konservative Folkeparti nu har sagt og erkendt – der kommer mange erkendelser frem i dag – at der er tale om nye penge til politiet i 2015.
Nu har der været debat frem og tilbage, når man gik ind og ud af forhandlingerne, og man har endnu ikke erkendt, at der var tale om nye penge.
Jeg synes, fru Pia Olsen Dyhr får det til at lyde, som om der ikke sker noget på de her områder.
Men vi har jo netop lavet en finanslovsaftale, hvor vi sådan set prioriterer børnene, og hvor vi sikrer, at der bliver flere ressourcer ude i daginstitutionerne.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget på det område.
I forhold til at mennesker, der kommer hertil, skal yde noget på arbejdsmarkedet, har vi været meget præcise med, at vi ikke ønsker at gentage fortidens fejl, men at de mennesker tværtimod skal ud på arbejdsmarkedet.
Det bliver ikke alle sammen i ordinære job, det tror jeg godt jeg kan sige meget klart, for den udfordring kan vi nok ikke løse.
Men der vil være løntilskudsjob, der vil være nyttejob, der vil være forskellige indgange til det danske arbejdsmarked, hvor det bedste selvfølgelig er, at man kan komme ud i et helt almindeligt job og begynde at bidrage til det danske samfund.
Jeg håber virkelig, at SF vil være med til det.
Også i forhold til væksten får fru Pia Olsen Dyhr det til at lyde, som om det har stået stille på vækstområdet i al den tid, men sådan er det jo rent faktisk ikke.
For de initiativer, som vi tog i både 2013 og 2014, skal jo virke.
De skal virke, og på den måde har de nok også givet deres bidrag til, at det sådan set går bedre i Danmark, at vi har haft seks kvartaler i træk med vækst.
Så regeringen arbejder løbende med vækst og beskæftigelse, og som jeg sagde i min nytårstale, kommer vi også til her i løbet af foråret at lægge nye vækstforslag frem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Jeg kan jo bekræfte, at antallet af kontanthjælpsægtepar er steget med 40 pct. under den her regering, og at antallet af kontanthjælpsmodtagere generelt er steget med 20 pct.; det er så i øvrigt sket, samtidig med at vi har haft en stor stigning i østeuropæisk arbejdskraft i Danmark – intet ondt sagt om dem, men dog et vidnesbyrd om, at der er arbejdspladser, som besættes.
Det kan jeg bekræfte.
Jeg kan bekræfte, at en flygtningefamilie på kontanthjælp har fået en samlet indkomstfremgang på 10.000 kr. om måneden under den her regering, og at en kontanthjælpsfamilie med børn har fået fordoblet deres rådighedsbeløb.
Det kan jeg bekræfte.
Vi synes, vi skal gøre noget mere end det, vi har gjort.
Vi synes, at 6 kr. i gevinst i timen er for småt, og det undrer mig, at jeg ikke kan få statsministeren til overhovedet at forholde sig til det, altså.
Derfor spørger jeg bare, ja, det bliver vel så måske for næstsidste gang – det bliver for sidste gang, hvis jeg får et svar: Er statsministeren tilfreds med, at mennesker, der flytter sig fra kontanthjælp og tager et forefaldende arbejde til en relativt lav løn, men dog overenskomstdækket, har en gevinst på 6 kr. i timen? Er det godt nok?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Hvad er Venstres politik?
Vi aner jo ikke, hvad Venstres politik er.
Vi har fået at vide, at der skal være et moderne kontanthjælpsloft.
Hvad betyder det?
Det ville glæde alle, tror jeg, hvis vi kunne diskutere rigtigt.
Venstre påstår en hel masse ting om, hvad de selv vil gøre.
Men vi aner det dybest set ikke, for Venstre vil ikke fremlægge sin politik, og det er et problem for debatten i Danmark her og nu.
I regeringen har vi vores politik; vi har fremlagt vores politik.
Vi har gennemført ting, der sikrer, at det kan betale sig at arbejde.
Så kan man altid diskutere, om 1.000 kr. er meget, om 2.000 kr. er meget, men det, som Venstre påstår i den stort anlagte kampagne, er, at det ikke kan betale sig at arbejde.
Og det kan rent faktisk økonomisk betale sig at arbejde.
Så Venstre tager jo fejl – en stort anlagt annoncekampagne, hvor man decideret tager fejl.
De siger, at det ikke kan betale sig at arbejde, men det er jo misvisende, for det kan betale sig at arbejde, når man får 1.000 kr. mere om måneden ved at gøre det.
Jeg synes også, at det, der er underligt i den her sag, er, at Venstre gør det her til et meget stort problem.
Men kan Venstre ikke bekræfte i dag, at det er under 1.000 familier, som passer til det regneeksempel, som Venstre har lavet en stort anlagt kampagne over – under 1.000 familier?
Og det er så det, som Venstre vil have vi skal til at diskutere.
Så kunne vi regne på den, så kunne vi kigge på den, og ikke mindst: Så kunne vi debattere den med hinanden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Tak for det.
Nu siger statsministeren, at hun ikke vil gøre sig til dommer over det.
Det kan jeg jo sådan set egentlig ikke forstå, for statsministeren leder jo det her land.
Og jeg er med på, at det ikke er en juridisk disciplin – det er en politisk disciplin – men den tager da sit afsæt i, at man ligesom gør sig sin stilling klar.
Det vil statsministeren ikke engang svare på, så nu stiller jeg da lige spørgsmålet igen.
Og det gør jeg selvfølgelig, fordi vi må konstatere, at på trods af at vi har lavet de ting med regeringen, som har gjort, at der nu er opstået en lille gevinst, så er der jo nogle udtalte problemstillinger.
Regeringen har revet kontanthjælpsloftet ned, hvilket jo betyder, at vi har set en ganske markant stigning i antallet af familier på kontanthjælp.
De har fået fordoblet deres rådighedsbeløb.
En flygtningefamilie, som er på kontanthjælp, får i dag 10.000 kr. mere om måneden, end da jeg var statsminister.
Det er en markant indtægtsfremgang, takket være regeringens politik.
Det er et eksempel – der er ikke mange af dem – på, at regeringen har indfriet sine løfter.
Og man kunne jo spørge sig selv, om statsministeren kan komme i tanke om andre familier, som har haft en tilsvarende indkomstfremgang under den her regering.
Det er jo der, vi ser der er et problem: At når en familie med f.eks. tre børn kan oppebære samlet set 454.215 kr., er gevinsten ved at flytte sig ikke ret stor.
Jeg spørger fuldstændig stille og roligt – og statsministeren må jo mene, hvad hun vil mene, men det ville bare være rart at høre, hvad hun mener – om statsministeren synes, der er et problem her.
Er det beløb på 454.215 kr. et problem?
Er det, ligesom det skal være, eller skal det være højere eller mindre?
Er 6 kr. i timen en tilstrækkelig stor gevinst for at stå op om morgenen, transportere sig på arbejde, aflevere børn i daginstitution, være på arbejde hele dagen, tage hjem igen og vaske tøj og gøre rent?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Nu har hr. Lars Løkke Rasmussen og jeg flere gange taget en debat om, hvad der er mange penge i en familie, hvor økonomien måske er lidt stram.
Og vi har i hvert fald fået slået fast, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke synes, det er en gevinst, hvis man tjener 2.000 kr. mere om måneden.
Så er det ikke en gevinst.
Nu kan jeg forstå, at hr. Lars Løkke Rasmussen heller ikke synes, at en gevinst på 1.000 kr. mere om måneden i en familie, som ellers har været på kontanthjælp, er værd at snakke om.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvad der er et stort eller lille beløb, men det, vi har snakket om, er, om det kan betale sig at arbejde.
Svaret er ja.
Man skal tjene lidt over 16.000 kr. – det svarer til, hvad man på en helt almindelig overenskomst får, hvis man er HK-ansat i en butik – så kan det betale sig at arbejde.
Det ville klæde Venstre, hvis man sagde, at man har taget fejl, at beløbet på 35.000 kr. er forkert, og at det er de 16.200 kr., der er det rigtige tal.
Det ville være rigtig godt, og så kunne man håbe på i fremtiden, at Venstre har et lidt mindre afslappet forhold til, hvordan man bruger tallene.
Det trænger vi til.
Ud over det synes jeg, at det er væsentligt at diskutere det her, som Venstre rejser.
Det undrer mig også meget.
Alt sammen afspejler jo, at vi ikke har nogen forklaring fra Venstre om, hvad de egentlig ønsker, så nu siger Venstre, at det også er et problem, at man ikke får en øget indtægt ved at tjene henholdsvis 17.000 kr., 18.000 kr., 20.000 kr., som hr. Lars Løkke Rasmussen sagde.
Betyder det, at Venstre nu er imod ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet, for det er dybest set det, der gør, at man skal tjene meget mere for at få en gevinst?
Derfor kunne jeg også godt tænke mig at få at vide, om Venstre er imod ægtefælleafhængigheden i kontanthjælpssystemet, for så snakker vi på en helt anden måde, end vi har gjort hidtil, men jeg har bare forstået, at Venstre egentlig synes, at det er fint nok, at man skal forsørge hinanden i ægteskabet.
Det vil jeg da gerne have Venstres svar på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Nu var de tal jo rigtige, da vi brugte dem.
Det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at vi takket være de aftaler, vi har lavet sammen, har forbedret situationen lidt, så der er en gevinst på 1.000 kr., hvis man får et job med en løn i størrelsesordenen 16.000-17.000 kr.
De 1.000 kr. bliver så i øvrigt ved med at være der.
Om man tjener 17.000 kr., 18.000 kr., 19.000 kr., 20.000 kr., 21.000 kr., 22.000 kr., 23.000 kr. og deropad, bliver gevinsten ved med at være den samme.
Skal man op og have en gevinst på f.eks. 1.500 kr., skal man op og tjene et beløb i størrelsesordenen 35.000-36.000 kr.
Det svarer altså til 6 kr. i timen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-10:
Det er 1.000 familier, som har lige præcis den her indkomstsituation, som Venstre har beskrevet i stort anlagte kampagner.
Og hvorfor er det, Venstre ikke bare stille og roligt vil indrømme, at det var forkert, når man sagde, at det ikke kunne betale sig at arbejde?
For det kan betale sig at arbejde.
Vi har netop gjort noget ved det, sådan at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er derfor, vi har gennemført en skattereform; det er derfor, vi har gennemført en anden modregning i forhold til kontanthjælp, hvis man får et arbejde.
Vi har jo netop sikret, at det i højere grad i dag kan betale sig at arbejde, end dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Så det er en problemstilling, der optager os.
Og i modsætning til hr. Lars Løkke Rasmussen har vi haft lejlighed til at gøre noget ved det i de sidste 3½ år, og i modsætning til hr. Lars Løkke Rasmussen har vi haft planer, gennemført dem, men det, vi ikke kan få fra hr. Lars Løkke Rasmussen, er en helt almindelig politik.
Læg politikken frem, Venstre!
Det ville klæde jer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-10:
Men jeg er bestemt også meget tilfreds med, at vi har lavet en skatteaftale, på mange måder en rigtig glimrende skatteaftale – ligesom mange af de andre ting, vi har gjort med regeringen, jo har været glimrende, om end det jo for en dels vedkommende har været i kontrast til regeringens tidligere positioner, før regeringen blev regering, altså nedsættelse af selskabsskatten og andet.
Da vi i sin tid lavede beskæftigelsesfradraget, var Socialdemokratiet imod, men det har været en glæde, at vi har kunnet udvide det.
Derfor er vi jo også lidt i en situation nu, hvor det i et vist omfang kan betale sig at arbejde.
Jeg har også noteret mig, at statsministerens partifæller jo i ugens løb har gjort sig sådan lidt lystige over, når vi har fokuseret på den problemstilling, at der altså ligger noget, der minder om 1.000 kr. i gevinst.
Og jeg vil egentlig gerne prøve på at komme lidt tættere på, hvordan statsministeren vurderer det her, fordi 1.000 kr. i gevinst – og det er så i øvrigt en gevinst, der slet ikke vokser, medmindre man kommer op på et meget, meget stort beløb i indtægt – svarer til, at forskellen ved at være på kontanthjælp og så tage et arbejde på et lavtlønsområde er 6 kr. i timen.
Jeg vil egentlig bare spørge statsministeren, om statsministeren vurderer, at 6 kr. i timen er en tilstrækkelig stor gevinst.