runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rasmussen (KF), 2010-02-02:
Når nu SF er et så økonomisk ansvarligt parti, som jeg hører det er, vil jeg gerne høre, om jeg har forstået det rigtigt, nemlig at vi, på grund af, at ølsalget svigter, så rent faktisk skal omgå momsreglerne også i forhold til EU, sådan at det kan komme til at gå ud over mange andre velgørende koncerter.
Er det rigtigt forstået?
Pernille Frahm (SF), 2010-02-02:
Det kommer an på, hvordan de laves.
Hvis vækstcentre skal forstås som et netværkssamarbejde mellem de forskellige involverede parter, behøver de jo ikke koste noget – en sodavand til møderne kunne det jo eventuelt reduceres til.
Det afhænger af, hvad det er for et ambitionsniveau, vi lægger i det.
Så hvis nu ordføreren gik konstruktivt ind i det her i stedet for at stille det så firkantet op, kunne vi måske rykke på det.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-02-02:
Det, jeg synes er mærkeligt, er at stå og behandle et beslutningsforslag, som ministeren har sagt at man vil tage til efterretning og arbejde videre med.
Det synes jeg er mærkeligt.
Det synes jeg et eller andet sted er lidt spild af vores alle sammens tid, for vi kunne have brugt tiden meget mere konstruktivt, hvis jeg skal være helt ærlig.
Med hensyn til spørgsmålet om støtten, altså om der gøres forskel, kan man sige: Jamen det er jo derfor, vi har Kunstrådet.
Og det synes jeg er helt fint, og det er jo det, vi ikke blander os i.
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Jeg forstår da så udmærket, at ulandene vil have flere penge – endnu flere penge.
Det var sådan set også det, der fremgik meget af COP15, når de talte, at det faktisk for deres vedkommende handlede om penge.
Hvis det så samtidig kunne medføre, at de befolkninger derude, den almindelige mand eller dame derude, fik det bedre, synes jeg, det var fint.
Og det er så ikke, fordi jeg lige pludselig nu støtter forslaget, det er slet ikke det, det handler om, men derimod de der projekter, som har et godt formål.
Frem for at putte penge i noget, der ikke virker, kunne vi flytte dem over til noget, som vi tror på kan komme til at virke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-02:
Baggrunden for dette socialdemokratiske beslutningsforslag er, som udviklingsministeren også nævnte, et ønske om at sikre klimainvesteringer i udviklingslandene, og det er sådan set også et mål, som vi fra Venstres side kan støtte.
Vi ved, at klimaforandringerne har store indvirkninger, ikke bare på lille Danmark, men i høj grad på udviklingslandene, og derfor er det også vigtigt, at vi som industrialiserede lande hjælper udviklingslandene med at imødegå klimaforandringerne.
Man kan så spørge sig selv, om der er behov for nye instrumenter, som Socialdemokraterne foreslår.
Ordningen for blandede kreditter og Business-to-Business Programmet giver mulighed for at støtte klimaprojekter.
Og endelig, som udviklingsministeren nævnte, har Eksportkreditfonden rent faktisk en særlig garantifacilitet med 200 mio. kr. i kapitaltilførsel fra staten, som netop stiller garantier for klimaprojekter.
I Venstre er vi selvfølgelig også optaget af opstartfinansieringen til klimaaktiviteter på i alt 1,2 mia. kr. over de næste 3 år, som Danmark lovede i forbindelse med klimatopmødet i december 2009.
Så samlet set kan jeg sige, at vi er enige i intentionerne i beslutningsforslaget, men vi mener, at den eksisterende politik og de eksisterende instrumenter rent faktisk dækker det, der er behov for, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2010-02-02:
Det gik lidt hurtigt med ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til ordførerens bemærkning om, at behovet for investeringer i klima i ulandene allerede er dækket med IFU, altså Investeringsfonden for Udviklingslandene, for det må være ordføreren bekendt, at når man f.eks. sidder i IFU, er der nogle hensyn, man skal afveje imod hinanden, når man laver investeringer.
Det vil sige, at klimaprojekter jo er i konkurrence med alle andre typer industriprojekter og investeringsprojekter, og derfor er det ofte nogle andre og måske mere rentable projekter, der vinder i forhold til klimaprojekter.
Ved at lave en særlig klimafond afgrænser man altså muligheden for, hvad man kan investere inden for, nemlig tiltag til fremme af klimaløsninger og klimatilpasning.
Derfor forstår jeg ikke, hvad ordføreren mener, når ordføreren siger: Jamen IFU kan lave det her.
Nej, det kan IFU faktisk ikke, fordi der er nogle begrænsninger i den måde, fonden er sat op på.
Steen Gade (SF), 2010-02-02:
Jeg vil sige, at jeg glæder mig over noget af det, hr. Per Dalgaard siger, nemlig at hr. Per Dalgaard nu pludselig siger, at det er et godt forslag, fordi man i virkeligheden skulle putte penge ind her.
Når der nu ellers ikke er så meget at glæde sig over, kan man i hvert fald glæde sig over det, vil jeg sige.
Den anden del af spørgsmålet er, at jeg mener, at vi skal leve op til de aftaler, som vi indgik ikke bare i København, men som vi allerede for 2 år siden indgik på COP13 på Bali, om, at det skulle være oven i vores ulandsbistand.
Det er jo sådan set, hvad vi har lovet udviklingslandene og resten af verden, og det mener jeg bare at vi skal stå ved.
For øvrigt er jeg ikke enig i hr. Per Dalgaards referat af Paldams analyser, selv om der selvfølgelig også er noget at kritisere i ulandsbistanden.
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Jeg vil spørge hr. Steen Gade, om ikke han kan se det fornuftige i, at det, når man i årevis har puttet milliarder i projekter, som viser sig ikke at fungere, så kunne være en god idé at overføre dem til noget andet.
Altså, det kunne f.eks. være ulandsstøtten, som jeg tidligere har omtalt, og som flere undersøgelser har vist ikke har nogen rimelig effekt i de pågældende ulande med hensyn til at få landene på fode.
Det er blevet undersøgt af bl.a. professor Martin Paldam fra Århus.
Man kunne tage nogle af de mange milliarder og sige: O.k., så putter vi dem over i de her aktiviteter, som Socialdemokratiet har foreslået.
Jeg har altid haft den filosofi, at når man i årevis har forsøgt noget, der ikke har virket, må man da prøve noget nyt.
Steen Gade (SF), 2010-02-02:
I SF synes vi, at det er et godt opfølgningsforslag efter COP15 i København.
Man kan vel roligt sige, at det ikke er opfølgning efter mødet i København, vi har set mest af fra regeringens side, faktisk tværtimod, og derfor skal Socialdemokratiet da have ros for at have fremsat det her forslag.
Vi vil bestemt støtte det, og vi mener – modsat det, som regeringspartierne har sagt – at der faktisk er brug for en sådan fond, som kan være med til at skaffe de garantier, som gør, at dansk erhvervsliv på det grønne område virkelig går ind og investerer i udviklingslandene.
For udviklingslande er jo et vanskeligt sted at være, og vi mener faktisk ikke, at det, vi har i dag, er tilstrækkeligt.
Der kunne man også godt have sagt, at der var en masse andre ordninger – det er akkurat samme argumentation; der er ingen forskel – men der fokuserede vi og sagde: Nej, der er en særlig opgave lige nu, der handler om at hjælpe dansk erhvervsliv med at investere i Østeuropa.
Og lige nu er hovedopgaven her at være med til at sørge for, at udviklingslandene selv får kræfter til at gøre det.
Det gør man bl.a. ved, at dansk erhvervsliv og for den sags skyld andre udviklede landes erhvervsliv får mod på at investere.
Det handler selvfølgelig om rammebetingelser, som ministeren var inde på, men det handler da også om – ligesom når vi har villet have gang i erhvervslivet i udviklingslande på andre områder – at sørge for, at de får en vis sikkerhed, en større sikkerhed for deres investeringer, og det er jo dybest set det, der ligger i forslaget.
Udviklingsministeren var inde på, at vi havde præciseret fattigdomsorienteringen inden for IFU.
Det har vi støttet og er enige i.
Det, man skal kigge på i den næste periode, er jo, at man har nogle penge ved IØ-fonden, og vi synes ikke bare, at de skal rende ind i statskassen.
De kunne jo f.eks. også bruges oveni det her beløb, sådan at vi kan give et tilbud til dansk erhvervsliv, som både hjælper udviklingslandene, hjælper den grønne omstilling, de skal igennem, og giver en større sikkerhed for den økonomiske involvering.
Så jeg har meget svært ved at se det rimelige i regeringens afvisning.
Vi vil støtte, og jeg skal til sidst sige fra Enhedslisten, som ikke kan være her, at de også støtter.
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Vi vil utrolig gerne hjælpe ude i den store verden, men vil også meget gerne se, at det har en effekt, og det er det, der er problematisk.
Vi synes, at den ulandsstøtte, der gives i dag, har en alt for lille effekt.
Derfor kunne vi måske forestille os, at nogle af de mange milliarder kunne føres over på nogle af de aktiviteter, som er foreslået her.
Det kunne da være helt fint.
Når vi i forvejen giver 13 mia. kr., kan vi jo sagtens overføre dem under et andet begreb, og så skal vi håbe på, at det har en effekt i forhold til den nuværende ulandsbistand, som desværre ikke har det.
Steen Gade (SF), 2010-02-02:
Det kan vi så diskutere en anden dag; det tror jeg ikke det er.
Men det var jo ikke det, hr. Per Dalgaard sagde.
Hr. Per Dalgaard sagde, at vi sagtens kan kalde noget for klimabistand, som vi i øvrigt gør i forvejen, som er noget helt andet end klimabistand.
Hvordan skal det så forstås?
Er det ikke bare, fordi man vil omgå de forpligtelser, vi har indgået?
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Jeg mener, at det, vi har lovet under COP15 med hensyn til en 3-årig investering på 1,2 mia. kr., også er nye penge.
Jeg har bemærket og i øvrigt også understreget, at det skal være nye, additionelle midler – sådan som Socialdemokratiet skriver – der skal til.
Steen Gade (SF), 2010-02-02:
Jeg hæftede mig ved, at hr. Per Dalgaard sagde, at vi jo sagtens kan kalde det klimabistand inden for det, der hedder ulandsbistand.
Det er jo sådan set befriende ærligt, men til gengæld er det ikke det, Danmark har lovet; vi har jo lovet, at det var ekstra midler.
Hvad er hr. Per Dalgaards kommentar til det?
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Vi finder, at de allerede eksisterende fonde, som omtalt af den tidligere ordfører, er rigeligt dækkende for nuværende.
Jeppe Kofod (S), 2010-02-02:
Nu bliver jeg helt i tvivl om, om hr. Per Dalgaard har læst det forslag, vi behandler nu her.
Vi taler altså om at lave en fond til klimainvesteringer i udviklingslande, som bl.a. har til formål at sikre, at der er danske virksomheder, der kan få adgang til risikovillig kapital, sådan at de kan hjælpe med at investere i grøn teknologi i udviklingslandene, som gavner deres miljø og deres omstilling i forhold til klimaudfordringerne.
Det er det, vi taler om.
Det er noget, der engagerer danske virksomheder, og det er også noget, der giver danske arbejdspladser, og det er noget, der giver omstilling i forhold til klimaet i udviklingslandene.
Jeg savner stadig væk at få forklaringen fra Dansk Folkeparti på, hvorfor det forslag er dårligt, og ikke al mulig anden snak om ulandsbistanden.
Men hvorfor er det her forslag ikke det rigtige?
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Det er ganske fornuftigt at investere i nogle ting, som kan betale sig på sigt.
Det er helt rigtigt.
Men jeg vil lige have lov til at anholde det udsagn om, at Dansk Folkeparti ikke vil hjælpe mennesker i nød.
Det er jo – jeg ved snart ikke, hvad jeg skal betegne det som – slet ikke det, der er tale om, og det ved hr. Jeppe Kofod udmærket godt.
Vi giver simpelt hen 13 mia. kr. i ulandsbistand hvert eneste år og mere til rent faktisk.
Det er da i hvert fald en god hjælp, og uanset om man kalder det det ene eller det andet, om det er klimaet eller miljøet, eller det er investeringer i en produktion, som de selv kan forsøge at få på fode, er det jo da en hjælp til folk i nød.
Det, vi har et problem med i forbindelse med den eksisterende ulandsbistand, er jo, at utallige undersøgelser viser, at den desværre har en alt for lille effekt på den brede befolkning i ulandene.
Jeg er udmærket klar over, at eliten i de pågældende ulande virkelig synes, at den skal eksistere, fordi de scorer kassen på det.
Jeppe Kofod (S), 2010-02-02:
Det er fint nok, at Dansk Folkepartis holdning er ikke at skulle hjælpe mennesker i nød i en særlig situation med klimakrise og fødevarekrise og fattigdomskrise.
Det, som er interessant, og jeg vil gerne takke for bemærkningerne, er, at Dansk Folkeparti ikke afviser det forslag, som ligger på bordet, nemlig at man skal lave en statslig investeringsfond, som den model, som man taler om her, i realiteten er.
Vi har jo tidligere med stor succes – og det tror jeg også at Dansk Folkepartis ordfører er klar over – lavet Industrifonden for Udviklingslande, og vi har også IØ-fonden, den, der investerer i forhold til Øst- og Centraleuropa, har hjulpet danske virksomheder, har skabt investeringer i grøn teknologi i lande, og det er i øvrigt fonde, som har givet overskud til staten.
Er det ikke fornuftigt at lave sådan nogle tiltag, som i virkeligheden i sidste ende ikke koster staten penge, men som har et rigtig godt formål?
Per Dalgaard (DF), 2010-02-02:
Socialdemokratiet vil med det foreliggende forslag igen påføre Danmark nye store udgifter, som om vi havde en nærmest bundløs kasse at tage penge af.
På finansloven for 2010, § 6, stk. 34, pkt. 01, står der, at der er et miljøtiltag på 457,8 mio. kr., altså mere end det, som Socialdemokratiet i øjeblikket foreslår.
Men det er så åbenbart heller ikke nok.
Vi skal give endnu mere i støtte til ulandene, nu hedder det så bare en klimainvesteringsfond.
Altså, hvis vi skal yde yderligere støtte til klimainvesteringer i ulandene, sådan som vi jo rent faktisk under COP15 har accepteret at gøre med de tidligere nævnte 1,2 mia. kr. over 3 år, mener vi faktisk, at nogle af de penge sagtens kan bruges i forbindelse med det formål, som beslutningsforslaget her tegner.
Vi mener også, at den ulandsstøtte, vi giver i øjeblikket – som f.eks. støtter rent vand, solcelleproduktion og -opstilling i ulandene, sådan at de kan få varme til f.eks. at lave deres mad og andet – jo egentlig indirekte er med til at fremme miljøet og fremme klimaet; så behøver man ikke at fælde så meget træ, så mange urskove, for at få varmet sin mad. Så det er jo egentlig lidt lige meget, kan man sige, hvor pengene kommer fra, når vi i forvejen giver en stor del midler til ulandene i forbindelse med noget, som man sagtens kan kalde klimaforbedringer og forbedringer for de mennesker, der bor dernede.
Så vores syn på det er, at mange af de penge, vi egentlig giver allerede i dag via ulandsstøtten, kan vi sagtens kalde støtte til et forbedret klima, et forbedret miljø.
Og derfor mener vi ikke, at der er behov for yderligere midler a la det, som forslaget her går ud på.
Men det er så Socialdemokratiets holdning, at der næsten aldrig kan blive nok, Danmark skal bidrage til.
Men der er altså grænser for, hvad vi egentlig kan præstere.
Nu har vi i øjeblikket en finanskriseagtig tilstand, hvor danskerne jo egentlig har mindre at gøre godt med, men alligevel synes Socialdemokratiet, at det ikke er noget problem, og at vi bare skal blive ved med at give ud.
Det er altså ikke Dansk Folkepartis holdning, og vi kan ikke støtte forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-02:
Kort opsummeret var det, hr. Jeppe Kofod sagde: Hvis man giver flere penge, kan man ikke afvise, at der så kommer flere penge.
Det giver jeg da hr. Jeppe Kofod fuldstændig ret i, men når det er sådan, at regeringen med den opstartfinansiering, som Danmark har lovet i forbindelse med COP15, faktisk har afsat i alt 1,2 mia. kr. over de næste 3 år, så er der rent faktisk sat flere penge af til klimaaktiviteter.
Vi mener bare ikke, at de skal puttes ind i en knopskydningsfond under IFU.
Jeppe Kofod (S), 2010-02-02:
Det er faktisk ikke noget knopskydningsredskab, det er et fokuseringsredskab for at sikre, at der bliver nogle ekstra penge til at møde den kæmpe klimaudfordring, der er, og behovet for investeringer i ulandene i klimaprojekter.
Der må man bare sige, at Venstre stadig væk ikke har svaret på det, der blev sagt, nemlig at når man laver en ekstra fond ud over alle de andre typer af investeringskapital, hvor staten er inde og garantere, en separat fond med ekstra penge, som er afgrænset til klimainvesteringer, så må man alt andet lige få flere penge til at investere i klimaomstilling i ulandene, og det er det, der er formålet med fonden.
Det forstår jeg simpelt hen ikke at man kan gå imod, fordi man jo tidligere har støttet IØ-fonden og IFU osv.
Det her er jo et forsøg på at tage klimaudfordringen alvorligt ved at få flere penge til området, og det kan man vel ikke benægte fra Venstres side.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-02-02:
Altså, IFU har jo faktisk mulighed for at lave klimaprojekter.
Og som jeg også nævnte, er der andre instrumenter.
Der er Eksportkreditfondens garantifacilitet; der er det, der sker inden for vores ordning for blandede kreditter; og der er det, der sker inden for Business-to-Business Programmet.
Vi mener ikke fra Venstres side, at der er behov for en særlig facilitet i IFU.
Jeg kan godt forstå den bekymring, som hr. Jeppe Kofod bringer op, men vi mener bare ikke, at en IFU-facilitet, for det er jo reelt set det, hr. Jeppe Kofod foreslår, vil kunne sikre, at vi får flere klimainvesteringer.
Jeg tror, det er et spørgsmål om, at vi fra Venstres side i højere grad vil sige: Lad os bruge de redskaber, som vi allerede har, i stedet for hele tiden at lave sådan nogle knopskydningsredskaber, som man sætter på.
Det er jo reelt set det, det forslag her går ud på.
Lise von Seelen (S), 2010-02-02:
Jeg blev bare så forbavset over, at fru Pia Adelsteen sagde, at vi havde et system, der var o.k., når en person bliver uretmæssigt fyret og så får en undskyldning bagefter.
For der er gået noget forud for den der undskyldning, og hvad kan man bruge den til?
Man har mistet sit arbejde, man har været i en gabestok, man har været gennem en meget, meget belastende proces, og så siger fru Pia Adelsteen, at det er i orden, når bare man får undskyldningen bagefter.
Er det virkelig rigtigt, at det er godt nok?
Tom Behnke (KF), 2010-02-02:
Så til det andet om den omvendte bevisbyrde.
Er det ikke rigtigt, at det allerede i dag er sådan, at arbejdsgiveren har en pligt til at begrunde en afskedigelse, altså at man faktisk ikke kan afskedige en medarbejder uden begrundelse?
Det kan ikke lade sig gøre, man kan ikke bare sige: Du er fyret!
Når det er et faktum, hvad er det så, der skal mere til ved en omvendt bevisbyrde?
Kommer det virkelige problem ikke i det øjeblik, hvor to lige kvalificerede medarbejdere står foran at skulle afskediges og den ene har ytret sig ved et debatindlæg eller lignende, det kan både være positivt og negativt, det er sådan set ligegyldigt, men den anden har ikke ytret sig?
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-02:
Hvis jeg er kommet til at sige, det var justitsministerens ansvar, har jeg udtrykt mig forkert, men det føler jeg nu ikke jeg har.
Jeg synes, det, hr. Tom Behnke siger nu, er fint, for jeg kan da også glæde mig over, at 75 pct. ikke føler nogen utryghed, og derfor har vi så i det her forslag koncentreret os om de 25 pct.
Sådan er det vel, hvis man ønsker at lave tingene om, og det er vel bare det, der er tilfældet.
Når det er sagt, synes jeg bestemt også, at de faglige organisationer skal gå ind i det.
Jeg tror også, at man, hvis man var meget omhyggelig, ville kunne gå tilbage og høre mig sige, om ikke det er nok, at de faglige organisationer går ind i det, og om ikke man kunne rette op på tingenes tilstand alene ved hjælp af de faglige organisationer.
Nu har vi så absolut fået den opbakning til, at de faglige organisationer mener, at det er fint med et nævn, og derfor har vi også støttet det nu.
Tom Behnke (KF), 2010-02-02:
Det er i forbindelse med, at fru Lone Dybkjær siger, at vi ikke mener, det er et problem, at der er 25 pct. af de offentligt ansatte, som er utrygge i forhold til at udtrykke sig.
Det er sådan set rigtigt nok, vi ikke mener, det er et problem, men det er da en opgave.
Det var ikke, fordi jeg negligerede det eller sagde, at det ikke eksisterer, at vi lukker øjnene, eller at vi ikke vil være med til det.
Jeg glædede mig faktisk over, at der er 75 pct., der ikke har nogen problemer med at ytre sig, og som ikke er utrygge ved det.
Det synes jeg da er glædeligt, og vi skal da glæde os over, at der trods alt er 75 pct., og så skal vi lade være med at grave os ned i et sort hul.
Men vi skal erkende, at der er 25 pct., der er utrygge, og det er en opgave, det er en udfordring, det skal der gøres noget ved.
Regeringen har prøvet at udsende nogle vejledninger.
Jeg opfordrer til, at de faglige organisationer tager en tørn her.
Kunne fru Lone Dybkjær ikke være enig med mig i, at det her er et fælles ansvar og ikke kun noget, som er justitsministerens ansvar?
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-02:
Efter vores opfattelse er det ikke et brud med et grundlæggende princip.
Jeg mener, at det, man her skal gøre, er at sikre den svage og ikke den stærke.
Så er der nogle ganske udvalgte områder, nemlig graviditetsområdet og afskedigelsesområdet, hvor man har omvendt bevisbyrde, og nu synes vi altså, at det også skal være der på ytringsfrihedsområdet.
Der er ikke tale om, at man bryder med nogle grundlæggende principper.
Der er jo stadig væk tale om, at tingene skal bevises.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-02:
Nu skal jeg ikke blande mig i eventuelle radikale ordførerfordelinger, men jeg frygtede sådan set, at svaret var det, som fru Lone Dybkjær gav, for jeg ved jo, at vi ved tidligere lejligheder også har diskuteret omvendt bevisbyrde på andre områder.
Det er jo ikke nok bare at sige: Det kunne jo være.
Er der noget substantielt, der er ændret?
Det er jo ikke kun, fordi det var undertegnede, der engang var retsordfører for De Radikale.
Det er jo også tidligere retsordførere, f.eks. fru Elisabeth Arnold, der har ment det.
Hvad er det, der substantielt gør, at man bryder med et helt grundlæggende princip om, hvem der skal bevise hvad?
Lone Dybkjær (RV), 2010-02-02:
Det kunne jo bl.a. være, fordi jeg er blevet retspolitisk ordfører.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-02:
Det er okay, det kan jeg – nej, det tør jeg slet ikke sige.
Man skal høre meget, før ørerne falder af, sagde fru Lone Dybkjær tidligere i debatten.
Det må man i sandhed sige, når man hører fru Lone Dybkjærs ordførertale, nemlig at Det Radikale Venstre af alle partier pludselig skal stå og være blandt ikke alene fortalere, men forslagsstillere om, at man vil lave omvendt bevisbyrde.
Altså, hvad er det, der er sket, siden man er kommet frem til den konklusion?
Hvad er det, der har ændret sig fra det utal af gange, det her har været oppe før?