runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-06-04:
Jeg kan bekræfte, at det forholder sig sådan.
Der var ingen faglige eller saglige grunde til at lave et forbud mod de 13 hunderacer.
Det blev bekræftet på høringen, og jeg synes også, at det er et gennemgående træk i de mange spørgsmål, som er stillet i Retsudvalget.
Der kan man højt og tydeligt læse det her.
Om SF vil afskaffe det her efter et folketingsvalg, kan jeg jo ikke stå og love her fra talerstolen.
Det kræver et flertal af partier.
Men jeg kan godt sige, at jeg personligt meget gerne ser, at den her lovgivning falder bort.
Det er jo også derfor, at vi er imod den.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Tak for svaret.
Jeg omformulerer spørgsmålet lidt: Efter valget kommer FOKUS sammen med nogle andre med det antal mandater, der gør, at det bare lige er SF, vi mangler at få med.
Vil SF så være villig til, at den her lov kommer ud af funktion?
Så er der et spørgsmål mere.
Der var en høring i Folketinget i dag.
Er det korrekt – jeg spurgte tidligere fru Marlene Harpsøe om det, men fik ikke noget svar – at det på den høring, der var i Folketinget om de her farlige hunde, klart blev konstateret, at der ingen faglig begrundelse var for at lave det her forbud mod 13 hunderacer, ingen faglig begrundelse, men netop at man havde kigget på en lovgivning i Norge og en betænkning i Sverige?
Det var sådan, man lavede lovforslag på det her område i Danmark.
Tak for det.
Nu er der så kommet et forbud mod 13 racer.
I den her omgang var det dyr.
Så må vi se, om regeringen udvikler forbud mod racer på andre felter.
Men jeg vil gerne spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om det forholder sig sådan, når vi kommer hen et folketingsvalg, og vi siger, at mit nystiftede parti FOKUS har samlet de her nødvendige 20.000 underskrifter – der er mulighed for stadig væk at hjælpe til med det – at fru Karina Lorentzen Dehnhardt og SF da er så meget imod det her forslag, at hun vil give den indrømmelse til mig i dag, at hvis hun sidder i regering efter et valg, vil hun være med til at rulle den her lov tilbage.
Det har meget, meget væsentlig betydning for mange hundeejere at få det bekræftet her i dag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Jamen jeg skal da forsøge at besvare det spørgsmål så simpelt, at det er muligt at forstå det, og jeg vil sige til hr. Benny Engelbrecht, at så skal man spørge det her hundeudvalg, som regeringen jo nedsatte, om, hvorfor de i deres delbetænkning skrev, at det altså skulle overvejes, om man ikke også skulle forbyde de her vogtende hyrdehunde, som de bl.a. kaldes, og som også er på forbudslisten, i forhold til at de kan blive den nye generation af farlige hunde.
Så må man egentlig bare spørge det hundeudvalg, for det er jo dem, der sådan set i deres delbetænkning netop har peget på de her hunde.
Og det har jeg forståelse for at man har gjort, fordi det altså er racer, som kan være meget problematiske.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, hvorfor der er hunde på forbudslisten, som omtales som hunde, som kan blive næste generation af farlige hunde i Danmark.
Jeg kan godt gøre det endnu mere konkret ved bare at tage en fuldstændig tilfældig hund fra forbudslisten, som tilhører den kategori: tornjak.
Det kunne være en hvilken som helst af de andre, der er kategoriseret som den, altså en hund, som ikke er kategoriseret som en kamphund
Hvorfor er den på forbudslisten, mens andre hunde, som vi sagtens kan blive enige om kan gå hen og blive næste generation af farlige hunde i Danmark, ikke er på forbudslisten, men derimod på observationslisten?
Det burde være et simpelt spørgsmål at besvare.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Den ene er forbudt, og den anden forbyder vi så med det her lovforslag.
Med hensyn til det med næste generation kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti jo netop frygter, at sådan en hund som staffordshire bull terrieren hurtigt bliver en hund, som de forkerte typer tager til sig og meget nemt kan gøre aggressiv.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Nu har det jo allerede været en meget følelsesladet debat, men jeg vil godt lige prøve at gå lidt ned i indholdet af det forslag, der ligger nu.
Kan jeg ikke lige få ordføreren til at forklare, hvorfor hunde, der i forslaget er beskrevet som hunde, som kan blive næste generation af farlige hunde i Danmark, er placeret på forbudslisten, mens der er en observationsliste, som bl.a. skal tage højde for hunde, som kan blive næste generation af farlige hunde i Danmark – bare for lige at få det præciseret?
Ida Auken (SF), 2010-06-04:
Jeg skal ikke starte en lang debat nu, men jeg tager alligevel ordet på hele oppositionens vegne, for da vi havde andenbehandlingen, stillede jeg miljøministeren fire konkrete spørgsmål og bad hende om at komme herop på talerstolen og svare på dem.
Det er åbenbart nu blevet kutyme, at man ikke længere gør det, som nu prøver jeg en gang til, mens hele Folketinget sidder og hører på, at spørge miljøministeren – hvis hun vil høre efter – om fire konkrete ting.
I dag er vi ved at stemme et lovforslag igennem, som er så indholdsløst, at hvis en virksomhed var kommet og havde præsteret det her, så havde vi kaldt det green wash.
Lige nu er vi altså ved at gennemføre et lovforslag om miljøzoner, som nærmest ingenting indeholder.
Jeg har spurgt ministeren om fire ting.
Nu prøver jeg igen.
1: Hvorfor forholder man sig ikke til de ultrafine partikler, som er dem, vi ved, at folk for alvor bliver syge af, som vi ved, at folk får kræft af, vi ved, at folk dør, vi ved, at folk i København mister omkring et år af deres liv ved at bo for tæt på en vej, vi ved, at der er 50 pct. større chance for at få cancer?
Hvorfor forholder man sig ikke til de ultrafine partikler?
Det var første spørgsmål.
Det andet spørgsmål: Man har sat i gang, at man vil lave en redegørelse i forbindelse med at sætte lukkede partikelfiltre på varebiler i stedet for åbne.
Man er ikke helt sikker på, at det teknisk er muligt, men vil undersøge det.
Det har miljøministeren lovet.
Hvorfor venter man ikke på den tekniske undersøgelse, før man laver det her lovforslag færdigt?
Det er det andet spørgsmål.
Nr. 3: Når man er så optaget af EU's grænseværdier, som man er i det her lovforslag, så har EU jo en grænseværdi for noget, der hedder NO2, som er en anden form for luftforurening. Hvorfor venter man ikke på, at man også får svar på det i stedet for at bede om udsættelse i 5 år, lave sin miljøzonelov færdig og få svar på NO2-delen også?
For det fjerde: Hvorfor må kommunerne ikke selv få lov at bestemme, om de har brug for en miljøzone eller ej?
Det er fire enkle, konkrete spørgsmål, vi har diskuteret dem, og jeg vil gerne have miljøministeren herop og svare på dem, for alt andet vil være disrespekt for Folketinget.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-04:
Jeg havde desværre ikke mulighed for at være i salen under andenbehandlingen, så derfor har jeg besluttet lige at tage ordet under denne tredje og sidste behandling.
Det har vi været altid, og det skal vi blive ved med at være.
Og jeg synes, vi er kommet et godt skridt videre med i hvert fald næsten at have truffet den beslutning om, at vi skal have et nationalt testcenter i Østerild.
Man kan altid spørge, om det lige nøjagtig skulle være dér, og der kan man så referere til noget, som selvfølgelig er lidt rustent.
For dengang man snakkede meget om atomkraft, var der mange, der gik ind for det, men det skulle bare ikke lige være omkring dem.
Og sådan har det også været lidt med diskussionen om vindmøller.
Jeg kan hæfte mig ved de sidste bemærkninger, som kom fra hr. Steen Gade: Havde man for alvor taget fat et andet sted, ville der også have været en rigtig heftig diskussion i det område.
Men det, der for alvor fik mig til at komme herop, var en bemærkning, der kom lidt tidligere, om, at det her jo var stik imod udkantspolitik.
Jeg synes faktisk, det er rigtig god udkantspolitik.
Jeg synes, at et område, som i forvejen er kendt for at være på forkant med klimapolitikken, får et rigtig godt skulderklap, nu hvor det fortsat kan være i front rent klimapolitisk.
Og der er en masse gode tiltag i lovforslaget, som vil støtte udviklingen og forskningen i vedvarende energi i området.
Så jeg synes, det er udkantspolitik, når det er allerbedst.
Der skal selvfølgelig fældes noget skov, og det er der en masse følelser blandet ind i, og de følelser kan man kun have respekt for.
Der er folk, der skal flytte.
Der er nogle familier, der skal væk fra et sted, de holder af.
Det skal man også have respekt for og behandle så værdigt som muligt, men uanset hvor det var kommet, ville der være familier, der skulle være flyttet.
Der bliver snakket noget om, at man ødelægger natur.
Jamen det gør man i første omgang, men jeg er faktisk opmærksom på, at der i nationalparken, som ligger lige ved siden af, skal fældes 800 ha skov for at genoprette natur.
Den nordatlantiske klithede skal genoprettes, og det er selvfølgelig også den plan, man har med det område her, altså, at der skal genoprettes natur, at der skal laves noget unik natur.
Det får man penge til, det får man mulighed for, og der bliver en diversitet, som er langt, langt bedre.
Og så bliver der for øvrigt lagt op til mere skovrejsning rundtomkring i landet på baggrund af det her projekt, finansieret af vindmølleindustrien.
Steen Gade (SF), 2010-06-04:
Det er jo heldigvis sådan i Danmark, at der ikke er nogen, der er kejser, som kan bestemme over alt.
Det skriver S og SF faktisk i vores betænkningsbidrag, og det var derfor, at vi sagde, at vi måtte høre, hvordan det er i den kommune, det her handler om.
De valgte altså ikke bare at vende tommelfingeren nedad, men markant at sige, at de ikke ville have det.
Og så ville det være blevet for meget op ad bakke.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-04:
Jeg skal ikke gå dybt ind i den her debat, men bare rydde op i lidt principiel begrebsforvirring.
Sådan som jeg hørte fru Karina Lorentzen Dehnhardt, mente hun, at vi pålagde hunde et strafansvar.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde, at man skulle straffe hundeejerne og ikke hundene, og fru Karina Lorentzen Dehnhardt mente altså, at vi ville straffe hundene.
Det er naturligvis ikke tilfældet.
Det vil sige, at når man giver hunde mundkurv på eller man i ekstreme tilfælde afliver dem, fordi de er farlige for mennesker, så er det ikke en straf, men så er det – hvad skal man sige – hensigtsmæssigt.
Man gør det for at uskadeliggøre dem og ikke for at strafforfølge dem.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Jeg synes, vi også skal have lidt fakta frem i debatten, så derfor vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Benny Engelbrecht, hvem han mener, der under hele forløbet om hundeloven har skiftet kurs flest gange.
Og så vil jeg også godt spørge den socialdemokratiske ordfører, om den hund, der bider allermest i Danmark, egentlig er på forbudslisten.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Ikke nok med, at Dansk Folkeparti åbenbart ikke ville deltage i debatten i forbindelse med andenbehandlingen, hvor man ellers havde indikeret at man ville fremlægge sine holdninger i den her konkrete sag, kan vi altså også konstatere, at man heller ikke har villet lytte efter, hvad jeg sagde under min ordførertale ved andenbehandlingen.
Derfor kan det egentlig undre mig, at vi overhovedet skal have den her debat nu.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
I Dansk Folkeparti tager vi gerne debatten, også om farlige hunde.
Derfor er jeg selvfølgelig undrende over for, at hr. Benny Engelbrecht siger, som han gør.
Jeg synes da i hvert fald, at jeg har været meget på i debatten helt siden starten af sidste år, i forhold til hvilken indsats der skal gøres for at nedbringe antallet af farlige hunde i Danmark.
Så det er en mærkværdig kritik, og jeg må jo så bare endnu en gang erkende, at hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet ikke ønsker at tage stilling til det her lovforslag.
Man ønsker ikke at tage stilling til, om vi egentlig skal have en skærpet hundelovgivning i Danmark, som på sigt vil nedbringe antallet af farlige hunde i Danmark.
Jeg kan ikke forestille mig, at Socialdemokratiet virkelig mener, at man ikke skal gøre en indsats, der sikrer, at de her farlige hunde ikke kan rende rundt og bide børn, bide andre hunde, bide voksne.
Det kan der da ikke være nogen her i Folketinget som synes er rart.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Jeg kan godt forstå det, hvis der er nogle af dem, der har fulgt debatten her i salen i går, der sidder og undrer sig.
Der undlod Dansk Folkeparti fuldstændig at gøre opmærksom på, hvad deres holdning til det kompromisforslag – som vi klart og tydeligt fremlagde, så alle og enhver kunne forholde sig til det – var.
Dansk Folkeparti valgte på det tidspunkt ikke at tage stilling til det.
Vi kan nu konstatere, at der altså er lavet en aftale mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som går i en anden retning.
Man har ikke ønsket at ville debattere det konstruktive ændringsforslag, som vi kom med, og derfor er det vel ikke så forfærdelig underligt, at vi siger, at der er nogle udmærkede tiltag i det lovforslag, der ligger nu, men vi må også bare sige, at der er nogle ting, vi helt hovedrystende undrer os over at man ikke har taget stilling til – som man har været fuldstændig argumentresistente over for – og derfor vælger vi at undlade at stemme for det endelige lovforslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-04:
Et ja eller nej, det burde da være meget simpelt.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Det er i orden, og tak for oplysningen.
Jeg skal lige finde tilbage til, hvor jeg kom fra i min tale.
Ja, forskellen er altså som sagt den, at mens rottweilere er meget overrepræsenteret i statistikken over bidskader, er der racer på den foreslåede forbudsliste, som man ikke har registreret problemer med.
Socialdemokraterne har brugt meget tid på at kvalificere debatten i denne sag, men vi må sige, at især regeringspartiet Venstre har været argumentresistente.
Og med de ord kan jeg som sagt meddele, at vi om lidt vil undlade at stemme til dette forslag.
Jeg skal gøre dette kort.
Jeg vil blot redegøre for, hvorfor vi ved den afsluttende behandling af dette forslag vælger at undlade at stemme.
Selv om vi ganske vist kan se, at der nu kommer en observationsliste som supplement til forbudslisten, hvilket de, som lyttede godt efter ved andenbehandlingen i går, jo kunne konstatere at vi foreslog som et kompromis, må vi sige, at den måde, man har indrettet de endelige lister på, ikke er den mindste smule logisk.
Man kan fristes til at sige, at der er lige så stor logik i, hvilke hunde der nu kommer til at stå på forbudslisten, og hvilke hunde der kommer til at stå på observationslisten, som der er i den israelske embargoliste, der blokerer for ingefær, men ikke for kanel.
Det er fint, at vi får holdt bedre øje med eksempelvis rottweileren, der i fremtiden kommer på observationslisten, fordi den kan blive en af de hunde, som nuværende kamphundeejere i stedet for vil overveje at anskaffe sig.
Det er en stor, kraftig hund, der kan trænes og avles til aggressiv adfærd.
Forbudslisten indeholder imidlertid en række racer, der netop er sat på forbudslisten med den begrundelse, at det kan blive en race, som nuværende kamphundeejere skifter til.
Forskellen er blot, at mens rottweileren er meget overrepræsenteret i statistikken over bidskader, er der racer, som i fremtiden kommer til at være på forbudslisten …
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-04:
Ganske kort: Af hensyn til referatet vil jeg gerne her tilkendegive, at jeg fuldt ud tilslutter mig de to sidste ordførerindlæg, nemlig både det af hr. Anders Samuelsen, repræsenterende Liberal Alliance, og det af hr. Niels Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre.
Der er her tale om en uretfærdighed, ikke mindst set i forhold til den udskydelse man gennemfører, af skattelettelserne, men også set i forhold til det historiske billede af, hvem der har indbetalt til hvilken fradragssats, så der er tale om en berettiget forundring hos mange borgere.
Det har vi simpelt hen ikke råd til, så jeg stemmer imod forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-06-04:
Det Radikale Venstre er imod dette lovforslag om en midlertidig udligningsafgift.
Det har vi hele tiden været.
Ideen er jo besnærende: Man siger, at mennesker, der har haft meget store fradrag på deres indbetalinger til pensionsordninger, ikke skal have glæde af en sænkning af marginalskatten.
Det ser jo meget besnærende ud ved første øjekast, men når man går længere ned i, hvad det betyder i praksis, myldrer urimelighederne frem.
Det viser sig, at det ikke er muligt at lave et lovforslag, som er blot nogenlunde rimeligt, og det er det foreliggende lovforslag heller ikke.
Der vil dukke mange urimeligheder op for mange mennesker, som bliver ramt af denne afgift.
Der skete så det under behandlingen af genopretningspakken, at regeringen pludselig besluttede, at den vil udsætte de sidste topskattelettelser i et par år.
Jeg tænkte umiddelbart, at det så også måtte betyde, at dette lovforslag enten måtte have et andet ikrafttrædelsestidspunkt eller måtte ændres.
Det var sådan min forståelse af logikken, at når topskattelettelserne nu ikke indtraf, skulle man vel heller ikke have en udligningsafgift, før topskattelettelserne kom på banen.
Men nej, så logisk er verden altså ikke.
Regeringen fastholder sammen med Dansk Folkeparti, at det her partout skal gennemføres nu, og det bliver hele forslaget altså absolut ikke rimeligere af, tværtimod.
Derfor stemmer Det Radikale Venstre imod dette lovforslag, og vi håber, at et flertal i Folketinget vil følge det råd.
Benny Engelbrecht (S), 2010-06-04:
Jeg vil gerne svare på det sidste spørgsmål først, altså om den hund i Danmark, der bider flest gange, er på forbudslisten.
Ud fra de statistiske informationer, vi har, er svaret nej.
I forhold til ordførerens første spørgsmål, altså hvilket parti der har foretaget flest kovendinger, må jeg sige, at jeg er bange for, jeg ikke er i stand til at kunne tælle det store antal gange, hvor det har været sådan, at Dansk Folkeparti har foretaget kursændring på dette område.
Jeg er ikke i stand til med sikkerhed at kunne slå fast, hvor stort antallet er, men mit bedste bud vil være, at partiet er Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2010-06-04:
Når man siden 2004 har kritiseret andre partier for ikke at ville bakke op om Socialdemokraternes forslag om en fattigdomsgrænse, synes jeg bare, at det er lidt underligt, at man så 6 år efter stadig væk ikke kan finde ud af, hvad ens eget forslag går ud på.
Det er da lidt underligt, at man nu i 6 år har rendt rundt og foregøglet danskerne, at hvis vi får en fattigdomsgrænse, vil det være med til at løse de sociale problemer.
Hvis man i Socialdemokratiet virkelig mener, at en fattigdomsgrænse vil være med til at løse de sociale problemer, hvorfor i alverden har man så ikke gjort sig den ulejlighed at sige, hvor fattigdomsgrænsen skal ligge, og hvem den skal omfatte?
Det er da en overskrift, og så er der overhovedet ikke noget indhold.
Det hjælper hverken de rige eller de fattige eller dem i midten.
Det hjælper jo ingenting – ingenting.
I gør grin med folk, for I siger, at hvis ikke Dansk Folkeparti og regeringspartierne stemmer for en fattigdomsgrænse, kan vi ikke få bedre socialpolitik i Danmark, og I ved ikke engang, hvor den fattigdomsgrænse skal ligge henne.
Det er da pinligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-04:
Årsagen til, at vi beder om at få nedsat et udvalg, er jo netop, at man blandt kloge mennesker i dette land på en passende måde kan få defineret, hvor grænsen skal være.
Martin Henriksen (DF), 2010-06-04:
Der bliver talt om mange ting, som dybest set ikke vedrører det her forslag.
Man har jo stillet forslag om, at vi skal have en fattigdomsgrænse, og nu vil jeg bare gerne høre: Når Socialdemokraterne siden 2004 – i 6 år – har sagt, at vi skal have en fattigdomsgrænse, kunne vi så ikke i 2010 få at vide, hvor Socialdemokraterne synes den fattigdomsgrænse skal ligge, og hvem den skal omfatte?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-06-04:
Jeg kunne ikke undlade at gå her op i dag, for jeg har som ordfører deltaget i en lang række debatter i løbet af året om 450-timers-reglen, 300-timers-reglen, varighedsbegrænsningen på sygedagpenge – jeg kunne blive ved.
Jeg synes jo, det er lidt beskæmmende, når man har haft alle disse debatter herinde, at det så viser sig, at der reelt ikke er nogen af de borgerlige her i Folketinget, som er interesseret i at gøre noget ved fattigdommen.
Det kan jo sådan set undre mig lidt, for da vi sad her for godt og vel et år siden, da statsministeren tiltrådte, sagde han i sin tale den dag, at en af regeringens vigtigste opgaver var at bekæmpe fattigdom og social udstødelse i Danmark.
Jeg sad også den anden dag under afslutningsdebatten netop og kiggede efter i citaterne for at se, om det nu også var korrekt husket, og jeg kan sige til medlemmerne her i salen, at det er korrekt citeret; det var det, ministeren sagde. Så tænkte jeg: Nå ja, det kan da godt være, at statsministeren så har levet op til det, han lovede, og så sad jeg også og kiggede i »Regeringens resultater«, som jo også var udkommet netop i forbindelse med afslutningsdebatten.
Der står jo mange glimrende ting i den, men jeg kunne ikke finde et eneste forslag, hvor der står noget om, at man vil gøre noget ved den fattigdom, der er i Danmark.
Det eneste sted, jeg kunne finde noget, hvor der stod noget om forbedring, var, hvor der stod noget om bedre velfærd for malkekvæg.
Det synes jeg godt nok lige er at stramme den i forhold til at få bedre forhold i Danmark.
Samtidig ved vi jo, som det blev nævnt tidligere af en af de andre ordførere, at det er EU's fattigdomsår.
Jeg tror simpelt hen, at regeringen og den borgerlige fløj her i Folketinget har misforstået, hvad det betyder at have et fattigdomsår.
Det betyder ikke, at man skal gøre flere mennesker fattige.
Jeg synes nu, at det pinlige ligger i, at Dansk Folkeparti, som i mange år har slået sig op på at være de fattiges og de svages forsvar her i Folketinget, står her og kritiserer, at der i det hele taget begynder at være en diskussion om at definere, hvem der er fattige, og hvem der ikke er fattige.
Men jeg tror, at det måske er et meget godt udtryk for, hvordan partiet reelt tænker.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-06-04:
Det er da ikke os, der gør grin med folk.
Det er da Dansk Folkeparti, der tager børnechecken fra folk, der har det rigtig, rigtig svært; det er Dansk Folkeparti, der går ind og siger, at man skal forkorte dagpengeperioden for folk, der har det rigtig svært.
Nu siger ordføreren, at man bare skal se på USA.
Men mig bekendt er USA ikke en del af EU.
Det her handler om, at 2010 er EU's fattigdomsår, og Danmark har forpligtet sig til at gå ind og belyse og bekæmpe fattigdommen, og det er jo også en af årsagerne til, at vi endnu en gang stiller det her forslag.
For vi vil rigtig gerne have, at samtlige regeringer, der kommer, også dem, der kommer efter os – vi ved godt, at vi kommer til om meget kort tid – bliver forpligtet i forhold til, at man gør noget ved fattigdommen.
Det er det ene.
Det er jo noget vrøvl.
Det ene udelukker ikke det andet, men vi kommer bare ikke udenom, at der er familier i Danmark, som ikke har råd til at købe et klassebillede til 30 kr. til deres børn, og derfor synes jeg også, at forslaget er rigtig godt; vi støtter det.
Og der kommer jo meget snart et regeringsskifte, og så kommer vi også til at gennemføre det, med eller uden Dansk Folkeparti.