runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg vil selvfølgelig ikke stå her og sige, at vi opsiger et forlig, som vi lige har indgået.
Det ville jeg da aldrig nogen sinde gøre.
Det har vi altid gjort.
Det gjorde vi, da vi var i regering.
Det har vi også gjort før i tiden, og det vil vi fortsat gøre.
Det kan man regne med.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-10-30:
Så vil jeg høre, om man må forstå ordføreren sådan, at vi trygt kan regne med, at Socialdemokraterne ikke vil opsige forliget, og at Socialdemokraterne ikke vil stille krav om forbedringer af dagpengesystemet i forbindelse med den næste valgkamp.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Det er udtryk for, at vi har gjort det med et stort flertal, nemlig Venstre, DF og Socialdemokraterne.
Og Radikale har, så vidt jeg ved, også tilsluttet sig det.
Og det flertal vil også i den kommende tid reelt være stort.
Det vil sige, at vi er blevet enige om at ville noget for de her mennesker, og det vil sige, at der er ingen, der kan gå ind og ændre det, medmindre vi spørger hinanden.
Et trygt dagpengesystem er trygt på to måder: Det er trygt, fordi man selvfølgelig kan regne med at få en forsørgelse, hvis man bliver arbejdsløs, men det er også trygt, fordi man kan regne med, at det her system også er der efter næste valg.
Det har vi sikret.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-10-30:
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at vi kunne regne med, at der nu er lavet en fremtidssikret reform, som man trygt kan regne med i de næste mange år.
Jeg vil høre ordføreren, om det er udtryk for, at ordføreren mener, at der er kommet en fuld og endelig løsning på dagpengespørgsmålet.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Det er jo sådan – og det ved SF godt, fra dengang de var i regering, og det var så lidt svært for SF dengang – at når man går ind i nogle forhandlinger, må man både tage og give.
Sådan var det også, da jeg var tillidsmand og stod over for de her arbejdsgivere.
Og jeg vil sige, at ja, vi har fået 300 mio. kr. ind, og vi har sørget for, at 2.000 færre faldt ud.
SF fik ingenting.
De fik nogle nye venner, der så ikke ville lege med dem alligevel, og de fik ingenting.
Jeg er bare nødt til at sige til det med de forsørgere, at jeg er så glad for, at Socialdemokratiet hele tiden tænker på forsørgerne.
Forsørgerne har det svært.
Vi skal ikke få forsørgerne ud i fattigdom, og det var en af grundene til, at vi gjorde det her, at vi gjorde noget for forsørgerne.
Så kan jeg godt se, at Karsten Hønge sidder og ryster på hovedet, og det kan godt være, at han ikke vil gøre noget for forsørgerne.
Men han fik heller muligheden, for han ville slet ikke ind i nogen forhandlinger.
De ville bare stå og flette fingre, men vi sørgede sådan set for at give de her forsørgere noget ekstra, og det er jeg egentlig stolt over.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Så er det, man tænker: Gad vide, hvad jeg spurgte om?
For det der svar har da i hvert fald ikke noget at gøre med det, som jeg havde overvejet, men sådan kan verdenerne jo være så forskellige.
Og nu er det igen et fantastisk spin.
For nu kan man formå en socialdemokratisk ordfører til at forsvare, at nogen får karensdage, fordi man prøver at sælge det under en spinoverskrift om, at man gik ned fra 8 til 3. Nej, det gjorde man ikke, hr. Leif Lahn Jensen, for man gik op fra 0 til 3.
Men jeg vil lige spørge konkret om det her med, at man i vores dagpengesystem nu får sociale kriterier ind: Hvordan har Socialdemokraterne det med den glidebane, vi er på vej ind på?
Han siger samtidig, at når det sker, er den danske model røget.
Og det, der henvises til her, er, at man nu skal have forskellige dimittendsatser, afhængigt af om man har børn, eller man ikke har børn.
Er hr. Leif Lahn Jensen opmærksom på, at det åbner en dør ind til også at diskutere andre ting, der kunne være lige så relevante som det at have børn, nemlig om man har en ægtefælle, om man har formue?
Hvad siger hr. Leif Lahn Jensen til den advarsel fra professor Henning Jørgensen?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg synes, det er ret sjovt at høre lige nøjagtig SF stå og sige det med at være nøgen på korset.
Jeg kan da huske, at SF i valgkampen flettede fingre med DF.
Man tænkte, at nu havde man virkelig gjort en forskel, nu havde man taget fat i DF, man var blevet gode venner med DF.
Men hvad fik SF ud af det?
Ingenting.
Så vi fletter ikke fingre med nogen.
Nej, det, vi gør som Socialdemokrater, er, at vi går ind til forhandlingsbordet, og så skaber vi resultater.
Så kan SF stå og flette fingre og være nøgne på korset, og hvad man har lyst til at være, det er jeg da ligeglad med.
Det vigtigste for mig er, at vi skaber resultater, og det har vi gjort.
Med hensyn til smertegrænsen vil jeg sige: Det var rigtig godt, at vi fik det ned til de 3 karensdage, som LO også foreslog.
Det var vigtigt for os, for det med de 8 var simpelt hen for svært.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jeg kan bare konstatere, som jeg ser det, at Socialdemokraterne hænger nøgne på korset.
Men jeg vil så spørge hr. Leif Lahn Jensen
: Hvor er smertegrænsen for Socialdemokraterne?
Jeg kan forstå på ordføreren, at man er svært stolt af, at et par tusinde mennesker nu ikke skal falde ud i forhold til tidligere, og det er jo godt – altså, ethvert fremskridt er selvfølgelig godt at tænke på, og der er de her 2.000-2.500 mennesker, der nu ikke får de fem kolde tæer og ryger ud af systemet – men hvor er Socialdemokraternes smertegrænse?
Som jeg forstår det, er det mest optimistiske skøn, at 7.000 mennesker bliver hældt ud, men når hr. Leif Lahn Jensen siger, at det måske kun er 2.000 mennesker i forhold til de 14.000, så er der altså et spænd på mellem 7.000 og 12.000 mennesker, der hvert år får sparket.
Hvor er Socialdemokraternes smertegrænse?
Har I nogen?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Forskellen er jo, at Enhedslisten bare gerne vil gå ind og tilføre flere penge og sjældent også vil tage et ansvar.
Det har vi rent faktisk gjort her.
300 mio. kr. ekstra er kommet ind i systemet.
Det var aldrig nogen sinde sket, hvis Socialdemokraterne ikke var gået ind ad den forhandlingsport for at gå ud med et bedre forhandlingsresultat.
Det med de her penge og de her færre, der falder ud, var aldrig nogen sinde sket, hvis ikke vi var gået med.
Så ja, der blev gjort en forskel, og ja, jeg kan nagle de der mennesker fast, for der er ingen af dem, der kan ændre det her til noget langt dårligere, så længe vi er i den forhandling, ingen.
Og det er så bare der, der er en kæmpestor forskel på Enhedslisten og Socialdemokratiet, for vi tager rent faktisk ansvar, og vi finder nogle gode løsninger for de her arbejdsløse.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Men det går jo begge veje, hr. Leif Lahn Jensen.
Man har afvæbnet sig selv.
Man har frataget sig selv muligheden.
Medmindre man viser mod og mandshjerte og opsiger det her forlig til det kommende folketingsvalg, har man bundet sig til evig tid til VKO-partiernes dagpengereform – med nogle små krøller oveni.
Så vil jeg gerne have ordføreren til at forholde sig til det faktum, at prisen for den medvirken har været, at man gennemfører en drastisk forringelse, nedskæring, af dimittendsatsen for nyuddannede, som ikke er forsørgere, og at man indfører 3 karensdage, hvilket medfører, at de ledige selv kommer til at betale hovedparten af den regning, der er for de forbedringer, der også er i forliget.
Vil ordføreren gerne bekræfte det, tak?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg er bare nødt til igen at sige, at vi har gjort en kæmpestor forskel, og jeg behøver ikke nævne de ting, som vi har gjort, og som Enhedslistens ordfører også stod her på talerstolen og anerkendte.
Ja, vi har lavet nogle omprioriteringer i det her dagpengeforlig, og jeg kan sådan set kigge på, hvem det er, der kommer til at miste nogle penge, og hvem det er, der får.
De mennesker, jeg er optaget af, de mennesker, Socialdemokratiet er optaget af, er den 50-årige eller 55-årige mand, der står i Udkantsdanmark, som har knoklet hele sit liv, som er ufaglært, og som ikke har nogen muligheder for at få fat i arbejdsmarkedet.
Ham har vi lavet et bedre dagpengesystem for.
Han står i en langt sværere situation, hr. Finn Sørensen, end den unge, der lige kommer ud fra uddannelse, og som sådan set stadig væk får en okay dimittendsats.
Det vil jeg gerne svare endnu mere på, for den synes jeg stadig væk er fin.
Men forskellen på os og Finn Sørensen er, at vi har gjort en forskel.
Vi har ikke bare stået ude og råbt.
Vi er rent faktisk gået ind til forhandlingsbordet og har fået et godt resultat med derfra.
Ud fra det her oplæg lyder det bare, som om Enhedslisten ikke er glad for, at vi har tilført 300 mio. kr., som om man ikke er glad for, at 2.000 færre mennesker vil falde ud af dagpengesystemet, og som om man ikke er glad for, at flere rent faktisk kan blive længere tid i dagpengesystemet.
Det lyder, som om Enhedslisten ikke går så meget op i det.
Men det gør jeg, og jeg vil sige: Ja, jeg er tilfreds med det her dagpengeforlig, for ellers havde vi jo ikke sagt god for det.
Så vi er tilfredse.
Men jeg er bare nødt til at sige, at LO var med i den her kommission, og at fagbevægelsen også accepterede de her ting.
Og jeg har hørt Harald Børsting og andre sige, at det her dagpengesystem er langt bedre.
Okay, så gjorde vi noget ved finansieringen, og så lad os dog diskutere det, men det her dagpengesystem er langt bedre end det, der var.
Det har fagbevægelsen sagt, det er jeg ikke et sekund i tvivl om at de mener, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at de har ret.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Jeg synes, ordføreren taler meget udenom.
Jeg stillede tre konkrete spørgsmål.
Der er, punkt 1, blevet tilført 300 mio. kr., og der er, punkt 2, blevet fjernet mere end 3 mia. kr., da slagteriet foregik under de borgerlige før den socialdemokratiske regering, og de er ikke komme tilbage.
Der er stadig væk 2 års dagpenge i stedet for 4 år, som vi havde før, og der er stadig væk 1 års genoptjeningskrav, både for overhovedet at komme ind i a-kassen og for at genoptjene.
Det problem, som ordføreren selv har påpeget fra den her talerstol, nemlig de supplerende dagpenge, er ikke blevet løst.
Der er stadig væk op mod 6.000, der ryger ud af dagpengesystemet, og det er dem, vi fokuserer på.
Er det ikke også et problem for Socialdemokraterne?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Der var mange spørgsmål og alligevel ingen.
Ja, vi har tilført 300 mio. kr., og dengang den socialdemokratisk ledede regering var til, brugte vi 4,5 mia. kr. på at hjælpe de her mennesker.
Og ja, dagpengeperioden er 2 år, og genoptjeningsperioden er 1 år.
Og ja, det er langt bedre at genoptjene nu, end det var før.
For hvis man før reformen i 2010 arbejdede i 3 måneder, så kunne man ikke bruge det til genoptjeningen.
Nu er det faktisk sådan, at man, hvis man arbejder i 3 måneder, så får 6 måneder til genoptjeningen.
Det er da langt bedre end det, der var før, og det er også langt bedre end det, der var i 2010, og det anerkender jeg.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne sige, at han har fuldstændig ret: Socialdemokraterne har gjort en forskel.
De har hamret en stor pæl igennem mulighederne for at lave den egentlige genopretning.
De er stoppet ved nogle små krusninger på vandet, og så har de sagt, at det her var de nødt til at prale af sammen med de borgerlige.
De borgerlige er løbet med gevinsten i den her forhandling, og ingen af de mål, som vi i fællesskab havde sat os inden valget, har Socialdemokraterne fastholdt.
Vi har stadig væk 2 års dagpenge, og vi stadig væk 1 års arbejde for at genoptjene dagpengene, og der er intet gjort ved de supplerende dagpenge.
Hvad vil Socialdemokraterne gøre for at lave den egentlige genopretning i forhold til 2010?
Eller er Socialdemokraterne reelt tilfredse med hovedlinjerne i 2010-forringelserne?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Som en del af det her forlig er det dimittenderne, som kommer til at skulle betale.
Det er nogle folk, som mister nogle goder, man har, når man eksempelvis er på elevløn.
Man mister billig transport, man mister billig studiebolig, og man mister nogle studierabatter.
I forvejen er dagpengene for dimittender 18 pct. lavere, og med det her forlig skærer man yderligere 12½ pct. af.
Jeg vil rigtig gerne have svar på, hvorfor det lige præcis er den her gruppe, som skal betale i det dagpengeforlig, som man har indgået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-30:
SKAT er i problemer, og det har vi jo diskuteret længe.
Det er også en gang imellem en god idé lige at grave et spadestik dybere for at se hvorfor.
De politiske vinde har blæst til højre og venstre og udviklet sig til noget nær orkanstyrke, der har væltet SKAT omkuld.
Det er en af de organisationer, hvor der er blevet fyret allerflest mennesker, og så forventer man, at man kan klare alle de opgaver, som skiftende regeringer og politiske partier har ønsket, at SKAT skulle løse.
SKAT blev jo centraliseret under statsministeren, da han var indenrigsminister, og på den måde har staten et ansvar for, hvordan det ser ud.
Ude i kommunerne, hvor man før kunne inddrive, oplever man nu milliontab på grund af manglende inddrivelse.
Bare i denne måned er det 50 mio. kr., der mangler ude i kommunerne.
Man har haft for stor tiltro til stjernekrigsprojekter som EFI.
Man har troet, at it-systemer kunne klare alting.
Men som vi også har set, er der rigtig mange ting, som der simpelt hen skal mennesker til, og derfor ser vi f.eks., at Aarhus Kommune går ud og tager personlig kontakt til nogle af dem, der skylder, og laver aftaler om, at skyldnerne får betalt tilbage på en måde, som kan håndteres.
Sådan nogle ting kan et system ikke håndtere.
Jeg håber meget, at næste gang der kommer et it-system – for der skal nok komme flere af dem, det ved vi jo, og de koster kassen – så sætter man pris og ambition på samme niveau, så vi ikke igen skal miste milliarder på grund af fejlslagne it-systemer, hvorved folks retssikkerhed kommer i knibe og vi så skal lave lovgivningen om igen og igen.
Derfor appellerer jeg også til skatteministeren om, at han sikrer noget ro, nogle ordentlige arbejdsforhold for SKATs medarbejdere og virkelig prøver at sikre det brede samarbejde i Folketinget, for at vi kan få SKAT på ret køl igen.
Jeg har på vegne af SF foreslået, at kommuner og offentligt ejede selskaber enten får lov til at inddrive den gæld, folk derude har til dem, eller – fordi der er mange, der ikke har kapacitet til det – bliver kompenseret af staten, af os, for de må ikke lovligt inddrive den gæld, der er.
Det er også noget, jeg vil forfølge.
Det har ikke nogen indvirkning på vores opbakning i dag.
Vi støtter, at der bliver en udskydelse af tidspunktet for, hvornår forældelsesfristen træder i kraft.
Fordi den først træder i kraft den 19. november, synes vi også, det er rimeligt.
Det er noget, de skylder til fællesskabet, og derfor har vi ikke noget problem med at støtte.
For en sjælden gang er jeg enig med Liberal Alliances ordfører.
Der er nogle andre, der kommer til at betale, hvis den her gæld ikke bliver betalt.
Så SF støtter lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-30:
Vi står her i dag, og vi har jo hørt de tidligere ordførere redegøre for, at vi har kæmpeproblemer i SKAT, og at vi har haft kæmpeproblemer med det system, der hedder EFI, der er en forkortelse for det fælles skatteinddrivelsessystem.
Det har vi været nødt til at lukke ned, fordi det fungerer uhensigtsmæssigt og ulovligt.
I det lovforslag, vi snakker om her i dag, foreslås det at udskyde forældelsen af krav under inddrivelse hos SKAT med 3 år.
Det skal ske for sager, som er fra den 19. september 2015 eller senere.
Det vil med andre ord sige, at de inddrivelsessager, som vil blive forældet inden for de næste 3 år, altså får 3 år mere, før de bliver forældet.
Man har erkendt, at EFI var et uhensigtsmæssigt redskab.
Det var et forsøg på effektivisering, som medførte alvorlige problemer og bl.a. ulovlig inddrivelse hos nogle skyldnere samt fejl, der kan medføre manglende udnyttelse af de penge, man kan få i kassen.
SKAT står over for en periode med en meget begrænset systemunderstøttelse til at inddrive den her gæld.
Så for at undgå, at fordringer forældes alene på grund af SKATs tids- og ressourcepres, og at vi derfor går glip af penge i statskassen, synes vi i Alternativet, det giver god mening at udskyde forældelsesfristen med 3 år, og er derfor positive over for lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-10-30:
SKAT er en organisation i krise.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er kun et af flere eksempler herpå.
I stedet for at inddrive og forvare borgernes penge i en periode, før de skal bruges på sygehuse og veje, forbruger skattemyndighederne penge ved at begå alvorlige fejl.
SKAT har foræret mindst 6,3 mia. kr. til udenlandske svindlere, og inddrivelsessystemet EFI har betydet, at der har været betragtelige tab, både fordi it-systemet, der skulle stå færdigudviklet for omkring 8 år siden, nu er blevet skrottet, og fordi hele inddrivelsesprocessen nu skal foretages manuelt, hvilket betyder en meromkostning, der igen dækkes af arbejdende danskere.
Dertil kommer, at et tocifret milliardbeløb, der skulle være inddrevet hos borgere, der har gæld til det offentlige, ikke er blevet inddrevet, fordi systemet ikke fungerer.
Det er svært at finde ord for, hvor alvorlig en situation det er, og beklageligt rækker næppe.
Venstreregeringen står nu i den ubehagelige situation, at fristen for inddrivelse af gæld må udskydes, fordi pengene ikke er blevet inddrevet rettidigt.
Det er problematisk, når staten på den måde kan ændre loven på grund af fejl, der netop er sket i staten.
Vi er enige med Advokatrådet, når de siger, at et retssamfund bl.a. kendetegnes ved forudsigelighed i lovgivningen.
Nu står vi så her.
Fejlene er sket, og hvis vi ikke giver mulighed for at inddrive restancer fra de borgere, der skylder, så vil andre komme til at betale de meget store beløb.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Liberal Alliance har lavet en aftale med regeringen om genopretning af SKAT, og vi er gået ind i det arbejde med stor ihærdighed.
SKAT har store og dybe problemer, som vi skal finde mange forskellige svar på.
Nogle af dem har vi fundet, men mange af dem skal vi arbejde videre med.
Det lyttede ministeren til, og derfor er der også nogle af de pågældende ledere, som er blevet hjemsendt.
Vi har også bedt om at få en skatteombudsmand, da vi mener, at det er vigtigt, at der er en ekstern myndighed, der kan holde SKAT i skak og stå på borgernes side.
Det har ministeren også lyttet til.
Vi har en lang række forslag til at få genoprettet borgernes tillid til SKAT og sikre retssikkerheden for borgerne.
Politikerne har det øverste ansvar, og vi skal kræve gennemsigtighed, ordentlighed og konsekvens.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Jeg er fuldstændig med på, at der er kommet en tillægsbevilling siden finansloven, så der er såmænd ingen misforståelser her.
Vi kommer ikke i nærheden af den genopretning, som der er brug for, og derfor vil de her problemer desværre nok fortsætte.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-30:
For nu erkender hr. Pelle Dragsted, at der er flere medarbejdere.
Hr. Pelle Dragsted er bare ikke tilfreds med hvor mange flere.
For det er rigtigt, at i finanslovsforslaget kan man ikke se den ekstra bevilling, der kommer til SKAT.
Det er en tillægsbevilling, hvori det fremgår.
Der er flere medarbejdere, og det er jeg glad for at hr. Pelle Dragsted nu anerkender.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Det er som følge af en teknisk gennemgang af finansloven og efterfølgende ændringsforslag, nemlig det forslag, som regeringen er kommet med.
Det foregik i Skatteudvalget sammen med min kollega, hr. Rune Lund, som desværre er sygemeldt, hvor det bliver bekræftet, at der jo er tale om, at man opfylder en skrænt, som ellers havde været der, altså at man fylder et hul ud.
Det tilfører ikke flere medarbejdere.
Og det lille antal ekstra medarbejdere, der så kommer, kommer, fordi man pålægges nogle nye opgaver.
Men hvorom alting er, er sagen, at hvis vi kigger på det, som f.eks. Told- og Skatteforbundet og andre har været ude at sige, så var det jo medarbejdere i et fuldstændig andet omfang, man skulle tilføre SKAT.
Vi taler om tusind medarbejdere, hvis vi skulle rette op på den fuldstændige ødelæggelse af SKAT, som er gennemført over de sidste årtier.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-30:
Årsagen til, at jeg beder om en kort bemærkning, er, at jeg bemærkede, at hr. Pelle Dragsted nu igen fremførte nogle forkerte oplysninger, nemlig det her med, at der skulle være færre i SKAT i forhold til sidste år.
Jeg tror, jeg ved, hvordan den her forhåbentlige misforståelse er opstået,
jeg tror, det er, fordi hr. Pelle Dragsted kigger i finansloven.
Kan hr. Pelle Dragsted bekræfte, at det er med baggrund i finansloven, at hr. Pelle Dragsted når frem til, at der skulle være færre medarbejdere i SKAT – for det er nemlig ikke rigtigt?
Men vil hr. Pelle Dragsted bekræfte, at det er på baggrund af finansloven?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-30:
Grundlaget for forslaget her er jo rod, sjusk, rigtig dårligt arbejde i SKAT.
Det er meget, meget beklageligt, for det er skatteborgerne, det er os alle sammen, som kommer i klemme, fordi man ikke har kunnet styre den proces i SKAT.
Det er noget, som regeringen, ministeren, systemet må tage hånd om, og det forventer vi selvfølgelig også sker på en ordentlig måde, så det ikke sker igen.
I den forbindelse synes jeg det er vigtigt at se på, hvordan man kan indføre alternative måder at få de penge ind på.
Jeg synes, man skal se konstruktivt på ikke bare at ansætte en masse medarbejdere i SKAT, men se på, hvordan eksempelvis private firmaer kan gå ind og hente nogle af de fordringer ind, give kommunerne nogle større beføjelser på området, så målet om, at når folk skylder det offentlige penge, skal de selvfølgelig i kassen, bliver nået.
Det leder os over til selve substansen i forslaget.
Altså, man udskyder så at sige forældelsesfristen med 3 år.
Det er virkelig principielt udfordrende, synes vi.
For på den ene side må det altid være sådan, at retssikkerheden må være i top, at staten er på borgerens side, for hvad skal borgeren gøre mod staten?
Vi kunne heller ikke forestille os en situation, hvor man ville acceptere, at en virksomhed, der havde rod i sine regnskaber og it-systemer, eksempelvis sagde til dem, den skyldte penge, at de måtte vente 3 år, for den skulle lige have styr på sine egne systemer.
Den har selv skabt det her rod, den kan ikke finde ud af at styre det, og den har været dårlig til at lede og alt muligt andet, men de må lige vente.
Det er ikke deres skyld, men de må lige vente.
Det er, hvad staten gør nu.
Staten, SKAT, har selv skabt problemerne med det system, og så siger man, at man udskyder forældelsesfristen med 3 år.
Det er retssikkerhedsmæssigt virkelig betænkeligt.
Omvendt – og det gør, at vi godt kan stemme for forslaget – må man jo foretage en afvejning i forhold til statens interesser, når det handler om, at det er folk, som skylder det offentlige penge.
Det er fordringer for et stort beløb, og samfundet har selvfølgelig en interesse i at sikre, at når man skylder penge, skal man også betale de penge.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man ikke bare lukker øjnene, men sætter tingene op på en vægtskål og siger: Vi er sidste skanse til at forsvare borgerne.
Der er jo ikke andre end Folketinget, der kan forsvare borgerne.
Og hvis man bare giver los for, at der principielt set kan kræves ind fra folk og udskydes frister, så er borgerne magtesløse over for systemet.
Så i lyset af det og i lyset af for og imod er vi altså endt på, at vil støtte forslaget, for det vil være til størst gavn for samfundet at få de fordringer ind, når folk skylder penge.
Der er også principper i det.
Man kan ikke bare slippe for det.
Men vi er altså betænkelige ved bare sådan uden videre at udskyde sådan en forældelsesfrist.
Men fra konservativ side kan vi støtte forslaget.
Jesper Petersen (S), 2015-10-30:
Det er positivt, at vi kan stå sammen om at forsøge at få lavet sådan en genopretning af SKAT.
Vi måtte bare høre helt utrolig meget på Venstrefolk, der kritiserede, hvad der foregik, når vi egentlig forsøgte at rydde op i nogle ting, som Venstre havde efterladt til os.
Men hvad angår det fremtidige, ser jeg på det på samme måde som fru Louise Schack Elholm.
Nogle gange slipper man bare ikke så let, og det må man finde sig i, når man er på Folketingets talerstol.