runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Nej, de tal, jeg nævnte i starten, drejer sig om indvandrere fra den ikkevestlige verden.
Det her er jo en integrationsdebat, som man har rejst som en integrationsdebat, og derfor taler vi om dem, der skal integreres.
De, der kommer og har et arbejde i forvejen, skal jo ikke integreres på den samme måde, fordi de har et arbejde i forvejen, og derfor er det en helt anden indsats.
Det er rent ordkløveri fra hr. Morten Østergaards side.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Så vil jeg spørge ministeren, hvilket indtryk det gør, når regeringens faste støttepartis leder, Dansk Folkepartis fru Pia Kjærsgaard, så klart og utvetydigt siger, at udviklingen skal vendes, og at der er behov for en ny integrationspolitik med en konkret plan.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Jeg har lyttet til Dansk Folkepartis ordfører i dag, og det, jeg har hørt, er, at vi er fuldkommen enige.
Jeg er mere af den opfattelse, at den ydelse, som fru Line Barfod taler om, ikke modvirker integration.
Tværtimod; den får nogle til at gøre sig mere umage for at få et arbejde.
Og i øvrigt bestiller vi ikke andet end at koordinere; vi har adskillige tværministerielle udvalg netop for at koordinere indsatsen.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Ja, det er muligt, at ministeren mener, det er vældig befordrende for, at man kan tage aktivt del i samfundet, at man ikke har råd, at man ikke har mulighed for, at ens børn kan deltage i fritidsaktiviteter, eller at man med de nye privatiserede vuggestuer og børnehaver ikke vil have råd til, at ens børn går i vuggestue og børnehave, ligesom vi har set, at der er flere, der ikke har råd til, at deres børn går i fritidsklub osv.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren mener, når vi ser på børnene, at det er fremmende for deres muligheder for at være en aktiv del af fællesskaber, at de så ikke har råd til at deltage i det, der regnes for almindelige børneaktiviteter i Danmark.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Det, vi ønsker, er, at alle får et arbejde.
Vi mener, at det er den bedste indgang til integration, og det er også bedst for børnene, at forældrene er ude i samfundet og ved, hvad det drejer sig om.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Så vil jeg følge lidt op på det svar, der lige er givet til fru Line Barfods spørgsmål, for det, som har været det bærende for oppositionen i den her forespørgselsdebat, har jo været den brede indsats og den mangesidige indsats, og det, som vi får af svar, er jo, at man skal i beskæftigelse.
Så når ministeren siger, at det er den bedste indsats, er det så det samme som at sige, at det er den eneste nødvendige indsats, eller mener ministeren, at hun her har fundet inspiration i salen, i debatten i dag, til også at overveje andre initiativer?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
Nej, sandt at sige har jeg ikke fået meget inspiration.
Jeg synes, det har været præget af, at man enten ikke ved noget eller ikke vil vide noget.
Jeg sagde, at det var den bedste indgang til integrationen, og det er det også; det er at være med på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg fru Meta Fuglsang skulle gå ind på vores hjemmeside og læse om; det står alt sammen der, hvor meget der egentlig bliver gjort, og hvor mange grupper i samfundet det egentlig omfatter.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jamen altså, som det er fremgået af starten af debatten i dag, er det jo faktisk på baggrund af, at fru Pia Kjærsgaard, som er leder af regeringens støtteparti, har udtalt, at integrationsindsatsen er slået fejl, og at man er nødt til at gøre noget nyt.
Og det, vi måske ikke har været gode nok til at skelne mellem i dag, er, om man skal gøre mere af det samme, eller om man skal gøre noget nyt.
Men det, jeg forstår at ministeren siger, er, at vi hverken skal gøre noget nyt eller noget mere, det er, som det er, og det har fru Pia Kjærsgaard jo så indset, siden hun udtalte sig i februar.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-13:
De kolde tal taler jo for sig selv og viser, at det, vi gør, er det rigtige; vi går den rigtige vej.
Vi ændrer hele tiden fokus for at se på det, og er der en gruppe, der er ved at sakke agterud, fokuserer vi på det.
Hvis det så går særlig godt med en gruppe, fordi vi har fokuseret på det, jamen så flytter vi selvfølgelig fokus til noget andet aktuelt, og sådan vil det blive ved med at være.
Det er en dynamisk proces med en integrationspolitik i Danmark, så længe jeg er integrationsminister.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-13:
Jeg kan i hvert fald sige, at det gør Det Radikale Venstre ikke.
Men jeg tror også, at alle er enige om, at mennesker ikke behøver at opholde sig i boliger, hvor de kan blive syge og blive ramt på deres helbred.
På den måde er det jo på mange måder et sympatisk forslag, som Socialdemokraterne kommer med her.
Jeg kan bare ikke helt forstå, hvor det egentlig er, det adskiller sig fra de regler, vi har i dag.
Derfor synes jeg, at jeg har ganske mange spørgsmål til det.
Jeg har også svært ved at forstå, hvorfor man absolut nu vil trække staten ind over kommunerne.
O.k., så kan jeg godt høre, at man har eksempler på, at der findes kommuner, som måske ikke helt lever op til deres ansvar og dermed har svigtet deres opgave.
Men der hører jeg jo så også ministeren sige, at de har en forpligtelse, og at den forpligtelse må de jo så holdes til at udføre.
Et andet problem synes jeg er forslagets punkt 6, hvor man nu taler om, at man skal bruge Boligselskabernes Landsbyggefond og Grundejernes Investeringsfond for henholdsvis den almene og den private udlejningssektor for at afsætte midler til at støtte udbedringerne i boligerne.
Er det ikke lige akkurat det, vi har aftalt, altså i renoveringsforslaget at sikre penge til renovering?
Jeg har også svært ved at se, at det skal være nogen forbedring, at kommunerne nu skal have en frist på 14 dage.
Så jeg kan ikke se, hvor forbedringen egentlig ligger.
Men når jeg lytter til debatten, er det jo også, ligesom alle partierne vil det samme: Vi vil ikke have det her med, at folk skal bo i usunde lejligheder.
Hvis der derfor er ting, som der er behov for at stramme op på, vil vi gerne være med til at se på det i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Da vores ordfører på området, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at vi støtter intentionerne i Socialdemokraternes forslag om, at der skal gøres en langt større indsats for at hjælpe lejere, der bor i boliger med skimmelsvamp.
Og når man hører alle de gode intentioner fra alle partierne her, burde det jo være nemt i udvalgsarbejdet at komme igennem med, at der rent faktisk sker noget, for ellers er der i hvert fald nogle, der ikke lever op til deres løfter.
Så vi håber på, at der rent faktisk kommer til at ske noget.
Det er der behov for for de mange mennesker, der bor i de lejligheder.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Nu har vi jo hørt hr. Lennart Damsbo-Andersen stille en række spørgsmål og holde en ordførertale, hvor der er en hel række elementer, der netop går på kommunen, krav til kommunen, og at kommunen skal både det ene og det andet.
Har Socialdemokratiet fuldstændig mistet tilliden til, at kommunerne kan agere som kommuner, og at kommunerne lever op til den lovgivning, der er på forskellige områder?
Har Socialdemokraterne fuldstændig mistet tilliden til kommunerne?
Det vil jeg gerne have at hr. Lennart Damsbo-Andersen svarer på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Der er formentlig ikke nogen forskel på Socialdemokraternes holdning og De Konservatives holdning.
Vi har tillid til den måde, som kommunerne arbejder på i alle sager og for så vidt også i denne sag.
Som jeg har nævnt tidligere i mine spørgsmål, er der jo bukseelastik i den lovgivning, der ligger, og det benytter kommunen sig selvfølgelig af.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Jeg kan jo faktisk konstatere, at hr. Lennart Damsbo-Andersen netop siger i sin ordførertale, at ingen skal bo i usunde boliger.
Det er der ingen på talerstolen i dag, der er gået imod.
I 2008 vedtog vi en lovgivning på området vedrørende skimmelsvamp.
Det er jo en lovgivning, som er ny, og det er en lovgivning, hvor kommunerne har fået den pligt og opgave at løse det.
Hvor mange eksempler vil hr. Lennart Damsbo-Andersen have for at komme og kritisere et lovforslag, som Socialdemokratiet selv har været med til at sætte i værk den 1. juli 2008?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
For det første vil jeg egentlig godt sige tak til ordføreren for både nu og tidligere at have udtrykt sympati for folk, der bliver udsat for skimmelsvamp, og for at være enig med mig i, at det ikke er acceptabelt, at man bliver udsat for det og skal leve i det.
Med hensyn til hvor mange eksempler, der skal være, vil jeg sige, at jeg kun har taget eksempler med fra denne måned.
Det er ét opslag, så er de der.
Der er masser af andre eksempler.
Dem har jeg valgt ikke at tage med, og jeg synes heller ikke, at vi skal bruge tiden på at læse eksempler op, for ét eksempel må sådan set være nok.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Jeg vil da godt spørge ordføreren, om han ikke mener, at vi har givet de værktøjer til kommunen.
Det, Socialdemokratiets ordfører foreslår, er stort set ting, man kan i forvejen.
Socialdemokratiet har selv mange byrådsmedlemmer, og det kan da undre mig, at byrådsmedlemmerne, bl.a. Socialdemokraternes, i den kommune, hvor tingene sker, ikke tager action på kommunens ting.
Mener ordføreren ikke, at det var meget rimeligt, at byrådsmedlemmerne tog sig af det, fordi jeg har da tiltro til, at mine byrådsmedlemmer vil gøre det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jo, det er jo ganske rigtigt, at kommunerne har muligheden, hvis de vil.
F.eks. har kommunen i Sønderborg simpelt hen lavet en politik på det her område, hvor man nemlig siger, at man ikke vil acceptere, at der er nogen, der skal bo i skimmelsvamp.
Man har lavet en politik, hvor man går ind og sætter frister osv., og så laver man en opfølgning.
Det er helt klart de lokale byrådspolitikere, der er gået ind og har taget ansvar.
Muligheden er jo til stede.
Men hvis man ikke er vågen på det her område og ikke selv kan finde ud af at lave en politik i kommunen, så mener jeg, så mener vi, at det er nødvendigt, at vi tager ansvar.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Jeg synes, det er fint, at Sønderborg Kommune har lavet en politik på området.
Det vil jeg ønske at alle kommuner vil gøre.
Ingen tvivl om det.
Mener ordføreren ikke, at det vil være fuldstændig rimeligt, at de socialdemokratiske byrådsmedlemmer tog sig af tingene, ligesom vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig vil have at vores byrådsmedlemmer gjorde, hvis de bliver gjort opmærksom på det eller får en henvendelse fra et menneske, der bor i en dårlig lejlighed, og som det går ud over?
Ville det ikke være rimeligt?
For det er også det, vi har byrådsmedlemmerne til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jeg er helt sikker på, at hvis der er socialdemokratiske byrådsmedlemmer, der bliver opmærksomme på en situation som den her i deres kommune, går de ind og tager fat i det.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Sidste år foreslog Socialdemokraterne nogle frihedsrettigheder.
Om frihedsrettighederne skrev Socialdemokraterne, at kommunerne skal gives friheden tilbage og tilliden tilbage, så den dynamik og det lokale engagement, der er selve grundideen med det kommunale selvstyre, igen får en reel betydning.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Men det her er jo et modargument mod dette.
Altså, jeg tror på det kommunale selvstyre, men det, man foreslår her, er jo at stække det kommunale selvstyre.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Det tror jeg ikke at der er nogen hverken her eller ude i kommunerne der synes.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Nej, men nu nævner Socialdemokraterne selv tilliden til det kommunale selvstyre.
Det vil sige, at der er nogle opgaver, der skal varetages af det kommunale selvstyre.
Det er jo hele tankegangen bag det at have et kommunalt selvstyre.
Derfor er det også kommunernes ansvar at løfte den her opgave.
Sådan som jeg forstår det, er det det, Socialdemokraterne foreslår at tage fra dem, eller man stoler ikke på, at de kan finde ud af at løse det.
Jeg forstår ikke helt tankegangen.
Hvordan kan man så påstå, man har tillid til kommunalpolitikerne?
Hvis der er kommuner, der ikke overholder den nu, skal de jo sættes i rette for det, og det ændrer jo ikke på, om det er en anden lovgivning, der er endnu strammere, for de skal stadig væk overholde den lovgivning, der gælder.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Nu kan hr. Lennart Damsbo-Andersen som folketingsmedlem vel ikke forestille sig, at man ser en enkelt historie i en avis og så vil bygge en hel lovgivning på, at der er en problemstilling i en enkelt kommune.
Jeg synes jo, at det er rimeligt, at man, inden man går ind og vurderer, om kommunen har overholdt sin forpligtelse eller ej, også er sikker på, at kommunen har fået lige præcis den information, der skal til, eller om det bare er journalisten, der har været ude og lave en historie om en bolig, uden at der har været en anmeldelse til kommunen.
Det kunne så være et modspørgsmål til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Jeg synes, vi skal behandle det her seriøst og ordentligt.
Kommunerne har redskaberne til at løse de her opgaver, og jeg har tillid til, at kommunerne også løser dem, når nu de får en seriøs henvendelse om en bolig, som ikke er værdig som bolig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Problemet med den lovgivning, vi har, og som vi i øvrigt ganske rigtigt selv har været med til at stemme for, er jo, at der står en vis frist.
Det er jo en elastik, det er ligesom at købe elastik i metermål.
En vis frist har kommunen til at gå i gang, i det øjeblik den har fået en henvendelse.
Det bliver så åbenbart defineret meget forskelligt fra den ene kommune til den anden, og det er jo fuldstændig uskyldige familier, der bliver ramt af, at man definerer en vis frist til uger, måneder.
Afhængigt af, hvor mange carporte man har travlt med at godkende rundtomkring, lader man skimmelsvampsagen ligge.
Mener ordføreren ikke, at det ville være en idé, at det, som vi siger her, nemlig en vis frist, bliver defineret helt nøjagtigt?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Det er jo meget klart defineret i lovgivningen, at man skal reagere efter, hvor farlig den her skimmelsvamp er.
Og derfor er det i nogle tilfælde ikke forsvarligt at vente i 14 dage med at behandle den.
Det der med, at man bare udskyder det 14 dage, nytter ikke.
Det er altså noget, man skal tage fat om, og det er en alvorlig sag.
Det er jo ikke noget, hvor vi bare kan sige, at det må tage op til 14 dage, for hvad så med de sager, der virkelig er grelle?
Det må være den enkelte sag, der afgør, hvor hurtigt der skal reageres.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jeg var glad for at høre den sidste del af ordførerens tale om imødekommenheden i forhold til at løse problemet, hvis vi kan blive enige om, at der er et problem.
Det er det, jeg har prøvet at sige også til de andre ordførere, nemlig at der er dokumentation for, at der er familier i det her land, som bor i huse, der ikke er i ordentlig stand, så de bliver ramt af skimmelsvamp, deres børn får astma osv.
Det er der dokumentation for; der er masser af historier i aviserne, og de er nemme at få fat i.
Så jeg er da sådan set glad for at høre, at ordføreren er indstillet på at gå ind og drøfte det.
Mener ordføreren ikke, at man, i det øjeblik kommunerne ikke overholder det, de skal - som jeg nu siger de ikke gør - skal have skiftet det der med »en vis tid« ud med en helt nagelfast tidsramme for, hvornår kommunen skal reagere?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Som det fremgår, skal de jo faktisk reagere med det samme.
Så er der måske nogle kommuner, der ikke gør det.
Men jeg sad også i panelet i Ejendomsforeningen Danmarks konference med Nykredit, hvor den anden ordfører var til stede, og der var der nogle fra kommunerne, der sagde, at de aldrig havde vidst, at der egentlig forelå hele den lovgivning, og de havde ikke troet, at det var nødvendigt at gribe sådan ind. Så jeg tror faktisk, at det på nuværende tidspunkt er gået op for kommunen, at sagen ligger sådan, at de skal gribe ind.
Jeg ved også, at der er mange kommuner, der griber ind og selv laver undersøgelserne, for det kan de faktisk godt selv.
De har masser af mennesker, der er ansat til det, og som, hvis de kan se, den er gal, kan få fat i embedslægen heldigvis.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-13:
Jeg noterede mig også, at ordføreren faktisk kom med et helt nyt forslag, nemlig at hvis man er ramt af skimmelsvamp, skal man henvende sig til sit lokale byrådsmedlem og så ad den vej forsøge at få rejst en sag.
Det taler jo for - i hvert fald for mig - at det altså er nødvendigt at lave et helt andet system eller en ny lovgivning eller i hvert fald en tilpasning af den lovgivning, vi har.
Er det ikke korrekt?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Det er ikke helt korrekt.
Det, jeg siger, er, at hvis der er nogle kommuner, der ikke overholder de her ting, så har man altså muligheden for at kontakte sit byrådsmedlem og sige til det byrådsmedlem: Hør lige her, kommunen har de og de problemer, de vil ikke overholde lovgivningen.
Alle de her ting om, hvad kommunen skal gøre, ligger jo på internettet, så der er ingen, der kan være i tvivl om, hvad kommunens ansvar er.
Og der kan man gribe fat i sin byrådspolitiker, f.eks. i teknisk udvalg, og så sørge for, at han går ind og får kommunen til at agere.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Tak for det og tak til fru Anita Knakkergaard.
Jeg synes, der var nogle positive takter i ordførertalen.
Bl.a. hørte jeg fru Anita Knakkergaard nævne, at Dansk Folkeparti er med på at undersøge, om de tiltag, der er kommet med den seneste lovgivning, virker, og jeg hørte også fru Anita Knakkergaard nævne, at nogle kommuner faktisk ikke vidste, præcis hvad de skulle gøre, som det bl.a. kom frem på konferencen hos Ejendomsforeningen Danmark, så jeg vil høre, om vi her fra Folketingets talerstol kan få en bekræftelse på, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at stemme for, at vi får en undersøgelse af, om den seneste lovgivning virker.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-13:
Jeg vil gerne have en undersøgelse, men jeg synes, det er for tidligt på nuværende tidspunkt.
Vi skal et halvt års tid frem, det er for tidligt nu, for vi vedtog jo først de sidste ting i 2008, lige før den mødefri periode startede, så det skal i hvert fald have lov til at fungere i et år til halvandet.
Hvis der så ellers kommer mere i pressen, og hvis tingene ikke fungerer i kommunerne, vil vi se på, hvordan sagen ligger.
Jeg kan godt bakke op og vil gerne støtte, at der bliver lavet en undersøgelse om et års tid - hvis der altså er problemer, for hvis problemerne er løst, og vi ikke hører noget fra vores byrådsmedlemmer eller ikke ser noget i aviserne eller noget andet, er der jo ingen grund til at lave en stor undersøgelse.
Men jeg synes, det vil være rart, hvis vi også kan få ministeren til lige at se på, hvordan alle de tiltag, vi har gjort, fungerer.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
SF's ordfører kan desværre ikke være til stede i øjeblikket, og derfor læser jeg nu ordførertalen i stedet for:
Det ender meget ofte med tragiske og ulykkelige historier, når skimmelsvamp sætter ind i boliger.
Beboerne får ofte allergi, nogle bliver syge med hovedpine, åndedrætsbesvær eller hoste og får i svære tilfælde livsvarige astmatiske sygdomme, der medfører koncentrationsbesvær og for nogle beboeres vedkommende kan medføre en social deroute med fyring eller ophør af skolegang, der koster både dem og samfundet.
Skimmelsvamp er et meget alvorligt problem, men desværre bliver problemet ikke altid løst ordentligt og i tide.
På trods af at Velfærdsministeriet har udsendt vejledninger til kommunerne om, hvordan skimmelsvamp skal håndteres, oplever mange borgere, at de får mangelfuld information, bliver kastet rundt i systemet eller må vente i lang tid på reaktion og behandling.
Lejere, der i dag opdager skimmelsvamp, står ofte over for en svær udfordring.
Huslejenævn og beboerklagenævn ved ikke altid nok om skimmelsvamp, ofte er behandlingen ineffektiv og uden opfølgning, og der er for mange eksempler på, at kommunerne også skyder ansvaret fra sig, og at embedslægen er mere end svær at få i tale.
Det er jo ikke holdbart, så vi har efterlyst klarere regler for opfølgning i sager om skimmelsvamp, og derfor er vi glade for beslutningsforslaget her.
I mange kommuner bliver man stadig mere opmærksom på problemer med skimmelsvamp, men vi er jo ikke nået langt nok, hvis beboere i skimmelsvampsramte boliger oplever, at der går lang, lang tid, før deres problem er løst.
Derfor støtter vi, at der fastsættes nogle tidsfrister for, hvor lang tid der skal gå, før kommunen reagerer og sætter undersøgelser i gang.
Vi så også gerne, at der blev sat ind på flere fronter, f.eks. ved at sikre, at embedslægen blev lettere tilgængelig, end det ofte er tilfældet, eller at flere praktiserende læger blev bedre til at konstatere skimmelsvamp.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-13:
Det fremsatte beslutningsforslag nr. B 162 om forbedring af lejeres retsstilling i forbindelse med usunde lejeboliger, f.eks. med skimmelsvamp og lignende, kan ret hurtigt afklares, og det kan jeg underbygge ved at henvise til det regelsæt, som blev vedtaget den 1. juli 2008.
Den 1. juli 2008, da regelsættet til byfornyelsesloven blev ændret, fik kommunerne en langt større mulighed for at gribe ind og hjælpe de uheldige boligejere, som har konstateret uregelmæssige forhold i den lejede bolig.
Jeg undrer mig meget over, at dette forslag er blevet fremsat, da den eksisterende lovgivning indeholder hele buketten af de restriktioner, som foreslås i B 162.
Når vi ser tilbage på tilretningen af byfornyelsesloven i 2008, må vi sige, at det var det helt rigtige tidspunkt, da klima- og energispørgsmålet er kommet helt ind i de danske stuer, så dagsordenen er blevet: mere isolering af og flere energibesparende foranstaltninger i de danske hjem, de lejede så vel som de ejede.
Skimmelsvamp fremkommer af mange ting, som kan skyldes manglende udluftning i dagligdagen.
Det kan variere fra bolig til bolig, men ingen bolig kan fungere optimalt uden udluftning, og kravet til udluftning forøges ved yderligere efterisolering.
Det er en nødvendighed med udluftningsventiler, uanset om der er tale om nye eller ældre boliger, der gennemgår sådanne renoveringer.
Det er også vigtigt, at der f.eks. ikke tilkobles tørretumblere og vaskemaskiner, uden at de er tilkoblet et direkte aftræk til det fri.
I forlængelse heraf vil jeg lige understrege, at regeringen har gennemført en meget bred informationsindsats over for kommunerne, udlejerne og lejerne om pligter og muligheder, hvis der er mistanke om et sundhedsskadeligt indeklima.
Informationsindsatsen er en understregning af, at skimmelsvamp er et alvorligt problem, og regeringen er fuldstændig enig heri.
Derfor er dette også indeholdt i eksisterende lovgivning, hvor kommunerne har en udvidet ret og pligt til at handle i de tilfælde, hvor det er nødvendigt.
Vi kan her på Christiansborg stramme lovgivningen på alle måder - tage nye initiativer osv. - men fakta er, at noget skimmelsvamp er meget svært at finde, da der er tale om såvel synlig som skjult skimmelsvamp.
Derfor er det også godt at konstatere, at ministeriet følger op med yderligere tiltag og informationer i det nødvendige omfang, ud fra at regelgrundlaget i den danske byggelov og i byfornyelsesloven, lejeloven og loven om retssikkerhed giver kommunerne de nødvendige redskaber til at håndtere opgaverne omkring skimmelsvamp.
På baggrund af det kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.