runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-03-14:
Når parlamentsmedlemmers spørgsmål til statsministeren og de enkelte ministre i de fleste demokratier er et omdrejningspunkt i kontrollen med regeringen og spørgsmål besvares i fuld offentlighed i parlamentssalen, er statsministeren så enig i, at det vil være et stort demokratisk tilbageskridt, hvis menige folketingsmedlemmer afskæres fra at stille de såkaldte § 20-spørgsmål til statsministeren til mundtlig besvarelse i fuld offentlighed i Folketingssalen?
Liselott Blixt (DF), 2012-03-14:
Hvad er ministerens holdning til, at Sundhedsstyrelsen ifølge pressen har ansat en sekretariatschef, som tidligere har fået alvorlig kritik i Omniscansagen, bl.a. for bevidst at have tilbageholdt vigtig information og for bevidst at have misinformeret Folketinget om sagens rette sammenhæng?
Carsten Hansen (S), 2012-03-14:
Nu kan jeg jo ikke på forhånd diskutere visionsgruppens resultater – det skal de have lov at arbejde med – men vi har faktisk allerede på mandag det første møde i visionsgruppen, som finder sted på Skamlingsbanken, hvor jeg også byder velkommen, og jeg regner da helt klart med, at det stykke arbejde, der kommer fra visionsgruppen, skal indgå i de overvejelser, som Landdistriktsudvalget, men søreme også jeg og regeringen gør os.
Jeg mener faktisk, at vi ikke kan ændre vilkårene i landdistrikterne alene, for det tror jeg at vi er mange der skal være med til at gøre, og det har heller aldrig været formålet.
Men vi står over for nogle meget, meget store forandringer i de her år, hvilket spørgeren jo også ganske udmærket ved, og derfor tror jeg, at der er mange, der ser med stigende bekymring på den udvikling, der er sket i de senere år, og det kan jeg godt forstå.
Vi oplever, at lokale butikker og skoler lukker, og at man drejer nøglen om på mange traditionelle arbejdspladser – det er faktisk også kernearbejdspladserne i landbruget og fiskeriet, der i øjeblikket har færre folk ansat – og uanset hvor skræmmende det må være, synes jeg, at vi politikere med de her fremtidsperspektiver må have modet til at melde klart ud, at Danmark vil forandre sig i de kommende år.
Jeg synes, at vi skal se by og land som en helhed, som hinandens forudsætninger i stedet for hinandens modsætninger, og der tror jeg, at visionsgruppen kan gøre en forskel.
Og det stykke arbejde, der bliver gjort, vil selvfølgelig også blive oversendt til Landdistriktsudvalget.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-14:
Vil det sige, at det er ministerens tanke, at den nye visionsgruppe kan komme med nogle ideer og forslag, og at ministeren vil gribe de forslag og eventuelt bringe dem med videre ind i arbejdet, også i Landdistriktsudvalget, eller hvordan forestiller ministeren sig det?
Er der sat en eller anden form for tidsplan for den her visionsgruppe, eller er det bare på en eller anden måde noget, visionsgruppen selv tilrettelægger, og at man så måske via medierne får viden om, hvad det egentlig er, de arbejder med?
Carsten Hansen (S), 2012-03-14:
Jeg er faktisk utrolig glad for, at denne gruppe mennesker har sagt ja til det.
De er hver for sig enere på deres område, men stort set alle har tilknytning til landdistrikterne og har valgt at bo derude helt frivilligt – det er der faktisk mennesker der gør, og det ved jeg også at spørgeren er enig i.
Det er faktisk rart at kunne tage nogle mennesker ind, som kan være med til at profilere det på den måde.
Med visionsgruppen har vi samlet en række mennesker, som kan gøre debatten om landdistrikterne mere visionær, og det mener jeg faktisk at der er lidt brug for.
Jeg synes, som jeg sagde i min indledning, at der er gået alt for meget rådden banan og Udkantsdanmark i den; Niels Hausgaard siger, at han betragter det som Luksusdanmark, så lad os fokusere på nogle af de gode ting, der også er derude.
Når det er sagt, vil jeg godt understrege, at vi, siden regeringen trådte til, har været nødt til at foretage nogle benhårde prioriteringer.
Det skyldes den økonomiske krise, og det skyldes også, at vi overtog et, kan man roligt sige, håndværkertilbud fra den nuværende opposition.
Derfor har det ikke været muligt at nedsætte den kommission, som vi i S og SF lagde op til.
Det havde jeg gerne set, men det er der ikke råd til nu.
Men jeg mener ikke, at det her skal erstatte det samarbejde.
Vi har faktisk fået et Landdistriktsudvalg i Folketinget, vi har fået en minister, der nu har fuld fokus på området, og det mener jeg egentlig er fuldt tilstrækkeligt.
Samtidig tager vi imod råd fra både folketingspolitikere, ildsjæle og fra andre.
Morten Bødskov (S), 2012-03-14:
Jeg har fuld respekt for fru Inger Støjbergs retoriske evner.
Det er jo den type af sammenkomster, man kan strække sig til med den nuværende opposition, og det er helt fint.
Men jeg vil dog alligevel sige, at det at læse regeringsgrundlaget som en prop i et forsøg på at tiltrække kvalificeret arbejdskraft til Danmark tror jeg er en tilsnigelse, pænt sagt.
Hvis man læser regeringsgrundlaget, vil man se, at når det handler om at sikre danske virksomheder muligheder for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, så lyser det ud af regeringsgrundlaget.
Hvorfor?
Fordi det er vigtigt.
Og hvorfor gør det også det?
Jo, fordi regeringsgrundlaget jo også er et opgør med det, som VK-regeringen blev tvunget til gang på gang af Dansk Folkeparti.
Hvad var det?
Det var at gennemføre yderliggående forslag, som vi nu kan se at man har travlt med at løbe væk fra, sidst, men ikke mindst den såkaldte grænseaftale, hvor man blev tvunget til at gøre noget, som bragte hele Europa i oprør, som jo i den grad har skadet Danmarks omdømme, og som har betydet, eksempelvis når det handler om mulighederne for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, at vi nu ikke helt kan afvise, at der er folk, som har tænkt sig om en ekstra gang.
Det synes jeg hører med til den type af spørgsmål, som fru Inger Støjberg stiller.
Der er ikke tale om her, at vi blokerer for tilgangen af kvalificeret arbejdskraft.
Vi fastholder en 24-års-regel, fordi vi mener, den er vigtig.
Det er rigtigt, at en 23-årig sygeplejerske må vente, til hun bliver 24 år, men det må hun, fordi 24-års-reglen er vigtig.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Regeringen vælger næsten at fordoble en afgift.
Normalt er det sådan, at når vi politisk diskuterer, hvad man skal lægge skatter og afgifter på, plejer vi at have et princip, der handler om, at det, vi gerne vil have mindre af, lægger vi afgifter og skatter på, men det, vi gerne vil have mere af, afgiftspålægger vi ikke.
Nu står vi i en situation, hvor man lægger flere skatter og afgifter på forsikringstagerne, altså på de præmier, som de løbende skal betale.
Vi ved i forvejen, at hver tiende husstand i Danmark ikke har en indboforsikring, og vi ved, at det blandt nogle af de udsatte grupper og særlig hos lejerne er hver femte, der ikke har en indboforsikring.
Mange af dem har heller ikke en ansvarsforsikring.
Kan ministeren slet ikke se, at der er et problem i, at man fordyrer det for de her familier og for de husstande fremadrettet at tegne en forsikring, og er ministeren overhovedet ikke bekymret for, om det betyder, at der vil være endnu flere danskere, der så ikke tegner en forsikring?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-14:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det ikke er muligt at holde tingene adskilt i den måde, som de bør diskuteres på.
Det, regeringen går ind og sikrer, er at rette op på en prasis, som har været forkert.
Det er klart, at når regeringen registrerer et problem, så løser vi det.
I forhold til at sikre at flere tegner en forsikring, og at det også bliver lettere at skifte forsikringsselskab, hvis der er mulighed for at få en bedre eller billigere forsikring hos et andet forsikringsselskab, så går vi ind og moderniserer hele afgiften ved at afskaffe stempelafgiften, som jo er en meget høj afgift på at tegne en forsikring.
Den fjerner vi helt.
Det er regeringens politik.
Det mener jeg da vil være en imødekommelse af den helt relevante problemstilling, som spørgeren rejser.
Og retorisk må man jo så bare stille sig spørgsmålet, om det ikke er korrekt, at regeringen har som mål at rette op på forkert praksis, når vi ser den.
Det kan man vel godt gøre, samtidig med at man moderniserer en afgift.
Det er sådan set det, regeringen har foretaget sig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-03-14:
Når parlamentsmedlemmers spørgsmål til statsministeren og de enkelte ministre i de fleste demokratier er et omdrejningspunkt i kontrollen med regeringen og spørgsmål besvares i fuld offentlighed i parlamentssalen, er statsministeren så enig i, at det vil være et stort demokratisk tilbageskridt, hvis menige folketingsmedlemmer afskæres fra at stille de såkaldte § 20-spørgsmål til statsministeren til mundtlig besvarelse i fuld offentlighed i Folketingssalen?
Skriftlig begrundelse
Det forlyder, at statsministeren arbejder med planer om at indskrænke de menige folketingsmedlemmers mulighed for at stille spørgsmål til statsministeren, således at spørgemuligheden i stedet reserveres til en lille kreds af folketingsmedlemmer, nemlig de otte partiformænd eller gruppeformænd.
Det er derfor af overordentlig stor almen interesse at få statsministerens tilkendegivelse af, om det er noget, statsministeren arbejder for.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Jeg siger tak for belæringen fra ministeren, og derudover vil jeg da også sige, at jeg synes, onsdagsspørgsmål har fået en helt anden betydning.
Nu tror jeg, at jeg har talt op, at ministeren har stillet fem retoriske spørgsmål til sig selv i løbet af den her lille seance, så derfor må onsdagsspørgsmål være noget helt andet, end det var tidligere.
Men det ændrer ikke på, vil jeg sige til ministeren, at jeg ikke synes, det er uddannelsessnobberi, når man tager et eksempel som en sygeplejerske fra Australien eller en tømrer, faglærte mennesker, som man nu bremser i muligheden for at komme til Danmark, bare fordi de er 23 år.
Er det uddannelsessnobberi?
Næh, det er da at sætte en prop i noget, som vi netop ikke skulle have sat en prop i, for det er da kvalificerede mennesker, der kommer til Danmark, og som kan bidrage til det danske samfund.
Jeg har netop læst tallene op for ministeren på, hvor meget det egentlig betyder at få en kvalificeret tilgang til Danmark.
Det er det, som regeringen nu vil gøre op med, samtidig med at vi jo diskuterer økonomi og de udfordringer, som vi har for velfærdssamfundet.
Så derfor vil jeg sige til ministeren: Jeg forstår ganske enkelt ikke, at regeringen på den her måde vil standse tilstrømningen af kvalificerede udlændinge, hvorimod man åbner for ukvalificerede.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Er ministeren slet ikke bekymret for konsekvenserne, når undersøgelser viser, at særlig unge og personer med lave indkomster allerede i dag afholder sig fra at tegne forsikringer på grund af udgiften, når regeringen nu planlægger at forøge stempelafgifterne på forsikringer markant,
og er regeringen fuldstændig ligeglad med de store konsekvenser, det kan have for mennesker, hvis de ikke er ordentligt forsikret?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-14:
Det bekymrer i den grad regeringen, at mange ikke har en forsikring, men vi nøjes ikke med kun at snakke om vores bekymringer, vi vil faktisk godt handle.
Det er derfor, at regeringens politik sikrer, at det bliver billigere at tegne en forsikring, at det endda også bliver billigere at skifte forsikring, hvis man kan få en billigere og bedre forsikring hos et andet forsikringsselskab.
Det er sund fornuft, at hvis man i dag ikke har en forsikring, så er det, man kommer til at opleve, at regeringen gør det billigere at tegne en.
Og hvis man i dag ønsker at skifte forsikring, fordi et andet selskab har et bedre produkt, så gør regeringens forslag det billigere at skifte forsikringsselskab.
Det er klart, at vi så sideløbende hele tiden i alle forhold er optaget af, at der skal være overensstemmelse mellem det, som Folketing har vedtaget som lov, og det, der så rent faktisk bliver administreret og er praksis i virkeligheden.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Jamen det, der står tilbage er jo – og ministeren siger det selv meget klart og tydeligt – at ministeren synes, at der er blevet opkrævet for lidt tidligere.
Så er det sådan set ligegyldigt, hvad det så er, der skyldes, at praksis gennem 23 år har været, at man har opkrævet mindre, end man kunne opkræve.
Men det, der står tilbage, er jo, at når ministeren ser sit snit til at omlægge stempelafgiften til en løbende afgift, så vælger man samtidig også at sætte den på højere niveau end det, danskerne har oplevet hidtil.
Og det vil sige, at det, der står tilbage, jo er, at det bliver dyrere for den almindelige dansker at tegne en forsikring, det bliver dyrere at tegne en indboforsikring, en ansvarsforsikring, en skadesforsikring og alle de andre forsikringer, som danskerne er nødt til at have.
Og jeg må sige, at vi fra Venstres side jo synes, det dels er bekymrende, at man gør det dyrere for de almindelige danskere at tegne en forsikring, men det er jo også bekymrende set i det lys, at vi ved, at hver tiende husstand i dag ikke har en forsikring, for vi frygter, at det her vil betyde, at der er endnu flere, der fremover ikke får en forsikring, og når vi i dag også ved, at det særlig er de sårbare grupper, som ikke tegner forsikring, så vil en fordyrelse af deres forsikringsbetaling jo betyde, at man kan risikere, at der er endnu flere, som fremover ikke tegner en forsikring.
Og det bekymrer os, men jeg kan høre, at det ikke bekymrer ministeren, fordi det åbenbart mere handler om at få et større provenu i kassen.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-14:
Det undrer mig lidt, at spørgeren bliver ved med at påstå, at regeringen ønsker at gøre stempelafgiften højere.
Tværtimod ønsker regeringen at afskaffe stempelafgiften og i stedet for indføre en afgift på den løbende præmie.
Jeg vil bare gerne sige det helt klart, at det i forbindelse med, at der har været betalt for lidt i stempelafgift i en lang periode, naturligvis er en pligtopgave for en siddende regering, uanset hvilken farve eller overbevisning den siddende regering måtte have, at sørge for, at der er overensstemmelse mellem lovgivning og praksis.
Den anden diskussion er så om, hvordan vi sikrer en moderne og ordentlig beskatning af forsikringer, og der er det da smartere med en lille løbende afgift end en høj engangsafgift, særlig hvis vi vil skabe et godt incitament til, at flest muligt tegner en forsikring.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Jamen altså, det hænger jo ikke sammen, hvad skatteministeren siger, for regeringen regner med at få et større provenu, end man hidtil har fået.
Så kan ministeren sige nok så meget om, at man bare implementerer en praksis, som har været der i forvejen, hvor man har opkrævet for lidt, men det ændrer jo ikke på, at regningen ender ude hos de helt almindelige danskere.
SF og S turnerede jo rundt i valgkampen med et slogan om, at det ikke blev dyrere for den almindelige dansker.
Så vil jeg blot høre, om det er den ualmindelige dansker, som tegner forsikring i Danmark.
Jamen det, vi diskuterer her, er jo ikke, hvorvidt man omlægger ting for at gøre dem mindre bureaukratiske.
Det her handler om, at regeringen regner med, at man får et større provenu ind i forbindelse med den her omlægning, altså at man vil hive flere penge op af lommerne på forsikringstagerne.
Så er det jo sådan set ligegyldigt, hvad skatteministeren kalder det, for det, den enkelte husstand, det, den enkelte unge, det, den enkelte lejer vil stå tilbage med, er jo en større regning.
Og hvis man gør det dyrere at tegne en forsikring, så risikerer vi en situation, hvor der er færre, der tegner en forsikring.
Jeg kan jo så høre på ministeren, at det er man egentlig kun bekymret for i overskrifterne, men ikke, når det handler om den reelle holdning til den lovgivning, som man gennemfører.
Og jeg synes sådan set, at det er ærgerligt, at man ikke lader det, man siger, følge det, man gør, for når man nu opkræver et større provenu, så hiver man også flere penge op af lommerne på forsikringstagerne med den risiko, at der er færre, der tegner en forsikring.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-14:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil henvise til, hvad jeg allerede har svaret på forrige spørgsmål ligeledes stillet af fru Ellen Trane Nørby.
Som det fremgår af mit foregående svar, vil der komme afgiftsstigninger som følge af den nugældende stempelafgift, og ikke fordi regeringen ønsker at øge stempelafgifterne.
Regeringen har derimod foreslået en reform, som afskaffer stempelafgiften, så det fremover bliver billigere at tegne en forsikring.
Afgiften bliver i stedet lagt over på den løbende præmie og bliver dermed et lavere beløb pr. år i stedet for en højere engangsafgift.
Og vi taler om små beløb.
Vi tror ikke, det afholder nogen fra at tegne en indboforsikring, som koster 2.000 kr. i præmie om året, at man skal betale en årlig præmieafgift på 32 kr.
Selvfølgelig bekymrer vi os over, at nogle unge og mennesker med lave indkomster undlader at tegne forsikring, og vi bekymrer os også over konsekvenserne heraf.
Men det er en helt anden diskussion.
Det er ikke forsikringsafgiften, som udgør relativt små beløb, der er problemet her.
Jeg vil slutte med igen at sige, at Skatteministeriet har haft udkastet til lovforslag om reform af afgiften på skadesforsikringer i høring, og nu er vi i gang med at kigge på, om høringssvarene skal give anledning til justeringer af det konkrete lovforslag.
Jeg vil gerne slå fast, at jeg og regeringen er meget bekymret over, at unge mennesker og mennesker med lave indkomster ikke tegner forsikring i det omfang, man kunne ønske sig.
Det ligger mig meget på sinde.
Og netop derfor synes jeg og regeringen, at det er fornuftigt, at vi gør det billigere at tegne en forsikring, at vi gør det billigere at tegne en forsikring ved at afskaffe den stempelafgift, der er i dag, som er en høj afgift på det at tegne en forsikring, og i stedet for erstatter den med en lavere løbende afgift på præmien.
Det vil sådan set
Per Stig Møller (KF), 2012-03-20:
Men man tror jo, at man får noget andet end registreret partnerskab, når der står, at det er ophævet og veksles til ægteskab; men man får et registreret partnerskab.
Man får rigtigt nok et nyt papir omkring, men når man så åbner papiret, er der det samme indeni, som man havde i går.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Jeg nyder jo altid, når hr. Per Stig Møller står på talerstolen med sit underfundige lune, og jeg nød også den der sammenligning med, hvad Forbrugerombudsmanden måtte have gjort, hvis det her var en butik.
Og så kan jeg ikke lade være med at svare lidt tilbage med at konstatere, at varen jo er i butikken.
Man kan jo blive viet, hvis der er flertal for det lovforslag, L 106; så kan man jo blive viet i folkekirken.
Og så for at bruge samme sprog som hr. Per Stig Møller vil jeg sige, at det bare er et spørgsmål om, hvem der skal lange varen over disken.
Varen er jo til stede i folkekirken, når vi godkender det første lovforslag.
Per Stig Møller (KF), 2012-03-20:
Jamen så er lovforslagets titel forkert.
For der står, at ministeren fremsætter forslag til lov om ophævelse af lov om registreret partnerskab, men vi får at vide, at det ikke er ophævet, for det fortsætter jo.
Selv om man er blevet viet som livsfæller eller som ægtefæller, som man vil kalde det her, har det samme retsvirkning som registreret partnerskab, står der i lovforslaget.
Hvis det har samme virkning som registreret partnerskab, er det altså ikke en ny vare, og så er det altså ikke ophævet, og så er betegnelsen altså falsk.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Men den vare, der består i at få et juridisk gyldigt parforhold, bare nu kaldt ægteskab, er jo i butikken.
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Vi lavede ændringer, så alle, der var til stede, kunne være med.
Det er det, jeg forholder mig til.
At der står nogle ting i avisen, i Kristeligt Dagblad, om uenighed, har jeg også lagt mærke til.
Men det, jeg også bider mærke i, er, at man i den samme artikel siger – det gjorde man også i en artikel i Politiken i søndags – at det er lovgivningen, man er uenig i, men at man stadig vil arbejde for et ritual.
Med hensyn til samarbejdet indkaldte vi jo netop den 11. januar til et møde, hvor hr. Christian Langballe også var til stede, og man sagde, så vidt jeg erindrer, kun en ting, nemlig at man bare ikke ville være med til noget som helst.
Det kunne jo godt være frugtbart, hvis man også selv kom med nogle gode ideer.
Nu var der noget omkring kirkefunktionærerne, der havde man også mulighed for det.
Så vi har haft dialog, og der er nogle, der vil mene, at vi har haft dialog i rigtig mange år.
Der er nogle, der har sagt, at vi har haft en dialog siden 1989, hvor vi har vendt og drejet de her udfordringer.
Nu er tiden inde.
Til det om, at vi bare tromler hen over den danske befolkning, vil jeg sige, at jeg også synes, at det er værd at lægge mærke til – jeg tror nok, at det var fru Pernille Vigsø Bagge, der nævnte de undersøgelser, der er lavet, og dem kan man godt læne sig op af, hvis man er i tvivl – hvor stort et flertal der er blandt danskerne, som ønsker det her.
Det, jeg også har lyttet mig frem til, er, at der er partier herinde, hvor medlemmerne bliver fritstillet, og jeg har hørt medlemmer fra de partier, som også støtter muligheden for at give par af samme køn mulighed for at blive viet i kirken og på rådhuset.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg vil godt lige kommentere det sidste, fordi det faktisk også er en diskussion, som vi har ført.
Når der står, at biskopperne – det er en oplysning, jeg har fået – trods teologiske uenigheder er enige om at udarbejde et ritual, så var det faktisk også det, jeg sagde i min ordførertale til det andet lovforslag.
Sagen er så bare, at der er to biskopper, der ikke vil være med.
Det vil sige, at biskopperne jo ikke er enige om at udarbejde et ritual.
Det er jo direkte forkert.
Der er to, der siger, at de slet ikke vil være med.
Kan ministeren ikke godt høre, at det lyder lidt mærkeligt?
Hvis jeg fra begyndelsen af havde fået de oplysninger, havde jeg forholdt mig til dem og havde måttet tage den diskussion, men det er bare en vildledning, som gør, at hele diskussionen bliver mudret.
Det er jo ikke alle biskopperne, der vil være med til at udarbejde et ritual.
Manu Sareen (RV), 2012-03-20:
Til hr. Christian Langballe: Det sagde jeg jo heller ikke.
Jeg læste op, hvem der er for ægteskab, hvem der er for registreret partnerskab, og hvem der siger nej til alt.
Så nævnte jeg også, at de førnævnte, som har sagt ja, også gerne vil være med til at udarbejde et ritual.
Det vil sige, at der stadig væk er to, som jeg også har sagt, der ikke vil være med til noget som helst.
Det er ikke alle, der vil være med.
Der er uenighed, og det synes jeg også at jeg sagde.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jeg refererer til pressemeddelelsen.
Og jeg mener så ikke, at det er rigtigt, at der har været al den her tid til det, for jeg synes godt nok, at det er blevet hastet igennem, og jeg synes ikke, at det er en måde at gøre det på, hvis man så at sige gerne vil have en form for positiv dialog, at behandle forskellige dele af folkekirken så respektløst.
I pressemeddelelsen står der, at biskopperne er enige om at udarbejde et ritual.
Det står der i pressemeddelelsen.
Det er de ikke.
De er ikke enige om at udarbejde et ritual.
Jeg synes bare, at det er en vildledning.
Jeg synes bare ikke, at det er særlig tillidvækkende.
Sig da tingene, som de er, så kan vi forholde os til dem.
Så er der jo faktisk seks, der beder biskoppen om at vente.
Nu har vi så også fået diskussionen om, at biskopperne og andre måske vil tale for, at vielsesmyndigheden skal ud af kirken.
Så kan vi sidde her i Folketinget og bruge tid på det!
Jeg synes simpelt hen, at der er for mange ting, der stritter i alle retninger.