runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Venstre har fremsat et beslutningsforslag, der omhandler en skærpelse af indsatsen mod medier, der uretmæssigt krænker privatlivets fred eller bringer urigtige historier.
Det er klart, at der er mange principielle overvejelser i det her, der handler om, at vi heldigvis er et frit samfund med en fri presse, der skal have vide rammer for udfoldelse, og samtidig er det klart, at vi ikke skal have et samfund, hvor folk bare kan få krænket deres privatliv, uden at det får konsekvenser for dem, der gør det, og et samfund, hvor det selvfølgelig ikke kommercielt skal kunne betale sig at bringe urigtige historier om andre mennesker eller krænke deres privatliv.
De problemer er Venstre kommet med hele fem forslag til hvordan man kan løse, og jeg er sikker på, Venstre har tænkt det inden for rammen af det dilemma, jeg lige har skitseret.
I Liberal Alliance er vores udgangspunkt, at man jo ikke har ret til at bringe urigtige historier om andre, at man ikke har ret til at krænke andre menneskers privatliv.
Og sådan er loven jo heldigvis også.
Når det så sker alligevel, må der jo være noget galt, så må der være brug for, at noget skal ændres.
Vores holdning til det her er, at det vil være godt at se på strafniveauet, og det vil være godt at se på niveauet for godtgørelser.
Det betyder, at vi uden videre kan tilslutte os de tre første pinde i Venstres beslutningsforslag, altså en tredobling af niveauet for godtgørelse til dem, der bliver udsat for uretmæssige krænkelser af privatlivets fred eller urigtige historier, en tredobling af strafniveauet for samme og en kraftig forøgelse af strafniveauet for brud på referat- og navneforbud.
Det siger vi ja til fra Liberal Alliances side.
Det vil få så stor en konsekvens for dem, hvis vi laver de første tre ændringer, at vi ikke tror, det er nødvendigt at gennemføre hele pakken i Venstres forslag.
Derfor vil vi appellere til Venstre om at prøve at se, om vi kunne samle et flertal, hvor vi alene går videre med disse tre elementer fra forslaget for at se, om det ikke vil medføre ændringer i virkeligheden.
Gør det mod forventning ikke det, må vi jo tage diskussionen om, hvad vi i så fald kan gøre, videre.
Men det er vores tilgang til forslaget, som ligger her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-21:
Jeg holder denne ordførertale på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Forslagsstillerne foreslår en skærpelse af indsatsen mod medier, der bl.a. uretmæssigt krænker privatlivets fred.
SF tager stærkt afstand fra de sager, hvor der sker ærekrænkelse, krænkelse af privatlivet eller sager, hvor der er bragt urigtige historier.
Alle mennesker går rundt med private oplysninger, som de har krav på at få beskyttet, og ingen skal udsættes for, at der bliver skabt løgnehistorier om dem.
Derfor er der mange positive elementer i forslaget, som er medvirkende til at øge retssikkerheden for de mennesker, som rammes af sådanne urigtige historier eller historier, der krænker deres privatliv.
Eksempelvis er vi enige i, at øget brug af lukkede døre, referatforbud og navneforbud kan være medvirkende til at få flere til at gå til domstolene.
Forslagsstillerne foreslår ligeledes at hæve niveauet for godtgørelse til de personer, der udsættes for krænkelse.
Der bliver henvist til, at erstatningsniveauerne på nuværende tidspunkt er så små, at godtgørelsen delvist eller helt udhules, da sagsomkostningerne ikke dækkes af de fulde advokatomkostninger.
Derfor er vi grundlæggende enige i, at niveauet for godtgørelse bør hæves.
Men godtgørelsen bør ikke kun hæves for kendte, som rammes af mediernes paparazziblink, som dette forslag lægger op til.
Det bør også gælde for helt almindelige mennesker, som ærekrænkes, og ikke kun af medier, men også af andre personer.
For nogle år siden blev den tidligere minister, fru Karen Jespersen, dømt i en injuriesag mod den tidligere talsmand for Muslimernes Fællesråd, Zubair Butt Hussain, for at beskylde ham for at gå ind for stening af kvinder.
Karen Jespersen blev dømt til at betale 10.000 kr. i godtgørelse og fire dagbøder a 250 kr.
På trods af det stod Hussain tilbage med en ordentlig regning, da hans sagsomkostninger steg til over 100.000 kr., som han selv måtte betale hovedparten af.
Karen Jespersens forsvarsadvokat blev betalt af staten, som i øvrigt var tre gange dyrere end Hussains advokat.
Hvor ligger det rimelige i det?
Man kan spørge sig selv, om det er rimeligt, at helt almindelige mennesker, som krænkes af andre og gerne vil have rettens ord for, at de er blevet krænket, skal stå tilbage med så stor en regning, også selv efter at de har fået deres godtgørelse.
I SF synes vi ikke, det er rimeligt.
Af den grund at forslaget kun beskytter såkaldt kendte personer, kan SF ikke støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Hr. Alex Ahrendtsen er altid velkommen, hvis der er noget, han er i tvivl om.
Både hr. Preben Bang Henriksen og jeg har kontor her på Christiansborg, og han er velkommen til at kigge forbi til en kop kaffe, og så skal vi nok forklare, hvad forslaget går ud på, for der er noget, der tyder på, at Dansk Folkeparti har misforstået noget af det.
Jeg vil nøjes med lige i første omgang at fokusere på spørgsmålet om navneforbud.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at man var bange for misbrug.
Det er jeg ikke helt sikker på jeg forstod.
Altså, det kan jo ikke være sådan, at hvis der er begået en forbrydelse, som man synes er frygtelig – det er de fleste forbrydelser – og der er nedlagt navneforbud, er det, fordi vedkommende ikke er dømt endnu.
Og det er jo sket ganske mange gange, at politiet har anholdt en person, som senere viser sig at være uskyldig, og det er derfor man nedlægger navneforbud.
Dansk Folkeparti må vel være enig i, at indtil der er faldet dom, og indtil man har fundet ud af, at det er den pågældende, der har skudt Lars Hedegaard eller myrdet Maria i Herning, eller hvem det nu måtte være, det er gået ud over, så venter man med at fortælle, hvem det er, indtil retten har talt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-21:
Det er jo bl.a. sådanne ting, som udvalgsarbejdet skal afdække.
Et lille kaffemøde på hr. Jan E. Jørgensens kontor er altid en fin ting, men vi bliver også nødt til at have dem med i udvalgsbehandlingen, og det er derfor, vi ønsker at få afdækket de her ting, så ministeriets sagkyndige også kan give deres besyv med.
Det er vel reelt nok.
Det er en frygt, vi har, og det er jo ikke nok bare at tale med forslagsstillerne trods den juridiske baggrund og trods det fagkendskab, som forslagsstillerne har.
Det er vel fair nok, er det ikke?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Jo, jo, men jeg er bare ikke helt sikker på, at jeg forstår frygten.
Der må Dansk Folkeparti vel være enig med Venstre i, at når nogen forbryder sig mod en afgørelse, som en dansk domstol har truffet, skal det også straffes så tilpas hårdt, at folk holder op med at gøre det, og at folk afskrækkes fra at gøre det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-21:
Vi har jo heller ikke afvist beslutningsforslaget, vi er bare forbeholdne over for en del af det.
Og det er vel fair nok, at udvalgsbehandlingen skal afgøre det og vise, om vores forbehold er rigtigt, altså om den frygt, vi har, om den tvivl, vi har, er korrekt.
Det er vel derfor, vi er hernede i salen.
Altså, forventer ordføreren, at vi bare siger ja, fordi Venstre har fremsat et forslag, der i øvrigt er udmærket på andre punkter?
Det synes jeg godt vi har lov til.
De bedste argumenter må jo så vinde.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
I forhold til om man skulle ændre i reglementet for, hvem der skal betale, altså om det skal være privat eller offentlig påtale, tror jeg sådan set godt, jeg vil sige, at det er en af de ting, vi også har været opmærksomme på i nogle forskellige sager, altså at det har været en meget, meget stor økonomisk byrde at blive renset, og det har vi da været optaget af i Radikale Venstre.
Men det er en af de ting, jeg sådan set også mener vi har behov for at få kvalificeret, for vi ved jo ikke, hvad det koster.
Vi ved ikke, hvilke økonomiske konsekvenser det måtte have, hvis man sagde, at det så er en udgift, vi lægger over på offentlige.
Det er jo så en af de ting, man kan håbe på, der bliver redegjort lidt nærmere for i forbindelse med det her.
Tak, formand.
Jeg tror egentlig, at vi sådan bredt her i Tinget grundlæggende deler den indstilling, som forslagsstillerne har til det her område.
Men som den socialdemokratiske ordfører var inde på, mener vi altså også, det er en god idé at få det undersøgt lidt nærmere – særlig i lyset af den udvikling, som forslagsstillerne faktisk fint ridser op i deres forslag her.
Vi vil gerne afvente, at Straffelovrådet får tygget sig igennem det her område.
Og så synes jeg, det er en lidt mærkværdig behandling, for jeg synes egentlig, at forslagsstillerne stiller ministeren i en lidt mærkelig position.
Forslagsstillerne er jo med i det flertal, som har bedt ministeren om at undersøge området nærmere, og det har ministeren så selvfølgelig gjort.
Når et flertal i Folketinget beder en minister om noget, så retter ministeren sig efter det; så det har ministeren selvfølgelig gjort.
Men før den undersøgelse er færdig, vælger man at ville konkludere på den, og man konkluderer så, at der er behov for strafskærpelser.
Det skal jeg ikke afvise at der kan være – det kan der sådan set være god ræson i – men jeg synes faktisk, det er en lidt omvendt proces, at man først beder om at få det undersøgt og så konkluderer, før den undersøgelse er færdig.
Jeg synes, det stiller ministeren i en svær position – i hvert fald hvis der er et flertal, der vælger at vedtage det her forslag.
Så for sådan at opsummere vil jeg sige, at vi Radikale sådan set er åbne over for at se på det her vigtige område.
Vi er enige i, at udviklingen kræver en gennemgang af vores lovgivning, men vi er ikke klar til at konkludere på området nu.
Vi synes, at det skal undersøges nærmere af Straffelovrådet, før vi gør det.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Tak for den forholdsvis positive modtagelse af forslaget.
Med hensyn til alt det processuelle vil jeg sige, at det ved jeg ikke hvor mange uden for denne sal synes er interessant.
Men kunne vi så få Det Radikale Venstres opbakning til, at man sikrer, at Straffelovrådet også konkret forholder sig til de ting, som er indeholdt i beslutningsforslaget?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Altså, det har vi endnu ikke drøftet i den radikale gruppe.
Det er ikke en del af forslaget, at ministeren skulle pålægges at bede Straffelovrådet om at tage stilling til de konkrete forslag.
Jeg vil gerne være med til at drøfte det med Venstres ordfører; på nuværende tidspunkt er det ikke noget, vi har taget stilling til, men vi kan drøfte det videre i udvalgsbehandlingen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Jamen jeg har stor tiltro til hr. Jeppe Mikkelsens evner, så jeg forventer, at der sker ting og sager.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-21:
Tak, tak.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-21:
Det er noget underligt noget her i Folketinget, at alle sådan set kan være positive og enige og åbne for en gennemgang osv., og alligevel så slutter de fleste indlæg – i hvert fald flertallet – sandsynligvis af med, at i øvrigt kan man ikke stemme for det.
Jeg synes, det er noget underligt noget, og begrundelsen er jo så, at man fundet den her flig, der hedder Straffelovrådet.
Jeg har al respekt for Straffelovrådets arbejde, men det enkelte politiske parti må dog kunne tilkendegive sin mening om de her faktuelle forhold med den modifikation, at man kan blive klogere, det kan vi alle sammen blive, det kan også være, vi ændrer opfattelse, når vi ser Straffelovrådets arbejde.
Bare for at tage et eksempel: Hvad mener Det Radikale Venstre om systemet om, at den enkelte, der har været udsat for den her krænkelse, og hvis familie er blevet svinet til og sat på internettet resten af deres dage osv., skal have den økonomiske byrde og den økonomiske risiko ved at føre en sag?
Synes Det Radikale Venstre ikke, at det er mere på sin plads, at det er en offentlig opgave?
Trine Bramsen (S), 2015-05-21:
Det er jo et af de elementer, som vi har bedt Straffelovrådet om at vurdere.
Og jeg må sige, at jeg synes, det giver god mening at få den her faglige vurdering af det, for vi er inde på et område, hvor der nogle gange kan være god ræson i at offentliggøre navne, andre gange ikke.
Så jeg synes faktisk, at det er helt reelt og en helt fair politisk holdning at have, at man beder nogen, der har den juridiske, dybdegående ekspertise og kan indhente særlig mediejuridisk bistand, om at vurdere det her og på den baggrund så tage stilling til det.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-21:
Til det første spørgsmål kan jeg sige, at jeg sådan set forventer, at arbejdsgruppen kan rapportere her i løbet af første halvår 2015, så vi der vil have nogle anbefalinger, som vi kan forholde os til, i forhold til de fagpersoner, der har siddet og kigget på, om der er behov for at ændre på vandløbsloven.
I forhold til det andet handler det jo om klassificeringen af vandløb i regi af vandplanerne.
Jeg formoder, at det er det, fru Pia Adelsteen spørger til, og ikke noget, der har med det her beslutningsforslag at gøre.
Men der er det jo sådan, at man kigger på, hvordan et vandløb har set ud, og om det så kan karakteriseres som naturligt eller stærkt modificeret.
Der er det sådan, at det jo nu er i høring, og der har man også mulighed for at komme med høringssvar, hvis man mener, at det er klassificeret forkert.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-21:
Nu sagde ministeren, at den her arbejdsgruppe snart er færdig, og at vi så får at vide, om der er et behov for at ændre planerne.
Mener ministeren selv, at der er et behov?
Jeg tænker på de her sager, vi ser i aviserne, hvor der er store områder, der bliver oversvømmet, fordi der kommer det, vi kalder monsterregn, men altså i hvert fald nogle gevaldige regnskyl, kan vi vist rolig sige, som ligesom oversvømmer store områder, og som giver store værditab rundtomkring.
På et tidspunkt for mange, mange år tilbage gravede man rent faktisk grøfter for ligesom at klare et afvandingsproblem.
Vil ministeren, hvis nu gruppen siger, at der ikke er behov for at ændre noget, så også bare lade tingene være, som de er nu?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-21:
Jamen jeg synes da, det er fornuftigt at afvente.
Når vi har bedt faglige eksperter om at sætte sig sammen og diskutere, om der er behov for at ændre noget, så bør vi afvente de anbefalinger.
Så jeg ser frem til at få de anbefalinger.
Men jeg har jo samtidig også i min forholdsvis lange tale her i dag redegjort for, at jeg synes, det er vigtigt, at vi har en afbalanceret tilgang til det her.
For ja, vandløbene tjener jo også afvandingsformål, og det er også et af de hensyn, som kommunerne skal tage stilling til, når de vurderer, hvad der skal ske, og hvordan de enkelte vandløb skal vedligeholdes.
Så ja, der er også et afvandingshensyn, der skal tages, og det skal kommunerne også tage højde for.
Men det skal ske i en afbalanceret vurdering, i forhold til at der også er natur- og miljøhensyn, og den balance synes jeg faktisk er fin i den nuværende vandløbslov.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jamen det er jo netop det, der er problemet – det med at tillade løbende vedligeholdelse.
Ja, det er det, der er brug for, altså at vandløbene bliver vedligeholdt.
Men mange steder sker det ikke, og når det ikke sker, er det, fordi de nuværende regler er uklare.
Og når Mette Reissmann gør sig sådan lidt lystig over formålet med vandløb, må jeg stilfærdigt minde om: Hvad mon Vorherre mente var formålet med vandløbene, da de i sin tid blev skabt?
Det var vel på en eller anden måde at få vandet væk fra terrænet og så ud i havet.
Så det må vel egentlig være et ret vigtigt formål med vandløb.
Og det, man bruger som argument, er jo netop, at loven er uklar i sit formål, fordi man ligestiller to mål og der ikke rigtig er nogen retningslinjer; så er det som at sælge elastik i metermål.
Så vil Socialdemokratiet ikke være med til at håndtere det problem, at der er store oversvømmelser rundtomkring, og at der sker en snigende forsumpning af det danske landskab?
Mette Reissmann (S), 2015-05-21:
Altså, nu synes jeg, at vi skal holde Vorherre ude af det her, for vandløbsloven er fra 1983, og jeg antager, at hr. Kristian Pihl Lorentzen godt er klar over, at Vorherre dog er lidt ældre end det.
Og derfor er vi jo netop også initiativtagere til at sikre, at der kommer klimatilpasningsplaner, som gør, at man kan arbejde konstruktivt og intelligent med at løse det her.
Vi mener bare ikke, at beslutningsforslaget, som det er udformet, og med det formål, det har, er det rette redskab.
Og jeg er glad for at høre, at hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at rammerne, som de er, jo for så vidt er korrekte.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jamen det er jo dejligt med lidt mere forsonende toner.
Men jeg kan oplyse, at tidligere miljøministre – ligesom også den nuværende har tilbudt at gøre det – faktisk har udsendt hyrdebreve til kommunerne.
Men det har ikke hjulpet ret meget ude i den spidse ende, for man har hele tiden det der elastik i metermål, hvor man ligestiller nogle målsætninger – for henholdsvis miljø og vandafledning – og så ender det nogle gange med, at der ikke sker noget som helst, og det forårsager så oversvømmelser og forsumpning.
Nu prøver man ligesom at grave grøfter og køre det her op i en spids, hvor det er jer mod os og sådan noget.
Jeg tror i virkeligheden, at vi har en fælles interesse i at få løst det her.
Og der vil jeg høre, om fru Mette Reissmann er bekendt med den såkaldte Aalborgmetode, hvor det vandafledningsmæssige går hånd i hånd med et godt miljø og gode forhold for fisk og planter i åerne i Nordjylland – altså den såkaldte Aalborgmetode, hvor man godt kan gøre noget for at få vandet effektivt væk.
Mette Reissmann (S), 2015-05-21:
Jeg synes, at Aalborgmetoden lyder som en fornuftig ting at skulle overveje, altså hvorvidt den måske kunne være et pejlemærke og en benchmarking i forhold til at skulle få kommunerne til at forstå alvoren af det her.
Jeg kan ikke understrege nok over for hr. Kristian Pihl Lorentzen, at loven selvfølgelig skal overholdes i den ånd og i øvrigt også efter de ord, som den nu engang er affattet i.
Derom hersker ingen tvivl.
Og det vil vi i Socialdemokratiet naturligvis arbejde for.
Vi vil gerne gøre det så bredt som overhovedet muligt, for med de seneste års klimaforandringer, som netop har afstedkommet monsterregn og ekstreme vejrlig, er det jo ikke rimeligt, at almindeligt mennesker – om det så er erhverv eller private husstande – skal underkastes at håndtere det.
Så der må vi jo stå skulder ved skulder i forhold til at få løst de ting.
Jeg vil bare gentage, at beslutningsforslaget i sin ordlyd, som det er fremsat, ikke er det bedste middel, og derfor støtter Socialdemokratiet det ikke.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-21:
Tak for det.
Jeg har bare to korte spørgsmål.
Hvad er i ordførerens optik almindelig løbende vedligeholdelse?
Det er det ene spørgsmål. Så sagde ordføreren, at man håbede på at finde konstruktive og intelligente løsninger i forhold til oversvømmelserne.
Kan man give nogle eksempler på det?
For det er jo helt åbenlyst, at svaret ikke er grøfter.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-21:
Tak for det.
Jeg tror bare, at jeg vil spørge ministeren, hvornår arbejdsgruppen forventes at være færdig.
Det synes jeg kunne være relevant.
Og så har jeg bare en kort bemærkning derudover.
For sådan som jeg forstår hr. Erling Bonnesens spørgsmål, er det sådan, at man på et tidspunkt for mange år siden har lavet nogle grøfter til afvanding.
Der kan jeg forstå på miljøministeren, at det nu ikke længere er grøfter, men nu er det nærmest naturvandløb, som man ikke behøver at gøre noget ved, fordi de nu er en del af vores miljø.
Ja, selvfølgelig bliver de det, det er jeg med på, men hvis de fra starten havde til formål at sørge for afvanding, er det vel det formål, de skal tjene, og ikke alt muligt andet lige pludselig, fordi man har det nogle andre steder – eller hvordan ligger det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Jeg vil da gerne kvittere for, at ministeren er åben over for at se på en justering af loven, men jeg er lidt ked af, at ministeren var meget polemisk og sagde, at nu ville blå blok rulle det hele 30 år tilbage, var det vist der blev sagt.
Det er jo ikke det, der er tale om her.
Der er tale om, at vi har taget bestik af, at der er tusindvis af borgere og lodsejere, der er presset, fordi der er oversvømmelse langs mange vandløb og der stille og roligt sker en forsumpning af terrænet, så det næsten ikke er tilgængeligt nede ved vandløbene.
Jeg kan eksempelvis nævne Gudenåen imellem Silkeborg og Kongensbro, hvor man i gamle dage kunne gå på Trækstien, men hvor man jo nu skal have waders på for at gå langs åen.
Så der sker en forsumpning, og der sker en øgning af vandstanden i mange vandløb.
Det, vi siger med det her beslutningsforslag, er, at vi jo er nødt til at sikre, at vandet bliver ledt væk, for hvad ellers?
Altså, vandet skal jo væk, og inden for den præmis skal vi selvfølgelig sikre, at miljøet bliver tilgodeset bedst muligt.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-21:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen kan jo godt stå og sige, at man ikke vil rulle tingene 30 år tilbage.
Det, der bare står i forslaget, er, at man ønsker at gå tilbage til den tilstand, der var for 30 år siden, altså før vandløbsvedligeholdelsen blev ændret, hvor det netop i dag foretages ved en balanceret hensyntagen til de forskellige ting, der indgår i overvejelsen om, hvordan vandløbsvedligeholdelsen mest hensigtsmæssigt tilgodeser de forskellige interesser, der jo er.
Så det er jo bare en nøgtern konstatering af det, der står i forslaget.
Men jeg deler fuldt ud bekymringen i forhold til de klimaændringer, som vi oplever, f.eks. de her meget store regnskyl, vi har oplevet, og som jo medfører store oversvømmelser.
Men jeg konstaterer også bare, at en ændret vandløbsvedligeholdelse ikke alene kan løse den opgave.
Det er en større opgave, hvor vi er nødt til at tage mange forskellige redskaber i brug, og derfor har regeringen jo også som noget af det første taget fat på hele opgaven med klimatilpasning og sørget for, at vi nu har kommunale klimatilpasningsplaner, og også givet spildevandsselskaberne mulighed for at være med til at finansiere nogle af de her løsninger.
Så jeg synes faktisk, at vi også har givet flere redskaber til at håndtere den opgave.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-21:
Ja, vi er helt enige i, at der, når det gælder monsterregn, så er nogle andre tiltag.
Men det her er den ganske almindelige vandløbsvedligeholdelse, hvor vi kan konstatere at der er sket en glidning, så man i mange kommuner simpelt hen glemmer at slå grøde.
Man undlader at slå grøde, man glemmer at oprense vandløbet, hvis brinker er faldet ned osv., og det betyder jo, at vandføringsevnen stille og roligt bliver udhulet i forhold til de gældende vandløbsregulativer.
Det, der sådan stille og roligt sker, er en glidning, hvor vandet stiger, og det betyder i virkeligheden, at de mange bredejere, sommerhusejere, haveejere, landmænd osv. langs med åerne får udhulet deres ejendomsret og påføres store tab, og det er også et tab for samfundet.
Så det, vi bare siger, er, at der i forhold til den balance, ministeren taler om, jo er sket en glidning igennem de sidste 30 år, og det er det, vi vil have tilbage på plads, så man har den rigtige balance.