runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jamen hvad tror hr. Per Clausen så det er lettest at holde styr på?
Er det de der fem kommuner, som et vandløb løber igennem, når det f.eks. løber fra Kolding Kommune og hen til Ribe, eller er det de der måske 200 lodsejere, det kommer til at omfatte – jeg ved ikke, hvor mange lodsejere, det er, det er måske endda flere – hele vejen igennem de områder, som vandløbet løber igennem?
Jeg spørger bare hr. Per Clausen: Hvad er nemmest at styre?
Og hvordan sikrer man, at der bliver en god økologisk tilstand i de her vandløb, og at de også kan aflede vandet, så vi ikke får oversvømmelser ved bl.a. sommerhuse eller andre beboelsesområder og den slags ting?
Er hr. Per Clausen slet ikke optaget af det?
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Altså, det kan godt være, at det er lidt overraskende for hr. Jørn Dohrmann, men et eller andet sted nærer jeg sådan set tillid, både til kommunerne og til borgerne i det her land, i forhold til at de i udgangspunktet bestræber sig på at overholde de regler og den lovgivning, der eksisterer.
Der er jo regler for, hvordan man skal foretage den her vandløbsvedligeholdelse, og dem går jeg sådan set ud fra at kommunerne overholder, og jeg har da også en forventning om, at borgerne overholder dem, og at lodsejerne overholder dem.
Og hvis de ikke gør det, er det selvfølgelig kommunens opgave også at føre tilsyn med de her ting og i givet fald også gribe ind.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jamen det er jo helt nye toner fra Enhedslisten, altså at man nu lige pludselig har tillid til kommunerne og tillid til alle de her instanser.
For jeg kan jo oplyse hr. Per Clausen om, at når man har noget jord, som man selv ejer, men hvor der også ligger en vej, så må man, hvis der også ligger et rør nedenunder, ikke engang have lov til at grave det rør op.
Altså, selv om man ejer jorden, selv om man sådan set ejer det hele, så skal man melde det til kommunen, hvis man gør det.
Det samme sker jo med hensyn til vandløbet her.
Man får jo ikke engang lov til at vedligeholde det.
For hvor dybt må man grave?
Hvem skal holde øje med det?
Det vil jeg gerne spørge hr. Per Clausen om.
Hvordan sikrer man, at de her vandløb egentlig bliver vedligeholdt fremover?
Er det, hr. Per Clausen lægger op til, sådan set, at man kommer til at skulle føre retssager mod naboen, fordi vedkommende ikke renser op?
Hvordan vil hr. Per Clausen sikre vedligeholdelsen?
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Det er klart, at der er tilsyn med, om vandløbene er i en ordentlig tilstand, og det tilsyn skal jo gribe ind, ligegyldigt om det er kommunerne, der ikke overholder reglerne, eller om det er private, der ikke overholder reglerne.
Og sådan går jeg ud fra at det her.
Jeg går faktisk ud fra, at vi i en vis udstrækning lever i et retssamfund, hvor tingene foregår på den måde.
Men jeg tror nu nok, de kan klare det her.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Jeg ved ikke, om Enhedslistens ordfører så kan forklare mig, hvem ordføreren mener skal tage stilling til, om det er i ordentlig tilstand, når man siger, at vandløbet skal overdrages i ordentlig tilstand.
Altså, jeg tænker på retssikkerheden i forhold til den lodsejer, der får et vandløb, som måske har været misligholdt.
Jeg tænker på retssikkerheden for lodsejeren i forhold til måske pludselig at få nogle efterfølgende økonomiske omkostninger.
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Jamen nu skal vi jo passe på bureaukrati alle steder, og man skal huske, at sådan et stort lovforberedende arbejde også kræver høring, og det kræver høring i en masse mindre organisationer, som skal bruge tid på at svare.
Og nu har vi altså kørt det her lovforslag så langt, som det er nu, med en samlet tilgang, og det vil være en meget stor bureaukratisk øvelse at begynde at dele det her lovforslag.
Og det ville i øvrigt også kræve, at vi begyndte at forhandle en gang til med KL.
Så jeg må sige, at proportionerne tilsiger at beholde de her to ting samlet.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Det, jeg godt kunne tænke mig at stille spørgsmål til ministeren om, er vandløb.
Vi arbejder jo rigtig meget med vandløb på forskellige planer lige her og nu, og da jeg så det her lovforslag, tænkte jeg: Hvorfor kommer det med vandløbsklassifikation pludselig ind her?
Det kunne jeg egentlig godt lige tænke mig ministerens kommentar til, for som jeg har forstået det, er der jo bl.a. nogle arbejdsgrupper under Vandløbsforum, som også arbejder med vandløb her og nu.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg kan bare forstå, at ordføreren ikke mener, at der ligesom bliver betalt nok fra bilejernes side.
Jeg fortalte jo, at bilejerne betaler omkring 43 mia. kr. om året i forvejen.
Nu kommer man så og siger: I skal ikke kun betale 60 kr. i det her gebyr, nej, nu skal I op over 100 kr. i gebyret her.
Og hr. Jens Joel mener stadig væk ikke, at bilejerne har betalt nok.
Hvornår er regningen stor nok for hr. Jens Joel til, at bilejerne ikke skal betale mere?
Samtidig har alle bilejerne betalt 43 mia. kr.
Kan regeringen aldrig få nok eller hvad?
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Jeg må indrømme, at jeg er en lille smule forvirret over, hvad angrebspunktet er, for det er jo ikke et nyt princip, at det her skal hvile i sig selv.
Det er jo sådan set det, der er pointen, og det er det, der er ved at køre af sporet.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi skal ind og hive penge ud af systemet.
Det er tværtimod et spørgsmål om, at vi siger, at vi ikke har lyst til, at der skal trækkes flere skattekroner, som skal fyldes i den her ordning.
Den er jo i virkeligheden et tilbud til bilejerne om, at når de gør det rigtige, nemlig afleverer deres bil til ophugning, får de oven i købet en kontant belønning for det.
Det er jo ikke sådan, at man får penge for at aflevere alt mulig andet på lossepladsen eller for den sags skyld ved at sortere sit affald derhjemme.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at bilejerne jo betaler ca. 43 mia. kr. om året.
Man kan jo spørge: Synes ordføreren ikke, at de egentlig har betalt nok?
Om det er 1.500 kr., eller det er 1.750 kr., er jo ikke det, det kommer an på i det her.
Jeg synes, at det, der er væsentligt at sige, jo er det med bilejerne.
Vi har f.eks. indført pant på dåser, og der er det også bare lige sådan, at staten, regeringen, har stukket snabelen ned i den kasse og har suget de penge op, som egentlig var tiltænkt dem, der afleverede dåserne.
Nu begynder man så med bilerne og vil måske have flere penge i kassen for at kunne suge nogle op.
Vil ordføreren give en garanti på, at det aldrig nogen sinde kommer til at ske?
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Nu er det jo med al respekt hr. Erling Bonnesen, som bliver en lille smule polemisk, for man kunne jo også argumentere for, at lige så vel som man ikke må smide batterier i skraldespanden, skal man, hvis man har en bil, sådan set aflevere den til ordentlig ophugning.
Der vælger vi så at sige, at ud over det, man kunne bede bilejerne om, nemlig at aflevere deres affald et sted, hvor det kan håndteres, får de faktisk også en præmie.
De får en check, og det synes jeg sådan set er et godt tilbud til bilejerne.
Der er det bare, at vi siger, at det gode tilbud til bilejerne kan de jo selv være med til at finansiere på den her måde, fordi de i løbet af bilens levetid sparer op til den præmie, som de så får udbetalt, når de håndterer affaldet på den rigtige måde.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Jeg kan jo forstå, at den socialdemokratiske ordfører ingen problemer har med at gøre det dyrere at være bilejer.
Det synes vi ikke at der er nogen grund til.
Vi synes, at bilejerne betaler nok i forvejen.
Så er der så opstået det her problem i ordningen, og så er det jo regeringen, der er regering, og så må regeringen komme med nogle alternative og forskellige måder at få det her er skruet sammen på.
Det er sådan set bare det, vi afventer, så det er en klar markering fra Venstre.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Lad mig starte med det sidste først.
Vi synes sådan set lige præcis ikke, det skal være dyrere for danskerne.
Vi synes sådan set, det er mere rimeligt, at det er den bilejer, som skal af med sin bil, der betaler 40 kr. om året for at have den mulighed, end at det er alle andre danskere, som måske ikke engang har bil, som skal betale for det.
Og derfor synes vi ikke, det skal være dyrere for alle danskere.
Vi synes sådan set, at det er et udmærket princip, som Venstre jo også hylder på mange andre områder, at det skal hvile i sig selv, altså at ordningen skal betale sig selv.
Det, vi kan se, er, at vi forventer, at der er underskud ved udgangen af i år på 100 mio. kr., og det er vi jo selvfølgelig nødt til at handle på.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi synes, det skal være dyrere af en eller anden principiel årsag, det er simpelt hen et spørgsmål om, at vi har skruet en ordning sammen, som i virkeligheden er blevet en succes, og hvor rigtig mange heldigvis afleverer deres biler.
Jeg tror også, at man vil aflevere sin bil, selv om man får 250 kr. mindre for den, fordi det jo faktisk er relativt nemt og relativt tilgængeligt for bilejerne at komme af med deres biler, og det er sådan set det allervigtigste.
Det er godt for miljøet, for vi ved faktisk, at 90 pct. af de materialer, som indgår, kan blive genanvendt eller blive renset for farlige stoffer og på den måde undgå at være en miljøbelastning.
Derfor er der heller ikke nogen, som egentlig er uenig i, at vi skal have den her skrotningsordning, men jeg må sige, at det undrer mig en lille smule, hvis Venstres ordfører og partiet Venstre ikke mener, at det skal være statsfinansielt neutralt, altså at ordningen ikke skal kunne hvile i sig selv, for det er jo det samme som at sige, at det er alle skatteborgerne, som skal betale for, at nogle bilejere skal af med deres biler.
Derfor synes jeg faktisk, at der er lavet et udmærket kompromis her, hvor man siger, at vi justerer en lille smule på den præmie, man får, fra 1.750 kr. til 1.500 kr. Man skal huske, at dengang vi indførte ordningen, var det sådan set kun 500 kr., man kunne tage med hjem, for der kostede det også penge at aflevere bilen.
Det gør det jo ikke længere, så på den måde er de 1.500 kr., om man så må sige, lige ned i lommen.
Ja, det er jo altså fra 60 kr. til 100 kr. Så det er med 40 kr. om året, at vi hæver afgifterne.
Men jeg er nu også rimelig fortrøstningsfuld.
Selv om jeg godt ved, at der også er folk i det her hus, som ikke synes, at 2.000 kr. er noget særligt, så tror jeg faktisk, at en skrotpræmie på 1.500 kr. godt kan få folk til at aflevere deres bil.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Tak for det.
Baggrunden for lovforslaget er, at den markant øgede mængde af udtjente biler har forårsaget et underskud på ordningen for skrotningsgodtgørelse.
Lovforslaget indeholder to hovedpunkter, nemlig at nedjustere skrotningsgodtgørelsen fra 1.750 kr. til 1.500 kr. og at forhøje miljøbidraget fra 60 kr. til 101 kr.
Skrotningsordningen er en udmærket ordning, der er med til at give den enkelte bilejer incitament til at sende sin udtjente bil til ophugning, men med de ændringer, som regeringen foreslår i dette lovforslag, vil man ikke kun forringe skrotningsordningen, men også gøre det dyrere at være dansker.
Forhøjelse af miljøbidraget, en stigning på næsten 70 pct., som vil ramme alle bilejere, og at pålægge øgede udgifter til danskerne,
er ikke vejen frem, hvis vi skal have dansk økonomi trukket ud af krisen.
Vi vil ikke være med til at gøre det dyrere at være dansker, og Venstre kan derfor ikke støtte forslaget på det foreliggende grundlag.
Så skulle jeg hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte lovforslaget på det foreliggende grundlag.
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Jamen nu kan man jo yde landbrugsstøtte på mange måder, og jeg læser lige fra lovforslaget: »... kun vandløb, som har interesse for en meget snæver kreds, kan nedklassificeres, fx vandløb der er anlagt til særlige, private formål.«
Det er kun de vandløb, hvor kommunen kan sige: Vi synes ikke, at alle skatteborgerne her i kommunen skal betale for at oprense landmand X's vandløb, som kun er i landmand X's egen, private interesse.
Det mener jeg ikke er den måde, vi skal yde landbrugsstøtte på i Danmark.
Det må vi gøre ud fra nogle overordnede formål om, hvad vi gerne vil understøtte i landbruget, og ikke i forhold til at den ene landmand skal have en fordel frem for den anden.
Anni Matthiesen (V), 2013-10-31:
Det sidste spørgsmål går så egentlig på, at kommunerne, som ministeren også siger lige her, har mulighed for at spare nogle penge, ved at man jo så kan flytte nogle af de her opgaver ud til formentlig en del landmænd.
Men vi ved vel også godt alle sammen, at her og nu er der rigtig mange landmænd, som i forvejen er hårdt belastet økonomisk.
Ser ministeren ikke et problem i, at der faktisk nu kan være nogle landmænd, som bliver pålagt, kan man så sige, måske fra den ene dag til den anden, en ekstra økonomisk byrde?
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Årsagen er, at kommunerne har ønsket at have det værktøj, at de ikke bare kan opklassificere, men også nedklassificere vandløb, så kommunen ikke skal betale regningen for nogle få private lodsejeres interesse i at få vedligeholdt et vandløb.
Hvis det ikke er i samfundets eller kommunens interesse, er det jo ikke alle skatteborgerne i kommunen, der skal betale for en enkelt lodsejers private, særskilte interesse.
Det synes jeg sådan set er et ganske fair princip.
Når vi ikke har så mange penge ude i kommunerne, er det jo fair nok, at man ikke i den ene ende af kommunen betaler for en lodsejers oprensning af vedkommendes vandløb og i den anden ende gør det, men siger, at som samfund vurderer vi, at det her har så snæver en privat interesse, at det er den lodsejer selv, der skal betale for det.
Den anden del af spørgsmålet var: Hvorfor nu?
Det er, fordi det her vil være et værktøj, kommunen skal bruge, lige meget hvad der sker i Vandløbsforum.
Så det er sådan set, desuagtet hvad vi finder ud af i Vandløbsforum, og jeg er glad for, at Venstre anerkender, at her har regeringen taget initiativ til at inddrage alle interessenterne på området og virkelig få taget fat på et stort problem.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Tak for det.
Jeg markerede klart og tydeligt, at jeg synes, det er en udmærket skrotningsordning.
Jeg markerede også klart og tydeligt, at vi ikke vil være med til at gøre det dyrere for danskerne, og så har jeg sådan set lagt op til, at vi under udvalgsbehandlingen kunne prøve at få en nærmere analyse af det her.
Vi har også opfordret til at stille nogle spørgsmål om og til at få en redegørelse om, hvordan regnskaberne for det her ser ud indtil nu, og hvad der kan være af alternative måder til at få det her skruet sammen på, sådan at der på en eller anden måde stadig væk kan være en balance.
Så det er rimelig enkelt og lige ud ad landevejen og ikke særlig polemisk.
Jeg håber, vi kan holde det på det spor.
Det kan være, at vi kan starte det allerede her, det kan være, at ordføreren kan redegøre lidt for, hvordan tingene egentlig ser ud, så vi er bedre forberedt til det kommende udvalgsarbejde.
Men det her er en klar markering af, at vi ikke synes, det skal være dyrere for danskerne, og det kan jeg så forstå at Socialdemokraterne synes.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
Jeg kan sandelig godt forstå, at Venstre glæder sig i dag, for det er jo rigtigt nok, at det var den bestikkelse, som Venstre lagde på bordet – det er jeg helt enig med transportministeren i – da man fik problemer, fordi man pegede på en placering af supersygehuset i Gødstrup i stedet for i Aulum.
Så det kan jeg godt forstå, og det er en fantastisk ting, at man har fået den siddende regering til at overtage den, huha!
Så snakker ordføreren om vækst.
Er man ikke opmærksom på fra Venstres side, at vækst jo kan opstå næsten hvor som helst; at når man placerer motorveje i delvis tyndtbefolkede områder, kan det jo også være, at væksten kommer andre steder, fordi det nu bliver nemmere at pendle væk fra området og pendle ind til arbejdspladser helt inde i Aarhus f.eks.; og at der jo på mange måder kan være en fare for, at der sker en, om jeg så må sige, udtynding i bredden, ved at virksomhederne koncentrerer sig omkring motorvejen og dermed flytter fra de tyndtbefolkede områder?
Det er jo en fare, som der er.
Det ved jeg ikke om Venstre er opmærksom på i al den megen snak om vækst.
Jo, men det tager jo også tid at få anlagt og udbygget motorvejene trods alt.
Og der vil jeg da især gerne henholde mig til SF's ordfører, der jo sagde, at det jo næsten slet ikke er det, vi behandler i år.
Der er en anlægslov, men der er jo ikke fundet finansiering til den.
Jamen så kan det jo tage rigtig lang tid i virkeligheden, inden man får udbygget det pågældende stykke motorvej.
Det er jo sådan set sideløbende med, at vi nu tager fat via bl.a. Togfonden DK og med penge andre steder fra på at udbygge den kollektive trafik.
Det løser ikke problemerne med trængsel, at man udbygger med motorveje.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-10-31:
Der er ingen tvivl om – og der er jeg helt enig med ordføreren – at noget af det, der virkelig afhjælper trængsel, er udbygning af den kollektive trafik.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi både har en forligskreds om billigere og bedre kollektiv trafik sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti, men at vi også i øjeblikket har forhandlinger om Togfonden DK, hvor vi bruger 23,5 mia. kr. på at forbedre den.
Det inkluderer bl.a. en ny bane på Vestfyn.
Om end jeg er et meget utålmodigt menneske, og om end jeg ønsker, at tingene skulle ske i morgen, så går der alligevel nogle år, før en bane på Vestfyn er etableret, og vi ser timemodellen endeligt og helt rullet ud.
Der snakker vi om midten af 2020'erne, og indtil det sker, så har vi konkrete trængselsproblemer forskellige steder på motorvejene.
Det er vi nødt til at afhjælpe, og det mener jeg at det her er et forsøg på.
Helt konkret handler det her jo, hvis vi kigger på fokus, decideret om Odense Sygehus.
Vi skal bygge et nyt universitetshospital, og der skal køres en del byggematerialer frem og tilbage til hospitalsbyggeriet.
Det vil gøre det nemmere med adgangen, det vil også gøre det mindre farligt på de lokale veje i Odense, men det er jo det stykke i Danmark, vi kan se, som nok er noget af det, der har mest trængsel.
Men jeg er opmærksom på det.
Jeg mener, at vi hele tiden skal tænke os godt om, før vi bygger motorveje.
De skal afhjælpe reelle problemer.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
Det kan godt undre mig, at regeringen og transportministeren ikke har tålmodighed, om jeg så må sige, til ligesom at lade alle de mange kollektive trafiktiltag, som jeg også nævnte i mit ordførerindlæg, virke.
Det er et spørgsmål om timemodellen, som vi nu lancerer, det er et spørgsmål om en nybygningsløsning, som nu kommer op at stå, det er et spørgsmål om opgraderingen af Ringsted-Odense, en ny bane på Vestfyn og for så vidt også den nye letbane i Odense.
Vi ved jo, det er en kendsgerning, at det er den slags tiltag, der virker, hvis man skal flytte bilisterne over i den kollektive trafik.
Det er en udbygning af den kollektive trafik.
Derfor kan det undre mig, at man ikke, om jeg så må sige, har is i maven i forhold til at sige: Lad os nu se, om det her i virkeligheden ikke virker meget bedre end det at udbygge motorveje, som jo ikke virker.
Alle trafikforskere siger, at det jo er det her sammen med road pricing, som virker.
Det har ministeren så desværre indtil videre sat på standby, i hvert fald med hensyn til road pricing.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-10-31:
Hvis man kigger på det tilbageløb, der har været i Infrastrukturfonden, handler det jo om, at enten er projekter blevet billiggjort, eller at vi har fået EU-midler til forskellige projekter.
Det gør jo, at der kommer nogle penge ind, men ikke i et omfang, som bl.a. kan betale en fynsk motorvej.
Nu må man bære over med mig, men jeg mener, at det sidste stykke koster i omegnen af 1,8 mia. kr.
Det er ikke et beløb, vi løbende får ind i Infrastrukturfonden.
Det er millioner, vi taler om i forbindelse med tilbageløbet.
Når det er sagt, beslutter vi jo en anlægslov, som er en anlægslov for hele det resterende stykke på Vestfyn.
Det er også dér, hvor der er mest trængsel, og hvor det giver mest mening.
Jeg har noteret mig, at der er andre, der taler om Odense til Nyborg, men der er slet ikke på samme måde samme trængselsproblematik, som der er på Vestfyn.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Tak for det.
Selvfølgelig ved vi alle, at det er vanskeligt sådan lige at få pengene på plads her og nu til bare at få en næste fase, men det er jo den fase, vi sådan går ind i nu, og jeg har fuld respekt for, at det gør man fra alle egne af landet.
Så der kommer jo nogle penge derfra nu.
Så er mit spørgsmål: Når man så når hen til det næste møde, hvor det bliver aktuelt at fordele de her trafikmidler til motorveje, vil den fynske motorvej så stå sådan passende højt på prioriteringslisten?
Det må egentlig være meget naturligt at sige, når man nu er kommet godt i gang, at så ligger der noget rationale i, at man så får videreført det arbejde, der er sat i gang, sådan at man så at sige får det lavet i et hug på en eller anden måde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-10-31:
Jeg tror, at man skal være opmærksom på, at der skal findes finansiering, før vi kan bygge nye motorveje.
Med anlægsloven laver vi de lovgivningsmæssige rammer, men vi må erkende, at Folketinget også tidligere har vedtaget anlægslove, som vi endnu ikke har fundet finansieringen til.
Her tænker jeg bl.a. på Frederikssundsmotorvejen.
Vi har andre vejprojekter, omkring 20 VVM-forslag, liggende, hvor der også mangler finansiering.
Jeg må erkende, at om end lommerne nogle gange er dybe på transportområdet, så findes midlerne ikke i øjeblikket.
Derfor vil jeg sige, at jeg synes, at det er en lille smule præmaturt at beslutte, om man skal starte i Nørre Aaby, eller om man skal starte i Odense.
Min indstilling vil være meget pragmatisk.
Jeg vil lytte til folk i området.
Jeg synes sådan set, at det er en god demokratisk tradition at lytte til de lokalpolitikere, der er involveret i det.
Ligesom hr. Rasmus Prehn gjorde opmærksom på, at vi har gjort med det de østvendte ramper, så synes jeg også, at vi skal lytte til lokalpolitikerne, når det drejer sig om det sidste stykke af motorvejen.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Tak for det.
Som fynsk valgt folketingsmedlem tænker jeg jo med glæde tilbage på det møde, som vi havde om den fynske motorvej for nogle år tilbage, hvor ministeren jo deltog som daværende SF-trafikordfører sammen med Venstres trafikordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, og undertegnede, så jeg er glad for, at vi sådan her ligesom kan fejre, at vi nu får endnu et stort skridt taget i den her sag.
Der vil jeg da godt sådan prøve at bringe det lidt frem på banen også, for det bliver da forhåbentlig et snarlig aktuelt spørgsmål at få taget stilling til.
Har ministeren sådan nogen præferencer for, om man skal køre videre fra Nørre Aaby og så ind mod Odense, eller om man skal starte fra Odense og køre den anden vej for så at sige at få gjort projektet færdigt?
Nu vil vi jo glæde os over, at på kryds og tværs af næsten alle partier her i Folketinget – der er måske et enkelt, der er undtaget – er der jo stor opbakning til det her projekt.
Så hvad er ministerens præference i det her spørgsmål?
Skal vi fortsætte fra Nørre Aaby mod Odense, eller skal vi tage det fra Odense mod vest?