Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Det giver anledning til at forklare regeringens holdning vedrørende biomasse i energiforsyningen.
Enhedslisten ønsker med forslaget B 33, at regeringen nedsætter en arbejdsgruppe, som skal afklare den reelle CO2-fortrængning ved anvendelse af importeret biomasse.
Det er i og for sig en sympatisk idé, og der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at regeringen mener, at anvendelsen af biomasse i energiforsyningen skal ske på den mest bæredygtige måde.
Men regeringens tilgang er en lidt anden end den foreslået af Enhedslisten.
Regeringen vil snart fremlægge en samlet strategi for, hvordan vi kan blive uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Biomasse vil sammen med vind spille en væsentlig rolle i det fremtidige energisystem, og regeringens strategi vil derfor også omfatte en række initiativer, der vil øge anvendelsen af biomasse.
Netop fordi vi kommer til at bruge mere biomasse i Danmark, aktualiseres behovet for at se på, hvordan danske biomasseressourcer udnyttes mest effektivt.
Men Danmark står altså kun for ca. 0,22 pct. af det globale biomasseforbrug, så derfor vil vi ikke slå ind på nogen solokurs; vi vil igennem EU og andre internationale fora arbejde for at få vedtaget en fælles politik for bæredygtig anvendelse af biomasse.
Så vi vil altså i fællesskab især adressere importeret biomasse.
Der foregår allerede en del handel med biomasse, og Danmark er bare et af adskillige lande, der må formodes at ville øge importen af biomasse.
Derfor er Europa-Kommissionen også opmærksom på problemstillingen og overvåger udviklingen i anvendelsen og importen af biomasse til EU.
Faktisk har Kommissionen allerede lavet en del af det arbejde, som Enhedslisten opfordrer til.
For knap et år siden kom Kommissionen med en rapport om krav til bæredygtighed i anvendelsen af biomasse til energiformål.
Rapporten indeholder bl.a. en opgørelse over CO2-effekten af biomasse i el- og varmeproduktion.
Inden udgangen af i år kommer Kommissionen så, så vidt jeg forstår, med en opfølgende rapport om behovet for nye bæredygtighedskriterier og, hvis nødvendigt, med forslag til fælles kriterier.
Regeringen opfordrede allerede i sit EU-udspil fra maj 2010 Kommissionen til at formulere en tværgående biomassepolitik med fælles bæredygtighedskriterier.
Og vi vil også fortsat i EU arbejde for, at der etableres fælles kriterier, ikke mindst når Danmark næste år har EU-formandskabet.
Fælles bæredygtighedskriterier på EU-niveau anbefales også af Klimakommissionen, og jeg mener derfor også, at det er den vej, vi bør gå.
Vi følger også Kommissionens arbejde med indirekte arealmæssige forskydningseffekter eller ILUC, som er den engelske betegnelse, og det handler jo om, at produktion af biomasse, der anvendes til biobrændstoffer eller andre energiformål, kan flytte traditionel produktion af fødevarer til arealer, der er tidligere uopdyrket land.
Det kan jo så medføre en øget udledning af drivhusgasser såsom metan.
Det vil vi også komme ind på, når vi herefter skal behandle beslutningsforslag B 34 om et moratorium for biobrændstoffer.
Kommissionen har i december offentliggjort en foreløbig rapport, der viser, at der kan være problemer i forhold til ILUC og biobrændstoffer, og Kommissionen vil derfor lave konsekvensvurderinger af mulige metoder til håndtering af ILUC.
ILUC kan være en væsentlig problemstilling i forhold til bæredygtighed, og det er derfor et arbejde, som vi fra dansk side har presset på for, og som vi også følger meget nøje.
Så lad mig opsummere, så det står helt klart, hvad regeringens holdning er
: Alle ressourcer og især biomasse skal anvendes på den mest effektive måde, og biomasse skal produceres og anvendes på en bæredygtig måde.
Men jeg mener ikke, at Enhedslistens forslag om at oprette en arbejdsgruppe, der skal vurdere den reelle CO2-effekt ved importeret biomasse, er den rette vej at gå.
Det vil også være vanskeligt at isolere vores lille del og analysere konsekvenserne af den i de eksporterende lande.
Jeg mener også, at Enhedslistens antagelser er lidt skæve.
Enhedslisten antager, at biomasseeksporten påvirker de eksporterende landes mulighed for at udfase deres egen anvendelse af kul.
Men der jo stor forskel på energisammensætningen i de biomasseeksporterende lande; f.eks. anvendes der i Sverige og Finland, som jo er relativt store biomasseproducenter, på nuværende tidspunkt stort set ingen kul i energiforsyningen. Arbejdet med at udvikle kriterier og vurdere konsekvenser af øget handel med biomasse mener jeg derfor giver større værdi, hvis det foretages i regi af EU.
Min konklusion er derfor, at selv om det er relevant at kende til konsekvenserne af øget import af biomasse til energiproduktion, kan vi ikke støtte det konkrete forslag, først og fremmest fordi det ikke er den mest hensigtsmæssige tilgang.
Spørgsmålet om biomasses bæredygtighed er globalt og skal derfor adresseres i EU og andre internationale fora, hvor man i øvrigt allerede har fokus på klimaeffekten ved anvendelse af biomasse.
Som sagt er det også min opfattelse, at det er mest fornuftigt at få fælles bæredygtighedskriterier i EU.
Ud over allerede at stille skarpt på problemstillingen er det en sag, vi prioriterer under det danske EU-formandskab næste år.
Jeg indstiller derfor, at beslutningsforslaget forkastes.