runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-12:
Supportenheden flyttes til København i nærheden af Arbejdsmarkedsstyrelsen, fordi det vurderes, at en tæt ledelsesmæssig og faglig kontakt er en forudsætning for at få supportorganisationen til at fungere effektivt i forhold til jobcentermedarbejderne.
Effektiviteten opnås bl.a. ved, at der skabes en øget synergi mellem udviklingen af forretningssystemerne og den efterfølgende support.
Netop dette samspil er stadig vigtigere, fordi it-systemerne løbende justeres og udbygges som følge af politiske forlig, senest kommunalreformen og velfærdsforliget, der trådte i kraft stort set samtidig.
Konkret vil flytningen sikre, at supportmedarbejderne kan deltage i udviklingsprojekterne og i testarbejdet, og at supportmedarbejderne på den baggrund kan få ansvaret for udfærdigelse af vejledninger i brugen af de nye systemer.
Bjarne Laustsen (S), 2007-12-12:
Jeg har ikke den store respekt for ministerens forklaringer.
Jeg synes, de virker hule, og jeg synes, det er spild af medarbejdernes ressourcer og kompetencer, at man har ført en personalepolitik, der er gået ud over både deres faglige stolthed og deres kunnen, og de arbejdsløse betaler prisen.
Det kan være, der kommer en regning, ekstraordinær stor, på det her cirkus.
Men jeg synes bare, at det er for dårligt, ministeren ikke engang er stor nok til at beklage, at man har lavet sådan et flyttecirkus på det her område for it-supportfolkene.
Noget andet er, at det her viser hulheden i den borgerlige regerings politik, der går ud på, at job, der ikke nødvendigvis skal ligge i hovedstaden, udmærket godt kan ligge ude regionalt.
Dermed viser det igen, at en ting er, hvad man går og siger i en valgkamp om, hvor mange job man vil tilgodese den ene og den anden region med, men noget andet er, at lige så snart valget er overstået, siver jobbene lige så stille fra provinsen tilbage til hovedstaden.
Jobbene bliver centraliseret i København igen, og det værste her er, at det går ud over de medarbejdere, man koster rundt med, og det går ud over dem, man skulle servicere: netop de arbejdsløse.
Så jeg synes, regeringen har en elendig og dårlig sag.
Det synes jeg man skulle beklage.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-12:
Som jeg tidligere har sagt, så har Arbejdsmarkedsstyrelsen på baggrund af rapporten fra Rambøll Management valgt at flytte supportfunktionen, fordi udviklingen af it-systemer og it-support hænger sammen.
Rambøll vurderer i rapporten, at det er vigtigt, at supporten knyttes tæt til den løbende udvikling og forbedring af it-systemerne, som finder sted i København.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Alt er jo relativt.
Hvis det er den næste løncheck, der først kommer i 2012, så synes jeg, der er meget lang tid til den.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-12:
Som hr. Bjarne Laustsen ved, har Rambøll Management gennemført en analyse af den såkaldte IT-supportenhed i Aalborg.
Rapporten anbefaler, at supportcenteret flyttes fra Aalborg til København, så supporten er i umiddelbar nærhed af Arbejdsmarkedsstyrelsens it-udviklingsmiljø og it-ekspertise.
Rambøll vurderer i rapporten, at en tæt ledelsesmæssig og faglig kontakt er en forudsætning for at få supportenheden til at fungere effektivt i forhold til jobcentermedarbejderne.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har på den baggrund fundet det nødvendigt at etablere supporten som en del af Arbejdsmarkedsstyrelsens organisation i København, helt i tråd med anbefalingerne i Rambølls rapport.
Arbejdsmarkedsstyrelsen skylder medarbejderne i beskæftigelsesindsatsen at handle, så supportenheden kommer til at fungere optimalt.
Cirka 5.000 medarbejdere hos kommunerne, i staten, i jobcentrene, i a-kasserne og hos andre aktører er afhængige af, at it-systemet fungerer.
Per Stig Møller (KF), 2007-12-12:
Ja, det er jo det, det er jo det.
Lige så snart der kommer en ny formand, bliver reglerne lavet om.
Men så bøjer vi os for det, fordi vi jo selvfølgelig altid bøjer os for formanden.
Så vil jeg starte med at svare på spørgsmålet: Regeringen deler ikke den opfattelse, at Taleban er på fremmarch i Afghanistan.
Det så vi også forleden dag i Musa Qala, hvor Taleban fik et nyt og ret væsentligt nederlag.
De kontrollerer altså ikke nogen provins, og Taleban har i stigende grad set sig nødsaget til at gå væk fra direkte konfrontation med de internationale og afghanske styrker og over til rene terrormetoder mod civile, sådan som vi også har set det med vejsidebomber og selvmordsbomber.
Samtidig er det værd at hæfte sig ved, at de seneste meningsmålinger viser, at flertallet af den afghanske befolkning fortsat mener, at udviklingen i deres land går i den rigtige retning, og at der fortsat er solid opbakning til de internationale styrkers tilstedeværelse.
Meningsmålingerne viser også, at det kun er en meget lille del af den afghanske befolkning, der støtter Taleban.
Taleban fremstår ikke for den afghanske befolkning som et troværdigt alternativ til den lovligt valgte regering i Kabul.
Situationen er naturligvis fortsat vanskelig.
Taleban er under pres, men kan ikke dæmpes med militære midler alene.
Skal den positive udvikling fastholdes, kræver det et tæt samspil mellem den militære og den civile indsats, så vi kan levere både sikkerhed og synlig udvikling til den afghanske befolkning.
Samtænkning af den militære og civile indsats udgør som bekendt hjørnestenen i den danske Afghanistanindsats.
Der er ingen opbygning uden sikkerhed, og der er ingen langsigtet sikkerhed uden opbygning.
Derfor er Danmark også dybt involveret i genopbygningen, både i Helmand, hvor tropperne er, og i resten af landet.
Man skal ikke lade kampene i syd overskygge det faktum, at to tredjedele af landet er så fredeligt, at der faktisk sker opbygning i stor skala.
Klaus Hækkerup (S), 2007-12-12:
Kan udenrigsministeren oplyse, hvilken reaktion det giver regeringen anledning til, at Taleban angiveligt er på fremmarch i Afghanistan?
Skriftlig begrundelse
Ifølge oplysninger i dagbladet Politiken den 27. november 2007 er Taleban »permanent til stede« i 54 pct. af Afghanistans samlede landområde, ligesom organisationen er »aktiv« i andre 38 pct.
Den britisk baserede tænketank Senlis Council finder, at det er afgørende at fordoble NATO's internationale styrke fra de nuværende 40.000 soldater til cirka 80.000, ellers risikerer Vesten at tabe Afghanistan.
Tænketanken anbefaler desuden, at NATO-styrkernes operationsområde udvides til Pakistan, hvor Taleban og al-Quaida har træningslejre, og hvorfra de sender styrker ind i de sydlige provinser af Afghanistan.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Hvad angår det spørgsmål, ved jeg, at fru Liselott Blixt ved meget mere end jeg.
Vi har jo drukket flere kopper kaffe sammen, og jeg har informeret om forskellige ting.
Nu synes jeg, at det kunne være sådan, at fru Liselott Blixt kunne komme over på mit kontor og informere mig om PDA'er ude i sundhedssektoren.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-12:
I dagens udgave af Politiken er der en lang artikel om, at sundhedsministeren og ministeriet totalt har svigtet, når det drejer sig om at følge op på ventetider for forskellige patienter.
Det er dybt alvorligt, for vi ved jo efter oplysninger fra Kræftens Bekæmpelse, at patienter er døde på ventelisten.
En sådan manglende opfølgning og overvågning, som der står i overskriften, er jo helt uacceptabel og ufattelig kynisk over for de mennesker, der ligger på hospitalet.
Jeg synes, det er ufatteligt, at vi har en regering, der med hjælp fra Dansk Folkeparti har holdt hånden over et system i stedet for at have sørget for den overvågning, som skulle til.
Hvis man havde haft den overvågning, havde man også kunnet sikre, at patienterne kunne blive behandlet inden for korte frister.
Det er et svigt, der er helt uacceptabelt, og der skal ændres på det.
Det bliver der sikkert ikke gjort ved det her møde, men jeg kan forsikre ministeren om, at jeg vender tilbage, for at drive sit ministerium på den måde er uacceptabelt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Nu kan jeg af formelle grunde ikke kommentere hele den her rapport, fordi den først offentliggøres kl. 16.00, hvorefter den gives til statsrevisorerne.
Men jeg kan da i hvert fald kommentere det, som har stået i Politikken.
Man kan sige, at der er to kritikdele.
Den ene del er de gamle kritikpunkter omkring Sundhedsstyrelsen, og det er lidt et historisk forløb, for der har ministeriet tidligere - for godt et år siden - igangsat en række initiativer med ny ledelse i Sundhedsstyrelsen; der er kommet et nyt kræftovervågningskontor i ministeriet; der er etableret det her pakkeforløb.
Så jeg forventer, at den del af kritikken vil vise sig at være historisk.
Så er der en anden del af kritikken, og det er måske der, hvor jeg mener, at Politiken skyder lidt over målet, nemlig at rigsrevisorerne mener, at der er en ubalance mellem de regler, som er vedtaget af Folketinget, og den kontrol, som er iværksat af ministeriet.
Det mener jeg ikke er en kritik, andet end at det er en opfordring til, at man skal diskutere, hvorvidt regler nødvendigvis altid skal rettes op med kontrol fra Slotsholmens side.
Altså, må jeg bare, uden at være polemisk, som et tænkt eksempel sige: Hvis nu Socialdemokratiets 29 velfærdsrettigheder blev indført, eksempelvis at ældre skal have et bad hver dag, forestiller man sig så, at de ovre i Velfærdsministeriet hver dag skulle kontrollere, om og hvornår de ældre nu også fik bad - at det skulle kontrolleres fra Slotsholmen?
Eller forestiller man sig, at det var noget, de styrede lokalt ude i kommunerne?
Nu er det jo en meget alvorlig ting, vi taler om, og derfor skal man stadig væk prøve at holde hovedet koldt.
Det, jeg er ked af at erfare som ny sundhedsminister, er, at der er så meget, der går op i kritik af hele vores personale og hele vores system.
Nuvel, der er sager, hvor vi ikke gør det godt nok.
Og jeg tager fuldt ud Rigsrevisionens kritik til mig, ingen tvivl om det.
Men det går faktisk meget, meget bedre, end det har gjort år tilbage.
Der er på det seneste sket rigtig meget.
Må jeg få lov til at citere fra en pressemeddelelse, hvori Bent Hansen, socialdemokratisk formand for regionerne, siger i dag: »Der har aldrig i dansk kræfthistorie været leveret så stor en indsats som i de seneste 3 måneder, så i forhold til problemstillingen i dag er det svært at bruge kritikken til ret meget. Tiden er løbet fra den passive registrering af målepunkter på alle dele af forløbet.
Det bliver en aktiv registrering, så man hele tiden kan se, om målene bliver nået.«
Og Bent Hansen fortsætter: »SF foreslår, at sundhedsministeren fremover hver måned skal rapportere til Folketingets sundhedsudvalg.
Hvordan går det med at opfylde til løfterne til befolkningen?
Men nye krav om registrering vil sende et dårligt signal til læger og sygeplejersker, som har taget overarbejde for at kunne nedbringe ventetiderne.« Altså, vi skal passe på, vi ikke bare får mere kontrol.
Flere af de indslag, som vi så i TV-avisen i går aftes, viste, hvordan læger, der arbejder rigtig godt og får behandlet og kureret en masse mennesker, skal bruge mere og mere tid til registrering på blanketter.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-12:
Jeg tror, at det er meget vigtigt, at ministeren er opmærksom på - også i forhold til bemærkningerne om personalet - at det er ministerens ansvar, at den kontrol bliver ført, og at man overvåger ventetiderne.
Det er ministerens ansvar.
Det er ikke et ansvar, der ligger nogen som helst andre steder.
Og derfor er der ikke nogen som helst tvivl om, at det her hverken skal fedtes af på Sundhedsstyrelsen eller på nogen som helst andre.
Der er kun én, der skal rejse sig op og sige: Jeg har ikke gjort det godt nok.
Nu er han ikke minister længere, men konsekvenserne af den politik, ministeren har ført over en 6-årig periode, har været voldsomme for patienterne, som det er gået ud over.
Så må jeg sige omkring kræft osv., at jeg tror, at også ministeren er klar over, at det skridt at gøre kræftbehandlingen akut kun blev taget, fordi der var et stort pres her fra Folketinget.
Det var alene derfor, at statsministeren, da han kom tilbage fra sin ferie midt i august, meldte, at nu måtte kræft behandles akut.
Vi siger: Det er ikke kun kræft, det er også andre livstruende sygdomme.
Det er også er hjertepatienter, for hvem ventetiden også er eksploderet. Vi har alvorlige problemer, og det synes jeg at man skal erkende og gøre noget ved.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Jeg synes, at det her emne er alt for alvorligt til, at vi blot skal vise politisk handlekraft, hvis det ikke nødvendigvis medfører, at systemet bliver bedre.
Det, jeg er interesseret i, er, at systemet bliver bedre og bedre og bedre for patienterne.
Jeg håber, at hr. Jens Peter Vernersen vil være med til at tage en upolitisk, fordomsfri og ikkeideologisk diskussion om, hvordan vi gør det.
Og der rejser jeg bare det lille spørgsmål: Måske kunne det være, at vi fik et bedre system ved ikke at dynge alle vores medarbejdere til i kontrol og ved at sige, at Slotsholmen ikke skal styre alting, og i stedet respektere, at vi rent faktisk har et system med nogle kommuner og med nogle regioner, og at det er fuldt ud kompetente mennesker, der sidder derude og ejer vores sygehuse, og som derfor også skal være dem, der skal sørge for at kontrollere og udføre de opgaver, som vi fra Folketingets side, altså fra lovgivningsmagtens side, har givet dem.
Som chef i den udøvende magt skal jeg ikke underkende mit ansvar på det her område, men jeg håber bare, at vi kan få en fordomsfri diskussion af, om vi ikke en gang imellem går ud i et kontrolspor til skade for vores systemer.
At få den diskussion kunne jeg godt tænke mig.
Den vil jeg meget gerne tage med hr. Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-12:
Lige i forhold til det sidste kunne jeg måske tvivle på, om ministeren har læst vores velfærdsrettigheder.
For dér fremgår det jo netop, at hvis man ikke overholder de velfærdsrettigheder, så skal der ude hos kommunerne være en ombudsmand, der skal påse, at det her bliver bragt i orden.
Så der har vi taget højde for, hvordan man får sine rettigheder gennemført. Men det her er noget ganske andet, fordi det, som det fremgår af dagbladet Politiken, er ministeriet, der har det overordnede tilsyn.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, når man læser den artikel - og jeg er sikker på, at det vil blive forstærket, når klokken bliver 16 og vi ser Rigsrevisionens rapport - at der har været begået betydelige svigt af sundhedsministeren over en periode på snart 6 år.
Når vi har rejst disse spørgsmål i Sundhedsudvalget - jeg har gjort det -
så har ministeren spurgt tilbage, om jeg vil centralisere sundhedsvæsenet.
Mit svar har været: Nej, jeg vil bare have, at ministeren fører tilsyn med dem, der nu skal udføre opgaven, så vi er sikre på, at patienterne bliver behandlet.
Det er det, forskellen har bestået i.
Og det er dybt alvorligt, at man helt åbenbart ikke har foretaget den overvågning af ventetiderne, der har betydet, at mennesker ikke er blevet behandlet.
Og som Kræftens Bekæmpelse siger: Sikkert en om dagen er død på ventelisten.
Det har den tidligere minister et stort ansvar for, og jeg vil altså opfordre den nye minister til at sikre, at den overvågning kommer til at ske fremover, så det her bliver fortid.
Kamal Qureshi (SF), 2007-12-12:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i det spor, som hr. Jens Peter Vernersen var inde på.
Jeg vil gerne starte med at spørge ministeren bare sådan at vi på den måde kan få klarhed - om ministeren er fuldt ud klar over alvoren i de mangler, der har været på grund af det svigt, som ministeriet har stået for i de sidste 6 år.
Det synes jeg i hvert fald ville være en god begyndelse, hvis man erkender det.
Og det her handler ikke om, hvorvidt man får bad hver dag, må jeg sige til ministeren.
Det her handler om mennesker, og om at Kræftens Bekæmpelse siger - og det kan være rigtigt, lavt eller højt sat - at en kræftpatient er død hver dag på grund af ventetider, som regeringen havde lovet ikke ville være der.
Allerede i 2002 sagde regeringen i et interview med udenrigsminister Per Stig Møller i Ekstrabladet, at årsagen til, at man skærer ned på ulandsbistanden er, at man gør bl.a. kræftbehandlingen bedre herhjemme det bliver brugt som et argument for at skære ned på ulandsbistanden.
Her står vi altså i 2007, hvor Politiken skriver, at Rigsrevisionen for 5 år siden kritiserede, at Sundhedsministeriet ikke vidste, hvor længe kræftpatienter ventede på undersøgelse og behandling i forhold til de frister, som regeringen har fastsat i en behandlingsgaranti.
Det ved Sundhedsministeriet stadig ikke, skriver Politiken.
Og det er alvoren i det, vi gerne vil bede ministeren om at forholde sig til.
Det handler ikke om at få bad hver dag - det handler om, at der er mennesker der dør, fordi behandlingsgarantien ikke bliver overholdt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Jeg ville egentlig gerne give et langt og fyldigt svar, så derfor kunne jeg håbe, at jeg blev kaldt til spørgetime af hr. Kamal Qureshi i næste uge, så det ikke skal være om et år.
Men formelle regler, da Rigsrevisionens rapport altså først offentliggøres i dag kl. 16, forbyder mig at gå mere ind i detaljen omkring den her rapport.
Jeg kan kun sige: Jeg er ikke enig i den udlægning, der står i Politiken.
Det kan vi så komme videre ind på om en uges tid.
Kamal Qureshi (SF), 2007-12-12:
Det register, der skulle bruges, indeholder slet ikke de datoer i patienternes forløb, som gør det muligt at beregne ventetiden.
Det er nogle kritikpunkter, der er ganske alvorlige.
Det er sådan set nogle kritikpunkter, der siger, at man slet ikke ved, hvordan det går med kræftbehandlingen; man har ikke data til det, man har ikke de rigtige datoer til at vurdere, om behandlingsgarantien bliver overholdt.
Og det er lidt derfor, jeg tror, at vi altså på en eller anden måde bliver nødt til at gøre det lidt anderledes for ikke at risikere at stå her i Folketingssalen igen om et år, hvor der så er flere patienter på venteliste, der er døde, altså, at vi simpelt hen sørger for, at der bliver kort snor i forbindelse med de tilsynsopgaver, ministeriet har, og at der løbende kommer nogle rapporteringer fra ministeren til Sundhedsudvalget og Folketinget, så vi kan se, at det, ministeren lover i dag, også bliver leveret løbende, sådan at vi ikke skal stå her igen om et års tid og tage den her diskussion forfra.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Jeg kan godt forklare hr. Kamal Qureshi, hvad det handler om, for det handler nemlig om to forskellige ting.
Rapporten fra i sidste uge handler om den manglende opdatering af det, der hedder Cancerregistret, og det skal vi i samråd om nu.
Det var et register, som Sundhedsstyrelsen overtog fra Kræftens Bekæmpelse i 1997.
Der skete ikke en dyt fra 1997 til 2001, hvorefter det fra 2001 og frem til 2005 er blevet næsten opdateret, men ikke godt nok, og derfor får vi en kritik, der er fuldt ud berettiget, for det.
Den anden kritik, som forventes at komme i dag, eller som kommer i dag, vedrører den problemstilling, som kom frem i, tror jeg, sommeren sidste år, 2006, og som betød, at der var for lange ventetider.
Hvad er det så også, de skal lave materielt set?
Jo, de skal lave de her pakkeforløb, sådan at man kigger på tværs af alle de mulige forløb for en kræftpatient, altså at få bestilt alle de ting, både hos læger, og hvad angår maskiner og undersøgelser, som kan tænkes at være nødvendige
Derved vil man selvfølgelig også bestille nogle ting i et forløb, som det viser sig at der ikke er brug for.
Men derved komprimerer vi processen, og derved får vi flere igennem, og forhåbentlig overholder vi så også ventetidsgarantierne.
Liselott Blixt (DF), 2007-12-12:
Vi har i dag systemer ude i hjemmeplejen, hvor personalet går rundt med PDA'er.
Det har været både tidsbesparende og ressourcebesparende.
Var det ikke noget, man så kunne indføre i ventetiden?
Kamal Qureshi (SF), 2007-12-12:
Jamen jeg har altså efterhånden næsten svært ved at danne mig et overblik over den lange række af rapporter og undersøgelser og andet, der har vist noget om forholdene i Sundhedsministeriet og Sundhedsministeriets tilsynspligt, der skal sikre, at danske patienter får den behandling, de har krav på, og at det, som statsministeren gentagne gange har lovet dem, faktisk også bliver leveret.
Så det er derfor, jeg sådan set står her og forholder mig til en opgørelse, hvor man systematisk har prøvet at kigge tilbage og finde ud af, hvordan vi i lang tid - i hvert fald vi, der har været ansvarlige for det politiske arbejde på sundhedsområdet - har prøvet at holde ministeriet fast på, at de behandlingsgarantier, statsministeren lover ved skåltaler og højtider, faktisk også bliver leveret.
For et års tid siden var der også en kritik oppe at vende i forbindelse med kræftpatienter, altså, at kræftpatienterne ikke fik den behandling, som var blevet lovet dem i forbindelse med behandlingsgarantien.
Det er jo fint, at der bliver lovet, at man vil gøre noget ved det her, men vil man overvåge og sikre, at behandlingen bliver leveret?
Det er sådan set det, jeg kan være lidt i tvivl om, for det har vi jo hørt før.
Det er derfor, jeg tror, at nogle også er lidt kritiske over for det, når man har hørt på det i de sidste 6 år og det faktisk ikke er blevet leveret.
For det sagde ministeren også tidligere.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Det er ikke for at være polemisk.
Men jeg mener, at hr. Kamal Qureshis spørgsmål er meget upræcise, for jeg kan ikke på hr. Kamal Qureshis spørgsmål høre, om der stilles spørgsmål til den rigsrevisionsrapport, der kom i sidste uge, og som jeg betragter med meget stor alvor, eller om der sigtes til den rigsrevisionsrapport, som hr. Kamal Qureshi har været ude at kommentere i medierne i dag, skønt den først offentliggøres i dag kl. 16; om det er den og dermed overskriften i Politiken, der spørges til.
Men jeg kan sige, at jeg tager begge rapporter meget, meget alvorligt.
Jeg og mit system vil gøre alt, hvad vi kan, for at vi får verdens bedste sundhedsvæsen, og herunder ikke får kritik af Rigsrevisionen.
Jeg vil gerne bruge mine næste bemærkninger til at svare mere præcist, men så kræver det, at jeg får et præcist spørgsmål om, hvorvidt det er den rigsrevisionsrapport, der er fra sidste uge, der sigtes til, og som vi skal i samråd om om lidt, eller om det er den, der ventes dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Jeg mener nu ikke, at man kan konkludere, at den demokratiske situation bliver bedre af, at spærregrænsen bliver forhøjet.
Hvis hr. Anders Samuelsen vil påstå det, så skal han naturligvis være velkommen til det.
Men jeg mener principielt, at der er tale om et demokratisk underskud, i takt med at spærregrænsen bliver højere og højere.
Men jeg vil gerne slutte af med at spørge hr. Anders Samuelsen om det der med valgforbundene.
Nu er vi jo ved at lave ændringer i valgloven vedrørende valg til Europa-Parlamentet.
Derfor er det vel også på sin plads at spørge, at når man nu mener, at det er demokratisk forsvarligt ved europaparlamentsvalg, så må det vel også være demokratisk forsvarligt ved folketingsvalg.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Næh, det synes jeg overhovedet ikke.
I øvrigt skal jeg lige understrege, at ved det europaparlamentsvalg var jeg stillet op for Det Radikale Venstre, og jeg fik sammen med andre kandidater på listen i alt 6,4 pct. af stemmerne.
Det var lige nøjagtig nok til, at vi faktisk bar mandatet helt selv uden Kristendemokraternes stemmer.
Men havde vi ikke helt fået nok, så er det rigtigt, at vi havde indgået et valgteknisk samarbejde med Kristendemokraterne.
Og det synes jeg da er fuldstændig fair, demokratisk set.
Vælgerne vidste det på forhånd, de kunne tage stilling ud fra det.
Hvis man som kristendemokrat var utilfreds med, at man løb en risiko for at stemme en radikal ind, så kunne man stemme på et andet parti.
Det er jo bare spillets regler.
Jeg kan ikke se, at der er noget som helst problem i det.
Og i øvrigt mindsker det jo lige præcis den problemstilling, som Dansk Folkeparti rejser igen og igen med netop spærregrænseproblematikken, når man kan vælge på den måde at gå sammen, hvis man føler, at man værdimæssigt står tæt nok på hinanden.