runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-28:
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt, at vi inden for vores rigsfællesskab har respekt for hinanden og også har respekt for de beslutninger, som grønlænderne har truffet på f.eks. råstofområdet.
Derfor synes jeg egentlig også, at vi skylder landsstyret, at de får mulighed for at tilkendegive deres ønsker og holdninger, inden vi fra dansk side buser ud og bare melder ud, hvordan tingene skal være.
Her er vi meget på linje med landsstyreformandens udmeldinger om, og nu citerer jeg, at han ikke vil udelukke, at landsstyret tager initiativ til nærmere sonderinger og mulige initiativer på dette område.
Citat slut.
Det er vi meget på linje med, og derfor vil jeg gerne endnu en gang understrege, at regeringen er positiv over for at drøfte de ønsker, som landsstyret måtte have, når det handler om et styrket samarbejde mellem Danmark og Grønland på råstofområdet.
Jeg tror ikke, det kan siges meget klarere, og når jeg så oven i købet tilføjer, at vi selvfølgelig vil drøfte det med landsstyreformanden ved førstgivne lejlighed, synes jeg, at signalet fra den danske regering meget klart er, at vi sådan set står parat til at gå videre med dette område.
Søren Espersen (DF), 2012-11-28:
Så der er altså en mulighed for, at der vil blive sat noget i gang mellem Danmark og Grønland, men det, jeg egentlig spurgte om, var, om statsministeren vil tage initiativet til det.
Når jeg siger, at jeg føler, at Danmark er ved at miste grebet, at rigsfællesskabet er ved at miste grebet om det, der foregår i Grønland, er det jo, fordi der står nogle kæmpestore økonomiske interesser på spil, som kineserne jo i stor stil har vist sig villige til at tage del i.
Der har faktisk været mange eksempler på kinesiske investeringer i forskellige projekter i Afrika, som er endt med, at kineserne er de eneste, der har fået noget ud af dem, og at landene har siddet tilbage med fornemmelsen: Hov, hvad var det lige for nogle penge, der gik vores næse forbi her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-28:
Det, som jeg forstår landsstyreformanden har foreslået, er, at han tænker, at der kan nedsættes en arbejdsgruppe, som skal se på, hvordan Grønland og Danmark i fællesskab kan sikre en mere samfundsgavnlig udvinding af Grønlands naturressourcer.
Jeg tror ikke, jeg kan sige det så meget klarere, end jeg har gjort, nemlig at jeg og regeringen synes, at det er en rigtig god idé, og at jeg selvfølgelig vil drøfte det med landsstyreformanden ved først mulige lejlighed.
Søren Espersen (DF), 2012-11-28:
Jeg havde egentlig en frygt for, at der ville blive svaret sådan: hvis Grønland ønsker.
Det har vi jo set at Grønland ønsker.
Kuupik Kleist har faktisk skrevet en hel kronik om det i Politiken den 20. november 2012, som jeg henviser til.
Grønland er interesseret i at få nogle andre muligheder end dem, som ligger lige for nu, nemlig stort set en kinesisk intervention af Grønland arbejdsmæssigt, økonomisk og investeringsmæssigt.
Jeg tror, at der i Grønland er mange kredse, der godt kunne tænke sig, at der også kom andre spillere på banen og specielt jo spillere, som man kender i forvejen.
Danmark, men også de andre nordiske lande og det nordiske erhvervsliv ville kunne være interesseret i det.
Når jeg spørger statsministeren, er det på baggrund af det, som Kuupik Kleist nu har sagt.
Den grønlandske landsstyreformand ønsker det her.
Og så er det jo, som om bolden ligger hos statsministeren; den er så at sige blevet afleveret.
Jeg ved godt, at det måske ikke er ad de normale diplomatiske kanaler, men at skrive en kronik i Politiken må også binde på en eller anden måde.
Jeg føler, at Danmark på en eller anden måde er ved at miste grebet om det, der sker.
Rigsfællesskabet er ved at miste grebet om det, der er i gang i Grønland.
Det, jeg beder om, er, at statsministeren tager initiativ til, at det her samarbejde nu bliver lavet, at vi sætter noget i gang – og gerne i et hurtigt arbejde, det er nødvendigt – sådan at vi i løbet af foråret måske kan have nogle helt andre muligheder i forhold til Grønland.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-28:
Hvad er ministerens holdning til, at det ser ud til, at langt flere danskere kommer til at betale den nye smartphoneskat, end regeringen havde forudsat, og mener ministeren, at forholdene for danske virksomheder egentlig er blevet forbedret siden afskaffelsen af den fra alle sider udskældte multimedieskat?
Hvad er ministerens holdning til, at det ser ud til, at langt flere danskere kommer til at betale den nye smartphoneskat, end regeringen havde forudsat, og mener ministeren, at forholdene for danske virksomheder egentlig er blevet forbedret siden afskaffelsen af den fra alle sider udskældte multimedieskat?
Skriftlig begrundelse
Nye tal fra E-indkomstregisteret viser tilsyneladende, at regeringens intention om at nedbringe antallet af berørte af multimedieskatten ikke er lykkedes.
Det er kun 25 pct. færre end det antal danskere, der var ramt af multimedieskatten, og langt fra regeringens egne udregninger, der skønnede, at kun 130.000 ville blive berørt.
Via den nye smartphoneskat bidrager danske virksomheder og medarbejdere med over en halv milliard ekstra skattekroner til statskassen.
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Altså, nu har jeg generelt svært ved at finde ud af, hvad Dansk Folkeparti overhovedet mener om vores tilknytning til EU.
Det kan vi jo tage på et senere tidspunkt.
I det omfang man mener at vi bør følge i hælene på det, der foregår i det britiske konservative parti i øjeblikket, synes jeg, det er en robust debat, man skal tage med de partier i oppositionen, som Dansk Folkeparti gerne vil indgå i et samarbejde med, hvis regeringsansvaret skifter efter næste valg.
Når det gælder landbrugsstøtten, er det jo en del af regeringens holdning og en del af den forhandlingsposition, vi også har fået mandat til af Europaudvalget, at vi ikke alene, når vi drøfter nye budgetrammer for EU, ønsker en dansk rabat, vi ønsker også et relativt stramt budget, som er mere moderne end det, man har kendt hidtil.
Det vil sige, at færre penge skal bruges på landbrugsstøtte og strukturstøtte, og at flere penge skal bruges på noget, der giver moderne arbejdspladser: forskning, energi, infrastruktur.
Min vurdering af, hvor langt vi kommer med det spørgsmål, er relativt nøgtern og realistisk: Det bliver svært, og det har jeg også drøftet i stor grundighed med Europaudvalget.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Nu er det såmænd ikke, fordi jeg her i spørgsmålene er inde på, at Danmark skal melde sig ud af EU og melde sig ud af det indre marked.
Jeg siger bare stilfærdigt, at der jo også er andre lande, der er tilknyttet det indre marked og har ret gode vilkår, når det gælder om at handle med EU-lande på den baggrund.
Og det er jo en kendt sag, at man faktisk i England i øjeblikket har et udvalg til at sidde og kigge på, hvad der egentlig er fordele og ulemper ved den tilslutning, som England har til EU.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge finansministeren, når det gælder en reduktion af landbrugsstøtten, som jo for nogles vedkommende – nemlig de danske landmænd – ser ud til at kunne ramme meget hårdt: Hvordan forudser regeringen det vil gå i forhold til budgettet, der snart skal behandles?
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Jo, men der er flere ting.
Først vil jeg da sige tak for, at sådan en spørgetid som den her kan give anledning til, at vi når frem til en meget enig holdning til et spørgsmål som det her.
Det er jeg glad for.
Det er jo godt at have i ryggen, når man skal forsøge at varetage danske interesser i Bruxelles.
Det andet er, at man ikke behøver at basere sig på tal fra Ekstra Bladet i den her sammenhæng.
Man kan bruge de tal, som vi fra Finansministeriet har fremsendt til Europaudvalget, hvor vi jo grundigt har gennemdrøftet sagen og fået mandat til, hvad det er, vi skal gå efter i forhandlingerne i Bruxelles, i overensstemmelse med et meget bredt flertal i Folketinget, så vidt jeg husker også Dansk Folkeparti.
Det er jo glædeligt.
Til det sidste, om det er en overskuds- eller en underskudsforretning at være medlem af EU,
vil jeg sige, at jeg fuldstændig vil afvise den betragtning, der bliver gjort gældende fra spørgeren her.
Det er i massivt omfang en overskudsforretning for Danmark og for borgerne i Danmark at være med i EU.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Ja, og det kan vi jo kun hilse velkommen, nemlig at regeringen ligesom den tidligere regering arbejder på, at vi også i Danmark får en rabat, selv om man måske kan synes, det er lidt mærkeligt, at der skal alle mulige rabatter hen over bordet.
Men sådan er det nu engang: Fordi de andre lande får rabatter, skal vi også gerne have en rabat.
Jeg synes, det var meget glædeligt at se, at statsministeren prøvede at kæmpe kampen i sidste uge.
Jeg havde selvfølgelig meget gerne debatteret det med statsministeren, men jeg forstår, at det er finansministerens ressort her i dag, så det er finansministeren, der svarer på spørgsmålene.
Uanset hvad må det være en fælles interesse, at Danmark kæmper så hårdt, vi kan, for at opnå det, der ikke er for meget forlangt – hvad også finansministeren er inde på – nemlig at vi selvfølgelig også får en rabat.
Ekstra Bladet har regnet lidt på, hvad det egentlig betyder for danskerne, at vi betaler forholdsvis meget.
Betyder det faktisk, at vi er i front, når det gælder bidrag til EU pr. borger?
Ifølge de tal viser det sig faktisk, at det er vi.
Vi er det land, der bidrager allermest i forhold til de andre lande, hvis man ser det i forhold til indbyggertallet.
For et af argumenterne for dansk medlemskab af EF i sin tid var jo, at det ville være en overskudsforretning.
Nu kan vi så se, at det faktisk er en underskudsforretning for danskerne at være medlem af EU.
Giver det ikke anledning til nogle tanker hos regeringen med hensyn til at forsøge at få en større rabat og undgå regninger andre steder fra EU, hvad jo bl.a. landmændene kan blive udsat for her i den kommende tid?
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Mange tak.
Ministerens holdning og hele regeringens holdning og i øvrigt også, tror jeg, et meget, meget bredt flertal i Folketingets holdning og et meget bredt flertal i befolkningens holdning til det spørgsmål er, at det er vi kritiske over for.
Vi er kritiske over for, at det i dag er indrettet sådan, at vi betaler for andre velstående landes rabatter.
Præcis på den baggrund har vi jo stillet et meget klart krav i forhandlingerne om de næste 7 års budget for EU, som handler om, at vi skal have en dansk rabat, et dansk nedslag eller en korrektion, som man kalder det med fagtermerne i Bruxelles, på 1 mia. kr.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at Danmark er et af de lande, der forholdsvis bidrager økonomisk mest til EU?
Hvad er ministerens holdning til, at Danmark er et af de lande, der forholdsvis bidrager økonomisk mest til EU?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-28:
Anerkender ministeren, at produktiviteten er øget, hvis en østarbejder producerer det samme som en dansk arbejder, men til to tredjedele af prisen?
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Jeg spørger jo, fordi det ville se fint og godt ud, hvis det var sådan, at Danmark kom igennem med en rabat på 1 mia. kr. – og jo gerne endnu mere, hvis det kan lade sig gøre.
Men hvis vi så andre steder i systemet kommer til at betale meget mere eller rettere få meget mindre i tilskud, i forhold til hvad vi har fået hidtil, kan man sige, at det regnestykke, som Finansministeriet og Ekstra Bladet og andre gør op, jo så bare bliver forværret set fra dansk side.
Og i det oplæg, der lå fra vores alle sammens EU-præsident, Van Rompuy, kan man jo se, at det kan gå hårdt ud over de danske landmænd og dermed også den betalingsbalance, man kan sige at vi har over for EU.
Nogle steder står det sådan, at vi vil miste 24 pct. af vores landbrugsstøtte, og mælkeproducenterne kan af forskellige grunde måske regne med, at det er halvdelen af den støtte, de får i dag, som de kommer til at miste.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ikke finansministeren har nogen bekymringer ved den udvikling, selv om målet på lang sigt om at afskaffe landbrugsstøtten kan være fint nok.
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Nu synes jeg, det bliver helt forrygende.
Altså, nu har vi hørt et bud på, at vi muligvis skal melde os ud af EU, og at det nok skal gå.
Vi har hørt et bud på, at vi skal sikre os en større rabat, end jeg kæmper for – som er realistisk.
Vi har også hørt et bud på, at vi skal mindske EU's udgifter så meget som muligt.
Det er da helt nye toner.
Og jeg har ikke hørt Dansk Folkeparti skrive eller sige andetsteds, at man ønsker en større landbrugsstøtte fra EU eller bare at bevare den, man har.
Det ville da være meget nyt.
Normalt har vi jo i Danmark en enighed om, at vi ikke synes, at landbrugsstøtten er indrettet særlig fornuftigt i EU.
Og jeg tror, at hvis man spørger dansk landbrug, ser de såmænd gerne, at man sænker støtteniveauerne, bare det er ens for alle, sådan at konkurrencevilkårene er ens.
Så jeg synes, man skal hjem og pudse på den holdning, altså at DF ønsker en højere eller uændret landbrugsstøtte fra EU, hvis det reelt er det, man mener.
Det er i hvert fald ikke regeringens holdning.
Desværre er der nok ikke store udsigter til, at regeringen kommer igennem med sin holdning.
Jo, men det synes jeg er helt forrygende inkonsistent.
Altså, man har den holdning, at vi skal begrænse EU's udgifter og i øvrigt gerne må bruge flere penge på noget moderne forskning, uddannelse og infrastruktur, og så turnerer man rundt med generelt, at man er imod EU's landbrugsstøtte og synes, det koster mange penge.
Men når det så bliver konkret og kampen skal tages, vil man ikke være med.
Det hænger jo ikke sammen overhovedet, og det hænger slet ikke sammen med det her argument om, at det skulle skade dansk erhvervsliv, at vi kæmper for et rationelt EU-budget, tværtimod.
Altså, dansk landbrug er moderne og konkurrencedygtigt og har jo ikke brug for at være på støtten.
Problemet er jo, at når andre landes landbrug får støtte, skal dansk landbrug selvfølgelig også have det, der skal være rimelighed til.
Men at sænke landbrugsstøtten som sådan i EU er rationelt og fornuftigt, det er da i dansk interesse, og det troede jeg også var Dansk Folkepartis synspunkt.
Så det er nyt, og på den måde har vi jo fået noget ud af dagens spørgetid.
Det glæder jeg mig over.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Nej, det er ikke noget nyt synspunkt.
Det er ikke noget nyt synspunkt, og det håber jeg da sådan set heller ikke det er for regeringen, at vi har en interesse i, at vi ikke gør det meget, meget mere vanskeligt at være erhvervsdrivende i Danmark og ikke gør vores regnestykke i forhold til EU meget dårligere.
Det må da være en fælles interesse, at vi netop sørger for, at vores erhvervsliv ikke bliver stillet meget ringere, end de er i andre lande, ved at de får et væsentlig større tilskud, og at vi så dermed indirekte udkonkurrerer vores eget landbrug i det her tilfælde.
Så her burde vi stå sammen om at sørge for, at vi ikke som konsekvens af at kæmpe for 1 mia. kr. i rabat på den anden side glemmer danske erhvervsdrivende og i virkeligheden forværrer vores regnestykke.
Det er jo noget, som bl.a. Martin Merrild, som er en fremtrædende repræsentant for dansk landbrug, siger, at det lige præcis er et kæmpe problem for Danmark, hvis vi er med på den front, som budgettet lægger op til lige nu.
Så må jeg ikke spørge her til sidst: Er det ikke vigtigt, at vi kæmper for danske interesser og dansk erhvervsliv?
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Jeg kæmper på ganske mange fronter for danske interesser i den her sammenhæng, som jeg klart har redegjort for.
For det er der ikke meget fornuft i, og det er i hvert fald et nyt synspunkt i forhold til det, jeg har været i stand til at opfatte fra Dansk Folkepartis side hidtil.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Vi er jo fuldstændig enige om, at det gælder om at få et stramt budget, og at det gælder om, at den disciplin, vi har haft i Danmark igennem årene, den situation, der gør, at vi er attraktive at investere i, at det er attraktivt at placere penge i danske statsobligationer, som det er i øjeblikket, skal vi bevare.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal kæmpe på alle fronter for, at vi bliver stillet bedst muligt.
Man kan have de bedste forudsætninger om, at landbrugsstøtten skal drosles ned på sigt, det er da helt fornuftigt, men jeg vil dog sige til finansministeren, at vi jo ikke kan lukke øjnene for, at hvis de justeringer, som ligger på bordet lige nu, fra vores alle sammens præsident, Van Rompuy, bliver til noget, så går det hårdt ud over lige præcis de danske landmænd, og det er jo også noget, landbruget har været fremme med i flere sammenhænge.
Det går samtidig ud over det regnestykke, vi har i forhold til EU.
Så vil finansministeren ikke tænke lidt på, at vi altså har nogle landmænd, der i forvejen har det hårdt, og en betalingsbalance i forhold til EU, der heller ikke ser for god ud?
Nu tror jeg, at meget af det, vi taler om her, også er et spørgsmål om, at vi kan få danskerne overbevist om, at vi rent faktisk gør, hvad vi kan, for at det ikke er Danmark, der betaler for andre landes manglende engagement i at få indtægter og udgifter til at stemme.
Når jeg i dag spørger om nogle ting, handler det ikke om, at jeg ønsker at debattere – det kan vi sådan set godt, men det er måske bedre at gøre det en anden gang – om Danmark skal være medlem af EU eller ej.
Danmark er medlem af EU, og Dansk Folkeparti synes også, at det er fornuftigt, at vi, som det ser ud lige nu, er medlem.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan diskutere ting og sager frem og tilbage om økonomien i det.
Når det handler om nogle af de andre ting, som finansministeren nævner, f.eks. landbrugsstøtten, er det også en kendt sag og et kendt dansk synspunkt, og det støtter Dansk Folkeparti også, at det på lang sigt jo er tåbeligt, at man ud fra en eller anden planøkonomisk forudsætning i sin tid har opbygget en kæmpemæssig landbrugsstøtte.
Men hvis vi skal forklare hr. og fru Danmark tingenes tilstand, er det jo ikke nok at sige, hvis vi kunne være så heldige at komme igennem med det, at nu har vi, jubi, fået en kæmpe rabat for vores EU-medlemskab på 1 mia. kr., hvis vi samtidig indirekte kommer til at påføre danskerne flere omkostninger, fordi vi får mindre og monumentalt meget mindre i støtte.
Og i øjeblikket er det altså sådan, som vi også tidligere været inde på, at Danmark netto er den mest bidragydende.
Vi betaler i øjeblikket, i 2011, 149 euro pr. indbygger og ligger dermed pr. indbygger på et niveau, man kan sige ligger i top.
Derfor går spørgsmålet altså på, om finansministeren ikke kunne tænke sig andre ting end den milliard kroner, der i øjeblikket kæmpes om for at få regnestykket til gennemsnitligt at hænge sammen.
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Regeringens holdning er gjort meget klar, og den er, at vi ønsker en dansk rabat eller en korrektion på 1 mia. kr.
Det afgørende for den danske regering er ikke, hvilken form rabatten kommer i.
Det afgørende er, at den kommer, så den har en effekt i kroner og øre.
Det ønsker vi, fordi det, som det helt korrekt er redegjort for af spørgeren med udgangspunkt i Ekstra Bladets beregninger i stedet for Finansministeriets, er sådan, at vi i øjeblikket betaler for andre landes rabatter.
Sverige, vores naboland, der minder meget om os, får en rabat.
Det krav håber vi at komme igennem med.
Selv om vi kommer igennem med det, vil EU-budgettet være indrettet sådan, at man betaler i overensstemmelse med, hvor højt et BNI, bruttonationalindkomst, man har.
Det betyder, at de mest velstillede lande betaler mest, og sådan vil det uændret være, også hvis vi lykkes med den forhandling, vi her har diskuteret.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-28:
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren arbejde for, at Danmarks fremtidige bidrag til EU bliver et bidrag, der maksimalt svarer til det europæiske gennemsnit?
Vil ministeren arbejde for, at Danmarks fremtidige bidrag til EU bliver et bidrag, der maksimalt svarer til det europæiske gennemsnit?
Bjarne Corydon (S), 2012-11-28:
Jeg vil ønske hr. Peter Skaarup og held og lykke med at forklare hr. og fru Danmark, hvad der mere præcist ligger i Dansk Folkepartis holdninger til EU.
Så er der jo også det her med, når politikere gerne vil noget på lang sigt, hvor det ikke har nogen sådan forpligtende karakter, men hvor det på kort sigt har lige det stik modsatte.
Det er der altid et eller andet betænkeligt ved.
Og hvis man har den holdning, at landbrugsstøtten i EU er for høj og skal ned, bliver man selvfølgelig nødt til klart at kæmpe for det, både på kort og på lang sigt.
Og det ville da være bedst, hvis det var noget, som vi var helt enige om fra dansk side og også fra Dansk Folkepartis side.
Så er det sådan, i forhold til hvad Danmark ønsker, og hvad vi har fået mandat til at gå efter i de forhandlinger, at det ikke kun er en dansk rabat.
Det er også i samarbejde med en lang række andre lande, at vi får et stramt budget, markant under det, der er foreslået af Kommissionen, og at vi bruger pengene klogere.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-28:
Jeg er altså lidt bekymret for det møde, som bliver holdt i aften.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg havde forventet, at man havde fundet en løsning på det her for lang tid siden, og at løsningen havde været, at man selvfølgelig bare afholdt det julearrangement, som man altid plejer at afholde – så vidt jeg husker, har man afholdt det i 40 år i Egedalsvænge.
Det er jo virkelig bekymrende, og det tegner ikke godt for aftenens møde.
Men det, jeg egentlig spurgte ind til, var, om det her giver regeringen, ministeren, grund til at overveje den udlændingepolitik, som man fører på nuværende tidspunkt.
For der kommer jo rigtig mange til Danmark via f.eks. asylsystemet.
Og der er også noget, der tyder på, at lige om lidt vil vi se, at antallet, der får opholdstilladelse på familiesammenføringsområdet, også vil stige.
Det forholder sig nu engang sådan, at det er tidligere tiders indvandring, der gør, at der kommer de her konflikter forskellige steder i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2012-11-28:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at sagen fra Egedalsvænge er rigtig ærgerlig.
For der er ikke nogen tvivl om, at når der kommer sådan en debat, en konflikt, om, hvorvidt man skal have et juletræ eller ej, skader det integrationen.
Og det går ud over en hel masse mennesker, hver gang denne type debat kommer.
Så derfor er jeg rigtig ærgerlig over den.
For det er skadeligt, at der skal være en debat om, hvorvidt det skyldes religion eller medlemsdemokrati, at man ikke kan have et juletræ.
Jeg tror, at de fleste af os synes, at det er dejligt at have juletræer, fordi vi elsker julen, det er en fest.
Der er så mørkt i Danmark, og det er julen, vi holder os oppe ved.
Vi holder os oppe ved julen og den søde juletid.
Og selvfølgelig vil vi gerne have lov at have vores traditioner og nyde dem med andre. Når der så kommer en debat om, hvorvidt der er nogle, der ikke synes, at det er i orden, puha, så skader det altså.
Derfor er jeg også glad for, at man lokalt i Egedalsvænge er ved at sørge for, at man finder en løsning.
Jeg ved, at man skal have et møde i aften, og det glæder jeg mig til bliver afholdt.
Jeg håber, at man lokalt og inden for lokaldemokratiets rammer får fundet en løsning.
For der er ikke nogen tvivl om, at vi trænger til en løsning.
Martin Henriksen (DF), 2012-11-28:
Tak for det.
Det, som jeg gerne vil spørge ind til, er den famøse juletræssag fra Egedalsvænge i Kokkedal.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til hos ministeren, er de sådan langsigtede konsekvenser.
For det, vi ser her, er jo en konflikt mellem dansk kultur og så en gruppe med muslimsk kultur og baggrund, som af uransagelige årsager ikke ønsker at fejre julen, at markere julen som højtid i Danmark; i hvert fald ikke i deres boligområde.
Det er jo en konsekvens af tidligere tiders indvandring.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om en sag som den her – der har jo også været lignende sager fremme før, og der vil formentligt desværre også komme lignede sager i fremtiden – giver grund til nogle overvejelser hos ministeren, hos regeringen, om den udlændingepolitik, som regeringen fører på nuværende tidspunkt.