runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2014-02-18:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at det er korrekt, at der er to forskellige satser, alt efter om det er 1991 eller 1992 – det er der, skellet går mellem regulering og ikkeregulering – men det ved man jo godt på forhånd.
Men de steder, hvor vi har reguleringen, er det en særlig pointe, at der må gælde ens vilkår, og det tror jeg ikke hr. Ole Birk Olesen og jeg bliver enige om.
Vi er meget optaget af, at almindelige mennesker – politibetjente, frisører, SOSU-assistenter, børnehavepædagoger osv. – kan bo i vores større byer, men det forslag, hr. Ole Birk Olesen kommer med, ville betyde en betragtelig – en betragtelig – huslejeforhøjelse for alle de her ejendomme, hvor man tror man kan tage den ud fra det, der er nettoudgiften til ens lejlighed.
Men det kan man ikke dér, hvor der er boligregulering, og det tror jeg også et flertal i Folketinget støtter.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Ministeren synes, det er et problem, at to naboer – hvis det her beslutningsforslag bliver gjort til lov – kan komme til at betale forskellig husleje, hvis den ene bor hos en professionel udlejer med mange lejemål og den anden bor hos en amatørudlejer, der kun har et enkelt lejemål.
Men der er allerede forskel på naboer i dag som følge af en lovgivning, som ministeren støtter.
Der gælder også to forskellige lejereguleringer for en person, som bor i en opgang, der er bygget i januar 1992, og en person, en nabo, som bor lige ved siden af i en anden opgang, der er bygget i december 1991.
Den ene bolig er under hård regulering, nemlig den ældre fra før den 31. december 1991, mens den anden bolig er underlagt fri huslejefastsættelse, nemlig den, der er bygget efter den 31. januar 1991.
Så det er sådan allerede i dag, og det er med ministerens accept, at det er sådan, at lejere kan betale forskellige huslejer, fordi det tjener et formål.
Man er bange for, at der ikke bliver bygget nye private lejeboliger, hvis der ikke er en fri huslejefastsættelse.
Det her tjener også et formål, nemlig at beskytte de stakkels udlejere af egen bolig, som kommer i klemme, fordi de ikke kan tage en husleje, der dækker deres omkostninger.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-02-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan redegøre for, om der er noget, der er mere lokalt.
Jeg kan dog sige, at parkeringspladser foran bygninger, som jo reguleres i forskellig lovgivning, ikke kun er et meget lokalt ærinde forstået derhen, at hvis der f.eks. ikke er parkeringspladser, der står i et rimeligt omfang til den husmasse, der bygges, vil man få nogle deraf afledte problemer med biler, der ikke er plads til i gaden.
Det er jo derfor, at der har været det her ønske om, at man tilknytter parkeringspladser til nyopførte byggerier.
Så det er begrundelsen for den specifikke lovgivning.
Jeg kan ikke svare på spørgsmålet om, hvorvidt der findes noget, der er mere lokalt, men jeg kan i hvert fald give den lille anvisning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-19:
Jeg forstår på svaret fra ministeren, at ministeren altså både vil tage initiativ til, at vi får en pålidelig statistik, således at man præcis ved, hvad situationen er mellem landsdelene i Danmark og mellem de forskellige sygehuse, der foretager nyretransplantationer, og sikre, at de donorer, der er behov for, så også er til stede.
Der skal altså gives nogle vilkår, der gør, at donorerne så i højere grad, end det er tilfældet i dag – man kan selvfølgelig ikke tvinge folk, og det skal man heller ikke – melder sig, og så skal man se på, hvordan man på de forskellige sygehuse kan gå ind og se på, hvordan hjernedøde mennesker kan bruges.
Vil ministeren tage initiativ til det?
Nick Hækkerup (S), 2014-02-19:
Jeg ville om nogen ønske, at vi havde kort ventetid og om muligt selvfølgelig helst ikke nogen ventetid.
Det ville være et meget langt skridt at tage, men det er jo bl.a. derfor, at vi nu kommer med en handlingsplan, som vil pege på forskellige tiltag, som vil kunne gøre, at vi forhåbentlig kan bringe ventetiden på organtransplantationer ned, f.eks. ved bedre anvendelse af det eksisterende donorpersonale, f.eks. ved bedre omsorg for de pårørende og en lang række andre initiativer.
Jamen jeg kan ikke se, hvorfor vi ikke skulle have en fælles interesse i, at statistikken er så god som muligt.
Jeg synes også, når spørgsmålet tager udgangspunkt i en avisartikel, at jeg bliver nødt til at forklare spørgeren, hvorfor den sammenligning, som bliver foretaget, ikke umiddelbart kan foretages sådan, som man har gjort i avisartiklen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-19:
Tak for svaret.
Nu var ministeren inde på, at man kunne sætte spørgsmålstegn ved de tal, der er opgivet i spørgsmålet, på grund af den måde, de er blevet opgjort på.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren så også vil tage initiativ til, at vi får nogle tal, der så er helt reelle og sammenlignelige, at vi præcis kan se, at der ikke er forskel på, om man bor i Øst- eller Vestdanmark.
For de tal her, som har været bragt i medierne, gør jo, at nyrepatienter i Østdanmark føler sig meget utrygge ved situationen, og det er jo helt urimeligt, hvis ikke der er grund til at være utryg.
Derfor vil jeg gerne have, at ministeren svarer på, om ministeren vil sikre, at vi får nogle tal og en statistik frem, der er fuldstændig pålidelige.
Nick Hækkerup (S), 2014-02-19:
Jeg er ikke sikker på, jeg forstod det rigtigt, men det lød nærmest, som om spørgeren bevæger sig på kanten af at foreslå, at man skal have en automatisk tilmelding til donorregistret, altså at der skal være et formodet samtykke.
Det er ikke regeringens holdning, at vi skal bevæge os derhen.
Vi synes, at vi skal gøre meget og gøre meget mere for at sikre, at der er tilstrækkeligt med donormateriale.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det er vigtigt, at vi til stadighed har fokus på organdonations- og transplantationsområdet.
Derfor vil jeg også her i foråret præsentere en national handlingsplan for organdonation.
Det vil jeg vende tilbage til.
Først vil jeg præcisere de tal for Øst- og Vestdanmark, der nævnes i spørgsmålet, og forklare, hvorfor de ikke umiddelbart kan sammenlignes.
Det har også betydning for antallet af dødsfald blandt patienter på ventelisten.
19 af de 21 dødsfald i Østdanmark, som spørgeren nævnte i spørgsmålet, hører således til gruppen af ikke aktivt ventende, som er medtaget på den østdanske venteliste.
Også andre forhold spiller ind og gør det vanskeligt at sammenligne tallene.
F.eks. har Region Sjælland en aftale med Odense Universitetshospital om transplantation af nyrer fra levende donorer.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at vi kan hjælpe så mange nyrepatienter som muligt med at få en bedre tilværelse ved en nyretransplantation.
Det skal den kommende handlingsplan være med til at sikre.
Som bekendt har en arbejdsgruppe her efter jul afleveret en række anbefalinger til, hvordan vi kan styrke organdonations- og transplantationsområdet og dermed hjælpe flere patienter med transplantation.
Her vil jeg pege på tre anbefalinger, som vil være med til at fremme donorsagen: En afdækning af best practice for hospitalernes anvendelse af donorpotentialet skal være med til at sikre en forbedret udnyttelse.
Særlig i forhold til nyrepatienter skal pakkeforløb for donationer fra levende donorer og større åbenhed, i forhold til hvem der kan være donorer, være med til at øge antallet af donationer.
Endelig skal befolkningsrettede tiltag være med til at fastholde den positive holdning, vi generelt har til organdonation i Danmark.
Jeg forventer derfor, at den kommende nationale handlingsplan kan være med til at styrke transplantationsområdet, ikke mindst for de mange nyrepatienter, der i dag venter på et nyt organ, og jeg ser frem til at drøfte handlingsplanen med ordførerne på det kommende etiske møde den 27. februar.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-19:
Nu lå der også et andet forhold i mit spørgsmål, og det er den lange ventetid.
Den er jo langt længere, gennemsnitligt i hvert fald, øst for Storebælt, hvor den er på op til 3 år, hvorimod den i anførselstegn kun er 9 måneder vest for Storebælt.
Mener ministeren ikke, at det også er et meget, meget stort problem, at ventetiden er så forskellig mellem de to landsdele?
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-19:
Vil ministeren garantere, at skydebaneanlægget på øvelsesterrænet tilhørende den nuværende Sønderborg Kaserne også efter den 1. april vil være tilgængeligt og anvendeligt for skytteforeninger, jægerforeninger og tilsvarende foreninger i lokalområdet?
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at det forlyder, at når forsvaret rømmer kasernen i starten af april, vil man også med lås og slå og barrikadering afmærke hele skydearealet, som i dag også udnyttes af civilorganisationer.
Derfor er jeg egentlig interesseret i at høre forsvarsministerens svar.
Nicolai Wammen (S), 2014-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Sønderborg Kaserne afhændes på baggrund af et tillæg til aftalen på forsvarsområdet for 2013-2017 af 11. marts sidste år, og afhændelsen af Sønderborg Kaserne omfatter også øvelsesterrænet, hvor skydebanen er beliggende.
På baggrund af den politiske aftale påbegyndte Forsvarsministeriet drøftelser med Sønderborg Kommune med henblik på at afklare, om og i hvilket omfang kommunen måtte være interesseret i at erhverve Sønderborg Kaserne, herunder øvelsesterrænet, hvor skydebanen er beliggende.
Såfremt Sønderborg Kommune overtager øvelsesterrænet, inklusive skydebanen, vil det være op til kommunen at tage stilling til og få en afklaring på den fremtidige anvendelse af arealet, hvor skydebanen er beliggende.
Området er omfattet af en tinglyst deklaration fra 1970 om, at skydebanen skal reetableres, når forsvarets brug ophører.
Mulighederne for fortsat anvendelse af skydebanen, når forsvarets brug er ophørt, ligger uden for forsvarsministerens ressort og kompetence.
Den fremtidige anvendelse af arealet, hvor skydebanen er beliggende, vil som nævnt skulle afklares af den kommunale ejer af arealet i samarbejde med relevante myndigheder.
Og jeg kan sige, at der pågår en fin dialog med kommunen, og at det er mit håb, at man der vil kunne finde en ordning, som kommunen også vil være tilfreds med.
Det er det, vi arbejder hen imod.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-19:
Der er jo ikke en ny ejer af anlægget.
Det er ikke sådan, at Sønderborg Kommune har overtaget øvelsesarealet og det dertil hørende skydeterræn.
Det er forsvarsministeren og Forsvarsministeriet, der stadig væk står som ejer af arealet.
Derfor går mit spørgsmål specifikt på det forhold, at det er forsvarsministeren, der som ejer indtil videre er den, der sådan set er ansvarlig for at stille arealet til rådighed for de civile organisationer, hvis de ønsker det, efter forsvaret rømmer Sønderborg Kaserne i starten af april måned.
Derfor vil jeg bare gerne spørge igen: Vil forsvarsministeren garantere, at de civile organisationer – altså jægerforeninger, skytteforeninger og de andre foreninger, der i dag bruger arealet i god samklang med forsvarets og Sønderborg Sergentskoles brug af det – fortsat kan bruge arealet i den mellemperiode, der så måtte være, indtil der muligvis kommer en ny ejer?
For det er jo fortsat enormt usikkert – både med hensyn til, hvor lang tid en sådan proces vil tage, og med hensyn til, hvem der kan være den nye ejer.
Nicolai Wammen (S), 2014-02-19:
Set fra min stol har jeg ikke noget ønske om at hindre, at de frivillige foreninger, der bruger de her arealer, også kan gøre det i fremtiden.
Nu er vi altså inde i en meget tæt dialog med kommunen, og derfor håber jeg, at vi inden for kort tid kan få en aftale med kommunen om at finde anvendelse for de her arealer.
I den forbindelse vil det jo også være helt naturligt, at Forsvarsministeriet og andre relevante myndigheder taler med kommunen om, hvordan man bedst muligt sikrer det frivillige foreningsliv, der foregår på de her arealer.
Jeg kan heller ikke tro, at kommunen kan have andre interesser.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-19:
Nu var det så ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte ikke om, hvad der sker, når arealet forhåbentlig er overdraget til en ny ejer.
Jeg spurgte om, om ministeren vil garantere, at der i den periode, hvor Forsvarsministeriet og forsvarsministeren stadig er ejer af arealet, ikke vil ske en nedlukning af brugen og anvendelsen af skydeterrænet.
Derfor vil jeg blot høre: Vil ministeren garantere, at deres brug af det kan være der fortsat?
Og det skal være uden mere udenomssnak og ikke mere om, at man har en dialog med kommunen?
For forsvarsministeren ved lige så vel som jeg, at den dialog med kommunen både kan tage kort og lang tid.
Det her handler sådan set om, hvad der sker fra april måned, når det starter, og frem til der er fundet en afklaring.
Vil ministeren der garantere adgangen til arealet?
Nicolai Wammen (S), 2014-02-19:
Nu ville det jo være rart, hvis spørgeren havde hørt efter, hvad jeg svarede i mit allerførste svar.
Det var nemlig, at når forsvarets brug ophører, er der altså i den forbindelse ifølge en tinglyst deklaration på området.
Så derfor synes jeg, at man i stedet for at prøve at finde problemer i fællesskab skulle prøve at finde frem til løsninger.
Det er faktisk det, vi gør i et tæt samarbejde med kommunen.
Der er en rigtig god dialog, og såfremt der skulle opstå en problematik her, ligger den altså under et andet ministerområde, og jeg håber, at Venstres politiske ordfører er klar over, at vi hver især varetager vores opgaver: Jeg har mine kompetencer, og andre ministre har deres.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-19:
Jeg kan altså forstå, at forsvarsministeren ikke vil hjælpe med at sørge for, at organisationerne også fremover kan få adgang til skydebaneanlægget.
Det synes jeg er enormt ærgerligt.
Jeg synes også, det står i skærende kontrast til den pressemeddelelse, den tidligere forsvarsminister, Nick Hækkerup, udsendte den 18. april sidste år under overskriften »Vi lader ikke Sønderborg i stikken«.
Men jeg må bare sige, at aktindsigten i korrespondancen jo viser, at siden den nuværende forsvarsminister tiltrådte, har der ikke har været nogen korrespondance med Sønderborg Kommune om den fremtidige og forhåbentlig positive udvikling for sergentskolen og det medfølgende øvelsesareal.
Der har været et møde med kommunen den 7. februar, men derudover foreligger der ikke nogen korrespondance med forsvarsministeren, siden forsvarsministeren tiltrådte og indtil nu.
Derfor synes jeg egentlig bare, at det ville have klædt ministeren at stå ved det løfte, som den tidligere forsvarsminister gav til Sønderborg Kommune.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-19:
Tak for det, hr. formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at sjællandske nyrepatienter gennemsnitligt skal vente i op til 3 år på at komme i betragtning til en ny nyre, hvorimod jyske patienter gennemsnitligt – i anførselstegn – kun skal vente i 9 måneder, og derudover, at ud af 22 nyrepatienter, der døde på venteliste i 2013, var de 21 dødsfald øst for Storebælt, og hvad agter ministeren at gøre, for at sjællandske nyrepatienter får lige så kort ventetid som nyrepatienter vest for Storebælt?
Nicolai Wammen (S), 2014-02-19:
Altså, jeg ved ikke, hvilken virkelighed spørgeren er en del af.
Men når man spørger kommunen, er de meget, meget glade for den dialog, der er med mig og Forsvarsministeriet.
Og det er fuldstændig rigtigt, at jeg på min fødselsdag den 7. februar havde et glimrende møde med kommunens borgmester og kommunaldirektør, og at man i øvrigt efterfølgende fra kommunens side har tilkendegivet, at man er rigtig glad for den proces, der er i gang.
Det, der var mit klare budskab til spørgeren, var jo netop, at vi arbejder tæt sammen med kommunen om at sikre Sønderborg den bedst mulige udnyttelse af de her arealer, samtidig med at vi får den økonomi, som er en del af det forsvarsforlig, som spørgerens eget parti også er en del af, i kassen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-02-19:
Det er en god diskussion, vi fortsætter, og det er jeg glad for, for jeg er fortsat stærkt optaget af den sådan overordnede vision, nemlig at universiteterne skal være attraktive, som jeg også sagde i sidste runde, både for de dygtigste forskere og for de dygtigste studerende, og det gælder både i ind- og udland.
De skal forberede de studerende til netop et mere globaliseret arbejdsmarked, hvor fremmedsprogskompetencer og i særlig grad engelskkompetencer er centrale.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at universiteterne også er i trit med tiden og løbende udvikler deres uddannelser, så de matcher behovet på arbejdsmarkedet.
Om en uddannelse så konkret skal udbydes på dansk eller engelsk, mener jeg altså skal bero på en faglig vurdering under hensyntagen netop til den del af arbejdsmarkedet, som uddannelsen er rettet imod.
Og undervisningssprogets relevans vurderes jo, som spørgeren helt sikkert er klar over, med både akkreditering og prækvalificering af nye uddannelser, hvor der skal redegøres for behovet i det danske samfund for dimittender med en uddannelse med netop det pågældende undervisningssprog.
Så fastlæggelsen af undervisningssproget, for nu bare igen at slå det fast, sker altså bedst inden for rammerne af universiteternes faglige selvstyre og gennem de her etablerede kvalitetssikringssystemer.
Det mener jeg bestemt.
Så heller ikke her vil spørgeren altså se et krav fra mig om, at alle uddannelser skal udbydes på engelsk.
Jeg mener, det er universiteterne selv, der skal tilrettelægge det.
Så vi skal selvfølgelig sikre, at de uddannelser, der udbydes på engelsk, også holder en ordentlig standard, for dem er der jo altså en række af i dag.
Det er jo også det, vi opfordrer til i internationaliseringshandlingsplanen, netop at uddannelsesinstitutionerne har fokus på, at kvaliteten skal være i orden både i relation til indholdet, men så sandelig også i relation til netop undervisernes kompetencer og forståelsesaspekt.
Det er vigtigt, også før man udbyder nye uddannelser.
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl skal slet ikke være så bekymret for at komme så tæt på Radikale, vi bider ikke.
Så farlige er vi slet ikke.
Jeg tror, og jeg støtter, at der fortsat vil udbydes rigtig mange uddannelser på dansk, hvor man netop, ligesom det jo er tilfældet i dag for langt, langt hovedparten, kan gå i dybden på sit modersmål, fordi kvaliteten på andre udbud i mange henseender slet ikke er på det niveau.
Men det vil jeg nu gerne opfordre til at den kommer, også på engelsksprogede uddannelser.
Der er udviklet en procedure for certificering af universitetsunderviseres engelsksprogede færdigheder.
Ansættelsen mener jeg bestemt er nødvendig, for at netop danske universiteter kan have uddannelse og forskning i international topklasse.
Blot for at give et eksempel: To ud af ti forskere, der blev ansat på danske universiteter i 2010-2012, blev rekrutteret fra en stilling i udlandet.
De bidrager i den grad også til at højne kvaliteten på vores uddannelsesinstitutioner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-19:
Hvorfor har ministeren endnu ikke afsat de manglende midler til ordnet.dk, og hvornår kan vi forvente at der findes en varig løsning på finansieringen?
Det er spørgsmålet.
Marianne Jelved (RV), 2014-02-19:
Vi havde som bekendt samråd den 10. december sidste år om sagen, og konklusionen på samrådet var, at der ikke er afsat nye midler til at drive ordnet.dk, efter at det er blevet etableret og siden er blevet udviklet.
Heller ikke de partier, som var med til at vedtage finansloven for 2014, havde prioriteret driftsmidlerne til ordnet.dk.
Derfor er situationen fortsat den, at der skal findes en løsning på driften af ordnet.dk inden for den nuværende ramme.
Og den nuværende ramme er først og fremmest den faste finanslovsbevilling, som Det Danske Sprog- og Litteraturselskab har og får af Kulturministeriet hvert år; det er i størrelsesordenen 7 mio. kr. Derfor lovede jeg på samrådet, at Kulturministeriet ville drøfte prioriteringen af opgaverne i relation til ordnet.dk med Det Danske Sprog- og Litteraturselskab.
Kulturministeriet har holdt et møde, efter vi havde samråd, med Det Danske Sprog- og Litteraturselskabs ledelse, og det er planen, at man skal mødes igen, så der kan aftales en model for den fremtidige drift.
Og det løfte vil jeg naturligvis holde.
Så jeg kommer tilbage til Kulturudvalget, når vi har fundet den løsning her i løbet af foråret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-19:
Jeg havde egentlig håbet på, at nu hvor jeg stod nede i salen, så ville ministeren sige til Dansk Folkeparti: Vi har fundet pengene, vi har omprioriteret, nu kan ordnet.dk fortsætte sit fremragende arbejde med at opdatere vores sprog og holde det ved lige på hjemmesiden ordnet.dk.
I stedet hører vi ministeren sige, at hun stadig væk arbejder på sagen.
Det er ganske enkelt for trægt.
Når ministeren siger »drøfte«, mener hun jo besparelser, fordi pengene skal findes inden for den ramme, der er.
Hun har også lovet, at hun vil vende tilbage til Kulturudvalget; det venter vi jo selvfølgelig stadig væk på.
Og så har hun holdt et møde med Det Danske Sprog- og Litteraturselskab.
Det går for langsomt, det er ganske enkelt ikke godt nok.
Vi bliver nødt til at finde de penge andre steder.
Nu ved jeg jo, at der findes 280 mio. kr. om året, som vi bruger på international kulturudveksling.
Var det ikke en idé at kigge derhen og så finde pengene?
Det er første spørgsmål.
Marianne Jelved (RV), 2014-02-19:
Alle er nødt til at prioritere om, hvis de vil nogle andre ting end det, de gør lige nu – medmindre de har et sted, hvor de kan hente penge i én uendelighed.
Men pengene kommer ikke som manna fra himlen, skulle jeg hilse og sige.
Det er min erfaring.
Hvis hr. Ahrendtsen vil bidrage til at finde steder, hvor man kan omprioritere, så er jeg den glade modtager af de gode ideer.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi over for vores institutioner, som vi giver driftsmidler til at løse forskellige opgaver, beder om, at man prioriterer inden for de rammer, man har.
Det er en dårlig pædagogik, hvis man bare kan komme og hente penge, som man har lyst til, hos en minister.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-19:
Vi ved, at De Radikale jo tidligere har slået til lyd for, at engelsk skal være officielt sprog i Danmark.
De er også helt vilde med at få det indført overalt på universiteterne.
Så det er vel ikke helt forkert at være lidt skeptisk over for tempoet hos ministeren.
Kan det skyldes, at De Radikale slet ikke anser det danske sprog for en vigtig opgave?
For hvis man anså det for en vigtig opgave, ville man også finde de her penge.
Det er jo egentlig pebernødder, når det kommer til stykket.
Marianne Jelved (RV), 2014-02-19:
Jeg synes i virkeligheden, det nærmer sig det, jeg vil kalde en fornærmelse af landets kulturminister, at sige, at vi ikke interesserer os for det danske sprog.
Der står en meget højtuddannet dansklærer over for spørgeren lige nu, som har arbejdet med det danske sprog hele sit liv og fortsat gør det, med stor fornøjelse, fordi det er vores modersmål, og det kræver, at vi passer på det og udvikler det.
Det sætter jeg en ære i.
Og forhandlinger tager tid; det gør det også, når vi skal forhandle med partierne.
Det kan tage ret lang tid at blive enige om en god ting.
Men forhandlinger tager tid, og vi drøfter sagen og forhandler med Det Danske Sprog- og Litteraturselskab om en løsning – en varig løsning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-19:
Jeg ser ikke rigtig nogen grund til, at ministeren bliver fornærmet over nogle ganske enkle spørgsmål.
Hvis ministerens hjerte virkelig banker for det danske sprog, så har ministeren jo mulighed for at bevise det.
Der bliver hvert år brugt 280 mio. kr. på international kulturudveksling i ministerens ministerium.
Det er over 0,25 mia. kr.!
Så vil ministeren kigge på de 280 mio. kr., vi om året bruger på international kulturudveksling, og omprioritere de midler derfra til ordnet.dk?