Karen Hækkerup (S), 2014-04-08:
Tak for behandlingen, og tak for kommentarerne, som I alle sammen er kommet med.
Som det er tydeligt for alle, er det her lovforslag jo en del af udmøntningen af vores regeringsgrundlag, og af det fremgår det, at vi havde et ønske om at give lettere adgang til statsborgerskab for unge, som er født og opvokset i Danmark.
I regeringen har vi ønsket, at vi gerne ville sende det tydelige signal, at unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, og hvor integrationen er lykkedes, kan blive danske statsborgere.
På den måde har vi ønsket at bruge mulighederne for at give statsborgerskab til aktivt at fremme en positiv integration.
Som det også er blevet nævnt, er det selvfølgelig klart, at der skal være en række betingelser, der skal være opfyldt.
Et dansk statsborgerskab er noget helt særligt, og jeg tror, det var hr. Lennart Damsbo-Andersen, som nævnte, at man skulle kigge forbi Slotspladsen den 27. april, når vi har statsborgerskabsdag, for det er en festdag – en dag, hvor folk kommer herind, kommer ind og ser Folketinget, kommer hen og trykker hånd og hilser på os alle sammen, som er der, og som markerer, at de nu har fået et dansk statsborgerskab.
Når man først har været der og har talt med nogle af de mennesker, som har modtaget sådan et statsborgerskab
, og når man ser, hvad det betyder for dem, er der ikke nogen tvivl om, at det absolut er et element, der gør, at integrationen fremmes.
De bliver stolte af og taknemlige for at høre til os hos og for at være her.
Jeg synes også, vi skal anerkende dem, og derfor synes jeg, den ændring, vi kommer med nu, er rigtig fin, hvor børn og unge, som altså er født og opvokset i Danmark, selvfølgelig er at regne for danske.
Der er dog en række betingelser, der skal være opfyldt, fordi et statsborgerskab, som jeg sagde, er noget særligt.
Man skal have bestået folkeskolens afgangsprøve, og man skal have haft bopæl her i landet i mindst 12 år.
Desuden må man ikke være dømt for alvorlig kriminalitet, og det synes jeg også er ret og rimeligt.
Der er på allerførste side i lovforslaget oplistet otte forskellige årsager til, at man ikke falder ind under den her gruppe.
Der er flere, der har spurgt til, hvad der egentlig skal til, for at man ikke er med, og der kan jeg jo sige, at der er en del ting, som man skal opfylde for at høre med i den her gruppe: Ud over at man skal have bopæl her i riget, og at man skal have været her i sammenlagt mindst 12 år, heraf mindst 5 år inden for de seneste 6 år, må man heller ikke være idømt en bøde på 3.000 kr. og derover; man må ikke have modtaget 20 dagbøder og derover for overtrædelse af straffeloven; man må ikke have fået en bøde for spirituskørsel; man må ikke have fået bøde for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer; man må ikke have fået en bøde for overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13; man må ikke have modtaget en betinget eller ubetinget frihedsstraf eller en forvarings-, anbringelses- eller behandlingsdom eller en ungdomssanktion; man må ikke være meddelt tiltalefrafald med vilkår jævnfør retsplejelovens § 723; man må ikke være meddelt advarsel efter lov om euforiserende stoffer; og man må heller ikke være sigtet for en lovovertrædelse.
Når jeg lige vælger at læse det op, er det selvfølgelig, fordi der var mange, der sagde: Er det ikke meget nemt, og lukker vi nu bare alle ind?
Der er tale om børn og unge, som er født og opvokset i Danmark, og vi har hegnet ind, at vi synes, der skal være en særlig belønning til dem, som har opført sig ordentligt, og det er så dem, som kan få lov til at komme med.
Hvis ikke de har haft mulighed for det, er der jo andre regler, der gør sig gældende, også en erklæringsmodel.
Den anden del af det, som er blevet nævnt, er muligheden for, at lovforslaget også giver ligestilling af børn født i og uden for ægteskab i indfødsretlig henseende.
Efter lovforslaget er ethvert barn således dansk med dansk indfødsret ved fødslen, hvis moren eller faren er dansk, uanset om forældrene er gift.
Jeg er rigtig glad for at kunne konstatere, at der har været bred opbakning til den del af lovforslaget.
I dag er det jo sådan, at det ikke er tilfældet, hvis faren er dansk, men forældrene ikke er gift.
Så stillede De Konservatives ordfører, hr. Tom Behnke, spørgsmålet om pater est-reglen, og det må vi få boret ud skriftligt, for det er jo korrekt, at pater est-reglen findes, hvis et faderskab er fastslået, så vi skal selvfølgelig sørge for, at der kommer en skriftlig kommentar til lige præcis den del af det.
Herudover foreslås det også, at et barn erhverver dansk indfødsret ved fødslen, hvis medmoren er dansk.
Sidste år blev reglerne bl.a. i børneloven om faderskab udvidet til også at omfatte medmoderskab, og efter min opfattelse er det selvfølgelig også rigtigt, at vi her tager konsekvensen i indfødsretlig henseende, så børnene også her bliver ligestillet.
Jeg vil se frem til den videre behandling af forslaget i Folketinget og står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være i forbindelse med lovbehandlingen.
Det fornemmer jeg allerede nu der kan være behov for.
Jeg vil også gerne sige, at der har været udtrykt ønske om eventuelt at dele lovforslaget op, og det kigger jeg også meget positivt på og vil prøve at se på, hvordan det eventuelt kan gøres.
Jeg takker for, at der dog er en del af det, der er fornuftigt i Dansk Folkepartis øjne.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man ikke har begået kriminalitet.
Men jeg tror også godt, der kan være nogle, der kan have vanskeligheder ved at få gode karakterer, men som måske godt alligevel kan være havnet i en læreplads, og som kan være i et godt forløb.
Skal man så udelukkes, hvis man er født og opvokset i Danmark og har haft hele sin barndom og har hele sin familie her og man har en positiv tilknytning?
Det synes jeg ikke bare at man pr. automatik skal, og derfor synes jeg sådan set, at balancen i det her lovforslag er ganske fornuftig.