runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2007-11-29:
Hvis det er de frie institutioner, spørgeren tænker på, har hverken jeg personligt eller gruppen taget stilling til, om det er godt eller dårligt, for vi ved ikke præcis, hvad det er, der ligger i det.
Men at gøre det til et anliggende for enkeltinstitutioner
skal ikke fratage os lovgivere ansvaret for de love, som vi vedtager, og som er med til at styre fra centralt hold, hvad det er for en faglighed, og hvad det er for et råderum, der udøves ledelse i på den enkelte institution.
Det er bare at decentralisere ansvaret og sige: Det må I selv rode med, det må I selv om.
Så behøvede vi slet ikke have diskussionen herinde, og det tror jeg ville være en ansvarsforflygtigelse af meget store dimensioner.
Men det er klart, at vi ser frem til at finde ud af, om regeringen har fået en god idé på området her; om den ligner det, vi kender fra friskoleområdet, hvor vi jo sætter meget stor pris på mangfoldigheden, uanset om det er muslimske skoler, katolske skoler, Steinerskoler, Grundtvig/Koldske skoler eller skoler, som bare er der, fordi forældrene synes, der skal være en skole.
Hvis det er det, der er perspektivet, er det klart, at så er vi ét sted, men hvis det er et markedsperspektiv, er det klart, at så har vi en anden diskussion.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren fra Ny Alliance, og mit spørgsmål er på ingen måde drilsk eller noget som helst andet, det har kun det formål at finde enighed.
Og det er jo det, der er overskriften på alt det, som mange af os har sagt efter valget.
Derfor skal jeg bare forstå, hvad det er, Ny Alliance egentlig ønsker i forhold til de afviste asylansøgere og i forhold til asylcentrene generelt.
Vi hørte meget i valgkampen, og jeg har bare i dag behov for at få præciseret, hvad der egentlig er Ny Alliances holdning på det her område.
Hvad skal der ske med de afviste asylansøgere, som vi naturligvis ikke kan sende hjem?
Og hvad skal der ske med asylcentrene generelt?
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
I stedet for at jeg nu står og gentager, hvad vi har sagt i valgkampen og en valgkampsituation er en speciel situation, hvor man markerer sine helt klokkeklare standpunkter, og dem holder vi fast i, så længe vi overhovedet kan - vil jeg egentlig bare gerne opfordre til, at vi går fra valgkampsmode og til at finde nogle konkrete løsninger.
Jeg tror, at det helt bestemt er fuldstændig klart for fru Helle Thorning-Schmidt og for det øvrige Folketing, hvad det er, hr. Naser Khader som vores formand har været ude at melde flere gange undervejs i valgkampen.
Det står vi ved, og nu skal vi i gang med at finde en konkret løsning, som vi kan samle så bred opbakning til som overhovedet muligt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg er meget enig med hr. Anders Samuelsen i, at vi skal finde en bred løsning.
Og derfor er jeg også glad for, at vi har skrevet det i vores fælles vedtagelse, for det er netop det, vi skal.
Jeg synes så ikke, at det er det, som statsministeren lægger op til, fordi han netop lægger op til, at der kun skal findes en aftale med Dansk Folkeparti.
Derfor ville jeg, hvis jeg var Ny Alliance, måske være lidt skuffet, når man nu har peget på statsministeren som statsminister, og man så end ikke bliver inviteret til det samarbejde.
Men jeg har en formodning om, at det, som Ny Alliance har sagt, og det, som Socialdemokraterne har sagt på det her område, er meget ens.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det, Ny Alliance mener på det her område, fordi jo bredere enighed, der er på et område, jo bedre muligheder har vi for at få det gennemført konkret.
Så jeg kunne virkelig godt tænke mig at høre, hvad det er, der skal ske med de afviste asylansøgere, som vi ikke kan sende hjem, og hvad er det, der skal ske med asylcentrene?
Hvad mener Ny Alliance at der skal ske?
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Mit spørgsmål ligger sådan set i forlængelse af det, som vi hørte i den seneste bemærkning fra hr. Anders Samuelsen.
Er det ikke rigtigt opfattet, at der ikke er et ord i det her forslag til vedtagelse, som V og K ikke kan skrive under på?
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Det synes jeg lyder meget, meget fornuftigt, og jeg vil godt kvittere for svarene og igen ønske held og lykke også med arbejdet.
Endnu en gang tillykke med valget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Jeg vil da også gerne starte med at byde velkommen og så takke for, at Dansk Folkeparti også blev bemærket i ordførerindlægget, og det er derfor, jeg lige tager ordet for at understrege, at Dansk Folkeparti ønsker et godt og stærkt rigsfællesskab, der er baseret på et meget tæt, venskabeligt, positivt samarbejde.
Men se, når man har det, og man har den grundlæggende respekt for hinanden, så har man heller ikke berøringsangst, og vi har længe følt, at for mange har haft berøringsangst i forhold til at debattere nogle af de enorme udfordringer, det grønlandske samfund også står over for.
Når vi kan se, at det også bliver blotlagt i de danske medier, at der er nogle forhold, der er dybt kritisable, og forhold, hvor forhenværende ministre kan købe boliger til en tredjedel af markedsprisen og sådan nogle ting, så bliver vi jo selvfølgelig nødt til at reagere.
Jeg håber, at vi har den gensidige forståelse på trods af politiske uoverensstemmelser i øvrigt, at et gensidigt, godt samarbejde baserer sig på den respekt, der betyder, at man ikke har berøringsangst over for at berøre de forskellige emner, der bør berøres.
Juliane Henningsen (IA), 2007-11-29:
Som jeg også sagde, går vi ind for samarbejde, men vi går ikke ind for, at Grønland sættes under administration.
Vi gør alt, hvad vi kan, i Grønland for at løse de problemer, vi har, og jeg mener ikke, at der i Folketingssalen skal tages stilling til de sagsområder, som Grønland nu engang har overtaget, og jeg mener, at regeringen og landsstyret skal samarbejde om familierne og om alt det andet, vi kan samarbejde om.
Jeg mener, at vi som en del af rigsfællesskabet skal være parate til at tage ansvar i forhold til flygtninge, men jeg synes helt principielt, at grønlandske politikere og Grønlands Landsting skal tage stilling til en fremtidig integrationspolitik, før jeg tager stilling til spørgsmålet.
Når vi ved, at der er børn, der lever under fattigdomsgrænsen, gør vi noget ved det.
Og viden forpligter i Danmark og i Grønland, så jeg er klar til et samarbejde.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Jeg vil først sige tak for en rigtig god og informativ tale, og jeg synes også, der er kommet nogle rigtig gode svar.
Vi ved alle sammen, hvordan det er, første gang vi står deroppe og skal holde hovedet koldt og svare på de spørgsmål, der måtte komme.
Jeg tillader mig alligevel et enkelt spørgsmål.
Når nu der er nogle, der har så travlt med, når de ser grønlandske børn, der ikke har det godt, at det så skal føre til, at Grønland skal sættes under administration, svarer det så ikke lidt til, hvis Grønland kom og sagde til Danmark, at når nu vi har set Tøndersagen og set, hvordan man har holdt børn i asyllejre i årevis, så skulle den danske regering sættes under administration?
Juliane Henningsen (IA), 2007-11-29:
Det kan man da godt sige, men jeg går ud fra, at vi som ligeværdige parter, Grønland og Danmark, kan samarbejde uden magtspil, uden kolonialisme, uden at slås om, hvem der har retten til at udtale sig om noget som helst.
Jeg mener, at en respektfuld dialog mellem vores lande er det, der skal til for at skabe gode resultater, og jeg mener også, at den danske debat om Grønland baserer sig på en ensidighed og også baserer sig på en uvidenhed om grønlandske forhold, der gør, at man tror, at Grønland er et korrupt land med alt for mange fattige børn.
Jeg vil kun sige, at så længe Danmark lader os udvikle os politisk, fordi vi er midt i en politisk proces og vi er på vej til selvstyre, så er det godt, og medmindre Danmark lader os bestemme, medmindre Danmark støtter os, når vi ikke ret langt.
Så jeg vil appellere til en forståelse af det grønlandske samfund, en forståelse af selvstyret og en forståelse for den grønlandske kamp for selvstyre.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Endnu en gang tak for et godt svar, som jeg helt enig i.
Jeg har så bare den afsluttende tilføjelse, at hvis der er politikere, der har meget travlt med at kritisere, hvad der foregår andre steder, og de selv har et ansvar for, at børn er holdt i lejre i årevis, så kunne det jo være, at de pågældende politikere skulle starte med at feje for egen dør, inden de begyndte at have travlt med andres.
Juliane Henningsen (IA), 2007-11-29:
Det er jo det samme, man kan sige om dyrevelfærden.
Vi snakker jo ret meget om sæler og isbjørne og om hvalrosser og hvaler, men vi ser på den anden side ikke på kyllinger, der er fængslet i A4-bure.
Vi snakker ikke om den dyrevelfærd, Danmark har, fordi vi respekterer, at det er Danmarks anliggende.
Det er et dansk anliggende, og jeg appellerer endnu en gang til at respektere vores kultur, vores levemåde, vores fangersamfund, og så kan vi jo være glade og samarbejde, vel vidende at vi er nogle helt forskellige folk med helt forskellige kulturer.
Det er måden, jeg vil samarbejde på.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Hvordan ser ordføreren så på den generelle fordeling?
Er det sådan, at ordføreren vil arbejde for, at Grønland går ind og tager en større del af vores flygtninge, eller hvordan vil indstillingen være?
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Skal det så forstås sådan, at det er lykkedes Ny Alliance at få overbevist Socialdemokratiet og SF og De Radikale om, at den bedste måde at bekæmpe den siddende regering på, er ved at kalkere regeringens politik?
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Er svaret ikke næsten det samme?
Jeg tror, at man må sende det spørgsmål videre til de berørte partier.
Vi synes, at vi har forsøgt at være hjælpsomme i forhold til at få bred opbakning i Folketinget til vigtige og positive elementer i regeringsgrundlaget, som vi i hvert fald fra Ny Alliances side nemt og uden problemer kan skrive under på.
Om det så har et eller andet at gøre med den taktiske måde, som S og SF og Det Radikale Venstre vil forholde sig på fremover, det spørgsmål må man hellere sende videre til de berørte parter.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Jeg skal kvittere for svarene, det vil vi selvfølgelig gøre.
Men jeg kan alligevel ikke dy mig for at stille hr. Anders Samuelsen et spørgsmål.
Kan vi ikke være enige om, at det er meget usædvanligt, at partier, der meget gerne vil erobre regeringsmagten, så omfattende kalkerer regeringspartiernes politik, som tilfældet er her?
Jeg vil sige, at jeg i hvert fald ikke erindrer det fra tidligere.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Det kan man jo sige, men samtidig kan det så omvendt være en ros til regeringen, fordi den faktisk har lavet et regeringsgrundlag, som favner bredt.
Det virker i ord, som om det favner rigtig bredt.
Nu er det jo så, at vi, som jeg understregede i min ordførertale, skal se, om det også virker i handling.
Man kan sige, at den nemmeste opgave er løst, og nu kommer den svære, nemlig at få det ført ud i virkeligheden.
Men jeg synes, man må konkludere, at regeringen tilsyneladende har haft held med at få formuleret sig på en sådan måde, at det favner meget bredt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg vil bare benytte lejligheden til, når det nu er første gang fru Juliane Henningsen står på talerstolen, at ønske rigtig hjertelig velkommen på vegne af Socialdemokraterne, og så ser jeg frem til et rigtig fornuftigt og godt samarbejde og vil også godt kvittere for den realistiske tale, der er kommet her i dag, som både beskriver de gode ting, men også har ord om de dårlige ting, som vi skal have fundet en løsning på.
Så blot en kvittering for den fine tale og et håb om et rigtig godt samarbejde.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Jeg vil også godt starte med at ønske et stort tillykke, også med det utrolig flotte valg, som fru Juliane Henningsen har fået.
Og så vil jeg spørge ind til et specifikt område, som har været debatteret lidt i de danske medier her i de seneste dage, nemlig Grønlands forhold til flygtninge/indvandrerpolitik.
Er det noget, som ordføreren kan give et par ord med på vejen, så vil jeg være meget interesseret i at høre om det?
Juliane Henningsen (IA), 2007-11-29:
Grønland og det grønlandske folk er velkendte for deres åbenhed og venlighed, og det har jo sat hele debatten i gang på grund af dette.
Jeg mener, at flygtningepolitikken og integrationspolitikken først og fremmest skal debatteres i Grønland og ikke starte med at blive debatteret i det danske Folketing.
Men jeg ved, at problematikken eller spørgsmålet har været vendt i den dansk-grønlandske selvstyrekommission, hvor man også har stadfæstet, at ansvaret lovgivningsmæssigt ligger i Danmark, og hvis vi overtager og hjemtager sagsområdet til Grønland, så kan vi begynde at diskutere, hvordan og hvorledes vi vil indrette os i forhold til flygtninge.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Men det går jeg da så sandelig ud fra.
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jo, men hr. Simon Emil Ammitzbøll kender jo lige så udmærket som jeg og de øvrige folketingsmedlemmer den helt normale fremgangsmetode, der er.
Når man har en aftale, når man har et forlig på et område, er det jo helt naturligt at invitere forligsparterne ind som de allerførste.
Sådan er det, det er helt normal kutyme her i Folketinget.
Men jeg synes egentlig også, at det er vigtigt at få sat fokus på de mange forbedringer, der jo allerede er sket på asylområdet.
Der er blevet bedre mulighed for uddannelse, der er blevet bedre mulighed for fritidsaktiviteter for børnene, der er blevet bedre bomuligheder for familierne, og der er sket en lang række forbedringer.
Det er jo i virkeligheden nogle af de ting, som man kan sige at man kan tage afsæt i, når vi nu skal videre på asylområdet, og hvor Dansk Folkeparti jo i øvrigt også har sagt, at de gerne vil bidrage til, at vi går videre ud ad den vej, specielt når det handler om asylbørnene, og det støtter jeg varmt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-11-29:
Der tales jo også om, at der derudover skal etableres en klimapulje med det formål at hjælpe verdens fattigste lande, så der skal gives endnu mere, og vi dermed kommer endnu længere væk fra Dansk Folkepartis politik.
Men nok om det.
Der er jo også lagt op til, at der skal laves en skattereform, som sigter på en markant reduktion af skatten på arbejdsindkomst, og jeg synes da også, det er vigtigt at få frem i dag, at det, der foreslås på skatteområdet i regeringsgrundlaget, vel også er i direkte modstrid med Dansk Folkepartis interesser.
Er det ikke korrekt?
Jo, men vi kan jo sådan set stå på skift og hælde vand ud af ørerne resten af aftenen, hvis det er det, der skal være formen.
Det, jeg spurgte om, var noget helt andet end det, der blev svaret på, nemlig at der jo var engang, vi havde en statsminister her i landet, der hed Anders Fogh Rasmussen, som var kendt for at sige: Det, jeg lover før valget, er også det, jeg gør efter valget.
Før valget sagde Anders Fogh Rasmussen, stadig statsminister i Danmark: Vi vil have en løsning for de afviste irakiske asylansøgere, som et bredt politisk flertal skal stå bag - som et bredt politisk flertal skal stå bag.
Det var det, man sagde til vælgerne.
Synes fru Inger Støjberg ikke, at Venstre skylder vælgerne og de afviste irakiske asylansøgere at indkalde til nogle bredere forhandlinger i stedet for at gå tilbage til det, vi alle sammen troede var før det her valg, nemlig at man laver aftaler med Dansk Folkeparti, som vi andre så kan få lov til at stå og nikke til, hvis vi ellers er rigtig heldige?
Jeg synes, det var nogle interessante svar, der kom fra hr. Kristian Thulesen Dahl til både hr. Morten Østergaard og mig selv.
Men jeg forstår det sådan, at når Dansk Folkeparti ikke er så glad for det forslag til vedtagelse, som fire partier har fremsat, er det jo, fordi man ikke er enig i særlig meget af det, der står i forslaget.
Forslaget er jo blevet til på den måde, at først har en række partier ført en fornuftig politik.
Den har regeringen så kopieret ind i regeringsgrundlaget, og så har vi trykt den i et forslag til vedtagelse her i dag.
Men er sandheden ikke den, at hvis vi ser på de seks punkter om at øge udviklingsbistanden, etablere en klimapulje, lave en skattereform, indlede en kvalitetsreform og endelig etablere en bred asylaftale, er der faktisk kun ét af de områder, hvor regeringens faste støtteparti er enig med regeringen, og at det er derfor, man har været nødt til at pille den ene pind ud og selv fremsætte den som et forslag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Jeg må altså lige sige, at jeg først har set forslaget, lang tid efter at jeg formulerede det forslag til vedtagelse, jeg har fremsat, og også lang tid efter at jeg rent faktisk fremsatte forslaget.
Jeg har ikke set det andet forslag før, det er kommet lang tid efter, så jeg har ikke pillet en pind ud af et forslag til vedtagelse fra andre, som jeg har set.
Sådan er det ikke foregået.
Så vil jeg sige, at jeg kunne selvfølgelig finde seks punkter i regeringsgrundlaget, som jeg syntes var noget af det bedste i regeringsgrundlaget, og så kunne jeg også skrive de seks punkter af.
Sådan kan vi jo sagtens sætte tingene sammen, men det er ovre i drillekategorien, sådan som jeg ser det.
Det, som det her handler om, er jo simpelt hen bare, hvad der er den første store opgave, vi står over for, og det er at få lavet en kvalitetsreform.
Vi har nu diskuteret i halvandet år, at vi skal skabe bedre forhold i den offentlige sektor, både for de offentligt ansatte og for brugerne.
Nu synes vi, det er på tide, at vi omsætter al den megen snak og alle de løfter og alle de forventninger, der er skabt, til praktisk politik, og det er derfor, vi helt bevidst og målrettet har ønsket en vedtagelse, der går på, at vi nu får lavet den kvalitetsreform, så vi får skabt tryghed og sikkerhed for de ansatte i og brugerne af den offentlige sektor.
Rasmus Prehn (S), 2007-11-29:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at vende tilbage til den kommunale økonomi, for det er jo netop her, at rammerne for den velfærd, som borgerne oplever i hverdagen, bliver sikret.
Sidst i valgkampen oplevede vi, at Venstre og De Konservative udsendte en pressemeddelelse, hvor de skrev, at kommunernes budgetter ikke genåbnes.
Det hører med til historien, at på det tidspunkt var de to partier rimelig pressede i meningsmålingerne, så det var nok en taktisk overvejelse, der gjorde, at de ligesom syntes, de skulle frede kommunernes økonomi.
De skrev bl.a. i de sidste linjer i pressemeddelelsen, at de afvigelser, der måtte være mellem aftalen fra juli 2007 og de allerede vedtagne budgetter, vil blive taget op til foråret i forbindelse med indgåelsen af aftalen om kommunernes økonomi for 2009.
Der er altså noget, der tyder på, at det, man ikke gør i 2008, vil man gøre i 2009, og jeg vil gerne spørge regeringens faste støtteparti, Dansk Folkeparti, om det er sådan, at Dansk Folkeparti vil være med til at gribe ind over for kommunerne i 2009 med de besparelser, det vil betyde for kommunerne, og med den massive forringelse af velfærden for danskerne, som det vil betyde.
Vil Dansk Folkeparti være med til at støtte regeringen i et indgreb i 2009?
Bjarne Laustsen (S), 2007-11-29:
Vi hørte før hr. Thulesen Dahls anden ordførertale, som vi oppe i Nordjylland vil betegne som slesk tale og billig portvin, om alle de ting, man har gjort, så ledigheden er faldet deroppe.
Der er ikke sket noget som helst positivt.
Det er rigtigt, at man lovede en hel masse, men det reelle er, at der ikke var én eneste ny krone i den hjælpepakke, man lovede nordjyderne, som følge af at Danish Crown lukkede, i forbindelse med valget i 2005, og derfor er det også sådan, at faldet i ledigheden ville være kommet alligevel.
Det, der er skuffende, er jo, at man ikke har gjort noget for alle de mennesker, der endnu ikke har fået en uddannelse.
Når man siger, at det er lykkedes at begrænse indvandringen, hvorfor skal de sidste danskere, der er uden for arbejdsmarkedet, så ikke have mulighed for at komme ind?
Hvad har man gjort for dem, der stadig væk er så syge, at de bliver sat på kontanthjælp?
Og hvad har man gjort for fleksjobberne?
Der er stadig væk 1.200 fleksjobbere i Nordjylland, som modtager ledighedsydelse og mangler at få et fleksjob, og hvad har man gjort ved det?
Ingenting!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Ja, det var jo noget af en tale fra hr. Bjarne Laustsen.
Jeg konstaterede bare, at politikerne valfartede til Nordjylland, fordi der var en krisesituation, og fordi stemningen i 2005 skyldtes, at der var en meget, meget høj ledighed, som gav store problemer og frygt for, at man, når man mistede sit job, ikke kunne finde et andet job.
Så jeg gik ud fra det og konstaterede, at situationen i dag er en helt anden.
Vi har fået de nye ledighedstal, der viser, at ledigheden er 3,0 pct., dvs. det laveste i vel snart 40 år, og det glæder jeg mig over, også på Nordjyllands vegne, fordi det gør, at også nordjyder, der måtte blive ledige, har nemmere ved at finde et andet arbejde.
Men forudsætningen for at fastholde presset på arbejdsgiverne for at sikre lige præcis de ting, hr. Bjarne Laustsen var inde på, altså at også de på forskellig vis udsatte grupper kommer i arbejde, er, at man ikke bare åbner en ladeport for, at udenlandsk arbejdskraft strømmer ind.
Det er derfor, at vi, når vi forhandler jobpakke, er talsmænd for at kontrollere den indvandring, der kommer til arbejdsmarkedet, så vi stadig har presset på arbejdsgiverne for at beskæftige lige præcis de udsatte grupper, så hr. Bjarne Laustsen burde have glædet sig over min tale i stedet for at være så negativ.
Bjarne Laustsen (S), 2007-11-29:
Jeg er altid positiv, hvis der er noget at være positiv over, sådan er det.
Men det har der bare ikke været her, for den faktuelle kendsgerning er jo, at i de første 3 år, hvor Dansk Folkeparti støttede Venstre og De Konservative, steg ledigheden med 50.000, og det var altså fra et højere niveau.
Der var 140.000 ledige, dengang Nyrupregeringen, SR-regeringen, gik af.
Men bortset fra det: Man har ikke taget nogen initiativer, selv om den udenlandske arbejdskraft er strømmet til Danmark.
Man har ikke gjort noget for at hjælpe de grupper, hverken dem, der mangler uddannelse, dem på sygedagpenge eller fleksjobberne.
Jeg må konstatere, at Dansk Folkeparti ikke er kommet med ét eneste forslag.
Der er en anden ting, jeg har lovet hjemmehjælperne og SOSU-assistenterne i Nordjylland at spørge om.
Dansk Folkeparti har jo været ude og love en masse penge i forbindelse med forårets lønforhandlinger, men er det også korrekt forstået, at de ikke mere må have lov til at strejke?
Vil man afskaffe strejkeretten, som er en hævdvunden tradition i den faglige arbejdskamp, bare det foregår ordentligt?
Rasmus Prehn (S), 2007-11-29:
Jeg skal med glæde gentage, at vi selvfølgelig støtter en ansvarlig økonomisk styring, og at vi også synes, det er vigtigt, at der er realistiske rammer for økonomien.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkeparti forklare meget præcist: Vil man i 2009 være med til at gribe ind, så det får konsekvenser for velfærden?
Hvad er det for nogen velfærdsgoder ude i kommunerne, som hr. Kristian Thulesen Dahl synes skal reduceres, når man griber ind i 2009?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jeg har jo noteret mig den meget positive indstilling, som Det Radikale Venstre har til de forhandlinger, der nu kommer til at foregå om kvalitetsreformen.
Det er jeg naturligvis meget glad for, så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, at vi også prøvede at komme lidt nærmere ind på de krav og forventninger, som Det Radikale Venstre har til de forhandlinger.
Jeg vil egentlig også godt prøve at vende lidt tilbage til netop de pædagogiske læreplaner i daginstitutionerne.
Her er der jo netop metodefrihed for pædagogerne, så det kan man jo ikke sige er en bureaukratisk vejledning fra Christiansborgs side - eller er det?
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Er det en garanti for, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til en kvalitetsreform og vil love ikke at bære en finanslov igennem, hvis ikke der kommer en pulje ekstra penge, så der kan sikres penge til et markant lønløft til de offentligt ansatte, uden at det betyder, man skal ud og fyre en masse andre offentligt ansatte for at få penge til løn til de lavestlønnede?