runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-05-28:
Den bliver ganske kort.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at plejeboliggarantien og de forbedringer, som er gennemført på ældreområdet, jo er gennemført under VOK-flertallet.
Vi kvitterer selvfølgelig for, at venstrefløjen og andre er så opmærksomme på at være behjælpelige med hensyn til at få gennemført Dansk Folkepartis politik – det er vi rigtig glade for i Dansk Folkeparti, og vi synes, det er dejligt, at man drager omsorg for det.
Men jeg vil også sige, at når vi har vedtaget nogle ting som eksempelvis plejeboliggarantien, som jeg igen lige vil understrege er gennemført under VOK-flertallet, så har vi jo gjort det i den bedste mening, fordi vi mener, at det vil være en god ting for de ældre medborgere.
Nu skal vi så til at følge op på, om den rent faktisk også virker, og når vi har foretaget den opfølgning, så kan vi evaluere på det, og så kan vi se, om vi har gjort det godt nok.
Det var bare, for at man ligesom kan få den forståelse af, hvornår det blev indført, og hvem det så er, der drager omsorg for, at det bliver gennemført.
Det gør vi gerne i Dansk Folkeparti, og vi kvitterer for, at andre også drager omsorg for den politik, som er blevet vedtaget i Folketinget.
Tak for det.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-28:
Der er det ved det, at de gode intentioner ikke er nok.
Der skal handling bag ordene, og derfor er det jo vigtigt, at der bliver set på, hvordan man handler, i stedet for på hvad man siger.
Vi har så – hvilket jeg kan forstå at hr. Martin Henriksen også anerkender - gjort et forsøg på at hjælpe hr. Martin Henriksen med at gennemføre det, som han rent faktisk siger, han har tænkt sig at gøre, og det synes jeg sådan set burde være o.k
Men jeg vælger at fortolke det, hr. Martin Henriksen siger nu, som et tilsagn om, at man vil følge op på plejeboliggarantien, at man vil følge op på, at der faktisk bliver sat handling bag ordene, og det takker vi da så for.
Thomas Jensen (S), 2009-05-28:
Det lyder jo meget flot, når hr. Erling Bonnesen står her på talerstolen og siger, at det hele bare går godt derudad.
Men jeg vil prøve at henlede opmærksomheden på nogle af de rundspørger, der er lavet i landets kommuner, om, hvordan det går med at overholde plejeboliggarantien.
Det er nemlig sådan, at Berlingske Tidende og Jyllands-Posten har lavet en rundspørge så sent som i november-december 2008, og her kom det frem, at ud af de 80 kommuner, som blev spurgt om, hvordan det gik, havde 44 problemer med at sikre de ældre en bolig inden for plejeboliggarantiens 2 måneder.
Så jeg vil sige, at vi har indikationer på, at det går rigtig, rigtig skidt for regeringen med at overholde plejeboliggarantien, og vi kan ikke engang få ministeren til her næsten et halvt år inde i 2009 at spørge kommunerne om, hvordan det går.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Jeg tror lige, at der er behov for at trække linjerne op for, hvor vi står med hensyn til plejeboliggarantien, så der ikke kommer alt for meget signalforvirring rundtomkring i landet.
Vi kan jo med glæde konstatere – det gør jeg i hvert fald på Venstres vegne – at plejeboliggarantien ligger der.
Den giver gode muligheder for ældre.
Den giver også tryghed om boligforholdene for vore ældre.
Det synes jeg er en rigtig god måde at få det her håndteret på.
Når man har kigget ud i samfundet, har man jo gennem mange år med glæde kunnet konstatere, at der både er bygget rigtig mange nye ældrecentre og ældreboliger og renoveret rigtig mange.
Mange ældre oplever også, at de netop har trygge boligforhold under hensyntagen til de behov, som de nu har.
Så kan vi også konstatere, at der er muligheder for at fortsætte det.
For der er stadig væk lidt mere at gøre, og præcis derfor er også boliggarantien indført, men der er også indført de værktøjer, der skal til for lige præcis at følge op på den.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Nu er det jo altså sådan, at hvis man skal bringe referater af, hvad folk har sagt, skal man huske at have hele ordlyden med og i den samlede kontekst.
Det, der er givet et svar på, er jo omkring kommunernes udlicitering osv.
Jeg siger, at det er klart, at vi har et mål om, at kommunerne skal have så meget i udbud som muligt inden for de områder, som det er logisk og anvendeligt, netop for at sikre, at vi får beskrevet de forskellige elementer, at vi får beskrevet de forskellige opgaver, processerne igennem kommunen, at vi får detailbeskrevet, hvad opgaverne er, og at vi så derved også får mulighed for at se, om en kommune kan få mere ved at lade en privat virksomhed udføre en given opgave, eller om man kunne lade kommunens medarbejdere gøre det.
Det synes vi da fra Dansk Folkepartis side er sund fornuft, og det er så noget, som socialister og andet godtfolk har mindre interesse i at fremme her i Danmark.
Men vi synes faktisk, at kommunerne gennem de sidste 10 år har haft rigtig mange gode erfaringer med at gennemføre udbud, og det vil vi sådan set have lov til at blive ved med.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-28:
Med hensyn til, hvad Dansk Folkeparti har sagt, og hvad de ikke har sagt, er det jo sådan, at man simpelt hen kan finde det på Folketingets intranet, hvor man bare kan hente frem, hvad der står, og der spørger fru Line Barfod: »Mener Dansk Folkeparti helt principielt, at man skal fremme privatisering i Danmark, og at det er en god ting, hvis vi får så meget privatisering som muligt?«
Dertil svarer så hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti: »Ja, det kan jeg sådan set godt svare fuldstændig klokkeklart ja til.« Det er sådan set min udlægning, der er den rigtige her.
Dansk Folkeparti ønsker så meget privatisering som muligt, også selv om det gælder kernevelfærden.
Noget andet er så: Hvor er det henne i det her beslutningsforslag, at vi fratager kommunerne muligheden for at sende noget i udbud?
Hvor er det, at vi siger, at de ikke må det?
For der er jo intet sted, hvor man skriver det.
Det er alene et spørgsmål om at give frihed, og der er det så, at jeg spørger en gang til: Har Dansk Folkeparti ikke tillid til, at vores folkevalgte kommunalbestyrelsesmedlemmer selv kan finde ud af at træffe den her afgørelse, og at de sådan set også er interesserede i at få en god service og en billig pris på serviceområderne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Jamen det, der er det allermest grundlæggende i den her debat, er jo egentlig, at kommunens borgere og virksomheder i forbindelse med de skatter, de giver til kommunen, vurderer, at de får så meget offentlig service som muligt for de penge, som de indbetaler til kommunen.
Derfor synes vi, at det er en super god idé, at kommunerne gennemfører at beskrive, hvad det er for nogle opgaver, de har, og at de sender tingene i udbud – selvfølgelig inden for de områder, hvor det er praktisk muligt.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, om det er 85 pct. eller 82 pct., eller om det er 40 pct. Men det, der er det grundlæggende, er, at kommunens borgere og virksomheder får så meget som muligt for de penge, de betaler i skat til kommunen.
Det synes vi er en glimrende ordning, og det er så noget, som Socialdemokraterne og Enhedslisten og SF ikke synes om, men jeg må bare minde om, at blandt de kommuner, hvor man virkelig har haft gode erfaringer med gennem 10 år at have tingene i kommunalt udbud, og hvor man vælger efter en 5-årig periode at lave genudbud på de samme opgaver, er der faktisk rigtig, rigtig mange kommuner, som har socialdemokratiske borgmestre.
Jeg synes, at det virker underligt, at vi så skal opleve Socialdemokraterne her i Folketinget stå og direkte arbejde imod med den slags forslag her, hvor man reelt ønsker at undergrave alt, hvad der hedder fri virksomheds- og næringsdrift ved ikke at ville have tingene i udbud i kommunerne.
Jamen sådan er det altså, at vi oplever det, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, og det må man altså forholde sig til endnu en gang.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Det kommer ikke så meget bag på mig, at debatten her kommer til at dreje sig om for og imod udlicitering, for og imod privatisering.
Den debat havde vi jo sidste gang, og der var det helt klart og tydeligt, at Dansk Folkeparti ikke alene vil have rigtig meget udlicitering, men også går ind for privatisering af den kommunale sektor.
Jeg vil gerne stille hr. Hans Kristian Skibby det spørgsmål: Hvorfor er Dansk Folkeparti så bange for at slippe kommunerne fri, at lade kommunerne selv træffe afgørelser om, hvordan de vil tilrettelægge deres virksomhed?
Det er dog en fantastisk mistro, man udviser over for kommunerne, så det vil jeg da gerne have et svar på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Man fristes jo til at sige til SF's ordfører: Jamen hvorfor indfører man overhovedet forhandlinger mellem Kommunernes Landsforening og regeringen?
Hvorfor har vi overhovedet ministre, som holder møder med KL om forskellige politiske områder?
Hvorfor er det, at man indgår aftaler om miljø, undervisning og alt muligt andet, som også har med kommunerne at gøre?
Det er altså sund fornuft, at når man indgår en aftale igennem KL med regeringen og med Folketingets flertal om, at man vil have tingene i udbud for at få tingene prisundersøgt og for at sikre sig, at man får så meget service som muligt for de penge, der er til rådighed, ja, så er det faktisk noget, man gør, fordi man kan se en fordel i det fra begge sider.
Det er også derfor, at Kommunernes Landsforening støtter de initiativer og er med i de aftaler, og det synes jeg måske at SF burde respektere.
Man kunne jo sige til det nye unionselskende SF: Jamen hvorfor har vi så et Folketing, når EU skal bestemme 84 pct. af vores lovgivning?
Altså, der kan man jo blive ved og blive ved.
Jeg vil gerne understrege endnu en gang, at der er tale om kommunale aftaler, hvor kommunerne under et via KL går ind og laver aftaler med Folketingets flertal og med regeringens ministre.
Det er jo klart, at når man laver aftaler, indeholder de som regel også nogle aftalekrav, nogle ting, som den ene har måttet acceptere for at gå med i aftalen, og andre ting, som andre har måttet gå med til for at få en fælles aftale.
Typisk indeholder de også tal eller procenter eller klare delmål, som man bagefter skal ind og vurdere for at se, hvordan det er gået, og det er også det, det drejer sig om i det her tilfælde.
Det er sådan noget, som SF ikke har den store interesse i at støtte, og derfor kommer man med en type forslag som det, vi har set her.
Det er vi bare ikke med på, er jeg nødt til at sige.
Det er ikke vores kop te, og vi kan ikke stemme for det forslag.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-28:
Ja, det gør jeg, fordi vi både fra Socialdemokratiets og SF's side synes, at det her forslag er et endda meget vigtigt forslag.
Selv om vi har mange flygtninge og indvandrere i Danmark, der klarer sig rigtig godt, som er blevet rigtig godt integreret i vores samfund, er kommet i beskæftigelse, har fået uddannelse og på helt almindelig vis lever deres hverdag her i Danmark, så har vi også – desværre – stadig væk meget store og massive integrationsproblemer.
Det har vi på en række områder.
Vi har lige fået en undersøgelse fra Århus Kommune, der fortæller os, at kun ca. 1 pct. af kommunens børn med tosproget baggrund taler så godt dansk, når de er 3 år, at de taler, hvad man kan kalde et alderssvarende dansk.
Vi kan se på skoleområdet, at der gennem en årrække har været en øget tendens til, at vi har fået skoler, der primært har elever med dansk baggrund, og så har vi omvendt, desværre, også skoler, hvor der er en meget, meget stor overvægt af børn med etnisk minoritetsbaggrund.
Når vi kigger på vores boliger, er det jo åbenlyst for enhver, at vi har fået det, vi i gamle dage kaldte ghettoer og aldrig troede, vi skulle få i Danmark.
Vi har i dag store almene boligområder med en stor koncentration af medborgere med anden etnisk minoritetsbaggrund, der ofte har store sociale problemer.
Med andre ord: Vi er ved at få et Danmark, der bliver mere og mere opdelt, hvor uligheden stiger, og hvor integrationsproblemerne har fået lov til at vokse sig store.
Den udvikling ønsker vi ikke fortsætter.
Vi vil gerne have et helt Danmark, et Danmark, hvor vi kan leve side om side, og hvor integrationen får anderledes og bedre betingelser, end den har i dag.
Derfor har vi fremsat et meget konkret beslutningsforslag med tre meget konkrete forslag: Vi vil gerne have, at børn med etnisk minoritetsbaggrund kommer lige så meget i vuggestue og børnehave som danske børn, vi vil gerne have, at de fri- og privatskoler, der i dag ikke har børn med sprogvanskeligheder, begynder at få elever med sprogvanskeligheder, og vi vil gerne have, at især nogle af de nordsjællandske kommuner, der indtil nu har kørt friløb og aldrig bygget almene boliger, aldrig har påtaget sig en del af det boligsociale ansvar, begynder at påtage sig en del af ansvaret.
Og det er lige præcis det, der er pointen med forslaget her: Hvis integrationen skal lykkes i Danmark, skal alle påtage sig et ansvar.
Det skal privatskolerne, det skal vores flygtninge- og indvandrerfamilier, men det skal de rige kommuner nord for København også.
Hvad sker der så med behandlingen af forslaget?
Jo, Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti siger nej.
Derfor kan jeg ikke lade være med at tage ordet i dag, for jeg synes, det er sølle.
Jeg synes, det er sølle, at når det kommer til konkret handling, vil VKO ikke være med til at fremme integrationen i Danmark.
Og derfor kan vi afslutte endnu en folketingssamling uden at have fået taget de afgørende skridt hen imod et helt og velfungerende Danmark, desværre.
Thomas Jensen (S), 2009-05-28:
Formålet med det her beslutningsforslag er at sikre, at plejeboliggarantien bliver overholdt, og så er det også at sikre, at den bliver mere fleksibel, så de ældre sikres velkendte og trygge omgivelser i deres sidste år.
Under førstebehandlingen her i Folketinget sagde ministeren, at plejeboliggarantien endnu er så ny, at det er for tidligt at konstatere, hvordan garantien virker, og videre sagde ministeren – og det er her, man egentlig læner sig op mod et løftebrud over for landets svageste ældre medborgere – at hun ikke kunne stå og garantere fra en talerstol, at den bliver overholdt.
Det vil sige, at den nye indenrigs- og socialminister ligesom er trådt ind i en regering, som har givet et løfte til vores plejekrævende ældre, og nu vil ministeren ikke engang sikre, at garantien bliver overholdt.
Når man så stiller skriftlige spørgsmål om garantien, svarer ministeren undvigende og forholder sig ikke til de konkrete spørgsmål, man stiller.
Det er dybt utilfredsstillende for Folketinget, og det er endnu mere utilfredsstillende for de ældre, som bliver holdt hen i en ventetid på en plejebolig.
Vi går altså rundt i uvidenhed om, hvordan den enkelte kommune har fået mulighed for at overholde plejeboliggarantien inden for de snævre rammer, som regeringen og Dansk Folkeparti har givet den for at opfylde garantien.
På forsiden af dagens udgave af Politiken kan man se et dejligt billede af Knud Jensen, som er dement, men har været så heldig at få en demensbolig.
Han er en af de heldige, for overskriften er nemlig: »Kun bolig til hver femte demente« .
Jeg citerer direkte fra artiklen: »Fire ud af fem demente ældre i Danmark kan ikke få en egnet bolig, og situationen bliver kun værre«.
Det vidner jo om, at det er et vigtigt beslutningsforslag, vi står med her i dag.
Beslutningsforslaget her vil nemlig sikre, at der bliver lagt en plan for at få udfaset de utidssvarende boliger og få lagt en plan for at sikre, at alle plejekrævende får en god og ordentlig bolig, som de kan trives i, og hvor plejepersonalet kan få langt bedre arbejdsforhold for at drage omsorg for de ældre.
De er ikke interesserede i at imødekomme vores svage ældre og sikre, at plejeboliggarantien bliver overholdt.
Så det er det, der står tilbage efter dagens debat.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Det var da nogle interessante spørgsmål, som ordføreren stiller: Hvordan kan det være, at vi har ministre?
Hvordan kan det være, at vi har Kommunernes Landsforening?
Jamen vi har dem ikke, for at de skal detailstyre kommunerne.
Mit næste spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby skal så være: Hvorfor har vi så kommunalbestyrelser?
Jeg troede jo i al min naivitet, at kommunalbestyrelserne var sat på denne jord for at drive kommunerne effektivt og ordentligt, men det kan jeg forstå at de ikke skal.
Det er en total misforståelse.
De skal bare nikke til, hvad man siger herindefra, og så skal de nikke til, hvad Kommunernes Landsforening siger.
Det var da en besynderlig opfattelse af, hvordan demokratiet skal fungere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Jeg synes jo altid, det er festligt, når vi her i Folketinget har lejlighed til at diskutere hinandens såkaldte paradeforslag, sådan som hr. Flemming Bonne var inde på.
Der vil jeg da ikke undlade at kommentere et af de meget flotte eksempler, vi i hvert fald oplevede sidste år fra SF, om hjemmeværnet, hvor man jo som en del af sin finansiering af finanslovforslaget sagde, at man faktisk fuldstændig ville fjerne det danske hjemmeværn og de godt 500 millioner, som lå der.
Nu er det så sådan, at netop samme parti jo frygtelig gerne vil være del af en ny socialistisk regering, og derfor vil man nu være med i forsvarsforlig og alt muligt og vil dermed også anerkende, at vi skal have et hjemmeværn i Danmark, som laver mange andre ting end at guide folk rundt til eksempelvis cykelløb.
De bruger også mange af deres ressourcer på miljøopgaver, på inspektion af indre farvande, fugleinfluenza, kystsikring og med at hjælpe folk, som er blevet væk, eftersøgninger af folk osv., men de ting havde SF ikke med i deres forslag.
Men det var sådan et eksempel på et rigtigt paradeforslag, som vi har set.
Men de grundvilkår, som kommunerne har, synes SF at vi skal kigge bedre på, og jeg kan da kun give spørgeren medhold i, at vi selvfølgelig skal gøre det.
Og det synes jeg faktisk også at vi gør, netop ved at vi jo har de ordentlige kommuneforhandlinger, hvor kommunerne via kommunernes brancheorganisation, Kommunernes Landsforening, har fuld spilletid på banen til at komme med de ting, som de ønsker skal have topprioritet i den forhandling, der skal være med regeringen og Folketinget.
Det synes jeg fungerer rigtig godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Man kan næsten sige, at der ikke var et øje tørt her i salen, efter at man havde hørt hele Enhedslistens partiprogram om, hvad man vil.
Det, der så blot kan undre mange, er jo, hvorfor Enhedslisten så ikke får flere stemmer, end de gør, hvis det er sådan, som fru Line Barfod i hvert fald påstår, nemlig at Enhedslisten er det parti, der bedst kan varetage alle handicappedes, alle ældres, alle uddannelsessøgendes og alle mulige andres funktioner og vilkår bedst her i samfundet.
Men sådan er virkeligheden jo ikke, sagt til fru Line Barfod.
Det er faktisk sådan, at Enhedslisten er et af de partier, som modarbejder det frie.
Det er et parti, som vil gennemregulere og gennemstyre og være formynderisk over for folk, og det er ikke noget, som vi kan tilslutte os.
Nu var vi tidligere inde på det med paradeforslag, og så oplever vi jo faktisk, at fru Line Barfod selv kommer med et af de mest, jeg vil næsten sige skræmmende eksempler på paradeforslag, som vi har oplevet fra Enhedslistens side i nærværende folketingssamling.
Det var forslaget om, at man vil have, at kommunerne sådan bare skal have 100 pct. refusion af alle udbetalinger til kontanthjælp, sygedagpenge osv.
Det duer simpelt hen ikke.
Line Barfod (EL), 2009-05-28:
Jeg synes ikke, det er særlig venligt af hr. Hans Kristian Skibby at påstå, at der skulle være nogle kommunalpolitikere, der ønsker at lægge mennesker på lager.
Faktisk er der en del kommuner, der stadig, på trods af at de er økonomisk trængt, sørger for, at der er gode aktiviteter for de ældre, sørger for, at der er forskellige former for tilbud, gymnastik og meget andet, ældreklubber, væresteder, alle mulige steder, hvor de ældre kan holde sig i gang, og hvor man tager sig godt af de ældre i kommunen.
Det gør man, på trods af at der er 100 pct. statsrefusion.
Selvfølgelig kan man også finde ud af at gøre det på en lang række andre områder, men det ville lige pludselig være hensynet til mennesker, der kom først, i stedet for hensynet til kassetænkning, og hvilken refusionssats som regeringen og Dansk Folkeparti nu havde fastsat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Jamen det er jo at lægge mennesker på lager, hvis kommunerne fik 100 pct. refusion på kontanthjælp og på sygedagpenge og alle mulige andre steder.
De ville have et økonomisk incitament til at lave en hurtigere sagsbehandling og hurtigere sige til folk: O.k., du får din kontanthjælp, du får din varige pensionsforsørgelse, og vi får 100 pct. refusion.
Så lægger man jo reelt folk, som har en eller anden form for arbejdsressource i sig, på lager og siger: Det danske samfund har ikke brug for at give jer et arbejde.
Vi har ikke behov for at give jer en arbejdsprøvning.
Vi har ikke behov for at gøre en god social indsats for at finde en form for beskæftigelse, som passer til de mennesker, som måske har nedsat en arbejdsfunktion.
Det er jo at lægge folk på lager, og det nytter jo ikke noget, at man fra Enhedslistens side prøver at bortforklare det.
Når man vil have 100 pct. refusion, fjerner man også kommunens incitament til at hjælpe kommunens borgere med at komme væk fra passiv forsørgelse og over i varig beskæftigelse.
Det er sund fornuft.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Det er naturligvis i orden, at hr. Hans Kristian Skibby ikke vil stå her og svare på sin partiformands vegne.
Det er da helt acceptabelt, men man havde jo kunnet håbe, at man måske havde fået et præcist svar.
Hr. Hans Kristian Skibby var inde på, at det var helt uforståeligt, at SF ville stemme imod L 189.
Vi er nok efterhånden ved at være lidt trætte af alle de her paradeforslag, som kun kører på overskrifterne, er uden indhold, og som ikke virker ude i virkeligheden.
Det duer altså ikke, og derfor forbeholder vi os ret til at være ret kritiske over for det lovmateriale, vi får stukket i hånden.
Så er det jo da også helt legalt at kigge på nøgletal, hvis man vil vurdere, om kommunerne er gode eller dårlige.
Jeg beder bare om, at vi også bruger noget tid på at kigge på kommunernes grundvilkår – om de er stillet bare nogenlunde lige i udgangssituationen.
Og det er jo det, den her debat handler om.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Nu handler lovforslaget her jo egentlig om kommunal udligning, men jeg kan forstå, at man meget hellere vil tale om noget andet, nemlig kommunernes sådan samlede budgetstørrelse.
Det har jeg da egentlig meget stor lyst til at tale om, for jeg kan starte med at glæde mig over at kunne konstatere, at vi netop nu har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde.
Jeg kan da godt forstå, at Enhedslisten bliver frustreret, fordi VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti leverer jo meget mere velfærd nu, end man gjorde under SR-regeringen bakket op af netop Enhedslisten.
Så jeg kan da godt forstå, at man er frustreret og synes, at man skal prøve at fægte noget for at prøve at få tegnet et andet billede, men det lykkes jo ikke.
Netop nu viser det jo også sin styrke, for man sidder jo ikke og taler om nedskæringer, som vi hører her; næh, man sidder nu og forhandler om, hvor meget budgetterne skal stige til næste år, og hvordan vi skal sikre nogle gode anlægsrammer osv.
Så jeg vil gøre mit spørgsmål her til Enhedslisten helt enkelt: Vil man bekræfte fakta, som er, at vi netop nu har danmarkshistoriens største kommunebudgetter nogen sinde?