runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2014-10-09:
Jo, men netop de ting, som fru Doris Jakobsen nævner, altså råstofferne, fiskeriet og turismen, er jo det, som man satser på i Grønland, men de er også medtaget.
De tre faktiske hovederhverv, måske, der er i Grønland, er også medtaget i rapporterne, og der ligger det jo klart, at når det handler om de råstoffer, der eventuelt ville kunne rette op på Grønlands økonomi, så skal der særdeles meget til.
Man forventer ikke i de rapporter, der er kommet, at der begynder at komme nogen særlig profit af råstofferne før måske engang om 20-30 år, så det er den mellemliggende periode, jeg interesserer mig for.
Hvad gør man dér?
Hvad har man tænkt sig?
Er der nogen muligheder overhovedet?
For de tal, man mangler, de penge, man mangler i den grønlandske økonomi, er jo astronomiske.
Altså, det vil jo svare til – jeg kan ikke engang regne det ud – mange hundrede milliarder kroner i forhold til den økonomi, vi har.
Og derfor må man altså forholde sig til, hvordan man agter at løse Grønlands problemer fra nu af og 20-25 år frem.
Det er det, vi taler om, og der synes jeg ikke jeg får et ordentligt svar.
At man håber på lidt mere fisk, lidt mere turisme og nogle afgifter på nogle krydstogtskibe, mener jeg ikke er tilstrækkeligt.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Jeg vil gerne takke hr. Edmund Joensen for en god tale, som også var klog og eftertænksom og stillede nogle vigtige spørgsmål for os alle sammen.
Først vil jeg gerne sige, at jeg er enig i de gode resultater, som hr. Edmund Joensen ridsede op i sin tale, og ikke mindst kvittere for hr. Edmund Joensens indsats med at få spørgsmålet om grænsehindringer inden for rigsfællesskabet på dagsordenen.
Så rigtig mange tak for det.
Mit spørgsmål går på: Hvad skete der lige for den færøske lagmand, da han var på besøg ovre hos Putin og begyndte at tage afstand fra de sanktioner, vi har her imod Rusland, og som Danmark er en del af?
Jeg vil gerne sige, at jeg anerkender Færøernes ret til at handle med hvem, de vil; det skal EU ikke blande sig i.
Det er ikke det, det handler om.
Det handler om, at den færøske lagmand kom med nogle udtalelser, der jo kun kunne forstås på den måde, at han egentlig måske ikke synes, at det, russerne lavede i Ukraine, er så slemt.
Kan hr. Edmund Joensen oplyse os lidt om det?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-10-09:
Jeg vil gerne sige, at jeg er meget glad for, at Socialdemokraterne vil respektere vores grønlandske beslutning i fremtiden.
Jeg mener også, at man skal respektere den grønlandske befolknings ønske.
Altså, når vi begynder at snakke om selvstændighed, bliver det tit misforstået, nemlig som om vi vil ud af Danmark med det samme.
Den metode, jeg nævnte, er free association, som betyder, at vi kan beholde vores samarbejde, eller at vi kan ligge under Danmark, men på mere lige fod med Danmark, at man kan fortsætte med f.eks. samarbejdet på udenrigs- og forsvarsområdet, og at det er anerkendt af FN, sådan at vi f.eks. kan få nogle pladser i FN, ligesom vi har i IWC og de andre organisationer.
Jeg kan kun sige, at jeg er enig med hr. Flemming Møller Mortensen i, at Grønland har brug for et bredt samarbejde.
Som sagt er befolkningen jo blevet meget splittet især inden for det seneste år, fordi de to største partier kæmper mod hinanden hele tiden og kaster mudder på hinanden.
Det synes jeg ikke er i orden.
Befolkningen har brug for ro, og derfor opfordrer jeg selv til, at de to største partier samarbejder med hinanden, også her i Folketinget.
Det er vi også allerede i gang med.
Men med hensyn til dansk involvering vil jeg sige, at Grønland har taget ansvarsområder hjem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-10-09:
Det er til gengæld helt korrekt.
Jeg vil gerne kvittere over for fru Doris Jakobsen for, at hun giver udtryk for sin personlige holdning til nødvendigheden af, at der efter valget i Grønland skal være et bredt samarbejde.
Jeg synes, det er rigtig dejligt at høre det på det her tidspunkt, hvor valgkampen allerede er i gang i Grønland, og hvor vi også fra den danske politiske arena ved, at retorikken meget let kan blive skinger, og at man kan gå hårdt til hinanden.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil også gerne kvittere for, at fru Doris Jakobsen siger, at der er et godt samarbejde mellem Danmark og Grønland.
Her vil jeg gerne fremhæve et eksempel fra den sidste samling her, hvor vi havde en kompleks sag om juridisk faderløse børn, som var en vanskelig sag, men hvor vi i samarbejde mellem grønlandske parlamentarikere her i Folketinget og det danske Folketing viste, at vi kunne få tingene på plads, og også, som fru Doris Jakobsen siger, at vi nærmer os hinanden.
Selv om vi ikke gør det geografisk, lægger vi videokonferencer og andet ind, så vi har den tætte dialog de to parlamenter imellem.
Jeg vil også gerne, som jeg gav udtryk for over for IA's ordfører, sige, at det her med de brede forlig i Grønland i fremtiden jo ikke skal opfattes, som om vi vil involvere os mere end nødvendigt og godt er, men det er sagt ud fra, at vi har en fælles interesse, som også udtrykkes i det, der er vores rigsanliggender inden for rigsfællesskabet.
Og jeg vil gerne høre fru Doris Jakobsen, om der også er en erkendelse af, at det ikke er overinvolvering fra dansk side.
Tak for det.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til fru Doris Jakobsen vedrørende den del af hendes tale, som gik på, at når talen falder på Grønlands selvstændighed – sådan tror jeg fru Doris Jakobsen udtrykte det – er det mange gange måske noget, der bliver misforstået i Danmark.
Altså, jeg vil gerne give udtryk for, at jeg egentlig tror, at den socialdemokratiske holdning er meget klar, for vi ved jo, hvad der står i selvstyreloven, og vi ved, hvad der er den grønlandske mulighed, hvis og når man fra Grønlands side beslutter sig for det.
Jeg vil også gerne give udtryk for, at der jo ikke er noget nyt i, at partier i Grønland udtrykker ønske om selvstændighed.
Jeg husker det fra adskillige årtier tilbage, ja, også fra tiden før 1979 og hjemmestyret.
Så hvor er det, fru Doris Jakobsen mener at der er en misforstået tolkning af ønsket om selvstændighed?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det har vi ikke nogen intentioner om skal ske.
Jeg er utrolig glad for, at det netop er en repræsentant for SF, der kommer med fif til regeringsforhandlinger.
Det har man jo en vis erfaring med.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge tilbage, så mit spørgsmål til hr. Jonas Dahl er: Er det klogt at stille ultimative krav i regeringsforhandlinger? Er det klogt f.eks. at sige, at to partier har en bestemt skatte- og udlændingepolitik, som det tredje ikke får nogen indflydelse på?
Er det klogt, inden der skal forhandles regering?
Ida Auken (RV), 2014-10-09:
Er det ambitiøst nok, at Venstres formand ikke vil fremlægge en konkret økonomisk plan?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
For jeg har fået spørgsmålet tidligere, og det er ikke for at være flabet, men det har jeg, og derfor har jeg tidligere sagt – og det vil gerne gentage – at vi synes, det, som Venstres formand fremlagde på Venstres landsmøde, var fint.
Ida Auken (RV), 2014-10-09:
Jeg kan forstå på Liberal Alliance, at man gerne vil give det ærlige svar, at man gerne vil være det parti, der siger tingene, som de er.
Så må vi jo kunne få et ærligt svar i dag.
Er man klar til at slække på kravet om at sænke topskatten eller helt fjerne topskatten for at støtte en Venstreledet regering?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Liberal Alliance går til valg på fire mærkesager: lavere skat, mere vækst, mere frihed og en mere effektiv offentlig sektor.
Tror jeg, som hr. Rasmus Prehn åbenbart troede, at vi får gennemført hele Liberal Alliances principprogram, lige meget hvilket mandatantal vi i øvrigt måtte få?
Jeg ved godt, at S og SF troede, at de fik gennemført hele deres plan, lige meget om man skulle tælle De Radikale og Enhedslisten med.
Vi siger ærligt til vælgerne: Her er, hvad vi går til valg på; her er den retning, vi vil trække i; vi skal nok sørge for at få indrømmelser på vores mærkesager, men skal det være hele programmet, skal I nok give os 90 mandater, før vi kan levere det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-10-09:
Muligvis kommer jeg også til at spørge om noget, som vi har berørt før.
Det er jo velkendt, at Dansk Folkeparti kræver vækst i den offentlige sektor, og ifølge Finansministeriet er forskellen mellem Liberal Alliances og Dansk Folkepartis forslag til udviklingen i det offentlige forbrug ca. 80 mia. kr. i 2020.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Forestiller spørgeren sig helt ærligt, at jeg ville svare på det?
Altså, vores udgangspunkt er jo, at vi vil have effektiviseringer i den offentlige sektor, produktivitetsforbedringer, på 1,5 pct. om året.
Jo flere stemmer Liberal Alliance får, jo tættere kommer vi på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-10-09:
Det er jo rimelig klar tale.
Så må jeg bare spørge: Hvordan vil Liberal Alliance så sikre, at man får den politik igennem, når man helt klart læner sig op ad en koalition, hvor Dansk Folkeparti, som ikke ønsker en nulvækst i den offentlige sektor, indgår?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det er jo faktisk et interessant spørgsmål.
Vi har studeret andre partiers deltagelse i regeringer og deltagelse som støtteparti for regeringen.
Vi er ret imponerede over Det Radikale Venstres deltagelse i regeringer, både i 1990'erne og på nuværende tidspunkt.
Der synes vi virkelig at de har vist, hvordan man kan få indflydelse.
Vi er faktisk også ret imponerede over Dansk Folkepartis ageren som støtteparti i 00'erne.
Der har de vist, hvordan man kan få indflydelse.
Så er der måske andre, der har været mindre heldige med deres roller, både inden og uden for regeringer, men jeg tror, det er De Radikale, vi vil kigge til, når det handler om at være inden for en regering, og Dansk Folkeparti, vi vil se til, når det handler om at være uden for en regering.
Hvis man lærer af de bedste, går det jo nok endda.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
I 2012 indgik Liberal Alliance en asylaftale sammen med regeringen og Enhedslisten.
I dag går Liberal Alliances asylpolitik ud på at vende flygtninge i lufthavnen og sende dem ud af Danmark.
Hvilke lande skal man sende de flygtninge til?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jamen stor gensidig respekt.
Vi har jo fælles fortid, og det kan så udvikle sig på mange måder.
Jeg håber da, hr. Uffe Elbæk og hans parti, Alternativet, får lov til at stille op til folketingsvalget, og vil gerne opfordre alle, også dem, der ser med, til at gå ind på Alternativets hjemmeside og skrive under, sådan at Alternativet får lov til at deltage i folketingsvalget.
Det er det mest demokratiske efter min overbevisning.
I forhold til lighed og ulighed er meget vigtigt for mig at sige, at det er helt fundamentalt for os, at der skal være lighed for loven.
Men når man spørger til lighed og ulighed, er det typisk sådan økonomisk lighed og ulighed, man spørger til.
Og der er det bare vores holdning, at Danmark som et af verdens mest lige lande godt kunne afgive lidt på ligheden til gengæld for at give noget på velstanden, så vi kunne få flere mennesker ud af udenforskabet og ind i fællesskabet med et arbejde.
Det har vi en ambition om, og den håber jeg i virkeligheden at jeg deler med hr. Uffe Elbæk, selv om det måske vil resultere i lidt større ulighed.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-09:
Jeg har som regel meget stor respekt for Liberal Alliance, fordi der er højt til loftet, og I tilfører faktisk mange gange debatten nye perspektiver.
Så tak for det, også uanset om jeg så er enig med jer eller ej.
Jeg kan godt lide den både frækhed og spændstighed, der ligger i det.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge Simon Emil Ammitzbøll om, er: Ønsker Liberal Alliance et mere lige samfund eller et mere ulige samfund?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det er det i hvert fald ikke, og jeg er fuldstændig enig i, at regeringen i virkeligheden har svigtet sit ansvar for at sikre, at Danmark kan få en parallelaftale.
Det virker på mig, som om der er en strategi om at gøre det sværere og sværere at få en parallelaftale for Danmark, så vi sagtens kunne være med i politisamarbejdet, samtidig med at vi bevarede retsforbeholdet.
Det er vores holdning i Liberal Alliance, nemlig at det er det, man bør gøre.
Kan man få en parallelaftale?
Jeg mener, at selvfølgelig kan man det.
Vi er så heldige, at vi har en grænse op til Europas mægtigste magt, nemlig Tyskland, og kan vi forestille os, at tyskerne tænker: Arh, vi vil godt have en grænse op til et land, som skal være sådan en slags helle for narkoringe og pædofiligrupper, og hvad ved jeg?
Nej, det kan man ikke forestille sig.
Det tror jeg de har; jeg tror bare ikke, at tyskerne tager initiativet.
Det skulle være kommet fra den tomme stol hernede, nemlig fra statsministeren.
Svaret er igen nej, men denne gang vil jeg godt uddybe det lidt.
Altså, når jeg gik fra at være i virkelig godt humør først og så til måske at blive sådan lidt mere irritabel senere, var det jo, fordi jeg pludselig skulle forholde mig til den der fnidderfnaddervirkelighed, som rød blok ligesom definerer herinde i Folketinget.
Den gør mig ikke glad.
Det gør mig da ikke glad.
Men det gør mig da glad at tænke på de muligheder, Danmark og danskerne har, hvis de husker at stemme rigtigt ved det folketingsvalg, som jeg trygler statsministeren om at udskrive hurtigst muligt.
Det gør mig virkelig glad.
Tænk, hvis vi kan få et samfund, som folk har lyst til at flytte til – et samfund, hvor man har mulighed for at blomstre, hvis man er dygtig og flittig.
Tænk, hvis vi kan få et samfund, hvor vi faktisk tager os ordentligt af de svageste i stedet for at glemme dem i al middelklassediskussionen om, hvordan vi kan få det lidt bedre.
Tænk, hvis folk med handicap kunne få det lidt bedre.
Tænk, hvis folk, der er syge, kunne få det lidt bedre.
Tænk, hvis narkomanerne kunne få det lidt bedre og ikke blive ofre for fnidderfnadder.
Det gør mig glad at tænke på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg synes, det er glimrende, at Liberal Alliance også kigger på, hvordan man kan omlægge asylpolitikken og hjælpe mere i nærområderne der, hvor flygtningene hovedsagelig er, og hvordan vi i virkeligheden kan hjælpe flere, end vi kan i dag med den måde, det er indrettet på nu.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er i virkeligheden, at jeg vil lede debatten over på et af de emner, jeg synes er meget vigtigt, men som vi ikke har haft lejlighed til at diskutere så meget, nemlig statsministerens forslag om, at der på at tidspunkt skal komme en folkeafstemning om det retlige forbehold.
Der er jeg lidt interesseret i at høre Liberal Alliances holdning til det.
Som jeg ser det, kan det, som statsministeren har bragt sig ud i, i virkeligheden gøre det hele ringere for Danmark.
Hvis man nu forudsætter, at det bedste for Danmark er at få en parallelaftale, så vi kan løse det konkrete problem med Europol, kan man jo spørge sig selv, hvorfor i alverden de andre lande skulle gå i gang med en forhandling med Danmark om en parallelaftale, når nu statsministeren har bebudet, at Danmark løser tingene – i citationstegn – ved en folkeafstemning og en ændring af retsforbeholdet.
Så jeg vil bare spørge, om hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig med mig i, at den måde, som regeringen har grebet det her an på, er en rigtig, rigtig ringe måde.
Det er i hvert fald ikke i respekt for det retsforbehold, vi har.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Nogle gange kan det jo være svært at være politiker fra et parti, som med et engelsk udtryk er first mover, altså er dem, der kommer med ideerne, som andre så senere tager til sig.
Det har vi jo oplevet på en række andre områder.
Socialdemokraterne blev pludselig optaget af, at det skal kunne betale sig at arbejde, efter i en længere periode at have været ligeglade; efterlønnen kunne pludselig fjernes, efter at VK-regeringen havde fortalt os, at det kun man aldrig nogen sinde drømme om.
Og sådan er det bare at være first mover.
Vi er vant til, at folk fortæller os, at det ikke er en særlig god idé, og flere år efter siger de: Den idé tager vi lige.
Og når man så har taget den, kan man ikke rigtig huske, at det var Liberal Alliance eller andre first movere, der havde reddet en i – hvad hedder sådan noget? – skørterne, eller hvad vi nu skal kalde det.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Danmark yder jo allerede humanitær hjælp til mange af de flygtningelejre, der er i nærområderne.
Men jeg forstår forslaget sådan, at man vil vende flygtninge i lufthavnene og sende dem ud af landet.
Hvordan forestiller man sig, at sådan en aftale skal kunne komme i stand med modtagerlandene?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det er et godt spørgsmål, for det understreger jo med al ønskelig tydelighed, at det, vi har en aftale med regeringen om, jo ikke handler om den egentlige asylpolitik, men om, hvilke forhold der skal være på asylcentrene i Danmark, mens folk er der.
Til den egentlige asylpolitik er det vores holdning, at hvis der er tale om krigssituationer, som f.eks. i Syrien, så skal folk hjælpes i flygtningelejre i nærområderne, dvs. f.eks. i et naboland.
Skal Danmark så bare fraskrive sig sit ansvar?
Selvfølgelig skal vi ikke det.
Vi skal da være med til at finansiere sådan nogle lejre; vi skal som et af verdens rigeste lande selvfølgelig tage et ansvar.
Men jeg forstår ikke, hvorfor Det Radikale Venstre hellere vil hjælpe færre mennesker i Danmark end flere mennesker i et af Syriens nabolande.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-09:
Nu begyndte Liberal Alliances hr. Simon Emil Ammitzbøll selv at referere til forretningsordenen og alt muligt andet, og hvad der giver politikerlede osv.
Her er det jo meningen, at vi skal have en dialog for at blive klogere.
Og når der rent faktisk er en så åbenlys udvikling fra at starte med at påstå, at det hele kan lade sig gøre – vi kan have en meget mindre offentlig sektor, uden at det får nogen nævneværdige konsekvenser – til så nærmest at sige, at det nok heller ikke ville være klogt, hvis det var, man meldte for hårdt ud, vi skal også kunne blive enige, så har man da et forklaringsproblem, har man ikke, hr. Simon Emil Ammitzbøll?
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Liberal Alliance har også sammen med Dansk Folkeparti tumlet lidt rundt med udviklingsbistanden i dag.
Det er lidt uklart, om de vil spare på den, eller hvad de vil – de har i hvert fald udtalt, at flygtningene skal vende om ude i lufthavnen, og så skal de sendes ned til en lejr et eller andet sted i et land, hvor der i forvejen er millioner af flygtninge,
hvis det er fra Syrien og Irak, de kommer.
Er det ligegyldigt, om Jordan, Libanon og andre nabolande i Mellemøsten har taget imod millioner af flygtninge og stadig væk har dem, og at vi så skal pålægge dem at tage endnu flere med de ting, det medfører?
Er det, fordi det er ubehageligt for Liberal Alliance at leve et liv i Danmark, hvor naboen er fra et andet land, måske en krigsflygtning?
Eller hvad er det, der gør, at man melder så kynisk ud i forhold til mennesker, der er i den værste krise i deres tilværelse nogen sinde?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Der er jo ingen forskel, og det er jo det, der er det falske og det politikerledefremkaldende i spørgsmålet; rød blok består af fire partier, og blå blok består af fire partier.
Vi har dog den fordel, at i blå blok ved vi, hvilken vækst i det offentlige forbrug de forskellige partier ønsker, og vi har hr. Finn Sørensens ord for, at Enhedslisten ikke engang selv ved det.
De ved det ikke, og hvis de ikke ved det, så ved hr. Jonas Dahl det ikke, så ved jeg det ikke, og så ved statsministeren det ikke, og det misunder jeg faktisk ikke statsministeren.
Jeg synes faktisk, at Enhedslisten skylder at fortælle den statsminister, de har sat i stolen, hvad for en politik de egentlig går ind for.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Jamen jeg synes jo, det vil være oplagt hvis Simon Emil Ammitzbøll ville spørge, når der var mulighed for det.
Nu er det mig, der stiller spørgsmålene, og så skulle man måske ønske sig, at ordføreren også bare kunne – hvad skal man sige – besvære sig og i hvert fald komme med antydningen af et svar, men det er jo den samme klamamse, vi har hørt fra de blå partier; man slår ud med armene og siger: Arh, det ved man ikke; man har en retning, men man ved ikke rigtig, hvilken retning det er, om det går op eller ned, man tør ikke rigtig svare på det, for bare man vinder regeringsmagten, så går det nok.
Det er jo det, vi hører fra blå blok en masse i dag, så jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at få et svar på dette: Er det sådan, at hvis Dansk Folkeparti får held til at presse Venstre til øget vækst i den offentlige sektor, så kan Liberal Alliance støtte Lars Løkke Rasmussen som statsminister?
Kan vi få et svar på det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg ville, som hr. Anders Samuelsen også blev citeret for, bestemt synes, at der var dejligt og spændende, hvis vi kunne lave det.
Men sådan som det er, kan vi være enige om, at vi vil noget andet og bedre end det, der sker nu.
Vi kan være enige om, at den her regering har sørget for at bevare en nulvækst i bedste fald.
Den her regering leverer en finanslov med et kæmpe underskud.
Den her regering har svigtet danskerne.
Hvis de 30 sekunder stadig gælder?
Jamen fair nok.
Så har vi fire borgerlige partier, der står sammen om at ville have et bedre Danmark.
Det er vel mere fællesskab, end man overhovedet kan siges at have på det område i den røde blok, når vi hører, hvad fru Johanne Schmidt-Nielsen har sagt om regeringens seneste forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2014-10-09:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er dygtig retorisk, men jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet, og det var: Vil ordføreren bekræfte, at Liberal Alliance ønsker sig en samlet økonomisk plan for blå blok, og kan vi måske få løftet sløret for, hvornår blå blok kommer med en sådan plan?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det kunne da være spændende.
Jeg synes først og fremmest, at det, der er vigtigt, er, at vi er enige om, at S og R har spildt tiden i 3 år – 3 års pause har Danmark nu været sat på.
Vi vil gerne have, at Danmark kommer et andet og bedre sted hen.
Jeg kan forstå på spørgsmålene – ikke kun til mig – fra både hr. Andreas Steenberg og nogle tidligere, at det faktisk er sådan, at rød blok forventer, at blå blok vinder valget.
Man leverer ingen svar, men man har regeringsmagten.
Jeg synes faktisk, at når man har så få svar og 60 mia. kr. i underskud, skulle man udskrive valg.
Det synes jeg danskerne fortjener.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Jamen den glæde, som ordføreren udtrykker over blå alliance, giver nærmest det indtryk, at man er helt lalleglad i forhold til den politik, der skal føres.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at grave lidt ned i den økonomiske politik, for om den må man sige, at den spjætter i blå blok, om ikke andet, så i hvert fald i alle retninger, ikke mindst i forhold til hvor mange penge der skal tilføres den offentlige sektor i de kommende år.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre Liberal Alliance: Kan Liberal Alliance støtte en regering eller måske ligefrem indgå i en regering, hvor udgifterne til den offentlige sektor vokser?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Spørgsmålet går lidt i forskellige retninger, men jeg vil sige, at vi gerne vil have naboer, som ser forskellige ud.
De kan både se ud som hr. Christian Juhl eller mig selv, og de kan også være fra andre dele af verden.
Det er bare skønt.
Vi byder sådan set folk velkommen i Danmark, hvis de vil bidrage til det danske samfund, men hvis de vil suge på labben eller begå kriminalitet, siger vi nej tak.
Det er vores indvandringspolitik, og jeg synes, hr. Christian Juhl blander det lidt sammen.
I forhold til vores flygtningepolitik synes vi at flygtningebegrebet er kommet et helt andet sted hen, end det var tænkt.
Det var tænkt, at det var folk, der var egentlig personligt forfulgte, som skulle have asyl i Danmark.
Det vil vi stadig gerne give.
Og det kan godt være, at folk siger: Har Jordan og Libanon ikke mange nok?
Men vores udgangspunkt er, at det da er bedre, at man hjælper i nærområderne, fordi man kan hjælpe flere mennesker.