runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2008-02-05:
Ordene faldt på baggrund af den førstebehandling, vi havde, før folketingsvalget blev udskrevet i efteråret, hvor hr. Bjarne Laustsen rejste flere sådan tekniske økonomiske spørgsmål, og det var kun for at sige, at jeg naturligvis meget gerne følger op på dem.
Mikkel Dencker (DF), 2008-02-05:
Alt andet lige må det jo være ti gange lettere for borgerne at huske et trecifret end et firecifret telefonnummer, så det er jo ganske logisk, at jo nemmere vi gør det, jo bedre er det.
Så den del af lovforslaget kan vi sagtens støtte.
Den anden del af lovforslaget handler om beredskabssituationen på it- og teleområdet i tilfælde af krig, ulykker, terrorangreb eller andre store kriser.
Det trusselsbillede, der har været de sidste år,
udvikler sig hele tiden, og derfor er der selvfølgelig også behov for at tilpasse lovgivningen og de regler, der er på området.
Der har ministeren så bedt om nogle yderligere beføjelser og nogle små tilretninger af lovgivningen på området, og det virker for os at se ganske fornuftigt at lave de her ændringer, så derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti sagtens kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-05:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Men inden ministeren går ud, vil jeg gerne spørge ministeren om noget, fordi under første behandling af det her lovforslag skete der det ulykkelige, at jeg kom for sent, og jeg kan læse i referatet fra Folketingstidende, at ministeren sagde, at hun havde en masse spændende ting at berette om noget, som jeg havde spurgt om i den tidligere samling, hvor vi jo rent faktisk behandlede det her lovforslag.
Derfor synes jeg ikke, at Folketinget skal gå glip af de gode ting, som vi heller ikke har hørt noget om i udvalget.
Det er faktisk et socialdemokratisk initiativ - noget gammelt noget helt tilbage fra Staunings tid - at vi fik de her arbejderboliger på landet og den her belåning.
Vi er meget tilfredse med, at den stavnsbinding bliver ophævet nu, og hele systemet er godt nok.
Men hvis der lå nogle relevante ting fra ministerens side, som hun ikke sagde under førstebehandlingen, så synes jeg - og det er ikke bare for at være drilagtig, for jeg kan som sagt bare læse i Folketingstidende - at vi nu skal høre det her.
Hanne Agersnap (SF), 2008-02-05:
Det her er rigtig vigtigt område, og det er rigtig vigtigt, at der er fokus på befolkningens it-færdigheder.
Uligheden i samfundet er jo tit også en ulighed i færdigheder.
Det er vigtigt, at vi alle sammen kan læse og skrive og regne, og det er lige så vigtigt, at vi kan følge med den teknologiske udvikling, der, hvor måderne at kommunikere på ændrer sig.
Rapporterne viser, at der er nogle barrierer for it-læring og for, at befolkningen tilegner sig de færdigheder.
Meget er motivation, hvor nogle forklarer, at der er noget at bruge it-færdighederne til, men der er måske også nogle barrierer, som viser sig i det hele taget, hvis ikke man har haft succes i skolen og er træt af at skulle sætte sig på skolebænken igen.
Det er meget vigtigt, at der tages fat i de barrierer, og at der bliver lavet tiltag, der motiverer befolkningen til at tage it til sig.
Der er så lavet en plan, og som videnskabsministeren siger, er det sat højt på dagsordenen.
Det er vigtigt, at det så også betyder, at der sker noget, og at vi ser resultaterne, og der tror jeg, at vi kunne få flere resultater, hvis det var en mere ambitiøs plan, der inddrog flere områder i samfundet.
Det er meget vigtigt med efterog videreuddannelse, og der er jo også sat midler af.
Det skal samtænkes med en national handlingsplan på det her område.
Beskæftigelsesministeriet bruger meget it og kræver meget anvendelse af it af ledige.
Her er det vigtigt, at der tages hensyn til det i planen.
På Velfærdsministeriets område har vi nogle af de socialt udsatte grupper, og det er vigtigt, at vi også fokuserer på, at de får mulighed for at lære it, og at samspillet i borgernes møde med det offentlige kan foregå både via it og via personlig kontakt, og at man måske derigennem kan opøve færdighederne.
Men vi støtter meget, at der sættes fokus på en plan, der kan styrke området.
Jeg kan også hurtigt sige, at SF kan støtte forslaget.
Indførelsen af en fælles telefonlinje til det offentlige, og brugen af tre cifre i stedet for fire er fornuftig og er en logisk konsekvens af, at det er teknisk muligt.
Den anden del, der handler om at styrke og opdatere den elektroniske infrastruktur, som er væsentlig for beredskabet i forbindelse med kriser, ser vi også positivt på.
Så er der dele i forslaget, som i virkeligheden er en opdatering og en tilpasning til den teknologiske udvikling.
Man kommunikerer ikke kun via telefon nu om dage, der eksisterer også andre former for elektronisk kommunikation, og forslaget er selvfølgelig bare en logisk konsekvens af det, og det kan vi også støtte.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-05:
Tidligere ordførere har gennemgået de gode argumenter for at støtte forslaget her, så jeg skal ikke stå og trække behandlingen i langdrag, men blot sige, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi finder, at der er mange fornuftige ting i forslaget, som det ligger her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-05:
Allerførst vil jeg lige minde Dansk Folkepartis ordfører på forslaget om, at det faktisk var et enigt Folketing, som vedtog beslutningsforslaget om åbne standarder.
Og jeg har jo gentagne gange arbejdet markant for, at vi bl.a. fik kigget på det kommunale og regionale niveau, og at den store medspiller, som hedder KDM, i stedet for at have lukkede systemer er begyndt at åbne deres systemer op.
Så før man begynder at pudse glorien alt for meget fra Dansk Folkepartis side, er vi altså nogle, som også ønsker at komme ind under paraplyen med hensyn til at være venligt stillede over for implementeringen af åbne standarder.
Tilbage til emnet: Vi vil meget gerne være åbne over for at indgå i en konstruktiv dialog.
Jeg synes, som jeg også har været inde på tidligere, at vi faktisk har haft en meget konstruktiv dialog.
Senest i dag har der været møde om, hvordan vi implementerer spørgsmålet om it-sikkerhed.
Så selvfølgelig skal vi da også i en ikke fjern fremtid have en dialog om de andre områder, deriblandt it-kundskaber.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-05:
Nu kræver det vist en ekstrem grad af positivisme, hvis man ligefrem skal udlægge regeringens holdning over for f. eks. åbne standarder, som ordføreren nævnte, som ligefrem positiv.
Jeg tør næsten stille det spørgsmål, om vi var nået dertil, hvor vi er i dag, hvis ikke Dansk Folkeparti havde skabt et bredt flertal i Folketinget uden om regeringen på det spørgsmål.
Men lad det nu ligge.
Lad os nu se fremad, og jeg vil bare gerne spørge, om ikke ordføreren er enig i, at man allerede tidligere burde have inddraget alle partierne i Folketinget, altså inden man begyndte at lave det her.
Jeg tror faktisk, at vi kunne have haft en rigtig god diskussion om, hvordan man overhovedet definerer informationskompetence og hele kompetencebegrebet, og om, hvor vidtfavnende det skal være.
Derfor håber jeg, at ordføreren vil gå til sit parti og sin minister - grunden til, at jeg ikke var til stede før, var i øvrigt, at der var en anden af regeringens ministre, der havde brug for min hjælp, og jeg stiller mig altid gerne til rådighed - og lægge pres på for, at vi får en så bred kreds som overhovedet muligt omkring det her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-05:
Nu har ministeren lige har været på talerstolen og remset en lang række initiativer op.
Jeg så godt, at Dansk Folkepartis ordfører desværre ikke var med fra starten af ministerens tale og derfor nok ikke hørte alle guldkornene, men det gjorde vi andre, der var i salen, og jeg kan kun tilslutte mig de guldkorn.
Det er også derfor, at vi, når vi bl.a. diskuterer åbne standarder og diskuterer it-sikkerhed, faktisk gør det i det, vi kalder forligskredsen.
Men det er jo et lidt sjovt begreb, fordi det faktisk er hele Folketinget.
Jeg er slet ikke afvisende over for, at vi også på det her område diskuterer på tværs af alle partiskel.
Det synes jeg er vigtigt, og det kan man jo rettelig gøre, når it-termometret næste gang skal måle, hvordan temperaturen er med hensyn til it-kundskaberne.
Men jeg synes ærlig talt også, at man fra Dansk Folkeparti side må erkende, at det, man egentlig efterspørger, allerede er blevet gjort.
Mike Legarth (KF), 2008-02-05:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Det første element vedrørende kortnumre, som nu ændres fra at skulle have fire cifre til at kunne have f.eks. tre, fire, fem eller seks cifre som en fælles telefonlinje til de offentlige myndigheder, støtter vi selvfølgelig.
Det andet led, som indebærer en sikring af den elektroniske infrastruktur, bakker vi også op om.
Den tredje del handler om sikkerhedsgodkendelser.
Hvor det før var ITog Telestyrelsen, der håndterede dette område med hjælp fra PET, så lægges det nu ud til teleoperatørerne, dog stadig væk under vejledning fra PET, som skal give den endelige godkendelse.
Det støtter vi også.
Det sidste element handler om, at NALLA, som er et forvaltningsorgan, der håndterer telekommunikationen i krigs- og krisetilstande, nedlægges, fordi bemyndigelsen lægges over til den nationale operative stab, og det bliver IT- og Telestyrelsen, der får de beføjelser, der skal til for at håndtere den proces.
Også det bakker vi op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-05:
Jeg tror, at vi alle er lidt overraskede over, at man på den ene side kan sige, at det her spiller en så stor rolle for regeringen, og at det er noget, man lægger så mange kræfter i, og at man på den anden side ønsker at bruge så få ord på det i sin ordførertale.
Det virker sådan lidt paradoksalt.
Det, jeg sådan set gerne vil spørge om, er, om ikke hr. Michael Aastrup Jensen, som jo fra it-arbejdet sådan generelt her på Christiansborg ved, at det er noget, alle partier er meget interesserede i, og at der også er en stor interesse for at lægge partiideologiske spørgsmål til side, mener, at der måske i højere grad var behov for, at vi satte os sammen, i stedet for at det her var et rent regeringsinitiativ, altså at vi i højere grad mødtes og diskuterede, hvad der konkret kunne gøres i de mange forskellige sektorer, hvor der i den grad - det viser alle undersøgelser jo - er behov for, at danskerne kommer op på et højere niveau med hensyn til it-færdigheder.
Per Clausen (EL), 2008-02-05:
Der er dog et par enkelte ting, som Enhedslisten gerne vil have undersøgt i forbindelse med udvalgsarbejdet for at være fuldstændig sikre på, at der ikke bag alle de smukke ord i virkeligheden gemmer sig endnu et led i at øge overvågningen og kontrollen af de danske borgere.
Det handler bl.a. om den del, hvor man med hensyn til målsætningen om sikring af samfundsvigtig telekommunikation nu ændrer det til at være sikring af samfundsvigtig elektronisk kommunikation.
Man siger, at det ikke har nogen betydning, men man kan så filosofere over, hvorfor man ændrer formuleringen, hvis det ingen betydning har.
Det synes jeg virker underligt.
Jeg har nemlig meget stor tiltro til, at hverken embedsmænd og ministre laver om på formuleringerne, medmindre de har en god grund til det.
Så i stedet for at lade os nøje med et udsagn om, at det her ikke har nogen betydning, vil vi i udvalgsarbejdet forsøge at få en forklaring på, hvad denne ændrede formulering betyder.
Hvis man læser høringssvarene, kan man se, at telekommunikationsindustrien i Danmark i hvert fald mener, at det har en betydning.
Så det skal vi have fundet ud af.
Det andet er de såkaldte sikkerhedsgodkendelser, som man indtil nu har givet på baggrund af et statsministerielt cirkulære og en mangeårig praksis, og som man så ændrer ved at skrive nogle regler ind, der giver IT- og Telestyrelsen bemyndigelse til det.
Det kan selvfølgelig i nogle tilfælde være en fordel at skrive den slags ting ind i lovgivningen, fordi det så bliver mere præcist.
Selv om man også her i bemærkningerne skriver, at det her ikke skal føre til, at flere bliver sikkerhedsgodkendt,
vil vi i hvert fald i udvalgsarbejdet interessere os en lille smule for, hvad konsekvenserne af den her ændring kan blive.
Det er jo sådan, at det ikke at blive sikkerhedsgodkendt kan have ganske alvorlige konsekvenser for de mennesker, det går ud over, fordi de kan miste deres arbejde, og det er også sådan, at det indimellem kan være ganske vanskeligt at få forklaringer på, hvorfor man ikke bliver sikkerhedsgodkendt.
Så det vil vi gerne have undersøgt i udvalgsarbejdet, og så vil vi på baggrund af det overveje, hvordan vi vil stemme ved tredjebehandlingen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-05:
Tak til Dansk Folkeparti for at sætte dette vigtige punkt på dagsordenen i dag, for der er ingen tvivl om, at vi alle sammen på tværs af partierne har en interesse i, at it-kundskaberne i befolkningen bliver på så højt et niveau som overhovedet muligt.
Som ministeren allerede har nævnt, er vi jo heldigvis i front på verdensplan.
Både Eurostat og World Economic Forum har jo klart beskrevet, hvordan Danmark er placeret i front.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at vi bare skal sige: Det var så det, så behøver vi ikke tage nogen initiativer.
Regeringen har allerede fremlagt en ambitiøs plan for, hvordan vi sikrer, at vi stadig væk vil være i front.
Et af elementerne er it-barometeret, der skal bruges til en gang om året at vurdere, hvor der er behov for at komme ind med nogle målrettede indsatser, så vi hele tiden sikrer, at vi er i front.
Man kan faktisk sige det sådan lidt kort: Det, som Dansk Folkeparti anbefaler at vi siger ja til, har vi faktisk allerede sagt ja til, fordi regeringen har fremlagt den ambitiøse plan.
Med de forholdsvis få ord kan vi fra Venstres side sige, at vi siger nej tak til det konkrete forslag fra Dansk Folkeparti, fordi vi synes, at vi allerede har gjort det.
Jonas Dahl (SF), 2008-02-05:
Jeg undrer mig over, at den fg. transportminister nævner, at den her forundersøgelse, som han så kalder en screening, kan belyse forskellige miljøforhold, f.eks. ændrede strømforhold i Kattegat, for bare 1-2 mio. kr.
Er det virkelig regeringens opfattelse, at en undersøgelse på 1-2 mio. kr. grundigt kan belyse de konsekvenser, det vil have for miljøet, hvis man bygger en kommende Kattegatbro?
Jens Christian Lund (S), 2008-02-05:
Det var da godt for Venstres ordfører.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-02-05:
Så må jeg med beklagelse konstatere, at hr. Jens Christian Lunds hukommelse er meget kort.
For jeg præciserede netop - selv om hr. Jens Christian Lund i går i Århus forsøgte at fange mig på det med første og andet trin - over for forsamlingen, at det her er et første trin.
Når det er afsluttet, så gør vi boet op og vurderer, om der er realisme i at fortsætte til trin nr. 2.
Så det er hermed præciseret.
Jens Christian Lund (S), 2008-02-05:
Så det er jo fint.
Jonas Dahl (SF), 2008-02-05:
Jeg takker hr. Jens Christian Lund for de pæne ord.
Jeg er da glad for, at han deler vores mening om, at vi er meget visionære i SF.
Så kan jeg så kun beklage, at Socialdemokraterne åbenbart har valgt at støtte regeringens - synes vi - knap så visionære screeningforslag.
Jeg vil spørge hr. Jens Christian Lund om, hvad der er baggrunden for, at Socialdemokraterne ikke kan støtte en forundersøgelse af kun at lave en togforbindelse over Kattegat.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-02-05:
Jo, det er et rigtig godt råd.
Jeg har overhovedet ikke draget nogen konklusioner på forhånd.
Jeg prøvede bare på at forklare, hvorfor vi mener, at SF-forslaget om en undersøgelse af alene en jernbaneforbindelse ikke er relevant.
Johs. Poulsen (RV), 2008-02-05:
Nu er der en hel del af spørgerne, der mere eller mindre gerne vil drage konklusioner på forhånd: at hvis en undersøgelse og en screening viser sådan og sådan, kan man så allerede nu garantere osv.
Der synes jeg, at ordføreren har givet det gode råd, at vi nok skal lade være med at drage konklusionerne, før vi har set, hvad screeningen viser.
Derfor vil jeg også med et smil på læben spørge ordføreren, om han ikke også skal lade den linje gælde for sig selv.
Netop det, at man undersøger både en kombineret vej- og jernbaneforbindelse og en ren jernbaneforbindelse, må jo også give anledning til, at man, når man kender screeningsresultatet - men ikke før - tager en debat om det og derfor også lader være med at drage konklusioner på nogle af modellernes vegne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-02-05:
Jeg bliver nødt til at bede hr. Jens Christian Lund uddybe, hvad jeg skulle have lovet rundtomkring.
Det, jeg kan fortælle, er, at jeg har kørt en fuldstændig stringent linje i den her sag.
Vi går ind for en screeningsundersøgelse, som er et vigtigt første step.
Om vi så tager step nummer to er op til en drøftelse i Folketinget til den tid.
Jeg vil gerne bede hr. Jens Christian Lund uddybe det der med mine løfter rundtomkring.
Johs. Poulsen (RV), 2008-02-05:
Det Radikale Venstre ønsker en seriøs undersøgelse og en seriøs vurdering af mulighederne for at lave en fast Kattegatforbindelse.
Vi har den opfattelse, at der, uanset om man via en fast Kattegatforbindelse eller på anden måde får bundet de to største danske byer, Århus og København, og også to af de væsentlige landsdele sammen, vil være nogle meget, meget store fordele ved det, undervisningsmæssigt, universitetsmæssigt, i forskermiljøerne, erhvervsmæssigt, vækstmæssigt.
Så der er på mange måder rigtig store fordele ved at få bundet Danmark endnu bedre sammen.
Derfor har vi ønsket en seriøs undersøgelse og vurdering af de muligheder, som lå i den tankegang.
Vi har - det skal jeg ikke lægge skjul på - ligesom SF været optaget af, at man i al fald som minimum fik vurderet en ren jernbaneforbindelse, fordi vi i årene fremover uden tvivl vil skulle satse endnu mere på kollektiv trafik, end vi gør i dag.
Men vi finder det også o.k. at undersøge en kombination af vej og bane.
Også derfor er vi rigtig godt tilfredse med, at vi har fået en aftale i trafikforligskredsen bestående af regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre om, at vi nu laver en screening, som kan danne grundlag for en efterfølgende seriøs diskussion af, om man skal gå videre i den ene eller den anden eller den tredje retning.
Når det er vigtigt, hænger det jo også sammen med, at regeringen ganske fornuftigt har bebudet, at man i forlængelse af Infrastrukturkommissionens arbejde forventer at lave en meget stor investeringsplan for de kommende års trafikinvesteringer til efteråret.
Hvis vi fortsat havde den her diskussion kørende uden at have nogen som helst indikation af, om vi skulle i den ene eller den anden retning, ville vi jo være i en situation, hvor vi enten direkte blokerede for en række investeringer - hvis man vælger det scenarie - eller i al fald udskød en række beslutninger i rigtig mange år endnu på en utilfredsstillende måde.
Det ønsker vi ikke.
Så med det afsæt er vi altså godt tilpas med den aftale, vi har indgået med regeringspartierne og Dansk Folkeparti på det her felt, og vi noterer os med glæde, at Socialdemokraterne også i dag har sagt, at de tilsyneladende vil bakke op om den undersøgelse.
Jeg tror, jeg var lige ved at høre, at også hr. Jonas Dahl fra SF var af den opfattelse, at det var noget, SF også muligvis ville kunne bakke op.
Men der er jeg sådan set enig med hr. Kim Christiansen, der sagde, at det kunne man jo kigge på i den efterfølgende udvalgsbehandling af det her forslag og eventuelt afgive en beretning, der tilkendegav noget i den retning.
Med det, der er sagt her, tror jeg også, at forslagsstillerne til B 29 vil kunne forstå, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, fordi det jo altså ikke lever fuldt ud op til det, som ligger i den aftale, der er lavet mellem trafikforligspartierne.
Men vi har stor sympati for, at sagen er blevet bragt op, og vi håber, at SF også vil bakke op om den screening, der skal danne grundlag for, at vi kan komme videre med diskussionen på en seriøs og ordentlig måde.
Henriette Kjær (KF), 2008-02-05:
SF stiller her forslag om, at der skal laves en forundersøgelse af mulighederne for og konsekvenserne af en fast jernbaneforbindelse over Kattegat.
Vi Konservative er også tilhængere af, at man får undersøgt mulighederne for at anlægge en fast forbindelse over Kattegat.
Det er faktisk sådan, at vi Konservative har været foregangsmænd for at få anlagt både Storebæltsbroen og Øresundsbroen, og senest har vi også lagt os i selen for at få en aftale med tyskerne om Femernforbindelsen.
Så vi er kort sagt et broparti.
Det er vi, fordi vi kan se fordelen i, at landsdelene bliver bundet sammen, og at vi øger samarbejdet med vores nabolande.
Vi mener derfor også, at vi skal have undersøgt, om en fast forbindelse over Kattegat er en realistisk mulighed set ud fra både en miljømæssig og en økonomisk vinkel.
Vi skal have fundet ud af, om et sådant stort anlægsprojekt kan lade sig gøre at føre igennem Kattegat og i sidste ende vil være bæredygtigt.
Hvis vi får en fast forbindelse over Kattegat, er det jo også vigtigt, at der er nogen, der vil benytte forbindelsen, så den kan blive betalt, for der er ingen tvivl hos os Konservative om, at en sådan forbindelse skal brugerbetales, ligesom vi kender det fra Storebælts- og Øresundsbroen.
Når det så er sagt, vil vi alligevel sige nej til SF's forslag om at lave en forundersøgelse af en fast jernbaneforbindelse, for det første fordi vi ikke mener, at der kun skal laves en forbindelse for jernbanen - vi ønsker en kombineret bil- og togbro - og for det andet fordi en forundersøgelse koster mange penge, og de penge skal man jo kunne anvise, og SF kommer ikke med nogen forslag til, hvor vi kan finde de her penge.
Vi er så til gengæld glade for, at transportministeren har bebudet, at ministeriet vil finde penge til at lave en screening foretaget af uvildige konsulenter om forholdene ved en fast forbindelse over Kattegat.
Og screeningen kommer jo til at omfatte følgende elementer: mulige linjeføringer, trafikprognoser, natur- og miljøkonsekvenser, vurdering af de nødvendige landanlæg, overslag over anlægsøkonomien og en beregning af rentabiliteten og takster ved en brugerfinansieret forbindelse.
Sådan en screening vil jo netop give os et fingerpeg om det realistiske i at gå videre med en større undersøgelse, eller om vi må skrinlægge tankerne om en Kattegatforbindelse.
Så vi Konservative er glade for, at diskussionen om en forbindelse over Kattegat nu bevæger sig ind i en fase, hvor vi kommer nogle af de spørgsmål, der har været, lidt nærmere, og vi ser frem til resultatet, og derfor siger vi altså nej til det forslag, der ligger her.
Jens Christian Lund (S), 2008-02-05:
Det prøvede jeg at sige meget klart.
Vi synes bestemt, at det er godt, at vi får en undersøgelse af en ren togforbindelse, men vi synes også, at der skal være en undersøgelse af en tog- og bilforbindelse.
Den er ikke med i SF's forslag, så alene af den grund kan vi ikke støtte det.
Så kan man spørge om, hvorfor vi støtter regeringens forslag om en screening.
Her må vi sige, at det ikke var det, der var vores store ønske, men at det er et skridt i den rigtige retning, og at den her sag er så vigtig, at vi også gerne vil tage de små skridt.
Derfor vil vi meget gerne være med i det her, og det er vi overbeviste om at vi kan være, hvis vi går ind og støtter regeringens forslag.
Så tror vi ikke, at regeringen vil lave det, uden at vi i hvert fald også bliver inddraget.