runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 2011-05-06:
Tak for det, hr. formand.
Tak til Enhedslisten for at rejse forespørgslen her i dag.
Grunden til, at vi støtter op om det forslag til vedtagelse, der er blevet fremsat her, og som er udarbejdet af Enhedslisten, er jo, at det ikke kun er i de sidste 3-4 år, der har været noget særligt i forbindelse med Samsø, Ærø og Læsø, det har der også været i 1990'erne, hvor jeg også sad i Folketinget.
Og det er ligesom noget tilbagevendende, på grund af at vi har lavet nogle lappeløsninger, for de tre øer her har jo en særlig størrelse, og der skal gøres noget, som ikke kan rummes inden for den ordning, der er for de mindre øer.
Det, der bliver lavet nu for de mindre øer, lader til at være rimelig dækkende med hensyn til deres behov.
Men vi mener, der skal fokuseres lidt anderledes på Samsø, Ærø og Læsø.
Det er jo ikke et spørgsmål om bare at åbne en stor pose penge.
Det er et spørgsmål om at se på, om de midler, man anvender og har anvendt, bliver brugt på den rigtige og den fornuftige måde.
Det vil jeg gerne sige her.
Og det er jo sådan set også det, man skal lægge mærke til i den tekst, der står i det forslag til vedtagelse, som vi har været med til at fremsætte her i dag, netop teksten: »På den baggrund opfordrer Folketinget regeringen til inden udgangen af 2011, med udgangspunkt i analysen, som AKF udførte i 2003, med anbefaling af at indføre et såkaldt amtsvejprincip, at fremsætte forslag til en ændret ordning for de tre øer.
Aftalen for de tre øer overføres til Transportministeriet til forhandling nu i fremtiden.« Hvorfor det?
Jo, fordi der er særlige ordninger også for andre områder i Danmark, bl.a. Bornholm.
havde ordføreren for Venstre været en anden.
Så havde det måske også lydt lidt anderledes i forhold til afslutningen, for jeg ved jo, hvad hans slogan er: Hvor der er vilje, er der vej.
Og det er jo sådan set det, vi håber på med det, vi indgår i her i dag, altså at prøve at ændre blikket lidt i retning af at få belyst, at der er andre muligheder.
Nu har det her ligget i Indenrigsministeriets regi igennem mange år, og vi tror, det er mere fornuftigt, at det kommer over under Transportministeriet.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Nu er jeg jo et optimistisk og positivt menneske, så jeg er da glad for, at man vil gennemføre en evaluering i 2012, med henblik på at det så godt kan være, at man finder ud af, at der er brug for at justere ordningen, som hr. Erling Bonnesen siger.
For de udtalelser, der er kommet fra borgmestrene i de tre kommuner, er helt entydige, de siger, at man er nødt til at skabe en øget tilførsel af ressourcerne til færgedriften til de tre øer, hvis der skal skabes udvikling fremover.
Altså, der er sådan set ikke noget at være i tvivl om, det er deres klare og utvetydige budskab.
Så det er måske derfor, jeg er lidt uforstående over for, at man skal vente indtil 2012 med at tage endelig stilling.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-06:
Nej, men jeg synes, vi tager de tre øer og deres udfordringer meget alvorligt, og det markerer vi også ved at sætte handling bag ordene.
Der er ekstraordinært afsat 28 mio. kr. i særtilskudsmidlerne.
Og så er det en fornuftig og ansvarlig fremgangsmåde at sige: Nu er det sat i værk, det kører i 4 år, og så evaluerer vi på grundlag af det.
Og jeg kan da også huske, at borgmestrene fra de tre øer sådan set var meget tilfredse med tingenes tilstand, dengang vi fik bevilget de ekstra 28 mio. kr. Så jeg ser frem til, at vi nu kan få en evaluering, og så tager vi stilling til tingene og de eventuelle justeringer på det tidspunkt.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Jeg hørte den radikale ordfører tale om, at De Radikale ville sende en check til Vestjylland på 500 mio. kr.
– nu må ordføreren korrigere mig, hvis det ikke er rigtigt – og jeg kom sådan til at tænke på Grønland og Færøerne og bloktilskuddet.
Men det signal, jeg måske vil sende til den radikale ordfører, er, at vi egentlig gerne bare vil have adgang til sundhedsydelser ligesom alle andre borgere her i landet.
De Radikale har jo virkelig været bannerførere for at centralisere på det her felt, så der bliver rigtig langt for rigtig mange mennesker til en skadestue eller en fødeafdeling.
Så et fromt ønske er egentlig: Det er ikke udviklingsbistand, der er behov for i Vestjylland; vi ønsker sådan set bare adgang til velfærdsog sundhedsydelser, ligesom alle andre borgere her i landet har det.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Altså, igen må jeg sige, at hr. Jens Kirks og min opfattelse af begrebet udvikling nok er forskellige.
Jeg har ikke opfattelsen af, at det konventionelle landbrug skaber en masse arbejdspladser
f.eks. Det hører jeg hr. Jens Kirk give udtryk for.
Derimod ved jeg, at undersøgelser viser, at økologiske landbrug skaber mange arbejdspladser i primærsektoren.
Primærsektoren er jo derude på landet, hvor det foregår, og det er det, vi taler om i dag: Det er derude i landdistrikterne. Vi taler jo absolut ikke i dag om følgeindustrierne; vi taler om de arbejdspladser, der er i selve landbruget.
Der er de økologiske landbrug altså væsentlig foran de konventionelle med hensyn til arbejdspladser
Det er ikke sådan, at landbruget i dag skaber mange arbejdspladser – det er mange år siden, det var tilfældet.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Jeg er glad for, at fru Bente Dahl og De Radikale ikke har flertal, for så kunne der i fremtiden kun stå en flagstang på Mors.
Noget andet er »Grøn Vækst«.
Fru Bente Dahl nævnte, at det primære formål ikke er at skabe arbejdspladser.
Ud fra en økologisk synsvinkel giver det måske mere mening, men det er også ved at være en floskel, for der har vi såmænd opfundet strigler og meget andet, så de næsten kan klare sig med den samme arbejdskraft som i de traditionelle erhverv.
De bliver holdt lidt tilbage med noget sygdom og nogle længere karantæneperioder osv., men ellers er det jo dem, der skaber en masse arbejdspladser.
Så kan jeg ikke forstå, at en lille arbejdsplads, der ligger på en nedlagt ejendom 2,7 km fra en fjord og måske kunne udvikle sig til et nyt Grundfos eller Danfoss, ikke må få lov til at udvikle sig til mere end seks til syv arbejdspladser, når jeg f.eks. inden for mit primære brug må have 50 arbejdere, hvis det skulle være.
Jeg kan ikke rigtig forstå forskellen, selv hvis jeg opfører mig, som jeg skal, med hensyn til miljø og andre ting.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Jeg tror, at hr. Jens Kirk og jeg har forskellig opfattelse af, hvad udvikling er.
For i Radikale Venstre mener vi netop, vi skal udvikle hele Danmark.
Der skal være udviklingsmuligheder over det hele.
Men med udvikling mener vi ikke alene en industriel udvikling, vi mener heller ikke, at en udvikling med byggeri af boliger og erhverv er ønskelig i de områder, som ligger naturskønt.
For os er en udvikling i de naturskønne områder måske en udvikling mod at bevare de naturskønne områder, så vi alle sammen kan komme der, og så de ikke bliver lukket af for nogen af os, og så de ikke bliver udlagt til bolig og erhverv.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Tak til fru Bente Dahl.
Jeg bliver altid så ked af det, når fru Bente Dahl næsten lidt bedrøvet læser op, at hun mener, at vi ikke har det godt ude på landet.
Jeg synes, at vi har det fantastisk ude i den frie natur, og så lad dem, der gerne vil bo i byen, gøre det.
Jeg håber da, at fru Bente Dahl er klar over, at der er forskel på strandbeskyttelseslinjen og kystnærhedszonen.
Det har de gjort oppe langs hele Øresundskysten og mange andre steder.
Og når man har valgt de 29 kommuner, er det ud fra, hvor mange mennesker der er bosat henholdsvis på land og i by.
Fru Bente Dahl nævnte selv Trekantområdet, storbyområder, hvor vi kan se der er en rivende udvikling.
Hvorfor må disse småbyer, der har nogle attraktive steder, som kan udvikle sig under miljøcentrenes overvågning og kommunernes overvågning, så de ikke ødelægger noget, ikke have lov til at udvikle sig?
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Der må jeg være helt ærlig og sige, at det ved jeg ikke nok om, til at jeg kan svare på det.
Jeg ved kun, at regeringen har opstillet den her målsætning, og til besvarelse af det må jeg henvise til videnskabsministeren eller vores it-ordfører.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Men hvad har man konkret tænkt sig at gøre for at sikre, at det sker?
Altså, det er jo en vældig god målsætning at have.
Man har vistnok i mange år haft en målsætning om, at alle skulle have mobiltelefondækning i Danmark; der er bare nogle, der ikke har det alligevel.
Så spørgsmålet er: Hvordan vil man sikre det?
Det bliver jo netop vigtigt at have en plan for, hvordan man vil sikre det i forhold til udkantsområderne, for det er jo der, der er en risiko for, at det ikke sker af sig selv, for man kan sige, at de markedsmæssige forhold måske gør, at ingen kan se nogen økonomisk gevinst i at etablere det derude.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Jeg har kun kendskab til det med internetdækningen; med hensyn til mobiltelefoner nævnte jeg det ikke i min tale, og jeg har ikke noget kendskab til det, så der må jeg henvise til vores forskningsordfører.
Men målsætningen er, at alle i 2020 skal have en 100-megabyte-forbindelse.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Så jeg vil stille hr. Rasmus Jarlov et enkelt spørgsmål til et enkelt element i hans tale.
Jeg kunne forstå, at det med at sikre internetdækning og vel også mobiltelefondækning i hele landet er meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti, og jeg vil bare spørge, hvornår man forventer at have opnået, at der både er hurtige internetforbindelser til alle danskere, og at man også har et mobiltelefonnet, der dækker hele Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at der er nogle ting, hvor Kristendemokraterne er enige med andre partier end lige regeringspartierne.
Det er i forhold til at sikre en mere decentral sygehusstruktur, hvor vores forslag jo er, at der maksimalt må være 30 minutters kørsel til det nærmeste sygehus.
Der må vi så sige, at det jo kun er Enhedslisten, der støtter Kristendemokraterne i det, efter at Socialdemokraterne efter et eklatant løftebrud fra fru Helle Thorning-Schmidts side er gået væk fra den idé.
Kristendemokraterne er et midterparti, som er i centrum af dansk politik, og derfor kigger vi på de forslag, der kommer, uanset om det er fra den ene blok eller fra den ene blok, efterhånden som de dukker op og vi forholder os til dem.
Det har været vores linje indtil videre, og det vil det fortsat være, også efter et valg.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Jamen det kan jeg da erklære mig fuldstændig enig med hr. Per Ørum Jørgensen i: Vi skal have adgang over hele landet til sundhedsydelserne.
Vi har et udmærket system i Sønderjylland, hvor jeg jo bor, med sundhedshuse og store lægehuse, hvor der er forskellige lægefaglige områder til stede.
Vi har en kombineret ambulance- og helikoptertjeneste.
Vi har samarbejde hen over grænsen, sådan at vi meget, meget hurtigt selv meget langt ude i Sydvestjylland kan komme til et sygehus og få hjælp i en fart.
Jeg kan kun sige, at det system, som vi har fået opbygget i Sønderjylland, med fordel også kan implementeres i resten af Danmark, og det er også radikal politik: en kombination af højt kvalificerede, store sygehuse, så vi kan samle kvalifikationerne et sted, og effektive sundhedshuse, hvor vi har den primære sundhedshjælp, og en kombination af helikoptere og ambulancer, så vi meget hurtigt kan komme hen til de store steder, hvis det behøves.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Hr. Per Ørum Jørgensen har jo snakket om det med at styrke de nære fællesskaber, og at en særlig kvalitet i landsbyerne skulle være, at der var et fællesskab.
Jeg kan huske, da jeg var barn og besøgte min mormor og morfar i København;
der var gården og karreen sådan set en landsby.
Det nære miljø, som min mormor og morfar boede i, var en landsby, som fungerede fuldstændig som den lille by, jeg kom fra.
Så jeg tror ikke, det er et særkende, at der er et fællesskab i landsbyer, som ikke er i byer.
Det tror jeg er en fejlslutning, sådan en romantisk fejlslutning måske, men ikke desto mindre en fejlslutning.
Jeg tror, at det, der er sagen, er, at de fællesskaber, som findes i provinsen, bliver udfordret, fordi de oplever, at deres vilkår bliver forringet.
Så enkelt tror jeg sådan set det er.
Så jeg tror dybest set, at mennesker har nogle af de samme behov og ønsker og evner til socialt fællesskab, uanset hvor i Danmark de bor henne.
Det, jeg synes er vigtigt, er jo netop at sige: Hvad er det for nogle sådan almindelige dagligdags vilkår, man skal have for at kunne bo i Danmark?
Jeg er enig med ordføreren i, at der er nogle, der har nogle udfordringer, som andre ikke har, men når jeg hører ordføreren tale om det, bliver jeg lidt i tvivl om, om han støtter regeringen eller ej
, så det, jeg gerne vil spørge til, er: Er ordføreren parat til at finde nogle løsninger, også selv om det ikke bliver med regeringen, der støtter det her i stedet for den politik, der indtil nu er ført?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Det, Kristendemokraterne anfægter, er, at man ikke kiggede på danmarkskortet, efter at de her indstillinger fra regionerne kom ind.
Det er sådan set det, jeg synes er problematisk i dag, fordi vi kan se, at der er nogle huller i forhold til nærhed.
Der er borgere, der har op til 90 km til en akutfunktion om ganske få år, der er borgere, der får op til 90 km til en fødeafdeling, og det synes Kristendemokraterne ikke er tilfredsstillende.
Derfor har vi jo peget på nogle konkrete steder – det er Næstved, det er Svendborg, og det er Holstebro – hvor vi synes at man godt kunne bevare en akutfunktion og dermed sikre den nærhed.
Men vi anerkender fuldt ud ambitionerne om at bygge supersygehuse med moderne teknologi og med den rette ekspertise.
Det er en misforståelse, hvis man tror, at vi ikke går ind for det.
Vi vil bare sikre, at man også tænker nærhed ind i planlægningen af vores fremtidige sundhedsvæsen.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Ja, for jeg vil gerne indrømme, at det havde jeg misforstået.
Jeg forstod hr. Per Ørum Jørgensen sådan, at der netop skulle være mange sygehuse over det hele, og det ville, som der lå i mit første spørgsmål, netop kollidere med uddannelse, udvikling, viden og brug af viden.
Men jeg bad om ordet anden gang for at få ordføreren til at uddybe det, som ordføreren egentlig var på vej til at uddybe, nemlig at problemet med sundhedsstrukturen kan løses på andre måder end ved kæmpestore sygehuse alle vegne – eller mindre sygehuse alle vegne – så vi får en sundhedsstruktur i det her land, hvor alle er dækket ind, men på en anden måde end bare ved sygehuse rundtomkring.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Det kan jeg sagtens.
Jeg tror, jeg er blevet misforstået, hvis opfattelsen er, at jeg ønsker et supersygehus i enhver landsby.
Det er ikke det, jeg siger, og det er heller ikke det, protesten går ud på rundtomkring.
Det, folk protesterer imod, er, at deres akutfunktioner bliver nedlagt, eller – som vi har set senest bl.a. i det vestjyske område – at fødeafdelinger også bliver nedlagt.
Det er der, der opstår utryghed, fordi man ikke indtænker nærhed i de løsninger.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får nye supersygehuse.
Kristendemokraterne er ikke imod supersygehuse, vi håber oven i købet, de bliver af høj kvalitet, så man i højere grad, end jeg kan se der er lagt op til i dag, får implementeret en ny teknologi.
Når vi snakker decentralisering, er et af de allerbedste eksempler på det f.eks. telemedicin, hvor mange kroniske patienter får mulighed for at blive behandlet i deres eget hjem.
Det er det, vi kalder decentralisering, så jeg tror, De Radikale har misforstået noget.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Tak for det.
Så kan jeg jo benytte lejligheden til med det samme at tage ordet »på støtten« – det har vi nu aldrig ment var en rigtig måde at lave politik på, så det har hr. Per Ørum Jørgensen misforstået.
Vi vil vækst i hele Danmark.
Men mit egentlige anliggende for at tage ordet var at spørge hr. Per Ørum Jørgensen om sygehusvæsenet.
For sygehuse er for patienterne, men sygehuse er kun gode, hvis der er kvalificeret og veluddannet personale til stede.
Vil ordføreren bekræfte, at det er en betingelse for et godt sundhedsvæsen, at det er muligt, at også meget specialiserede sygdomme kan blive behandlet?
Det kræver speciel ekspertise, som kun kan være få steder, da der altså ikke kan uddannes et ubegrænset antal medarbejdere i alle specialer, og da den viden, der er til stede, skal bruges og holdes vedlige for fortløbende at kunne bruges.
Vil ordføreren bekræfte det?
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Jeg vil godt sige to ting til hr. Jens Kirk: For det første vil jeg sige, at hvis vi nu tager akutmodtagelser, har der jo været forsøg på at føre dokumentation for regeringens påstand om, hvor stort befolkningsunderlaget skal være, for at man kan have en velfungerende akutmodtagelse.
Det er bare aldrig lykkedes.
Til trods for at man har haft Sundhedsstyrelsen til at sidde og arbejde med det i årevis, er det aldrig lykkedes at føre dokumentation for, at man har ret i, at det skal have den størrelse, som man snakker om.
Så der kan det godt være mindre.
Men der er andre områder, hvor hr. Jens Kirk har ret i at specialiseringen er sådan og kravene er så store, at det måske kun skal være ét sygehus i hele Danmark, man kan blive behandlet på – eller måske endda ikke engang et i hele Danmark, fordi det er bedst, man kommer til udlandet.
Det er jo nemlig rigtigt.
Så det er jeg sådan set enig i.
Så vil jeg for det andet sige til hr. Jens Kirk, at jeg altså synes, vi skal passe på med at gøre det til det fornemste formål med at producere flere svin i Danmark at producere gylle til at putte i et biogasanlæg.
Indimellem har jeg indtryk af, at landbrugets ønske om at få støtte til biogasanlæg er af et sådant omfang, at det vil føre til, at vi ender med at have en svineproduktion, der kun har ét rationale, nemlig at producere gylle til de biogasanlæg.
Det synes jeg er en rigtig dårlig idé.
Jeg tror, det er en dårlig idé at bruge de midler, vi ellers skal bruge til også at skabe udvikling i landdistrikterne i fremtiden.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Jeg er sikker på, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at vi kommer meget længere.
Vi er godt på vej, der er en udvikling i den retning – bare nu hr. Per Clausen og hr. Jens Kirk og mange andre også fortsat bliver ved med at købe nogle af varerne.
Hr. Per Clausen var inde på energimulighederne.
Vi er langt på vej.
I regeringen foreslår vi – og nu er hr. Per Clausen ikke med i det energiforlig, vi p.t. lægger frem – at biogasprisen skal op.
Jeg tror, det kan lykkes, hvis alle går med til det.
Der er også noget med, at de små barmarksværker får frit brændselsvalg.
Endelig var hr. Per Clausen inde på sygehusene.
Nu har jeg været i Folketinget så længe, at da jeg startede herinde for 17-18 år siden, skulle der være et befolkningsgrundlag på 250.000, for at sådan et sygehus ligesom havde størrelsen til at kunne behandle den befolkning.
Så blev det 400.000 mennesker, der skulle til for at have et sygehus, der var up to date.
Nu er vi vel oppe på 750.000 mennesker, for at vi kan have det hele og have døgnbemanding.
Årsagen er, at hr. Per Clausen og hr. Jens Kirk jo vil have den bedste behandling, når vi bliver syge.
Det er ikke bare alle de andre, det er også, når vi selv bliver syge, at vi vil have den bedste behandling.
Og det kræver, hvis vi skal have alle de muligheder – og hvor vi kan sige, at man næsten bliver sendt hjem efter en knæoperation, før man er blevet behandlet – at vi har de store sygehuse.
Men vi får jo en masse lægehuse og sundhedscentre rundtomkring nu.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Altså, jeg er helt enig med hr. Jens Kirk i, at det kan skabe meget forplumring, selv om det ser meget idyllisk ud, med de der tv-programmer, hvor man netop ikke ser, hvordan man levede i gamle dage, for da havde man ikke alt det, man nu kan hente rundtomkring, som andre har smidt ud – der skulle man selv lave det hele, og det var betydelig hårdere og mere ubehageligt.
Men min pointe er, at vi skal have indrettet den støtte, vi giver til landbruget, på en sådan måde, at vi udvikler nogle former for landbrug, som skaber flest mulige arbejdspladser, som skaber størst mulig værditilvækst i de enkelte produkter, og som så også er bedst muligt i stand til at leve i samklang med natur og miljø.
Det er så efter min opfattelse økologi, og derfor skal vi gå den vej, og uanset om vi er kommet langt eller kort nu, vil jeg sige til hr. Jens Kirk, skal vi længere ad den vej.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Det første, jeg vil spørge om, er sådan set relateret til fru Bente Dahl, der jo fik det sidste ord sidste gang med hensyn til arbejdspladser i primærlandbruget.
Der vil jeg sige: Det er rigtigt, men alle de mennesker, der arbejder på de arbejdspladser, der skabes f.eks. på slagterierne i Blans og Horsens eller i Videbæk, Danmarks mejericentrum, bor også i de små landsbyer deromkring.
De bor ikke i Aabenraa eller Sønderborg eller Ringkøbing eller Herning alle sammen, nej, de bor ude i landsbyerne, hvad vi jo altså bl.a. via planloven vil give dem lov til, nemlig der, hvor de synes det er herligt at bo lørdag og søndag med fri udsigt og mulighed for fiskeri og det hele.
Noget andet er jo, at hr. Per Clausen snakker så rørende om økologisk landbrug – det elsker de også – men er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Per Clausen, at Danmark faktisk er det land, hvor der stort set er mest økologisk landbrug, og hvor der afsættes flest varer som økologiske.
Jeg ved godt, at der førhen var en udsendelse på DR2 – jeg må næsten ikke sige ordet, men den hedder vist Bonderøven – og den er på DR1 nu.
Den har stor tilslutning, og den giver jo et billede af, hvordan vi måske levede på Morten Korchs tid eller endnu før, men sådan kan vi vel ikke leve alle sammen i fremtiden.
Jeg er enig i, at vi skal fremme det, men får vi ikke allerede en overpris p.t.?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Da SF's ordfører desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg her kort redegøre for SF's holdninger til det, vi drøfter her.
Noget af det, der er særligt for Danmark, er vores mange øer, de små øer, hvor de geografiske omstændigheder er anderledes end i resten af landet.
Vi mener, at det er vigtigt, at grundvilkårene for at kunne bevare store og små øer skal understøttes, og at vi gør det på en konstruktiv måde.
Det er også vigtigt at se på forskellen på, hvad de forskellige typer øer har behov for.
Men i hvert fald er det helt sikkert, at færgeforbindelser er et helt centralt spørgsmål, når det handler om at understøtte udviklingen på øerne.
Liv på øerne er helt afhængigt af stabile færgeforbindelser til rimelige priser, og det er væsentligt at kigge på, hvordan vi kan understøtte det, specielt på øer som de tre nævnte her, hvor der er en konstruktiv udvikling.
Kollektiv trafik er trængt på landet, og der er også brug for at understøtte færgerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Konservative støtter sjovt nok det forslag til vedtagelse, som vi selv sammen med et flertal har lagt frem.
Det gør vi, fordi vi selvfølgelig anerkender, at færgedriften er ekstremt vigtig for de øer, som der er tale om her.
Det er klart, at øsamfundet slet ikke kan fungere uden den her færgedrift.
Hvis der var rigeligt med penge i statskassen, kunne man selvfølgelig overveje, om man kunne give et yderligere tilskud.
Så vi holder os til det også ganske betydelige tilskud, som bliver givet i forvejen.
Det er vedtaget i 2009 og skal evalueres i 2012, hvilket der jo sådan set ikke er så lang tid til.
Derfor ser vi ikke nogen grund til før tid at bryde ind i den proces og begynde at give lovning på flere tilskud.
Sophie Løhde (V), 2011-05-06:
Det var sådan set på foranledning af hr. Per Clausen, at jeg fik lyst til at stille et spørgsmål.
Jeg vil bare spørge hr. Rasmus Jarlov, om ordføreren ikke – uanset om man i dag overholder den gældende lovgivning til punkt og prikke eller ej – anser det som værende god borgerlig politik, at man i hvert fald giver kommunerne og i særdeleshed Københavns Kommune et direkte incitament til at beskytte borgerne fremadrettet mod at blive plukket i kraft af stigning i p-afgifter, der jo efterhånden er nået op på et niveau, hvor man skal have en halv formue med i mønter, hvis man skal have lov til at holde her ude på gaden for at kunne deltage i en debat i Folketingssalen.