runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Der er simpelt hen nogle ting, som hr. Frank Aaen ikke skal slippe af sted med.
Hr. Frank Aaen skal ikke slippe af sted med at sige, at de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, ikke får noget ud af aftalen her, for det er et faktum, at det gør de.
Der kommer en stigning i overførselsindkomsterne, sådan at alle får en større stigning i overførselsindkomsterne i 2008, end de ellers ville have fået.
Der kommer et løft i personfradraget, der betyder, at alle, der betaler skat i Danmark, oplever, at de får mere til sig selv, fordi grænsen for, hvornår man starter med at betale skat, kommer til at ligge højere end ellers.
Så alle får en gevinst ud af aftalen her.
Det, hr. Frank Aaen lagde op til her, var rent at forkaste den del af aftalen, som er med til at sikre, at ingen kommer til at tabe, og hvor alle kommer til at få et større rådighedsbeløb i 2007.
Jeg vil sige, at man også kan kigge på s. 11, hvor tabel 2 er, som præcis viser de umiddelbare virkninger af det her lovforslag isoleret set.
Vi har for oplysningens skyld sådan set taget begge dele med ind.
Og når hr. Frank Aaen til forslaget her nævner noget om, hvorvidt det er finansieret eller ej, så er det sådan, at når man går ind og kigger på en varig virkning, altså en virkning på sigt - hvad det er, der inklusive renteudgifterne af de likviditetsbevægelser, der måtte være, er - så er lovforslaget fuldt ud finansieret.
Så det betyder, at det ekstra, som borgerne har til rådighed i 2009, i 2010, i de første år, sådan set er blevet dækket af den indeksering af energiafgifterne, der er lagt op til.
Derfor er det ikke sådan, at vi kommer til at mangle penge til velfærdsydelserne på baggrund af lovforslaget her.
Det er sådan, at vi laver en sænkning af skatten på arbejdsindkomst, der er bedre og mere socialt lige end det forslag, som vi skulle have gennemført, hvis vi havde fulgt den mekanisme, som hr. Frank Aaen og Enhedslisten har været med til at understøtte hos den regering, der har foreslået den helt tilbage fra 1993, hvor man fik hele regelsættet omkring arbejdsmarkedsbidraget.
Så jeg mener, at det, vi har her, ikke bare er en bedre gennemførelse af den sænkning af skatten på arbejdsindkomst, som loven foreskrev, den er også mere socialt lige end den gennemførelse, som vi ville have haft, hvis vi bare havde taget udgangspunkt i 1993-lovgivningen.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Det er, fordi der er nogle ting, som skatteministeren ikke skal slippe af sted med, f.eks. ikke at svare klart på, om det her forslag øger uligheden eller det ikke gør.
Det er altså sådan, at den danske befolkning består af 5,4 millioner mennesker.
2,7 millioner er på arbejdsmarkedet, og 2,7 millioner er ikke på arbejdsmarkedet.
Disse 2,7 millioner får et rundt nul - hvis vi ellers kan blive enige om det.
2,7 millioner får nul, når energiafgifter og andet er regnet med - måske får de til en pakke Gajol.
Andre 2,7 millioner får skattelettelser, og de, der tjener mest, får de største skattelettelser.
Man behøver altså ikke engang at gå i 3. klasse for at vide, at en sådan fordeling betyder øget ulighed, større forskel mellem dem, der har mindst, og dem, der har mest.
Det bør vi kunne blive enige om, det behøver der ikke at blive en politisk debat om.
Så er spørgsmålet, om de grønne afgifter er med.
Det rejser jo et andet spørgsmål om, hvorvidt det her lovforslag er noget regulært juks.
De grønne afgifter er jo med, de står jo på indtægtssiden.
Det står jo omhyggelig nævnt på indtægtssiden, at de grønne afgifter med.
Og hvorfor det står på indtægtssiden, kender vi svaret på, nemlig at loven om det kommer senere, men man har lige taget det med her.
Det koster 0,5 mia. kr.
Hvor er det beløb henne?
Der står i teksten, at det skal komme, men udgiften på 0,5 mia. kr. er ikke taget med.
Så man tager altså det med, man synes man gerne vil, og skælder andre ud, når de ikke lige kan se hele logikken i det.
Og finansieringen er jo ikke nævnt heri, for der står nul for 2008, okay, men minus 3,9 i 2009, minus 3,2 i 2010, intet tal for 2011, intet for 2012, 2013, 2014.
Hvor mange milliarder mangler der samlet set?
Det kan vi ikke se af lovforslaget.
Enhver kan se, at det må være noget, der ligner 15, i hvert fald mere end 10, men vi kan ikke se det, vi kan kun gætte på det, og alligevel ønsker ministeren, at vi skal sige ja til det og kunne godkende det.
Så bare lige til allersidst til det dér med de grønne afgifter: Den rapport, ministeren stod med før, var så møgelendig og så uvederhæftig.
Det er et rent politisk bestillingsarbejde for at undgå at indføre bundfradrag for grønne afgifter.
Derfor har vi arbejdet videre med det, og derfor kom det også med i en senere aftale.
Så blev det dog, da ministeren kom til, fuldstændig deleted, ligesom det skete på en masse andre af de grønne områder.
Da den her VKO-regering kom til, sagde den: Enhedslisten, grøn politik, delete.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Næh, ingen af delene, for hvis man læser skattestoppets definition, som vi har offentliggjort den, og som vi har haft den offentliggjort i flere år, kan man se, at det inden for skattestoppet er muligt at hæve afgifter, hvis der er miljømæssige begrundelser for det, og hvis pengene går tilbage til danskerne i form af lavere skatter andre steder.
Så aftalen er fuldt dækkende inden for skattestoppet.
Må jeg så bare sige - det nåede jeg ikke før - at når der ikke i lovforslaget her er medregnet de miljømæssige effekter, som er i aftalen, skyldes det naturligvis, at de miljømæssige effekter kommer af de stigende afgifter.
Lovforslaget her omfatter slet ikke afgiftsstigningerne.
Jeg troede sådan set, at hr. John Dyrby Paulsen som ordfører havde læst lovforslaget og vidste, at der i det her lovforslag ikke er noget om stigende afgifter.
Det kommer senere i et særskilt lovforslag, fordi det ikke er nødvendigt for at få trykt forskudsopgørelserne for næste år.
Lovforslaget her handler om sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Stigningerne i energiafgifter kommer i et senere lovforslag.
Jeg håber da ikke, hr. John Dyrby Paulsen ville have, at vi skulle indregne virkningerne af alle senere lovforslag i de virkninger, vi skriver her.
Når lovforslaget om energiafgifter kommer til behandling i oktober måned, så kan jeg garantere hr. John Dyrby Paulsen for, at de miljømæssige effekter er medregnet der.
Men jeg troede faktisk, at hr. John Dyrby Paulsen læst lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Det var et lidt pudsigt svar: Vi tror, der er en effekt, men vores regnemaskine kan ikke vise, at der er nogen effekt, og så må vi hellere lade være.
Med hensyn til miljøeffekterne betragter jeg skatteministerens svar som et udtryk for, at der ikke er nogen, lige nøjagtig som han har skrevet i lovforslaget.
Så vil jeg godt gå tilbage til det der med skattestoppet.
Nu har jeg jo, ti gange tror jeg, svaret på, hvad det er, vi gerne vil med skattestoppet, nemlig at vi står bag skattestoppet, som vi har gjort hidtil, at det stadig er et af de store borgerlige partier, der kan være med til en skattereform i Danmark, og at det kun bliver til noget, hvis et at dem vil være med.
Må jeg så ikke lige spørge, om skatteministeren er enig med Venstres skatteordfører, som desværre ikke har været til stede i dag.
Han sagde så sent som i slutningen af 2006, at fordelen ved skattestoppet er, at det er så klart og gennemskueligt, at borgerne nemt kan drage politikerne til ansvar.
Hvis skatten opkræves som et fast kronebeløb, f.eks. benzinafgiften, må kronebeløbet ikke stige.
Det må jo betyde, at skatteministeren med den her aftale bryder regeringens eget skattestop, eller er ministeren uenig med Venstres skatteordfører?
For begge dele kan ikke være rigtigt, en af dem må være gældende.
Enten har regeringen brudt sit eget skattestop, eller også er ministeren uenig med sin skatteordfører.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Det er lidt svært at vide, hvad man skal gøre for ikke at blive udsat for socialdemokratisk kritik.
Det skyldes ikke bare, at Socialdemokratiet ændrer politik så hurtigt, at det er svært at have lovforslaget trykt efter de gældende socialdemokratiske politiske regler; det skyldes også, at hvis vi nu havde sat løftet i arbejdsudbuddet, som er med til at skaffe 0,75 mia. kr. af finansieringen, ind fra det første år, ville vi nok have fået at vide, at vi nu var for overoptimistiske.
Derfor har vi valgt at sige, at vi ikke kan sige, præcis hvornår virkningen kommer, hvor hurtigt den vil være der, men regnet sammen i en varig virkning giver det et løft på 7.300 personer svarende til en finansiering på 0,75 mia. kr.
Derfor er det sådan, at hvis man kigger på resten af lovforslagets bemærkninger, vil man klart kunne se, at regeringen forventer, at der kommer flere ind på arbejdsmarkedet, og at de, der er på arbejdsmarkedet, vil arbejde mere.
At vi så har regnet konservativt - undskyld udtrykket – og forsigtigt i vores finansieringsoversigt i stedet for at sætte den fulde virkning ind fra starten, håber jeg sådan set at de fleste vil anerkende.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Når skatteministeren forklarer den her skatteaftale, bruges der mange ord, og der er sådan lidt svinkeærinder indimellem.
Der er to ting, der går igen og igen.
Den ene er, at det her skal have en effekt på arbejdsudbuddet.
Hvis man slår op i bemærkningerne til lovforslaget afsnit 4.1, finder man en finansieringsdel, der hedder løft i arbejdsudbud, og der kan man se effekten i 2008, den er nul, effekten i 2009, den er nul, og effekten i 2010 – den er søreme også nul.
Så der er altså ikke nogen effekt på løft i arbejdsudbuddet.
Så var det der med miljøeffekterne.
Man slår op i bemærkningerne til lovforslaget afsnit 8 og 12, der er en samlet vurdering af konsekvenserne af lovforslaget, og hvis man går ned i tabellen til det, der hedder miljømæssige konsekvenser, finder man faktisk ud af, at regeringens vurdering er, at der ingen miljømæssige konsekvenser er.
Så de to ting, skatteministeren roser som effekter af det her lovforslag, er der stort set ikke.
Det står sort på hvidt i lovforslaget.
Kan ministeren ikke uddybe det?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Vi mangler hænder, siger skatteministeren, og deri kan jeg jo give skatteministeren helt ret.
Der mangler hænder i det danske samfund både til de gode arbejdspladser og til den velfærd, som vi jo alle gerne ser kan tilbydes befolkningen.
Men det forslag, der fremlægges i dag, har for mig at se nogle uheldige elementer, idet man på et alt, alt for tidligt tidspunkt rammer en Alpe d’Huez-agtig skattemur på 21 pct.
Har skatteministeren den tro, at sygeplejersken vil tage nogle ekstra vagter, når hun/han opdager, at man bliver beskattet så voldsomt, som man bliver på det tidspunkt?
Synes skatteministeren ikke, at det er fejlagtigt, at man får så voldsom en stigning i skatten?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Tak for svaret.
Det var egentlig også, som jeg havde forventet det, men det var rart at få bekræftet alligevel, at vi trods alt står hinanden rimelig nær, når det kommer til stykket.
Men jeg vil godt spørge: Når der nu bliver inviteret til sådan en stor skattereform fra Socialdemokraternes side, hvor man tydeligvis har brudt med skattestoppet, er der så ting, som ligger Ny Alliance meget nær, altså nærmest som hjerteblod - jeg vil næsten gå så vidt som til at spørge, om det kunne være ultimative krav fra Ny Alliances side - for at gå ind i sådan en debat, altså at man eksempelvis får sat skatten ned på arbejdsindkomst?
Er det virkelig et krav, som man vil arbejde benhårdt for for at kunne gå med i sådan en aftale sammen med Socialdemokraterne og eventuelt venstrefløjen?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Nu vil alt jo komme for en dag, når et nyt Folketing er sat engang efter et valg og Ny Alliance er her med den styrke, Ny Alliance nu fortjener og den bliver betydelig.
Der er ingen tvivl om, at det også vil påvirke den signalgivning, der kommer fra forskellige partier om skattepolitikken, og så er vi i en anden situation, end vi er i dag.
Det er selvfølgelig signalerne på det tidspunkt, der skal tages for pålydende, og ikke alt det, der foregår lige nu, hvor styrkeforholdet er, at der er en blok, som også manifesterer sig her i dag, af V, K og O, der vælger at gennemføre det, de nu kan blive enige om eller bokse sig til bag lukkede døre.
Derfor er det jo forhåbentlig en anden situation, vi kan se frem til, derfor bliver det en anden skattedebat, og derfor er det sådan set en forkert præmis at tage den på nu, for nu kan den blok jo gøre, som det passer den.
Det bliver en anden sag.
Men de signaler, vi har hørt indtil nu, har også været medvirkende til at få os til at sige: Vi starter med at pege på en borgerlig statsministerkandidat som kongelig undersøger, fordi vi rent faktisk har lyttet os til, at det måske er der, der er størst forståelse for vores tanker, bl.a. på skatteområdet.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg vil starte med at kvittere for tilsagnet om, at Ny Alliance vil tilslutte sig skattepakken.
Jeg var lige ved at sige: Velkommen i klubben, velkommen hjem.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at når man følger debatten - jeg ved godt, det skifter lidt med de meldinger, der kommer, eksempelvis fra Socialdemokraterne side, men alligevel – kan man på den ene side se et citat taget fra en Spressemeddelelse den 21. juli, hvor fru Helle Thorning-Schmidt siger: Vi ønsker således på ingen måde skattelettelser efter valget.
På den anden side kan man læse i regeringsprogrammet, at vi arbejder for skattelettelser, så længe der er økonomisk råderum til det.
Hvordan er fornemmelsen hos Ny Alliance med hensyn til den fremtidige mulighed for at få gennemført de meget ambitiøse mål fra Ny Alliances side?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Nu har vi altså i Ny Alliance den opfattelse, at det er velstand, der sikrer velfærden.
Det vil sige, at der skal flere hænder i arbejde, der skal produceres mere, vi skal sikre fremtidens arbejdskraft, vi skal sikre, at skatteydere bliver i Danmark osv.
Det er faktisk det, der kan finansiere velfærden og også fremtidens pensionist.
Det er ikke et spørgsmål om fordelingspolitik og om, hvor meget vi flytter rundt med nu.
Der er ingen tvivl om, at det her forslag ikke flytter ret meget, det flytter for lidt, men vi siger alligevel, at vi er med, når bare det gør lidt.
Nej, vi har ikke selv lavet det, og derfor skal hr. Poul Erik Christensen jo huske at skælde ud på dem, der har lavet det.
Vi har bare sagt, at vi blev holdt uden for døren, og nu er situationen så den, at det er det her, der bliver lagt frem, og at der er de lettelser i det, og så stemmer vi for.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Nu lider vi ikke af at føle os for små, fordi vi ikke selv får ideerne.
Hvis der kommer ideer, der er gode, stemmer Det Radikale Venstre også for dem.
Det vil sige, at pensionistens 9 kr. og 17 øre har ramt ordførerens lugtesans.
Synes ordføreren ikke, det er skævt, at pensionisten får 9 kr. og 17 øre?
Er det ikke at gøre grin med den danske befolknings pensionister?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Jo, der er bestemt elementer nok i den her pakke, der kan kritiseres, og det har jeg sådan set også tilladt mig at gøre.
Hr. Poul Erik Christensen peger på det problem, at der nu ligesom bliver en skattemur i systemet, som bestemt også efter min opfattelse kan få utilsigtede virkninger, men det, jeg ønsker at understrege, er, at uanset at der er meget at kritisere det her for, hvilket jeg også har tilladt mig at gøre, rokker det ikke ved, at Ny Alliance vil placere sig som et ansvarligt parti, sådan at når muligheden byder sig for at sænke skatten på arbejde, så er vi at finde, ikke ud fra nogle ideologiske grunde om, at man nu skal stå i et eller andet hjørne eller i en eller anden blok.
Vi vil nemlig modarbejde blokpolitik, og derfor kan vi sådan set godt forfølge gode forslag, også selv om det er andre end os selv, der har fundet på dem, og det ville måske ikke være så ringe, hvis disse egenskaber også kunne brede sig lidt her i Tinget.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Ja, lidt overrasket er jeg selvfølgelig over, at hr. Leif Mikkelsen så betingelsesløst siger, at Ny Alliance vil stemme for skattepakken.
Jeg er selvfølgelig overrasket, fordi ordføreren i sin tale egentlig ikke havde nogle punkter, som jeg synes var gode nok.
Alligevel kaster man sig på ryggen og siger, at det vil man så være en del af.
Ordføreren sagde også, at skattesystemet ikke skal være en stopklods.
Mener ordføreren ikke, at en fusioneret mellemskat/topskat på 21 pct. er en kæmpe stopklods, når det drejer sig om at gøre et ekstra stykke arbejde, og også virker hæmmende med hensyn til at få det arbejdsudbud, som ordføreren også nævnte i sin ordførertale?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Nu starter man jo ikke med at stille betingelser i politik, men vi har noteret os, at Det Konservative Folkeparti har meget fornuftige og meget tydelige synspunkter på det område og har haft det meget længe, og jeg går ud fra, at de også vil slå igennem efterfølgende.
Her finder vi genklang for de synspunkter, vi har, det har vi ikke hørt at vi finder hos Socialdemokratiet.
Politik former sig efter de signaler, der sendes, jeg forholder mig til de signaler, der er sendt indtil nu, og derfor peger vi i en bestemt retning.
Anderledes er det ikke.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg følger faktisk med i den skattepolitik, som Ny Alliance har lagt frem, men det er jo meget rart at få fastslået, hvad man vil arbejde for, når man bliver inviteret til at være med i en reform.
Jeg står her med nogle papirer, der viser, at Socialdemokratiet vil invitere Ny Alliance, og derfor må afskaffelse af topskatten være en betingelse for at være med i en sådan reform.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Nu er virkeligheden jo den, at jeg ikke har set nogen invitation fra Socialdemokratiet, og for at der ikke skal opstå myter sådan en god sensommerdag som i dag, vil jeg understrege, at Ny Alliance har påpeget, at vi ønsker en borgerlig statsministerkandidat som kongelig undersøger efter et valg.
Derfor sigter vi som et borgerligt midterparti mod, at der kan etableres et samarbejde hen over midten i dansk politik, og at skattepolitikken dermed også kan føres at de partier.
Det er jo tilladt at blive klogere, også for borgerlige partier, så vi ser meget frem til, at det fortsat bliver linjen i politikken.
Vores mål om at afskaffe top- og mellemskat fremgår klokkeklart af vores skatteoplæg, og hvis ellers hr. Mikkel Dencker havde interesseret sig for det, ville han vide, at det ikke er boligskatter, der skal finansiere det.
Boligskatterne udgør i øvrigt en meget lille del af det samlede skatteprovenu i Danmark.
Så hr. Mikkel Dencker kan sove helt roligt om natten.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg fornemmer en vis skuffelse hos hr. Leif Mikkelsen over, at Ny Alliance ikke er med i den aftale, som Dansk Folkeparti indgik med regeringen for en uge siden.
Men så kan Ny Alliance jo til gengæld glæde sig over den invitation, der kom her i weekenden fra Socialdemokratiet, til, at Ny Alliance efter næste valg, når Socialdemokraterne har generobret regeringsmagten, kan indgå i en skattereform.
Mit spørgsmål er så: Vil Ny Alliance i en sådan skattereform arbejde for afskaffelse af topskat og mellemskat, og skal det finansieres ved at hæve boligskatterne?
Er det det, man vil presse Socialdemokratiet til?
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Det, jeg har forstået, er, at hvis der er et flertal for det i Folketinget, vil Socialdemokratiet ikke lade sig binde til at fortsætte det asociale skattestop, der giver flest penge til de allerrigeste i samfundet.
Og hvis det er tilfældet, så er vi meget tilfredse.
Ønsker Socialdemokratiet at sørge for, at vi får en social skattereform, hvor de, der har mindst, får skattelettelser, går vi også ind for det.
Derfor håber vi da selvfølgelig på, at vi kan lave en skatteaftale med Socialdemokratiet efter det kommende valg, hvor venstrefløjen har flertal, og vi håber naturligvis, at den kommer til at koste penge for rederne, for de store multinationale selskaber, der ikke betaler skat,
for alle dem ude i Nordsøen, der skovler samfundets penge hjem i form af olie.
Jeg håber, at de kommer til at betale noget mere i skat, og at pengene går til gavn for velfærden og for folk med de laveste indkomster.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Det var lidt vigtigt for mig at finde ud af, hvor Enhedslisten står i den her sag, ikke så meget på grund af Enhedslistens politik, for den tror jeg vi ligger langt fra, men mere på grund af at Socialdemokraterne gerne vil indgå i en reform, bl.a. sammen med Enhedslisten.
Derfor vil jeg godt igen prøve at spørge: Er det Enhedslistens opfattelse, at Socialdemokraterne faktisk er gået bort fra et skattestop og dermed kan indgå i en alliance med Enhedslisten om en ny skattereform, hvor man altså ikke længere respekterer det skattestop, som vi har i dag?
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Efter at have lyttet til den samme ordførers ordførertale tilbage i sidste uge, hvor vi havde finanslovdebat, og til ordførertalen i dag må jeg indrømme, at konklusionen måske var en anelse overraskende.
Det er første gang, Ny Alliance som parti har været inviteret til en forhandling med regeringen, og lederen, hr. Naser Khaders, reaktion, da man var blevet smidt ud fra forhandlingerne, var meget, meget klar.
Det var svært at lytte sig til, at man synes, der er meget godt i det her.
Er det rigtigt forstået?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Nu ved jeg ikke, om det egentlig er det rigtige billede, hr. Ole Stavad tegner, når han siger, at vi var til en forhandling.
Det var måske lige knap nok, at vi var det, og derfor var min formand særdeles skuffet over den behandling, vi fik.
Vi fik stort set kun lov til at komme inden for døren og til at gå igen.
Det eneste, vi ville pege på, var, at vi ikke ønskede, at muligheden for en skattereform var lukket, heller ikke efter et valg.
Det kunne ikke indrømmes i den kreds, og derfor kan man sige, at der ingenting var at få, og derfor var det dybt skuffende.
Det har vi ikke lagt skjul på, det mener vi stadig væk, og vi mener også, at forslaget kunne trænge til en væsentlig hjælp på sin vej, som vi måske kunne have bidraget til.
Men det ændrer ikke ved, at der nu altså er et forslag til behandling her i Folketinget, som markerer en skatteomlægning – og måske med lidt god vilje en skattelettelse osv. - og så ønsker vi altså at markere, at det godt kan være, vi har været skuffede i en forhandling, ikke syntes, det var ret og rimeligt, og syntes, at det var blokpolitik, når den er værst.
Vi vil godt forsøge at markere den tone, den linje i politikken i Danmark, at selv om det er forløbet, som det er, betyder det ikke, at vi bliver fornærmede og ikke vil forholde os til selve forslaget.
Der er en skattelettelse i det, som vi kan stemme for, så vi lægger vores fornærmethed til side.
Nu ved jeg ikke, om vi her er i gang med at sige »aldrig sige aldrig«.
Jeg tror, det er min børnelærdom i politik, at det skal man aldrig sige, for der opstår en situation efter det her valg, og der kan være en anden situation efter næste valg osv.
Jeg tror, at de politikere, der begynder at sige »aldrig«, sådan set gør regning uden vært.
Forhåbentlig er det politiske system bevægeligt, partier flytter sig med hensyn til styrke osv.
Det, vi kan forudse nu, er, at det forhåbentlig kan blive bedre end den blok, vi har med VKO nu, og det vil vi gerne bidrage til.
Hvis det lykkes, bliver der en periode med det efter et valg.
Hvordan det ser ud på et andet tidspunkt i politik, tror jeg hverken hr. Erling Bonnesen eller jeg kan forudse.
Erling Bonnesen (V), 2007-09-11:
Det er jo fint nok og fair nok, at man vil søge at få så stor indflydelse som muligt og sætte sit fingeraftryk og sit præg på tingene.
Når man så har været igennem de faser der, på det, vi kalder the end of the day, kan Ny Alliance så garantere, at man aldrig vil pege på en socialdemokratisk ledet regering?