runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2009-11-11:
Skal det forstås sådan, at statsministeren kommer igen næste onsdag og fortæller om det, hvis ikke der er tid nok her?
Men det, som man jo kunne pege på, er, at den nuværende statsministers og den forhenværende statsministers skiftende regeringer jo har stået i spidsen for landet i den samme periode, hvor man har kunnet iagttage, at nedslidningen på skolerne har været stor.
Det gælder børnehaver, det gælder de offentlige veje, det gælder kloakker, det gælder energirigtig renovering af bygninger.
Man kunne til nød argumentere med, at det jo også har været i en periode, hvor der har været mangel på arbejdskraft, og at man derfor har måttet skubbe nogle af investeringerne.
Nu er der ikke mangel på arbejdskraft, nu er der tværtimod overskud af arbejdskraft.
Alene inden for 3F, altså de ufaglærtes område, har vi nået en ledighed på 10 pct., og inden for metalområdet er det 8 pct. Så det er jo ikke, fordi der mangler hænder.
Der er oven i købet, hvis ikke man sådan skal forklejne de økonomiske vismænd helt, også sagligt belæg for at investere penge netop i at forbedre og vedligeholde det danske samfund.
Hvorfor er det så, at regeringen ikke kan møde op her i Folketingssalen og sige: Vi er sådan set enige i, at der skal gøres noget, lad os sætte os ned og finde ud af, hvad det er, der skal gøres?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Tak for det.
Jeg lagde jo mærke til, at den socialdemokratiske ordfører selvfølgelig skulle prøve at have en lidt kritisk tilgang.
Det er også fair nok.
Når man er i opposition, skal man prøve at se, om der er nogle ting, man sådan skal holde lidt ekstra øje med.
Men så lagde jeg også meget mærke til, at man var nødt til sådan helt ud i krogene at prøve at finde nogle små enkeltting for ligesom at finde noget, man kunne kritisere.
Det er lidt underligt, for ved en sådan lejlighed som den her skal man da prøve at få hele perspektivet med.
Og der kunne det være lidt interessant at prøve at tage fat i den påstand, der lyder, at alt tilsyneladende skulle være centraliseret, at det hele skulle være flyttet her ind på Christiansborg.
Fakta er jo, at kommunalreformen lige præcis har sikret, at der kom flest mulige opgaver ud til kommunerne.
Så er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at de lokale politikere faktisk aldrig har haft så mange opgaver under vingerne før, som de har nu, at de faktisk har meget mere at tage sig af, end de tidligere havde?
Kim Mortensen (S), 2009-11-11:
Jeg synes sådan set ikke, at oppositionen har foreslået noget, ud over hvad de økonomiske vismænd selv har peget på, og hvad der er belæg for i den økonomiske politik, men det er jo bekymrende, når vi står her i Folketingssalen, at statsministeren i et svar til hr. Morten Bødskov ikke kan sige klart ja eller nej til, om vi ligger under eller over de lande, vi normalt sammenligner os med.
Sagen er jo, at der er en lang række europæiske lande, som har fuld fart på med hensyn til at lave anlægsinvesteringer, at få rettet op på de investeringer i vedligehold, som vi er bagud med, at få foretaget de energirenoveringer, som vi ved der er brug for.
Så det er jo ikke, fordi der mangler ideer eller anvisning af økonomi.
Der er tale om, at der er manglende politisk vilje fra regeringen, der sidder bag lukkede døre, kan vi forstå, sammen med Dansk Folkeparti og diskuterer, hvor det ene eller det andet sygehus skal være, hvordan vi får sendt nogle udlændinge ud af landet, og hvordan vi får sat nogle unge mennesker i fængsel.
Der er jo brug for, at der også er en statsminister, der stiller sig i spidsen for at sige, hvad svaret er til de 185.000, der i dag har de arbejdspladser, som inden for kort tid bliver nedlagt.
Hvad er svaret fra statsministeren til de mange, som hver eneste dag bliver sendt ud i ledighed?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-11-11:
Den her efterspørgsel efter internationale sammenligninger er jo interessant, for nu kan jeg så forstå, at det, der ligger i det, er, at vi så skal have et offentligt investeringsniveau, der er fuldstændig magen til det, man har i andre lande.
Jeg ved så ikke, om det har en rækkevidde til, at vi i det hele taget bare skal kopiere andre lande, for det kan jo ikke være sådan, at vi de steder, hvor vi er udfordret af, at andre lande måske bruger en større del af BNP på en eller en given ting, skal op på deres niveau, hvis ikke vi så samtidig tager pejling af, hvad det så er for nogle steder, hvor vi bruger mere, end man gør i andre lande.
Skal vi så ned der, eller skal vi bruge mere end 100 pct.?
Er det sådan, at rækkevidden af det, hr. Kim Mortensen siger, er, at vi skal barbere omkostningsniveauet i den danske folkeskole, fordi den danske folkeskole markant er dyrere end i sammenlignelige lande?
Altså, hvad er rækkevidden af det der med bare at sige, vi skal gøre alt magen til det, man gør andre steder?
Det vil jeg sådan set gerne advare imod at vi skal.
Og det er rigtigt, at vi mister arbejdspladser.
Det er en udfordring, ikke kun for Danmark, men en udfordring for Europa.
Det accelererer behovet for, at vi får en diskussion om vækst.
Det er præcis også derfor – må jeg afslutte med at sige to ting? – at vi fører en økonomisk politik, hvor vi hele tiden tager pejling af nøgletallene og gør det så ekspansivt, som vi kan, når vi samtidig skal være ansvarlige, i forhold til at regningen skal betales på det mellemlange sigt,
og det er også derfor, at vi nu har nedsat et vækstforum, som for alvor, når vi er færdige med klimatopmødet i næste måned, meget systematisk tager hul på, hvor det så er, Danmark har brug for at justere sin politik, sine mekanismer, sin indretning, for at vi kan være konkurrencedygtige i en global økonomi, hvor vi ellers risikerer permanent at tabe de arbejdspladser, der både ligger hr. Kim Mortensen og mig på sinde.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg takker meget for lige at få det sidste spørgsmål med her.
Vi har jo haft lejlighed til at diskutere det meget alvorlige problem, som vi oplever i Danmark, nemlig at der er en voldsom ledighed, og statsministeren har allerede svaret på en række spørgsmål i den sammenhæng.
Sagen er jo, at vi her i landet oplever, at der er konkurser, at der er tvangsauktioner, og at der er en stigende ledighed.
Ikke nok med, at der er stigende ledighed, nu oplever vi så også, at der begynder at opstå et fænomen, vi ellers ikke har hørt om i mange år, nemlig langtidsledighed.
Der er lige kommet en ny rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som slår fast, at særlig Bornholm og Nordjylland er hårdt ramt med hensyn til langtidsledighed.
Vi har så hørt statsministeren tidligere på dagen nævne, at man har gjort meget, at man følger tallene nøje hele tiden, og at man er parat til at gøre noget.
Statsministeren nævner selv de her SP-penge, og jeg tror nok, at man må sige, at de fleste vist er enige om, at de først og fremmest vil blive sparet op.
Så er der også den her renoveringspulje, og der er også noget, der tyder på, at dem, som søgte de her penge, var folk, der i forvejen havde planer om at igangsætte renovering.
Så spørgsmålet er, om der ikke stadig væk er til gode at gøre noget ekstra ambitiøst, og der kunne jeg godt tænke mig at tage hul på en sag.
Vi står midt i en kommunal valgkamp, og rigtig mange kommuner er jo i den situation, at de har nedslidte skoler, nedslidte børnehaver osv.
Nu har vi så endelig fået gjort kål på anlægsloftet, som regeringen ellers havde over anlægsudgifterne, og nu er problemet bare, at kommunerne ingen penge har.
Kunne vi ikke øge den låneramme, kommunerne har til, at de netop kan få renoveret de her bygninger, for de trænger så meget til det?
Var det ikke en klog måde at disponere på at lade kommunerne selv låne pengene?
De kan betale af på det over nogle år, og så kan man simpelt hen få renoveret det her.
Det ville give beskæftigelse, og det ville give et bedre indeklima.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-11-11:
Det er da en interessant tanke.
Jeg er helt enig i, at der skal gøres noget.
Det er også derfor, at vi gør noget.
Vi har f.eks. indgået en aftale med kommunerne omkring kommunal økonomi for 2010, som skaber et anlægsniveau i kommunerne, der repræsenterer et løft.
Vi har indgået en trafikaftale i foråret, som fremrykker offentlige trafikinvesteringer, vi har indgået en globaliseringsaftale i sidste uge, som f.eks. i forhold til laboratorier er et udtryk for, at vi øger investeringsniveauet og renoveringsniveauet ganske signifikant.
Så jeg er sådan set enig i, at det naturligvis er i den her situation, hvor ledigheden stiger, at vi har en mulighed for at fremrykke nogle offentlige investeringer.
Det er sådan set også det, vi gør.
Så repræsenterer hr. Kim Mortensen et parti, der siger: Jamen, der skal gøres mere.
Og den konkurrence vil jeg aldrig nogen sinde blive i stand til at stille op i og vinde, fordi hr. Kim Mortensen har oppositionens privilegium af altid at foreslå en krone mere.
Så sådan vil det jo bare være.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-11:
Til al den der snak om at vide, hvad man siger, og sige, hvad man ved, osv., vil jeg sige, at jeg kører efter devisen, at man skal vide, hvad man siger, men ikke nødvendigvis sige alt, hvad man ved, og det kan vi så måske blive enige om.
Men jeg synes nu alligevel, det er påfaldende – og det er det alvorlige i situationen – at regeringen ikke er i stand til på et givet tidspunkt at fremlægge en analyse af, hvad behovet er for at imødegå den økonomiske krise, vi står i.
Det har statsministeren ikke svar på – han har ikke noget svar.
Og det er selvfølgelig, fordi man ikke ved, hvad man kan komme igennem med, inden man er færdig med at betale med forskellige småting.
Og det er jo derfor, at vi andre, som ikke er inviteret ind til de her forhandlinger, selv om vi har forsøgt mange gange at invitere os selv, igen og igen spørger: Er det nu regeringen, der er bedst til at vurdere, hvad der er behov for?
Der er indtil videre ikke noget, der tyder på det.
Må jeg så ikke bare til sidst i forbindelse med det her med god forligsskik henlede statsministerens opmærksomhed på side 26 i trafikforliget, hvor der står det med en forundersøgelse af en forlængelse af motorvejen Vejle-Herning til Holstebro med henblik på at vurdere behovet for en egentlig VVM-undersøgelse.
Jeg skal bare spørge statsministeren: Hvis man ændrer på det forhold uden at tale med forligspartierne, har man så overholdt god forligs- og forhandlingsskik?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg er rigtig glad for, at Venstres ordfører meget gerne vil tale om Lolland Kommune, som jo på trods af meget besværlige vilkår, på trods af helt urimelige, stramme økonomiske rammer faktisk er en veldrevet kommune.
Det er jo også en socialdemokratisk kommune.
Altså, socialdemokratiske kommuner har det med at gøre det rigtig godt, det må man sige.
Det, man må sige, er, at der jo altså er 138 folkeskoler, der er lukket, mens Venstre har haft magten.
Der er også steder, at der popper en privat friskole op, efter at man så har lukket en folkeskole.
Og så slipper vi jo ikke for udgiften, så har vi bare en privat skole i stedet for.
Det, man kan sige, er, at den udvikling, Venstre har sat i gang, er en langsom udhuling af fællesskabet, af den demokratiske folkeskole, hvor man er fælles om tingene og så en overgang til det private.
138 skoler er blevet lukket.
Det er altså danmarksrekord.
Man jagter fra Venstres side direkte skolelukninger.
Jeg synes, det er imponerende.
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-11:
Nu var det jo ikke det her Folketing og den her regering, som lukkede de skoler der.
Det var den meget vise kommunalbestyrelse, som ordføreren selv sad og roste, der lukkede de her skoler.
Men antallet af undervisningssteder er faktisk nærmest ikke beskåret.
Jeg har muligheden for at stille et andet spørgsmål: Kan ordføreren fra landets fornemste talerstol ikke bekræfte, at der siden år 2001 er blevet tilført kommunerne 61 mia. kr. ekstra til offentlig velfærd?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at der svæver rigtig mange tal i luften – og også rigtig mange ord om, at der aldrig nogen sinde har været så mange penge i kommunerne.
Jeg tror sådan set, at det lykkedes både finansministeren og indenrigsministeren at gentage den pointe, og det er jo rigtigt, hvis man kigger på, hvad der er i kroner og øre, så er der flere penge til kommunerne i år, end der var årene før.
Sådan er det jo.
Men hvis man kigger på, hvordan det er med opgaverne, med udgifterne osv., må man bare konstatere, at det, kommunalbestyrelserne giver udtryk for, er, at de føler sig klemt.
Vi har jo her f.eks. det konkrete svar fra Venstremanden undervisningsministeren, der siger: Der er sket en ottedobling af skoler, hvor man ikke lever op til minimumstimetallet.
Jeg tror ikke, der er nogen kommunalbestyrelser, der sætter sig ned og siger: Uha, det er lige vores politik, at vi skal have færre skoletimer.
Jeg tror kun, man gør sådan noget, hvis man er presset til det.
Og det er, fordi udgifterne, selv om der aldrig har været så mange penge, som der er nu, altså også er større, og derfor bliver man nødt til at reducere på det her område.
Det var det, jeg mente med det, jeg sagde, om, at der er et valg mellem pest og kolera: Skal vi spare på skolerne, eller skal vi spare på de ældre, eller skal vi spare et andet kedeligt sted?
Hans Christian Schmidt (V), 2009-11-11:
Jeg synes sådan set, det er rart at høre, at der, som jeg nu kan forstå på ordføreren, er kommet mange flere penge til kommunerne under en borgerlig regering.
Det synes jeg ordføreren fortjener al ros for.
Det skal jo slippe ud en gang, og jeg synes, det var flot, det gjorde det her i dag, hvor vi står lige foran kommunalvalget.
Men det kunne jo være, at der var noget helt andet.
Når nu pengene er der, kan det jo være, at det er i processen, i måden, som man gør det på, at problemet ligger.
Derfor er det jo nærliggende at spørge ordføreren, om ordføreren synes, det er en god idé, som jeg kan forstå at det er almindeligt i de socialdemokratiske kommuner i Danmark, at det er LO, der skriver partiprogrammet.
Det kan jo være, at LO sådan til hverdag er så langt væk fra de opgaver, der er i en kommune, at det er svært for dem at skrive partiprogrammet, og så kommer de måske til at skrive noget, der skulle have været formuleret anderledes.
Er det ikke sådan, at ordføreren kan sige enten ja eller nej til, om ordføreren synes, det er en god idé, at det er LO, der skriver de socialdemokratiske partioplæg til kommunalvalgene?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Først med hensyn til det med pengene: Det er jo rigtigt, at der er flere kroner og øre, end der var året før.
Men vi har jo heller aldrig – det tror jeg vi har diskuteret flere gange her i salen – haft så højt et årstal.
Altså, man skal jo se økonomien relativt; se, hvad der er af udgifter.
Og man må bare sige, at kommunerne sparer, og vi kan bare se på undervisningsministerens egne tal her, at der altså er sket en forværring af timeantallet for vores skolebørn.
Så med hensyn til LO og det samarbejde, der er mellem Socialdemokratiet og LO: Der er situationen jo den, at man har en demokratisk fagforening, som holder demokratiske møder, og hvor man vedtager demokratisk politik.
Og vi er da fra socialdemokratisk side rigtig stolte af og glade for, at man har truffet demokratisk beslutning om, at det parti, hvor lønmodtagernes interesser varetages bedst, er Socialdemokratiet – og i øvrigt også SF og Enhedslisten.
Det er der, man får mest lønmodtagerpolitik, og derfor er LO gået ind i et samarbejde med os.
Det er vi knageme rigtig stolte af.
Hvis det er sådan, at man er medlem af de her fagforeninger og ikke er enig i den demokratiske beslutning, der er blevet truffet, kan man udfylde en fin blanket og slippe for at betale det her bidrag.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at hvis man gerne vil varetage lønmodtagernes interesser, gør man det bedst hos Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-11-11:
Jamen det synes jeg da er et klart signal at sende til de danske borgere, og jeg synes, det er en serviceoplysning, lige før man skal til kommunalvalg.
Alle de, der sidder og følger med i reportagen herindefra, kan så få at vide nu, at når man går ind og stemmer på tirsdag den 17. november, skal man huske, at sætter man krydset ud for de partier, ordføreren lige har nævnt, så er det, som ordføreren selv lige har indrømmet, altså LO, der har skrevet hele partiprogrammet.
Og derfor skal man i langt højere grad gøre op med sig selv, når man står inde i boksen den 17. november: Vil jeg støtte LO, eller vil jeg ikke støtte LO?
Man kan godt glemme partierne, for vi har hørt nu, at det er til både Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet, at LO har skrevet vejledningerne, som så er blevet til partiprogrammet.
Det er enkelt.
For det er nemt for borgeren: Støtter man LO, kan man sætte kryds ved de partier.
Ellers må man gøre noget andet.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg gav på ingen måde spørgeren ret i, at det er LO, der har siddet og bestemt, hvilken politik vi skal have.
Det har jeg på ingen måde gjort.
Men det er jo rigtigt, at vi samarbejder med folk, vi lytter til folk.
Vi har faktisk en finger i jorden, i forhold til hvad der sker ude i den danske befolkning.
Det tror jeg faktisk godt partiet Venstre kunne lære lidt af.
Altså, når der kun er 9 pct., der bakker op om den strukturreform, man har lavet, er det jo, fordi man er fuldstændig ude af trit med den almindelige dansker, fordi man ikke har noget samarbejde med demokratiske organisationer.
Til gengæld bliver man så sponsoreret af det private erhvervsliv i en grad, så jeg, når jeg går ned for at købe mælk til mine børn, er tvunget til at betale til partiet Venstre.
Jeg kan ikke slippe for det; der er ikke nogen blanket på den her mælkekarton, hvor jeg kan skrive, at jeg gerne vil slippe for at betale til Venstre.
Det er jeg bare tvunget til hver gang, jeg køber mælk til mine børn.
Så man skal også lige være opmærksom på, at Venstre jo om nogen er sponsoreret af en række erhvervsorganisationer osv., og det er ikke noget, der kommer ret meget frem i offentligheden.
Men det er ikke sådan, at LO sidder og skriver vores politik.
Det kan godt være, at det er dem, der rent fysisk har skrevet ned, hvad man blev enige om på et møde.
Ja, ja, men det er ikke ensbetydende med, at de dikterer vores politik, slet ikke.
Sophie Løhde (V), 2009-11-11:
Først vil jeg sige, at der jo må være nogle, der har lidt svært ved at se, hvordan en forøgelse af de samlede offentlige budgetter med 61 mia. kr. siden 2001 lige pludselig kan blive vendt til at være en besparelse.
Men det siger måske mere om, hvilket forhold til offentlige midler Socialdemokraterne lægger for dagen end det, der rent faktisk er det faktuelle indhold.
Men jeg vil egentlig gerne følge op på den forrige spørger, for nu er den her debat jo rejst i dag af ordføreren selv, som står her fra talerstolen og siger, at man lægger meget vægt på det kommunale selvstyre osv.
Men hvorfor er det så, at selv samme parti, der står på talerstolen og siger, at vi nu skal styrke det kommunale selvstyre, har andre folk – i det her tilfælde LO som organisation – til at skrive deres egne partiprogrammer?
Der blev sagt her til sidst: Det er jo ikke sådan, at LO sidder og skriver programmerne.
Men det er jo netop det, som bl.a. formanden for LO i Odense har udtalt: at LO har skrevet programmerne, og så efterfølgende kunne Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten nikke til indholdet eller lade være.
Og det er det, man har nikket til.
Det vil sige, at en stemme på Socialdemokraterne den 17. november tilsyneladende bare er en stemme på, at der er blevet nikket til LO's dagsorden.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jeg skammer mig ikke over at have et tæt samarbejde med LO.
Jeg synes sådan set, at en demokratisk fagforening, herunder paraplyorganisationen LO, er en rigtig god samarbejdspartner at have.
Det er nogle af dem, der har fingeren i jorden, i forhold til hvad det er for en virkelighed, der er derude.
Nu har vi her en forespørgselsdebat om kommunernes vilkår, om kernevelfærd og andet, hvor vi kan tale om, hvad vi gør for at forbedre skolebørnenes vilkår, hvad vi gør for at sikre en bedre normering i børnehaverne, hvad vi gør for at sikre de ældre bedre rengøring.
Så synes jeg da, det er lidt ærgerligt, at det, Venstre bruger tiden på, er sådan noget mudderkastning og sådan noget med at skyde folk motiver i skoene osv.
Og det er ikke engang på et område, hvor partiet Venstre selv har en god sag, for man er jo sponsoreret på den ene og på den anden måde – ganske vist ikke af demokratiske organisationer, men af erhvervslivet, som vi andre er tvunget til at betale til.
Så jeg forstår ikke den dagsorden.
Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Hvis det kunne påvises sådan fuldstændig entydigt, at der bliver færre og færre voksne pr. barn, og at det helt solo skulle have noget med kvaliteten at gøre, så er det bare, jeg siger, at det ikke ville være et retvisende tal for, hvad helheden og kvaliteten i det reelle tilbud rent faktisk er.
Vi er fuldstændig enige om, at der skal være et passende antal voksne til et passende antal børn.
Der er ydertider, åbne- og lukketiderne i daginstitutionen om morgenen og om eftermiddagen, hvor der er færre børn, og derfor ville det være at gøre dagtilbuddene en bjørnetjeneste entydigt at tale om kvalitet som noget, der har med normeringerne at gøre.
Fru Line Barfod taler også om for meget bureaukrati, og at de voksne bliver taget væk fra børnene, fordi de så skal sidde og lave papirarbejde i stedet for, og det synes jeg sådan set giver anledning til lige igen at få fremhævet, at der netop er indgået en aftale om afbureaukratisering, som lige præcis handler om, at vi vil give kommuner og dagtilbud bedre mulighed for selv at tilrettelægge det pædagogiske arbejde og få prioriteret tiden sammen med børnene.
Peter Juel Jensen (V), 2009-11-11:
Nu stod ordføreren og uddelte ros fra talerstolen, og det er jeg meget enig i.
Derfor skal man også sørge for at få hele sandheden med.
Ordføreren og jeg har været igennem det her før i Uddannelsesudvalget, og så har vi snakket om skolerne på Lolland-Falster.
Det er korrekt, at der i øjeblikket er fire skoler på Lolland-Falster, men de er faktisk fordelt på 15 undervisningssteder.
Det er noget af den frihed, som kommunerne har fået.
Når Lolland-Falster nu oplever et fald i elevantallet på 33 pct., er det så ikke bare en kommune, der udviser rettidig omhu, og har det noget at gøre med os herinde?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-11:
Jamen jeg synes altså også, at der er lyspunkter.
Det er slet ikke det.
Men når der er så mange problemer, er man også nødt til at nævne dem.
Lad os bare tage sådan noget som folkeskoleområdet.
Jeg står her med et svar fra den 28. september 2009, altså fra for ganske nylig, hvor landets undervisningsminister i et officielt svar simpelt hen skriver: Omvendt er der generelt blevet flere skoler i 2007, 2008 og 2009, der i fag eller fagblokke ikke lever op til minimumstimetallet.
Antallet af skoler, der ikke giver minimumstimetallet i dansk på 1. og 3. klassetrin er næsten ottedoblet i den sidste periode.
Altså, jeg tror ikke, der er ret mange kommunalbestyrelser, der som målsætning direkte har, at deres elever skal have ringere undervisning.
Men det er jo den økonomiske ramme, der har været til rådighed i kommunerne, der gør, at man nu simpelt hen har færre timer, end man havde tidligere, og der er sket en ottedobling af elever, som får mindre, end hvad der er minimum.
Det skal vi da kritisere.
Det kan da ikke være rigtigt, at vi skal give vores børn så ringe en skolegang.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Tak for bekræftelsen af, at kommunerne faktisk aldrig haft så mange opgaver, som de har nu.
Det var faktisk en rigtig god bekræftelse, for det er jo lige nøjagtig en bekræftelse af, at der er blevet decentraliseret og ikke centraliseret.
Så kunne det være lidt interessant at prøve at gå et skridt videre ad den vej, for ordføreren var også selv inde på, at man jo fra socialdemokratisk side har et forslag om at styrke regionerne, at give dem mulighed for at få flere opgaver.
Der kunne det jo lige præcis være interessant at få at vide, hvilke opgaver man så vil have overført til regionerne, som de ikke har i dag, for de kan jo kun tages fra kommunerne.