runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2015-10-23:
Enhedslisten er som sagt positivt indstillet over for lovforslaget, men det, som måske trigger Enhedslisten og – som man kan høre – også SF, er jo, at vi har en situation, hvor regeringen har fremsat et finanslovsforslag, hvor den vil skære gevaldigt ned på kommunernes økonomi, og hvor vi vil se milliardbesparelser og fyringer af tusindvis af ansatte.
Og i den situation er det jo sådan, at hver krone vil tælle.
Det er nok det, der gør, at når vi så har en problemstilling med grundskyld, som er noget, der vedrører kommunernes skatteindtægter, så bliver der endnu færre midler – selv om det er i den mindre afdeling, det vil jeg godt anerkende – hvis man indfører en ændring, så det bliver en »skal«-ordning i stedet for en »kan«-ordning.
Så er der også den problemstilling, at DUT-princippet jo er noget, hvor man giver øgede indtægter til kommunerne eller tager nogle penge fra kommunerne over hele landet ud fra en fordelingsnøgle.
Men her er der tale om nogle enkelte kommuner.
Det er jo ikke alle kommuner, som er ramt af kystnedbrydning.
Det gør så også, at de udgifter, der er, rammer nogle få kommuner, og det aktualiserer i virkeligheden også spørgsmålet om kompensation.
Så er det ikke nogle argumenter, som for skatteministeren kan gøre, at man i hvert fald lige ser på, om man kan udtænke en eller anden form for løsning, og at hvis man går ind og vil lave »skal«-lovgivning – hvis det er det, man vælger at gøre – så kunne vi få en diskussion af, hvordan man kunne kompensere kommunerne, som skal vende hver en mønt, hvis regeringens finanslovsforslag bliver vedtaget?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-23:
Det er da en relevant debat at rejse, men mit udgangspunkt vil altså være, at det skal man ikke røre ved, for der er heldigvis tale om så begrænsede beløb.
Nu skal jeg hverken manuducere SF eller Enhedslisten i deres politiske arbejde, men hvis man skal rejse den diskussion, om man gerne vil give kommunerne flere penge og gerne vil gå i en anden retning, end regeringen har gjort med et omprioriteringsbidrag – hvor det meste i øvrigt bliver ført tilbage til kommunerne næste år – så tror jeg, der er andre og større kampe at tage end den her.
Men det står partierne frit for.
Rune Lund (EL), 2015-10-23:
Jeg skulle lige til at sige det: Der er faktisk kun 30 sekunder.
Der var nemlig 1 minut før i tiden, da jeg var medlem af Folketinget i 00'erne.
Men kunne ministeren ikke redegøre for, hvorfor lovforslaget er udformet som en »kan«-ordning i stedet for en »skal«-ordning?
Hvilke overvejelser har der været fra ministerens side og fra ministeriets side, i forhold til at lovforslaget, som det ligger, er en »kan«-ordning og ikke en »skal«-ordning?
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis ministeren lige kunne udfolde lidt om det, for jeg tænker, at der er tænkt over det – og sikkert også en del – inden lovforslaget blev fremsat i Folketinget.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-23:
Jeg håber så sandelig, der er tænkt over det, men der er tænkt over det i den tidligere regering, og det er faktisk et lovforslag, der er flyttet ressortmæssigt over fra det nu nedlagte Økonomi- og Indenrigsministerium til Skatteministeriet.
Men jeg vil opfordre hr. Rune Lund til at stille et skriftligt spørgsmål, og så kan vi jo redegøre for det skriftligt.
Jeg tror ikke, jeg kan redegøre mere for det i dag.
Men jeg kan sige, at det er mit indtryk, at der er tænkt over det, og jeg tror, der er tænkt kloge tanker, men derfor kan Folketingets partier jo godt have andre politiske synspunkter, med hensyn til om det skal være en »kan«- eller en »skal«-bestemmelse.
Med de ord vil jeg sige tak for debatten og ønske alle en tidlig weekend – tyder det på.
René Gade (ALT), 2015-10-23:
Jeg har glædet mig usigeligt til at stå på den her talerstol for Alternativet og sige klart ja til et lovforslag, så det vil jeg gøre.
Det kommer til at give os en mere fleksibel valghandling, og generelt er det demokratisk meget fornuftigt.
Så ja fra Alternativet.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-23:
Tak for det.
Mere uheldigt er det også, at de sådan set kan risikere at betale grundskyld i op til 2 år, efter at den her begivenhed indtræffer, og det siger sig selv, at det virker ganske urimeligt.
Derfor har vi tidligere foreslået, at det selvfølgelig ikke skal være sådan, at man skal betale grundskyld for et hus og en grund, som ikke længere er på jorden så at sige, men ligger i havet.
Derfor vil kommunerne med det her lovforslag fremover hurtigere kunne fritage boligejere for yderligere betalinger.
Når kystnære grunde bliver ramt af kystnedbrydning, skal grundejerne sådan set ikke fortsætte med at betale grundskyld, og derfor er der også i det her lovforslag, at det skal kunne virke med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2015, sådan at de grundejere, der måtte være ramt i indeværende år, også bliver tilgodeset.
Vi var med til at fremsætte den her lovændring, da vi sad i regering, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-23:
Det her lovforslag er endnu en genfremsættelse, fordi vi ikke nåede at færdigbehandle det før valget, og det er jo så derfor, vi står her igen.
Jeg kan allerede nu afsløre, at vi i Dansk Folkeparti – ligesom jeg sagde sidst – kan støtte det her forslag, som jo kort handler om, at der har været en række sager, mest i Nordjylland, hvor der har været nogle storme, som har gjort, at grunde helt eller delvis er faldet i havet.
Det er så det, det her lovforslag er med til at lave om på, altså at man naturligvis kan blive fritaget for at betale grundskyld af den grund, man nu har mistet på grund af kystnedbrydning.
Det er jo kun ganske rimeligt, også at det sker med tilbagevirkende kraft tilbage til den 1. januar 2015.
Man kan sige, at det manglede jo sådan set også bare.
Jeg vil ligesom ved førstebehandlingen, sidste gang vi behandlede det her lovforslag, sige, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil fremsætte et ændringsforslag.
Og vi synes altså, det virker noget ulogisk, at man kun kan skulle gøre det.
Vi synes jo, det er helt rimeligt for de her boligejere, som har mistet deres grund, at de er sikre på, at de også slipper for at betale grundskyld.
Så vi vil altså til udvalgsbehandlingen og frem til andenbehandlingen fremsætte et ændringsforslag, der gør, at man skal fritage de her boligejere for at betale grundskyld af den grund, som ikke længere findes.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-23:
Jeg er meget enig i de bemærkninger, ordføreren kommer med.
Men der er en anden noget aparte situation for husejerne, som jeg også mener man bør løse i den her forbindelse, og som jeg godt vil spørge om Dansk Folkepartis holdning til.
Spørgsmålet er, om man ikke også kan rette op det i den her forbindelse og sørge for, at man behandler folk anstændigt, når der er en hjemfaldspligt.
Så jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti om, hvad Dansk Folkeparti mener om den sag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-23:
Helt oprigtigt vil jeg sige tak for spørgsmålet, for jeg har også læst artiklen i Politiken, og jeg synes, det er en meget god problemstilling, som man meget fint kan tage med ind over det her lovforslag.
For det virker ganske urimeligt, at når man har en hjemfaldspligt på en grund – jeg tror, det i artiklen var 75.000 kr., man kunne få for det – så bliver man så groft beskattet rent grundskyldsmæssigt af en værdi, som jo reelt ikke er der for dem, der har det her værksted.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-23:
Dette lovforslag handler om grunde, der falder i havet.
Nogle steder i Danmark har vi oplevet, at havet tager så store bidder af kysten, at der falder nogle huse i vandet, og det er naturligvis en tragisk begivenhed for husejerne.
Men undrende var vi jo alle sammen, da det viste sig, at husejerne fortsat skulle betale grundskyld, til trods for at der ikke mere fandtes noget hus.
Kommunerne kunne ifølge lovgivningen slet ikke fritage de tidligere husejere for skatten.
Det retter vi op på med dette lovforslag, hvor vi giver kommunerne mulighed for at fritage boligejere for grundskyld i de tilfælde, hvor grunden og boligen helt eller delvis er styrtet i havet som følge af kystnedbrydning.
Lovforslaget er i øvrigt en genfremsættelse af lovforslag nr. L 189 fra foråret, og på vegne af Venstre skal jeg sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-23:
Det rent tekniske bag, om det er staten eller kommunerne, er jeg faktisk mindre interesseret i.
For de sidder bare med den usikkerhed stadig væk, at kommunalbestyrelsen godt kan fritage dem, men den skal ikke.
Det vil sige, at de faktisk godt kan blive pålagt stadig væk at skulle betale grundskyld af en grund, som nu ligger i havet, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes lige så godt, man kan sige, at kommunerne naturligvis skal fritage dem.
Altså, når grunden ikke er der mere, skal kommunen da ikke have mulighed for at opkræve grundskyld af noget, som ikke er der.
Det synes jeg da virker meget ulogisk, og derfor vil vi selvfølgelig holde fast i, at vi vil prøve det af her i Folketinget med et ændringsforslag.
Og så kan partierne selvfølgelig forholde sig til det.
Rune Lund (EL), 2015-10-23:
Jeg synes også bare, det er vigtigt i den her diskussion – nu, hvor vi snakker om kommunernes økonomi.
Vi havde en finanslovsdebat i går, hvor Dansk Folkeparti jo ikke ville melde klart ud, om man ville afvise regeringens omprioriteringsbidrag, hvor regeringen vil tage 2,4 mia. kr. fra kommunerne hvert år, hvilket vil betyde massive velfærdsforringelser og nedskæringer i kommunerne, fordi man samlet set frem til 2019 vil fjerne 7 mia. kr. fra kommunerne.
Og diskussionen om grundskyld handler jo også om kommunernes indtægtsgrundlag.
Så er det bare, jeg siger, at hvis man begynder at sige, at det skal være en »skal«-ordning og ikke en »kan«-ordning i forhold til den lovgivning, vi diskuterer i dag, så er det også relevant at diskutere kommunernes indtægter i den sammenhæng.
Det er i hvert fald noget, som for mit vedkommende og for Enhedslistens vedkommende bliver nødt til at indgå i diskussionen, i forhold til om det skal være en »kan«- eller en »skal«-ordning.
Villum Christensen (LA), 2015-10-23:
Tak for det.
Jeg skal blot sige, at vi støtter lovforslaget, og jeg skal i øvrigt også hilse fra De Radikale og sige, at de støtter lovforslaget.
Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig en situation, hvor man skulle kunne argumentere for, at man skal beskatte noget, som er røget i havet.
Så den eneste mulighed, hvis min fantasi går helt op til himlen, skulle så være, hvis man har et byråd, som er afhængig af Enhedslisten i en budgetaftale, og hvor Enhedslisten så partout kræver, at det her, som ikke eksisterer, skal beskattes.
For hvis det aldrig nogen sinde kan blive relevant med et »kan« i Enhedslistens øjne, så forstår jeg virkelig ikke, hvorfor det kan blive et problem.
Rune Lund (EL), 2015-10-23:
Jeg tror lige, jeg bliver nødt til at komme med en enkelt præcisering.
Det her lovforslag handler om, at man kan anvende muligheden for at fritage for grundskyld i perioden fra kystnedbrydning, indtil der foreligger en ny ejendomsvurdering.
Det er den periode, vi taler om, så det er en midlertidig periode, vi snakker om.
Det er bare for at sige, at det er det, vi taler om, så det er ikke helt generelt, men kun indtil der kommer en ny ejendomsvurdering.
Så ville jeg bare høre, om hr. Villum Christensen måske også lige vil kommentere noget: Hvis man fra Christiansborgs side begynder at lave regler om, at kommunerne pålægges mindre indtægter, er Liberal Alliance så også i den sammenhæng villig til at indgå i en diskussion om, hvordan man så kan kompensere kommunen, for det synes jeg er et relevant spørgsmål i den sammenhæng?
Villum Christensen (LA), 2015-10-23:
Nej, det, der bekymrede mig, var, at Enhedslisten tog den her problemstilling frem, i lyset af at kommunerne manglede penge.
Så måtte det logiske ræsonnement jo så også være, at så kunne man tænke sig at gøre brug af en ordning, hvor man beskatter noget, der ikke er der, for ellers var det ikke et issue, overhovedet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-10-23:
Det var lige en bemærkning, i forhold til om det skal være en »kan«eller en »skal«-ordning, altså om kommunalbestyrelsen nu skal fritage dem.
Jeg har bare den anke i forhold til Enhedslistens argumentation, at vi jo lægger rammerne fra Christiansborgs side for, hvad det er, man skal kunne kræve grundskyld for, og her er det altså en grund, som ikke findes mere.
Derfor synes jeg, det virker helt absurd, hvis man forestiller sig, at det skulle være en del af det kommunale selvstyre, at man skulle kunne kræve grundskyld for en grund, som er styrtet i havet, som ikke er der mere.
Det er jo rigtigt, at det er en eller anden form for kassetænkning, nemlig at hvis man siger, at det skal være en »skal«-ordning, skal kommunerne kompenseres, men hvis man siger, at det skal være en »kan«-ordning, bliver de ikke kompenseret.
Men for borgerne er det hele jo skattekroner, og jeg synes altså, det bliver lidt absurd, hvis man kunne forestille sig en situation, hvor kommunerne så skal bestemme, om de kan kræve grundskyld af grunde, som ikke findes.
Gør det ikke også et indtryk i forhold til Enhedslistens argumentation, at det i forhold til borgerne jo er ligegyldigt, hvem der sidder og flytter på skattekronerne, men at man i det mindste kunne forvente, at man bliver fritaget for at betale grundskyld for en grund, som nu ligger i havet?
Thomas Danielsen (V), 2015-10-23:
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 11, lov om ændring af elforsyning og Energinet.dk, vil Venstre naturligvis stemme for forslaget.
Lovforslaget er en udmøntning af energiaftalen fra marts 2012 og af vækstaftalen fra 2013.
Lovforslaget indebærer en præcisering af industrielle kraft-varme-værker, der fyrer med naturgas og har mulighed for at modtage støtte.
Gennemførelsen af lovforslaget er nødvendig for, at tilskudsordningen til naturgasfyrede kraft-varme-værker kan træde i kraft, og for, at Danmark kan overholde vilkårene for Europa-Kommissionens afgørelse om godkendelsen af støtteordning til produktion af elektricitet på naturgasfyrede industrielle kraft-varme-værker.
Lovforslaget indeholder en bemyndigelse til, at energi-, forsynings- og klimaministeren kan fastsætte de administrative regler for tilskudsordningen samt føre tilsyn og kontrol med udbetaling af tilskud.
Dermed kan ministeren bl.a. sikre, at tilskud ikke fører til en overkompensation.
Det forventes, at forslaget vil have positive erhvervsøkonomiske og miljømæssige konsekvenser, og tilskudsordningen vil forbedre anlæggenes økonomiske situation.
Tilskudsordningen giver desuden incitament til en fortsat drift af en mere miljøvenlig og økonomisk bedre samproduktion af el og varme sammenlignet med en separat elproduktion og varmeproduktion, for det skønnes nemlig, at der ved samproduktion er en betydelig brændselsbesparelse.
På baggrund af disse forhold støtter Venstre forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-23:
Vi står igen over for en øget trussel mod vores it-sikkerhed, som vi bliver nødt til at gøre noget ved, for at vi kan forsvare, man kan sige den frihedsrettighed, det er, at vi sikkert og uden at blive kigget over skulderen kan kommunikere og trygt udvikle vores samfund.
Over for det står, at nogle af de redskaber, man så er nødt til at tage i anvendelse for at sikre den tryghed, fører større ulemper med sig.
Og i det her tilfælde tror jeg, at de største ulemper er, at man kommer til at pålægge de erhverv, der står for vores it-kommunikation, så store omkostninger og byrder, at man risikerer, at de flytter andre steder hen, og så er man jo ligesom lige vidt.
Og det er også en delikat balance.
Vi tror grundlæggende, at den balance er fundet, men vi har også nogle spørgsmål, vi gerne vil have svar på.
Det er ganske vide rammer, der her tildeles Center for Cybersikkerhed, og vi skal selvfølgelig være sikre på, at de krav, som vi nu giver centeret mulighed for at stille til branchen, sikrer en så god dialog med branchen som muligt, og at man er sikker på, at der tages de hensyn, der skal tages, og kun pålægger branchen det, som er absolut nødvendigt.
Det forstår jeg godt at branchen ligesom beder om at vi som politikere sikrer at centeret respekterer.
Det synes jeg vi skal gøre, og derfor lægger jeg lige som hr. Henrik Dam Christensen stor vægt på, at ministeren vil inddrage både branchen og os andre i den udmøntning, som han hermed får bemyndigelse til.
En anden bekymring handler om de krav, man jo kan stille til teleselskabernes kommercielle kontrakter, og som sådan set er ganske vidtgående.
Det er måske også nødvendigt for som sagt at sikre sikkerheden, men selvfølgelig skal man altid gardere sig imod en overdreven brug af de beføjelser, der kommer.
Det er noget, vi vil lægge stor vægt på, ikke bare i udvalgsbehandlingen, men også i en efterfølgende udmøntning af den her lov.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre også melde sig i koret af partier, der er positivt indstillet over for dette lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-23:
Konservative agter også at støtte lovforslaget, og de principielle overvejelser minder jo rigtig meget om dem, vi havde før med L 9.
Jeg er ikke ekspert i cybersikkerhed, og derfor vil jeg også følge behandlingen af det her lovforslag og også lytte ganske meget til, hvad der kommer af input.
Jeg kan godt allerede nu se, at der er nogle problemer i, at vi har en offentlig myndighed, som kan gå ind og pålægge så tæt et eftersyn – hvis man kan kalde det det – over for private virksomheder.
På den anden side er det svært at se, at vi bare kan lade stå til og vi bare kan lade noget så vitalt, som jo efterhånden hele vores samfund er bygget op på, nemlig vores it-infrastruktur, være uden en vis kontrol og uden, at der er nogen, der kan gå ind og påbyde at sikre, at sikkerheden er i orden.
Så som det ser ud for mig nu, ser lovforslaget fornuftigt ud, og jeg ser frem til at følge lovbehandlingen.
Peter Christensen (V), 2015-10-23:
Jeg deler sådan set de bekymringer, der har været rejst, om, at man altid skal finde en balance, en balance med at sikre, at andre lande ikke kigger med i oplysninger, som er danske, og som er underlagt de danske sikkerhedsbestemmelser, og det er jo grundlæggende det, lovforslaget også går ud på, nemlig at vi har en teleinfrastruktur, som lever op til nogle høje krav, og som sikrer, at der, uanset hvor man egentlig får driftet sin infrastruktur, ikke er åben adgang for andre lande og for industrispionage.
Det er jo grundlæggende det, jeg tror at vi alle sammen ønsker at sikre.
Når det så kommer til den almindelige lovbehandling, vil det selvfølgelig kun glæde mig, hvis vi kan få de spørgsmål, der måtte være, boret grundigt og ordentligt ud, men samtidig vil jeg også gerne tilkendegive det, som den tidligere regering gjorde i forbindelse med førstebehandlingen dengang, nemlig at når vi skal til at udmønte bekendtgørelserne, foregår det i en god dialog med de partier, som bakker op om lovforslaget her, og samtidig også sige, at jeg er positivt indstillet på at se, om vi kan lave en model for, at vi evaluerer lovforslaget med en rapport, 2-3 år efter at den har fået lov at virke, sådan at vi følger op på, om vi netop også på sigt har den rette balance mellem det, vi ønsker at opnå på samfundets vegne, og de byrder, som udbyderne måtte blive pålagt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-10-23:
Det her er et lovforslag, som fortjener langt mindre opmærksomhed, end det nu får ved at blive førstebehandlet to gange, fordi det blev førstebehandlet inden valget.
Det er alligevel Ankestyrelsen, der varetager den her opgave, og det kommer så også til at stå i lovgivningen.
Det er selvfølgelig vigtigt, at det står på den måde, som det også er i virkeligheden, men jeg synes ikke, det er noget, vi skal bruge meget tid på.
Karina Adsbøl (DF), 2015-10-23:
Tak for det.
Det er jo korrekt, at vi har behandlet det her i salen tidligere.
Det overordnede formål med det her lovforslag er at afskaffe Familieretsafdelingens departementale status, således at Familieretsafdelingen får samme organisatoriske status som resten af Ankestyrelsen, og at give mulighed for, at Ankestyrelsen kan beslutte at behandle principielle eller generelle familieretlige sager på et møde med en udvidet votering, hvor der deltager beskikkede medlemmer, heriblandt lægfolk.
Det er Ankestyrelsens Familieretsafdeling, der på vegne af ministeren behandler de nævnte sager.
Flere af høringssvarene støtter lovforslaget, og Ankestyrelsen støtter også formålet med lovforslaget.
Jeg er enig i, at forslaget vil tydeliggøre borgernes retsstilling med hensyn til muligheden for at påklage familieretlige sager til Ankestyrelsen.
I Dansk Folkeparti er vi interesseret i at styrke borgernes retsstilling, og hvis dette lovforslag kan medvirke til det, er det jo positivt.
Men jeg vil gerne lige spørge ministeren, om det her lovforslag på nogen som helst måde kommer til at påvirke sagsbehandlingstiderne i Ankestyrelsen, så de bliver endnu længere.
Vi har jo tidligere drøftet de lange sagsbehandlingstider i Ankestyrelsen, og det ville selvfølgelig ikke være tilfredsstillende.
René Gade (ALT), 2015-10-23:
I de her måneder er vi i Alternativet i gang med at involvere det meste af Danmark i vores nye politik for it og digitale frihedsrettigheder.
Digitale frihedsrettigheder er en lidt svær størrelse at få hold på, og når man taler med både interessenter og erhvervslivet om, hvad der egentlig skal lægges i det, så peger det i vidt forskellige retninger.
Og sådan har jeg det også lidt med det her lovforslag.
Jeg er meget bekymret for, at vi i sidste ende kommer til at indføre nogle begrænsninger for borgerne, selv om det ikke er det, der er hensigten, og jeg er meget bekymret for – og nærmest sikker på – at vi kommer til at indføre nogle begrænsninger for erhvervslivet.
Erhvervslivet er meget klare i mælet om, at det her bliver en voldsom begrænsning, og det er der alle mulige gode grunde til, og der er sikkert også nogle økonomiske agendaer bag.
Dem synes jeg også man skal lytte til, for vi taler meget om, at vi skal kunne konkurrere med udlandet.
Så der er mange ting i det her lovforslag, som peger i meget forskellige retninger, og som vi er nødt til at være bekymrede over for.
Som jeg også tidligere har sagt, ser jeg frem til at blive klogere i løbet af udvalgsarbejdet og måske finde frem til, at vi kan støtte op om det.
Men det kan vi ikke på nuværende tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-10-23:
Så gik tingene pludselig hurtigt.
Vi skal til at behandle genfremsættelsen af L 186, som jo ikke blev færdigbehandlet, på grund af at der blev udskrevet et folketingsvalg.
Det er nu blevet genfremsat, og på nær to ændringer, som altså alene er af lovteknisk og redaktionel karakter, er lovforslaget det samme, som tidligere er blevet fremsat.
Venstre var dengang ligesom resten af Folketinget positivt indstillet over for forslaget, og det har ikke ændret sig, selv om vi har fået regeringsmagten.
Derfor vil jeg ikke opholde Tingets medlemmer med sådan den helt lange tale.
Lovforslaget ophæver Familieretsafdelingens særstatus som departemental og gør dermed hele Ankestyrelsen til en almindelig styrelse under ministeriet.
Lovgivningen vil dermed passe med processen, som den allerede de facto tager sig ud i dag, nemlig at Ankestyrelsen behandler de familieretlige klagesager, og det er yderst fornuftigt.
Alt i alt kan vi i Venstre med tilfredshed konstatere, at lovforslaget retter Ankestyrelsens organisatoriske status til, og at lovforslaget styrker borgernes retsstilling i forhold til muligheden for at påklage sager til Ankestyrelsen.
Og Venstre støtter derfor – og det vil formentlig glæde ministeren at høre – stadig lovforslaget.