Mai Henriksen (KF), 2012-11-02:
Først og fremmest vil jeg egentlig starte med at takke for en rigtig god debat.
Arbejdsløshed er for langt, langt de fleste mennesker
en ulykke.
Man mister både sin indtægt, og man mister sine kollegaer, og det kan være svært at finde et nyt arbejde igen.
Men regeringens såkaldte akutjobordning får altså ikke flere i beskæftigelse; reelt oprettes der ikke et eneste nyt job i Danmark.
Der er derimod tale om en omfordelingsordning, hvor en økonomisk forskelsbehandling vil få indflydelse på, hvem der i sidste ende får jobbet.
Det Konservative Folkeparti er derfor ikke glad for en sådan en støtteordning; vi mener, at pengene hellere skulle bruges til at sænke virksomhedernes omkostninger, for det er i sidste ende det eneste, der skaber reelle job i Danmark.
Danmark er i økonomisk krise, og der bliver jo ikke skabt mange job.
Men kickstarten viste sig ikke at virke.
Det eneste, som blev kickstartet med regeringens finanslov sidste år, var grænsehandelen.
Man vedtog en finanslov, som hævede afgifterne med 5 mia. kr., og som betyder, at selv fynboerne nu kører til grænsen for at handle varer, køre deres bil til autoservice, gå til tandlæge og meget, meget mere.
Så kom akutpakke I, som blev lanceret i august; en akutpakke med tiltag, der skulle forhindre ledige i at falde for dagpengegrænsen.
Og flere af elementerne var jo sådan set velmente.
Jobrotation og et særligt jobberedskab lyder jo fint, men det vil formentlig ikke gøre den store forskel.
For problemet er, at arbejdspladserne ikke er der, og der kommer ikke flere arbejdspladser af, at der er lidt mere jobrotation og et jobberedskab i kommunerne.
Så kom akutpakke II, som blev lanceret meget flot af regeringen – 12.500 langtidsledige i job, var overskriften – og så begyndte regeringens store omfordelingscirkus ellers.
For nu skal de langtidsledige foran i køen i kommunerne, i virksomhederne, i regionerne og i staten.
Og det har flere konsekvenser.
Flere arbejdsmarkedsforskere og professorer, bl.a. en økonomiprofessor ved Aarhus Universitet og en professor i arbejdsmarkedsforhold ved Aalborg Universitet, har sagt, at de er stærkt bekymrede for, at akutpakken rent faktisk vil ekskludere og endda marginalisere en anden gruppe, som i øjeblikket kæmper for at få fodfæste på arbejdsmarkedet, nemlig de nyuddannede unge, som er arbejdsløse.
Når folk sådan sidder derhjemme i stuerne og tænker, hvad den der akutpakke egentlig er, tror jeg, at så skal vi jo sige det ærligt, som det er.
Det er en hjemmeside, hvor der bliver slået job op med en bestemt mærkat på.
Jeg var lige inde på hjemmesiden her til formiddag.
Der var opslået 27 job.
Altså, vi er lidt langt væk fra de her 12.500 job.
Man kan så også spørge sig selv: Kommer det her overhovedet til at virke?
For en undersøgelse viste jo, at de fynske borgmestre i høj grad tvivler på, at det her har en effekt; de kan godt have sympati for de ledige, men de er meget varsomme med at pådutte kommunale ledere noget og dermed tilgodese de langtidsledige, når der skal besættes job.
Når ikke engang de socialdemokratiske borgmestre på Fyn vil komme regeringen til undsætning, bliver det rigtig svært at se, hvordan KL som helhed vil garantere – og bemærk udtrykket garantere – de 3.000 akutjob, som der er blevet lovet.
Så hvad skalder gøres?
Desværre er regeringens bud på det den her offentlige støtteordning, som ikke skaber nye job, men som blot omfordeler besættelsen af allerede eksisterende job.
Jeg synes faktisk, at det er trist, og jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at regeringen er så fantasiløs, at den kun kan tænke i offentlige støtteordninger, frem for at gøre det, som rent faktisk er nødvendigt, det, som er påkrævet, nemlig at sænke virksomhedernes omkostninger.
For der skal sådan set ikke ret meget nytænkning; arbejdspladserne kommer ved at skabe de rette forhold for erhvervslivet.
Når erhvervslivet ikke skal bøvle med afgifter, skatter eller administrative byrder, har det jo rent faktisk mulighed for at bruge tiden på at tjene penge.
Når man tjener penge, når man driver forretning, er der jo ikke langt til, at man kan ansætte en ny medarbejder, ligesom der ikke er langt til, at man må fyre en medarbejder, når man har faldende omsætning.
Der findes kun én rigtig redningsplan for dansk økonomi, og det er lavere offentlige udgifter og færre omkostninger i virksomhederne.
Derfor burde regeringen arbejde på at få en erhvervspakke med i dette års finanslov, som netop kan sikre bedre vilkår for virksomhederne, så vi kan få skabt reelle nye job herhjemme.
Det tror jeg vil ændre på ledighedstallene.
Og så er der ikke bare Beskæftigelsesministeriets talmagi, som ingen forbindelse har til virkeligheden.