Henrik Høegh (V), 2010-05-11:
Jeg vil starte med at slå fast, at regeringen deler Dansk Folkepartis synspunkt om, at indsmugling af dyr og handel med indsmuglede dyr selvfølgelig skal indebære en mærkbar straf.
Der er helt klare regler for, hvorledes dyr kan indføres til Danmark, og hvilke forhold der skal være opfyldt herfor.
Reglerne for indførsel varetager en række beskyttelseshensyn, som er væsentlige for at undgå spredning af alvorlige sygdomme over landegrænserne.
Derudover skal dyrene være egnet til transport og sikres rimelige forhold undervejs.
Det er derfor helt uacceptabelt, når dyr indsmugles, og det vil i mange tilfælde være forbundet med overtrædelse af andre regelsæt end reglerne for indførelse af dyr, f.eks. reglerne for dyreværn.
Når det er sagt, er det dog regeringens opfattelse, at der inden for de eksisterende regler samlet set er mulighed for at sanktionere i forhold til overtrædelsens karakter, når dyr indføres illegalt.
Jeg vil nu gennemgå, hvordan kontrollen med indførsel af dyr foregår, og dernæst, hvilke sanktioner der er for overtrædelser af de nuværende regler.
De dyrevelfærdsmæssige bestemmelser om kontrol med dyr, der indføres til Danmark i kommercielt øjemed, fremgår af veterinærkontrolbekendtgørelsen og hører under Fødevareministeriet.
Dyr fra tredjelande skal efter reglerne indføres over et godkendt grænsekontrolsted, hvor der sker hundrede procents kontrol af alle dyr.
Kommer dyrene fra et samhandelsland, sker der ikke kontrol ved grænsen.
Fødevarestyrelsen udfører i stedet en stikprøvekontrol på bestemmelsesstedet.
Fødevarestyrelsens kontrol forudsætter imidlertid, at styrelsen har kendskab til, at dyrene indføres, hvilket jo sædvanligvis ikke er tilfældet, når der er tale om en indsmugling.
Der udføres imidlertid også en vejkontrol.
Denne kontrol udføres af SKAT og politi i forening.
De får assistance af Fødevarestyrelsen, når kontrollen omfatter dyr.
Det er som regel ved disse kontroller, at indsmugling af dyr afsløres.
Veterinærbekendtgørelsen omhandler regler om indførsel af dyr og om dyresundhed.
Efter de nugældende regler kan vi straffe med bøde, hvis reglerne om dyresundhed ikke overholdes, samt træffe afgørelse om, hvad der skal ske med dyrene: Returnering, karantæne eller aflivning.
Der er tale om administrative bøder, hvor niveauet fastsættes på baggrund af retspraksis.
Bøderne kan korrigeres, når der er formildende eller skærpende omstændigheder.
Et eksempel herpå er, når der indsmugles et dyr til Danmark med det formål at sælge dyret videre med en stor fortjeneste, fordi det er købt billigt i udlandet.
I de tilfælde, hvor der er sket en overtrædelse af reglerne om dyrevelfærd, vil der også kunne straffes for denne overtrædelse.
Der vil kunne være tilfælde, hvor dyrene er indført under kummerlige forhold, eller, som vi også har set i tidligere sager, hvor hvalpe under 8 uger indføres uden at være ledsaget af deres mor.
Overtrædelse af dyreværnsloven kan straffes med bøde og fængsel, mens overtrædelse af regler om indførsel af hundehvalpe straffes med bøde.
De regelsæt, der kan være overtrådt i forbindelse med indførsel af dyr, og som kan medføre en sanktion, er veterinærbekendtgørelsen, dyreværnsloven, hundehvalpebekendtgørelsen, bekendtgørelsen om forbud mod hold af særligt farlige hunde, bekendtgørelsen om overdragelse af kattekillinger, bekendtgørelsen om privates hold af særlige dyr m.v. og transportforordningen.
Det er regeringens holdning, at de gældende regler samlet set sikrer passende sammenhæng og proportionalitet mellem overtrædelsens karakter og sanktionsniveauet.
Jeg vil dog få afklaret, om de sanktionsmuligheder, der er i de gældende regler i dag, udnyttes fuldt ud.
Jeg vil i den forbindelse bl.a. indhente oplysninger om retspraksis i sager vedrørende overtrædelser af reglerne om indførsel af dyr.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.