Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Det er bare for at slå det fuldstændig fast.
Jeg kan godt forstå, at den konservative ordfører sammenligner det, at der er en høj parkeringsafgift, med en skat, for vi er jo enige om, at det, at man skal betale penge på den her måde, under alle omstændigheder ikke er nogen god oplevelse eller noget, man er glad for i den forstand.
Så derfor er det da en træls oplevelse, hvis der skal betales for meget.
Derfor sagde vi også i vores ordførertale til det her forslag, at vi ikke har som mål, at der skal være højere parkeringsafgifter.
Det synes vi ikke er vejen frem.
Det, vi bare er optaget af, er, at man i en kommune fremover har mulighed for at sige, at lige præcis i ét område vil man helst have, at der ikke er så meget parkering, at der ikke er så meget trafik, eller at man i et andet område faktisk ved, at det typisk er meget svært at få en parkeringsplads, og derfor sætter man afgiften op, så det er nemmere at komme til.
Man ved, at der så er stor udskiftning, for det, at der er en afgift, gør, at der er større rotation på parkeringspladserne.
Det, at man kan lave fornuftig parkeringspolitik, vil vi have at der er frihed til.
Det er der i dag.
Det er derfor, det er en lidt unfair sammenligning at sammenligne det med skatterne.
Det er stadig væk træls at betale pengene, det er jeg enig med spørgeren i, men det er altså ikke sådan, at kommunerne i dag må sætte parkeringsafgifterne op alene for at tjene penge.
Det er for at få en mere hensigtsmæssig trafikpolitik, for at få en mere hensigtsmæssig byplanlægning.
Den frihed synes vi fra socialdemokratisk side der skal være.
Det er derfor, vi synes, det er unødvendigt, at det er tidsspilde, at det er overbureaukratisering, og at det er en paragraffabrik, som Det Konservative Folkeparti sammen med Venstre og Dansk Folkeparti gennemfører med det her forslag.
Det er simpelt hen unødigt bureaukrati.
Det er jo altid en glæde, når Det Konservative Folkeparti er interesseret i at høre om den socialdemokratiske politik.
Og selv om ordføreren siger, at det er unævneligt – det, at vi skulle kunne få en socialdemokratisk regering – så fornemmer vi alligevel fra socialdemokratisk side, at der er en vis interesse for det her.
Man anser det altså for at være temmelig realistisk, at der kommer en socialdemokratisk regering, for ellers ville man ikke bruge tid på at spørge ind til, hvad vi vil gøre efter et valg.
Men det er et meget relevant spørgsmål, for her er der nemlig tale om et klokkeklart eksempel på dobbeltlovgivning.
Faktisk er det sådan, at det allerede fremgår af vejloven, at man ikke i en kommune må opkræve parkeringsafgifter af fiskale hensyn.
Det står klokkeklart i vejloven.
Det står allerede i loven, men nu laver man lige en ekstra lov.
Der er det vi siger: Vi har gentagne gange fra socialdemokratisk side sagt, at vi gerne vil have en regelsanering, så unødig dobbeltlovgivning er noget, der bliver ryddet op i, og derfor er det også helt naturligt for os at aflyse den her lov, straks vi får mulighed for det, fordi det er dobbeltlovgivning, det allerede fremgår af loven, og det er spild af ressourcer.
Det næste er så, at der også er en mistillidserklæring til kommunerne – de mange folkevalgte kommunalbestyrelsesmedlemmer, som kæmper for at repræsentere deres borgere og tilrettelægge politikken på den måde, de synes er rigtig.
Hvis de gerne vil lave nogle parkeringsafgifter for at få en bestemt byplanlægning eller noget andet for at sikre mod uhensigtsmæssig trafik, skal de have mulighed for det.
Der skal vi ikke komme nidkært og blande os i det med et overgreb fra centralmagtens side.
Så det er helt klart et eksempel på en af de love, som vi vil sanere væk, og som vi vil rydde ud, for det er altså godt nok tåbeligt at vedtage en lov, når det allerede står i den eksisterende lov.