runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-05-26:
Tak for det.
Socialdemokraterne støtter også det her lovforslag.
Det er klart, at vi inden for rigsfællesskabet lytter til vores partnere, og når det grønlandske selvstyre har anmodet om at få lavet justeringer i de familieretlige lovgivninger, som gælder på Grønland, så gør vi naturligvis det.
Det her lovforslag indgår i to lovkomplekser, og det ene er forældreansvarslovgivningen, som sættes i kraft i Grønland.
Det er jo grundlæggende et spørgsmål om, at barnet har ret til begge forældre, og at det ikke er forældrene, der har ret til barnet, at barnet skal inddrages, hvis der er en tvist om forældremyndigheden, at man som udgangspunkt skal have fælles forældremyndighed, og at samværet også skal dele det i de tilfælde, hvor barnet kun bor hos den ene forælder.
Som socialdemokrat er jeg rigtig glad for, at man også i Grønland nu tager initiativ til, at revselsesretten over for børn skal ophæves.
Det var Socialdemokraterne, der fik revselsesretten afskaffet her i Danmark tilbage i 1990'erne, og det er rigtig godt, at det nu også sker i Grønland.
Det andet lovkompleks, som lovforslaget angår, handler også om noget, vi Socialdemokrater har kæmpet for, og som jeg er glad for at vi har fået ændret i Danmark.
Og det drejer sig netop om ægteskab mellem to personer af samme køn, altså at det har den samme retsvirkning som et ægteskab, der består af personer af forskelligt køn.
Det ønsker man nu også fra grønlandsk side skal være situationen i Grønland, og det hilser vi som sagt også meget velkommen.
Der er ikke flere kommentarer fra socialdemokratisk side ud over gentagelsen af, at vi naturligvis støtter det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-26:
Altså, skatteministeren vil gerne harmonisere på det lavest tænkelige niveau, så hvis skatteministeren var ordfører på forsvarsområdet, ville han mene, at fordi vi skal have ligestilling i det her land og mænd har værnepligt, så skal kvinder også have værnepligt.
Og at fordi vi har registreringsafgift på diesel- og benzinbiler, skal vi også have det på elbiler, fordi der skal være ligelig behandling.
Hvis man synes, at noget er forkert, så går man den anden vej.
I det her tilfælde ønsker vi at gå den anden vej, og det er et skridt på vejen til ikke at have nogen arveafgift, at vi har en mere lempelig afgift end den, ministeren ønsker.
Og det er da et problem for virksomhederne, at de mister ½ mia. kr.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Fru Rosa Lund svarede jo ikke rigtig på nogen af de forslag og bemærkninger, som jeg havde i min ordførertale.
I den opfordrede Dansk Folkeparti jo indenrigsministeren til at lave en høring om, hvordan vi kan styrke lokaldemokratiet gennem flere folkeafstemninger.
I dag har man jo som borger ikke ret til at forlange folkeafstemninger.
Ville det ikke også være mere fornuftigt, at vi har en generel debat om folkeafstemninger ude i kommunerne i stedet for en helt specifik debat om, hvorvidt skolelukninger skal udløse folkeafstemninger?
Det ville da være sådan en mere principiel debat.
Jeg forsøgte at rejse den i ordførertalen, og fru Rosa Lund har ikke rigtig svaret på det.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jamen det beklager jeg, vil jeg sige til hr. Alex Ahrendtsen.
Det vil vi da meget gerne være med til i Enhedslisten.
Vi er altid interesseret i at diskutere og også gerne komme frem til løsninger på, hvordan demokratiet kan udvides, så det kommer til at handle om mere end et valg, vi træffer hvert fjerde år.
Så det vil vi da meget gerne være med til at igangsætte sammen med Dansk Folkeparti.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Nej, formanden ser strengt på mig.
Jeg synes, det er dejligt at diskutere skattepolitik med hr. Ole Birk Olesen, fordi hr. Ole Birk Olesen lige præcis jo sætter ord på det, det handler om.
Altså, det er jo helt fair at have den politiske holdning, at man gerne vil give en skattelettelse til nogle bestemte.
Men jeg tror da også, at hr. Ole Birk Olesen så vil medgive, at hvis man skal det, skal det ske ind ad fordøren og ikke skjult, ved at man har et cirkulære, som ikke overholder lovgivningen.
Jeg går ud fra, at man så i givet fald fra Liberal Alliances side så hellere ville angive i loven, at procenten skulle være 0, så der ikke var noget, der, om jeg så må sige, foregik gedulgt ved værdiansættelsen.
For værdiansættelsen kan vi godt blive enige om skal ske, som der står i loven, nemlig til handelsværdien, og så bør det også være handelsværdien, der er gældende.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-26:
Vi går bestemt ind for at behandle folk lige.
Men vi starter gerne med nogle.
Vi starter gerne med arveafgiften for familieejede virksomheder ved generationsskifte, og så tager vi resten senere.
Lige som vi, når det handler om registreringsafgiften på biler, også gerne starter med dem, der kører på el, og så tager resten bagefter, og lige som vi, når det handler om at afskaffe værnepligten f.eks., ikke foreslår, at den skal omfatte kvinder, men i stedet foreslår, at den skal afskaffes for mænd.
Så bliver der lige behandling.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Nu har jeg redegjort meget klart for, hvorfor det er et skattehul.
Det, man kan diskutere, er selvfølgelig altid, hvad man så vil gøre fremadrettet, og jeg har endnu ikke hørt Venstre redegøre for, om man så ønsker at ændre lovgivningen på det her område, for det ville jo være en forudsætning.
Dermed må jeg altså endnu en gang slå fast, at hvis man skal have cirkulærer og lovgivning til at stemme overens, ja, så bliver man altså nødt til at sørge for, at det også passer.
Derfor har det foreliggende forslag jo den ikke uvæsentlige ulempe, at det i givet fald ikke ville kunne gennemføres, uden at man ændrede lovgivningen, hvilket forslaget så i øvrigt ikke lægger op til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-05-26:
Nu er skatteministeren i hvert fald ikke en del af en regering, som selv har forsøgt at adressere det her under vækstpakkeforhandlingerne.
Det her er kommet som en tyv om natten, og så er det blevet pakket ind som værende et skattehul.
Virkeligheden er den, at nettoprovenuet af det her er ½ mia. kr. om året, og det er altså ½ mia. kr., som virksomhederne ikke har til at investere med.
Så det er da besynderligt, at skatteministeren nu taler om, at det er ligestilling, når det, der var begrundelsen i den pressemeddelelse, der blev sendt ud kl. 00.07 om natten, var et skattehul, som man i øvrigt kunne have håndteret på utallige andre måder.
Det, der har betydning i forhold til generationsskifte, er, hvor meget likviditet der bliver trukket ud af virksomhederne i forbindelse med et generationsskifte.
Der har formueskattekursen virket siden 1982, og at kalde det et skattehul er dog besynderligt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Jeg troede sådan set, at Venstre og hr. Torsten Schack Pedersen gik op i, at man behandlede folk lige for loven.
Pointen er jo netop, at der i den her sammenhæng har været en forskellig behandling, alt efter om man opgjorde noget, der primært var materielle eller immaterielle aktiver, og dermed skabte man altså en skævvridning.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se pointen i at synes, at man ved at lade være med at lukke skattehuller dermed skulle få en situation, som er et retssamfund værdigt.
Hvis man endelig ønsker at forbedre nogle forhold for virksomheder – det kan vi jo f.eks. gøre, når vi laver vækstplaner – så må det da netop være sådan, at det sikres, at der er de samme og altså ensartede regler, uafhængigt af hvad det er for en slags virksomhedskonstruktion.
Og at man gør det ind ad fordøren, om jeg så må sige, og ikke prøver at skjule det ved ad bagdøren at gennemføre eller bibeholde nogle meget lukrative regler for nogle enkelte virksomheder – oven i købet nogle lukrative regler, som jo altså er i strid med lovens ord.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-05-26:
Jeg synes slet ikke, skatteministeren forholder sig til det centrale i det her.
For det centrale er her, om virksomhedernes vilkår forbedres, eller om de forringes.
Og det, der står lysende klart, er, at skatteministeren med den her øvelse har lavet en ændring, som betyder, at skatteministeren får ½ mia. kr. mere ind i skat om året.
Det er ½ mia. kr., som ikke længere kan investeres i virksomhederne, som ikke længere kan investeres i at sikre private danske arbejdspladser.
Har skatteministeren ikke nogen bekymring over, hvad betydning det får for dansk erhvervsliv og for de familieejede virksomheder, som fylder så meget i dansk økonomi?
At de nu rammes med en ekstra skattebetaling på ½ mia. kr., er det slet ikke noget, som skatteministeren på nogen måde er bekymret over?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Noget af det, jeg synes er at behandle folk og virksomheder ordentligt, er, at man har lige vilkår.
Jeg synes, det virker meget ulogisk, at netop en konservativ går ind for, at man skal behandle ligestillede virksomheder forskelligt.
Det er i hvert fald nyt for mig, at det skulle være konservativ politik.
Og så må jeg igen understrege, at det jo ville være en forudsætning, at man så i givet fald ændrer loven.
Man kan altså ikke blot ved en administrativ øvelse lave det her om, for på det her punkt er loven meget klar: Det er handelsværdien, som det skal opgøres efter.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-26:
Uhensigtsmæssigheden består bare i, at man ifølge skatteministeren ikke betaler nok skat .
Det er jo en eller anden underlig form for nidkærhed, som jeg slet ikke synes er klædelig i vores samfund, altså at man bare tænker på at få mest muligt med penge i kassen.
For de virksomheder, vi her taler om, er jo virksomheder, som bliver ved med at bestå, og som betaler skatter og afgifter, og som finansierer medarbejderes lønninger.
Hvis alternativet for dem er, at de må lukke ned eller blive solgt til udlandet eller stoppe nogle investeringer, så mister man jo kontinuerligt betalinger fra dem, og så lukker man virksomheder med – hvis man agerer blåøjet og med skyklapper på, som man gør i SKAT.
Og den opfattelse skal vi have ændret, hvis der kommer en borgerlig regering.
For det handler ikke kun om at få flere penge i statskassen.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Man skulle næsten tro, at hr. Brian Mikkelsen ikke lige havde hørt min tale, men det er jo fair nok.
Der er de to konkrete eksempler, naturligvis i anonymiseret form, som jeg nævnte i min tale, altså det ene eksempel, hvor en virksomhed fik et beskatningsgrundlag på 385 mio. kr. for lavt, og det andet, hvor man altså havde en formueskattekurs, som udgjorde blot 1‰ – 1‰, ikke 1% – af selskabets indre værdi.
Det er jo ganske udmærkede eksempler på, at der er skævvridninger.
Der er også det eksempel, som jeg nævnte – det er ganske vist et tænkt eksempel, men det er alligevel meget illustrativt – med de to virksomheder, der begge har en handelsværdi på 10 mio. kr.
Den ene får en fastsættelse på 10 mio. kr., og den anden får en tæt på 0 kr.
Jeg synes, det er gode eksempler på, at der lige præcis var en uhensigtsmæssighed og ud over det jo altså også et konkret skattehul, der skulle lukkes.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-26:
Vi kan høre reaktionen fra virksomhederne, som er meget bekymrede.
Vi kan høre virksomheder, som siger, at det bliver sværere at lave generationsskifte i Danmark, og at de kan blive nødsaget til enten at lukke eller sælge ud af arvegodset eller sælge til udlandet.
Så en reaktion på det fra ministeren ville jo være relevant her.
Frygter ministeren slet ikke, hvad det her betyder for alle vores familieejede virksomheder i Danmark, som står over for et generationsskifte?
Hvad får det af konsekvenser?
Flere af dem vil blive solgt til udlandet, nogle af dem vil lukke ned, og en meget stor del af dem vil få taget aktiver ud, hvilket betyder, at de ikke kan investere i arbejdspladser i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jamen altså, lige i forhold til det her med folkeskolerne ville Enhedslisten have det fint med, at det var vejledende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Det er glimrende.
Det andet, som jeg jo heller ikke fik svar på, er, at folkeafstemninger i kommuner kun kan være vejledende.
De kan ikke være bindende, og beslutningsforslagets formuleringer lægger jo næsten op til bindende folkeafstemninger.
Hvordan ser Enhedslisten på det?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-05-26:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget indeholder en del elementer: En anordning om ikrafttræden for Grønland af forældreansvarsloven, en anordning om ikrafttræden for Grønland af lov om international fuldbyrdelse af forældremyndighedsafgørelse m.v. og lov om ændring af myndighedsloven for Grønland, lov om ikrafttræden for Grønland, lov om ægteskabets retsvirkninger, retsplejelov for Grønland og kriminallov for Grønland.
Ikraftsættelsen af forældreansvarslovgivningen forudsætter, at der foretages ændringer af navnlig myndighedslovgivningen og retsplejeloven for Grønland, mens lovgivningen om ægteskab mellem personer af samme køn forudsætter ændringer af retsvirkningsloven.
Radikale Venstre er rigtig glade for, at grønlandske børn nu nyder den samme beskyttelse som danske børn, bl.a. i kraft af afskaffelse af revselsesretten, og at fokus for alle afgørelser om forældremyndighed skal tilgodese barnets ret til begge forældre.
Det er vigtige skridt i sikringen af børns rettigheder.
Et andet glædeligt element i lovforslaget er, at retten for to personer af samme køn til at indgå ægteskab nu både kan ske i form af en kirkelig og en borgerlige vielse i stedet for som tidligere kun som et registreret partnerskab.
At ligestille alle mennesker uanset køn og seksuel orientering er noget, vi Radikale hylder både i Danmark og Grønland, for det handler om mennesker.
Radikale Venstre støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-26:
For at gå over til det med symbolerne vil jeg sige, at jo, jeg tror sådan helt generelt, at symboler betyder noget.
Men jeg tror også, at det med at bekæmpe symboler kan være et tveægget sværd.
For hvis der er et fænomen, som man er bekymret over, og der er nogle symboler på det fænomen, som man så bare fokuserer på at bekæmpe, så er det ikke det samme, som at man bekæmper fænomenet; så giver man måske ovenikøbet det fænomen, man er imod, endnu stærkere muld at vokse i.
Og derfor tror jeg ikke, man skal forholde sig til symboler, uden at man også forholder sig til substansen, og her er jeg, hvis jeg må være så fri, jo i virkeligheden enig med hr. Martin Geertsen.
Det vigtigste er jo holdningen, og derfor synes jeg faktisk også, det er vigtigt, at man, hver gang man synes, der er en holdning, der er forkert, så kommer ud og siger, hvad det er for et værdigrundlag, man står på.
For det er vigtigt, at vi som samfund og også herinde fra Folketingets side klart markerer, hvad der er vores grundværdier.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Tak for det.
Igen: Altså, jeg synes, det er godt, at man har et udvalg, der kigger på, om man kan få større gennemsigtighed osv., og om man også kan tilbagekalde godkendelsen af trossamfund.
Man må sige, at det er et usædvanlig grundigt udvalg, for vi har efterhånden i et godt stykke tid hørt på, at der sidder et udvalg og kigger på det her, men så må resultatet jo også blive så meget desto bedre.
Det er tit oppe i debatten, at det her jo bare er en bygning, og at det derfor dybest set ikke betyder noget, og at der også godt kunne finde radikalisering sted andre steder, og det er jo sådan set rigtigt nok.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Ole Hækkerup ikke anerkender, at symboler betyder noget, og at de for nogle mennesker faktisk betyder rigtig meget, og det går jeg ud fra at hr. Ole Hækkerup er enig med mig i.
Kan hr. Ole Hækkerup så ikke se, at det faktisk er lidt uhensigtsmæssigt, at vi giver nogle lov til at manifestere sig i det danske samfund, hvor de ikke bare kan komme med deres ytringer og deres udtalelser osv. og helt konkret modarbejde det danske demokrati og de grundlæggende værdier, men hvor de også får lov til at slå et stort brød op og kan vise, at her er de, og de får sådan set lov til at gøre det, som de har lyst til?
Er det ikke et problem, netop fordi symboler faktisk betyder noget?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-26:
Tak, hr. formand.
Man må jo sige, at debatten her allerede er slået godt an med stormoské og religionsfrihed.
Og inden jeg i øvrigt siger noget, skal jeg huske at sige, at det, jeg siger, også er på vegne af Det Radikale Venstre.
Som det også allerede er fremgået, er religionsfrihed jo noget af det, der mest hidsigt bliver bekæmpet ude i verden – ligesom ytringsfrihed, foreningsfrihed, forsamlingsfrihed.
Netop de værdier skal vi selvfølgelig holde fast i, og vi skal som udgangspunkt kræve, at det er noget, alle respekterer.
Bedehuse ligger jo, uanset hvad for en tro man i øvrigt tilhører, lige præcis i forlængelse af netop religionsfriheden – ikke at der, som det jo også allerede er fremgået af ministerens tale, på den måde er frit slag; der er lokalplaner, der skal laves, og der er love, der skal respekteres.
Men beslutningen herom er lokal.
Vi skal have indsigt i det med økonomien, vi skal have indsigt i organisationen i trossamfund, og samfundet må kunne stille krav om åbenhed og tilsyn.
Og som det også allerede er fremgået under den forrige ordførers tale, er det derfor godt, at vi har fået nedsat trossamfundsudvalget – for netop at kigge på en samlet regulering af trossamfund uden for folkekirken. Hvad der skal til for at blive godkendt, hvordan man tilbagekalder en godkendelse, og hvordan vi laver en fornuftig åbenhed – alle de spørgsmål skal udvalget se på.
Bekymringen for det med, at de udenlandske praktikanter kan komme til Danmark og fremme radikalisering, skal vi, som det også fremgik af ministerens tale, se på hvordan man kan forhindre.
Men vi må jo også sige, at selv i vores eget land kan der være folk, der har en radikal eller ekstrem holdning.
Det kan de i øvrigt have af både politiske eller religiøse årsager, og uanset hvad, er det vores opgave at sørge for at bekæmpe det holdningsmæssigt, men selvfølgelig også sørge for i handling at holde øje med, om der er noget, der truer de værdier og det samfund, som vi tror på.
Kort sagt skal vi bekæmpe dem, der netop bekæmper friheden – den frihed, som trosfriheden i øvrigt også udspringer af.
Martin Geertsen (V), 2015-05-26:
Jeg vil sådan set igen, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, for det første lige have at vide, hvad det er, der kommer ud af det her embedsmandsudvalg, som jeg går ud fra det er, plus at jeg for det andet tror, at man skal ihukomme, at der også kan være regler på internationalt plan, som man nok lige bliver nødt til at kigge efter i sømmene, når det kommer til pengestrømme.
Men jeg er sådan set åben over for en dialog med Dansk Folkeparti om de her spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Det lyder godt.
Skal jeg forstå det sådan, at Venstre ikke vil gå længere end Det Radikale Venstre i den her sag, for ligger man helt på linje der?
Lidt længere vil man gerne gå, ikke?
Martin Geertsen (V), 2015-05-26:
Jamen jeg tror, vi skal tage det her i det rigtige tempo, og jeg tror, det mest rigtige ville være at sige, at nu kommer der en eller anden hvid eller sort røg op fra det regeringsudvalg, der er blevet nedsat, og hvor man bl.a. kigger på det økonomiske og pengestrømmene.
Og som jeg sagde lige før, er jeg sådan set åben over for at tage en snak med Dansk Folkeparti om, hvad der så skal ske.
Men at begynde at stå og foruddiskontere, hvad det her udvalg kommer med af konklusioner, vil jeg afholde mig fra her.
Men lad os endelig åbent tage en snak om det, hvis vi har et flertal til at snakke om det i.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-26:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det er jo ganske rigtigt, at Dansk Folkeparti, Venstre og også en række andre partier har en række glimrende forslag til, hvordan man kan gøre noget imod radikalisering, og det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Jeg synes, det er godt, at Venstre også synes, at der skal være mere åbenhed og gennemsigtighed i forhold til trossamfundenes økonomi.
Så må man også antage, at det arbejde vil fortsætte, hvis – og det håber nogle af os herinde i hvert fald – flertallet skifter efter et folketingsvalg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ikke også Venstre mener, at der kunne være en idé i at bede det pågældende udvalg eller et nyt udvalg om at se på, om man ikke kunne bremse pengestrømmene, ud over at man skaber gennemsigtighed osv.
I dag er det jo allerede sådan, at vi i mange tilfælde godt ved, hvor pengene kommer fra til de pågældende moskébyggerier, og det kan også være andre ting.
Men kunne man ikke også bede udvalget om at kigge på, om man ikke kunne lave et regelsæt, der gør, at hvis du og din moské bliver finansieret af f.eks. Saudi-Arabien, Qatar eller organisationer, som modarbejder demokrati, har samarbejde med terrororganisationer osv., så kan man bremse den pengetilførsel til organisationer og foreninger i Danmark?
Martin Geertsen (V), 2015-05-26:
Så langt kan vi forhåbentlig blive enige.
Jeg er enig med hr. Christian Langballe i, at der er behov for at kigge på de hersens pengestrømme, der er i det her system.
Det er sådan set også derfor, at vi venter os en del af det arbejde, der kommer ud af det udvalg, som regeringen selv har nedsat, hvor man bl.a. skal kigge på det økonomiske og pengestrømme i trossamfundene.
Og som jeg sagde i min indledende tale, vil vi sådan set være åbne over for, hvis der er behov for at diskutere et nyt regelsæt omkring de her ting.
Christian Langballe (DF), 2015-05-26:
Altså, jeg tror ikke, jeg sagde, at der er tale om en lige linje.
Jeg ville måske snarere tale om en form for slingrekurs, hvor vejen til det at gøre noget bliver meget, meget lang.
Så jeg vil da opfordre Venstre til at gennemtænke det her.
For det er jo dem, hvorfra pengene kommer, der også bestemmer forkyndelsen.
Så kommer pengene eksempelvis fra Qatar og Det Muslimske Broderskab, er det dem, der bestemmer imamen og den forkyndelse, der lyder i moskeen.
Det kunne man også sige i forbindelse med Islamisk Trossamfund: Hvor er det egentlig pengene kommer fra, hvad er det egentlig, der bestemmer den propaganda, der udgår fra den moské?
Det er da det afgørende.
Martin Geertsen (V), 2015-05-26:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at hr. Christian Langballe synes, der er en linje i Venstres politik, og at det så er en linje, han ikke bryder sig om, er en anden snak.
Men der er dog en linje, og det er der, fordi vi har den principielle indfaldsvinkel til det her, at det egentlig ikke er bygningen, uanset hvilken arkitektonisk fremtoning den måtte have, der er problemet her.
Det er også derfor, at vi sammen har stillet en lang række forslag til imødegåelse af radikalisering, og det er i hvert for vores part en erkendelse af, at det sådan set ikke har noget med byggeri at gøre.
Det har noget at gøre med noget helt andet og mere fundamentalt, som man skal ind og have fat i, og det er bl.a. i den antiradikaliseringsplan, som vore to partier har lavet sammen, at vi i hvert fald synes nogle af svarene skal findes.
Christian Langballe (DF), 2015-05-26:
Altså, jeg synes, vi ligesom kender sangen, når vi diskuterer noget så principielt som det her.
For det er jo altid et spørgsmål om, at man begræder, at der er en bestemt udvikling, og at der er ekstremisme, og at der er nogle moskeer, hvorfra der udgår hadpropaganda, og lige så snart det komme til stykket i forhold til at gøre noget konkret ved det, vil man ikke.
Man vil gerne holde skåltaler eller advare, men man vil ikke rigtig gøre noget ved det.
Det synes jeg bare er underligt i forhold til den her problematik.
Det, vi gerne vil undgå, er, at de her stormoskeer bliver rugekasser for den værste hadpropaganda, som løber ud af dem, og som kommer til at betyde en radikalisering i Danmark.
Det er sådan set det, vi gerne vil undgå.
Vi mener selv, at vi har grundlovens bestemmelser.
Det er jo faktisk også derfor, man har de her grundlovsbestemmelser.
Det har vi sådan set, for at man fra statens side kan slå ned på det, når der opstår situationer, hvor bl.a. stormoskeer begynder at fungere som en form arsenal af våben mod staten.