runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Nej, det synes som sagt ikke alle de folk i erhvervslivet, som jeg møder.
Man vænner sig til de gamle pestilenser og skræmmes så ved de nye pestilenser, som kommer, for dem har man endnu ikke vænnet sig til.
Det her med at skulle kontrollere medarbejdernes telefonforbrug er jo en pestilens – hvor meget der nu er gået til privat forbrug, og hvor meget der er brugt i virksomhedssammenhæng – og det gælder også alle mulige andre ting, som man nu skal til at oprette, fordi regeringen synes, det er smart med én skat frem for en anden, når man i virkeligheden bare kunne gøre det, at man i stedet for at overforbruge i en offentlig sektor, der i forvejen er verdens største, kunne holde lidt igen med udgifterne og så afskaffe multimedieskatten fuldstændig.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Der er ikke fastlagt et bestemt antal opkald, for vi mener ikke, at det er en kløgtig måde at lave et regelsæt på.
Jeg mener, at det er meget tydeligt, og jeg tror også, at de fleste danskere godt ved, om man har fri, arbejdsgiverbetalt telefon eller ej.
Hvis man har en arbejdstelefon og en privat telefon derhjemme og dermed ikke beskattes af fri telefon, mener jeg heller ikke, at reglerne bør være så rigide, at man ikke lige kan tage et opkald til f.eks. børnehaven, hvis det er strengt nødvendigt og man ikke har sin private mobiltelefon i nærheden.
Men når det er sagt, så tror jeg, at både arbejdsgivere og lønmodtagere og i øvrigt også SKAT vil have rimelig let ved at sondre mellem, om der er tale om fri telefon eller ej.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg ved jo ikke, hvor let det vil være at sondre mellem, om det er en arbejdsgiverbetalt telefon, eller om det er en fri telefon, når vi ikke engang her kan få at vide, hvor meget der må telefoneres privat.
Når skatteministeren ikke kan give et klart svar på det, vil jeg da nødig være den arbejdsgiver, der skal kontrollere, om der nu er foretaget for mange opkald, eller om man har holdt sig inden for reglerne, når der ikke er nogen, der ved, hvor grænsen ligger.
En anden del af det, skatteministeren sagde, var, at hvis man havde en privat telefon, var det nok nemmere at afkræfte, at man også benyttede sin arbejdstelefon privat.
Jeg skal bare høre, om det er en forudsætning for, at man kan betragtes som havende en arbejdsgiverbetalt arbejdstelefon, at man har en privat telefon til rådighed, som man selv betaler for.
Jeg skal bare høre, om den socialdemokratiske ordfører er enig med sin kollega, hr. Rasmus Prehn fra Socialdemokratiet, som i dagens udgave af Nordjyske er citeret for at sige: »NOx-afgiften rammer de ufaglærte i Udkantsdanmark«, og »med NOx-afgiften risikerer man at stå i en situation, hvor arbejdspladserne forsvinder, uden at det har den store effekt på miljøet«.
Er hr. Thomas Jensen enig i det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg tror, jeg husker ret, men jeg er også sikker på, at der er andre, der kender historikken omkring indkomstskattens indførelse bedre, end jeg gør.
Det tror jeg faktisk Venstre havde en aktie i tilbage i 1901.
Det vil jeg i hvert fald bestemt ikke afvise.
Men at sige, at det så skulle betyde, at enhver forhøjelse af indkomstskatten simpelt hen er i tråd med Venstres politik, er jo det rene galimatias.
Det svarer til at sige, at fordi vi på et tidspunkt har været med til at justere benzinafgifterne helt historisk, om ikke vi har været de første, har vi i hvert fald på et tidspunkt været med til det, kan vi da også sætte benzinafgiften op til 20 kr., for det er jo fuldstændig i tråd med Venstres politik.
Altså helt ærligt, det er da en meget, meget tynd form for argumentation.
Det er jo som ethvert instrument i skattesystemet et instrument, som jeg tror vi alle efterhånden har et medansvar for at have været inde at pille ved på et tidspunkt, men at gå derfra og til at konkludere, at man så kan skrue det op i voldsomme højder, og at det så skulle være i overensstemmelse med de pågældende partiers politik, er helt ærligt for langt ude.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes alligevel, det er lidt interessant at høre, for ordføreren bekræftede over for hr. Thomas Jensen, at Venstre selv har støbt kuglerne til det her forslag og sådan set selv har lanceret NOx-afgiften, da man indførte den, og ordføreren anerkender også, at det er med til at nedbringe forureningen.
Men jeg har egentlig stadig væk svært ved helt at forstå, hvad det er, Venstre har så meget imod.
Jeg er fuldt ud opmærksom på, at Venstre er kommet i opposition, og nu skal man virkelig til at hidse sig op for at skabe en rigtig god stemning, for nu er det hele bare galt og Danmark nærmest ved at gå under.
Sådan var det ikke for 8, 9, 10 uger siden, og det er jeg helt med på, det hele er blevet meget værre, efter at der kommet en ny regering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg anerkender klart, at når man lægger så høje afgifter på NOx i Danmark, at det vil svække danske virksomheders konkurrenceevne, ganske som hr. Rasmus Prehn siger, eller som Dansk Metal siger i sit høringssvar, ja, så vil det betyde, at der er virksomheder, der lukker, og dermed en mindre produktion i Danmark.
Så jeg er slet ikke i tvivl om, at det her vil betyde lavere udledning af NOx i Danmark, globalt set kan jeg godt have min tvivl.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg vil egentlig bare stille et ganske simpelt spørgsmål: Anerkender Venstres ordfører, at forslaget kommer til at medføre et fald i udledningen af NOx'erne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg synes jo, at vi skal have hele billedet med, og hele billedet er, at da man lavede en skattereform – VK-regeringen støttet af Dansk Folkeparti – blev der brugt en række finansieringsforslag, men til forskel fra det, den nuværende regering gør, brugte man pengene til at lette skatten på arbejde.
Det var jo sådan set det, der var efterspurgt: lavere skat på det, vi vil have mere af, nemlig arbejde, og en højere skat på det, vi vil have mindre af, nemlig forurening.
Så der er en væsentlig forskel, når vi mente, at de penge, vi opkrævede, selvfølgelig skulle gå til at lette skatten andre steder.
Det er jo ikke tilfældet her.
Her er der tale om en ensidig skat, der skal føre penge i statskassen for at indfri bare nogle af de løfter, der er blevet udstukket.
Og derfor er det altså svært at se, at vi forbedrer miljøet ved at lave nogle regler, nogle afgifter i Danmark, som blot flytter virksomheder og arbejdspladser til den anden side af grænsen.
Det får vi altså ikke en meget bedre luftkvalitet af.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det var nemlig sådan, at dengang Venstre indførte den her NOx-afgift, stod det ganske, ganske klart, at afgiften overhovedet ikke kunne betale den belastning, som NOx giver til samfundet.
Det er også derfor, at jeg er glad for, at den nye regering, med støtte fra Enhedslisten, indfører en afgift på luftforurening.
Det er jo det, det her forslag handler om.
Det handler ikke engang bare om, hvordan vi kan give den her klode videre til vores børn og børnebørn, men også om, hvordan vi behandler kloden, mens vi selv er her, med de gener, NOx'en har over for de folk, der går rundt og indånder luften her uden for Christiansborg.
Så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Nu, når Venstre helt åbenlyst ikke vil være med til at afgiftsbelægge NOx'en, hvordan vil Venstre så forhindre, at udledningen af NOx stiger i fremtiden og altså ikke bliver nedbragt?
Hvordan vil Venstre gøre det?
Hvilke tiltag vil man bruge?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det er jo lidt ærgerligt.
Det, jeg er helt sikker på har gjort et indtryk på hr. Rasmus Prehn, er meldingerne fra Aalborg Portland, og jeg er også helt sikker på, at der er en lang række andre, der er blevet konfronteret med, hvad det er for nogle konsekvenser, det her har.
Jeg har i går besøgt Skamol på Mors, og der er i hvert fald ikke noget i regeringens finanslovaftale og -udspil, der på nogen måde hjælper dem.
Jeg var på Hanstholm Fiskemelsfabrik, og der var heller ikke noget i godteposen til dem.
Altså, hvad er det for nogle elementer, som de skal glæde sig over, for at det, som hr. Rasmus Prehn siger, så er helt ude i skoven og slet ikke har hold i virkeligheden?
Faktum er jo, som Dansk Metal skriver i sit høringssvar,
at vi, hvad angår en lang række virksomheder i Danmark, svækker deres konkurrenceevne, og dårligere konkurrenceevne giver dårligere mulighed for beskæftigelse.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er det sidste, der gør sig gældende.
Jeg tror og håber på, at vi kan holde på de her arbejdspladser i Danmark.
Og så vil jeg også sige, at det her jo er et forslag i en samlet buket vedrørende finansloven for 2012, som samlet set bidrager til, at der vil være 9.000 flere danskere, der kommer i beskæftigelse i 2012, og 12.000 flere danskere, der kommer i beskæftigelse i 2013.
Så samlet set vil vi sørge for at øge beskæftigelsen, og jeg håber så sandelig også, at de her virksomheder vil være med til at opretholde beskæftigelsen i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde i min tale, synes jeg som udgangspunkt, at det er en fars og en mors opgave at tænke over forsørgelsen af deres børn, allerede inden de får dem.
Altså, man skal jo ikke kunne sidde og spekulere i, at man skal have tilskud fra staten for at kunne holde fødselsdag eller give dem et par varme støvler på.
Der synes jeg egentlig, at man har ansvar som forældre, at man tager et ansvar selv og ikke bare sender det videre til staten.
Men det er så også forskellen, tror jeg, på os og den socialistiske – nu man selv kalder os højreorienterede hele tiden – del af Folketinget, at man synes, det er statens opgave at klare alting, hvor jeg egentlig som udgangspunkt synes, at man som mor og far har til opgave at sørge for, at ens barn får et par varme sko på.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det, jeg svarede før, var, at hvis det er sådan, at de her virksomheder, også gartnerier, investerer i den teknologi, der kan nedbringe deres NOx-udledning, så kommer der det glædelige resultat ud af det, at luftforureningen bliver mindre, og der kommer endda også det resultat ud af det for virksomheden, at den ikke skal betale så meget i afgift, som den ellers skulle, hvis den ikke investerede i de her reduktionsteknologier.
Så jeg synes, det her er at stille krav til dansk erhvervsliv om at bidrage til, at vi får et renere Danmark, og når man har investeret i det, bidrager man til det, og man vil også kunne slippe billigere i afgift, i forhold til hvis man ikke investerede.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Ja, det kan jeg.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det var jo glædeligt at høre, at vi kom landet rundt i den konservative ordførers indlæg.
Det understreger nemlig, at hvis vi via afgiftsforhøjelsen får de her virksomheder til at nedbringe deres NOx-udledning, får vi et langt bedre klima, og vi får nogle langt bedre forhold for mennesker, der bor rundtomkring i landet, ved at de ikke skal generes af sådan nogle luftvejsgener, øjenkløe og alle de her ting.
Det er det, der er formålet med lovforslaget.
Men derudover vil jeg også godt anholde det, at ordføreren bare antager, at de her arbejdspladser med ét rykker ud af Danmark.
Nej, jeg kan godt lide, at vi stiller krav til vores medmennesker, jeg kan også godt lide, at vi stiller krav til dansk erhvervsliv, og det, vi jo egentlig beder dansk erhvervsliv om, er at investere i NOx-reducerende teknologi, der gør, at man ikke udleder så meget.
Og når man ikke udleder så meget, skal man heller ikke betale så meget i afgift, som man ellers skulle, hvis man fortsatte med en højt udledning.
Jeg tror også, at mange danske virksomheder fortsat kan nedbringe deres udledning, det har indførelsen af den første NOx-afgift jo vist.
Selv om de sagde, at de ikke kunne nedbringe den, så var teknologien til det, og de nedbragte NOx-udledningen.
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, som hr. Brian Mikkelsen stiller her, og svaret er: Ja, der er forskel, simpelt hen fordi NOx-forureningen også forurener lokalt.
Det vil simpelt hen kunne mærkes af borgere i Danmark, at når vi pålægger en afgift, der får reduceret udledningen af NOx, så vil luftforureningen blive mindre, og så vil de gener, som jeg nævnte i min ordførertale, med nedsat lungefunktion og sådan noget falde, også i lokalområderne.
Det håber jeg da også at den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen,
Det er jo egentlig det, der grundlæggende er intentionen med forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Derfor kunne det være interessant at spørge ordføreren, om der er forskel på NOx-udledningen, når den kommer fra Danmark, fra Tyskland eller fra Polen.
Er der nogen forskel for klimaet, om der kommer NOx-forurening fra Danmark, Tyskland eller Polen?
Jeg spørger, fordi konsekvensen af en så heftig beskatning på NOx-udledning i Danmark, hvilket folk, der har svaret her i høringssvarene, inklusive fagforeningerne, jo siger,
er, at man flytter virksomheder ud af Danmark, at man flytter virksomheder til f.eks. Tyskland og Polen, hvor de så vil fortsætte med NOx-udledningen.
Så det er et relevant spørgsmål, om der er forskel på forureningen for mennesker, om den kommer i Polen, Tyskland eller Danmark.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det, jeg synes er rigtig positivt, er, at regeringen har lyttet til de virksomheder.
Der har været mange virksomheder, der har været ude at sige, at det var med for kort en frist, at det her blev indført, og at det ville have nogle forskellige virkninger, i forhold til om de kunne nå at nedbringe udledningen af NOx, og at de dermed ville få en kæmpe afgiftsstigning.
Derfor synes jeg, det er positivt, at regeringen har lyttet.
Nu har virksomhederne et halvt år til at investere i den teknologi, der gør, at virksomhederne, når loven træder i kraft, vil have reduceret deres NOx-udledning, og på den måde vil deres betaling af afgifter, selv om der kommer stigende afgifter, ikke være lige så stor, som hvis de ikke havde investeret i den her teknologi.
Så på den måde er vi med til at opfylde intentionen i forslaget fuldstændigt, nemlig at vi skal reducere luftforureningen fra NOx i Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Så tror jeg, jeg vil opfordre den socialdemokratiske ordfører til at komme ud i virkeligheden, for de virksomheder, der her tales om, og som bliver ramt af NOx-afgiften, er gartnerier på Fyn, det er virksomheder i Nordjylland, i Vestjylland, i Aarhus, i Frederiksværk og på Lolland, virksomheder, som skaber arbejdspladser, som skaber beskæftigelse, som skaber ordentlige livsvilkår for mennesker i hele Danmark.
Hvis de virksomheder flytter ud af Danmark, mister man beskæftigelse og job i Aarhus, i Aalborg, i Vestjylland, i Dalum, på gartnerierne på Fyn, på Lolland og i Frederiksværk.
Det er jo sådan set alternativet, for de virksomheder har gjort alt, hvad de overhovedet kan, for at formindske forureningen og NOx-udledningen.
Så er alternativet blot, at man giver den kul nede i Tyskland eller Polen.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Så kom der lys i lampen herovre.
Jeg har et ganske kort spørgsmål til Venstres ordfører.
Det er: Kan Venstres ordfører bekræfte, at Venstre selv har været med til at indføre en NOx-afgift for et par år siden?
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Jeg gentager mit spørgsmål: Der er foretaget 104 opkald, syv af dem er private til børnehaven, er man inden for eller uden for skiven?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
For det første mener jeg, at det er vigtigt at fastslå, at der med det nye regelsæt kommer til at ske en markant afbureaukratisering for virksomhederne.
Det håber jeg også at oppositionen vil kvittere for.
Selv om jeg har forstået, at man er imod afskaffelsen af multimedieskatten, vil det da alt andet lige være fornuftigt, at vi mindsker de administrative byrder for virksomhederne, hvilket indiskutabelt bliver konsekvensen af det nye regelsæt.
At man så har en politisk holdning om, at man bør skattefritage et frynsegode, som fri telefon vitterlig er, er man i sin gode ret til.
Regeringen deler bare ikke synspunktet.
I forhold til virksomhederne vil der være hundrede procent klare linjer.
Hvis man som en del af aflønningen af en af sine medarbejdere betaler vedkommendes private telefonregning, altså med en fri telefon-ordning, vil det skulle indberettes, og det vil være skattepligtigt for den pågældende medarbejder.
Men det regelsæt tror jeg bliver ganske let at administrere for virksomhederne.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Jeg vil vende lidt tilbage på definitionen på få opkald.
Det er jo ikke, fordi der skal være rigide regler, men der er jo nødt til at være en regel, for virksomhederne derude skal jo kunne disponere i forhold til den vejledning, der kommer fra skatteministeren.
Derfor er der nødt til at være en præcis definition, for virksomhederne vil jo ikke gøre sig selv til kriminelle ved ikke at kunne overholde de regler, der bliver udstukket af skatteministeren.
Nu er mit spørgsmål, fordi vi ikke rigtig har kunnet få svar på det: Hvis nu den person, der har den her telefon, foretager 104 opkald, heraf er syv opkald til Bjørnebo, altså børnehaven, er det så få opkald?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Det er en helt klar forudsætning for regeringens økonomiske politik, at vi baserer os på et forsigtighedsprincip.
Det betyder, at vi skal sikre finansiering krone til krone for at gennemføre nye tiltag.
Regeringen finder det helt afgørende for Danmark, at vi får sat gang i væksten, får satset på bedre uddannelse og påbegyndt en ambitiøs grøn omstilling af Danmark, samtidig med at vi også investerer i forebyggelse og sundhed.
Det forudsætter en ansvarlig finansiering allerede fra den 1. januar 2012, og det er baggrunden for, at regeringen finder det både ansvarligt og nødvendigt at sikre gennemførelsen af de her lovforslag, der som sagt sikrer en ansvarlig finansiering af regeringens økonomiske og politiske prioriteringer.
Som jeg tidligere har nævnt i debatten, kommer regelsættet ikke til at indeholde præcise antal opkald, men jeg synes faktisk, at eksemplet, hvis vi endelig skal gå ind i det, er meget godt i forhold til regeringens intention.
Hvis man har en arbejdstelefon og man er nødt til at være tilgængelig på sit arbejdsnummer, også når man ikke er fysisk på sin arbejdsplads, og man så har haft massevis af opkald, hvoraf syv af dem i løbet af en hel måned skulle være til børnehaven, så mener jeg faktisk ikke, at man bør beskattes, når man i den anden lomme har en privat mobiltelefon, som man måske har ringet, og hvad ved jeg, 200 gange fra.
Så jeg synes faktisk, at det er rigtig godt eksempel på, hvorfor regeringens politik er fornuftig, nemlig at vi ikke skal lave for rigide regler, der gør, at lønmodtagere og virksomheder er bange for at komme ud i en gråzone, bare fordi man syv gange på en måned – uha, dada – har ringet til børnehaven.
Jeg forstår faktisk ikke den borgerlige oppositions trang til at detailregulere området på den måde.
Men sagen er, at der er den såkaldte 30-dages-regel, der betyder, at forslagene skal fremsættes 30 dage inden årsskiftet, når vi skal vedtage nye skatter og afgifter, der skal træde i kraft den 1. januar.
Når det er sagt, vil jeg gerne kvittere over for de mange interesseorganisationer og virksomheder, der rent faktisk har leveret gode og konstruktive høringssvar.
I forhold til processen – det har jeg også redegjort for tidligere på dagen – har vi jo måttet vægte forskellige hensyn: dels hensynet til høringsfristen, dels hensynet til en god behandling her i Folketinget, dels hensynet til, at vi fra regeringens side skulle have mulighed for konstruktivt at forholde os til forslagene.
Jeg ville selvfølgelig også have ønsket, at vi tidligere havde fået en ny regering, der kunne være kommet i arbejdstøjet tidligere, men det var den daværende statsminister, der bestemte valgudskrivelsestidspunktet, ikke den nuværende regering.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren ind til det her med god regeringsførelse.
Man har skrevet i sit regeringsgrundlag, at man gerne vil lægge op til et godt samarbejde med Folketinget og give os gode muligheder for at sætte os ind i lovforslagene, bl.a. til førstebehandlinger.
Nu står vi så med et lovforslag, der omhandler syv store ændringer.
Det er altså ikke syv små konsekvensændringer, men store ændringer, som hver især faktisk godt kunne have fortjent et lovforslag.
Multimedieskatten kunne godt have fortjent et lovforslag med en debat alene om det.
Eller hvad med afskaffelsen af de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer?
Det kunne også godt have fortjent en debat alene om det.
Synes skatteministeren selv, at det er god regeringsførelse, at man laver så kort en frist, at mange høringsparter helt har opgivet at give et høringssvar, plus at vi her i Folketinget har 5 minutter ved en første behandling til at komme ind på syv så store emner, som vi måske godt kunne have brugt lidt mere tid på?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Mange tak.
Jeg må indrømme, at det er morsomt at opleve Danmarks liberale parti have så lidt tiltro til, at virksomheder og lønmodtagere i god ro og orden kan finde ud af at administrere nogle regler, som ikke er så rigide, at man går ind og lovregulerer på hvert enkelt komma og på antal opkald.
Det siger sig selv, at det er meget klare reglerne for virksomhederne, der fremover kommer til at gælde.
Hvis man i tillæg til løn ønsker at udstyre sin medarbejder med en fri telefon, altså et frynsegode, hvor medarbejderen slipper for at betale privat telefonregning og i stedet for får den regning betalt af arbejdsgiveren, så skal dette indberettes, og der skal svares skat deraf.
Er der derimod ikke en sådan aftale, men udstyres lønmodtageren med en arbejdstelefon, skal der naturligvis ikke svares skat, ligesom der i øvrigt heller ikke skal svares skat, hvis lønmodtageren udstyres med en hjemmearbejdsplads.
Det er, fordi regeringen faktisk ønsker at fremme et fleksibelt arbejdsmarked, hvor lønmodtagere i øvrigt kan få lov til at indrette deres arbejdsliv fleksibelt uden at blive beskattet af det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak for svaret.
Det er selvfølgelig forståeligt, at den nye regering gerne vil have nogle ting hurtigt igennem, men det kan så stadig væk undre, hvorfor man så ikke har valgt at dele det op, så vi kunne have fået en mere detaljeret debat om de forskellige forslag.
Nu bliver det jo meget tilfældigt, hvilken debat vi får.
Den ene ordfører kan tale om multimedieskatten, mens den næste ordfører måske taler om sundhedsforsikringer.
Havde man nu valgt at dele det op, ville det måske have givet en mere grundig debat, som ville lægge op til en mere grundig lovbearbejdelse.
Hvis det var så vigtigt, at man fik det her igennem så hurtigt som muligt og med respekt for 30-dages-reglen, hvordan kan det så være, at man ikke kunne udskyde de andre forslag med et halvt år, når man nu har gjort det med NOx-reglen?
Kunne man ikke gøre det med mange af de andre forslag, når man alligevel under førstebehandlingen kan vælge at udskyde noget?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Naturligvis skal udvalget have alle de svar, som udvalget måtte ønske, men jeg vil bare igen understrege, at regeringens intention netop er, at disse regler ikke skal være rigide og bureaukratiske, og at vi derfor også vil acceptere et vist omfang af enkeltstående private opkald, og man derfor ikke kan angive præcise opkaldsantal i vejledningen eller i øvrigt i lovgivningen, fordi det ikke er intentionen bag regeringens forslag.
Regeringen ønsker faktisk at fremme fornuftig lovgivning, hvor der kommer til at være en overensstemmelse mellem praksis og lovgivning, og praksis vil jo være, at man også på en arbejdstelefon, selv om man har en privat telefon, en gang imellem i enkeltstående tilfælde vil foretage et privat opkald, og det skal vi da ikke kriminalisere.
Det, vi til gengæld skal sikre, er, at der kommer beskatning af fri telefon, der er et frynsegode.