Jeppe Kofod (S), 2012-04-17:
Jeg siger til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at de politiske, økonomiske og sociale menneskerettigheder ofte er udelelige.
De hænger sammen.
Altså, hvis man dør af sult, har man svært ved at gå op og stemme, ikke?
Hvis man ikke har nogen uddannelse, har man svært ved at deltage i demokratiet og være med til at beslutte fremtiden for sit eget land, for sit folk osv.
Derfor hænger tingene sammen, og det synes jeg er en vigtig erkendelse.
Jeg synes, det er ærgerligt, og det er det, der minder mig om sovjettiden og den kolde krig, når ordføreren nævner, at nogle af de politiske frihedsrettigheder står over alt andet.
Altså, så er det bare Sovjetunionen med et omvendt fortegn.
Lad os da erkende i fællesskab, at vi har nogle grundlæggende menneskerettigheder, der er vigtige på hver deres måde, og at det er vigtigt, at vi bringer dem i spil i vores udviklingspolitik.
Jeg mener, at de politiske frihedsrettigheder er helt afgørende, men jeg mener også, at hvis man dør af sult, er det også et stort problem.
Derfor skal vi sikre, at folk har adgang til at få noget at spise f.eks., at de kan ernære sig selv.
Det er også en vigtig rettighed.
Jeg er meget glad for i dag at få muligheden for at udtrykke Socialdemokraternes støtte til det nye lovforslag om dansk udviklingssamarbejde.
Udviklingssamarbejdet er en hjørnesten i Danmarks udenrigspolitik.
På mange måder er vi jo et lille land, men når det gælder udviklingsarbejdet og udviklingsbistanden, er vi altså på mange måder også en global stormagt.
Derfor bliver der lyttet til os ude i verden, når Danmark taler om udvikling.
Den gældende lov blev vedtaget helt tilbage i 1971 og har længe trængt til et omfattende serviceeftersyn, for der er sket utrolig meget i verden i de 41 år, der er gået, siden den oprindelige lov blev vedtaget.
Dengang var verdensordenen styret af den kolde krigs logik, aids var ukendt, og Kina var endnu et udviklingsland, ikke en spirende økonomisk stormagt.
I dag er dagsordenen en anden.
Siden 2000 har vi sammen i verdenssamfundet med FN's årtusindmål løftet kampen mod fattigdom og for mere retfærdighed.
Og jeg synes, at noget af det positive, og det vil jeg gerne rose ministeren og regeringen for, i lovforslaget er, at vi har fået en rigtig god formålsparagraf, der klart beskriver, at fattigdomsorienteringen er intakt, at menneskerettighederne er styrket, og hvordan sammenhængen er med andre politikker, der påvirker udviklingslandenes forhold.
Så vi står med andre ord i dag over for andre udviklingspolitiske udfordringer i verden, end vi gjorde for 40 år siden.
I alle de år, jeg har arbejdet med udviklingsbistand, har jeg hørt klager over den gamle lov og det system, som var skabt i forbindelse med den.
Formuleringerne i loven var utidssvarende, sagde man, systemet var præget af lukkethed og skabte ikke en levende dialog om bistand, og råd og styrelse var bureaukratiske kolosser på lerfødder.
De udfordringer har man nu taget op i det nye lovforslag.
For det andet skaber det nye lovforslag rammerne for en bedre organisation og en stærkere debat om bistanden, og det synes jeg er meget godt.
For det tredje skaber det nye lovforslag mere åbenhed om, hvilke projekter bistanden støtter, med hvor store beløb, og hvordan vi støtter.
En af de ting, jeg særlig har savnet i mine år som udviklingsordfører, er en mere levende, faglig debat om udviklingsbistanden.
De gamle strukturer med styrelsen var for bureaukratiske, og der manglede et forum for en seriøs debat og ikke mindst den strategiske dialog om bistanden.
Nu får vi altså en struktur, der inddrager både eksperter, embedsmænd, arbejdsmarkedets parter og de mange organisationer, der arbejder med bistanden hver eneste dag.
Det gamle system havde udviklet sig til noget, der mindede om en hyggelig debatklub, måske, og nu får vi altså en struktur, hvor det nye råd og den nye bevillingskomité kan være en dynamo for, håber jeg, nytænkning og diskussion af hele vores bistand.
Et andet af nøgleelementerne er mere åbenhed, som også den tidligere ordfører var inde på.
Jeg synes egentlig, at den tidligere ordfører skulle have kvitteret for den større åbenhed, som ligger i det her lovforslag, sammenlignet med da Venstre var i regering.
Vi skriver en målsætning om større åbenhed ind i loven, men det er mere end pæne ord, for lovforslaget sikrer også, at alt mødemateriale fra rådet og bevillingskomiteen, herunder bevillingsoplæg, dagsordner, diskussionsoplæg og referater, offentliggøres på Udenrigsministeriets hjemmeside.
På den måde får folkelige udviklingsorganisationer, erhvervsorganisationer, eksperter, borgere osv. mulighed for at tilkendegive deres synspunkter forud for beslutninger om bevillinger.
Men det nye lovforslag får vi som sagt også bedre rammer for i fællesskab at skabe den bedste udviklingsbistand, og det er noget af det, der gør, at Socialdemokraterne kan tilslutte sig det forslag, der ligger.
Vi håber også på en bred opbakning i Folketinget og glæder os til, at lovforslaget bliver udmøntet, for det er der, det står sin prøve.