runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Forudsætningen for, at man eventuelt kan finde hinanden, er jo, at man ved, hvor man står.
Statsministeren bliver ved med at påstå, at de skattelettelser, man gav i 2007, var fuldt finansierede, men som en af sine første gerninger i finansministerstolen udgav han et konvergensprogram, hvor der står: »De nye prioriteringer i skatte- og udgiftspolitikken frem mod 2015 svækker isoleret set finanspolitikkens holdbarhed«.
Det er et program, som den daværende finansminister sender over i Folketinget.
Altså, vil statsministeren, som er manden, der sendte det her over i Folketinget, stadig påstå, at de skattelettelser, som blev givet i 2007, var fuldt finansierede, når han har oversendt et konvergensprogram til Folketinget, hvori det her står?
Det er derfor, at det her handler om, at vi er nødt til at få fuldstændig klarlagt, at hvad årsagerne er til den regning, som statsministeren går rundt og siger skal betales.
Årsagerne er, at man har givet ufinansierede skattelettelser.
For det er jo det, der står her.
Og så kan statsministeren grine lige så meget, han vil, men det citat er hentet fra en publikation, som den daværende finansminister, nuværende statsminister har oversendt til Folketinget.
Er det rigtigt eller forkert, at der står det, jeg har læst op, i det konvergensprogram?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Det kan være, jeg var for ukoncentreret.
Hvis der spørges ind til, hvad det var for en finanspolitik, der blev ført efter valget i 2007 – hvis det er essensen af spørgsmålet – kan jeg jo oplyse, at efter valget i 2007 trak regeringen det finanslovforslag, der var fremsat, og udarbejdede et nyt, hvor vi strammede finanspolitikken.
Det var i øvrigt meget op ad bakke, kan jeg huske, for det var akkompagneret af, at der også var optræk til overenskomstforhandlinger, hvor der jo på et tidspunkt var noget, der begyndte at ligne et flertal her i salen, der sagde: Skal vi ikke intervenere direkte i dem og træffe beslutning om, at der skal stilles ekstra penge til rådighed for på den måde at yde et bidrag til, at vi yderligere får de offentlige udgifter til at stige?
Så det var svært at lave den lille opbremsning.
Jeg tror, jeg brugte udtrykket, at vi lettede foden fra speederen.
Det var svært dengang, for der var en del, der forsøgte at holde foden nede på speederen, selv om det, der var brug for, var at stramme op.
Det gjorde vi også, og det er jo sådan set baggrunden for, at Danmark i dag er i så ret god en form.
Hr. Morten Bødskov skal jo sammen med mig glæde sig over, at arbejdsløsheden, efter alt hvad vi ved, er toppet.
Den er lavere, end den på noget tidspunkt var op gennem 1990'erne.
Det er sådan set ret godt.
Det er et meget godt udgangspunkt for nu at få truffet de nødvendige beslutninger, der gør, at de huller, der er i vejen fremadrettet, dækkes til, inden vi kører ned i dem.
Jeg synes, vi skulle prøve at finde hinanden i det her.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Tak for det, hr. formand.
Mange af de spørgsmål, der har været stillet til statsministeren nu, har jo kredset om det hul, der er i kassen, og årsagerne til det.
Det samme gælder de SOSU-assistenter, hjemmehjælpere og andre, som har hårde, fysisk nedslidende job, som regeringen nu vil fratage efterlønsmulighederne.
Det gør rent faktisk muligt for nogle kun at have en folkepension som 67-årige, og det tal er stigende til begyndelsen af 70'erne.
Det er den brutale reform, som regeringen lægger op til.
Årsagen til, at vi går lidt op i det, er jo, at vi var med til at lave en velfærdsaftale i 2006, og umiddelbart efter gav regeringen så 10 mia. kr. i ufinansierede skattelettelser.
Bare for, at jeg forstår, hvordan statsministeren nu kan sige, som han gør: Hvad betyder det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Vi går ikke på nogen jagt.
Vi har lagt en reformpakke frem, som skal have adresseret det problem, at vi i de kommende 10 år har langt flere forlader arbejdsmarkedet, end der er unge, der træder ind.
Der bliver simpelt hen færre til at bære flere byrder.
Det er vi nødt til at forholde os til.
Så skal vi i øvrigt også have en ordentlig erhvervspolitik.
Og til en ordentlig erhvervspolitik hører, at vi giver dansk erhvervsliv og også udenlandske virksomheder i Danmark nogle ordentlige rammevilkår, herunder også konkurrencedygtig skat i forhold til de lande, hvori man alternativt kunne placere sine investeringer, for ellers skubber vi bare investeringer ud af landet.
Når de rammer så er lagt, skal de også respekteres, og jeg gentager nu for tredje gang, at regeringen har det synspunkt, at alle, og det uanset om man er person eller virksomhed, skal betale den skat, som man skal betale.
Vi har taget en stribe initiativer, og vi ønsker at følge op på det her, og skatteministeren har indkaldt ordførerne til et møde, hvor der gøres status på det.
Frank Aaen (EL), 2011-04-13:
Der er indkaldt til møde, hvor den nye skatteminister vil redegøre for de initiativer, som den gamle skatteminister havde taget, und nichts weiter, hvorimod alle de initiativer, som den gamle skatteminister havde forberedt og gerne ville forhandle med partierne om, er blevet aflyst.
Det er det, der er virkeligheden.
Fra at være et forhandlingsmøde om nye initiativer er det blevet til en orientering om gamle initiativer.
Det er den store forskel.
Selvfølgelig skal de danske multinationale selskaber også betale skat.
Det var i øvrigt også en del af dagsordenen for det, der skulle have været i gang.
Jeg var forleden dag til et møde i A.P. Møller på deres generalforsamling og spurgte om, hvad de betaler i skatter i Danmark.
55 mio. kr. var svaret.
55 mio. kr. betaler de i skat i Danmark, når vi ser bort fra skatten på olien.
Det samme gælder Danisco, Carlsberg, FL Schmidt, NKT.
Der er rigeligt med multinationale selskaber, der betaler 0 kr. eller meget lidt i skat.
Der var forhandlinger i gang om at få ændret det for at få flere penge i statskassen.
Det aflyser man, og til gengæld går man på jagt hos alle mulige andre almindelige mennesker her i landet.
Det er da forkasteligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Det er desværre ikke nye skattelettelser på vej.
Jeg siger desværre, for man må jo forstå – og det forstår jeg så – at selve tanken om, at danskerne skulle kunne betale lidt mindre i skat, simpelt hen ligger hr. Jesper Petersen så fjernt.
Det ligger ikke mig fjernt.
Det er ikke sådan, at jeg har en indbygget holdningsmæssig modstand mod tanken om, at danskerne skulle slippe billigere i skat.
Men jeg kan se, at der ikke er plads til at give skattelettelser.
Det er faktisk derfor, at vi har trykket på pauseknappen for nogle af de skattelettelser, der ellers er besluttet, og som allerede er betalt af danskerne.
Det er jo lige en de facto-skatteforhøjelse, det er faktisk også det inderste element, der er indregnet i fjerde løsning, som der er rigtige penge bag, men holdningsmæssigt: Hvis der var råd til skattelettelser, var det da interessant, det er der bare ikke.
Så kan hr. Jesper Petersen blive ved med at gentage igen og igen, så længe nogle gider at høre på det, alt det her med de ufinansierede skattelettelser.
Det har i øvrigt været grebet an på den måde – og tydeligst kan man jo se det i den sidste skattereform – at ikke bare hænger det sammen krone til krone, det gør også Danmark rigere – det gør Danmark rigere.
Det øger arbejdsudbuddet, det gør Danmark 5 mia. kr. rigere.
Det er altså en overskudsforretning at lave den fuldt finansierede skattereform, vi lavede i 2009.
Jesper Petersen (SF), 2011-04-13:
Der er lavet reformer af tre omgange, som statsministeren rigtigt nok peger på.
Den seneste fra 2009 får vi at se i 2019 om er fuldt finansieret, det kan vi godt tage som udgangspunkt, men de to før det var ikke.
Vi kan tage professoren Bo Sandemann Rasmussen fra Aarhus Universitet, der sågar har været en del af regeringens egen Skattekommission, og som siger: Nej, skattelettelserne fra 2004 og 2007 er ikke finansieret.
Vi vil godt være med til at lette skatten for nogle danskere, det ligger i vores skatteudspil.
Det bliver ikke en stor skattelettelse til almindelige lønmodtagere, men der ligger faktisk en lille en, nemlig lavere skat på arbejde, dér, hvorimod millionærerne skal betale mere.
Men det, jeg får ud af statsministerens svar, er for det første, at han ikke vil vedkende sig den politik, han selv har ført, men for det andet også, at hvis der skulle vise sig at være en bedre økonomi i 2020 eller i årene inden end det, der er lagt frem nu, kommer de penge til at gå til skattelettelser og ikke til, at man trækker nogle af alle de forringelser, der ligger af den kommunale velfærd, af SU’en, af førtidspensionen.
Det er nye skattelettelser, man sigter efter, det er sådan jeg forstår svaret.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-13:
Så det er vi nok også enige om.
Ministeren siger, at sundhedsprofilerne giver kommunerne et rigtig godt redskab til at prøve at sætte kampagner op.
Det er Socialdemokraternes helt klare holdning, at vi er langt ude over projekt- og forsøgsstadiet.
Hvis vi skal tage meget lang tid om at finde ud af, hvad det er, der nytter, og hvad det er, der har effekt, betyder det jo bare, at yderligere rigtig mange tusinde begynder at ryge.
Jeg vil da gerne spørge sundhedsministeren helt konkret, når nu ministeren siger, at man skal gøre flere ting og ikke blot én ting – og det er jeg meget enig i – hvorfor det så er, at regeringen har sagt, at man ikke vil være med til at tage det skridt eksempelvis at gøre tobak usynligt i butikkerne.
Man ville stadig væk kunne købe det alle steder, men det ville ikke komme til at smutte ligesom helt af sig selv fra hylden og ned i indkøbskurven.
Det er her, jeg prøver at anholde regeringens vilje til virkelig at gøre andet og mere end nu at sætte advarselsreklamer på tobakspakningerne.
Bertel Haarder (V), 2011-04-13:
Billedreklamer er ikke noget universalmiddel og slet ikke noget mirakelmiddel, men jeg er sikker på, at spørgeren og jeg er enige om, at vi nu skal have billedadvarsler på pakkerne; måske var det noget andet, spørgeren var inde på, han sagde billedreklamer, og jeg forstod det som billedadvarsler.
Jeg synes, det afgørende i denne debat er at få sat fokus på, hvad der virker, og hvorfor det virker, og her får vi et nyt enestående redskab i de kommunale sundhedsprofiler.
Det vil nu blive muligt for kommunerne at vurdere effekten af en kampagne, fordi de kan sammenligne sig selv med tidligere år og de også kan sammenligne deres egen indsats med indsatsen i andre kommuner.
Det gør jo Danmark til et meget interessant laboratorium for forebyggelsestiltag.
Så hvis jeg skal nævne noget andet end billedadvarsler og forbud mod køb for under 18-årige og alt det andet, jeg har nævnt, vil jeg nævne kommunernes forebyggende indsats.
Der får vi nu et nyt redskab, som jeg synes vi skal bruge.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-13:
Tak til ministeren.
Jeg kan fortælle ministeren, at der er rigtig mange punkter, hvorpå vi vitterlig er enige, og når ministeren siger, at man skal fordrive rygning alle steder for unge, så er det også det, vi fra socialdemokratisk side gør alt for at udvikle en politik for, så det er det, der vil ske. Det faktum, som jeg fremstiller i spørgsmålet, er, at der er en utrolig stor forskel socialgrupperne imellem.
Nede på 15-års-alders-niveauet, altså længe inden det er lovligt at sælge tobak til unge, er der 19 gange flere unge rygere, der er fra socialt belastede familier eller familier med lavt uddannelsesniveau og en lav indtjening.
Så vi må gøre en helt særlig indsats, og det er naturligvis min opgave at prøve på det ved at sige: Løfter regeringen så den opgave?
Og lad mig komme med et citat fra den nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen tilbage fra oktober 2007, og citatet lyder: Vi vil ikke finde os i, at man næsten kan slå op på postnumre og se, hvor gammel en person bliver.
Citat slut.
Vi ved, som den nuværende statsminister netop sagde tilbage i 2007, hvor det er, de personer lever henne, som kommer til at leve i så væsentlig kortere tid end andre, og at det er et spørgsmål om, at de fattige kommuner har borgere, der har mere sygdom, end kommunerne generelt har.
Sundhedsministeren og jeg har diskuteret forebyggelse mange gange, men hvordan er det, vi når derud?
Hvordan er det, vi når vi ud til de her 15-årige fra socialgruppe VI, som jeg stiller spørgsmålet om her?
Tror sundhedsministeren på, at billedreklamer er det, der skal tilføres af nye tiltag for at tippe balancen?
Bertel Haarder (V), 2011-04-13:
Børn og unges rygevaner er et resultat af en række forskellige faktorer.
Nogle begynder at ryge, fordi deres kammerater ryger, der kan også være rygning blandt forældre i hjemmet, og det kan være søskende, og så trækker det selvfølgelig i modsat retning, hvis der er røgfri miljøer, hvor de unge færdes, hvor de vender sig til ikke at have røg i næsen.
Det betyder samtidig, at børn, hvis forældre har ingen eller kort uddannelse, har en større risiko for at blive rygere selv, og det er det, vi ser i den netop offentliggjorte skolebørnsundersøgelse.
Og derfor kan det ikke understreges nok, at forældre har et stort medansvar for, om deres børn begynder at ryge.
De centrale tiltag, som er taget af regeringen, vedrører lov om røgfri miljøer, som jo har fjernet røgen fra husenes indre i stort set hele landet, mærkning af cigaretpakker med advarsler, 18-års-aldersgrænse for køb, højere afgifter og nu også billedadvarsler på cigaretpakkerne.
Det er altså ikke sådan, at der ikke sker noget, og jeg håber inderligt, at disse tiltag vil reducere andelen af rygere blandt skolebørn yderligere.
Og der ligger selvfølgelig også et stort ansvar på uddannelsesstederne, og det vedrører alle former for uddannelse, inklusive efterskoler, og hvad der foregår uden for skolegården osv.
Vi skal alle sammen være med til at fordrive rygning fra steder, hvor unge færdes.
Sundhedsmyndighederne følger udviklingen nøje og fortsætter kampen mod rygning ved hjælp af oplysning og også ved hjælp af kampagner.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-13:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel på altinget.dk den 6. april 2011 »Sundhedsrapport retter hård kritik mod regeringen« og artikel i metroXpress den 7. april 2011 »Unge pulser stadig«.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Det sidste er jo grebet ud af den blå luft.
Der er lagt en plan frem, må jeg forstå.
Det glæder mig.
Et tættere studie vil jo vise, at den er større for nogle end for andre, fordi 47 mia. kr. er jo altså givet i »Genopretningspakken«, som jeg forstår man er imod og vil rulle tilbage.
Det er givet, at vi har en realvækst på 0,8, og jeg forstår, at nogle i hvert fald har en tanke om, at den skal være på mere.
De involverer jo så ikke i SF i første række, der SF ikke er med i velfærdsforligsaftalen, men jeg har jo et indtryk af, at Socialistisk Folkeparti har stor indflydelse på Socialdemokratiet, og vi glæder os til de forhandlinger.
Vi glæder os til at få de konkrete bud på, hvordan den her udfordring skal løftes, for ja, vi ønsker at sikre velfærden, og ja, det er at sikre velfærden at skaffe de ekstra ressourcer, der skal bruges til sundhedsvæsenet, når der bliver flere ældre og flere behandlingskrævende, til at øge forskningsudgifterne for i fremtiden, til at sørge for at der er lidt flere penge til uddannelse, i takt med at vi ønsker, at flere unge skal uddannes.
Jesper Petersen (SF), 2011-04-13:
Det er jo forbløffende, at man kan få sig selv til at sige, at man har lagt en plan frem, der handler om at sikre velfærden, når det, man er i fuld gang med, er at fortsætte en kurs, der betyder, at der bliver flere og flere elever i skoleklasserne rundtomkring.
Man vil fjerne efterlønnen, hvad jeg tror der faktisk er ret mange danskere der har anset for at være en del af vores velfærdssamfund, men som nu med meget kort varsel skal til at ændre udsigterne til deres pensionisttilværelse, det at kunne gå på efterløn, selv om de måske er ved at være slidt ned.
Om få måneder ser vi de første tusindvis af danskere ryge ud af dagpengesystemet, fordi de skal betale regningen for de ufinansierede skattelettelser, som statsministeren ikke vil stå ved.
Stå nu ved dem og så lad os tage den ærlige snak om, at man har villet have det; man har villet have, at skatten skulle ned, men har ikke villet finansiere det.
Det var der råd til, mens olien sprøjtede op af Nordsøen og alt gik godt, det var der ikke, da finanskrisen kom, og nu kan man ikke skjule det længere.
Og regningen havner altså hos helt almindelige danskere.
Vi har også lagt en plan frem.
Ja, vi vil også effektivisere i den offentlige sektor.
Det kræver af danskerne, at de skal arbejde mere.
Det er da ikke sjovt at lægge det frem.
Vi lægger forskellige skatteændringer frem.
Det er da ikke morsomt at skulle det, men vi synes, det er en langt mere rimelig kurs end den, statsministeren præsenterer for danskerne.
Så bare som afslutning: Jeg spurgte ikke, om der var en ideologisk modstand hos statsministeren mod at skulle give nye skattelettelser.
Jeg konstaterer bare, at det rum, man åbner i den plan, der er lagt frem, betyder, at hvis der bliver råd til nye ting, er det skattelettelser, man sigter på.
Det er det, der er åbnet for, ikke for velfærdsforbedringer eller for at trække nogle af forringelserne tilbage.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Hvis hr. Jesper Petersen forstår mit svar på den der måde, er det jo bare én stor illustration af, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad jeg siger, for der er ikke noget af det, der bliver forstået på anden måde end den, man har besluttet sig for hjemmefra.
Hjemmefra har man besluttet sig for at omskrive historiebøgerne og gøre tre gange fuldt finansierede skattelettelser til ufinansierede.
Hjemmefra – hr. Jesper Petersens egen formand brillerede jo med det tidligere – har man åbenbart end ikke gjort sig ulejligheden med at læse det udspil, vi kom med i går, hvoraf det jo meget, meget klart fremgår, at hele ideen med at lave en reformpakke er at sikre velfærden, det er at undgå den situation, hvor vi i de næste 10 år kommer til at sidde med en sur nedskæringsdagsorden, fordi vi ikke har de ekstra penge, nemlig fire friske milliarder om året, der skal til, for at vedligeholde og udbygge vores velfærdssamfund.
Det er for at undgå den situation, som kunne opstå, hvis man fulgte andres politiske anvisninger, nemlig at vi styrer direkte ned i så stort et hul på vejen foran os, at det bringer tilliden til dansk økonomi i fare, at det får renterne til at springe mellem fingrene på os, at det ødelægger væksten, at det koster arbejdspladser.
Det er hele formålet.
Når hr. Jesper Petersen så spørger, om jeg ideologisk er modstander af ideen om, at danskerne godt må beholde nogle af de penge, de selv har tjent, må jeg sige, at det er jeg jo ikke ideologisk modstander af.
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
I ungepakken foreslår vi ganske rigtigt, at unge dagpengemodtagere, ligesom det allerede er muligt for kontanthjælpsmodtagerne, kan modtage tilbud om op til 13 ugers virksomhedspraktik.
Det gør vi, fordi der findes unge, hvor 13 ugers virksomhedspraktik vil være den allerbedste hjælp til at komme ind på en virksomhed og videre i job.
Den hjælp kan vi give kontanthjælpsmodtagerne, men hvis en ung er forsikret, kan vi desværre ikke give den hjælp.
Det mener jeg ikke er rimeligt, og jeg mener især ikke, at det er rimeligt, fordi vi ved, at man især lige nøjagtig som ung har brug for både at få erfaring og har brug for et netværk, og det er altså ting, som man kan skaffe sig på en rigtig arbejdsplads.
Så hvis det, der skal til, er længere tid i praktik på en virksomhed med rigtige kollegaer og et rigtigt arbejdsliv, kan jobcentrene selvfølgelig give den her mulighed, hvis vi altså får vores plan igennem.
Med det nye forslag får jobcenteret altså en bedre mulighed for at hjælpe en ung tilbage på arbejdsmarkedet eller ind på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne minde om, at det jo ikke er alle unge, der skal have 13 ugers virksomhedspraktik, men nu er muligheden der, hvis det er det, der er det rigtige tilbud til den pågældende unge.
Samtidig viser undersøgelser, at en aktiv jobhjælp i danske virksomheder bestemt er det, der får flest ind på virksomhederne, og det er selvfølgelig det, vi har kigget på her.
Vi ved også fra de unge selv, at det her er noget af det, der i flere omgange er blevet efterspurgt.
Julie Rademacher (S), 2011-04-13:
Mange tak.
Er det ministerens opfattelse, at det vil føre til øget fortrængning af ordinær arbejdskraft, når ministeren foreslår at udvide virksomhedspraktikperioden fra 4 til 13 uger for forsikrede ledige under 30 år?
Er det ministerens opfattelse, at det vil føre til øget fortrængning af ordinær arbejdskraft, når ministeren foreslår at udvide virksomhedspraktikperioden fra 4 til 13 uger for forsikrede ledige under 30 år?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Der er jo sådan lidt Erasmus Montanus over det her, fordi man bare ikke kan slutte, ligesom fru Julie Rademacher gør.
Det er sådan set det, jeg har forsøgt på at forklare i alle de andre svar, nemlig at man ikke kan slutte, som fru Julie Rademacher gør.
Det her er jo et spørgsmål om at skabe kvalitet.
Det er jo bl.a. også derfor, at vi i gang med at kigge på hele folkeskoleområdet.
Så fru Julie Rademacher kan bare ikke slutte, som fru Julie Rademacher gør.
Jeg vil da gerne prøve, om man kunne finde et eller andet folketingsmedlem, som ikke er enig med fru Julie Rademacher i, at fremtiden er, at vi alle sammen skal være dygtigere i Danmark.
Det er jo derfor, at vi har lavet en kæmpe globaliseringsaftale.
Der er i virkeligheden også mange muligheder i velfærdsforliget.
Vi har taget en lang række initiativer i den her regerings tid for netop at sikre samfundet, for at sikre, at vi har den hjernekapacitet, som vi også skal bruge i fremtiden, og for at sikre, at virksomhederne kan få den arbejdskraft, som de skal have i fremtiden.
Men hvis vi skal skabe et samfund, der er stabilt og godt og har alle de her muligheder, skal vi også have orden i økonomien, og det er der, at fru Julie Rademacher fejlslutter.
Vi har altså ikke det der pengetræ, som fru Julie Rademacher tror hun har, og derfor skal der reformer til først.
Jeg ved ikke, om det er gået fuldstændig hen over hovedet på fru Julie Rademacher, at aldrig før har indtaget på de videregående uddannelser været så stort, og aldrig før – det er i hvert fald ikke set i meget, meget lang tid – har vi set så mange unge, der vælter ind på ungdomsuddannelserne, og det bedste ved det hele er, at de i modsætning til tidligere, hvor de droppede ud af ungdomsuddannelserne, nu holder fast i dem.
Så fru Julie Rademacher får sådan set det, hun beder om, hun får nemlig flere unge igennem uddannelsessystemet, og det må dog, selv om jeg godt ved, at fru Julie Rademacher ikke hører til blandt de mest optimistiske i det her samfund, alligevel også godt kunne glæde selv fru Julie Rademacher lidt, at der er flere, der rent faktisk tager en uddannelse, og at de holder ved og bliver i uddannelsessystemet.
Derudover siger fru Julie Rademacher: Ja, men det kan så godt være, at der er flere, der får en uddannelse, men de bliver jo arbejdsløse.
Det er derfor, vi har taget hele tre kæmpe initiativer til netop at få unge i gang med enten job eller uddannelse.
Og hvis man bare laver en lille, lynhurtig international sammenligning, vil man se, at ungeledigheden i alle andre lande stort set er meget større end i Danmark, i Sverige er den næsten dobbelt så stor, som den er i Danmark, og i Spanien er den tre gange så stor som i Danmark.
Julie Rademacher (S), 2011-04-13:
Hvis det var tilfældet, burde min generation, der i øjeblikket bliver færdige i uddannelsessystemet, komme ud på arbejdsmarkedet og være sikret job, men det er jo den modsatte historie, det er den modsatte kendsgerning, vi kan konstatere i dag: Flere unge end før, før jeg overhovedet kan huske, kan ikke få job, for der er ikke nogen job at få.
Det kan man så sige afhænger af rigtig mange andre faktorer.
Men jeg mener da klart, at det fremover vil blive enormt dyrt for samfundet med de besparelser, vi ser der sker på uddannelsesområdet i øjeblikket.
Så vil ministeren ikke bare lige en sidste gang svare på mit opfølgende spørgsmål og bekræfte, at når man sparer milliarder af kroner på uddannelse, får det en negativ konsekvens for konkurrenceevnen og virksomhederne?