Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Terrorismen er en af det 21. århundredes største og mest modbydelige udfordringer.
Er der tale om udenlandske terrorister, skal de om muligt udvises.
Sådan burde det være, men sådan er det ikke.
Det har vi set i sagen om Jyllands-Postens tegner Kurt Westergaard, hvor der har været mulige planer om et såkaldt terrordrab på ham.
Både statsministeren, De Konservatives leder og Dansk Folkeparti har været ude at sige, at der skulle gøres noget alvorligt i forhold til de folk, som var mistænkt for at have lavet mordplaner i forhold til Kurt Westergaard.
Derfor har man hastet det igennem på trods af regeringens egen vejledning om lovkvalitet.
Derfor har man hastet det igennem, på trods af at der er nedsat en arbejdsgruppe, som barsler i begyndelsen af februar 2009, det vil sige lige om lidt.
Men nu er det ikke længere det, som er baggrunden.
Det har vi i hvert fald fået at vide af Venstres ordfører, fru Karen Ellemann,
Ja tak, nødvendigt - men hvorfor er det nødvendigt?
Det har vi ikke fået noget svar på.
Mit første gæt kunne være, at det faktisk er nødvendigt, fordi det er, som Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis ledere sagde, nemlig at de ville forhindre den pågældende tuneser i at gå frit rundt og true Kurt Westergaard.
Gæt nr. 2 er, at det i virkeligheden var Dansk Folkepartis pris for at stemme for finansloven.
Det har vi set udtalt ret kraftigt i medierne.
Men det er åbenbart heller ikke det.
Det mest venlige gæt, man overhovedet kan komme med, er at tage fru Karen Ellemann og fru Helle Sjelle på ordet og sige, at det er nødvendigt, fordi det er nødvendigt.
Det er nødvendigt, fordi man vil skærpe meldepligten, selv om man alligevel kunne gøre det med den lovgivning, som ligger på nuværende tidspunkt.
Men hvad er det så, man ændrer?
Man ændrer en strafferamme - den kunne man jo sådan set bare have foreslået at behandle for sig selv - og man ændrer også, at nogen som udgangspunkt nu bliver udsat for nogle bestemte forholdsregler i stedet for efter en konkret vurdering.
Man vender altså de helt grundlæggende retsprincipper om, vender dem på hovedet.
Men hvordan kan det ske?
Hvordan kan det ske under en borgerlig regering?
Frihedsrettighederne, vores demokrati, retsstaten, det er borgerlige ideer, det er borgerlige værdier.
Derfor synes jeg, at det smerter endnu mere, at lige præcis sådan en lovgivning, som vi er vidne til her i dag, bliver vedtaget og gennemført under en borgerlig regering.
Vil L 69 mindske risikoen for, at Kurt Westergaard møder de eventuelle potentielle mordplanlæggere?
Vil L 69 skabe mere tryghed?
Vil L 69 sænke risikoen for terrorisme?
Svarene er: Nej, nej og nej.
På de få uger, vi har haft i den her forhastede behandling, som vi har været vidne til, har der været en utrolig række af betænkeligheder fra eksperter og menneskerettighedsorganisationer både i forhold til den konkrete lovgivning, i forhold til grundloven og i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
2-3 uger mere ville måske give endnu bedre mulighed for at kunne sætte denne bekymring på skrift, formulere den, så Folketinget kunne forholde sig til det.
Men det er måske lige præcis det, som regeringen frygter, altså at eksperterne får tid til at formulere de bekymringer, som de har, og tid til at komme med de indvendinger, der måtte være.
Derfor vil jeg godt appellere til regeringen og til integrationsministeren: Giv dog Folketinget den tid, der er brug for, og - med fare for at komme på kant med formanden - giv os dog den gamle Birthe tilbage, sådan at vi kan få lov til at diskutere de retssikkerhedsmæssige aspekter, inden vi bare vedtager den her lov med det snævrest mulige flertal overhovedet og med den baggrund, at det var det, man skulle give Dansk Folkeparti for at få en finanslov.