runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-11-15:
Det var sådan, at i den første del af min tale var jeg meget præcis i min omtale af en række ting, og det kan man så læse på et senere tidspunkt.
Men jeg vil gerne sige, at når det er sådan, at der i sin tid er blevet lavet cabotageregler, er det sådan set ganske fornuftigt.
Det handler jo eksempelvis om, at når en dansk lastbil afleverer gods i Milano, får chaufføren mulighed for at få en last, som han kan køre hjem igen, så han ikke skal køre tom hjem.
Hvis man skulle køre tom hjem, ville det være dårligt for miljøet, og det ville være dårligt for økonomien.
Der fastsætter forordningen muligheder for, hvordan man så kan få en last i det land, man er kommet til – og det er så 7-dagesreglen og de tre interne kørsler, der her er tale om.
Så de overordnede regler og tanken med dem synes jeg sådan set er ganske fornuftige, for de har det formål, som jeg sagde, altså både bedre økonomi og bestemt også bedre miljø, men det er et problem, hvis disse regler ikke bliver overholdt.
Og det er derfor, regeringen har lavet det store arbejde, som vi har lavet, om cabotagereglerne.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-15:
Jeg skal beklage over for ministeren, at jeg ikke fik det første af talen med, men det var sikkert lige så meget udenomssnak som den del, jeg nåede at høre – men vi havde lige et Transportudvalgsmøde, der skulle afsluttes.
Det er jo den, vi ønsker at gøre op med i det her beslutningsforslag.
Kan ministeren gøre mig lidt klogere på, hvorfor man netop taler om 7 dage?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-11-15:
Det vil jeg da gøre, og man kan jo altid læse, hvad der er blevet sagt fra Folketingets talerstol, på et senere tidspunkt.
Med beslutningsforslaget pålægges regeringen en bestemt fortolkning af EU's forordning om cabotageregler.
Lad mig starte med at understrege, at spørgsmålet om cabotage og de udfordringer, det medfører for transporterhvervet, er noget, som jeg og regeringen selvfølgelig er meget optaget af.
Vi ved alle, at erhvervet er presset på flere fronter.
Her tænker jeg både på den generelle finanskrise og den skærpede internationale konkurrence på godsområdet.
Og det er noget, jeg synes vi hverken kan eller skal acceptere.
Derfor gør regeringen faktisk også ret meget
både for helt konkret at sætte ind over for ulovlig cabotagekørsel og mere generelt for at styrke erhvervet og dermed øge konkurrenceevnen.
Jeg vil kort nævne, hvad der rent faktisk er sat i værk: Som en del af finanslovaftalen, der netop er indgået, er det blevet besluttet, at der skal ske en yderligere styrkelse af indsatsen mod ulovlig cabotagekørsel.
En vigtig del af aftalen er, at der er afsat 7,5 mio. kr. til politiets kontrol af cabotagekørsel, og det er vel at mærke oven i de 10 mio. kr., som allerede er bevilget til politiet i 2013.
Det skal munde ud i en samlet pakke med forslag, som skal hjælpe med til at stramme op på området.
Det handler bl.a. om tydeliggørelse af definitionen af en international kørsel.
Derudover følger vi op på rapporten fra udvalget mod social dumping.
Konkret indebærer det, at der skal udsendes breve til offentlige myndigheder om cabotageregler, og at det skal undersøges, om der er øgede kontrolmuligheder i det kommende kørselsafgiftssystem for lastbiler.
Trafikstyrelsens cabotagevejledning skal evalueres.
Det er bl.a. det, der foregår i cabotageudvalget, som jeg nævnte før.
Regeringen vil nu også tage initiativ til, at der gennemføres et arbejde med systematisk at se på de erfaringer og tiltag, som allerede er blevet iværksat.
Endelig vil jeg nævne, at vi også skal prioritere det at påvirke EU fremadrettet.
Vi kan allerede nu melde ud, at Danmark ikke støtter yderligere liberalisering af cabotagekørsel i 2014, og at regeringen ønsker regler, der er nemmere at kontrollere.
På den baggrund har jeg for så vidt stor forståelse for forslaget, som DF nu har fremsat, men jeg må også klart sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fortolke EU-forordningen, så der kan indføres en karensperiode på 7 kalenderdage.
Indførelsen af en karensperiode vil nemlig være i strid med cabotagereglerne i forordningen.
Skulle regeringen følge forslaget, ville det have det uundgåelige resultat, at Kommissionen ville rejse en traktatkrænkelsessag, og det tror jeg ikke er til gavn for nogen overhovedet.
Derfor må jeg på regeringens vegne indstille til, at forslaget afvises.
Morten Bødskov (S), 2012-11-15:
Tak for det, formand, og tak til alle ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Der er jo, som det også er sagt, tale om et forslag, som har været efterspurgt af det grønlandske selvstyre gennem nogen tid.
Det er glædeligt, at der tilsyneladende også her i Folketinget er bred enighed om at imødekomme selvstyrets ønsker om den fremtidige retskredsstruktur i Grønland.
Lad mig sige, at det altså er min klare opfattelse, at strukturændringen er med til at styrke det grønlandske retsvæsen.
Alle os, der har været på talerstolen her, har fået syn for sagen.
Det, der sker, er jo, at vi med etableringen af fire nye store retskredse med lovforslaget skaber de bedst mulige rammer for at kunne rekruttere fuldtidsansatte dommere til de grønlandske kredsretter.
Dermed er det altså opfattelsen, at lovforslaget vil medvirke både til at styrke kvaliteten og også til at nedbringe sagsbehandlingstiden ved kredsretterne i Grønland.
Vi skal have, og det lægger regeringen meget vægt på, et dynamisk og stærkt rigsfællesskab, og derfor er jeg også glad for, at kredsreformen nu endelig ser ud til at blive realiseret.
Der har været rejst et par spørgsmål – nu er hr. Tom Behnke gået – f.eks. om det her var en rigtig vej at gå.
Det er det bestemt, for som det fremgår af lovforslaget, startede vejen jo allerede i 2004, hvor vi fik betænkningen om det grønlandske retsvæsen fra den kommission, som vi alle sammen husker, Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
Den blev der taget stilling til i 2008 under den tidligere regering, men lige nøjagtig det spørgsmål, som vi behandler i dag, udelod man, og derfor er jeg meget glad for, at vi nu tager det med her i dag.
Der er ingen tvivl om, at det har vist sig at være meget vanskeligt at rekruttere faste, uddannede kredsdommere.
Det er en opgave, der hele tiden pågår, og derfor er der behov for de muligheder og den udvidelse af rekrutteringsmulighederne for kredsdommere, som lovforslaget også lægger op til.
Tom Behnke (KF), 2012-11-15:
Også fra konservativ side kan vi støtte lovforslaget her.
Vi er meget bevidste om, at der kan være nogle udfordringer med hensyn til geografi, og at der også er nogle særlige behov for en vis fleksibilitet, når man skal have tingene til at fungere, og derfor har vi meget nøje kigget efter i forslaget, om det nu er et forslag, som har fuld opbakning fra Grønlands egen side.
Så hvis de med deres finger på pulsen og lokalkendskab siger, at det her er den rigtige vej at gå, er vi helt overbevist om, at så er det den rigtige vej, vi går.
Vi har i hvert fald ikke kunnet finde noget, der taler imod, at det her er fremtiden, hvad angår retsvæsenet på Grønland, så vi støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2012-11-15:
I lighed med de øvrige partier finder Liberal Alliance det naturligt, at retskredsene på Grønland ændres, så de svarer til kommunerne.
Kan man tilgodese nærhedsprincippet, som selvfølgelig er en særlig udfordring på Grønland, ved at etablere de her såkaldte bitingsteder, er jeg overbevist om, at denne strukturændring vil være positiv for grønlænderne.
Vi støtter forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Da jeg alligevel havde et ærinde i Folketingssalen og vores ordfører på området, hr. Finn Sørensen, ikke kunne være til stede, er det faldet i min lod at oplæse en lille ordførertale.
Indledningsvis skal jeg meddele, at vi støtter lovforslaget.
Det øger den grønlandske befolknings retssikkerhed, idet der nu kan rekrutteres velkvalificerede fuldtidsansatte kredsdommere.
Det vil kunne medføre hurtigere og mere kvalificeret sagsbehandling og vil også give kredsdommerne et fagligt miljø til videndeling og yderligere udvikling af kvalifikationer.
Der tages samtidig hensyn til nærhedsprincippet gennem opretholdelse af en række bitingsteder og gennem øget anvendelse af moderne kommunikationsmidler.
Det er fornuftigt at lade de hidtidige kredsdommere, der ikke ønsker fastansættelse, fortsætte i en overgangsperiode, indtil det nye system er kørt ind og det nødvendige antal kredsdommere er ansat og uddannet.
Det er også glædeligt, at det understreges, at der skal tages hensyn til de lokale, kulturelle og sproglige forskelle gennem sammensætningen af kredsdommerstanden, og at det særlig understreges, at Østgrønland har specielle udfordringer, da sproget og levevisen er meget forskellig fra Vestgrønland.
Derfor vil det også klæde lovforslaget, hvis man benævner Østgrønlands største by ved dens rette navn.
Ammassalik er koloniherrernes navn på byen, mens grønlænderne selv kalder den for Tasiilaq, så det går vi ud fra bliver rettet.
Men som nævnt støtter Enhedslisten lovforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-15:
Tak for ordet.
Der eksisterer i dag 18 retskredse i Grønland, som de tidligere ordførere har været inde på.
Det er mange til knap 57.000 indbyggere, og derfor er det nok på høje tid, at man drøfter en grønlandsk retskredsreform, ligesom det blev gjort med det danske retsvæsen for nogle år tilbage. Med det her forslag reducerer vi antallet af kredse til fire.
Det er et forslag, der er udarbejdet under hensyntagen til selvstyrets ønsker om den fremtidige struktur i Grønland.
Det minder i øvrigt om mange af de andre ændringer, som er blevet foretaget i Grønland over de senere år.
Det gælder f.eks. den grønlandske kommunalreform, som også medførte, at der i dag er fire kommuner.
Det er ganske fornuftigt, at man bibeholder nogle mindre bitingsteder lokalt, da afstandene og mulighederne for transport i Grønland ofte er en stor udfordring.
Derfor kan man i visse tilfælde fortsat sætte retten tæt eller tættere på de berørte parter.
Det bør desuden nævnes
, at reformen er finansieret, eftersom vi har sat midler af til den på finansloven.
Derfor kan vi samlet set støtte dette tiltag fra radikal side.
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-15:
Jeg har dog nogle bekymringer og om ikke andet nogle spørgsmål, lidt på samme måde, som fru Birthe Rønn Hornbech havde.
Der var i hvert fald noget, der undrede mig, da jeg læste forslaget, nemlig det her med overgangsordningen for kredsdommere. Jeg sad og studsede over, hvor lang tid det tager at uddanne en kredsdommer.
Hvis der har været en overgangsordning på 3 år, hvorfor så forlænge den yderligere 3 år?
Er det, fordi folk ikke er interesseret i at få uddannelsen, eller hvad bliver der reelt gjort?
Jeg har i hvert fald samme spørgsmål som fru Birthe Rønn Hornbech.
Der er en anden ting, som måske undrer mig lidt.
Det er, at man reducerer antallet af retskredse fra 18 til 4, hvilket for så vidt kan være ganske glimrende.
Men så opretholder man en række biting.
Det har jo sandsynligvis noget at gøre med de geografiske forhold på Grønland, at man har de her biting.
Der, hvor jeg studsede, var der, hvor antallet af biting skal fastsættes.
Det er jo nogle andre mennesker, der ligesom fastsætter det.
Skal det så stadig væk være 18?
Og hvor er besparelsen så, hvis man kan sige det sådan?
Det kan være, jeg får en ganske glimrende forklaring på det, men det er en af de ting, jeg undrede mig over.
Bitingene skal jo bruges til, at der kan holdes retsmøder i konkrete sager, som det er formuleret.
Kunne ministeren måske ikke komme med nogle eksempler på, hvilke sager der bliver afholdt i bitinget?
Det kan være, at ministeren kan komme med en afklaring på det.
Det sidste, jeg godt vil spørge om, er både biting og retskredse.
Det bliver nævnt i forslaget, at man har det her videokonferenceudstyr, som man også vil bruge.
Det kan da være en glimrende idé, for det er godt at bruge nutidens teknologi, kan man sige, når man tager hensyn til den geografiske udfordring på Grønland.
Men jeg ved, at Retsudvalget har været deroppe på besøg, og jeg har fået at vide, at da de var deroppe, var det ganske vist noget meget, meget flot videokonferenceudstyr, der stod der, men det stod også ovre i et hjørne, og det virkede, som om der ikke rigtig var nogen, der vidste, hvordan det skal bruges.
Jeg synes, det er værd at undersøge, for hvis man har tænkt sig at bruge den mulighed, skal udstyret bruges, ellers er det ligegyldigt.
Det sidste, jeg vil spørge om, og som i hvert fald jeg studsede over, men nu har jeg heller aldrig beskæftiget mig synderlig meget med grønlandske forhold, er den udgift, der ligger i lovforslaget.
Grønland får jo et bloktilskud, men som jeg læser det, er det den danske stat, der påtager sig merudgiften.
Jeg tror, det er sådan, at retsområdet stadig væk er underlagt Danmark, hvilket jeg faktisk synes er ganske glimrende, men nogle gange kan jeg godt undre mig over, at man får så stort et bloktilskud, og så kan man ikke selv betale 12,8 mio. kr. om året i drift.
Men det skal være mine kommentarer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-11-15:
Yderligere vil jeg gøre opmærksom på, at det står meget tydeligt udtrykt i regeringsgrundlaget, at man ønsker at sikre en regionalisering af de grønlandske retskredse.
Der er lavet en kommunalreform på Grønland.
Den har betydet, at man har fået langt færre kommuner, og derfor ønsker man nu også, at antallet af retskredse skal reduceres og følge de nye kommunegrænser.
Det er som sagt et ønske fra grønlandsk side.
Det lytter vi til.
For nylig har jeg været på Grønland med Grønlandsudvalget, og vi fokuserede rigtig meget på retsområdet deroppe.
Vi besøgte mange af kredsene og talte med kredsdommere og andet fagligt personale deroppe.
Det er helt klart og tydeligt, at det, man ønsker med den her reform, den her ændring, er at få opkvalificeret kredsdommerne.
Man ønsker at få stillingerne gjort til fuldtidsstillinger, så man dermed kan få forbedret kvaliteten i sagsbehandlingen og også i høj grad få fokuseret på de uacceptable ventetider, der til tider har været.
Grønland er et meget stort land, og som lovforslaget foreligger, og som det ligger i reformen, vil man også bibeholde nogle af bitingstederne, så kredsdommerne kan komme ud, eller, som vi også så praktiseret på Grønland, man vil afholde videoretsmøder, så den ene part sidder et sted og kredsdommer og personale et andet sted.
Det her er et fint forslag.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget, og jeg har lovet at sige, at SF gør det samme.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-11-15:
Jeg må hellere indlede med at sige, at Venstre støtter forslaget, for jeg har forskellige bekymringer, jeg vil anføre.
Det drejer sig jo om – i fortsættelse af den retsreform for Grønland, som vi under VK-regeringen vedtog efter et langt samarbejde mellem en række partier – nu at få etableret en ny kredsordning.
Der skal være færre retskredse med det sædvanlige argument, som vi også bruger i Danmark, at når vi lægger kommuner og retskredse sammen, er det for at få større faglighed.
Det kan vi selvfølgelig ikke have nogen indvendinger imod.
Det følger mønsteret her i Danmark.
Men, vil jeg sige til justitsministeren, så kommer forslaget om, at vi skal forlænge kredsdommerordningen.
Det kan vi selvfølgelig ikke sige nej til.
Der skal jo være nogen til at træffe afgørelserne.
Men jeg vil godt her annoncere, at det altså giver specielt mig selv, der holder så forfærdelig meget af Grønland, en meget stor bekymring, og derfor vil jeg under udvalgsarbejdet bede om at få en skriftlig redegørelse for, hvad regeringen gør for uddannelserne.
Lovforslaget hører jo stadig væk under Folketinget, og derfor er det regeringens ansvar.
Jeg konstaterer både under dette forslag og Grønlandsforslaget forleden, at de grønlandske folketingsmedlemmer åbenbart ikke synes, at det er værd at være til stede, og det finder jeg meget mærkværdigt, men så vil jeg i hvert fald godt sige til justitsministeren og til dem, der måtte høre med fra Grønland, at jeg ikke forstår, at Grønland ikke sætter turbo på det her og sørger for den uddannelse, vi har indført, for det er jo det, der er baggrunden for, at vi nu skal køre videre med den gamle ordning, og vi er selvfølgelig pisket til det.
Jeg vil altså bede om en skriftlig redegørelse, hvor regeringen fortæller, hvad regeringen har gjort, men også indhenter besked fra Grønland om, hvad man har tænkt sig for fremtiden deroppe.
Grønland vil være et moderne land.
Jamen så må retssystemet og retssikkerheden da være et flagskib for det grønlandske folk.
Jeg synes, at det her desværre er et symptom på noget, som bekymrer mig, der med meget stor glæde sad i Selvstyrekommissionen for en grønlandsk selvstyrelov.
Det bekymrer mig, at vi ikke er kommet længere.
Jeg tror egentlig ikke, at justitsministeren vil være helt uenig med mig i det, jeg siger her, men jeg synes, at det er vigtigt, at det bliver sagt, og nogle gange er det også sværere for en minister at sige det end for en opposition.
Det bekymrer mig virkelig, og jeg håber i hvert fald, at vi kan blive enige om, at vi i fællesskab må prøve at animere Grønland til at sætte turbo på det her, selv om det stadig væk er regeringens ansvar og loven er Folketingets ansvar.
Så altså, med disse bekymringer kan vi tilslutte os lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2012-11-15:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det er skrevet relativt præcist her.
Jeg synes ikke, der er tale om, at der ikke er skitseret, hvad det er, der er nyt.
Det står præcist beskrevet i det, jeg oplæste før.
Og hvis hr. Tom Behnke har yderligere spørgsmål i forlængelse af det eller yderligere spørgsmål til detaljer i det, tror jeg, det måske er til alles bedste, at det bliver afklaret i Folketingets Retsudvalg.
Det vil jeg selvfølgelig stå til rådighed for.
Men at påstå, at det ikke skulle være beskrevet, hvad det er, der er det nye, mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Det er beskrevet i lovforslaget, som i øvrigt er ganske udmærket gennemarbejdet og til fulde lever op til standarder, som enhver af os, der har vores daglige gang herinde, ser.
Tom Behnke (KF), 2012-11-15:
Men så er vi ude i, at ministeren direkte modsiger det, der egentlig står.
For hvis man fremover ikke længere har adskillelsen mellem kategori B og kategori B/E, altså køretøj med anhænger, kan man, når man aflægger denne praktiske prøve til køretøj med stor trailer, køre videre med det på et helt almindeligt kørekort til kategori B. Så er det ikke flere kategorier, det er færre, for så går man fra to til en.
Det er ikke flere, det er færre.
Det næste, der så er spørgsmålet, og det var også det, jeg prøvede at rejse, er: Hvis man fremover kan køre et sådant vogntog med almindeligt kørekort til kategori B og det ikke fremgår nogen andre steder, at man har aflagt den her praktiske prøve, hvordan skal politiet så på gader og stræder kunne kontrollere, om den, der kommer kørende med et stort vogntog, har aflagt en praktisk prøve – altså når det ikke længere fremgår af kørekortet? Det sidste spørgsmål er: Hvad kommer den kategori B/E, som vi kender i dag, til at indeholde i fremtiden?
For hvis ikke den indeholder personbiler med stor trailer, hvad indeholder kategori B/E så i fremtiden?
Morten Bødskov (S), 2012-11-15:
Der er ingen grund til at være forvirret, og jeg beklager selvfølgelig, at jeg ikke kunne se, at hr. Tom Behnke sad og nikkede ad sine egne spørgsmål.
Men der er jo redegjort for i afsnittet, hvad der sker, når vi implementerer det tredje kørekortdirektiv.
Der opstår to nye kategorier, og det medfører to nye situationer, hvor der ved udvidelse af kørekortet alene skal aflægges en praktisk prøve.
Og nedenunder den sætning med de to nye situationer, der opstår, er der beskrevet, hvad det betyder for den nye kategori B i fremtiden i forhold til den nugældende kategori B/E.
Det er det nye.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Det kan jeg ikke sådan lige erindre.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti har keret sig om de danske vognmænds ve og vel i mange år, ligesom vi andre gør det.
Det er der ingen partier der har patent på.
Jeg kan ikke erindre, at der er kommet et tilsvarende forslag under den tidligere regerings regeringsperiode, det må jeg sige ærligt, det kan jeg ikke huske, men det kan nogen fra Dansk Folkeparti måske selv oplyse.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Det er også derfor, at Dansk Folkeparti ikke har fremsat det forslag før.
Det er simpelt hen sådan, at hvis man kigger arkiverne igennem, kan man se, at der ikke er kommet sådan et forslag før.
Da Dansk Folkeparti havde en chance for at få det igennem, da det var dem, der sad med de afgørende mandater, fremsatte de ikke de her forslag.
De havde måske talt lidt om, at der skulle ske noget på det her område, men der er ikke kommet noget konkret forslag.
Hvad er Venstres overvejelser i forhold til, at Dansk Folkeparti så på et tidspunkt, hvor det er omkostningsfrit, hvor der ikke er nogen mulighed for at få det igennem, dukker op med det her forslag, når alle ved, at det formentlig ikke er det mest realistiske?
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Det er en stor fordel, at lastbiltransport kan foregå uhindret over landegrænserne.
Det er klart.
Sådan har det også altid været tidligere.
Rigtig, rigtig mange danske vognmænd og chauffører har jo kørt international kørsel i rigtig mange år.
Ved siden af har man så typisk haft national kørsel.
Det er meget, meget, hvad skal man sige, stringent reguleret i godskørselsloven, bl.a. med henvisning til, at hvis man vil køre national transport i Danmark, foregår det på vilkår, altså med løn- og arbejdsforhold, som er overenskomstmæssige.
Det synes vi er en rigtig god ting, og da det er disse løn- og arbejdsvilkår, som er kommet under pres, fordi man nu tillader udenlandske vognmænd med billige chauffører til rumænske lønninger at køre national kørsel, er det det, vi sætter ind imod.
Vi sætter ikke ind imod international transport.
Det er fornuftigt, det er rigtigt, det har altid foregået; danske chauffører har en lang, lang tradition for at køre international transport.
Det forhindrer kampen mod cabotagekørsel ikke at man fortsætter med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-15:
Det er jo interessant at høre hr. Henning Hyllested her støtte dette beslutningsforslag.
Det kommer nu ikke bag på mig.
Men jeg vil gerne spørge hr. Henning Hyllested: Mener Enhedslisten, at transport af gods har en grænseoverskridende karakter?
Det er mit første konkrete spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går på: Er det en fordel eller en ulempe for Danmark og danske vognmænd, at der er fælles cabotageregler i EU frem for vild jagt og anarki, om jeg så må sige, på det europæiske indre marked?
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Det var ikke et spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-15:
Jeg er glad for at få understreget den pointe, men vil så også ligesom hr. Henning Hyllested understrege, at vi ved, at hr. Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti faktisk har lagt et stykke arbejde i det her og faktisk prøver at gøre en forskel på det her område.
Så det skal han selvfølgelig også have ros for, ingen tvivl om det.
Henning Hyllested (EL), 2012-11-15:
Nu er forordningen jo forholdsvis ny, men det er rigtigt, at der har været en periode, hvor Dansk Folkeparti måske havde mulighed for at gøre noget lidt mere konkret ved tingene.
Jeg vil dog sige, at det er helt tydeligt, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kim Christiansen, har blandet sig meget i debatten og gjort en stor indsats, og at han også er anerkendt for det både i vognmandskredse og chaufførkredse.
Og det synes jeg er glædeligt.
Men det er rigtigt, at der ikke, så vidt jeg ved, blev taget nogen konkrete tiltag, da Dansk Folkeparti havde muligheden under den gamle regering.