runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2009-05-27:
Det er jo desværre sådan i de her blokpolitiske tider, at man ikke er så vant til, at regeringspartierne lytter så meget til os i oppositionen.
Man har mere travlt med at hugge og skælde ud og sådan nogle ting.
Det, der så er helt bemærkelsesværdigt og også til dels ubegribeligt, er, at man nu også helt er holdt op med at lytte til danskerne.
Men burde man ikke fra regeringspartiernes side lytte til danskerne, lytte til de 99 pct., der siger, at det ikke er blevet bedre, men at det faktisk er blevet dårligere, og så rent faktisk tage skeen i den anden hånd og give den velfærd, man har lovet?
Man har jo fra Det Konservative Folkepartis partiformands side sagt, at man vil være velfærdsstatens parti, at man vil være de offentlige ansattes parti.
Men alligevel er der 99 pct., der siger, at det er blevet ringere, imens vi har haft VK-regeringen.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Vi behøver ikke at læse i avisen, hvad danskerne føler.
I regeringen og i Venstres og De Konservatives folketingsgrupper snakker vi med dem.
Vi har god kontakt til vores vælgere og ved godt, hvad de tænker.
Derfor behøver vi ikke at bruge en meningsmåling baseret på 1002 mennesker, der har svaret over internettet.
Men omvendt må jeg da også spørge, om Socialdemokraterne var særlig lydhøre, da de sad i regering.
Så blev der lavet en måling i 1997, og der var tallet faldet til 44 pct.
Det kan man også synes er lidt mærkeligt at Socialdemokraterne ikke gjorde noget ved dengang.
For det gjorde man da ikke.
Hr. Rasmus Prehn ved jo godt, at den slags meningsmålinger ikke altid er valide, ikke altid er noget, man kan bruge til noget.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-27:
Det er dog en procent, der er til at føle på.
Skulle det så være, at der var en usikkerhed på nogle få procent, ændrer det jo ikke ret meget ved billedet.
Det er langt de fleste danskere, der synes, at det er blevet ringere, imens vi har haft den borgerlige regering.
Velfærden er simpelt hen blevet ringere.
Kigger vi på Kommunernes Landsforenings budgetoversigt for 2009, kan vi jo se, at det er sådan, at der i år er færre penge til skoleeleverne, end der var sidste år, og at der i år er færre penge til børnepasning, end der var sidste år.
Kunne det være en af årsagerne til, at vi så oplever, at selv om man lovede, at der ikke skulle være lukkedage, er der kommet lukkeuger, at selv om man lovede, at der skulle være gratis bespisning i børnehaver, er det blevet en ringe bespisning i børnehaverne?
Der er også blevet færre pædagoger osv., man får en ringere service.
Vil ordføreren ikke erkende, at man simpelt hen har sparet på de her kernevelfærdsområder, og at det kan være årsagen til, at der nu er 99 pct., der siger, at det er blevet ringere?
For det er det, der er tilfældet.
De her tal i KL's budgetoversigt taler deres eget klare sprog på børneområdet og på folkeskoleområdet.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nej, nu kan hr. Rasmus Prehn enten ikke regne, eller også manipuleres der groft.
Der er ikke 99 pct., der mener, at det her er blevet ringere.
Prøv lige at finde artiklen frem igen, og læs den meningsmåling.
Størstedelen svarer »ved ikke« på spørgsmålet, og en anden stor klump svarer, at det er lige godt.
Så er der nogle, der synes, det er ringere, men størstedelen har altså ikke rigtig nogen holdning til det eller synes, det er status quo.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-27:
Nu havde ordføreren jo så travlt i sit indlæg med at fortælle om alle mulige andre partier, vi nåede ikke rigtigt til de konservative visioner.
Jeg synes, at det er stærkt, at Det Konservative Folkeparti nu kommer til den erkendelse, at det måske er lige i overkanten.
Det kan jo godt være, man kan nøjes med 30 mio. timer om året til dokumentation.
Derfor synes jeg bare, det er så interessant, når nu Det Konservative Folkeparti er kommet ind på det spor, som vi jo har plæderet for længe, ikke mindst i forbindelse med kvalitetsreformen, hvor vi gerne havde set, at det var blevet en egentlig tillidsreform.
Kan fru Henriette Kjær ikke bare komme med tre eksempler på de første tre regler, De Konservative vil fjerne, som de selv har indført?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nej, det kan jeg ikke, men jeg er rigtig glad for spørgsmålet, for det viser igen, at De Radikale og regeringen har en masse ting til fælles.
Derfor fatter jeg ikke, at man har meldt sig ind i den røde blok – jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Det Radikale Venstre vil reformer, Det Radikale Venstre vil være med til at afbureaukratisere, vi har et fælles projekt, så indse det dog!
Men det, der er med det spørgsmål, er, at vi jo har bedt kommunerne udfordre os, med hensyn til hvilke regler de gerne vil have afskaffet.
Det er nu kommet ind, og det skal vi prøve at se på og behandle i regeringen.
Så vi lader kommunerne bestemme, kan man sige, hvilke regler de gerne vil have afskaffet i stedet for selv at sætte os ned og sige, at det skal være det og det og det.
Der synes vi at kommunerne skal have medindflydelsen.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-27:
Jamen jeg synes egentlig, det er sympatisk.
Altså, det er ligesom at være på en god skovtur, hvor man siger, at det skrald, man tager med ind, også skal med ud, når man går.
Vi skal have afskaffet noget af al det der.
Men jeg synes bare, det klinger lidt hult.
Når vi spørger til det konservative udspil på folkeskoleområdet, ved man ikke rigtig, hvad det koster, og hvor mange det skal være, og hvor det skal gælde.
Jeg har stor respekt for, at man leder efter et nyt projekt for en regering, der efterhånden er blevet lidt træt af at sidde og administrere gamle lovforslag osv., men jeg synes, at hvis Det Konservative Folkeparti skal bevare sin troværdighed, er man nødt til bare at have en lille smule konkret at bidrage med i stedet for bare at slynge om sig med løse ideer og tanker.
Så jeg vil bare spørge fru Henriette Kjær om en enkelt ting: Er det et de obligatoriske elevplaner, er det sprogscreening af børn i børnehaver, eller hvor er det, man tager fat i den første regel, man vil afskaffe?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu har sprogscreening jo faktisk vist sig at være rigtig, rigtig godt – så godt, at man i Århus Kommune overvejer også at bruge det til danske børn, fordi det virkelig giver resultater.
Men når det så er sagt, og jeg nævnte tre ting, der skulle afbureaukratiseres, så ville hr. Morten Østergaard jo bruge dem retorisk i debatten til efterfølgende at sige: Nå, er det kun de tre ting, og ha, vi er nede på det niveau. – Så det vil jeg ikke.
Kommunerne har indsendt over 200 forslag til os, som vi skal diskutere for at finde ud af, hvad for nogle det vil være fornuftigt at afskaffe.
Og så vil vi melde ud.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-27:
Det glæder vi os så til – og til Socialdemokratiets skattereform og SF's finansieringsreform osv., det bliver et spændende efterår.
Nej, tilbage til det, jeg egentlig ville spørge om.
Det var i virkeligheden sagen om de her afviste irakiske asylansøgere, som jeg godt lige ville lidt ind på.
For jeg forstår jo, at regeringen endelig har fået en aftale om hjemsendelser på plads med den irakiske regering.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den konservative holdning, for som jeg læser aftalen – og det tror jeg også de fleste andre gør, der læser den – er der nu er lagt vægt på, at der er tale om frivillige hjemsendelser.
Det er det, man har lavet en aftale om.
Men nu kan jeg forstå på integrationsministeren, at det har man sådan set ikke tænkt sig at gøre alligevel.
Hvad er den konservative holdning til de her hjemsendelser?
Skal de være frivillige, sådan som man har aftalt med irakerne, eller har man taget en vis del på den irakiske stat?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
I det radikale skatteforslag har vi lagt op til, at man igen sørger for, at de grønne afgifter følger prisudviklingen, altså i modsætning til regeringens skattereform, hvor man lader skattestoppets packman lige så stille udhule dem, sådan at de i virkeligheden giver en mindre og mindre belastning.
Grunden til, at vi synes, det er vigtigt og også vigtigt at gøre det nu, er, at for os er det at gøre det rigtige for klimaet og det at løse den økonomiske krise sådan set to sider af samme sag.
For for os er der en væsentlig samfundsmæssig omstilling foran os.
Den ambition, vi har i vores vækstplan, er jo at koble tingene, så man både fremmer beskæftigelsen og giver en impuls til innovation, for vi tror sådan set, at Danmark godt kunne være leverandør af klimateknologi til rigtig, rigtig mange lande i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Tak for det.
Lad mig nu se, om jeg overhovedet kan bruge de 5 minutter, for mit ærinde er sådan set meget enkelt.
Da fru Pia Kjærsgaard var ordfører på vegne af Dansk Folkeparti, var der flere Socialdemokrater, der klandrede os for, at der ikke var mere med i ordførertalen om ældrepolitik.
Det blev jeg sådan lidt pikeret over, for nu var der jo faktisk et afsnit med om ældrepolitik og en løftet pegefinger til regeringen om at gøre det godt på ældreområdet.
Men specielt da fru Mette Frederiksen også tog tråden op fra hr. Henrik Sass Larsen, som jeg ikke umiddelbart kan se i salen lige nu, men det kan være, at han er på vej, for han er jo Socialdemokratiets ordfører i debatten, så tænke jeg, at nu må jeg hellere lige sætte mig for at høre, hvad det var, Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, havde nævnt om ældrepolitik i sit ordførerindlæg.
Det var sådan set et forsøg på også at sige noget til ham.
Men sagen var, at jeg så gik ud og brugte lidt tid på at gense og genhøre, hvad hr. Henrik Sass Larsen som socialdemokratisk ordfører havde sagt om ældrepolitikken og ældreområdet.
Og se, på denne dvd har jeg hr. Henrik Sass Larsens ordførertale.
Den varer 8 minutter, lige godt og vel.
Nu kommer hr. Henrik Sass Larsen, det var godt.
Jeg glæder mig til at høre hans svar.
På den her dvd er hr. Henrik Sass Larsens ordførertale fra tidligere i dag, og den har jeg genhørt.
Og hr. Henrik Sass Larsen nævner ikke – overraskende – ældreområdet med et eneste ord.
Han nævner ikke noget om de udsatte grupper i det danske samfund.
Det gør hr. Henrik Sass Larsen ikke.
Hvis den socialdemokratiske folketingsgruppe med fru Helle Thorning-Schmidt, hr. Henrik Sass Larsen og fru Mette Frederiksen i spidsen er i tvivl, så vil jeg foreslå, at vi efter den her debat går ud, sætter den her dvd på med den socialdemokratiske ordførers tale og så genhører den.
Det er hårdt, men jeg vil tilbyde det alligevel.
Og så har vi en gang for alle i forhold til det her emne fået afsløret den dobbeltmoral og det hykleri, der ligger til grund for Socialdemokratiets anklage mod Dansk Folkeparti i ældrepolitikken.
Tilbuddet står nu ved magt.
Jeg håber, at hr. Henrik Sass Larsen vil tage ordet og fortælle, om han vil tage imod tilbuddet.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-27:
Er De Radikale også klar til at gå ind og dræne virksomhedernes overskud for at dele det ud til medarbejderne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Nu er det ikke sådan, at statsskatten afgøres på postnummer, den afgøres på indkomst.
Sådan er det, og sådan tror jeg det skal blive ved med at være, det vil jeg i hvert fald gøre mig til fortaler for.
Så har vi så alligevel taget nogle hensyn i forhold til folk, der bor i udkantsområder, som gør, at de får et ekstraordinært højt pendlingsfradrag, fordi vi godt ved, at der er steder, hvor arbejdsmarkedet er større, så man skal bevæge sig over en større afstand, hvis man skal øge sandsynligheden for at være i beskæftigelse.
Det er der en omkostning bag, og derfor giver vi et større fradrag.
Men ellers er hovedreglen den, at folk betaler skat, i forhold til hvad de tjener. Når man sætter skatten ned på arbejde for at give en tilskyndelse til at arbejde, for at gøre samfundet rigere, og for at gøre kagen, der kan skæres af, større, så fører det altså logisk til, at det, selv om alle får glæde af det her, selvfølgelig i kroner og øre vil være sådan, at de, der tjener mest, får den største reduktion.
Vedrørende vækstpakker vil jeg sige, at vi løbende laver vækstinitiativer, og jeg har remset dem alle sammen op.
Jeg kan forstå, at der er en eller anden særlig magi i at skulle samle det hele i én stor beslutning, for så skulle det have en større effekt – jeg forstår det ikke.
Jeg tror, det er klogere at angribe det hen ad vejen.
Den næste chance kommer her om ganske få uger, hvor finansministeren sammen med kommunerne og regionerne indgår økonomiaftaler for 2010.
Her er hele spørgsmålet om, hvad f.eks. den kommunale anlægsaktivitet betyder for bygge- og anlægssektoren, selvfølgelig et tema.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-27:
Tak for det.
Statsministeren sagde jo i sin tiltrædelsestale, at hans søn ikke kender ordet ungdomsarbejdsløshed, og at det fortsat skal være sådan.
Det er jeg og SF jo rigtig enige i, det er forfærdeligt, når unge mennesker skal starte deres voksenliv i arbejdsløshed.
Men så skal vi altså også ud af starthullerne, for lige nu er den relative ungdomsarbejdsløshed – altså ungdomsarbejdsløsheden set i forhold til voksenarbejdsløshedstallene – større end i 1980'erne.
I dag kommer statsministeren så med endnu en målsætning om, at de unge arbejdsløse skal i uddannelse.
Det er rigtig vigtigt, at det bliver sådan.
Problemet er bare, at det kan de ikke lige nu.
De kan i hvert fald ikke starte på en erhvervsuddannelse, for der er ikke nok praktikpladser, så de unge på erhvervsuddannelserne kan ikke færdiggøre deres uddannelser.
Så har regeringen lavet en praktikpladspakke, som ikke vil løse problemerne.
Det er rigtigt, at den skal tilskynde arbejdsgiverne til at oprette flere praktikpladser, men lige nu er der ikke nogen arbejdsgivere, der opretter praktikpladser, fordi de samtidig fyrer folk.
LO vil gerne have, at man åbner op for skolepraktikken, Dansk Arbejdsgiverforening vil gerne have, at man åbner op for skolepraktikken, og stort set alle partier i Folketinget har for halvanden måned siden udtrykt ønske om, at man skal åbne op for skolepraktikken.
Hvornår kommer det, for hver dag kommer der flere unge, som ikke kan færdiggøre deres uddannelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Når jeg sagde det vedrørende min søn eller snarere hans generation, er det, fordi jeg mener det.
Jeg kan så se, at SFU og andre har forsøgt at skyde mig det i skoene efterfølgende, så kan man finde en ungdomsarbejdsløshed, var det nok et falsk udsagn, jeg kom med.
Fru Nanna Westerby omtaler den relative ungdomsarbejdsløshed, og jeg vil gerne sige, at når jeg sagde, som jeg sagde, er det, fordi jeg selv tilhører en generation, der kan huske, at der var nogle, der gik og bed negle, i frygt for at der simpelt hen ikke var nogen fremtid for dem, fordi der var massive ungdomsarbejdsløshedsproblemer.
Jeg underkender ikke, at vi ser tegn på det, og jeg tager det meget, meget alvorligt, men vi er stadig væk langt fra en situation som den, vi havde dengang, hvor det altså var hovedreglen, at unge ikke kunne finde nogen plads på arbejdsmarkedet.
Vi skal tage det alvorligt, og det har vi gjort med praktikpladsaftalen.
Jeg ved, at undervisningsministeren løbende er i dialog med LO og DA for at se, hvad vi i øvrigt videre kan gøre, og der ligger altså også et tema her, som det er min bestemte tanke at samle op straks i det nye folketingsår.
Jeg var inde på før, at der ligger en udfordring, der går ud på at dreje globaliseringsmidler, sådan at vi også imødegår lige præcis den her udfordring … Nu lyser den røde lampe.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-27:
Jeg ser da ikke, at statsministeren ikke synes, at ungdomsarbejdsløsheden er et problem.
Jeg er glad for, at statsministeren siger, at ungdomsarbejdsløsheden er et problem.
Jeg siger bare, at hvis vi skal undgå det, så er det nu, vi skal tage fat, for den relative ungdomsarbejdsløshed, altså i forhold til voksenarbejdsløshedstallene, er lige nu tre gange så stor som voksenarbejdsløsheden.
Det er altså mere end i 1980'erne.
Men det, jeg spurgte om, var i forhold til skolepraktikpladser, for lige nu er det sådan, at hvis man ikke kan få en praktikplads, må man altså stoppe sin uddannelse, og det er der rigtig mange unge – det er der lige nu 5.000 unge – der er ude for.
LO har sagt, at de gerne vil have, at man åbner op for skolepraktikken, Dansk Arbejdsgiverforening har sagt det, og stort set alle partier i Folketinget sagde det for halvanden måned siden.
Nu siger statsministeren så, at det gør vi måske noget ved til efteråret, men hver evig eneste dag er der altså unge, der må stoppe deres uddannelse, fordi de ikke kan finde en praktikplads.
Så jeg vil gerne bare høre statsministeren: Hvad er det, vi venter på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Vi har lige præcis indgået en praktikpladsaftale med en bred kreds af partier her i Folketinget, der har det sigte at få oprettet flere praktikpladser i den private sektor, gerne også i den offentlige, med et målrettet tilskud.
Jeg vil da også gerne benytte lejligheden her til sådan set at rette en direkte appel til dansk erhvervsliv, som også har en forpligtelse i de her tider til at sørge for, at man har uddannet arbejdskraft til den dag, krisen vender.
Det med at lave sådanne særlige tilbud, i lyset af at man ikke kan få de rigtige tilbud frem, altså den rigtige praktikplads, synes jeg absolut er noget, der skal være en undtagelse til hovedreglen, og det skal ikke være det første, vi tyer til.
Det er jo også derfor, at der, hvor vi har sat ind, er i forhold til at fremme etableringen af rigtige praktikpladser.
Torben Hansen (S), 2009-05-27:
Det er sådan, at regeringens økonomiske prognose, der kom i går, siger, at der bliver 145.000 arbejdsløse i 2010.
Det hører til blandt de mest optimistiske udlægninger.
Nationalbanken siger 190.000 i 2010, og i dag for halvanden time siden sagde statsministeren, at regeringen tager krisen dybt alvorligt.
Hvordan kan det så være, at regeringen på fredag sammen med Dansk Folkeparti stemmer en kommunalisering af den samlede jobindsats igennem, som Dansk Industri er imod, som LO, fagbevægelsen generelt, er imod, og som Dansk Arbejdsgiverforening også synes er noget juks?
Dansk Arbejdsgiverforening siger i Børsen den 21. april, at det, som regeringen nu laver på fredag, de facto vil betyde 6.500 flere ledige, altså 6.500 flere ledige ved en kommunalisering af jobindsatsen.
Hvordan harmonerer det med, at statsministeren siger, at man tager krisen dybt alvorligt, når man med det her på fredag skaber flere arbejdsløse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Spørgsmålet går på, hvorfor vi vedtager vores politik på fredag.
Det gør vi jo, fordi vi grundlæggende tror, at den er rigtig.
Vi tror sådan set på, at der er noget at hente ved ikke at have to parallelle systemer, hvor vi, afhængigt af om folk er forsikrede eller ikke er forsikrede, har to parallelle administrative bureaukratier, systemer, til at tage vare på en problemstilling, der grundlæggende er den samme, nemlig at folk, der ikke har andre sociale problemer og alene har arbejdsløsheden som problem, skal have et arbejde.
Det er jo ikke noget, vi lige har fundet på.
Det er noget, vi har sagt gennem meget lang tid.
Det er også noget, vi både formulerede og vedtog før sidste folketingsvalg, så når der bliver spurgt til, hvorfor vi vedtager det, er det, fordi vi synes, at det er en god idé.
Vi er i øvrigt gået til valg på det og har forklaret vores vision med det og har altså også flertal for vores holdning.
Torben Hansen (S), 2009-05-27:
Tak, fru formand.
Jeg kan forstå på statsministeren, at statsministeren grundlæggende synes, at det er en god idé.
Så kan vi jo sige, at Dansk Arbejdsgiverforening, som man jo ikke just kan beskylde for at være et kernerødt sammenrend, rent faktisk er ude at sige i en analyse, at det, som man vedtager på fredag, vil betyde 6.500 flere på gaden, altså 6.500 familier ekstra, som bliver berørt af arbejdsløshed.
Synes statsministeren, at det lyder som den gode idé, som han lige har stået og plæderet for?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-27:
Nu er det jo ikke sådan, at den her regering deponerer sin holdning hos nogle bestemte organisationer, uanset hvad hr. Torben Hansen så synes om deres tilhørsforhold eller andet.
Vi kan se, at der er et perspektiv i at have et enstrenget beskæftigelsessystem.
Der er klart også nogle udfordringer ved det, og det er klart, at man altid skal tage de udfordringer alvorligt, men man skal selvfølgelig tage dem ekstraordinært alvorligt i en situation, hvor arbejdsmarkedet udvikler sig i en mindre gunstig retning, end i en situation, hvor der ikke var nogen arbejdsløshed, for så ville udfordringerne alligevel ikke vise sig at betyde noget.
Derfor kan jeg ikke tilslutte mig den her prognose om, at det her skulle have den konsekvens, som hr. Torben Hansen siger.
Tværtimod tror jeg, at der er et betydeligt perspektiv i, at kommunen som myndighed – og nu snakker jeg ikke bare konjunkturer lige nu og her, nu snakker jeg 5 år, 10 år og 15 år frem – har et samlet ansvar for at gøre folk arbejdsmarkedsparate, sluse dem ud, uanset om deres forsikringsforhold er af den ene eller den anden karakter.
Det er det, der er regeringens holdning.
Det er en integreret del af de beslutninger, vi traf i sidste valgperiode, og det sætter vi nu igennem.
Det kan ikke være nogen overraskelse, for den her regering vil sådan set gerne være kendetegnet ved at gøre det, vi lover, og så til gengæld ikke love mere end det, vi kan holde.
Frank Aaen (EL), 2009-05-27:
Nu vi er i gang med at gennemse, hvad der er sagt i løbet af dagen, kunne man måske lige tage fat i nogle besvarelser, der kom fra fru Pia Kjærsgaard et par gange.
Der blev spurgt til det skatteforlig, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, og som jo øger uligheden i Danmark ved at give enorme skattelettelser til dem, der har mest, og ingenting eller smuler til dem, der har mindst.
Der fik vi det forunderlige svar fra fru Pia Kjærsgaard, at der ikke var mere ulighed, for de, der får mest, betaler selv.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte den udtalelse, nemlig at de, der får mest ud af skattereformen, selv betaler?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Det er fuldstændig rigtigt, som det har været nævnt, at der på en lang række områder sker skærpelser lige præcis over for de grupper, der også får gavn af skattelettelserne.
Lad mig nævne et konkret eksempel.
Når vi f.eks. sætter et loft på 100.000 kr. over, hvor meget man må fradrage i ratepension, er det jo helt åbenbart, at de, der har mulighed for at fradrage mere end 100.000 kr., også er folk, der tjener ganske, ganske gode penge.
Det betyder, at der her er tale om, at der kommer et provenu ind, som kan bruges til skattelettelser, og det provenu, der kommer ind, kommer i meget høj grad fra de mennesker, der tjener mest i det her samfund.
Frank Aaen (EL), 2009-05-27:
Nu spurgte jeg jo sådan set til, om skattereformen øger uligheden i samfundet, ved at de, der har mest, får mest ud af den både brutto og netto sammenlignet med dem, der ligger nede i bunden af indkomstskalaen.
Jeg kunne forstå på hr. Kristian Thulesen Dahls svar, at det, når fru Pia Kjærsgaard gentagne gange svarede, at uligheden ikke øges, fordi dem oppe i toppen, der får mest, også betaler selv, var en udtalelse, der overhovedet ikke har nogen gang på jorden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-05-27:
Nej, det var sådan set ikke det, jeg sagde.
Jeg gav et konkret eksempel på – man kan give flere – at der sker skærpelser af beskatningen over for folk, der også får stor del i skattelettelserne.
Noget, der også var vigtigt for Dansk Folkeparti, da vi gik ind i skatteforhandlingerne – og det ved hr. Frank Aaen, som har fulgt godt med – var jo, at man ikke efterlader en regning hos lavindkomstgrupperne, for at folk, der tjener gode penge, kan få skattelettelser.
Derfor var det vigtigt for os, at alle vinder på skatteomlægningen, og at der sådan set ikke efterlades en regning hos lavindkomstgrupperne, og det har vi også sikret.
Vi har specielt haft sigte på de ældre – hvilket jo også er årsagen til, at jeg tager ordet her – i form af at pensionstillægget bliver øget, og i form af at den grønne check bliver målrettet til folk med indkomster, der også typisk er folkepensionisters og førtidspensionisters indkomster.
Så på forskellig vis har vi jo lavet om på det oprindelige udgangspunkt både fra Skattekommissionen og fra regeringen for mere målrettet at gavne lavindkomstgrupperne, bl.a. pensionisterne.