runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2010-02-11:
Vi er faktisk meget enige i den sidste talers bemærkninger om, at videoovervågning bestemt ikke er løsningen på alting i denne verden.
Der er heller ingen tvivl om, at muligheden for at opsætte video i visse tilfælde kan have præventiv effekt.
Det er allerede muligt i dag, og på nøjagtig samme måde ser vi det jo ved tankstationer, banker osv., og taxavideoerne er jo i fuld sving i storbyerne, som det allerede er nævnt.
Det, der er den centrale problemstilling for os, handler ikke om tryghed i forhold til videoovervågning eller ej, men er i langt højere grad et spørgsmål om, hvorvidt det overhovedet er et emne for Folketinget.
Vi har en lang tradition for, at arbejdsmarkedets parter selv er i stand til at tage vare om regulering af de vilkår, der skal gælde for eksempelvis en branches medarbejdere.
Det er et godt og sundt princip, for herved får vi størst sikkerhed for, at problemløsningen, som jo altid har fordele og ulemper – det har den også i den her sag – kan matche det reelle problem.
Det er jo ikke mindst vigtigt, når der er økonomi indblandet, hvor ingen som bekendt ønsker at skyde gråspurve med kanoner.
Standardløsninger i lovgivningen slæber jo altid det problem med sig, at alle får presset den samme løsning ned over sin virksomhed, uanset om det forekommer hensigtsmæssigt eller ej.
I dette tilfælde mener vi ikke, der er grund til at udfordre persondatalovens og databeskyttelsesdirektivets principper i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt der er saglighed og proportionalitet, som det jo hedder i bemærkningerne til lovforslaget.
Det vil nok altid være et temperamentsspørgsmål, når man skal vurdere rimeligheden i, at den lille taxavognmand ude på landet skal have omkostninger til disse investeringer.
Det mener vi faktisk godt vognmanden og medarbejderen selv kan finde ud af.
Så synes vi heller ikke, vi vil bære ved til den omsiggribende tendens eller bacille, om man vil, herinde i det høje Folketing, der går ud på, at man skal lovgive, hver evig eneste gang man ser skyggen af et problem.
Der er skrevet masser af bøger om risikosamfundet, og uanset hvor mange regler og forordninger der vedtages, kan man ikke lovgive sig ud af alt i denne verden.
Hver gang man laver en generel regel, piller man en lille smule ud af ansvarsfølelsen hos den enkelte, i dette tilfælde hos vognmanden og/eller hos chaufføren.
Det er ikke sådan et samfund, vi ønsker os, og vi kan af disse grunde ikke støtte forslaget.
Samtidig har jeg det på samme måde som den radikale ordfører, nemlig at det ikke er noget, der hidser os vildt meget op, for selvfølgelig finder man nogle løsninger inden 2012.
Og hvis det alligevel er et faktum, hvorfor i himlens navn skal vi så lovgive om det.
Men vi drager altså en lidt anden konklusion og siger, at det her ikke er vores kop te.
Kim Christiansen (DF), 2010-02-11:
Tak for det.
Der kunne jeg godt tænke mig spørge ministeren, om man måske kunne være åben over for at lave en lille stramning i forhold til det, f.eks. at det her udstyr skal være i taxierne i forbindelse med nyindregistrering.
Jeg har fuld forståelse for, at man laver en overgangsperiode af hensyn til dem, der lige har investeret i en dyr bil osv., men jeg synes nok, at man måske kunne stramme det lidt op og sige, at i forbindelse med nyindregistrering skal det her være gældende.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-11:
Jeg vil starte med at sige, at når vi har fastlagt denne frist, er det jo netop af hensyn til, at det skal være økonomisk overkommeligt for alle at indgå i det.
Det er jo ikke sådan, som jeg også tror hr. Per Clausen nævnte, at vi med forslaget eliminerer enhver risiko for, at der bliver tale om overfald.
Men hvis der er et ønske om det, er jeg naturligvis parat til at drøfte ændringer i overgangsbestemmelserne.
Det synes jeg vi skal tage under udvalgsbehandlingen.
Jeg håber, vi kan finde en fælles forståelse for at gennemføre lovforslaget med et bredt flertal, og jeg er parat til at drøfte eventuelle ændringer i overgangsbestemmelserne.
Villum Christensen (LA), 2010-02-11:
Det, som hr. Per Clausen kaldte for hyggekiggeri fra chaufførens side, synes jeg godt jeg vil have uddybet lidt.
Jeg forstod det på den måde, at det er vognmanden, som sagligt skal vurdere, om man må kigge sådan nogle bånd igennem.
Nu så vi jo forleden i et forbrugerprogram, hvor mange ulykker der kan ske, hvis man udleverer sit cpr-nummer.
Jeg ved ikke, om der var nogen, der så det.
Men det var i hvert fald sådan, at hvis cpr-nummeret kom ud til en bredere kreds, kunne man komme frygtelig tosset af sted.
Så tænkte jeg på sådan et lille eksempel, hvor man sidder og flagrer med nogle papirer eller et kort med et cpr-nummer i en taxi.
Er det noget, man kan forestille sig kan blive udnyttet?
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvor sikre kan vi være på, at den saglighed, som skal ligge til grund for vurderingen af, om man vil kigge sådan et bånd igennem, holder?
For jeg ser faktisk ret store problemer i det her, hvis man har ond vilje – lad mig sige det sådan.
Lars Barfoed (KF), 2010-02-11:
Efter min opfattelse er den risiko ikke til stede, hvis det er således, at lovgivningen bliver overholdt, for så vil man jo ikke kunne sidde fra den dataansvarliges side og gennemgå disse optagelser, uden at der er en saglig grund til det.
Det skal jo kun ske, i forbindelse med at der er sket noget kriminalitet, sådan at der er en saglig grund til, at man gennemser det.
Der vil det jo så som udgangspunkt blive overdraget til politiet med henblik på efterforskning.
Så det bør ikke kunne forekomme.
Man kan naturligvis ikke afvise, at der kan ske overtrædelser af lovgivningen.
Det er jo den risiko, der er i mange af livets sammenhænge.
Der kan ske ting, hvis man overtræder lovgivningen, som vi ikke mener bør ske.
Så det bør ikke kunne ske.
Om optagelser generelt i øvrigt er egnet til at se sådanne ting som et cpr-nummer på en eller andet stykke papir, man sidder med, tvivler jeg i øvrigt så også på.
Derudover vil jeg nævne, at passagererne jo vil være opmærksomme på, at der er tv-overvågning, fordi det skal der skiltes med.
Derfor kan man også selv, hvis man frygter den mulighed, tage sine forholdsregler.
Men som udgangspunkt bør det slet ikke kunne finde sted.
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Der er jo ikke meget nyt under solen.
Ministeren siger, at hun selv bedst kan lide den fisk, hun selv har fanget, og det er der jo sådan set ikke noget galt i.
Men der er nogle rigtig gode intentioner i SF forslag.
Dansk fisk er under pres fra billigere arter, der kommer fra akvakulturer i Kina og Vietnam eksempelvis, hvor der bruges rigtig mange kemikalier, antibiotika osv. for at holde den produktionsform, som ikke er særlig venlig.
Det presser så dansk fisk herhjemme, og derfor synes jeg, det er godt, hvis vi kan få et mærke.
Jeg synes godt, at man kan bygge noget mere på.
Det skal jeg komme ind på i min ordførertale.
Men vil ministeren bekræfte her i dag, at det ikke er alle metoder, de bruger i MSC, som er miljørigtige?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-11:
Jeg synes, at de gode intentioner, der er i beslutningsforslaget, lige præcis er dem, der bliver arbejdet med i MSC-certificeringen.
Der har jeg jo sådan i korte træk gjort rede for, hvad det er for nogle principper, der gør sig gældende.
Det er jo bl.a., at det skal være et bæredygtigt fiskeri.
Så jeg er af den opfattelse, at MSC-certificering netop tilgodeser de ønsker, der er om bæredygtighed og miljømærkning, som det også kommer til udtryk i beslutningsforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-11:
Det, det handler om, er jo at få ministeren til at definere, hvad bæredygtigt fiskeri er.
Jeg forstår, at de fisk, der bliver fanget under MSC-ordningen, f.eks. også kan være fisk, der er fanget med bomtrawl, og det er jo et system, som vi fra dansk side ikke anbefaler særlig meget.
Men alligevel er det fisk, der er i stand til at få en certificeringsordning, som ministeren står og anbefaler her.
Derfor synes jeg, at det jo også handler lidt om, at udsmid og den slags ting også kommer ind under det.
Men kan ministeren bekræfte, at fisk fanget med bomtrawl også kan komme ind under MSC-ordningen?
Eva Kjer Hansen (V), 2010-02-11:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at trawlfiskeri også kan komme ind i systemet som en godkendt form, og det kan det, fordi det handler om, at fiskeriet er bæredygtigt i den forstand, at fiskebestanden fortsat udvikler sig, og at der ikke sker skade på naturen og miljøet.
Som jeg redegjorde for, er det jo bl.a. et krav, at man skal bevare havets økosystem, dets funktion, struktur og diversitet, og det er jo noget af det, som hr. Bjarne Laustsen er inde på i sit spørgsmål, så det er et krav i MSC-certificeringen, ligesom det er et krav, at der ikke må ske overfiskeri og nedfiskning af arten.
Og det er jo sådan nogle principper, som jeg netop synes er vigtige i forhold til en mærkning.
Lene Espersen (KF), 2010-02-11:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard: Det vil vi meget gerne se på.
Jeg tror også, det er fornuftigt, at vi under udvalgsbehandlingen ser på, hvad konsekvenserne, hvis man ikke efterlever udbudsreglerne, så er.
Hvis kommunaldirektøren indgår en ulovlig aftale nede i svømmehallen med en eller anden privat leverandør,
Vi lægger jo op til, at konsekvenserne i de grelleste tilfælde simpelt hen er, at kontrakten bliver ophævet, i de mindre grelle tilfælde, at man kan pålægges økonomiske sanktioner.
Og det er altså så ordregiveren, f.eks. kommunen, der bliver pålagt de økonomiske sanktioner.
Hr. Morten Østergaard spurgte så også til det erstatningsretlige, og det vil vi meget gerne svare på under udvalgsbehandlingen, men der er jo mulighed for via det almindelige domstolssystem faktisk også at få erstatning som leverandør, hvis man er blevet stillet noget i udsigt, og man så lige pludselig alligevel ikke skal levere.
Så det er i hvert fald et område, vi meget gerne vil være med til at se på i det videre udvalgsarbejde.
Johs. Poulsen (RV), 2010-02-11:
Som flere ordførere allerede har været inde på, så er det her jo et lovforslag, som er en direkte udløber af, at sagen har været diskuteret en hel del gange før i Folketingssalen gennem de senere år.
Det har det jo, fordi der har været en diskussion også i branchen om, hvorvidt det burde være obligatorisk at have en videoovervågning i taxaer, selvfølgelig først og fremmest med det sigte, at det skulle kunne forebygge overfald og lignende.
Og i forbindelse med det har der selvfølgelig også hver gang været diskussion om, hvad det så ville betyde i forhold til overvågning, hvad aspekterne ville være der, og hvad følgerne kunne være.
Vi må jo sige, at når lovforslaget ligger nu og her, er det vel i virkeligheden, fordi et flertal i Folketinget så har sagt, at man nu vil se et sådant lovforslag, og det ser vi så nu.
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre ser relativt afslappet på forslaget.
Det gør vi, fordi kendsgerningen vel er, at den allerallerstørste del af branchen – og vognene – efterhånden er i den situation, at man har en videoovervågning.
I alt fald er det sådan, at med den frist, der stilles op her frem til 2012, vil de allerfleste have det til den tid.
Vi har fortsat den opfattelse, at det bedste, man kunne have gjort, var at overlade spørgsmål af den her karakter til branchen, altså til aftaler mellem vognmændene og chaufførerne.
Vi mener absolut, at de ville kunne finde ud af det, og vi har også tillid til, at de ville kunne gøre det på en fornuftsbetinget måde, og at man så derfor ville få videoovervågning de steder, hvor man fra chaufførers og vognmænds side mente det var nødvendigt, og ikke nødvendigvis alle de steder, hvor man måske vurderer, at det ikke er nødvendigt.
Men nu er lovforslaget her jo som sagt, og vi ser relativt afslappet på det, ikke mindst i lyset af, at der jo heldigvis er blevet udøvet en del bestræbelser på at sikre, at man ikke på nogen måde kommer til at bryde persondataloven.
Tage Leegaard (KF), 2010-02-11:
På vegne af hr. Tom Behnke, som er vores sædvanlige ordfører på dette område, skal jeg hermed læse hans tale op: Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget fra transportministeren.
Det har helt sikkert en præventiv effekt, at passagererne på forhånd kan se, at der er tv-overvågning, for så ved passagererne, at de ikke kan slippe godt fra at begå kriminalitet i forbindelse med turen.
Indtil nu har branchen selv været rigtig god til at få installeret tv-overvågning, specielt i de større byer, hvor problemerne også er mest udtalte.
Der, hvor man allerede har tv-overvågning, har det været efter et godt samarbejde mellem chaufførerne, vognmændene og bestillingsselskaberne.
Nu er vi så nået dertil, hvor vi skal have de sidste med, så alle taxier får tv-overvågning.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Konservative har holdt på, at spørgsmålet om tv-overvågning i taxier skulle være et anliggende mellem chaufførerne og vognmændene, men vi erkender også, at der er gode grunde til at få tv-overvågning i taxier.
Samlet set kan Konservative hermed støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-02-11:
SF støtter Socialdemokraternes anmodning om at få det her lovforslag delt i to, for vi kan nemlig godt støtte den del af forslaget, der sigter mod at gøre det muligt at oprette filialer i forbindelse med frie grundskoler og private gymnasieskoler, der har fået godkendt et andet undervisningssprog end dansk.
Men når det kommer til den del af forslaget, som handler om elevtalskrav, er vi nødt til at forholde os afventende, fordi vi jo ved, at undervisningsministeren i dag skal holde møde med berørte skoleorganisationer, og derfor afventer vi, hvad der eventuelt måtte komme i udvalgsforhandlingerne.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at SF har været meget kritisk over for den del af forslaget, og vi ser med forventning frem til, hvad ministeren kan finde ud af i forhold til at lappe på den del af det.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-11:
Også Det Radikale Venstres ser meget gerne lovforslaget delt i to.
Den første del drejer sig om, hvordan vi bærer os ad med at give tilbud om uddannelse til børn og unge mennesker, som følger deres forældre fra et andet land til Danmark, hvor de vælger at bo og arbejde i en periode.
Det synes vi er et rigtig godt forslag.
Jeg tillader mig bare med et smil at sige til ministeren, at det her jo er første skridt til at skabe filialer til skoler.
Den anden del af lovforslaget drejer sig så om de frie grundskoler, og der er Det Radikale Venstre faktisk yderst betænkelig, for at sige det pænt, over det forslag.
Der har igennem de senere år været en række stramninger af vilkårene for at drive frie skoler i Danmark.
Vi har problematiseret det stort set hver gang.
Der skal nu være to slags elevtalskrav, der skal opfyldes, og det synes vi er for meget.
Det ene elevtalskrav kan vi godt støtte, det er samlet at have 32 elever fordelt på et bestemt antal klassetrin.
Egentlig synes jeg, det er en slags indblanding, som ikke burde finde sted i forhold til skolerne.
Forældrene er jo dem, der har besluttet, at deres børn skal gå i en fri skole, de har deres grunde til det, og det er også forældrene, der kan vurdere, om den fordeling af elever, der er på de forskellige klassetrin, er hensigtsmæssig for deres barn.
Den frihed synes jeg der skal være.
Jeg har forstået, at ministeren holder et møde med de relevante foreninger efter førstebehandlingen her, og jeg håber virkelig, at der kan findes en acceptabel og en rimelig løsning.
Det er en grundlovssikret ret at kunne sætte sit barn i en fri skole.
Vi har ikke skolepligt, vi har undervisningspligt, og den meget centrale frihedsrettighed, der ligger i det, vil vi gerne advokere stærkt for, og jeg appellerer til ministeren om at lade være med at øge stramningerne på de frie skoler.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-11:
Jeg vil starte med sige, at jeg synes, at det var en passende bemærkning, fru Marianne Jelved kom med.
Minister – undskyld, minister! Jeg synes, at det var meget passende bemærkning, fru Marianne Jelved kom med om det med det første skridt, så det vil være rart, hvis ministeren vil kommentere det om lidt.
I Enhedslisten ønsker vi ligesom de andre partier, at det her forslag bliver delt op i to.
Vi er positivt indstillet over for den første del, nemlig den, der handler om, at de frie grundskoler, der har fået godkendelse til at undervise på et andet sprog end dansk, og de private gymnasier får mulighed for at oprette filialer.
Det er klart, at der, hvis man kommer hertil, skal være mulighed for, at ens børn kan få undervisning.
Den anden del af forslaget, nemlig den del om klassetrinskravet, er vi kritisk over for, som så mange andre.
Som det også meget klart fremgår af høringssvarene, er der en lang række punkter, der kan diskuteres.
Til gengæld er vi rigtig glade for, at ministeren i dag har et møde med de relevante foreninger, og vi håber meget, at der kommer en løsning på det her problem.
Så første del er vi positive over for, og anden del er vi afventende over for, og ja, vi håber som sagt meget, at der kan findes en god løsning på det.
Villum Christensen (LA), 2010-02-11:
Rekruttering af højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft kan blive en helt central vækstdriver, når vi om ganske få år vil komme til at skrige efter den helt nødvendige arbejdskraft, som vil være forudsætningen for, at vi bare kan fastholde det velfærdsniveau, vi kender i dag, især når Folketinget fortsat ønsker at præmiere sunde og raske danske borgere over 60 år med en flot overførselsindkomst, selv om vi ikke har råd til ydelserne, og selv om vi har ganske hårdt brug for dem på arbejdsmarkedet.
Det er derfor kærkomment, at de internationale skoler med denne lovgivning får mulighed for lettere at indrette og tilpasse kapaciteten, så det bliver nemmere at optage børn af udenlandsk arbejdskraft eller udenlandske medarbejdere.
Det ville være ærgerligt, at selvskabte, bureaukratiske regler skulle være med til at forhindre, at man f.eks. kunne give undervisningstilbud på fremmedsprog.
Så er vi i øvrigt meget enige med Det Radikale Venstre i, at de meget præcise klassetrinsstørrelser bliver opblødet, og vi ser også hen til det møde; der er flere og flere, der er spændt på mødet, vil jeg sige til ministeren.
Vi synes, at de frie grundskoler skal staves med stort f i frie; det er ret centralt for hele det her skolesystem, at vi ikke sidder herinde og kloger os på en række detaljer, som i langt højere grad kan finde deres naturlige løsninger derude, hvor det giver mening for dem, der skal leve med dem.
Men alt i alt et rigtig godt forslag.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-11:
Jeg er alligevel en lillebitte smule overrasket over, at ministeren nu – til trods for at der skal være et møde – synes, at fordelingen med ni elever på de første tre klassetrin er en rimelig løsning.
Det er det, jeg ikke forstår.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor lovgiverne skal gå ind og kontrollere, at der er en bestemt fordeling på klassetrinnene fra børnehaveklassen til og med 7. klasse, at vi ikke kan vise tillid til skolerne.
Kravet om 32 elever på de klassetrin – børnehaveklasse til 7. klasse – er o.k., men at vi også siger, at de 24 af dem skal fordeles på en bestemt måde, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, hvad begrundelsen er, og jeg forstår ikke, hvad det er, der har ændret sig i verden, og som gør, at vi pludselig skal lave den her bestemmelse.
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren forklarede.
Bertel Haarder (V), 2010-02-11:
Hvis nu en friskole opstår på den måde, at der er en klasse på en nærliggende folkeskole, som på en eller anden måde kommer i konflikt med skolen, med kommunen, og som derefter bryder ud og danner en friskole, så har vi jo en lidt mærkelig skole med rigtig mange elever på ét klassetrin og så måske meget få på de andre klassetrin.
Det er jo årsagen til det hidtil gældende kriterium, som siger, at der skal være mindst én elev på alle klassetrin, for ellers kan vi ikke kalde det en skole.
Det kriterium førte så til, at en skole måtte lukke – og jeg kan forstå, at det ikke bare er en, det er tre – og at 11 mere må lukke, fordi de på et enkelt klassetrin ikke har en eneste elev.
Det synes jeg ikke er noget overgreb, og det er det, jeg her har beskrevet, som er baggrunden for forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-02-11:
Også Det Konservative Folkeparti er klar over, at det her lovforslag er utrolig vigtigt for en lang række af de mindre friskoler, og at der rundtomkring i landet sidder rigtig mange af dem og holder øje med, hvordan lovforslaget her falder ud.
Det her minimumskrav til antal elever er afgørende for nogle af friskolernes eksistens, og det er selvfølgelig vigtigt, at lovforslaget bliver til på det bedst oplyste grundlag.
Derfor er det også rigtig godt, at friskolerne har været og er i dialog med os her i Folketinget, og at ministeren holder møde med dem for at sikre, at der i hvert fald ikke er noget, som er uoplyst, og at vi træffer den bedst mulige beslutning.
Vi har selvfølgelig nogle hensyn både til den ene side og den anden side i forhold til ikke at være urimelige over for de gode friskoler, men omvendt har vi selvfølgelig også et hensyn til pædagogikken, og vi må lande på det rigtige niveau med hensyn til de her krav til antal elever og især til teknikaliteterne omkring kravene til antal elever på forskellige klassetrin.
Hvad angår den del, der handler om filialer, synes vi, det er fremragende, og det glæder mig at høre, at der også er opbakning til det fra andre partier.
Vi synes, det er rigtig godt, at vi kan gøre noget for de forældre, som er i Danmark i en kortere periode og har behov for en skole til deres børn.
Alt i alt synes vi, det er et godt lovforslag.
Vi skal lige have afklaret det her med klassetrinene, men vi støtter varmt intentionerne i det, og vi glæder os til at høre, hvordan ministerens møde falder ud.
Overordnet set er det den her vej, vi gerne vil gå.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-11:
Jamen der har jo i rigtig, rigtig mange år været en fælles forståelse af, at man på en friskole udbød undervisning på alle klassetrin fra børnehaveklasse til 7. klasse, men der har ikke været en fælles forståelse af, at det betyder, at der skulle være mindst én elev på hvert klassetrin.
Det er jo en ny fortolkning, og det er jo en fortolkning, som nu forsøges ændret lidt ved hjælp af den kassemodel, der ligger her.
Samtidig taler vi i folkeskoleregi om aldersintegreret undervisning, undervisning på tværs af aldre og på kryds og tværs af klassetrin osv. osv., men når det går på de frie skoler, kan man pludselig ikke lave den type blandinger.
Man kunne jo udmærket have en friskole, der havde børnehaveklasse, 1. klasse og 2. klasse sammen osv., uden at man behøvede at have – jævnfør folkeskolens model – en på hvert klassetrin.
Det ene er ikke bedre end det andet, men det ene giver større frihed end det andet.
Hanne Agersnap (SF), 2010-02-11:
Jeg kan kun give hr. Kim Christiansen ret i, at vi har diskuteret det her før.
Jeg har siddet i Folketinget i 2½ år og har vel allerede været med til at diskutere det her forslag fire gange.
Det er et rigtig godt forslag at sikre chaufførernes sikkerhed og tryghed i arbejdet.
De arbejder udsat på øde steder på svære tidspunkter og nogle gange med påvirkede passagerer, og de sidder helt alene i vognen.
Jeg kan godt forstå, at de chauffører har brug for sikkerhed i arbejdet, og jeg synes, det kan bidrage til at forebygge forbrydelser, og det kan også bidrage til at opklare forbrydelser, hvis vi har videoovervågning.
Vi vil derfor støtte forslaget.
Det, der har været SF's bekymring, også andre gange, vi har diskuteret det, er jo forholdet til persondataloven, som vi også har hørt om.
Det er fint, at Datatilsynet skal føre tilsyn, og at vi selvfølgelig overholder persondatalovens bestemmelser.
Det vil jeg så her under udvalgsbehandlingen forfølge lidt og høre, om det er vognmanden, der bliver dataansvarlig, og om vi i så fald kan sikre, at det kun er, såfremt der er begået en forbrydelse eller der er noget, politiet er interesseret i at se på billederne, at billederne kan ses, eller om vognmanden kan se billederne, og om vi kan kræve, at han skal følge de anbefalinger, der er fra Datatilsynet om opbevaring og sikkerhed, sådan at billederne kun bliver set, såfremt der er begået en forbrydelse.
Men vi regner med, at jeg lige kan få afklaret et par spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
SF er interesseret i at støtte forslaget.