runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg var sådan set lidt overrasket over ordførerens indlæg, for der blev brugt lidt tid på det her med, at det også var sådan under VK-regeringen, og at det sådan var nogenlunde det samme, og hvad ved jeg.
Det er jo meget trættende at høre på, især for os, der måske ikke aspirerer så kraftigt til regeringsbænkene.
Altså, jeg er sådan set ligeglad med, hvilken regering det er, hvis den ikke gør det ordentligt.
Det er fuldstændig ligegyldigt, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at hr. Magnus Heunicke prøvede at sige noget om, hvorfor den nuværende regering ikke lever op til tingene, uden at nævne nogen tidligere regeringer.
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Jeg spørger Socialdemokraternes ordfører i forbindelse med et af de meget aktuelle eksempler, der har været på, at regeringen ikke har overholdt de normale spilleregler, som der er for folketingsarbejdet, og det er i forbindelse med spørgsmålet om lovliggørelse af fixerum til narkomaner.
Det var sådan, at der var kritik af, at regeringen ikke overholdt normale høringsfrister.
Det var Advokatrådets generalsekretær, der mente, at den måde, regeringen havde kørt den sag på, var meget bekymrende.
Sågar var det sådan, at selveste Folketingets formand sagde til regeringen, at det ikke var godt nok, og at det ikke var tilfredsstillende.
Og det var det slet ikke i henhold til regeringsgrundlaget, der jo netop taler om, at man gør en dyd ud af at gøre tingene bedre.
Det, som jeg så godt vil spørge Socialdemokraternes ordfører om, er, om det i sådan nogle tilfælde, når nu høringsfristerne slet ikke kører efter bogen, så ikke vil være rimeligt at udskyde behandlingen af sådan nogle lovforslag, og hvorfor Socialdemokraterne og regeringen ikke har arbejdet for det.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Vi har den største respekt for Folketinget som demokratisk institution og for institutionen omkring Folketingets formand, og det vil sige, at når Folketingets formand tager sager op med regeringen, så lytter vi, og så støtter vi de ting, som kan være værd at nævne her.
I den konkrete sag, som omhandler fixerum, må man jo nok sige at der ikke er tale om en ny debat, at der ikke er tale om nyt stof, at der ikke er tale om en debat, der ikke har udspillet sig nogen som helst steder.
I den situation må man spørge: Hvad er formålet med den lov?
Formålet er jo at redde liv og også forhindre tyverier, røverier, forhindre hjemmeindbrud, forhindre, at hærdede narkomaner tager rundt på tyvetogter hos danskere for at finansiere deres misbrug.
Det er formålet, og derfor valgte regeringen meget fornuftigt at sige: Så lad os få løst den del af problemet, der kan løses ved at fremrykke den lov.
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Men prøv lige at høre, hvad ordføreren selv siger her, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.
Man siger, at holdningerne er kendte, og at det baserer sig på et spørgsmål om at redde liv og om at forhindre kriminalitet.
Hvis man nu mente, at holdningerne var kendte, kunne man da lige så godt i forhold til alle mulige andre lovforslag, som også har været omfattende debatteret på forskellig vis gennem årene, i samme moment sige, at man heller ikke behøver at tage hensyn til høringsfristerne i forbindelse med de forslag.
Ja, de er åbenbart så kendte hos Socialdemokraterne, at man er ligeglad med de regler, man selv har gjort en dyd ud af i sit eget regeringsgrundlag.
Det er dog foragt for folkestyret, foragt for Folketinget, foragt for de parter, som har interesse i de her sager.
Det er jo derfor, man sender forslag til høring, altså netop for at få andre input, andre holdninger frem end det, som den her dygtige regering har fundet frem til.
Må jeg så ikke godt gentage mit spørgsmål, for det blev der ikke svaret på: Hvorfor vælger man så ikke, når det er situationen, altså at man ikke har overholdt sine egne høringsfrister, at udskyde lovbehandlingen af det forslag, der ligger?
Det ville dog være et minimum af fornuft.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Tak, det skal jeg prøve at gøre.
Sagen her er jo et meget godt eksempel, og når Folketingets formand tager den her sag op med regeringen, bliver der jo selvfølgelig lyttet.
Det var også det, ministrene faktisk sagde i deres taler, og der synes jeg godt, Folketinget kunne kvittere for det og sige, at der faktisk bliver lyttet, når der er tilfælde, hvor man siger, det er ærgerligt, vi ikke når den frist her.
Når regeringen og vi Socialdemokrater valgte at støtte, at man ikke overholdt de almindelige frister, når det drejede sig om det konkrete forslag, så var det, fordi vi ikke ville kunne forsvare at gå en sommer i møde med endnu flere villaindbrud, endnu flere hjemmerøverier, endnu mere kriminalitet begået af de hærdede narkomaner, der skal have penge til deres stof, og endnu flere dødsfald blandt dem, som er på samfundets bund, hvad nogle af de allermest hærdede narkomaner jo må siges at være, og det er jo dem, som det her lovforslag henvender sig til.
Det var af hensyn til dem, at vi sagde: Så lad os gøre det her.
Men vi tager også den løftede pegefinger ad notam, som Folketingets formand har givet regeringen, og som han giver mig nu her ved at rejse sig op, kan jeg se.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-06:
Vi havde indkaldt til den her forespørgselsdebat, fordi vi syntes, at der var et problem med regeringen, men jeg kan forstå, at det så i hvert fald også har bredt sig til den socialdemokratiske politiske ordfører, hr. Magnus Heunicke.
Hr. Magnus Heunicke bliver stillet nogle relevante spørgsmål, bl.a. af hr. Kristian Jensen og hr. Peter Skaarup, og man lytter ikke til det, der bliver spurgt om, og man svarer ikke på det, der bliver spurgt ind til.
Det er det samme problem, vi har med regeringen: Man lytter ikke til de høringssvar, der kommer ind, man tillader faktisk ikke engang, at de får en ordentlig frist, og man svarer ikke ordentligt på Folketingets spørgsmål.
Det er sørgeligt, at det nu også har bredt sig til den socialdemokratiske politiske ordfører; det er sørgeligt for folkestyret, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.
Jeg vil godt stille hr. Magnus Heunicke et principielt spørgsmål: Når et folketingsmedlem, der har stillet et spørgsmål til en minister, skal have et svar, synes hr. Magnus Heunicke så, det er i orden, at det svar, når det er færdigt i ministeriet, bliver givet til en journalist, før det bliver oversendt til Folketinget?
Det er et principielt spørgsmål, det er ikke en konkret sag, det er rent principielt
: Synes hr. Magnus Heunicke, det er i orden, at man orienterer pressen, medierne, først, altså før man orienterer Folketinget?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Tak for det konkrete spørgsmål.
Hvis det er sådan, at hr. Karsten Lauritzen hører vores svar som ikkesvar, så er det måske simpelt hen derfor, der er den her forståelseskløft.
Det synes jeg sådan set ikke at debatten indtil nu har båret præg af, men det kan være, at vi må prøve at finde ud af det på anden vis.
Når det gælder konkrete spørgsmål, er min principielle indstilling – og det har jeg også sagt tidligere temmelig klart fra den her talerstol, lige for nogle minutter siden – at når et folketingsmedlem i et udvalg stiller spørgsmål til en minister, bør der helt overordnet og helt principielt ske det, at svaret kommer udvalget i hænde, før det kommer offentligheden i hænde.
Min personlige holdning er faktisk, at det bør komme spørgeren i hænde, før det kommer udvalget i hænde.
Det var også min holdning før valget, men jeg ved, at der er nogle problemer, i forhold til hvordan man skal give udvalget disse svar.
Men det mener jeg faktisk ville være det, vi skulle arbejde hen imod, og det kan være, at vi kan finde en løsning på det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-06:
Jamen det vil jeg godt kvittere for, det var et klart svar.
Jeg havde håbet, at hr. Magnus Heunicke kunne have givet det til hr. Kristian Jensen.
Men det er et klart svar, og jeg vil godt kvittere for, at ordføreren siger, at Socialdemokratiets holdning er, at når man stiller et spørgsmål som folketingsmedlem og der bliver svaret, så skal svaret selvfølgelig komme spørgeren i hænde, før det kommer pressen i hænde.
Jeg er godt klar over, at det ikke er en konkret sag, ordføreren kan tage stilling til, men jeg håber så, at når der nu bliver klaget til Folketingets Præsidium over det her, vil ordføreren stå ved det, ordføreren sagde, og bakke den klage op, sådan at vi kan få rettet op på den praksis, som er forkert, hvilket ordføreren lige har sagt at han principielt er enig i, nemlig at serviceringen af Folketinget må komme før serviceringen af offentligheden eller som minimum samtidig.
Lars Barfoed (KF), 2012-06-06:
Vi har nu fået et forslag til vedtagelse, som Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har fremsat, og vi har jo hørt meget om, at regeringen gerne vil et bredt samarbejde.
Der står endda her i regeringsprogrammet i bemærkningerne om god regeringsførelse, at regeringen netop vil samarbejde i Folketinget om at sikre høj lovkvalitet.
Så vil jeg bare spørge: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det forslag til vedtagelse?
Jeg havde egentlig ventet, at Socialdemokratiet i dag ville gå på talerstolen og sige, at det jo er et forslag til vedtagelse, man kan være enig i, og at man beklager, at man ikke har levet op til god regeringsførelse.
Det kan man jo ikke benægte at man ikke har gjort.
Og så står der: »Folketinget opfordrer regeringen til at sikre bedre lovkvalitet, bl.a. ved i højere grad at leve op til kravene om rimelige høringsfrister«.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det forslag til vedtagelse?
Jeg troede, at vi kunne vedtage det i bred enighed og så arbejde videre på det grundlag.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg kan se, at forslaget til vedtagelse bliver delt rundt nu.
Jeg har ikke haft det i hånden endnu, så jeg har kunnet læse det fuldstændig, men tak for genoplæsningen fra hr. Lars Barfoed.
Mit svar må jo være et modspørgsmål, som er: Hvad er det i det forslag til vedtagelse, som vi Socialdemokrater sammen med De Radikale, SF og Enhedslisten har fremsat, som Det Konservative Folkeparti ikke kan vedtage og lægge stemmer til?
Jeg synes, det ville være et rigtig godt signal, hvis vi kunne blive enige om et forslag til vedtagelse her, netop fordi Folketinget står sig godt ved at være enige i at prioritere denne debat og sige, at den her debat har principiel vigtighed.
Det havde den under den tidligere regering, og det har den under den her regering.
Så mit svar er et modspørgsmål: Hvad er der i vores forslag til vedtagelse, som hr. Lars Barfoed ikke kan støtte?
Lars Barfoed (KF), 2012-06-06:
En god måde at undgå at svare på er at stille et spørgsmål til spørgeren i stedet for selv at svare.
Det så den taktik, som hr. Magnus Heunicke nu benytter sig af.
I modsætning til hr. Magnus Heunicke, som ikke kan svare på mit spørgsmål, kan jeg godt svare, at det kan vi ikke støtte, fordi der mangler en opfordring til regeringen om at sikre bedre lovkvalitet.
Det er der i vores.
Det er der ikke i det forslag, som jeg har hørt det, og som er fremsat af regeringspartierne.
Der vil man ikke være med til at opfordre regeringen til at sikre bedre lovkvalitet.
Det gør vi, og jeg vil spørge igen – nu har jeg svaret, så kunne vi måske få svar fra hr. Magnus Heunicke: Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til et forslag til vedtagelse, hvor vi opfordrer regeringen til at sikre bedre lovkvalitet, når vi nu skal høre alle de store ord, om at det er det, man går så meget op i, men ikke har levet op til indtil nu?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Det billede, hr. Lars Barfoed tegner af regeringens første 7 måneder og af, at man ikke skulle have levet op til lovkvaliteten, kan jeg ikke genkende.
Jeg synes heller ikke, at der er nogen som helst tal i statistikkerne, man kan lægge til grund.
Så det billede er et usandt billede, som vi er nødt til fuldstændig at tilbagevise.
Hr. Lars Barfoed har så ikke læst vores forslag til vedtagelse endnu, for der henviser vi jo netop til, at Folketinget med tilfredshed konstaterer disse ting om god regeringsførelse, som er oplistet i vores regeringsgrundlag, og det er det, som jeg synes mangler i det forslag til vedtagelse, som hr. Lars Barfoed er medforslagsstiller på.
Der mangler altså en anerkendelse af, hvad det er, som er på programmet i regeringsgrundlaget, og det er grunden til, at vi Socialdemokrater mener, at det forslag til vedtagelse sådan set peger i nogenlunde samme retning, men at vores er mest dækkende for arbejdet.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Af historiske årsager er der en del af den tekniske vurdering og den tekniske bistand, der ligger hos regeringen, selv om den i princippet lige så godt kunne ligge i Folketinget.
Det blev der også stillet forslag om under den første regering under Poul Nyrup Rasmussen, der trådte til i 1993.
Det blev så aldrig til noget.
Mit spørgsmål – da man kan sige, at en stor del af den tekniske viden ligger hos den udøvende magt – er derfor: På hvilke tidspunkter ville det i ordførerens optik være fornuftigt at nægte Folketinget teknisk bistand i forbindelse med lovgivningsarbejdet?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Helt overordnet er det min og Socialdemokraternes holdning, at når et folketingsudvalg eller medlemmer af et folketingsudvalg fra ministeriets side ønsker at få teknisk bistand til ændringsforslag til fremsatte lovforslag, så bør det sådan helt overordnet være standardprincippet, at det skal man have.
Jeg har selv gjort brug af det, da jeg sad i opposition som udvalgsmedlem, og det kan være helt glimrende at få teknisk bistand.
Jeg må så sige, at min erfaring fra den tidligere VK-regerings såkaldt tekniske bistand er, at det ikke altid var så brugbart, som man som oppositionspolitiker kunne ønske sig.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke, at jeg sådan set er ligeglad med tidligere eksempler, og jeg er også ligeglad med konkrete eksempler.
Det her handler om principper.
Vi har, siden den nye regering trådte til, set flere eksempler her i Folketinget på, at der er blevet nægtet teknisk bistand til Folketinget i forbindelse med lovbehandlingen.
Kan ordføreren rent principielt se noget tilfælde, hvor det giver mening for regeringen ikke at yde teknisk bistand til Folketinget?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Det er jeg enig i.
Det er et dansk parlament, vi sidder i, og derfor skal stoffet, i det omfang det overhovedet er muligt, være på dansk.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi der kan være en bog, der henvises til, som ikke er på dansk.
Så må man se, om man kan oversætte det sted, der henvises til i den pågældende bog.
Så principielt er jeg enig i, men jeg vil ikke afvise, at der kan være situationer, hvor det ikke er muligt at gøre det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Min pointe med den her debat, sagde hr. Magnus Heunicke.
Jeg vil bare oplyse om, at det jo ikke er Socialdemokraterne eller hr. Magnus Heunicke, der har rejst den her debat.
Det er sådan set os andre, og vores pointe er, at regeringen ikke lever op til sit regeringsprogram.
Det er sådan set det, vi diskuterer her i dag.
Det kan da godt være, at man synes, at man ikke skal måles på de første 8 måneder, fordi det ikke siger noget særligt om, hvad regeringen har tænkt sig at gøre, eller hvad ved jeg.
Hvis man endelig skal gå tilbage i historien, kan man få sådan nogle parallelforskydninger af dårlige undskyldninger i ørerne, men det kan vi jo ikke bruge til særlig meget.
For jeg frygter i virkeligheden, at om et år har vi fuldstændig den samme forespørgselsdebat, hvor det vil vise sig, at regeringen heller ikke har levet op til det, for man har jo ikke gjort noget i den virkelige verden.
Hvor store målsætninger skal der være?
Hvor tilfredse skal organisationerne være i forhold til høringssvar?
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Når jeg spørger, kan fru Marianne Jelved måske gætte sig til, at det er, fordi det er et konkret problem, en konkret udfordring for folketingsmedlemmer, der sidder i udvalgene, at der foreligger dokumenter, som ikke er oversat til dansk.
Og fru Marianne Jelved har da måske ret i, at der kan være en bog, som det vil tage meget lang tid at oversætte til dansk, og at det kan der blive bedt om i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men i forbindelse med et vigtigt, et epokegørende lovforslag, som Folketinget har under behandling i øjeblikket, nemlig forslaget om EU's finanspagt, er det sådan, og det er en indvending, Dansk Folkeparti har gjort gældende ved flere lejligheder, at der foreligger dokumenter – det handler ikke om bøger, men om konkrete svar – som ikke er på dansk.
Og der kan godt sidde folketingsmedlemmer, det kunne jo godt være, i et dansk parlament, der ikke lige nødvendigvis har alle forudsætninger for at sætte sig ind i relativt komplicerede sammenhænge på andre sprog end dansk.
Så jeg vil spørge, om Det Radikale Venstre vil arbejde for, at vi får fuldstændig klarhed, ikke bare principielt, men konkret, over, at den slags ting altid skal foregå på dansk.
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Som sagt tror jeg, at der på det grundlag sagtens kan indledes en konstruktiv og god dialog om, hvordan vi kan få skabt gode rammer for videreudviklingen af samarbejdet mellem regering og Folketing fremover.
Så derfor er der kun gode hensigter fra regeringens side, nemlig at det grundlag, der ligger i regeringsgrundlaget, kan man i Folketinget finde ud af at udmønte i fælles overensstemmelse.
Det er et projekt, der jo allerede er blevet sat i gang i efteråret, og derfor håber jeg på, at alle vil bidrage konstruktivt til det.
For det er vigtigt, at der på tværs af regeringsskifte er faste rammer for, hvordan samarbejdet mellem regering og Folketing skal være, og hvordan det kunne udvikle sig.
Inger Støjberg (V), 2012-06-06:
Jamen det her er bare en omgang gas, vil jeg sige til justitsministeren.
Det er jo bare en omgang gas, justitsministeren står og lirer af i Folketingssalen.
Det her har intet med virkelighedens verden at gøre.
Justitsministeren har sjoflet Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik.
Justitsministeren sjofler i de svar, som han giver til Folketinget, og samtidig tillader justitsministeren sig at stå her i dag og sige, at der er et godt samarbejde, og at der er de bedste intentioner.
Vel er der ej de bedste intentioner.
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
At det ikke skulle have noget med virkeligheden at gøre, at regeringen gør sit yderste for at sikre et godt samarbejde med Folketinget, forstår jeg måske i særlig grad ikke, at fru Inger Støjberg siger.
I sidste uge fremsatte fru Inger Støjberg et forslag om, at det lovforslag, som regeringen nu har til behandling, om bedre muligheder for familiesammenføring med børn, kunne blive opdelt, således at man måtte forstå, at Venstre kunne komme til at stemme for en del af lovforslaget.
Det er nu i behandling i Folketingets udvalg, og regeringen er positivt indstillet over for det.
Jeg synes, det er godt, at der her kommer en bred aftale om så vigtigt et område.
Det er bare ét eksempel.
Regeringen har fremlagt et klart program, debatten er indledt med Folketinget, og jeg synes da, at der er alle mulige gode grunde til, at vi får en konstruktiv debat, ikke mindst fordi vi jo så måske kan sikre, at de debatter, vi har på tværs af regeringsskel, kan få en lidt anden og fastere ramme.
Det synes jeg kunne være godt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Justitsministeren siger, at regeringen intet problem har med god regeringsførelse.
Det synes jeg er meget store ord at tage i sin mund efter 3 timers debat og med det faktum i baghovedet, at justitsministeren måske selv er en af de ministre, der har det allerstørste problem med god regeringsførelse.
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Enhedslisten har jo også klart tilkendegivet, at det er en sag, man vil forfølge, og det er regeringen helt tryg ved, så vi i samarbejde med vores gode parlamentariske grundlag og forhåbentlig også resten af Folketinget kan få virkeliggjort de meget gode hensigter, som står i forslaget og i programmet for god regeringsførelse.
Det er jo diskussioner, som nu kommer til at køre i Folketingets respektive organer, og her håber jeg som sagt på en bred enighed efter den, synes jeg, ganske udmærkede debat, der har været her i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Ministeren forholder sig jo overhovedet ikke til virkeligheden.
Det er, som om der har været nogle kommunikationskurser i den socialdemokratiske folketingsgruppe, der er gået ud på, at man ikke skal svare på nogen som helst spørgsmål.
Vi så det med hr. Magnus Heunicke i sidste uge i afslutningsdebatten, og vi ser det igen i dag med justitsministeren.
Det er pinligt.
Niveauet er pinligt, vil jeg sige til justitsministeren.
Så blev der fra justitsministerens side sagt: Vi har søsat en ambition om nye skridt.
Altså, det er jo på det nærmeste en voldtægt af det danske sprog, der foregår fra justitsministerens side.
Der er jo intet indhold i en sådan sætning.
Der blev også sagt: Vi har indledt en dialog med Folketingets partier. Nu har jeg lige spurgt en af de andre borgerlige gruppeformænd, og der er i hvert fald ingen af os, der er blevet indkaldt til møder eller har fået strakt en arm ud imod os om at indgå i en dialog om det her.
Det kan godt være, at man gør det nu, men de første 8 måneder har man haft flotte intentioner, man har skrevet noget på stykke papir, men man har intet gjort.
Så tør dog det smørrede smil af og svar ordentligt!
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Nu skal jeg ikke udtale mig om niveauet for debatten i Folketingssalen, men jeg vil bare sige – når der bliver sagt, at der ikke er noget konkret i det – at regeringen jo rent faktisk på side 76 i regeringsgrundlaget har skrevet meget detaljeret, hvad det er, man ønsker at gå efter, hvad det er for nye skridt, der skal tages.
Derfor synes jeg jo også, at Liberal Alliance skulle prøve at kigge på det.
Eksempelvis er en af de store sager, som regeringen og jeg selv har fået ansvaret for, overladt til os af den tidligere regering – og vi nåede jo desværre ikke at blive færdige med det på grund af et folketingsvalg – den nye offentlighedslov, altså en grundstamme i forvaltningen, en grundstamme i et moderne demokrati.
Det står direkte nævnt her.
Det er da noget meget konkret, som regeringen agter at arbejde videre med.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-06-06:
Jeg ved godt, at ministeren og regeringen som helhed tror, at hvis man har skrevet noget, det være sig på side 76 i regeringsgrundlaget eller andre steder, eller man siger det nok gange, bliver det til virkelighed.
Men sådan er det jo ikke.
Ord skal følges af handling.
Og det er jo der, problemet ligger i forbindelse med regeringens manglende gode regeringsførelse.
De smukke ord, man har skrevet i regeringsgrundlaget, er ikke blevet fulgt af handling.
Man har brudt høringsfrister, man har nægtet Folketinget bistand, man har afvist at svare på udvalgsspørgsmål fra Folketinget.
Alligevel står ministeren her og siger, at man i efteråret helt konkret har taget nogle initiativer til at samarbejde med Folketinget.
Nu vil jeg gerne spørge justitsministeren helt konkret – helt konkret: I forbindelse med de initiativer, man har taget i efteråret fra regeringens side over for Folketinget, og som ingen herinde i Folketingssalen kender til, hvad det så helt konkret, der er tale om?
Morten Bødskov (S), 2012-06-06:
Det er bestemt ikke tilfældet, og jeg er ked af, at jeg kom til at træde på en øm tå.
Men jeg vil bare sige, som jeg sagde til hr. Kristian Jensen, at jeg tror – og det ved hr. Lars Barfoed jo også godt fra sin egen tid som minister – at der nok ikke er nogen, der har noget at lade nogen høre her.
Virkeligheden er jo den, at når vi diskuterer høringsfrist, når vi diskuterer høringssvar, og når vi diskuterer tilrettelæggelse af lovgivningsarbejdet, så tror jeg, at der blandt de traditionelt regeringsbærende partier kan findes eksempler på det samme så at sige i hver vores lejr.
Jeg håber på, at vi nu kan tilrettelægge den proces, som regeringen jo allerede har startet her i efteråret, om, hvordan vi kan sikre gode rammer for spørgsmålet om god regeringsførelse fremover.
Det håber jeg da også at De Konservative vil være med til at sikre som et traditionelt regeringsbærende parti.