runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-10-23:
Når det er det helt konkrete lovforslag, vi forholder os til, er det jo meget, meget let for hr. John Dyrby Paulsen at give et meget, meget klart svar.
Hr. John Dyrby Paulsen anbefaler og tilkendegiver klart, at Socialdemokratiet stemmer rødt til det her lovforslag.
Det er jo sådan set meget nemt at forholde sig til.
Men hvad betyder det?
Hvad betyder det så med den røde afstemningsknap?
Betyder det, at man vil rulle det tilbage?
Vil man lade det stå, eller vil man, som man lægger op til i sit finanslovudspil, bruge provenuet her til at finansiere andre forslag?
Altså, vil man rulle det tilbage - ja eller nej?
Det er sådan set meget, meget væsentligt at få at vide, hvad det socialdemokratiske nej til dette lovforslag betyder.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det meget klare svar er jo, at vi vil lave en skattereform, det har vi sagt tit; den debat har vi så tit haft her.
Men det, der hele tiden er i fokus og bør være i fokus her, er tredjebehandlingen af det her lovforslag.
Og det, der er det interessante, er da, om statsministeren og Venstre er enige i de svar, der er givet fra Skatteministeriet, nemlig at det her på ingen måde er til gavn for lavindkomstgrupperne, og at det her på alle måder tilgodeser de høje indkomster, der får betydelig mere ud af den her aftale.
Er de enige med statsministeren, der herfra har sagt, at det er til gavn for lavindkomstgrupperne, og at det er socialt mere retfærdigt?
Det er det på ingen måde.
Kan vi ikke få et klart svar fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti på det simple spørgsmål?
Lars Barfoed (KF), 2007-10-23:
Det var jo en interessant lille socialdemokratisk tale, vi fik her.
Jeg vil da godt spørge hr. John Dyrby Paulsen, om ikke det forholder sig lige præcis sådan, at var dette lovforslag ikke blevet gennemført, så skulle vi i henhold til den socialdemokratiske lovgivning, der var tilrettelagt i forvejen, have nedsat arbejdsmarkedsbidraget, og så ville skattelettelserne til dem, der tjener mest, have været større, end tilfældet er ifølge det lovforslag, der foreligger nu.
Altså, den sociale fordeling i det her forslag er betydelig bedre end den, som den socialdemokratiske lovgivning, der forelå før, ville have medført.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Alle de forudsætninger, der skal bruges til regnestykket, har Skatteministeriet allerede i deres maskiner, og de har allerede delvis udført beregningerne i tidligere svar på spørgsmål.
Og derfor kan jeg godt stå inde for, at vi kan nå at få lavet et udvalgsarbejde, få besvaret et spørgsmål og få en tredjebehandling senere i dag uden forsinkelser, for jeg vil selvfølgelig ikke være skyld i, at skattekortene ikke kommer ud til borgerne.
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Jeg er naturligvis ked af, hvis medlemmer af Folketingets Skatteudvalg føler, at der ikke er blevet svaret godt nok på spørgsmålet.
Men da hele diskussionen om en tidlig tredjebehandling af det her forslag vedrører udsendelsen af de 4,5 millioner forskudsopgørelser for næste år, og da det spørgsmål, man ønsker der skal beregnes videre på ud fra nogle forudsætninger, som så først skal defineres, ikke kan besvares inden for den tidsramme, der hedder, at vi skal mødes senere i dag - det er alene et spørgsmål om, hvad det er for en regnekraft, der skal til for at lave beregningerne, plus at man skal være mere præcis, end man hidtil har været, i spørgsmålet om, hvilke forudsætninger der skal beregnes på vil vi ganske enkelt ikke kunne nå det i dag.
En afbrydelse af tredjebehandlingen nu vil betyde, at vi ikke kan få det vedtaget i dag.
Det kan jeg ikke anbefale.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Ja, undskyld, det er lidt usædvanligt, men der er nogle spørgsmål, som vi efter vores opfattelse ikke har fået tilstrækkeligt besvaret, og der er også stillet yderligere et spørgsmål, så derfor vil jeg gerne have sagen tilbage i udvalget, så vi kan få uddybende svar på alle spørgsmål.
Hvis skatteministeren mener, det er vigtigt, at det bliver vedtaget i dag, for ellers kan det ikke træde i kraft, er vi indstillet på, at vi tager udvalgsarbejdet i dag og tager det på dagsordenen senere i dag.
Forslag om standsning af sagens behandling
Kristian Jensen (V), 2007-10-23:
Det er ganske korrekt, som jeg også har svaret i spørgsmål 11 og 12, at der er blevet lavet en beregning på et øjebliksbillede af, hvad der foregår nu og her.
Men at skulle indregne også de fremtidige forudsætninger, som der bliver bedt om, frem til år 2015, kræver en større omstilling end som så.
Jeg har meget stor respekt for mine økonomer i Skatteministeriet - de er fremragende, og de har et fantastisk godt apparat til rådighed - men at kunne lave de beregninger på forudsætninger, der først skal være enighed om, på den tid, der så vil være til rådighed, mener jeg ganske enkelt ikke er den kvalitet værdig i svar, som skal gives til Folketinget.
Jeg vil meget gerne besvare hr. Frank Aaens og Enhedslistens spørgsmål, når der bliver klarhed over, hvad det er for forudsætninger, der skal opstilles.
Jeg vil meget gerne levere de svar, så hurtigt vi overhovedet kan gøre det, men jeg vil gerne gøre det i Skatteudvalgets almindelige del, altså uden for behandlingen af det her forslag.
Jeg vil gerne love både Enhedslistens og Folketingets medlemmer, at vi vil besvare det spørgsmål, så hurtigt det overhovedet er muligt for os at levere det, når først forudsætningerne er blevet afklaret.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu skal det jo ikke være sådan, at vi ordførere udveksler, hvad vi synes og ikke synes; nej, jeg synes, man skal tage udgangspunkt i de tal og de svar, der er kommet fra Skatteministeriet.
Og her kan man se, at dem med de højeste indkomster faktisk tjener betydelig mere på regeringens skatteaftale, end de oprindelig ville have fået.
Lad mig give et eksempel: En funktionær, der tjener en lille halv million kroner om året, får ifølge den nye aftale ca. 40.000 kr. frem til 2015; vedkommende skulle have haft omkring 11.000 kr. Det kan da kaldes en klækkelig forbedring.
Og det er stadig sådan, at pensionisten uden ATP i lejet bolig skulle have haft næsten 4.400 kr. og får 4.000 kr., og det er altså en direkte nedgang.
Hvordan regeringen får det til at være socialt retfærdigt og til gavn for dem med de lave indkomster, forstår jeg simpelt hen ikke.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
I Venstre synes vi, at det her er et rigtig godt og fornuftigt forslag.
Vi ønsker at lette skatten på arbejde, og vi ønsker at øge arbejdsudbuddet til gavn for både den private sektor og den offentlige sektor.
Vi ved alle sammen, at der er brug for både hoveder og hænder på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, at det, der nu trænger til klart og utvetydigt at blive besvaret her fra Folketingets talerstol efter det, vi har hørt den socialdemokratiske ordfører fremlægge, er, hvorvidt Socialdemokraterne vil rulle den her skattelettelse på arbejdsindkomst tilbage, hvis det er sådan, at man får regeringsmagt, som man har agt.
Den skattelettelse på arbejdsindkomst, der er givet her, er inden for skattestoppets helt klare definitioner, definitioner, som Socialdemokraterne har sagt at man ville tilslutte sig og praktisere.
Det, der nu siges, og den måde man har tilkendegivet, man vil stemme på ved det her forslags tredjebehandling, er i modstrid hermed.
Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet nu skylder Folketinget og offentligheden et svar på, om man vil trække skattelettelser på arbejdsindkomst tilbage, hvis man får magt.
Det skal vi have et entydigt svar på nu.
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
: Når nu man er imod forslaget, hvad vil man så gøre i stedet for, hvis man får mulighed for det? Vil man rulle det tilbage igen, hvis man får chancen?
Vil man annullere den skattepakke, vi nu diskuterer her, som giver et incitament, og som giver de flere hænder på arbejdsmarkedet, som vi jo alle sammen efterspørger?
Vil man lave det om, hvis man får mulighed for det rent politisk?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det, der er til debat her i dag, er det lovforslag, der hedder L 2, det er tredjebehandlingen af regeringens skatteaftale med Dansk Folkeparti.
Og det, der i al beskedenhed blev spurgt ind til, var det, som statsministeren den 4. oktober sagde fra den her talerstol, nemlig at det her forslag specielt er til gavn for lavindkomstgrupperne, og at det er socialt mere retfærdigt end det, vi ellers ville have fået.
Er Venstre, regeringspartierne i øvrigt og Dansk Folkeparti så ikke enige i, at det var en fortalelse, altså forkert, hvis det skulle være baseret på de svar, vi har fået fra Skatteministeriet?
Det var det, vi startede med, og det er der ingen som helst fra regeringspartierne eller Dansk Folkeparti der endnu har svaret på.
Så skulle vi ikke begrænse os til at behandle det lovforslag, der nu er til debat, og så kan vi tage alt andet i forbindelse med en valgkamp, eller hvad der nu er på vej.
Men kunne vi da for søren ikke få nogle klare svar på, om det, som statsministeren sagde fra den her talerstol, var forkert?
Det mener vi det var.
Kan man for søren så ikke fra Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis side sige: Ja, vi har set tallene, og vi er enige i, at det, statsministeren sagde, var forkert?
Jacob Jensen (V), 2007-10-23:
Nu har vi jo indtil flere gange hørt den socialdemokratiske ordfører ikke svare på de spørgsmål, der bliver stillet af både hr. Kim Andersen og hr. Peter Christensen m.fl.
Så jeg må jo tage tavsheden fra Socialdemokraternes ordfører som et udtryk for, at man faktisk vil rulle de her skattelettelser på rundt regnet 10 mia. kr. tilbage igen, hvis man får mulighed for det.
Og jeg har også forstået på Socialdemokraterne - både fra formandens side og fra ordførernes side ved tidligere lejligheder - at alt så er i spil.
Så derfor er mit konkrete spørgsmål: Når vi nu af tavsheden kan konstatere, at man vil rulle de her skattelettelser tilbage, hvad er så ellers i spil efter et eventuelt valg i forhold til en socialdemokratisk skattereform, som man jo også barslede med?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu faldt noget af masken jo.
Nu fandt vi så ud af, at uanset om statsministeren har stået heroppe og sagt, at det var til gavn for lavindkomstgrupperne, kaldt det socialt mere retfærdigt, stik mod de svar vi har fået fra Skatteministeriet, så vil regeringen og Dansk Folkeparti være ligeglade med de svar, vi har fået fra Skatteministeriet, og det synes jeg da er en indrømmelse, der vil noget.
For det sætter det jo i virkeligheden i relief: Det her forslag er socialt uretfærdigt, og det er til gavn for de høje indkomster.
Det er ikke på nogen måde til særlig gavn for lavindkomsterne.
Tak for det meget klare svar.
Peter Christensen (V), 2007-10-23:
Jeg synes, det bliver en mærkelig diskussion, for vi har en helt fast procedure for, hvordan vi har en debat her i Tinget, og den er, at når man er oppe som ordfører, er det de andre partier, der kan stille spørgsmål til pågældende ordfører, og så skifter det efterhånden.
Så derfor vil hr. John Dyrby få rig mulighed for at spørge ind også til Venstre og til de andre partier.
Men nu er det altså os, der spørger hr. John Dyrby, og jeg synes, at jeg som politiker og borgerne har et berettiget krav på at vide, hvad Socialdemokratiet vil gøre, når vi om et øjeblik vedtager lettelsen af skatten på arbejde.
Vil de rulle det tilbage, fordi de, som vi kan læse det i deres finanslovudspil, vil bruge pengene på andre ting?
Altså sagt på almindeligt dansk: Man vil øge den samlede beskatning af borgerne med 10 mia. kr. Er det det, man kan forvente efter et valg?
Det ville jeg da gerne vide, inden jeg trykkede på knappen, hvis jeg var almindelig vælger.
Kan jeg forvente, at en stemme på Socialdemokratiet prompte også er en skatteregning på 10 mia. kr. ekstra?
Jeg synes da, at man burde være ærlig nok til at svare på det, for ellers synes jeg da ikke, at vælgerne har en mulighed for at træffe et valg.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det er jo utroligt.
Man starter med at stille et spørgsmål om, hvorvidt der er noget, statsministeren har misforstået, fordi han åbenbart læser tallene anderledes, end vi gør.
Og det var et klart spørgsmål fra min side: Er Venstre i den situation, at de har misforstået deres egne tal, og hvad vil de gøre ved det, som statsministeren sagde fra talerstolen, som i virkeligheden efter min overbevisning er direkte forkert?
Og hvad er svaret fra Venstre?
Det er et spørgsmål om, hvad Socialdemokratiet vil gøre i forbindelse med en valgkamp og efter et valg.
Altså, jeg synes, at Venstre først og fremmest skulle komme ud af busken og sige, om det er et forsøg på at tale udenom, om det er et forsøg på gedulgt at få det her verfet ind ad bagdøren, vel vidende at den sociale profil og gavnligheden af det her for lavindkomsterne er helt væk, vel vidende at statsministeren har proklameret det her fra talerstolen, selv om svaret fra Skatteministeriet efter min bedste overbevisning gør, at det ikke er rigtigt.
Men det svarer Venstre overhovedet ikke på.
Kunne vi ikke få et svar på det først og fremmest?
Det er jo det, debatten drejer sig om.
Peter Christensen (V), 2007-10-23:
Vi kan høre på den socialdemokratiske ordfører, at der er en ivrighed efter at stille spørgsmål, men det vil der jo blive mulighed for lidt senere, når de andre ordførere kommer op og holder ordførerindlæg.
Men nu er det altså os, der har muligheden for også at få afklaret et par ting om Socialdemokratiets synspunkter.
Socialdemokratiet har i deres finanslovudspil sagt, at de vil bruge de penge, som vi her sætter skatten ned på arbejdsindkomst for, og så er det da interessant at vide, om man, når forslaget nu vedtages senere, så vil rulle det tilbage efter et valg.
Det synes jeg da også vælgerne har krav på at vide.
Og der kan man jo ikke svare ved at stille spørgsmål om alle mulige andre ting.
Man er jo nødt til at forholde sig til, at vi nu har en politisk debat om, hvad man vil gøre med hensyn til de her lettelser af skatten på arbejde.
Jeg synes da, at vælgerne også har et berettiget krav på at vide, om de efter valget, hvis Socialdemokratiet vinder valget, kan forvente, at de så får en skatteregning på over 10 mia. kr.
Er det dét, man kan vente?
Der synes jeg da ikke, at Socialdemokratiet så bare kan stille et modspørgsmål.
Det må de da kunne svare på.
Det er faktisk meget enkelt.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Ser man på de tal og de svar, vi har fået fra Skatteministeriet, viser de det direkte modsatte, nemlig at pensionisterne taber på det her, og de høje indkomstgrupper får særdeles meget ekstra i lønningsposen i forhold til, hvad de ellers havde fået.
Så siger Venstre, at nu skal vi diskutere, hvad Socialdemokratiet vil gøre, når vi engang vedtager hvis vi vedtager - det her, men det er da uinteressant lige nu.
Det, der er interessant, er det konkrete forslag.
vi kan åbenbart ikke få Venstre til at indrømme det - at det her lovforslag og de svar, der er givet fra Skatteministeriet, klart viser, at pensionisten får mindre, end vedkommende ellers ville have fået, at lavindkomstgrupperne får mindre, end de ellers ville have fået, og at højindkomstgrupperne får i pose og sæk?
Det er altså ikke fair.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Hr. Dyrby Paulsen svarer ikke på det, han bliver spurgt om.
Vi ved stadig væk ikke, hvad den socialdemokratiske skattepolitik går ud på.
Det er simpelt hen ikke værdigt for et så stort og tidligere regeringsbærende parti ikke entydigt at kunne forklare det.
Vil de skattelettelser på arbejdsindkomst, som nu er til tredje behandling, blive rullet tilbage fra januar 2008, hvis Socialdemokraterne på et tidspunkt får magt, som de har agt?
Med hensyn til substansen er det værd for hundrede og syttende gang at gentage, at der ikke tages noget fra nogen her.
Alle får.
Pensionister og overførselsindkomstgrupper kompenseres af pristalsreguleringen af energiafgifterne, og alle får fornøjelse af det forhøjede personfradrag.
Men der tages ikke noget fra nogen, og derfor er forslaget socialt afbalanceret.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det er jo interessant, at når jeg går her på talerstolen og siger, at statsministeren har misforstået regeringens eget forslag og i virkeligheden har misforstået de effekter og den sociale retfærdighed eller mangel på samme, der er i forslaget, er svaret fra Venstre, at de nu godt vil have svar på, hvad Socialdemokratiet så vil, i stedet for at forholde sig til den meget konkrete og meget direkte kritik, jeg havde af statsministeren og det, statsministeren sagde den 4. oktober her fra talerstolen.
Man forholder sig slet ikke til det.
Man forsøger simpelt hen at dysse det ned ved slet ikke at tale om det.
Det synes jeg er underligt.
Jeg vil først og fremmest gerne have et svar på: Havde statsministeren ret, eller havde han ikke ret?
Jeg har også indikeret svaret: Statsministeren havde ikke ret den 4. oktober, da han fra den her talerstol sagde, at det forslag, som regeringen og Dansk Folkeparti ville fremsætte, specielt var til gavn for lavindkomstgrupperne, for det er det ved gud ikke.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-10-23:
Man kan ikke ligefrem påstå, at argumenterne har flyttet positionerne.
Jeg kan så berolige med, at det har de heller ikke hos Ny Alliance, så man kan roligt regne med, at vi stemmer for.
Det er i hvert fald ikke forbudt i politik at gentage og gentage.
Det har vi gjort i den her sag ved fire behandlinger i Folketinget - og gør det så også i dag.
Man kunne godt i et øjebliks svaghed forfalde til at tro, at der måske er en del, der ikke har læst høringssvarene - i hvert fald dem, der kritiserer forslaget - for der er faktisk en række entydige signaler om, at den del af det om skattelettelser, som rokker ved skatten i den øverste ende, sikrer flere hænder på arbejdsmarkedet.
Flere hænder på arbejdsmarkedet er det, samtlige partier efterlyser til alle tider.
Hver gang der er en skattelettelse i sigte, som har det mål, er vi med.
Det flugter nemlig med Ny Alliances skattepolitik, hvor vi peger på, at den sikreste måde at sikre velfærden på i Danmark faktisk er ved at sikre velstand.
Der er nu en række udsagn om, at en fjernelse af topskatten vil betyde, at det selvfinansierer sig med op til 80 pct., og derfor håber vi meget på, at det her blot er forløberen for, at der må være et flertal i Folketinget - om ikke før, så efter et valg - der er klar til en skattereform, der har det sigte at skabe grundlag for, at vi får den arbejdskraft til rådighed for at sikre den velfærd, alle taler om.
Vi mener altså, at det skal løses på en anden måde end ved øget fordelingspolitik.
Så det er Ny Alliances skattepolitik, og vi ser et lille hjørne af det her.
Derfor siger vi, at lidt også har ret, og når regeringen nu endelig er kommet med et lille hjørne, der duer, stemmer vi selvfølgelig for.
Og vi er endog villige til at strække os til at rose regeringen for, at de har gjort det.
Det er overhovedet ikke blevet til i det smukkeste forløb.
Der var de der lukkede døre, og der var blokpolitik, og der er meget skidt at sige om det.
Det har jeg sagt en gang, så det behøver jeg ikke at gentage for nu ikke at begå samme fejl som alle andre, så det skal blot være nævnt for dermed at understrege, at vi står der i debatten, hvor vi hele tiden har stået, hvilket alle andre også gør.
Det har været en lystig dag
, så lad os nu blive stående der.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Man må høre meget, før ørerne falder af, men jeg må sige, at de efterhånden sidder lidt løst.
Hvis hr. Mikkel Dencker læser svarene til Skatteudvalget - jeg synes næsten, at hr. Mikkel Dencker skulle gøre sig den ulejlighed at gøre det, inden vi stemmer om det her forslag - så vil han kunne se, at hvis man måler udbyttet for f.eks. en enlig folkepensionist, vil vedkommende have større udbytte ud af bare at få nedsat arbejdsmarkedsbidraget fra de nuværende regler end ved at få lavet den omfordeling til fordel for de mere velstillede, som hr. Mikkel Dencker lægger navn til.
Det er ikke det samme som, at det er den bedste løsning, men det er trods alt mindre ringe end det, hr. Mikkel Dencker foreslår.
SF så helst, at vi lavede en skattereform, som skaffede flere penge til velfærd, og som virkelig rettede op på uligheden i Danmark.
Jeg håber, at vi snart kan få et valg, så vi kan få sat sådan en skattereform på skinner.
Det her øger kun uligheden.
Det skaber ikke mere beskæftigelse, men er altså kun med til at trække Danmark mere skævt.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Jeg synes godt nok, at det her er underligt.
En ting er, at hr. Homann er uenig i vores skattepolitik, det er der jo ikke noget nyt i, det har vi hørt masser af gange før, men hr. Homann står så og anviser en model for at dele de her penge ud, som er socialt fuldstændig ude af balance, og jo flere penge man tjener, jo større skattelettelse får man, og der er slet ingen penge til dem, som er uden for arbejdsmarkedet.
Det er kun dem, som har et arbejde, der får det her, hvis man lytter til hr. Homann.
Regeringen og Dansk Folkeparti har da lavet en model, som er socialt afbalanceret, hvor alle får noget ud af det her.
Jeg må godt nok sige: Det er nye tider, vi får her fra SF.
Det er lige før, at jeg tror, at SF er på vej til at koble sig på Ny Alliances skattepolitik, sådan noget fladt skatteagtigt noget, hvor alle skal betale 40 pct. eller 30 pct. eller 20 pct.
Er det det, vi er ude i?
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Tak til skatteministeren for tilbuddet om at få de tal, som vi ikke nåede at få i dag.
Jeg skal undlade at tage skatteministerens manglende irettesættelse af de tal, jeg har lagt frem, som en bekræftelse på, at jeg har ret i, hvad jeg har sagt, men det vil så vise sig, når vi kommer længere hen.
Jeg forstår faktisk ikke, hvorfor vi skulle igennem den her seance, før vi startede den egentlige debat.
For det spørgsmål, som ikke er blevet besvaret, og som nu vil blive besvaret, stillede vi faktisk den 11. oktober 2007.
Svaret var, at man ikke kan svare på det, fordi man ikke kan forstå forudsætningerne.
Den undskyldning fatter jeg simpelt hen ikke.
Man kunne jo have kommet med den noget tidligere, så vi kunne have skærpet spørgsmålet og fået svar til i dag.
Men hvad var det nu for nogle forudsætninger, vi spurgte til?
Det var, at man bare skulle bruge de samme forudsætninger, som man tidligere havde brugt.
Man udvidede svaret med hensyn til nogle flere socialgrupper og gangede sammen og summerede.
Jeg mener, at når man kan lave det for dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere og andre, så kan man selvfølgelig også lave det for andre grupper.
Og det bad vi om.
For det tager altså ikke mange minutter at gange og summere og få det talt sammen i et regneark, hvis man vil.
Så vil jeg lige sige noget om tryghed.
Tryghed for de lave indkomster er, at de ikke får nogen skattelettelse; til gengæld falder de i indkomst.
Flere tusinde med lav indkomst har måttet flytte fra deres hjem på grund af lav indkomst.
Tryghed for de høje indkomster er, at de får skattelettelser og højere indkomst.
Det er selvfølgelig to slags tryghed.
Jeg tror, at de færreste vil have den første slags, og at rigtig mange vil have den sidste.
Men sådan er det ikke.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at det var den bedste løsning, at man blot nedsatte arbejdsmarkedsbidraget.
Den bedste løsning efter SF’s opfattelse er en stor skattereform, hvor vi virkelig sænker indkomstskatten i bunden og sørger for at omlægge beskatningen, så man beskatter ressourceforbrug, boliggevinster osv. noget mere.
Lad os endelig tage den snak, men det værste, man kan forestille sig, er da det forslag, som hr. Mikkel Dencker lægger navn til.