Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-04:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at sige tak til ordførerne for den gode modtagelse, for sådan oplever jeg det.
Der er ingen tvivl om, at det her er et område, hvor vi er nødt til sådan lidt forsigtigt at finde ud af, hvad vi skal gøre.
Jeg har store forventninger til de muligheder, som droner kan skabe i vores samfund – både på kort og på lang sigt.
I dag kan vi roligt konstatere, at droner er langt mere end legetøj.
Det kan jo også styrke erhvervslivet og gøre det lettere at løse myndighedsopgaver, hvis vi får en god måde at håndtere det på.
Det giver selvfølgelig også mulighed for at skabe arbejdspladser.
Man forventer faktisk, at der på droneområdet frem mod 2050 kan skabes op mod 150.000 nye arbejdspladser i EU.
Det synes jeg bestemt også at vi skal udnytte her i Danmark, og jeg mener også, vi har gode forudsætninger for at gøre det.
Vi har jo i regeringen sat vækst og arbejdspladser højt på dagsordenen, og jeg kan love for, at vi også på droneområdet vil gøre vores bedste for at få de allerbedste rammer for erhvervslivet.
Jeg vil lige nævne, at der i EU arbejdes på at få skabt fælles droneregler, og at vi må forvente, at der minimum går 2-3 år, inden forhandlingerne er færdige og endelige regler foreligger.
Det mener jeg ganske enkelt ikke at vi kan vente på, for branchen efterlyser klare rammer og bedre vilkår, og det er også derfor, at vi fremsætter forslaget nu.
Med nye regler kan vi medvirke til, at Danmark bliver et foregangsland, når det kommer til at udnytte droners store potentiale.
Vi fjerner kravet om dispensation for luftfartsloven for virksomhederne, og det betyder, at en stor byrde forsvinder for dem.
Sikkerheden vil blive søgt tilgodeset, ved at vi stiller krav om, at droneførerne skal være kompetente.
Vi kommer med andre ord til at stille krav om uddannelse og kendskab til reglerne, så brugerne ved, hvad de må, og hvad de ikke må.
Der vil komme et personligt dronetegn og dronebevis – altså det, man kunne kalde et kørekort.
Det ligner det, vi også kender fra andre transportformer, det skaber større fleksibilitet på arbejdsmarkedet, og det er vigtigt i en industri, der udvikler sig, og som har brug for dynamik.
Sikkerheden vil også blive søgt tilgodeset, ved at vi stiller krav om, at dronerne er synlige for myndigheder og borgere.
Allerede i dag skal dronen have et fysisk mærke på, men vi vil godt gå videre i form af en digital id – sådan en slags elektronisk nummerplade for droner.
Det skal være lettere at vide, hvem der flyver hvor.
Og med en digital nummerplade skal man elektronisk kunne identificere dronen på afstand.
Med lovforslaget forbereder vi os på at indføre en digital nummerplade, når teknologien er klar.
Det vil samtidig forenkle sagsbehandlingen for erhvervslivet.
Der er også nogle ting omkring hensynet til privatlivets fred, for på den ene side skal der skabes klare vækstvilkår for erhvervslivet, men på den anden side skal reglerne også tage hensyn til flysikkerhed, privatlivets fred og modvirke ulovlig brug af dem, overvågning m.v.
Det var også det nogle af ordførerne var inde på, og det vil jeg lige knytte et par ord til.
Lovforslaget søger at understøtte de her regler ved at sikre overholdelse af bestemmelserne om sikring af privatlivets fred.
Med lovforslaget lægger vi op til, at droner over bagatelgrænsen kun må anvendes i bymæssige områder, hvis der er professionelle formål med det.
Personer, som flyver professionelt i byerne, skal have et dronebevis, og for at få et dronebevis skal man blandt andet have modtaget undervisning i relevant lovgivning, herunder om bestemmelser om sikring af privatlivets fred.
Med lovforslaget sikrer vi også, at der kan defineres områder, hvor der ikke må flyves med droner.
Der vil eksempelvis kunne blive fastsat regler om flyvning over såkaldt sikringsmæssigt kritiske områder, eksempelvis kongehusets ejendomme, politistationer, fængsler, arresthuse osv.
Dette skal ske efter forhandling med justitsministeren.
Men droner er jo også, som nogle var inde på, legetøj for børn og unge.
Det skal vi selvfølgelig imødekomme.
Derfor foreslår vi, at der indføres en bagatelgrænse for de allermindste droner, altså droner under denne vægtgrænse vil kun være underlagt få regler.
Og tanken er i første omgang at kunne fastsætte en vægtgrænse på 250 g, så børn og voksne kan få lov til at lege med droner under fornuftige forhold.
Men jeg er opmærksom på, at legetøjs- og mikrodroner under bagatelgrænsen også, som nogle var inde på, kan bære kameraer.
Derfor er det også muligt at fastsætte regler for droner, som bærer kameraer, herunder også droner, der er under bagatelgrænsen.
Lovforslaget indeholder desuden ændringer vedrørende arbejdsmiljø og gebyrer, som nogle også var inde på.
Luftfartsselskabernes tilrettelæggelse af arbejdsmiljøarbejdet bør være mere enkel.
Der bør gælde ensartede regler, uanset om der er tale om ansatte, der gør tjeneste om bord på luftfartøjer eller på landjorden.
Derfor foreslår vi, at der fremover skal oprettes arbejdsmiljøorganisationer i virksomheder med ti ansatte besætningsmedlemmer eller derover, og i de små virksomheder med under ti ansatte skal arbejdsmiljøarbejdet foregå ved løbende personlig dialog mellem arbejdsgiveren og de ansatte besætningsmedlemmer.
Og det er jo helt i overensstemmelse med de generelle regler i arbejdsmiljølovgivningen.
Hvad angår finansieringen af tilsynet med den civile luftfart i form af gebyrer og afgifter, rettes loven til for bedre at opnå balance mellem indtægter og omkostninger, og det foreslås således, at satsen for safetybidraget nedsættes fra 6 til 5,50 kr. For sådan at runde lidt af vil jeg sige, at vi med fremsættelsen af lovforslaget giver muligheder for droner i Danmark.
Regeringen vil gøre sit til, at dronerne får en plads i den danske trafik og i det danske samfund til glæde for borgere og erhvervsliv.
Med lovforslaget rammer vi den balance – det er i hvert fald meningen – at reglerne bliver klarere og mere tidssvarende og sagsbehandlingen for erhvervslivet forenkles.
Der tages behørigt hensyn til sikkerheden, så ulovlig brug og brug i strid med regler, som sikrer privatlivets fred, bedre kan adresseres.
Men jeg vil godt sige her ved førstebehandlingen, hvor vi jo har drøftelsen, at jeg synes, det kunne være en udmærket idé, hvis udvalget – og det kan udvalget jo selv tage stilling til – var af den opfattelse, at jeg kunne tage mine eksperter på området med over og vi så kunne få en teknisk gennemgang i udvalget.
Og der kunne vi så prøve at gå alle de her ting igennem, for jeg synes virkelig også, I i debatten har sat nogle gode fingeraftryk og sagt, at her er der altså noget, vi lige skal have kigget på, og her er der noget, vi kunne gøre bedre, og det er jeg meget villig til.
Det er jo uopdyrket land, så det er noget, som vi har stor gavn af at hjælpe hinanden med at få bearbejdet.
Jeg vil da også gerne sige, at skulle nogen have lyst til at stille nogle ændringsforslag, fordi de mener, at der her er noget, som skal justeres, så er vi mere end behjælpelige med det, for det gælder altså om, at vi finder en model, som vi alle sammen kan se os i.
For jeg tror kun, det her bliver en god succes, hvis vi alle sammen er enige om, at det er sådan, det skal fungere, og ellers er det virkelig et område, der kan komme til at give os store problemer med at få defineret alle mulige ting.
Så jeg er meget, meget indstillet på, at vi kunne komme over og prøve at lave den, hvis man er interesseret.