runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Det skal udmønte dele af aftalen om en bedre au pair-ordning, som regeringen har indgået den 19. december 2014 med Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Helt konkret foreslås det bl.a. i lovforslaget, at au pair-personer skal kunne holde ferie med løn, efterhånden som ferien optjenes; au pair-personer skal have mulighed for at deltage i ulønnet frivilligt arbejde; værtsfamilier skal kunne karensregistreres for en 2-årig periode; og værtsfamilier skal betale et engangsbeløb på 5.000 kr., som skal finansiere en del af statens udgifter til danskundervisning til au pair-personer.
De andre dele af aftalen vil blive udmøntet i en bekendtgørelse med hjemmel i den gældende bemyndigelsesbestemmelse i udlændingeloven.
Det drejer sig bl.a. om forslagene om, at lommepengebeløbet for au pair-personer skal hæves, at værtsfamilierne skal betale for au pair-personernes indrejsebillet, og om en udvidelse af arbejdstidsskemaet.
I Venstre synes vi, det er en tilsnigelse at kalde det aftalen om en bedre au pair-ordning.
Aftalen udvander au pair-ordningen, ved at det bliver dyrere for den enkelte familie at have en au pair, og ved at der er udsigt til endnu mere bureaukrati som følge af aftalen.
Værtsfamilierne skal til at betale for sprogundervisning, have udgifter til lommepenge og rejsen til Danmark, samtidig med at der bliver indført et udvidet arbejdstidsskema.
Vi kan også godt se af lovforslaget, at regeringen regner med, at der kommer færre au pair-personer til Danmark, og Venstre havde gerne set, at ordningen i forlængelse af det også var blevet afbureaukratiseret.
Der er nemlig flere gode elementer i aftalen, som vi meget gerne vil bakke op om.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for at deltage i ulønnet frivilligt arbejde, karensregistreringen af værtsfamilier, og at au pair-personer skal kunne holde ferie med løn, efterhånden som ferien optjenes.
Derfor er det lidt kedeligt, at regeringen har været så, hvad skal man sige, fastlåst i forhandlingssituationen, og Venstre vil stemme imod det her lovforslag, da lovforslaget sammen med udmøntningen af bekendtgørelsen medfører, at den enkelte familie kommer til at betale en ekstraregning om året for at have en au pair.
Og så skal man huske på, at au pair-personerne kommer til at betale skat af den lommepengestigning, så de får jo ikke det fulde økonomiske udbytte af den.
Men værtsfamilien kommer til at betale det fulde beløb.
Hvis målet er, at det skal gå ud over de familier, som faktisk kunne få rigtig meget ud af det her, jamen så har man jo opnået målet med det her lovforslag og med bekendtgørelsen.
Der er familier i Danmark, der fortsat vil have råd til det, men helt almindelige familier, hvor en au pair er en gevinst, vil økonomisk have vanskeligere ved at kunne have en au pair.
Så med de ord vil vi ikke støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Jeg har lige et par opklarende spørgsmål.
Ordføreren siger, at au pairerne udfører rigtige opgaver, og det er jo fuldstændig korrekt.
Ordføreren siger også, at der er en del au pairer i Nordsjælland, og det er jo også korrekt, og ordføreren kobler de her ting til det her med kulturel udveksling.
Skal jeg forstå det sådan, at der er en modsætning mellem det at få nogle kulturelle oplevelser og det at have en egentlig opgave, der skal udføres?
Og med hensyn til det her med at være i Nordsjælland: Er det sådan, at hvis man opholder sig i Nordsjælland, har man ikke mulighed for at få kulturelle oplevelser?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Jeg synes, det er underligt.
Nu har vi lavet en aftale med regeringen og SF og Dansk Folkeparti om at give de her rettigheder til de au pair-piger, der arbejder her i landet.
Er det bedre, eller er det blevet værre?
Jeg synes, det er klart bedre end det, der har været indtil videre.
Vi snakker om et lovforslag.
Så uanset hvad Liberal Alliance mener om det, synes jeg, man skal tage stilling til det lovforslag: Er det bedre, eller er det dårligere for de au pair-piger, som kommer til landet og arbejder for rige familier i Nordsjælland?
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Altså, alt det der med Nordsjælland er sådan noget med, at det skal brandes, som om det er nogle onde mennesker, der sidder i Nordsjælland.
Jeg kan slet ikke deltage på det niveau.
Det er bare sådan – det er sådan – at det allerede, før den her aftale blev lavet, var sådan, at man skulle aftale, hvor mange timer au pairerne skulle arbejde.
Der var et klart loft på, hvor mange timer man skulle arbejde.
Men det er klart, at når man flytter sammen i et hus, kommer fra hver sin ende af verden, kan der ske kulturelle misforståelser.
Det har jeg ikke hørt at Enhedslistens ordfører har været særlig optaget af.
Vi har i Liberal Alliance foreslået, at man skulle give et beløb f.eks. til den filippinske forening Babaylan, sådan at de kunne varetage en bedre dialog med og en bedre oplysning til både au pairer og au pair-familier, så man kunne komme nogle af de her misforståelser i forkøbet.
Det har jeg ikke hørt Enhedslisten være optaget af.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg synes nu ikke, det ville være specielt fornuftigt at anskue det på den måde.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvorfor synes Liberal Alliance egentlig, det er rimeligt, at familier, som ikke benytter sig af au pair-ordningen, skal være med til at betale til dem, som benytter sig af ordningen?
Hvorfor synes Liberal Alliance, at det er rimeligt?
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Det er da interessant, at Enhedslisten ønsker at diskutere, om det skal være lønarbejde eller ej, altså at man virkelig åbner op for, at unge mennesker, f.eks. fra Filippinerne, kan komme til Danmark og arbejde på fuld tid.
Det er bl.a. det, jeg hører fra mange af de au pairer, jeg taler med.
De siger: Hvorfor må vi ikke få lov til at arbejde på fuld tid?
Hvorfor kan vi ikke selv forhandle det her?
Hvorfor kan vi ikke få lov til at arbejde flere forskellige steder?
Vi vil gerne arbejde.
Vi er kommet hertil for at hjælpe os selv, for at hjælpe vore familier og selvfølgelig også for at have et ungdomsliv, hvor vi er aktive osv., men hvorfor må vi ikke arbejde på fuld tid?
Det er også en rettighed.
Så det er fint, at ordføreren er optaget af det, men det lyder grangivelig mere for mig, som om Enhedslisten er mere optaget af at afvikle ordningen end at udvikle den.
Altså, vi synes ikke, at man skal betale skat af de første 7.000 kr., man tjener, og det synes vi sådan set heller ikke at au pairer skal.
Vi synes, det er rimeligt, at man først betaler skat, når man når op på en vis indtægt – det synes vi sådan set er rimeligt.
Men jeg vil sige, at lige det her område jo er der, hvor Liberal Alliance er fuldstændig uenig med Dansk Folkeparti, for vi taler om en gruppe, som er hårdtarbejdende, som ikke ligger Danmark til last, og som har en lavere kriminalitetsrate end indfødte danskere, og Dansk Folkeparti ønsker færre au pairer.
Så vi er meget uenige her.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-14:
Det er rigtigt nok, men det er jo, fordi Liberal Alliance ser hele verden som ét stort arbejdsmarked og synes, at hele verden i princippet skal have adgang til det danske arbejdsmarked, og der er vi uenige.
Så der er vi uenige.
Men fru Merete Riisager svarede ikke på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Hvorfor synes Liberal Alliance, det er rimeligt, at familier, som ikke har en au pair og ikke benytter sig af au pair-ordningen, skal betale til de familier, som benytter sig af au pair-ordningen?
Sådan er det i dag, og det gør vi jo op med med det her lovforslag.
Så hvorfor er det rimeligt, at dem, der ikke har råd til det, skal betale til dem, der har råd til det?
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Og derfor siger vi også i Liberal Alliance, at hvis man ønsker fuldstændig at ændre hele den her ordning, som jo altså er temmelig gammel og faktisk ret velfungerende, og også de kulturelle forpligtelser, der ligger i den her ordning, så kan vi jo godt gøre det, at vi laver en kontrolleret indvandring fra lande, hvor der er unge mennesker, der ønsker at rejse ud og f.eks. arbejde i huset, men selv forhandle løn og selv finde ud af, hvor mange timer man gerne vil arbejde, og så lave det på ordinære vilkår.
Det giver altså, vil jeg sige, en noget mindre beskyttelse af de mennesker, der kommer hertil, fordi man jo i dag bor i en familie, hvor man en del af familien.
Det giver nogle andre rammevilkår, som er ganske attraktive.
Lad os diskutere det, men det er bare noget helt andet end det, Dansk Folkeparti har lagt op til.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Jeg kommer meget i tvivl om, hvorvidt ordføreren egentlig har læst den rapport, som er kommet fra SFI i 2013.
Den undersøgelse siger, at når man spørger værtsfamilierne, siger de, at de ønsker au pairer, fordi de ønsker at arbejde, og alternativet er i mange tilfælde, at den ene af forældreparret i familien skulle gå ned i arbejdstid.
Når man så spørger au pair-pigerne, hvorfor de kommer her, svarer de, at de kommer for at tjene penge; de kommer for at få et arbejde; der er arbejdsløshed på Filippinerne.
Ud fra de her to betragtninger – ingen af dem taler om kulturel udveksling, vil jeg gerne understrege – har vi i SF ikke noget synspunkt om, at ordningen skal afskaffes, men vi ønsker bedre rettigheder.
Jeg må sige, at jeg er fuld af forundring over det, hvis det forholder sig sådan, at Liberal Alliance er imod, at lønnen bliver sat op fra 3.200 kr. til 4.000 kr.
For Liberal Alliance er princippet, at jo mere underbetalt, des bedre, eller hvordan?
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Jeg må sige, at det er ganske trættende, når vi skal gentage de samme ting mange gange, når vi har en debat her i Folketingssalen.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Jeg har fuldstændig åbent forklaret, at vi i Liberal Alliance har været helt åbne over for den her lønstigning, men at vi ikke mener, at au pairer skal betale skat.
Det mener vi simpelt hen overhovedet ikke giver mening i forhold til det lønniveau, vi her taler om.
Vi må have en debat, hvor vi bare i nogen grad lytter til, hvad hinanden siger.
Så giver det mening.
Så kan vi have en politisk udveksling af standpunkter.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Først tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at vi ikke aner, hvem det er, vi snakker om.
Kig derop!
Det er bare nogle af dem.
Så jeg snakker med dem.
Jeg ved, hvad de har af problemer, og hvornår de har det godt.
Der er nogle, der har det glimrende, men vi skal selvfølgelig give rettigheder til alle, sådan at de ikke skal arbejde mere end de 30 timer, og sådan at de ikke er i tvivl om, om de er på arbejde eller ej.
Det er det, de har som problemer.
Det er derfor, vi sørger for, at de får nogle rettigheder – i modsætning til tidligere, hvor man jo ikke vidste det.
Så kunne de blive fyret, og hvis de blev fyret, var det det samme, som at de blev sendt hjem til deres hjemland.
Jeg synes bare, at man i virkeligheden skulle give dem nogle rettigheder, sådan at de som udgangspunkt faktisk kan arbejde her i landet, og så kan vi diskutere, om det skal være lønarbejde eller ej.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Men altså, det principielle i det her er, hvad der er hovedmotiveringen for, at der er danske familier, der ansætter au pairer.
Hvis vi ser på, om det sker, fordi de vil tage dem med på Luisiana og vise dem malerier, eller fordi familien har brug for at få udført et regulært stykke arbejde, vil det være helt åbenlyst, at det er det sidste, det drejer sig om, og det er derfor det, som bør bestemme, hvor høj lønnen skal være.
Så er det, at vi i SF arbejder for, at de får en højere løn.
Men som sagt er vi også glade for, at der med det her lovforslag sker en lønforhøjelse.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Nu kender ordføreren måske allerede au pair-ordningens oprindelse og ved også, at dengang den blev lavet, var det netop en dobbeltsidet motivation, nemlig at der var nogle familier, som havde et reelt behov for hjælp i hjemmet, og at der var nogle unge mennesker, som ikke havde råd til at rejse, og sådan er det jo faktisk stadig væk.
Hvordan er det lige med det, ordføreren siger?
Altså, i Danmark er det jo sådan, at de danske familier er nogle af dem, der samlet set arbejder mest i OECD; de bærer også rundt på verdens højeste skattetryk.
Der er altså et reelt behov her.
Hvordan er det, det devaluerer ordningen, at der er nogle familier, der har et reelt behov, og nogle unge mennesker, som ikke har råd til at rejse, præcis som dengang ordningen blev startet?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Nu er der jo ting, der har en historisk oprindelse og har fungeret på én måde ved starten, men som udvikler sig på en anden måde.
Jeg er ikke enig i, at det i dag er kulturel udveksling, der står i centrum, for det er arbejdet, sådan som jeg har været inde på.
Når der er tale om arbejde, skal det også aflønnes ordentligt, og som sagt er vi glade for, at lønnen bliver sat op fra 3.250 kr. til 4.000 kr., men i SF mener vi, den burde være endnu højere.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Ordføreren er optaget af rammevilkårene for au pairer.
Det er vi også i Liberal Alliance.
Men vi har godt nok lidt forskellige opfattelser af de her ting.
Lederen af Enhedslisten, Johanne Schmidt-Nielsen, har ved en tidligere lejlighed sagt, at Enhedslisten ønsker at afskaffe au pair-ordningen, så hvad mener Enhedslisten egentlig?
Skal vi afskaffe ordningen, eller skal den forbedres?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Uanset hvad synes jeg, at vi har en au pair-ordning, som består.
Lige så snart der kommer forbedringer, stemmer vi jo for.
Jeg synes, vi har lavet rigtig mange forbedringer, ikke mindst når det handler om rettigheder for au pairer her i Danmark.
Det er den eneste måde, vi kan arbejde med sådan noget som au pairer på.
Uanset om den skal bestå eller ej, synes jeg, det er en forbedring, at vi nu har en ordning, som er bedre end den gamle.
Merete Riisager (LA), 2015-04-14:
Ordføreren siger, at det ville være bedre, hvis au pairerne var her på ordinære vilkår.
Det har vi sådan set hele tiden været åbne over for i Liberal Alliance.
Det ville så betyde, at vi helt skrottede au pair-ordningen og de kulturelle forpligtelser og alle de her ting.
Så ville det være en ordinær arbejdsrelation, hvor man indgik en aftale på ordinære vilkår.
Det er vi åbne over for.
Er I også det i Enhedslisten?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Jeg synes, vi skal beholde au pair-pigerne.
Som udgangspunkt skal de bare i virkeligheden være det samme som folk, der har husarbejde.
Som udgangspunkt skal man selvfølgelig lave en aftale for dem, sådan at man kan lave en overenskomst for dem osv. osv., sådan at man i virkeligheden siger til sig selv, at yes, jeg synes, at folk, der kommer hertil for gerne at ville hjælpe, også skal have en almindelig overenskomstmæssig løn.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Men der er forskel på kommunerne i dag.
Jeg mener, at sådan en kommune som Vejle Kommune er en af de mest effektive kommuner overhovedet.
Jeg mener, at hvis alle kommuner havde samme serviceniveau til samme udgifter som Vejle Kommune, kunne man spare omkring 25 mia. kr.
Det siger jo noget om, at der er nogle store forskelle, og at der også er et potentiale for effektiviseringer i mange kommuner.
Det vil sige, at vi i forvejen har et system, hvor de kommuner med de største strukturelle overskud skal betale til dem med de største strukturelle underskud.
Det er den situation, der altså gør, at Gentofte skal aflevere 93 kr. ud af 100 kr. igennem udligningsordningen, og oven i det kommer der så puljer til nogle af de her kommuner.
Så det er en massiv omfordeling, og det er en omfordeling, der har taget overhånd, og som desværre er med til at understøtte ineffektivitet ude i kommunerne.
Julie Skovsby (S), 2015-04-14:
På spørgsmålet om, om vi er nået i mål, er svaret: Nej, vi er ikke nået i mål.
Så længe der er den her type sager, som ryster os alle sammen, er vi bestemt ikke i mål.
Er kommunerne blevet bedre? blev der spurgt til før.
Jamen jeg tror sådan set også, at kommunerne er blevet bedre.
Vi kan også høre fra KL, at de går ind og rådgiver, og de kender de konkrete sager, hvor der sker handling.
Så vi bliver bedre i fællesskab.
Men det her med at tro, at vi kan gøre én enkelt ting, eller at vi bare kan gøre et eller andet, er ikke vejen at gå.
Vi bliver nødt til at fortsætte det arbejde, som vi har i Socialudvalget, med at have et samlet fokus på, hvordan vi forebygger, og hvordan vi bruger mange forskellige initiativer til at nå i mål.
Simon Kollerup (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg må egentlig kvittere, for jeg synes, det altid er forfriskende at have Liberal Alliance på talerstolen, for der er i hvert fald sådan et rimelig rent snit i forhold til at skære igennem osv., og det gør man jo så også her.
Det skorter ikke på angreb på udligningssystemet, hvor tåbeligt det er, og at der bliver overudlignet, og jeg skal komme efter jer.
Det, der interesserer mig, er, når ordføreren siger, at man kunne bruge de her penge på en anden måde.
Jeg går ud fra, at han så mener, at man kunne fordele pengene til kommunerne på en anden måde, end man gør det via udligningssystemet.
Og nu bliver jeg jo sådan lidt interesseret i, hvad det er for visioner, Liberal Alliance selv har på det her punkt: Drømmene, fremtiden, hvordan Kommunedanmark ser ud.
Kunne Liberal Alliances ordfører ikke prøve at fortælle, hvordan man så gerne ser for sig at pengene, bloktilskuddet til kommunerne, bliver fordelt?
Hvordan skal vi gøre det, når udligningssystemet ikke er vejen frem?
Skal vi bruge befolkningstallet?
Er det den der helt rene parameter, man skal gøre det efter?
Eller hvordan mener ordføreren at pengene skal fordeles?
Tina Nedergaard (V), 2015-04-14:
Mange tak.
Jeg undlod faktisk at tage min ordførertale med herop, for jeg synes, at ministeren egentlig på meget fin vis har redegjort for de nuværende regler og også for det beslutningsforslag, som meget sympatisk er fremsat af Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne sige til forslagsstillerne, at vi i Venstre jo til fulde deler bekymringen for, om man hurtigt nok og effektivt nok til enhver tid i enhver sag ude i kommunerne får handlet, når det drejer sig om overgreb mod børn og unge.
Omvendt må man jo også sige, at Folketingets partier har bidraget.
Jeg ved jo også, at ordføreren for forslagsstillerne, fru Karin Nødgaard, selv har bidraget til, at vi i det omfang, vi som liberalt parti kan være med til, har været med til at pålægge kommunerne hurtige reaktioner og sanktioner.
Det er vi gået med i.
Til den anden del af forslaget, som vedrører, at Folketinget skal pålægge kommunalbestyrelsen at tage stilling til eventuelle ansættelsesmæssige konsekvenser over for ledende medarbejdere, vil jeg sige, at det går længere, end Venstre har lyst til at gå i forhold til det kommunale selvstyre.
For hvis vi ender i en situation, hvor vi på Christiansborg ikke bare blander os i rammerne – hvad vi jo med stor glæde gør og også med en vis berettigelse, kan man sige, for det er jo det, vi er sat i verden til – men også blander os i, hvilken konkret straf, sanktion eller andet en negligering, en eller anden form for svigt, arbejdsmæssigt skulle få af konsekvenser ude i den enkelte kommune, så mener vi, at vi begynder at nærme os, at vi lige så godt kunne have nogle statsligt ejede selvejende institutioner i stedet for kommuner.
Det er sådan efter Venstres opfattelse, at folkevalgte i kommunerne har deres egen berettigelse som folkevalgte, ligesom vi på Christiansborg har det,
og at det jo sanktioneres på samme vis hvert fjerde år ved valgene, som det sker her – eller hos dem er det jo præcis hvert fjerde år – altså at vi da i hvert fald er nogle, der høster erfaringer herinde ved hvert eneste valg, nemlig at vælgerne jo også godt kan se, hvilken forskel en har gjort politisk og eventuelt ikke har gjort.
Men jeg vil gerne sige til forslagsstillerne, at vi deler ønsket om fokus på området.
Vi deler de ambitioner, der i øvrigt også ligger til grund for de fælles aftaler, der er indgået: at vi ikke må se flere af de virkelig alvorlige sager, som vi desværre også har set rullet ud i pressen på den mest grusomme vis, over for de børn.
Og endelig vil jeg sige uden at vide det, for jeg har ikke nogen statistik om det, at min fornemmelse er, at en del kommuner rent faktisk har lært af de meget, meget dårlige erfaringer, som er blevet høstet, og at kommunerne også har lyttet til den enighed, der har været i Folketinget, om, at der skal gribes hurtigere og mere effektivt ind.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-14:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Venstre har sympati for nogle af de tanker, vi har gjort os i forhold til forslaget.
Ordføreren nævnede noget om 4 år, og at så kan man jo gøre noget.
Jeg mener bare, at 4 år nærmest er en menneskealder for et barn, der er udsat for misbrug, så jeg kan måske ikke rigtig bruge den udtalelse til så meget.
I forhold til det med det kommunale selvstyre har Dansk Folkeparti sådan set også stor forståelse for det.
Jeg mener bare, at der er nogle ting her, som har været så alarmerende gale igennem mange år, hvor vi har set de her massive omsorgssvigt, der har været.
Tina Nedergaard (V), 2015-04-14:
Generelt kan man sige, at det sådan lidt er indtrykket, at det ikke er altid, at de sanktioner, der er sat i værk herindefra med henblik på netop have en præventiv effekt – for det synes jeg nemlig også, at straf kan have –
virker.
Altså sanktioner kan godt have en præventiv effekt, ellers var der ingen grund til at straffe lovovertrædelser.
Men det er jo også, fordi ansvaret kan være decideret vanskeligt at placere hos den enkelte kommunalpolitiker, for det forudsætter jo også, at det kommer til deres kendskab og kommer til deres kendskab hurtigt.
Og der må jeg sige, at jeg ikke har siddet i Socialudvalget tilstrækkelig længe til, at jeg vil kunne lægge hovedet på blokken og sige, at der i hvert fald er en borgmester dér, en kommunalpolitiker dér eller en topchef i dén kommune, der burde have været sanktioneret.
Jeg mener, at man fra Christiansborgs side har taget nogle skridt for at sætte fokus på, at der skal handles hurtigt.
Og alene på grund af den anden del af beslutningsforslaget ville vi ikke kunne støtte det, for ansættelsesmæssige konsekvenser for folk, der er ansat i kommunerne, må være et kommunalt anliggende.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-14:
Jamen jeg deler helt den alvor, som fru Karin Nødgaard ser på de her sager med.
Men jeg tror ikke, og regeringen tror ikke, at det afgørende for, om vi undgår flere af den slags sager, er, om det er statsforvaltningen, eller det er domstolene, der giver kommunalbestyrelsesmedlemmer bøder, hvis de begår store svigt i pasningen af de pligter, de har.
Det, vi tror på, er, at med de tiltag, vi har taget, og som er en skærpelse – altså bl.a. en pligt for kommunalbestyrelsen til at udarbejde et skriftligt beredskab til forebyggelse, tidlig opsporing og behandling af sager om overgreb mod børn og unge, en særlig taskforce, som tilbyder hjælp til at styrke sagsbehandlingen i kommunerne, og 30 mio. kr. årligt til efter- og videreuddannelse af personale på børne- og ungeområdet samt Ankestyrelsens praksisundersøgelse af området – så har vi reelt en mulighed for at undgå, at vi får de her sager.
Men vi tror ikke på, at de tiltag, der præsenteres her, vil føre til færre børnesager, og det er derfor, vi synes, vi skal fokusere på, hvad der kunne have den effekt i stedet for.
Karin Nødgaard (DF), 2015-04-14:
Det er fint, at ordføreren siger, at man ikke har siddet så lang tid i Socialudvalget.
Jeg vil sige, at jeg sådan set tror, at man hverken behøver at sidde i Socialudvalget eller bare på Christiansborg for at være bekendt med de forfærdelige sager, som jo rullede over tv-skærmene igennem faktisk et par år, hvor den ene sag efter den anden poppede op, og jeg synes bare, at vi har en forpligtelse herinde, hvor vi har mulighed for at gøre et eller andet for at sikre, at børn i årevis ikke skal leve under sådanne kummerlige vilkår, som det har været tilfældet.
Men mener fru Tina Nedergaard sådan set, at vi har fuldt ud tilstrækkelige tiltag i dag, at de bliver tilstrækkelig anvendt, og at vi ikke vil se lignende sager dukke op fremover?