runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2011-01-13:
For et halvt års tid siden var jeg rundt med færdselspolitiet i en provinsby, og den pågældende færdselsbetjent gik efter mobiltelefonsnakkere og fik naturligvis også fat i et par stykker.
Det kostede jo dengang 500 kr., når man udstedte en bøde.
Det var tydeligt for mig, at det var de sådan lidt ligeglade med, så derfor synes jeg, at det er en god idé, at vi nu får forhøjet bøden for brug af mobiltelefoner.
Så konfiskation af køretøjet, yes.
Vi har stadig væk en ambition om at få lempet reglerne for cyklister, således at de kan dreje til højre, selv om der er rødt osv., men indtil vi får det gjort, mener vi altså, at man skal overholde loven, og når vi kan se, at der tilsyneladende er en lidt ligegyldig holdning til en bøde på 500 kr., støtter vi den her forhøjelse til 700 kr.
Man har jo der også taget hensyn til, at når man er cyklist, er man ikke specielt ophidsende rig.
Så man har både det der særlige hensyn til, at tilsidesættelsen af færdselsreglen måske ikke er så alvorlig, og man tager hensyn til, at folk har en knap så høj indtægt – studerende cykler som regel, kan jeg minde medlemmerne om.
Den næste er så, at man naturligvis, og jeg anerkender justitsministerens forpligtelse til hele tiden at sørge for, at loven er i orden, også har harmoniseret gældende regler i straffeloven med gældende regler i færdselsloven, hvor man nedsætter den kriminelle lavalder til 14 år.
Men da jeg somme tider har oplevet, at der er ministre, som ikke tager et ord for et ord, men som bagefter, når tiden er gået, siger: Jamen I støttede jo en nedsættelse af den kriminelle lavalder til 14 år i den der færdselslov.
Så vil jeg, for at vi skal have helt styr på det, bede udvalgsafdelingen om at lave et ændringsforslag, som vi så stemmer for, og på trods af at det ændringsforslag til min store overraskelse vil blive forkastet, så vil vi så stemme for loven.
Til slut vil jeg godt lige minde alle medlemmerne om, at når man snakker færdselspolitik, er der meget stor opmærksomhed på, at det skal politiet satse på.
Men når der så er en eller anden kriminel handling, der foregår med krudt og kugler og andet, kender jeg ikke et eneste medlem af Retsudvalget, i hvert fald på højrefløjen, der ikke vil sige, at vi skal have flere politibetjente i gang med at lave lige præcis den der opklaring af den der kriminalitet.
Så nu vil jeg minde færdselsordførerne om, når man sidder som straffeordførere, at huske, at vi kun har et politi, og de færdselsbetjente, vi har, skal beskæftige sig med beskyttelse af de mennesker, der befinder sig i trafikken, så vi ikke får drab der.
Det var bare sådan lige for at minde folk om, at tingene altså hænger sammen, men vi støtter lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2011-01-13:
Jeg vil blot sige om sidstnævnte forslag, at det er ret klogt, det er ret godt, og jeg vil give tilsagn om, at jeg vil se på det med samme velvilje og samme konsekvens, som det er fremsat med.
Manu Sareen (RV), 2011-01-13:
Der foreslås en forhøjelse af en række af bøderne på færdselsområdet og så en udvidelse af muligheden for at konfiskere køretøjer fra førere uden kørekort samt mulighed for frakendelse af førerretten for kørsel efter indtagelse af euforiserende stoffer.
Der er for mange eksempler på, at der er mennesker, der er fuldstændig ligeglade med, at de kører rundt i en bil uden at have kørekort, og når man ikke har et kørekort, er der en grund til det.
Det er enten, fordi man ikke har taget et, eller også fordi det er blevet taget fra en, men uagtet hvilken en af delene, det er, skal man ikke køre bil.
Der er ingen tvivl om, at man især er til fare for sig selv og også andre.
Vi mener også, at der i den her sag, ligesom det også er tilfældet i L 102, er gode argumenter for at følge indstillingen og dermed også stemme for en forhøjelse.
Det skal selvfølgelig ses i lyset af størrelsen på bøden, og det skal naturligvis også balancere, så det både virker præventivt og rimeligt i forhold til andre bødestørrelser.
Sagens kerne er vel, at de nuværende størrelser på bøderne for langt de fleste mennesker på ingen måde er præventive.
Den balance er der i lovforslaget, hvilket vi stemmer for.
Vi skal i hvert fald væk fra det, som flere har været inde på, med at trække på skulderen, når man får en bøde.
Jeg tror helt klart, at det her vil modvirke det og også som sagt virke præventivt.
Så er der det med skærpelsen i forbindelse med brug af håndholdt mobiltelefon.
Det er uden tvivl en rigtig, rigtig god idé, som vi også har hørt fra rigtig mange.
Specielt når det handler om landevejene og motorvejene, bliver det rigtig, rigtig farligt.
Man er igen som sagt ikke kun til fare for sig selv, men også for sine omgivelser.
Så vi stemmer helt klart for forslaget, og jeg vil også gerne kvittere for det konservative forslag om at smide ind, hvad man gør ved unge mennesker, der er under 18 år, og som også kører bil.
Det er helt klart også et stigende problem, som jeg synes at man skal kigge på.
Karsten Nonbo (V), 2011-01-13:
Tak, fordi hr. Per Clausen igen nævnte det, som jeg ikke fik hørt.
Det der med bødegraduering – det er så det, jeg kan forstå jeg fik overhørt – hvor studerende skal have halv pris osv., kan jeg slet ikke gå ind for.
Det er altså sådan, at bliver jeg kørt ned af en eller anden, er jeg altså ligeglad med, om han er lærling eller han er pensionist eller han får 100.000 kr. i løn om måneden.
Han har den fordel, at han sparer mange penge ved at overholde færdselsloven.
Så det er jo et ekstra incitament til, at han overholder færdselsloven.
Man kan ikke køre folk ihjel til halv pris.
Per Clausen (EL), 2011-01-13:
Nu får man jo typisk en bøde for at overtræde en bestemt paragraf og ikke for de konsekvenser, overtrædelsen har, medmindre man går over i nogle helt andre paragraffer.
Så er jeg nødt til at sige, at for at bøder skal have en størrelse, så de kan mærkes af mig, så skal de have en meget, meget rigoristisk og indgribende karakter i forhold til nogle af de grupper, som hr. Karsten Nonbo nævnte.
Så jeg tror sådan set, det er fornuftigt nok også at se på folks indtægtsgrundlag, når man snakker om bødestørrelser.
Det tror jeg faktisk er en vigtig pointe.
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg synes, man skal nøjes med at gennemføre voldsomme stigninger – og en fordobling er en voldsom stigning – af bøder til de områder, hvor vi virkelig dokumenterbart har nogle problemer, som kræver hårdere straf.
Lars Barfoed (KF), 2011-01-13:
Tak til ordførerne for en vældig positiv modtagelse af det her lovforslag.
Jeg er meget glad for den opbakning, der er til forslaget, som jo efter regeringens vurdering vil få en gavnlig betydning for færdselssikkerheden.
Størstedelen af de bødetakster, vi har på færdselsområdet, har ikke været reguleret i mange år, og det er derfor regeringens opfattelse, at tiden nu er moden til, at vi foretager en generel forhøjelse af færdselsbøderne, så det sikres, at taksterne også fremover har den fornødne præventive effekt.
Som det fremgår af lovforslaget, har regeringen derudover et særligt ønske om at sætte hårdere ind over for folk, der kører, selv om de har indtaget euforiserende stoffer eller ikke har noget kørekort.
Det er jo en sag, vi drøftede med Dansk Folkeparti sidste år, og vi gav der et tilsagn om at gå nærmere ind i den problemstilling, og det har så ført til den konklusion, som vi har draget med det her lovforslag.
Det er mit håb, at de skærpelser, der lægges op til her, kan være med til at sikre en hensigtsmæssig – og dermed mener jeg ikke mindst en sikker – afvikling af trafikken i Danmark.
Med de ord vil jeg gerne takke for bemærkningerne.
Jeg ser frem til behandlingen af lovforslaget i Retsudvalget, og i den forbindelse står jeg naturligvis også til rådighed for de spørgsmål, der måtte være.
Lars Barfoed (KF), 2011-01-13:
Jeg vil gerne sige tak for en positiv modtagelse af lovforslaget.
Den indeholder jo regler, som sikrer, at mennesker i det her samfund kan færdes trygt og sikkert i det offentlige rum.
Den indeholder forbud mod gadeuorden, mod voldelig optræden og slagsmål, og det er også forbudt at udvise uanstændig eller anstødelig opførsel, der er egnet til at forulempe andre eller vække offentlig forargelse.
Det er jo ikke de store forbrydelser, den omhandler, men den omhandler de adfærdsmønstre, som sikrer en nogenlunde orden i det offentlige liv, og som sikrer, at vi ikke bliver generet, når vi går på gader og stræder.
Lovforslaget skærper i almindelighed bødestraffen for at overtræde ordensbekendtgørelsen, så den mindste bøde bliver på 1.000 kr. I dag udmåles de fleste bøder til beløb i størrelsesordenen 400-600 kr.
Så sker der derudover det, at bødestraffen skærpes for en række overtrædelser af ordensbekendtgørelsen til større beløb end 1.000 kr.
F.eks. skærpes straffen for voldelig optræden eller slagsmål fra i dag enten 800 eller 1.500 kr. til fremover 3.000 kr., og med bøder i den størrelsesorden, som indføres med lovforslaget, vil sanktionerne for overtrædelse af ordensbekendtgørelsen opleves som reelle og følelige.
Endvidere vil sanktionerne afspejle overtrædelsens karakter og alvor, og derudover vil bøder i den størrelsesorden i højere grad have en præventiv virkning.
Skærpelsen af straffene vil altså medvirke til at sikre, at almindelige mennesker som sagt i højere grad kan færdes trygt og sikkert i det offentlige rum.
Strafskærpelsen foreslås gennemført ved at ændre den bemyndigelsesbestemmelse i lov om politiets virksomhed, som ordensbekendtgørelsen er udstedt i medfør af.
Så indeholder lovforslaget en ændring af lov om restaurationsvirksomhed og alkoholbevilling.
Herved skærpes straffen for overtrædelse af forbud i den lov mod forstyrrelse af bl.a. den offentlige orden på restauranter.
Herved bliver strafniveauet det samme som for overtrædelse af et lignende forbud i ordensbekendtgørelsen.
Med de ord vil jeg gerne takke for bemærkningerne.
Der er jo været mange bemærkninger, også lidt lystige bemærkninger om det at slås med sne, som der har været rigelig lejlighed til i denne vinter, men jeg synes, som andre også har bemærket, at det jo ikke er børns uskyldige leg med sne, som skal belægges med bøder på 1.000 kr. Jeg har også selv kastet et par enkelte snebolde her i vinterens løb uden at blive antastet af politiet af den årsag, så det kan man såmænd udmærket fortsætte med, men det er jo der, hvor det er til fare for andre eller til alvorlig ulempe for andre, at vi sætter ind.
Det kunne eventuelt være børn, som ikke bare kaster mod hinanden, men kaster med knaldhårde snebolde mod cyklister eller bilister eller lignende, altså så man optræder på en måde, så det er til fare for andre.
Jeg hører, at der er bemærkninger eller spørgsmål til nogle af bestemmelserne i ordensbekendtgørelsen, og dem vil vi selvfølgelig besvare under udvalgsbehandlingen, så jeg ser frem til behandlingen af lovforslaget i Retsudvalget, og i den forbindelse står jeg selvfølgelig til rådighed for en hurtig og konstruktiv behandling.
Carina Christensen (KF), 2011-01-13:
Det er bare sådan et generelt spørgsmål til SF i forhold til frivillige aftaler.
Altså, hvad er SF's holdning til frivillige aftaler?
De er så godt som i mål, det hørte vi også lige ordføreren sige i sin egen ordførertale.
Det kan være, der er få procenter, som lige skal på plads, men de arbejder ihærdigt på at lande de sidste procenter.
Som vi hører her, har de haft en deadline, der hed udgangen af 2010.
Nu er vi i januar 2011, og prompte siger SF: Nu skal vi ind og lovgive på hele området.
Man er fuldstændig ligeglad med, hvad branchen har leveret de sidste 3 år, har kæmpet for og leverer igen og igen.
Nu skal man ind at lovgive på det her område.
Hvad baserer man det så på?
Én lille undersøgelse lavet af Forbrugerrådet, det er så det, der bliver evalueringen af hele den kæmpe indsats.
Der er lavet én undersøgelse af Forbrugerrådet, som vi andre i øvrigt ikke kender, og det gør så nu, at det, man har lavet, ikke er godt nok.
Nu må vi lovgive på hele området.
Er det helt ærligt ikke lidt tyndt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
Jeg er ked af, at den konservative ordfører ikke følger pensionsmarkedet tæt, for så ville ordføreren have noteret sig, at samtlige aviser, Børsen, Berlingeren og Politiken, løbende har lavet undersøgelser af området.
DR’s Kontant har lavet undersøgelser af det her.
Og det er rigtig ærgerligt, at de desværre ikke kan gennemskue deres marked.
Det her med frivillige aftaler synes jeg er en rigtig god idé på nogle punkter, altså, hvis man kan lave en frivillig aftale og branchen overholder den.
Det gør vi faktisk på andre områder, bl.a. på miljøområdet, men problemet er, hvis branchen ikke overholder eller gennemfører de aftaler, de laver.
Så kan man ikke regne med dem, og så må man hjælpe dem på vej med lovgivning.
Orla Hav (S), 2011-01-13:
Ingen kan have interesse i at pålægge erhvervslivet unødigt bøvl.
Intentionerne bag beslutningsforslaget kan vi støtte, og vi er åbne over for drøftelser med ministeren om, på hvilken måde forslaget kan udmøntes.
Vi har stor respekt for, at det ikke er nogen enkel sag at fjerne bøvl og byrder.
Lovgiverne er ud over at skulle sikre et godt erhvervsklima også i høj grad garanter for, at borgerne kan have tillid til, at tingene går rigtigt og retfærdigt til.
Desværre har vi jo set eksempler på noget, der kan tages som udtryk for, at man har set for lemfældigt på de krav, der er blevet stillet til erhvervslivet.
Jeg skal blot nævne det meget triste kapitel om banksektoren, der stort set fik lov til at passe sig selv i en lang periode, hvor vi som samfund ellers havde haft et stort behov for at sikre os indsigt i de reelle tal omkring banksektoren.
Et egentligt tilsagn om, at samfundet slet ikke skal forstyrre erhvervslivet med samspil og initiativer, der skaber bedre rammer for samfundets samlede virke, bliver nok svært at give, men det er helt afgørende, at de krav og de byrder, samfundet pålægger erhvervslivet, skal være relevante – og helst for begge parter.
Derfor vil vi godt bakke op om det forslag, vi behandler i dag.
Tanken er smuk, men vi ved, at det er en vanskelig opgave at løse, så alle parter synes, samspillet er relevant og vedkommende og ikke blot opleves som bøvl.
Så der er flere hensyn at tage.
Men vi støtter forslaget og går gerne med i drøftelser om det fortsatte arbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-01-13:
SF synes, det er et rigtig godt initiativ at sætte fokus på unødige byrder for erhvervslivet.
Flere undersøgelser viser, at en række mennesker og især de mindre erhvervsdrivende synes, at byrder af praktisk art fylder alt for meget.
Forsikringsselskabet Codan har i samarbejde med Væksthus Hovedstadsregionen lavet en undersøgelse, der viser, at det især er de lidt ældre erhvervsdrivende, der synes, at det er en belastning.
Det positive i undersøgelsen er, at en række unge selvstændige faktisk ikke synes, at de mere bureaukratiske omstændigheder ved at drive selvstændig virksomhed er det store problem, ligesom den også viser en kønsmæssig forskel, nemlig at kvinder øjensynlig har et noget lettere forhold til det.
Målet er der i hvert fald ingen uenighed om: Vi vil have flere til at starte egen virksomhed, og vi skal skabe de bedste betingelser for, at virksomheden kan trives.
SF støtter initiativer, der kan begrænse papirnusseri og bureaukratiske benspænd.
Langt om længe er beskæftigelsesministeren gået i gang med at rydde op i junglen af regler, som helt urimeligt rammer både de arbejdsløse i a-kasser og jobcentre og også i høj grad virksomhederne.
I den nuværende ministers tid er der gennemsnitligt kommet en ny regel hver fjerde dag.
A-kassereglerne fylder f.eks. 2.400 sider, og mange regler omfatter også virksomhederne.
Med den såkaldte genopretningsplan bliver det dyrere for virksomhederne at sende medarbejdere på efteruddannelse.
Den slags betyder også noget, når vi diskuterer vilkårene for at drive egen virksomhed i Danmark.
Så sent som i går havde SF's ordfører beskæftigelsesministeren i samråd om vilkårene for at ansætte arbejdsløse i praktik.
Her syntes SF's erhvervsordfører, hr. Karsten Hønge, at ministeren havde et arrogant forhold til især de små firmaers ressourcer, når det kom til samarbejdet med kommunen.
SF mener, at virksomhederne trygt skal kunne samarbejde med det offentlige og ikke risikere at komme til at hænge på store uforudsete regninger.
Generelt stiller samfundet gode rammer til rådighed for virksomhederne.
Danmarks mulighed for at klare sig i konkurrencen er også, at vi har en god, velfungerende offentlig sektor, en god infrastruktur og gode uddannelser, og at vi på arbejdsmarkedet har et godt og konstruktivt samarbejde mellem lønarbejdere og arbejdsgivere.
SF ønsker at stille krav til virksomhederne, f.eks. ved at overenskomster skal overholdes, og ved at firmaer skal deltage i uddannelsesindsatsen.
SF ser også gerne, at virksomhederne påtager sig et større ansvar over for de ældre medarbejdere, f.eks. ved at udarbejde en seniorpolitik.
Der skal være plads på arbejdsmarkedet, selv om man ikke er hundrede procent ydende.
SF siger: Væk med unødigt papirnusseri, men op med det samfundsmæssige ansvar.
Derfor kan SF godt støtte forslaget fremsat af Dansk Folkeparti, og jeg skal på vegne af SF's erhvervsordfører, hr. Karsten Hønge, fortælle, at jeg har sagt det her på hans vegne.
Carina Christensen (KF), 2011-01-13:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget, meget enige i intentionerne i det her beslutningsforslag.
Vi er også stærkt optaget af at skabe bedst mulige rammevilkår for de danske virksomheder, herunder ikke mindst at sikre, at virksomhederne belastes mindst muligt overhovedet af unødvendig bøvl, kontrol og administration.
Vi er meget glade for de resultater, som regeringen allerede har skabt, når det handler om at reducere de administrative byrder, og vi er jo faktisk kommet meget langt siden år 2001, men der er slet ingen tvivl om, at vi selvfølgelig skal meget, meget længere endnu.
Vi ved godt, at der er nogle svagheder i AMVAB-metoden, og vi ved også godt, at mange virksomhedsejere oplever, at deres administrative byrder ikke er blevet tilstrækkeligt reduceret.
Derfor er vi også positive over for at se på, hvordan man i langt højere grad end i dag kan få fokus på, hvilke byrder der rent faktisk opleves som generende for virksomhederne, for vi er enige i, at der kan være forskel på de byrder, som AMVAB-metoden peger på, og så de byrder, som reelt opleves som tunge af virksomhederne.
Hvis vi skal have mulighed for at få at vide, hvordan byrderne rent faktisk opleves af virksomhederne, som jo er det, der lægges op til i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, ja, så kræver det, at der er et tæt samarbejde med virksomhederne og en indgående dialog.
Det kræver, at man virkelig lytter til virksomhederne, og at man tager dem alvorligt.
Derfor er vi også glade for, at ministeren nu siger, at han på baggrund af det her beslutningsforslag vil sætte et arbejde i gang med testpaneler, brugergrupper osv.
Når det så er sagt, er vi altså ikke umiddelbart tilhængere af, at vi nu, som det foreslås her, går ind og opfinder et nyt målesystem, der skal måle virksomhedernes oplevelse af de administrative byrder, ligesom vi heller ikke umiddelbart er parate til her og nu på den baggrund at opstille en ny målsætning for, at de oplevede byrder skal reduceres med 10 pct. inden år 2015.
Vi tror nemlig, at det, uanset hvor gode intentioner man har, rent faktisk bliver meget, meget vanskeligt at udvikle sådan et validt målesystem, hvor man rent faktisk kan måle, hvordan en byrde opleves.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-13:
Dansk Folkeparti sætter med god ret et kritisk lys på den ensidige brug af den såkaldte AMVAB-metode til at måle virksomhedernes administrative byrder.
Som vi har diskuteret i forbindelse med flere lovforslag, har metoden sine begrænsninger i den meget instrumentelle tilgang, den har.
Eksempelvis blev det jo betragtet som en stor lettelse af virksomhedernes administrative byrder, da man lettede revisionspligten, men da de fleste virksomheder alligevel vælger at betjene sig af en revisor, betyder det, at det i praksis ikke er nogen administrativ lettelse for dem.
Det, som forslaget her lægger op til, er i stedet at fokusere på de oplevede byrder.
Det måles jo i dag flere steder af meningsmålingsinstitutter for diverse dagblade og har i de senere år vist, at i modsætning til hvad den anden sådan mere instrumentelle metode, AMVAB, viser, oplever erhvervslivet en stigning i omfanget af administrative byrder.
Derfor er vores indstilling, at det vil være klogt at have begge tilgange på paletten, at man altså både har AMVAB-metoden til at måle på den her mere instrumentelle måde og så ved siden af supplerer med en mere kvalitativ måling, der vil være udtryk for, hvordan virkeligheden opleves set fra virksomhedernes side.
Vi når nok aldrig et punkt, hvor virksomhederne synes, at der ikke er unødigt administrativt bøvl, for det er jo nogle gange sådan, at de regler, der indføres herfra med et bestemt sigte, opleves som værende bøvlede, fordi man måske ikke helt har blik for, hvad sigtet med dem er.
Det ændrer ikke på, at det kan være fornuftigt at holde øje med, om forholdet ændrer sig, altså om der bliver en oplevelse af, at der bliver flere og flere af den type byrder.
Omvendt kan man sige, at vi også har behov for at kunne vurdere lovforslag præventivt, at kunne vurdere, om et lovforslag vil påføre nye administrative byrder.
Det er klart, at man ikke kan måle det med sådan et oplevelsesbarometer, før man har indført en lovgivning, og derfor kan det jo være helt fornuftigt også at have det andet redskab til at måle fremadrettet, om noget, man agter at indføre, vil være forbundet med meget store administrative byrder for erhvervslivet.
Derfor vil vi sige, at vi kan støtte det her beslutningsforslag.
Vi synes også, at det er en spændende målsætning at reducere med 10 pct. inden 2015 i forhold til det nuværende niveau, og vi tror, at det vil være et godt og fornuftigt supplement og et godt redskab i det erhvervspolitiske arbejde at have ved siden af den almindelige AMVAB-metode, som vi altså foreslår bibeholdes, men suppleres med de oplevede administrative byrder.