Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Det her lovforslag er jo en del af aftalen om et enstrenget kommunalt beskæftigelsessystem, der blev aftalt i forbindelse med finanslovaftalen for 2009.
For Dansk Folkeparti er det en naturlig tilretning af systemet, for allerede da vi lavede de større kommuner, havde Dansk Folkeparti et ønske om, at der kun skulle være én indgang for borgerne, når de søgte arbejde.
Det blev ikke til noget dengang, bl.a. fordi Socialdemokratiet forhandlede lidt på skrømt og sprang ud af aftalen, og så stod vi tilbage med noget, som Socialdemokratiet havde aftalt, og som vi så hang på.
Men det blev så i forbindelse med finanslovaftalen for 2009 aftalt, at vi skal have et enstrenget system.
Med dette lovforslag sammenlægger vi Arbejdsmarkedets Ankenævn med Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg, så klagerne fremover skal behandles af Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg.
Det betyder, at udvalget får samme muligheder, som ankenævnet har i dag.
Sammenlægningen betyder også, at der kun skal klages ét sted, og det er en klar forenkling.
Medlemmerne af udvalget udpeges af KL, LO, DA og Danske Handicaporganisationer.
I lovforslaget - og det skal lige siges, at det er lovforslag nr. L 184; der er to lovforslag, som vi behandler samlet - er den væsentlige del kommunal finansiering af arbejdsløshedsdagpengene og udgifter ved aktivering af forsikrede ledige.
Den 1. august 2009 overgår indsatsen for dagpengemodtagerne til kommunen for den statslige dels vedkommende, men finansieringen overgår først fra den 1. januar 2010.
I de første 18 uger af et ledighedsforløb får kommunerne 100 pct. refusion.
Det betyder reelt, at det først er fra maj 2010, at kommunerne begynder at få hele ansvaret for den økonomiske del.
Grunden til, at det er lavet på den måde, er, at vi erkender, at kommunerne skal have en indkøringsperiode, hvor de skal have mulighed for at tilrette systemet og få det til at fungere ude i det kommunale.
Vi er ret så overbeviste om, at de kommunale og de statslige folk, der skal arbejde sammen, sagtens kan få det til at fungere.
Allerede i dag har de jo et godt samarbejde.
Fra maj 2010 begynder kommunerne så at få hele ansvaret for den økonomiske del.
Den fulde refusion i de første 18 uger med ledighed nedtrappes over 4 år, så den i 2013 er nede på, at det er i de første 4 uger, der gives 100 pct. refusion.
Dette sikrer samtidig, at der med hensyn til udviklingen af ledige beregnes efter landsdelsprincippet.
Dermed får den enkelte kommune kompensation efter ledighedsudviklingen i landsdelen.
Det er også sikret, at hvis ledigheden i en kommune stiger væsentligt mere end gennemsnittet for landsdelen, får kommunen særlig kompensation.
Dansk Folkeparti mener, at der er fundet en fornuftig model på det økonomiske område, men vi vil selvfølgelig følge udviklingen nøje.
I den forbindelse var det også meget væsentligt for Dansk Folkeparti, at den økonomiske del ikke blev udlignet over DUT-princippet, som der i første omgang var tale om.
Tilskudsordningen betyder et højt refusionsniveau, der sikrer, at den enkelte kommune i udgangspunktet er kompenseret svarende til det overtagne udgiftsniveau i 2009, en budgetgaranti, der sikrer, at kommunerne under et friholdes for konsekvenserne ved ændringer i ledigheden, og en forsikringsordning, der skal imødegå situationer, hvor mange arbejdspladser nedlægges på samme tid i en kommune.
Udgifterne til administration kompenseres over bloktilskuddet efter DUT-princippet, men det er så den mindste del i det her, og det synes jeg er meget retfærdigt.
Der er i alt tale om en stor opgave, når den statslige del overføres til kommunerne, og det vil have en væsentlig betydning for den kommunale økonomi.
For Dansk Folkeparti ses det som en naturlig udvikling, når vi har fået de større kommuner.
I den forbindelse er det også vigtigt at påpege, at a-kasserne ikke mister nogen af de opgaver, de har med de forsikrede ledige.
Der er desuden nogle andre ændringer med i lovforslaget, bl.a. en ophævelse af reglerne om aktiveringsydelse.
Det er en naturlig løsning, da kommunerne nu står for hele indsatsen med de forsikrede ledige.
Så er der ikke behov for to forskellige ydelser, men kun en, nemlig dagpenge.
Det er en lettelse ikke blot for kommunen, men også for den ledige med hensyn til udfyldelsen af ydelseskort.
Der sker samtidig en ændring af ATP-indbetalingen, som en konsekvens af at aktiveringsydelsen ophæves og der i stedet udbetales dagpenge.
Der bliver også tale om en ændring af 14-dages-udbetalingen af dagpenge, og det skyldes, at der er færre og færre a-kasser, hvor det bliver brugt.
Så fremover vil der være tale om månedsudbetalinger.
Når kommunerne så overtager de statslige opgaver, overføres beskæftigelsesindsatsen jo til jobcentrene.
De statslige medarbejdere følger med til jobcentrene i kommunerne, og de laver nøjagtig det samme, som de laver i dag.
Det bliver som udgangspunkt borgmesteren, der fremover bliver formand for det lokale beskæftigelsesråd.
Og det sker for at sætte fokus på indsatsen og give det en betydning af at være et vigtigt område.
Det skal ikke bare være en tilfældig, der bliver sat ind som formand, men en, som har noget pondus til at få tingene til at fungere, som de skal, også samarbejdet med de andre kommuner.
Der etableres en task force i beskæftigelsesregionerne, der skal hjælpe jobcentrene, hvis de får problemer med at leve op til resultatkravene; og det er gratis for kommunerne at bruge taskforcen.
Det betyder også, at beskæftigelsesregionerne inddrages i de beskæftigelsesplaner resultater og revision - som kommunerne laver.
Der gives en udvidet adgang til rammeudbud på områder, hvor jobcentrene har betydelige udfordringer.
Reglerne for forsikrede ledige og kontanthjælps- og starthjælpsmodtagere harmoneres.
Det betyder så, at kontant- og starthjælpsmodtagere skal have et beskæftigelsesmål i deres cv og søge job i forbindelse med deres cv-samtaler.
Der sker også en harmonisering af forvaltningsmyndighedernes og arbejdsløshedskassernes vejledningspligt, således at a-kassernes vejledningspligt stemmer overens med forvaltningsmyndighedernes.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, men det kan ikke udelukkes, at der vil ske justeringer ud fra de erfaringer, der kommer, når den kommunale indsats kommer helt op at køre.
Allerede i dag kan vi se, at vi har gode erfaringer fra pilotjobcentrene med, at samarbejdet mellem den kommunale og den statslige del fungerer.
Og fremover er vi ret så overbeviste om, at den indsats, der vil blive lavet ude i kommunerne, fuldt ud vil leve op til forventningerne.
Vi er sikre på, at indsatsen over for de ledige og hjælpen til de ledige med at komme i job og den hjælp, som arbejdsgiverne har behov for - for at få den arbejdskraft, de nu får brug for - er til stede.
For vi ved også godt, at den her krisesituation, som vi er i nu, ikke bliver ved.
Den vender på et tidspunkt, og så er der kommet gang i beskæftigelsen ude i kommunerne.
Så vi er ret så overbeviste om, at det skal komme til at fungere, og vi skal også samtidig huske på, at lovforslaget her jo ikke betyder, at hver enkelt kommune skal arbejde for sig selv.
Det betyder netop, at den ledige og arbejdsgiveren kan henvende sig til et hvilket som helst jobcenter, det skal være, for at få hjælp til enten at komme i arbejde eller få fat i arbejdskraft.
Så Dansk Folkeparti er overbevist om, at det vil komme til at fungere rigtig godt ude i kommunerne.