runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Jeg vil sige, at jeg er helt enig i, at Den Frie Udstillingsbygning er en unik og historisk institution i dansk kunst.
Den Frie Udstilling var Danmarks første kunstnersammenslutning, den fredede bygning er tegnet af billedkunstneren J. F. Willumsen, og den har været et kunstnerdrevet udstillingssted siden 1898.
Jeg har den allerstørste respekt for denne kulturinstitution og ikke mindst for den tradition og historie, som stedet repræsenterer.
Den Frie Udstillingsbygning er imidlertid en selvejende institution, der altid har eksisteret som selvejende institution, og som således hverken har været underlagt statslig styring eller statslig finansiering.
Men jeg vil sige, at jeg håber, at det vil lykkes for Den Frie Udstillingsbygning at finde de midler, der skal til, for at videreføre institutionen, og for at hjælpe den proces med at finde et nyt grundlag for økonomien godt på vej ydede Kulturministeriet jo netop i foråret 2008 en ekstraordinær bevilling på 500.000 kr.
Mogens Jensen (S), 2008-12-03:
Er ministeren enig i, at Den Frie Udstillingsbygning har en historisk rolle i dansk kunstformidling, og at det vil være et stort kulturelt tab for Danmark, hvis udstillingsbygningen må lukke?
Carina Christensen (KF), 2008-12-03:
Jamen jeg kan da glæde hr. Mogens Jensen med, at de partier, der er med i finanslovaftalen, har sikret en stigning i bevillingerne til Kunstrådet.
Nu kan jeg ikke huske tallene, men jeg mener, at bevillingen til de frie midler i 2008 var på 15 mio. kr., og den bliver altså på 20 mio. kr. fra 2009.
Så det er jo dejligt, at vi kan glæde hr. Mogens Jensen med, at der er kommet ekstra penge til Kunstrådet.
Jeg tror nu bare, at det slet ikke er det, den her sag handler om.
Som jeg ser forklaringen fra Kunstrådets billedkunstudvalg, er det, de lægger vægt på, når de fordeler de midler, som de har til kunsthaller og udstillingssteder, at de gerne vil give dem til en række støtteværdige institutioner i hele Danmark på nogle ensartede vilkår, og der har man altså vurderet, at på den måde, som man har indrettet det på hidtil, har det betydet en fordel for Den Fri Udstillingsbygning og måske en ulempe for andre.
Der har man altså valgt at prioritere om og fremover sige, at nu giver man tilskud til udstilleren ud fra en kvalitativ vurdering af den enkelte ansøgning.
Julie Rademacher (S), 2008-12-03:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at ligestillingen er en lille smule hjemløs her på Christiansborg.
Der er jo ikke noget udvalg, hvor vi kan diskutere og arbejde med ligestilling.
Derfor må jeg henvende mig direkte til ligestillingsministeren, og jeg håber, at ligestillingsministeren ikke selv føler sig alt for hjemløs.
Jeg har netop været til en europæisk ligestillingskonference.
Jeg er lige kommet hjem, og den har kun bekræftet mig i, at Danmark er sakket bagud på ligestillingsområdet i forhold til andre europæiske lande.
Men Danmark er også nu bagest i Norden.
Jeg vil derfor starte med spørge ligestillingsministeren, om hun ikke synes, at det er en smule pinligt, at vi på ligestillingsområdet nu sakker bagud i Europa og i Norden, når vi ellers har været så berømte for at være forrest på området.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-12-03:
I regeringen taler man jo om, at vi skal have verdens bedste sundhedsvæsen.
Når man så lige summerer op, hvad der er passeret bare den seneste tid, kan man se, at der mangler sengepladser på intensivafdelinger.
Patienter, der pludselig bliver meget syge, kan ikke blive behandlet der, uden at man flytter andre med risiko for døden til følge.
Rengøringen på sygehusene er katastrofal; man har sparet halvdelen - 50 pct. - over de seneste år som følge af regeringens 2-pct.-besparelse eller -effektivisering år for år.
Og ministeren vil ikke gøre noget nu vil måske vente til 2010.
Sundhedsforsikringer stiger med op til 30 pct. nu her.
Regeringens løfte om, at 50 pct. af hospitalerne skal fornys, bliver der ikke noget af i den plan, der ligger her; der er ikke meget, der ser ud til, at vi når ordentligt i mål.
Med hensyn til de skadeklinikker, man nu har fået tilsagn om, ja, så kan Dansk Folkeparti få syet en finger ude på en skadeklinik - det er sådan set det, der kommer ud af det.
Der er faktisk rigtig meget at tage fat på, og der er rigtig meget, der er forsømt, ikke mindst under den tidligere sundhedsminister, finansministeren - som nu kommer i salen - men det er fortsat under den her sundhedsminister.
Karen Jespersen (V), 2008-12-03:
Jeg oplever bestemt ikke, at Danmark sakker bagud, når det gælder ligestilling.
Så vidt jeg husker, er der to områder, hvor det har ændret sig en lille smule og er blevet ugunstigt i forhold til andre lande, og det er med hensyn til kvinders ligeløn og med hensyn til kvinder i topledelse - stadig væk.
Med hensyn til begge områder tror jeg, at vi er på vej ind i en udvikling.
Dels har vi fået en lønkommission, dels kan vi se, at tingene er ved at ændre sig, når det gælder kvinder i ledelse.
På alle de andre områder kan man, når man ser EU's benchmarking, hvor de sammenligner landene, se, at vi faktisk ligger rigtig, rigtig godt.
Så jeg oplever egentlig, at vi er et land, der absolut er i front, og at vi ikke er ved at sakke bagud.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-12-03:
Ministeren kryber en lille smule udenom med hensyn til et svar på mit spørgsmål, og det er at sige: Nu er det jo meningen, at det udvidede frie sygehusvalg skal genindføres efter samme principper, som inden det trådte ud af kraft.
Man kan sige, at alle, især sundhedsøkonomerne, jo har sagt, at der ligger en ekstrem favorisering af de private sygehuse og klinikker i øjeblikket i forhold til den takst, der ligger på området.
Sundhedsministeren har også været inde og sige, at der skulle være færre takster, men jeg må sige, at vi som oppositionssundhedspolitikere er særdeles utilfredse med, at ministeren ikke har sat mere speed, mere fart på den proces for at få det udredt.
Men ministeren svarer mig ikke på, om det kunne være fremtiden, at der i langt højere grad også skulle være en intern konkurrence mellem de private.
Det er jo altså sådan, at ministeren i TV 2 den 17. oktober har udtalt, at de private sygehuse har givet lidt sund konkurrence til de offentlige sygehuse.
Men hvorfor så ikke lade konkurrencen være fuldstændig fri mellem de private sygehuse?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Som det er hr. Flemming Møller Mortensen fuldt ud bekendt, har jeg flere gange, både til hr. Flemming Møller Mortensen og fra Folketingets talerstol og i samråd, sagt, at regeringen ønsker fair konkurrence og lige vilkår mellem de to væsener, det offentlige og det private - og der må jeg lige sige, at det offentlige altså fylder 98 pct. i forhold til det privates 2 pct. Før vi suspenderede det udvidede frie sygehusvalg som følge af konflikten, har der ikke været noget til hinder for, at regionerne har kunnet udføre udbudsforretninger.
Det har jeg faktisk appelleret til og opfordret til og ønsket, fordi jeg synes, det er godt, at man gennemfører nogle udbudsforretninger.
Da vi så suspenderede det udvidede frie sygehusvalg, var det et krav fra regeringen, at regionerne sørgede for at opkøbe en kapacitet i det private svarende til den, man brugte før suspensionen, netop med henblik på at man skulle smide håndskyheden og sørge for at få gennemført nogle udbudsforretninger.
Så jeg er kisteglad for at se, at regionerne nu foretager nogle udbudsforretninger og faktisk finder ud af, at det er en rigtig god forretning.
Jeg synes, det er en pædagogisk rigtig god øvelse, vi ser lige nu.
Jeg ser med stor tilfredshed på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-12-03:
Det er jo sådan, at honoreringen af sundhedsydelser her i landet er noget, der bliver diskuteret rigtig meget i offentligheden, og den bliver også diskuteret rigtig meget politikere imellem.
Det vil jeg gerne holde fast i her i dag.
Det er jo sådan, at rigtig, rigtig mange fagprofessionelle - det kan være på sygehusene, men det kan også dreje sig om sundhedsøkonomer gang på gang har sagt, at den honorering af ydelserne, der er, skaber ulighed mellem privat og offentligt.
Det er sådan, at man især fra det offentlige siger, at uligheden skabes ved, at det offentlige har vanskeligt ved at fastholde og rekruttere personale.
Men så har vi den situation i øjeblikket, at regionerne faktisk har rigtig, rigtig stor succes med at sende deres behandlinger i udbud på de private sygehuse.
Det var det, vi kunne se på DR1 søndag aften.
Det er jo så, fordi der bliver skabt noget konkurrence nu; der bliver skabt noget konkurrence også de private sygehuse imellem.
Derfor skal mit spørgsmål til ministeren gå på: Hvorfor vil ministeren ikke lade de private sygehuse konkurrere med hinanden - måske ligefrem sige, at det var det, der skulle være fremtiden?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Erik Juhl-udvalget har kun haft noget at tage stilling til, fordi regionerne er kommet med nogle sygehusplaner, så det er det, Erik Juhl-udvalget er blevet bedt om.
Naturligvis må der forudsættes ændringer, når det er sådan, at fem planer skal blive til én landsdækkende plan.
Vi siger, at der også skal være et akutberedskab, og det er jo allerede i den her valgperiode, vi sørger for at få det på plads, for beredskabet skal stå endeligt klar, når de store afstande kommer.
Og de store afstande kommer altså ikke i morgen, de store afstande kommer, i takt med at vi får færdiggjort de her nye store supersygehuse, hvor man er samlet om at yde den højeste kvalitet fra mandag morgen til sent søndag aften.
Jonas Dahl (SF), 2008-12-03:
Jeg vil med glæde diskutere det her, for udgangspunktet er jo, at man har nogle demokratisk valgte regionalpolitikere, som faktisk har lavet nogle akutstrukturer og sygehusstrukturer, og dem har Erik Juhl-udvalget så valgt at underkende.
Det er da et problem i forhold til den demokratiske proces.
Men jeg vil gerne holde fast i det, som ministeren ikke svarede på.
På baggrund af hvilken viden besluttede ministeren og regeringen at afgive løftet om 15 minutters responstid i november 2007?
I dag har vi set, at Region Hovedstaden har været ude og udtale, at det vil være en forkert brug.
I Region Hovedstaden er det en tredobling af det ambulancebudget, som man nu for ikke engang en måned siden har indgået en aftale om i Region Hovedstaden.
Hvorfor kan man først komme med en endelig afklaring af ambulanceberedskabet, lang tid efter at akutstrukturen er på plads, og lang tid efter at regionerne faktisk har indgået nogle aftaler om den præhospitale indsats, altså ambulanceberedskabet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Det er også arbitrært, om det skal være 14, 15 eller 16 minutter, men det har betydning for borgerne, at borgerne kan blive hentet og få lægehjælp hurtigt.
Derfor har vi fastsat det som et mål, som vi vil nå, og som vi vil arbejde efter.
Men derudover bliver jeg nødt til helt at afvise, at der skulle være noget som helst udemokratisk i den verserende proces.
Regeringen kommer ekstraordinært med 25 mia. kr. for at give et ekstraordinært løft til det danske sundhedsvæsen.
Regionerne har for de flestes vedkommende gjort, lige nøjagtig hvad de har fået besked på, nemlig lavet nogle regionale sygehusplaner.
Det er så regeringens opgave at få fem regionale planer til at blive til én sammenhængende plan.
At regeringen dér lytter til nogle fagfolk, der virkelig har forstand på det, de siger, og at en demokratisk valgt regering har lavet en konvertering af fem regionale planer, der er lavet på den måde, som de dertil indrettede organer, nemlig regionerne, har fået besked på, hvorfor skulle det være udemokratisk?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor det skulle være udemokratisk, at regeringen konverterer fem planer til én national plan.
Det har hele tiden været forudsætningen!
Jonas Dahl (SF), 2008-12-03:
Det er nok ikke nogen overraskelse for ministeren, at jeg ikke mener, at det er en videre epokegørende opfindelse, ministeren nu har fremlagt.
Fra SF's side synes vi, det er dybt problematisk, at man underkender regionernes akutplaner.
Så på den måde er det også en manglende respekt for det folkelige demokrati.
Det er den ene del af det.
Den anden del, som jeg gerne vil tage fat på, er, at ministeren altid plejer at sige, at man skal agere på viden og ikke på mavefornemmelse.
Det har vi faktisk hørt nede i Folketingssalen forholdsvis mange gange efterhånden.
Så vil jeg bare gerne høre ministeren om, på hvilken baggrund og på hvilken viden ministeren og regeringen i november 2007 afgav det her valgløfte om, at der skal være en responstid på maks. 15 minutter.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Jeg er meget glad for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at fortælle om et af regeringens helt, helt store projekter, selv om jeg jo på en eller anden paradoksal måde kan fornemme, at hr. Jonas Dahl sådan nærmest er skadefro over, at det måske ikke er Socialistisk Folkeparti, der kommer med den her helt epokegørende nyskabelse inden for vores sundhedsvæsen.
Det, vi gør, er, at vi bruger 25.000 mio. kr., altså 25 mia. kr., på at skabe et sundhedsvæsen, hvor der er den fornødne kvalitet for alle, dvs. for alle mennesker i Danmark.
Hele lægevidenskaben og alle faglige organisationer bakker op om, at det er det rigtige at gøre fagligt, nemlig at få skabt store enheder.
Det, som jeg må opleve som det paradoksale, men som jeg absolut accepterer som en politisk udfordring, er, at i takt med at vi skaber større tryghed for alle danskere, er der en oplevelse af faldende tryghed hos mange borgere.
Som et godt svar til de borgere siger vi: Ja, helikoptere.
Det er et af svarene, og de helikoptere, kan jeg fortælle, kan flyve om natten, og de kan lande mange steder.
Det er rigtigt, at de ikke kan lande alle steder, men de kan lande på parkeringspladser, de kan lande på veje, de kan også lande på marker, men de kan selvfølgelig ikke lande på vand.
Det andet svar er, at vi skal udbygge vores præhospitale indsats, altså lægeambulancer, og med hensyn til de lægelægeambulancer har regeringen sagt i sit regeringsgrundlag, at de skal kunne nå et ulykkessted, altså en borger, inden for 15 minutter.
Det vil vi tage hånd om i den her regeringsperiode, men det er jo ikke sådan, at de her nye, store supersygehuse, som vi skal se for os i fremtiden, er færdige i morgen.
Endelig som det tredje svar til det præhospitale skal vi jo samle vores praktiserende læger i store enheder, sådan at de også får mulighed for at kunne yde en service, med døgnåbent, som borgerne før gik på de små skadestuer for at få.
Jonas Dahl (SF), 2008-12-03:
Tak for det.
Jamen det glæder mig da, at vi også kan sætte ministrene for skud.
Regeringen har klart givet udtryk for, at den går ind for en mere centraliseret sygehusstruktur, og har derfor også meldt en række sygehuslukninger ud, eller det har Erik Juel-udvalget, som det - i hvert fald som man har kunnet læse i dagspressen - ser ud til at regeringen lægger sig meget tæt op ad.
Ministeren har så meldt ud, at det er nødvendigt med et løfte om øget brug af lægehelikoptere og en maks. udrykningstid på 15 minutter for at garantere over for borgerne, at de kan komme til i tide på hospitalerne.
I den forløbne uge er det så fra forskellige sider kommet frem, at lægehelikopterne kun har en begrænset dækningsgrad, bl.a. på grund af vejrforholdene, og de har problemer med bl.a. at flyve om natten.
Der er også en række problemer i forhold til landingsforholdene, bl.a. fordi man ikke har opmålt højspændingsledningerne i Danmark.
Og med hensyn til løftet om en maks. udrykningstid har vi så sent som i dag kunnet se, at Region Hovedstaden har meldt ud, at det er fuldstændig urealistisk.
De to tiltag, som ministeren altså selv har peget på er tvingende nødvendige for at kunne garantere et forsvarligt akutberedskab i et landskab med færre sygehuse,
har altså vist sig at være urealistiske.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvilke overvejelser gør ministeren sig om, hvad der nu skal til, og hvilke ændringer der eventuelt skal til i forhold til et forbedret akutberedskab, som bygger på en ny og mere centraliseret sygehusstruktur, og mener ministeren stadig væk, at den struktur, man har lagt frem, er forsvarlig?
Karen Jespersen (V), 2008-12-03:
Man er nu for første gang nogen sinde ved at lave en tilfredshedsundersøgelse blandt psykisk udviklingshæmmede, som jo også i et stort omfang bor i de her boliger.
Det er et udtryk for en høj grad af solidaritet, når man er opmærksom på dem, der har det svært, men det er altså meget vigtigt at huske proportionerne.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Tidligere talte ministeren selv om, at vi er et humanistisk, demokratisk samfund, og så ville jeg gerne lige gøre opmærksom på standarden af boligtilbud for handicappede.
Det er godt nok tallene fra 2002, men det er alligevel lidt tankevækkende.
Vi har i dagens Danmark 14.000 handicapboliger, og af dem er der stadig væk 8.600, der kun har et enkelt rum, og 450 af dem er under 10 m².
Mener ministeren, at det er et humanistisk samfund, vi lever i, når vi tilbyder sådan nogle standarder til vores handicappede?
Karen Jespersen (V), 2008-12-03:
Der har jo, både når vi ser på yngre handicappede og handicappede i al almindelighed, igennem en del år været afsat betydelige midler til boliger til handicappede gennem det, der hedder BOHANDI-puljen, hvor der jo, så vidt jeg husker, er over 0,5 mia. kr.
- hæng mig ikke op på tallet, men jeg husker det som et stort beløb.
Og hvordan det beløb har været anvendt, og hvor langt vi er nået, er jo lige præcis nu ved at blive en evalueret med henblik på at sige: Jamen hvor står vi så i dag, og hvordan kommer vi videre?
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-03:
Det er muligt, at tal kan formuleres og skrives på andre måder, men hvis man spørger Stig Langvad fra Danske Handicaporganisationer, siger han faktisk, at der er behov for 5.000 nye boliger og en modernisering af 5.000 af de eksisterende boliger.
Så det viser altså, at der er noget om det.
Men vil ministeren tage initiativer til netop at ændre det her forhold hvis man ser bort fra, hvordan beregningerne er sket?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Nu har hr. Flemming Møller Mortensen jo ikke nødvendigvis ret i, at der bliver nøjagtig de samme vilkår den 1. juli, når det udvidede frie sygehusvalg kommer tilbage, som der var, før vi suspenderede det.
Som jeg også sagde i søndagsavisen - søndag aften i sagens natur - skal det analysearbejde, såfremt det viser, at der er unfair konkurrence, munde ud i, at vi indfører et nyt regime for DRG-takstafregning til implementering, samtidig med at det udvidede frie sygehusvalg kommer tilbage, altså her den 1. juli.
For som sagt: Jeg ønsker kun, at de to sektorer supplerer hinanden bedst muligt til gavn for den samlede sundhedsproduktion til danskerne.
Karen Jespersen (V), 2008-12-03:
Så vidt jeg husker, er det de yngre handicappede, der bliver omtalt i den undersøgelse, men målet må selvfølgelig være, at man kan få en bolig et andet sted end på et plejehjem eller et plejecenter, hvis man ønsker det.
Men det er meget vigtigt, at vi faktisk på det her område kan se, at antallet af yngre handicappede, der bor på plejecentre, er faldet markant, og det er positivt.
Men der er stadig, så vidt jeg husker, omkring 150, som bor på plejecentre, og en del af dem er muligvis tilfredse med at bo der, fordi man jo nogle steder laver særlige enheder for yngre handicappede.
Den måde, hvorpå Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er nået frem til, at der bliver brugt 300 mio. kr. mindre, er en bestemt måde at regne på tallene på.
De kan faktisk godt stilles op på en anden måde, så man ikke når et tal på 300 mio. kr., men det vil jeg meget gerne svare på skriftligt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Jeg må sige til hr. Rasmus Prehn, at det ikke passer, at der er givet de samme svar hver gang, for der gives nye svar, når der kommer ny viden.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne, siden hr. Rasmus Prehn blev valgt, har påpeget problemet.
Jeg ved ikke, om der er kommet andet løsningsforslag end det med regionalfuldmagten, som jeg her har bekræftet at Praksiskommissionen også er inde på, og som regeringen vil overveje at gøre til sin politik.
Så vi har fuld fokus på, hvad det er, der skal til for at få implementeret de store lægehuse, for det er også et af svarene på det fald i tryghed, som sker.
De facto skaber vi jo større tryghed for alle danskere, når vi får samlet de store sygehuse, hvor der er en høj kvalitet til alle hele ugen, alle 7 dage.
Det giver så et fald i oplevet tryghed, og der er de store lægehuse en del af svaret.
Så det har vi al den fokus på, som man overhovedet kan have.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-03:
Vi har set toppen af problemerne, siger ministeren, men som jeg også var inde på i mit forrige spørgsmål, er det, der er situationen i Nordjylland, lige præcis, at man ikke har set toppen af problemerne.
Frem til 2020 er der så udsigt til, at problemerne bliver større, og derfor skal der altså mere til end det, ministeren nævner her.
Jeg har siddet i Folketinget siden 2005, og i den tid har vi fra socialdemokratisk side stort set hvert eneste år påpeget det her problem, og jeg må bare sige, at det er det samme svar, vi har fået fra forskellige, skiftende sundhedsministre: Vi er i gang, vi har lavet et udredningsarbejde osv. osv.
Jeg synes, at man fra ministerens side skal speede den her proces op og lægge et ekstra pres på de øvrige berørte ministre for at få løst det her problem.
Men jeg anerkender da de forskellige tiltag, der er, bl.a. det med fuldmagten.
Det synes jeg lyder spændende.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Det er korrekt, at regionerne ikke har kommunalfuldmagten, men Praksiskommissionen går faktisk lige netop ind og peger på, at man kunne indføre det partielt for at hjælpe med at etablere de her lægehuse.
Det kunne meget tale for.
Derudover har vi jo øget optaget på den medicinske grunduddannelse, og vi har også forkortet speciallægeuddannelsen uden tab af kompetencer, sådan at der kommer flere praktiserende læger og flere speciallæger til, herunder speciallæger i almen medicin.
Det er derfor, jeg har et meget velbegrundet håb om, at vi nu har set toppen af problemet, og at det vil begynde at løse sig i årene fremover.
Vi tager jo også mange initiativer omkring det.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-03:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at hvis vi kigger på landsplan, er der tale om et problem, som ser ud til at løse sig i årene frem.
Men lige netop i Nordjylland, hvor ministeren selv er valgt, er der altså udsigt til, at problemet bare bliver værre og værre og værre, og der skal altså helt andre boller på suppen end nogle af de ting, som ministeren lægger op til her.
Vi har jo fra socialdemokratisk side foreslået det helt konkrete, at man fra regionsrådenes side skal have mulighed for at få det, man kender fra den kommunale verden som en kommunalfuldmagt, nemlig en regionalfuldmagt, der gør, at man kan gå ind og understøtte økonomien i de her lægehuse for simpelt hen at sikre, at det kan lade sig gøre for en nyuddannet mediciner i almen praksis at starte op som praktiserende læge.
Gør noget helt konkret ved det.
Danskerne kan altså ikke være tjent med, at der ikke er nogen familielæge, og nordjyderne kan ikke være tjent med, at det lige præcis er i Nordjylland, problemet er størst.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-12-03:
Jeg er glad for spørgsmålet, fordi det giver mig anledning til at anerkende, at der er et problem, og at vi skal sikre, at alle kan få en praktiserende læge.
Jeg må lige afkræfte, hvad hr. Rasmus Prehn siger, når der bliver sagt, at det er et stigende problem fremover.
Jeg tror, at vi har set toppen af problemet.
Det vil nu begynde at vende, det siger prognoserne, men det, der er løsningen, er, at vi kan se, at yngre læger ønsker at blive praktiserende læger, hvis de kan blive samlet i store enheder, altså lægehuse.
Vi har også fra undersøgelser viden om, at ældre læger, der netop står over for pensionering, rent faktisk ønsker at fortsætte et par år længere i gerningen, hvis de også kan blive en del af de store lægehuse.