runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-06-10:
Altså, hvad er det for noget sludder og vrøvl, at jeg skulle have sagt, at der ikke er lavindkomstgrupper i Danmark.
Jeg stod jo netop og snakkede om lavindkomstgrupper og om, hvordan vi bedst gav dem et stabilt livsgrundlag.
Selvfølgelig er der da nogle grupper, der har bedre råd end andre, og sådan er det, medmindre man har et samfund, hvor alle tjener det samme eller yder efter evne og nyder efter behov, men jeg ved ikke rigtig, hvor det forekommer.
I planøkonomiske samfund er de økonomiske uligheder som bekendt langt, langt større, end de er i et samfund som det danske.
Så jo, der er nogle grupper, men målet er jo netop at sørge for, at lavindkomstgrupperne får mulighed for at tjene noget mere, og jeg mener, at det bl.a. er noget af det, der er lykkedes.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg tror, at der sidder rigtig mange derude, som er på starthjælp, på overførselsindkomst, eller som er pensionister, som gerne vil vide, hvilke supermarkeder man kan gå ned i og sige: Regeringen har udstyret mig med en bedre livskvalitet, men jeg har godt nok ingen penge, og fødevarepriserne er steget, så kan jeg ikke få lidt kredit eller rabat?
Det er jo, fordi der er en ubalance, at vi bl.a. har den her forespørgsel.
Der er nogle, der er klemt i dag, fordi priserne stiger voldsomt.
Nogen har regnet ud, at det koster 4.700 kr. ekstra for en familie, at priserne på bare to områder er steget eksplosivt.
Det får altså ret stor betydning, når pengene er små, og det er også derfor, at der er grund til at kigge på det, så jeg synes ikke, at man skal være hovskisnovski.
Regeringen har jo sørget for, at de rigeste har mere end rigelig råd til det, og det er jo en prioritering fra regeringens side, men så vil vi gerne høre, hvad man vil gøre for de dårligst stillede i vores samfund.
Karen Jespersen (V), 2008-06-10:
Det ville da være supergodt, hvis fødevarepriserne ikke steg, eller at de faldt, men der er jo altså nogle forhold, der gør, at de inden for et år er steget.
Men hvis man ser tilbage til 2000 eller 1996, eller hvor man nu laver en skæring, så er det samlede billede, at alle grupper har haft en indkomstfremgang.
Sådan som jeg har læst tallene og også CASA's rapport, så udgør fødevarebudgettet omkring 15-20 pct. af det samlede budget også hos lavindkomstgrupperne, hvilket vil sige, at omkring 80-85 pct. udgøres af andre elementer.
Som jeg har læst prisindekserne - nu er jeg lidt forsigtig, for det er jo ikke mit område - så har der været faldende priser på f.eks. beklædning, og vi ved også, at huslejen betyder rigtig meget for folks rådighedsbeløb.
Så det skal bestemt ikke forklejnes, men ligesom at male det der meget, meget sorte billede, fordi nogle fødevarer er steget i et år, skal man altså være forsigtig med, synes jeg.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Det indgår jo i det, velfærdsministeren siger, at det hele ikke er så slemt, fordi man tjener mere, hvis man får et arbejde nu, end man gjorde før, og der er heldigvis også flere, der har fået arbejde.
Men er velfærdsministeren fuldstændig sikker på, at der er den sammenhæng, altså at der er kommet flere mennesker i arbejde, fordi det er lykkedes for velfærdsministeren og regeringen at øge forskellen mellem lønindtægter og de indtægter, man får, hvis man holdes uden for arbejdsmarkedet, eller kunne forklaringen hentes nogle andre steder, nemlig at folk faktisk får et arbejde, fordi der er det arbejde?
Karen Jespersen (V), 2008-06-10:
Man kan jo i hvert fald konstatere, at der er kommet et betydeligt antal mennesker, som var på overførselsindkomster, i arbejde.
Arbejdsløsheden for forsikrede ledige rasler vi jo stadig væk ned.
Jeg mener, den er nede på 57.000 nu.
Det er jo i virkeligheden helt vildt lavt, og vi ved også, at en betydelig gruppe af kontanthjælpsmodtagere, modtagere af langvarig kontanthjælp, også er kommet i arbejde.
Der er stadig væk en gruppe, der har andre problemer end ledighed, hvor der er behov for en ekstra indsats.
Jeg troede også, at det var en af Enhedslistens grundsætninger, at noget af det allervigtigste for mennesker altså er at have et arbejde, både af sociale og beskæftigelsesmæssige grunde.
Der er så lavet forskellige rapporter, der peger på, at det selvfølgelig også betyder noget, at det kan betale sig at arbejde, men resultatet er der i hvert fald ikke nogen der kan benægte.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Det er jo rigtigt, der er mange, der er kommet i arbejde, og velfærdsministeren har ret i, at det er godt for menneskene og for samfundet - ingen tvivl om det - men det er jo lidt afgørende for den politik, man fører, om man nu har den grundopfattelse, at de kom i arbejde, fordi vi sørgede for, at forskellen på kontanthjælp og dagpenge på den ene side og arbejdsindkomster på den anden side blev større.
For så kan der være en vis fornuft i at sige, at så gør det heller ikke noget, at der er nogle, der økonomisk set kommer til at stå i en endnu dårligere situation på grund af fødevareprisstigningerne.
Men hvis vi nu har den grundopfattelse, at folk faktisk får arbejde, fordi de gerne vil arbejde, er der jo ikke nogen særlig grund til at skabe yderligere dårlige vilkår for de mennesker, der stadig væk er uden for arbejdsmarkedet, fordi man ikke får dem kompenseret for de meget store prisstigninger, der er på fødevarer.
Karen Jespersen (V), 2008-06-10:
Der er jo en række stærke indicier for, at der faktisk er en sammenhæng.
Der er jo også en sammenhæng imellem, hvornår f.eks. mennesker på kontanthjælp er kommet i arbejde, og hvornår man indførte kontanthjælpsloftet.
Der er også lavet forskellige mere - hvad skal vi kalde det? - punktvise undersøgelser af incitamenter med hensyn til det her med, at man skal søge arbejde, hvis man er på kontanthjælp eller forsikret ledig.
Der kom f.eks. på et tidspunkt en bog, jeg tror, at den hed Sikke solbrændt du er.
Det var Danmarks Radio, der lavede en undersøgelse, hvor de sagde, at de ville gå ud og skaffe job til nogle af alle dem, der ikke har job, bl.a. mennesker med indvandrerbaggrund.
Og pludselig stod de med en masse job, og de stod med en masse ledige, men det var simpelt hen ikke til at få de ledige til at komme ind i de her job.
Så der er altså noget, der hedder incitamenter til at tage et job.
Det er ikke klarlagt hundrede procent, lige præcis hvordan årsag og konsekvens er, men selvfølgelig er der da en sammenhæng.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Det er jo meget behændigt at nævne grupper, som man mener er særlig hårdt ramt.
Jeg vil bare nævne en anden stor gruppe, som er på overførselsindkomst eller i hvert fald lever af en støtte, og det er modtagere af SU.
Lad os nævne to store grupper, som den her regering har taget hånd om, mens vi har haft flertallet: Det er bl.a. de enlige forsørgere, som vælger at tage en uddannelse frem for at være på passiv overførselsindkomst.
De, der vælger at gå i uddannelse, får nu dobbelt SU.
Det samme gælder f.eks. voksne, som vælger at tage en uddannelse, og som har funktionsnedsættelse.
Det er to meget store grupper.
Hermed har vi skabt et incitament til økonomisk at gå i gang med en uddannelse, men også sikret et grundlag, som betyder, at hvis man f.eks. har børn, som man skal købe de meget dyrere fødevarer til, så er der også plads til det.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Nu ved fru Tina Nedergaard jo udmærket godt, at alle de forbedringer, der er lavet for SU-systemet, er finansieret inden for SU-systemet, altså er gået fra andre på SU.
Det er sådan realiteten i den gaveregn, som fru Tina Nedergaard taler om.
Tilbage står jo så store grupper af mennesker, som ikke har fundet nåde for fru Tina Nedergaards øjne, og som måske alligevel er nogle af de økonomisk dårligst stillede i vores samfund; og der er ikke noget at komme efter.
Mener fru Tina Nedergaard, at det er rimeligt, at mennesker, familier, der lever på kontanthjælp, der lever på starthjælp, der er ramt af det kontanthjælpsloft, som regeringen har indført sammen med Dansk Folkeparti, også skal leve med, at de penge, de får nu, udhules, fordi fødevarepriserne stiger meget mere, end deres indkomster gør?
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Jeg ønsker slet ikke at bagatellisere den problemstilling, man kan stå med, når der er kraftige prisstigninger på fødevarer, for jeg tror, at der er mange familier, der oplever, at det er en belastning.
Når det gælder folk på kontanthjælp og i øvrigt også folk på andre former for hjælp, f.eks. dagpengeforsikrede, må vi bare konstatere, at det, at beskæftigelsen er blevet så meget bedre, det, at vi har fået langt flere uddannelsespladser, det, at vi har fået langt flere lærlinge- og praktikpladser - faktisk en stigning på op mod 30 pct. - jo også giver langt bedre muligheder for at bevæge sig fra den ene gruppe til den anden.
Hvis man bl.a. ser på den CASA-rapport, som er lavet, viser det sig faktisk, at inden for de grupper, som de mener har særlig store problemer, bevæger 50-60 pct. af dem sig mellem grupperne.
Og man kan jo ikke tale om, at det er en akut krisesituation, hvis det er sådan, at man faktisk er på vej ud af overførselsindkomstgruppen.
Problemet opstår først den dag, hvor der ikke er en vej ud af problemerne for den enkelte familie eller den enkelte forsørger.
Steen Gade (SF), 2008-06-10:
Jeg vil lige først sige til fru Tina Nedergaard, at selv om hun nu læste op af de der pæne tal for, at Danmark havde givet flere penge til Verdensfødevareprogrammet, håber jeg, fru Tina Nedergaard ved, at man for det øgede beløb ikke kan købe lige så meget korn, lige så mange fødevarer, som man kunne for det gamle beløb.
Danmark har ikke engang givet et øget beløb, der svarer til den samme mængde fødevarer, så der er ikke så meget at prale af fra dansk side.
For bare at komme ind under huden på den her diskussion er mit spørgsmål til fru Tina Nedergaard: Kan fru Tina Nedergaard acceptere den analyse, som jeg synes enhver måtte være enig i, at når vi får prisstigninger af det niveau, vi har fået lige nu - og ikke over 5 eller 7 år - er det de grupper, der har færrest penge, der bliver hårdest ramt?
Vi kan nævne dem, der er på starthjælp, og dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet, for at nævne to grupper.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Det kan jeg helt bekræfte.
Sådan er det nødvendigvis, og jeg indledte sådan set også med at sige, at dem, der bliver hårdest ramt, er de grupper, hvor fødevareandelen fylder mest i husholdningsbudgettet.
Jeg tror ikke, at uenigheden kommer til at opstå om, hvorvidt det kan være problematisk, men om, hvorvidt man skal løse det på den ene eller den anden måde.
For Venstre er det altså afgørende, at vi ikke hopper fra tue til tue - hverken på den hjemlige grund eller internationalt.
Hr. Steen Gade burde faktisk anerkende, for jeg ved, at hans parti også er meget optaget af det, at det, der måske kan være nøglen her, er at øge liberaliseringen af verdenshandelen - i EU, men naturligvis også på WTO-niveau.
Steen Gade (SF), 2008-06-10:
Til det sidste vil jeg sige, at det har vi haft en debat om her i Folketinget, som jeg tog initiativ til.
Man kan ikke sige, at fru Tina Nedergaards parti var særlig medgørligt med hensyn til at sætte den rigtige dagsorden i den internationale debat.
Det var meget bedre, det, der blev sagt af erhvervsministeren i dag, end det, vi fik frem for en måned siden, da vi havde den debat.
Men når vi nu er enige om, at i hvert fald to grupper kan identificeres som specielt ramte i den aktuelle situation - dem, der er ramt af starthjælpen, og dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet - undrer det mig, at f.eks. fru Tina Nedergaards partifælle, ministeren, ikke med et ord nævner det.
Det skal ikke komme fru Tina Nedergaard til skade, men hvorfor siger fru Tina Nedergaard så ikke noget om, at man skal kigge særligt på det, og at det kunne være et argument for, at man skulle gøre noget ved de ekstremt lave ydelser, vi har her?
Det undrer mig virkelig, at man kan stå her og sige det og snakke om årevis og over lange årrækker osv.
Der er nogle grupper, der i forvejen er hårdt ramt og har fattige børn, hvis vi skal have ærlig snak - børn, der vokser op i fattige hjem.
Hvorfor bliver de slet ikke nævnt?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Det, jeg gerne vil spørge hr. Bjarne Laustsen om, er: Hvordan kunne Socialdemokratiet egentlig for 1½ år siden kræve, at man puttede 5 pct. af de her madvarer ned i benzintanken, altså i form af biobrændstoffer?
Det var første generation, og det var Socialdemokraterne, der gik ud og forlangte, at det skulle være 5 pct.
Der vidste man jo godt - det vil i hvert fald være min påstand, og det tror jeg også hr. Bjarne Laustsen vil bekræfte - at når man tog 5 pct. af fødevarerne ud, ville det også betyde en prispåvirkning, altså at fødevarerne ville blive dyrere.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Nu har jeg jo ikke hørt Socialdemokraternes forslag til vedtagelse, hvis der er et sådant, men jeg kan blot konstatere, at når man hjælper en enkelt gruppe, er det jo ikke nødvendigvis på bekostning af andre.
Hr. Bjarne Laustsen får det nærmest til at lyde, som om det er et problem for øvrige grupper, at vi giver en ældrecheck til en meget stor del af vores pensionister.
Nej, hr. Bjarne Laustsen burde faktisk glæde sig over det tilfælde, ligesom han burde glæde sig over, at det er under VK-regeringen, at man har hævet den laveste sats for førtidspensionister.
Det lykkedes med vores regering og ikke under den tidligere.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg tror, at man taler lidt for sin syge moster i den her sag.
For det er jo en kendsgerning, at regeringen har valgt sin politik ved at give skattelettelser til de rigeste, og når der så kommer nogle ubalancer i samfundet og stigninger i priserne på energi og fødevarer osv., går det ud over dem, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, der er på pension osv.
Det er de grupper, jeg kan se man kan gøre noget ved, hvis man vil det.
Man har så givet en ældrecheck, og det er der sikkert rigtig god grund til og behov for rigtig mange steder.
Jeg anholder bare, at det ikke er i alle tilfælde, at den går til dem, man kan kalde de svagest stillede, for man kan have millionformuer ved siden af, som man ikke inddrager i det her.
Fokus er udelukkende bare på, at hvis man har under de ca. 60.000 kr., får man ældrechecken.
Det siger intet om, om man er dårligt stillet som pensionist.
Det er bare det, jeg gerne vil anholde.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Vi er vant til at diskutere stigende fødevarepriser ud fra en international sammenhæng, hvor det er forholdene i ikke mindst tredjeverdenslande, der står i centrum.
Det har der været en forespørgselsdebat om her i Folketingssalen, og jeg synes, der er grund til også at tage det danske element i sagen op.
For cirka et års tid siden så man italienske kvinder demonstrere i Roms gader på grund af de voldsomme prisstigninger på pasta.
Dengang trak man måske lidt på smilebåndet og sagde: Ja, ja prisstigninger på fødevarer kan vel ikke være et stort problem i et vestligt land.
Men nu kan vi jo konstatere, hvordan det er gået.
I dag kom der nye tal, der viser, at der har været prisstigninger på almindelige fødevarer på over 8 pct. i løbet af de sidste år, og vi ved, at de mennesker, der lever af starthjælp, kontanthjælp, arbejdsløshedsdagpenge og pensioner, i den samme periode har haft stigninger i deres indkomster på omkring 3 pct.
Der er altså sket en massiv stigning af fødevarepriserne i forhold til de penge, de her mennesker har at leve for, og der er ingen tvivl om, at det får alvorlige konsekvenser for de mennesker, så derfor er det det ene element, som jeg synes det er vigtigt at sætte fokus på i dag: Hvad gør vi ved den massive stigning i uligheden, der kommer på grund af de stigende fødevarepriser?
Det andet element er: Hvordan kan det gå til, at prisstigningerne bliver så store?
Meget tyder på, at ud over at se nogle stigninger i råvarepriserne ser vi på internationalt plan en massiv spekulation i opkøb af lagre af fødevarer, og også i Danmark ser vi eksempler på, at detailhandelen sørger for at berige sig lidt ekstra, når det kan gøres under dække af, at der i almindelighed er stigning af fødevarepriserne.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Der var et par ting, som jeg gerne ville anholde.
Den første er, når fru Tina Nedergaard siger, at man har fokus på lavindkomstgrupperne, kunne vi så få et bud på, hvem de grupper er, som man mener er særlig hårdt ramt?
Der findes analyser i dag, der siger, at det koster en gennemsnitsfamilie i Danmark 4.700 kr. ekstra, bare på baggrund af at energi- og fødevarepriserne er steget så meget, som de er.
Dernæst vil jeg gerne anholde det, som man siger om, at ældrechecken er målrettet de svageste pensionister.
Er det ikke korrekt, at alle pensionister, der ikke har 60.000 kr. stående på bankbogen, får den uanset hvor mange millionformuer man i øvrigt har, bare man ikke har over 60.000 kr.?
Så hænger udsagnet om, at det er de svagest stillede pensionister, helt sammen?
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det er påfaldende, at man ikke finder, at det er positivt, at man giver et ekstra tillæg til personer, som er på pension, og som ikke har 60.000 kr. på kontoen.
Jeg er helt overbevist om, at de pensionister, det her drejer sig om, som ikke har disse likvide midler til rådighed, faktisk har stor brug for i meget vidt omfang at få dette ekstra beløb.
Vi er faktisk stolte af i Venstre, at det er lykkedes under den her regering med Dansk Folkepartis støtte at indføre ældrechecken.
Derudover vil jeg også gerne præcisere, at der jo er en række lavindkomstgrupper ud over dem på overførselsindkomster.
Vi har også personer, som er på arbejde, og derfor må man jo anerkende, at regeringen har nedsat skatten på arbejdsindkomsterne.
Det er væsentligt, at man, når man går på arbejde, også får en indtægt med hjem, som man er sikker på i hvert fald som minimum er på niveau med overførselsindkomsterne, og den del skal indgå i overvejelserne.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Jeg må bare sige til hr. Per Clausen, at jeg jo synes, at selv for den, der måske har valgt at prioritere at passe sine børn og være sammen med dem, at være sammen med sine bedsteforældre, eller hvem det er, man er sammen med, og som måske kun arbejder ganske få timer om måneden eller om ugen, er det hårdt at skulle betale mere for sine fødevarer.
Hvordan skal vi hjælpe dem hver især?
Men at lægge os fast på, at det lige er en bestemt gruppe og kun den ene gruppe, der skal have noget hjælp til at klare de her stigende fødevarepriser, mener jeg er forkert på nuværende tidspunkt.
Lad os nu lige først få en analyse af, hvor det er, problemerne opstår, og så må vi tage stilling til, hvilke midler der skal tages i brug.
Jeg siger bare, at vi jo før har taget midler i brug, bl.a. over for dårligt stillede personer i vores samfund, som vi f.eks. har givet mere varmehjælp.
Altså, vi er parate til at handle, for os er det ikke kun tomme ord.
Vi sætter handling bagved.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg tror, at hr. Knud Kristensen udmærket ved, at der ikke er noget, der er gratis her i Danmark.
Men grunden til, at vi kan producere bl.a. 25 millioner svin her i Danmark, er jo, at vi har gjort det klogt.
Der er mange gener forbundet med det, men vi er nødt til at skulle ud på det store marked og afsætte dem.
De væsentligste grunde til, at vi kan gøre det, er, at vi har et ordentligt veterinært stade, at vi har en ordentlig dyrevelfærd, at vi har et meget lavt forbrug af pesticider, og at vi har nogle dygtige slagteriarbejdere, der kan sørge for at skære de stykker ud, som f.eks. japanerne gerne vil have.
Det er forudsætningen for, at vi kan have den kæmpestore svineproduktion, som vi rent faktisk har i dag.
Derfor er det klogt.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Jeg er på ingen måde i tvivl om, at vi har nogle dygtige medarbejdere på vores slagterier og på de forskellige steder, hvor man bearbejder de fødevarer, der bliver produceret i landbruget.
Men jeg spurgte hr. Bjarne Laustsen, om hr. Bjarne Laustsen tror, det har været en gratis omgang at stille alle de krav til vores erhverv med bl.a. kontrol på kontrol og yderligere kontrol.
Det var det, jeg spurgte om.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Det er jo godt, at vi har en ordentlig og fair politik, også når det drejer sig om landbrug, og at vi forsøger at stille alle ens.
Vi har bestemt meget fokus på, at man har nogle rimelige konkurrencevilkår.
Men de specifikke krav til miljøbelastning og til en lang række andre ting, bl.a. dyrevelfærd og veterinærkontrol osv., er jo stillet, fordi det er klogt.
Masser af landmænd synes jo, det er godt at gøre det, og derfor stiller man jo selvfølgelig også i den forbindelse krav, for at der ikke skal være unfair konkurrence imellem de forskellige landmænd.
Derfor er det jo klogt, at vi har fælles regler.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Det var dog en utrolig ordførertale.
I stedet for at fortælle, hvad det er, man selv vil, bruger man tiden på at skælde ud på andre og på gamle historier og sådan noget.
Det, der er det interessante ved det her, er jo, at når det kommer til stykket, har Dansk Folkeparti og hr. Jørn Dohrmann jo kun den mulighed at regulere på forholdene i Danmark.
Det, der ligger i EU, bryder man sig ikke om.
Man kan heller ikke gøre noget ved Argentinas og Brasiliens problemer - der er jo et frit marked.
Og man vil heller ikke være med til at sørge for, at de, der bliver allerhårdest ramt af den internationale fødevarekrise, får hjælp, og de har det måske endda endnu dårligere, end vi har det her i Danmark.
Så det, der er interessant, er, om vi kunne få hr. Jørn Dohrmann til at sige, hvilke grupper der er hårdest ramt af, at der er så voldsomt store prisstigninger på fødevarer, energi osv. - men nu taler vi fødevarer.
Der er nogle grupper, der er hårdest ramt.
Hvem er det efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Og hvem er det, man måske vil gøre noget for?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Jeg må bare sige, at hvis det var sådan, at hr. Bjarne Laustsen havde lyttet til det, jeg sagde i min ordførertale, ville hr. Bjarne Laustsen have hørt, at jeg netop var inde på, hvad vi kunne gøre herhjemme, og hvad vi har gjort herhjemme for at få en større fødevareproduktion.
Altså, vi har bl.a. lempet reglerne for braklægning.
Der er kommet mere jord i omdrift for at få en større kornproduktion og fødevareproduktion i det hele taget.
Var det ikke et konkret initiativ?
Jeg spørger bare, for det var det jo.
Derfor må vi også sige, at når vi i mange andre forbindelser har givet ekstra hjælp til bl.a. pensionister, som hr. Bjarne Laustsen nævnte i sit forslag til vedtagelse, er det, fordi det er en af de svage grupper, som ikke har for meget at gøre godt med, og uanset om det er varmehjælp til ekstraordinære udgifter - som vi har givet en gang ekstraordinært eller om det er en ældrecheck, kan man vælge at sige, at det er et løft til det område, og det står vi ved.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg synes bare, at hr. Jørn Dohrmann pynter sig med lånte fjer.
Det der med at ophæve braklægningen er jo EU-bestemt.
Vi har støttet det fra dansk side, men det var jo uden hr. Jørn Dohrmanns medvirken, fordi man er imod det system.
Det var noget, man gjorde på baggrund af den tørke, der var i Bulgarien og Rumænien osv. Vi sagde så, at det var i orden, selv om vi godt ville have haft flere miljøforanstaltninger og den slags ting.
Men jeg har ikke hørt noget om, at man har planer om yderligere initiativer her i Danmark, og der er altså nogle grupper, der bliver hårdt ramt.
Det er de starthjælpsmodtagere og de kontanthjælpsmodtagere, vi har, altså de folk, der ikke er kommet i arbejde endnu.
Dansk Folkeparti har jo været med til at give skattelettelser til de rigeste, og derfor har vi fået den her større ulighed.
Og lige nøjagtig de grupper sammen med pensionisterne har jo ikke fået del i den velstandsstigning, som andre grupper i samfundet har haft.