runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jamen jeg citerede lige Venstres nye undervisningsminister for forleden dag at beklage sig i offentligheden.
Inden vi i øvrigt har fået den rapport, går undervisningsministeren ud og siger: Der er desværre ikke nogen forbedringer, det er, som det har været hele tiden.
Men det tror hr. Karsten Lauritzen måske heller ikke på at undervisningsministeren har sagt.
Hvordan kan det være, at Sverige er et af de lande i verden, der ifølge PISA er bedst i statistikken til at undervise tosprogede børn, mens Danmark hører til de dårligste?
Hvad er forklaringen egentlig på det?
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg er ikke spåkone, og sidst jeg tjekkede det, var fru Marianne Jelved det heller ikke.
Hvis fru Marianne Jelved ligger inde med PISA-rapporten, vil jeg meget gerne se den efter den her debat.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Hr. Karsten Lauritzen sagde lige før i sit svar til fru Johanne Schmidt-Nielsen i forbindelse med noget med sprog – og jeg citerer efter hukommelsen: I tirsdags stemte oppositionen imod et integrationsforslag.
Og så tilføjer hr. Karsten Lauritzen: Og det har de gjort hele tiden.
Det er dog den største tilståelsessag i dag.
Vi har lige peget på, hvor ringe det står til i folkeskolen med børn med tosproget baggrund.
Der er ingen forbedring sket, fra den første PISA-undersøgelse blev offentliggjort i 2001 og til den, vi får præsenteret i morgen, som udelukkende handler om tosprogede børn.
Nu vil hr. Karsten Lauritzen måske sige, at det er PISA’s statistik, der ikke duer.
Jeg vil stille hr. Karsten Lauritzen et spørgsmål: Er det korrekt, eller hvad er forklaringen?
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg har sådan set ikke sagt, at de tog fuldstændig fejl.
Jeg har sagt, at jeg var bange for, at der måske er nogle, der godt kan blive fanget af en journalist, og hvis dansk erhvervsliv samlet set ville gå ud og beklage sig over reglerne for at tiltrække højtuddannet arbejdskraft, så tror jeg med al respekt ikke, de ville vælge Information som medie, for at være helt ærlig.
Så derfor kunne man godt forestille sig, at der måske lige er blevet tolket rigeligt i det, men lad det nu ligge.
Altså, det er jo en reel bekymring, hvis man laver et optjeningsprincip, nemlig: Hvad så med at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Men jeg synes måske ikke, det er helt sagligt at diskutere det.
Der er jo ikke lagt nogen rapport frem fra regeringen nu.
Der er nogle embedsmænd, der har arbejdet med noget, men der er ikke taget politisk stilling til noget som helst endnu.
Jeg er sikker på, at det, når der bliver taget politisk stilling og lagt noget frem i Folketingssalen, så er noget, der er afbalanceret, og som vil sikre, at vi tiltrækker højtuddannet arbejdskraft og samtidig kan være med til at lade være med at sende milliarder ud af landet, og jeg vil også vædde med, at det er noget, som Socialistisk Folkeparti kommer til at stemme imod, for når det kommer til konkrete løsninger, så kan man ikke levere.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Tak, og tak for redegørelsen.
Jeg synes, at ministeren sagde mange fornuftige ting, bl.a. det her med at styrke den kulturelle integration og det, som ministeren også har nævnt andre gange, og som vi jo har sagt i lang tid i Dansk Folkeparti, nemlig at udlændinge, der kommer til Danmark, skal tilpasse sig dansk kultur og blive danske.
Jeg kan så forstå, at der udestår en diskussion af rammen omkring mangfoldigheden, og det bliver så en interessant diskussion at tage omkring den ramme, man skal sætte om integration.
Det er sådan set noget nyt fra regeringens side, sådan opfatter jeg det i hvert fald.
Der er mange ting, man kunne spørge ind til, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget helt konkret, og det er den diskussion, der har været i forhold til den bandeleder.
Jeg ved godt, at man helst ikke vil diskutere enkeltsager i Folketinget, og det kan jeg også godt forstå, men
hvis nu man tager udgangspunkt i, at vi har nogle regler i Danmark og også nogle konventioner, der gør, at hvis en forbryder, en udenlandsk statsborger, begår en lang række forbrydelser og rent faktisk står til udvisning, så – fordi han har stiftet familie i Danmark – vil han alligevel ikke blive udvist.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Det er rigtig dejligt at høre, at der er nogle i regeringen, der faktisk vil stille sig som garant for, at der kommer til at ske nogle justeringer, så jeg ville egentlig bare se, om vi kunne komme lidt tættere på, hvor det så er.
Det var dels de her unge mennesker, som, hvis de tager en uddannelse, får afslag, men hvis de havde arbejdet ufaglært, f.eks. på et pizzeria, så kunne de have fået permanent opholdstilladelse.
Er det et eksempel på noget, der er uhensigtsmæssigt, i De Konservatives ordførers bog?
Så er der hele spørgsmålet om medborgerskabspoint, hvad der giver medborgerskab.
Er det et andet eksempel på et sted, som man skal kigge på?
Så er der tillidsrepræsentanten, der er tillidsrepræsentant for 50 kolleger og alligevel får at vide, at hun ikke udviser forståelse for, hvad de demokratiske normer og værdier i vores samfund baserer sig på.
Kunne det være et tredje eksempel på, at medborgerskabskravet rammer skævt?
Er medborgerskabskravet også noget af det, som ligger den konservative ordfører på sinde at få justeret?
Det sidste, jeg vil nævne, er de eksempler med voksne mennesker, som får tilbudt videre- og efteruddannelse af deres arbejdsgivere og dermed også bliver diskvalificeret til at få permanent ophold.
Naser Khader (KF), 2011-03-31:
I forhold til pointsystemet mener jeg, at princippet er rigtigt, og at vi skal holde fast i det.
Det har jeg sagt at jeg gerne vil se på, og det handler om justeringer, det handler ikke om at ændre på det hele eller fjerne det hele.
Det handler om at justere nogle ting, så vi ikke rammer dem, vi egentlig gerne vil have til Danmark.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
En del af redegørelsen her fra ministeren er jo omtale af serviceeftersynet og indførelse af et pointsystem for permanent ophold.
Vi diskuterede det selvfølgelig her i salen i tirsdags, hvor ordføreren ikke var til stede, men derfor vil jeg lige, når nu det også er med i redegørelsen, benytte lejligheden til at spørge ordføreren, om han vil redegøre lidt mere for de udtalelser, han er kommet med i pressen, f.eks. i en artikel i Dagbladet Information, hvor De Konservatives ordfører tilkendegiver, at det faktisk ikke var hensigten med pointsystemet for permanent ophold at afskære nogle af de mennesker, som vi har set eksempler på i pressen og i vores egne indbakker og i de udvalgsbilag, der er omdelt, fra at få permanent ophold.
Vil ordføreren forklare, hvad han mener med det, altså at man har ramt nogle, det ikke var hensigten at ramme, og hvad regeringspartiet Konservative vil gøre for at rette op på det?
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Jamen jeg ved godt, at for Dansk Folkeparti er verden sådan meget todimensionel eller sort-hvid: Det må være et spørgsmål om, at der er nogle helt konkrete tilstrømningsregler, der skal lempes eller strammes.
Men det kunne jo også være et spørgsmål om – og det er det, jeg hører, når jeg lægger øret til jorden – hvad det er for nogle vilkår, vi byder folk, der er her.
Nu lægger de fra regeringens side op til noget, der mest af alt kan omskrives til en dobbeltbeskatning, altså at man både skal betale skat i Danmark, og at der skal være brugerbetaling, hvis man skal have sine børn til lægen.
Det tror jeg f.eks. vil skræmme utrolig mange væk.
Man kunne også kigge på det den anden vej rundt: Hvad kunne vi gøre for at sørge for, at det bliver mere attraktivt at have sit familieliv her?
Men én ting, vil jeg gerne medgive Dansk Folkeparti, og det er det med kontrollen.
Det håber jeg så at Dansk Folkeparti vil være med til at kigge konkret på, for jeg mener faktisk, at vi burde gøre noget for at forbedre kontrollen i forhold til den arbejdskraft, der rekrutteres hertil, for jeg er helt med på, at der er en risiko for løndumping, at der er risiko for social dumping, og at der er risiko for, at danskere bliver presset ud i arbejdsløshed.
Og det ser vi desværre nogle eksempler på indimellem, f.eks. med de indiske it-ingeniører i CSC.
Der er jo blevet oversendt en meget lang række konkrete forslag fra fagbevægelsen til, hvordan vi kunne øge kontrollen her.
Det er indtil videre blevet afvist af den tidligere integrationsminister – man kan ikke give den nuværende integrationsminister skylden for det, han skal have lov til også at forholde sig til det, og det skal vi nok sørge for at han gør – men hvis vi allerede her i dag kunne få et tilsagn fra Dansk Folkeparti om, at de vil være med til at kigge på de muligheder for yderligere og bedre kontrol, så vi kan sikre os mod løndumping, og så vi kan sikre os mod, at danskere presses ud i arbejdsløshed, så vil jeg meget gerne være med til det.
Og det ville være rigtig glædeligt, hvis det, vi hørte fra Dansk Folkepartis ordfører nu her, faktisk var en tilkendegivelse om, at man vil være med til at gøre noget.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Så kan jeg forstå, at Socialistisk Folkeparti også har en interesse i, at der skal komme mere arbejdskraftindvandring til Danmark, og så kan jeg forstå, at det skal der altså, men man vil så ikke fortælle, hvordan det skal ske.
Det synes jeg er ærgerligt.
Vi ser jo rent faktisk en situation, hvor noget af den udenlandske arbejdskraft, der kommer til Danmark, går arbejdsløs rundt i Danmark.
Det er fuldstændig absurd.
Man kan forestille sig, at man har en situation, hvor erhvervslivet siger, at de skal have en udenlandsk kvalificeret arbejdskraft til Danmark, og det sker så, og så er der nogle af dem, der går arbejdsløse rundt i Danmark.
Det giver jo ikke nogen mening, og der synes jeg, at det vil være rigtig godt, hvis ikke alene erhvervslivet, men også partier i Folketinget anerkendte, at der sådan set er behov for, at man kigger på nogle ordninger og måske strammer lidt op – man kunne lempe lidt nogle steder og stramme op nogle andre steder, hvad ved jeg – så man faktisk har en indfaldsvinkel til det, der siger, at vi også skal tage hensyn til den arbejdsløshedssituation, der er i Danmark.
Men jeg synes bare, det ville være rigtig befriende, hvis fru Astrid Krag kunne sige, hvilke ordninger det er, man skal lempe, for at der kan komme mere arbejdskraftindvandring til Danmark.
Naser Khader (KF), 2011-03-31:
Altså i forhold til tidsubestemt opholdstilladelse vil jeg sige, at vi har haft en drøftelse af det i den konservative gruppe, og vi mener, at i sådan et eksempel som med tolken, der tager til Afghanistan, er det noget vestlig integration, der kan ske ved at være aktiv i militæret, og det synes vi skal belønnes.
Det samme gælder efterskoler, så det er i hvert fald noget, vi er åbne over for at diskutere en justering af.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Jeg synes jo, at det er interessant, at erhvervslivet og Socialistisk Folkeparti kan være enige om, at der skal komme nogle flere til Danmark.
Man kan jo mene om det, hvad man vil, men ikke desto mindre er det jo faktuelt korrekt, at der kommer mange til Danmark som arbejdskraftindvandrere.
Der kommer også mange til Danmark for at studere – nogle er her i længere perioder, nogle er her i kortere perioder.
Men hvis nu man fra SF's side mener, at der skal komme endnu flere, hvordan vil man så ændre i de ordninger, som tiltrækker udenlandsk arbejdskraft, så der kommer endnu flere til Danmark for at arbejde?
Der er også et helt andet problem, og jeg ved godt, at regeringen ikke går så meget op i det, og at venstrefløjen åbenbart heller ikke går op i det, men det gør vi i Dansk Folkeparti, og det er, at der også er et hensyn at tage til, hvor mange danskere der er i arbejde, og den arbejdsløshedssituation, vi har herhjemme.
Men hvilke ordninger vil Socialistisk Folkeparti lempe på for at tiltrække endnu mere udenlandsk arbejdskraft?
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Jeg synes faktisk – modsat Venstres ordfører – at det er rigtig vigtigt, at vi politikere lytter, når der er nogen, der prøver at råbe os op, og også, at vi lytter temmelig fordomsfrit.
Derfor lytter jeg gevaldigt efter, når Dansk Arbejdsgiverforening gør noget så drastisk som at gå i pressen og sige noget, som SF er enig i.
De pointer, jeg fremfører, har jeg ikke kun fra avisartikler, selv om der har været mange her på det sidste, der har advaret mod, at vi kan få problemer med at tiltrække tilstrækkelig meget kvalificeret arbejdskraft.
Det har jeg sådan set også fra møder med virksomheder.
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører også mødes med virksomheder og derfor godt ved, at sagerne altså ikke er helt så rosenrøde, som man prøver at tegne dem.
I forhold til den her taldiskussion om, hvor godt eller dårligt det går med arbejdsmarkedsintegrationen, synes jeg bare personligt, at det giver meget god mening at kigge på, hvad det er for en beskæftigelsesfrekvens, vi har i Danmark, og så kigge på, hvad det er for en beskæftigelsesfrekvens, vi har blandt de mennesker, hvis integration vi diskuterer her i dag, og der ser det jo altså ikke helt så fantastisk ud.
Vi kan også bare konstatere, at vejen ind på arbejdsmarkedet for mange af de her mennesker er blevet rigtig, rigtig svær efter krisen, og der synes jeg bare, at vi skal have nogle helt klare ambitioner og sætte helt klart ind og f.eks. handle i tide, når vi kan se, at alt for mange unge mænd med anden etnisk baggrund aldrig får en uddannelse.
Det betyder, at vi om en årrække står med nogle meget store problemer med at finde en plads på arbejdsmarkedet til dem.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg spurgte, fordi det jo godt kunne tænkes, at den måde, hvorpå fru Astrid Krag tager enkeltcitater og udsagn fra Dansk Industri og andre og bruger dem som bevis for, at de er utilfredse med den politik, der bliver ført for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, er den samme som i den fremstilling, der har været i pressen.
Så den her retorik, som også fru Astrid Krag bruger, om, at ordningerne er gode nok, men at man skræmmer højtuddannet arbejdskraft væk, passer jo så i hvert fald ikke.
Jeg tror, at fru Astrid Krag nævnte, hvordan vi ligger i forhold til arbejdskraftindvandring og beskæftigelse, og så bliver jeg nødt til at gøre opmærksom på, at Danmark jo ifølge de tal, som Eurostat – ikke Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – bruger, ligger på en fjerdeplads, og at det faktisk er gået én vej og kun én vej siden 2001, og det er fremad.
Så er der et lille dyk på grund af den finansielle krise, men der er stadig væk tale om en massiv fremgang i forhold til beskæftigelse.
Det synes jeg måske fru Astrid Krag manglede at bemærke i sin ordførertale.
Astrid Krag (SF), 2011-03-31:
Nu skal man jo passe på med fakta og alt det faktatjek, man ved der foregår, men jeg går ud fra, at når ordføreren spørger, er det, fordi han selv har nogle klare tal, der viser, at der er kommet flere.
Men det er sådan set ikke det, der er det afgørende her.
Når vi ved, at behovet vil vokse fremover, og når erhvervslivets organisationer og nogle af de største virksomheder her i landet allerede i dag siger, at det går den forkerte vej, og at vi ikke løser den her opgave godt nok, og at vi kommer til at gå i stå med nogle gevaldig store problemer fremover, hvis ikke vi gør det her bedre, så er det noget, vi bliver nødt til at tage alvorligt.
Så kan vi jo ikke bruge den her selvtilfredshed, som ordførerens spørgsmål et stykke hen ad vejen også er udtryk for, til særlig meget.
Så bør man da, hvis man har regeringsmagten, gribe i egen barm og spørge, hvordan vi kan gøre det her bedre, hvordan vi kan sikre os, at vi ikke kommer til at stå med de store problemer, som der bliver advaret mod, i fremtiden.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Fru Astrid Krag er jo god til at hive forskellige aktører ind – Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Dansk Industri med sin globaliseringsredegørelse – som har været ude med nogle meldinger, men fru Astrid Krag går ikke rigtig i dybden med, hvad det er for nogle tal.
Hun tager dem bare til indtægt for, at de er modstandere af den udlændinge- og integrationspolitik, som regeringen fører, f.eks. at vi ikke tiltrækker nok udenlandsk arbejdskraft, og at det går den forkerte vej.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge fru Astrid Krag – for jeg synes, at denne debat ikke bare skal handle om løse udsagn, men også om fakta – om fru Astrid Krag kan af- eller bekræfte, om der fra 2009 til 2010 kom flere eller færre højtuddannede indvandrere til Danmark for at arbejde på de ordninger, vi har for at tiltrække højtuddannet arbejdskraft.
Det fyger med forslag igennem Folketingssalen.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen kunne jo have fortalt den pågældende pige, at hvis man søger, inden man er 19 år, så slipper man faktisk – hvis man kigger på lovgivningen – for beskæftigelseskravet; så skal man ikke leve op til beskæftigelseskravet, det er jeg ret sikker på.
Det kan vi undersøge, og så kan vi jo løse det problem, som fru Johanne Schmidt-Nielsen illustrerer her.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, er sådan set noget andet.
Synes fru Johanne Schmidt-Nielsen ud fra sådan en rimelighedsbetragtning, når hun nu henviser til konventioner osv., at det er rimeligt, at den pågældende ikke blev udvist af Danmark?
Synes fru Johanne Schmidt-Nielsen, at det er rimeligt?
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg synes altid, det er vigtigt at diskutere rimeligheden af den lovgivning, vi har i Danmark, herunder udlændingelovgivningen, konventionerne m.m.
Vi er parat til at tage de diskussioner til hver en tid, og vi mener, det er vigtige diskussioner, så det skal ikke skorte på det.
Og vi kan sagtens i fællesskab, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, rejse en forespørgselsdebat om konventioner, hvis hr. Martin Henriksen er frisk på det.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Nej, vi skal bestemt ikke ændre lovgivningen efter en enkelt sag, men det forholder sig jo sådan generelt, at selv om du som udenlandsk statsborger i Danmark har begået grov kriminalitet og faktisk står til udvisning, så er der jo konventioner, som siger, at hvis du f.eks. har stiftet familie i Danmark, skal du ikke udvises.
Det er jo en regel, som bliver brugt i flere forskellige retssager, og som der også har været flere forskellige eksempler på.
Der kan jeg så forstå, at fru Marianne Jelved grundlæggende mener, det er i orden, at vi har de internationale konventioner.
Jeg håber så bare, at den melding, der kom fra Venstre, lægger op til, at vi i Folketinget ændrer lovgivningen og strammer reglerne, og hvis det betyder, at man også skal gå til f.eks. FN eller Europarådet og bede om, at man dér ændrer en konvention, så ville vi i Dansk Folkeparti synes, det var rigtig godt.
Jeg kan så forstå, at fru Marianne Jelved ikke synes, vi skal have en diskussion om, hvorvidt konventionerne er rimelige, men jeg synes da, det ville være befriende, hvis man kunne få det i Folketingssalen.
Det var måske mere en kommentar end et spørgsmål.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg har det med internationale konventioner, nøjagtig ligesom jeg har det med dansk lovgivning: Konventioner er noget menneskeskabt, det er noget, vi har skrevet under på.
Hvis det er noget, der forpligter os, har Danmark på et tidspunkt skrevet under, og det har Danmark gjort med et flertal i Folketinget – ellers kan det ikke ske.
Hvis den konvention, som vi taler om, efter hr. Martin Henriksens opfattelse bør laves om, så synes jeg, hr. Martin Henriksen skal gå i leding for at få det gjort.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvad jeg synes, det er et spørgsmål om at bruge de demokratiske midler, der er, til at ændre grundlaget for den måde, vi styrer i det her tilfælde Danmark på.
Jeg har ingen ambitioner om at ændre på, at Danmark er med i en konvention, som siger, at retten til familieliv betyder noget; det synes jeg faktisk er en rigtig god ting.
Og der skal ikke komme bare én meget usympatisk og utiltalende og ubehagelig person og være årsag til, at den konvention ændres.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-31:
Hvis Venstre og regeringen ønsker at stramme udvisningsreglerne, skal de bare komme til Dansk Folkeparti; det er vi meget indstillet på.
Det, jeg har kunnet læse mig til i forhold til den konkrete dom, hvor en meget usympatisk person, der ikke er dansk statsborger, har begået en lang række kriminelle handlinger, er, at han er beskyttet af de internationale konventioner om retten til familieliv osv., og at det er grunden til, at han ikke er blevet udvist.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke fru Marianne Jelved synes, det er hamrende urimeligt, at man som udenlandsk statsborger i Danmark kan begå meget grov kriminalitet, blive dømt for flere forskellige forhold og stå til udvisning, men alligevel ikke blive udvist, fordi man har stiftet familie i Danmark.
Man kunne godt indtage det synspunkt, at det skulle han måske have tænkt over, inden han begik kriminalitet.
Synes fru Marianne Jelved ikke, at det er urimeligt, at en international konvention faktisk dér beskytter en forbryder?
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Jeg skal måske lige nuancere hr. Karsten Lauritzens mistænkeliggørelse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Alle dem, der er uenige med Venstre, er på en eller anden måde obskøne og ikke til at tage alvorligt.
Så er vi langt ude efterhånden.
Så vil jeg gerne gentage, hvad jeg sagde før: Lov er lov, og lov skal holdes.
Og hvis hr. Karsten Lauritzen finder, at den lovgivning, som dommeren har brugt i denne sammenhæng, er forkert, så synes jeg, at hr. Karsten Lauritzen skal rejse den sag, og så må vi behandle den i Folketinget som en lovændring.
Så enkelt er det.
Men vi går ind for en retsstat, hvor der er lighed for loven, uanset om det er en sympatisk eller en usympatisk person, det drejer sig om.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-31:
Jeg er glad for, at fru Marianne Jelved nævner, at det er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der står bag undersøgelsen.
Jeg synes ikke, vi skal gå dybere ned i det, men det er mærkeligt, at når CEPOS, som jo er associeret lidt til nogle borgerlige synspunkter, laver noget, så siger nogle i oppositionen, at det er usagligt, usammenhængende og dårligt, men når Arbejderbevægelsens Erhvervsråd laver noget, mener man, at det er fantastisk og at tingene ikke kan opgøres på nogen anden måde.
Men det synes jeg bare vi skal lade stå.
Synes fru Mariane Jelved, at det er et retfærdigt og fornuftigt system, som hun og De Radikale ønsker at vi skal indrette vores udvisningsregler efter?
Naser Khader (KF), 2011-03-31:
Jamen jeg kan godt høre, at Enhedslistens ordførers referat af det, jeg har sagt, ikke giver mening, men det, jeg vil understrege, er, at det ene ikke udelukker det andet.
Det kan man da godt.
Der er mange, der både studerer og arbejder – det er ikke enten-eller.
Men det, der er vigtigt at holde fast i, er, at arbejde er vigtigt for den videre integration.
Man får da point for at tage uddannelse, og folk bliver jo ikke smidt ud, hvis de ikke har nok point.
De skal bare vente et år eller to længere – det er jo det, det handler om, ikke?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg skal lige finde ud af, om jeg har forstået hr. Naser Khader korrekt.
Det vil sige, at ordføreren for Det Konservative Folkeparti mener, at det er bedre for integrationen, at et 18-, 19-, 20-årigt ungt menneske, som lever her i Danmark på lovligt ophold, tager sig et ufaglært arbejde som f.eks. rengøring – det er ofte om natten, den slags foregår – end at vedkommende tager sig en uddannelse?
Det er det, jeg hører ordføreren sige.
I Det Konservative Folkeparti mener man, at det er bedre for integrationen, at unge mennesker tager ufaglærte job, end at de tager sig en uddannelse, fordi det er på arbejdsmarkedet, at integrationen foregår.
Naser Khader (KF), 2011-03-31:
Derfor har fokus været, at folk skal i arbejde.
Folk skal være aktive på arbejdsmarkedet, og det er vigtigt med arbejdsmarkedsintegration – det synes jeg stadig væk er klogt.
Men det betyder ikke, at folk ikke kan tage en uddannelse.
Selvfølgelig skal folk kunne tage en uddannelse.
Men i forhold til den videre konkrete integration er det enormt vigtigt med arbejde og det at være aktiv på arbejdsmarkedet.