runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Nogle af de bosættelsesplaner eller boligbyggerier, om man vil, i Jerusalem, som egentlig startede helt nye problemer lige efter Obamas tiltræden, er jo planer, som ligger langt ude i fremtiden, ting, som ikke engang er påbegyndt eller planlagt, så det burde i virkeligheden ikke være noget, der nødvendigvis skulle gøre, at man ikke kunne sætte sig sammen ved et bord.
: Her er det, vi mener, og her er det, vi vil; så snakker vi.
Den bemærkning er jeg egentlig godt tilfreds med.
Naser Khader (KF), 2010-05-18:
Jeg synes også, det ville være optimalt, at de satte sig sammen.
Det, jeg efterhånden har hørt i længere tid, er, at den palæstinensiske premierminister, Fayad, har sagt: Lad os sætte os sammen og forhandle. Men det, der er forudsætningen for en god forhandlingsånd, er, at man stopper de der bosættelser.
Jeg synes faktisk, det er positivt, at man fra israelsk side også nu er gået i gang med indirekte forhandlinger, der på sigt skal føre til direkte forhandlinger.
Altså, det mest optimale ville være direkte forhandlinger, men jeg synes faktisk, der er noget positivt ved, at USA er en slags bisidder og fastholder parterne i fredsforhandlingerne.
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Men har man egentlig ikke i meget, meget lang tid talt om, at nu forlanger de det og det fra israelsk side, og at palæstinenserne modsat forlanger en masse fra den anden side, før man eventuelt kan sætte sig sammen?
Er det ikke sådan, at de der tillidsskabende skridt i virkeligheden er en forhindring for, at man kan sætte sig ned ved et bord og snakke?
Hvad er det, der i De Konservatives optik gør, at de har så meget imod det, og at man hele tiden skal lave en hel masse først, inden man kan sætte sig ved et bord?
Vi ved jo, at israelernes statsminister og palæstinensernes præsident som noget helt naturligt har mødtes i Sharm el-Sheik.
Det er sket et par gange.
Hvorfor kan man ikke fra regeringens og De Konservatives side opfordre til, at de sætter sig ned og kommer i gang i stedet for at skabe alle de her tillidsskabende skridt?
Holger K. Nielsen (SF), 2010-05-18:
Jeg har ikke forståelse for, at der er blevet bygget en mur som den, man kendte i Berlin – en meget længere mur, en meget større mur – som forhindrer folk i at besøge hinanden, og som gør, som jeg sagde, dagliglivet for almindelige mennesker til et direkte helvede.
Jeg forstår ikke, der skal være checkpoints, hvor der står unge israelske soldater og gør livet surt for de mennesker, der skal over med deres varer, så grønsagerne rådner og frugterne ikke længere kan sælges der, hvor de skal sælges.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Når Hamas fik mange stemmer, var det ikke bare, fordi man var blevet meget religiøse.
Det var også en social protest.
Det var en protest imod de håbløse forhold, almindelige mennesker har i det område.
Og det er ikke godt for øjeblikket.
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at man skal stå her og sådan give forskellige ministre i et andet land karakter, med hensyn til om de er gode eller dårlige, om de er det ene eller det andet, når det drejer sig om et demokratisk land, som på demokratisk vis har valgt sin regering.
Hr. Holger K. Nielsen vil jo ikke anfægte, at det er sket efter demokratiske valg.
Og man kan godt være uenig med Avigdor Lieberman og Netanyahu, men ligefrem at diskvalificere dem, bør man ikke.
Jeg mindes også og nævnte selv i min ordførertale Menachem Begin som en af dem, der virkelig skaffede fred med Egypten, et storslået skridt.
Han var ikke just due, og det ved hr. Holger K. Nielsen også – det var bare en kommentar.
Jeg vil gerne lige ganske kort vende tilbage til det, der hedder sikkerhedssituationen på Vestbredden
: Har hr. Holger K. Nielsens slet ikke nogen forståelse for, hvorfor det ofte er nødvendigt fra israelsk side at lave restriktioner på Vestbredden, også med hensyn til indgange til Israel?
Holger K. Nielsen (SF), 2010-05-18:
Jeg tror da, der var mange af os, der fik stor respekt for Rabin, da han indgik i Osloaftalerne i 1993 – afgjort.
Men jeg tror da også, at hr. Søren Espersen og andre må erkende, at den regering, der sidder nu, er en nationalistisk regering med en udenrigsminister, Lieberman, der har en fortid og et program, der i hvert fald ligger meget langt fra det, som jeg ville kalde både sympatisk, anstændigt og perspektivrigt.
Hvad angår Netanyahu, sagde jeg faktisk, at han er imod en tostatsløsning.
Det er han.
Men han er blevet banket på plads, i forhold til at han siger: O.k., lad os forsøge at forhandle.
Men Netanyahu er grundlæggende imod en tostatsløsning.
Den nuværende regering er imod en tostatsløsning, og derfor forstår jeg da godt, at palæstinenserne ligesom stiller nogle krav op, som skal opfyldes, før de vil gå ind i forhandlinger med den israelske regering.
Naser Khader (KF), 2010-05-18:
Det kan godt være, at man ikke her og nu går i gang med at bygge de her bosættelser, men det, at man annoncerer dem, samme dag som USA's vicepræsident, som er en af Israels største venner i den amerikanske administration, ankommer til Jerusalem, altså annoncerer, at man vil udvide med 1.600 flere bosættelser, synes jeg virkelig er en provokation og et tilbageskridt for fredsprocessen.
Men det er fortid.
Nu er vi kommet videre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-18:
Tak, hr. formand.
Som ganske ventet handlede det meste af ordførerens tale om utrolig gode og vigtige emner, bl.a. manglende demokrati i Rusland, Menneskerettighedsdomstolens arbejde og om de konflikter, der er mellem Rusland og Georgien.
Ordføreren nævnte også, at der er tale om en ældre dame, og at vi skal passe godt på hende.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-18:
Svaret til hr. Hans Kristian Skibby er, at jeg synes, at Europarådet bruger alt for meget tid og kræfter og for den sags skyld penge på en lang række projekter, som Europarådet ikke burde bruge penge og tid på.
Derfor støtter jeg varmt generalsekretær Jaglands intentioner om at prøve at strømline Europarådet til det, det startede med at være, nemlig demokratiets vogter i Europa.
Det synes jeg at vi skal bruge alle kræfterne og ressourcerne på i stedet for at lave tilfældige konkurrencer.
Det er lige meget, om det så ligger gode intentioner bag eller ej fra dem, der foreslog dem.
Det synes jeg ærlig talt ikke at man skulle bruge penge på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-18:
Man kan så langt hen ad vejen tolke det på den måde, at Venstre tilsyneladende deler Dansk Folkepartis opfattelse af, at de simpelt hen skal gå væk fra at bruge tiden på noget så tåbeligt som fotokonkurrencer om, hvilket land der har den pæneste minaret.
Et andet spørgsmål drejer sig om det her med Europarådets anbefalinger af spærregrænser i de forskellige medlemslandes demokratier, hvor vi jo kan se, at bl.a. Rusland og mange andre lande har en meget højt spærregrænse.
Hvad synes Venstre om, at vi ved det danske valg til Europa-Parlamentet sidste år kunne se, at vi i Danmark har en spærregrænse på 7,7 pct.?
Det ligger langt over det, man kritiserer andre lande for.
Synes Venstre ikke også, at vi skal have sat spærregrænsen ned ved valg til EU?
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-18:
Vi så heldigvis, at valget til Europa-Parlamentet var fuldt demokratisk.
Vi så faktisk, at vi havde en af de højeste stemmeprocenter i nyere tid til europaparlamentsvalget.
Det kunne selvfølgelig spille ind, at der på samme tidspunkt var en folkeafstemning.
Der, hvor Europarådet skal være sin opgave voksen, er ikke mindst i de østeuropæiske lande, hvor vi stadig væk har en monitorering, da det er nødvendigt at sørge for at sikre, at demokratiet kommer fuldt til udtryk.
Jeg har været valgobservatør i en lang række lande, senest i Moldova, hvor der så at sige virkelig var noget at komme efter.
Derfor skal Europarådet gøre det.
Jeg synes ikke, at vi skal have Europarådets observatører ved de danske valg.
Det synes jeg ikke at der er behov for, heller ikke til europaparlamentsvalg.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Nu trak Venstres ordfører jo sin gamle traver op af spanden, nemlig det her med, at Rusland nu skal smides ud af Europarådet, hvorved man jo dels ville isolere Rusland, dels ikke ville få muligheden for at føre den nødvendige kritiske dialog med Rusland.
Men det har vi jo hørt ordføreren sige mange gange.
Jeg skal bare lige bede ordføreren bekræfte, at ordføreren her taler helt for egen regning, og at det jo er den danske regerings holdning – som vi jo i øvrigt deler fra socialdemokratisk side – at der ikke er grundlag for at smide Rusland ud af Europarådet, da det i øvrigt ville forværre mulighederne for at føre en kritisk dialog med landet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-18:
Nu er det jo sådan, som hr. Mogens Jensen også godt ved som næstformand for den danske delegation til Europarådets Parlamentariske Forsamling, at det er en parlamentarisk forsamling, som jeg er formand for delegationen til.
Derfor er det også den parlamentariske forsamling, der diskuterede forslaget om, om vi skulle suspendere Ruslands stemmeret i forsamlingen, som var det, jeg stillede et konkret forslag om sammen med en lang række andre medlemmer.
Det står jeg stadig væk bag, og det står en lang række andre medlemmer – inklusive nogle fra hr. Mogens Jensens egen partigruppe i Europarådet – bag, og det vil vi blive ved med at arbejde for.
Det er ikke noget, som Ministerkomiteen skal gå ind og diskutere; det er den parlamentariske forsamlings endegyldige diskussion, og der står vi selvfølgelig vagt om det, vi gør, og heldigvis er jeg glad for have opbakning fra en lang række andre medlemmer, også flere danske medlemmer for den sags skyld.
Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Det er sådan set bare for at få det klarlagt, for det er jo fuldstændig korrekt, at hr. Michael Aastrup Jensen kan gøre, hvad han vil, som parlamentariker nede i Europarådets Parlamentariske Forsamling.
Så det er bare lige, for at man bliver helt klar over, at ordføreren her taler helt for egen regning.
Der er ikke opbakning til den holdning i regeringen, forstår jeg, og heller ikke i Venstres folketingsgruppe.
Er det korrekt forstået?
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Det er bare lige det her udtryk, der hele tiden bliver anvendt: bosættelser.
Det er et underligt udtryk, og hr. Jeppe Kofod bruger det også selv nu og nævner, at der bor omkring 290.000-300.000 israelere på det, vi kalder Vestbredden.
Når man siger ordet bosættelse, har man et eller andet billede af et skur, der er slået hastigt op, og så er der et israelsk flag.
Det er jo byer!
Mange af de bosættelser, vi taler om, på Vestbredden er jo blomstrende byer med veje og med alt, som det er i en almindelig by.
Så derfor synes jeg, at det udtryk er meget misvisende.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle steder, hvor der er regulære bosættelser, hvor ekstreme ortodokse jøder kommer frem og sætter det her flag op, men kan vi ikke godt få en nuance også i den der beskrivelse?
Søren Espersen (DF), 2010-05-18:
Jerusalem er altså noget specielt.
Jeg vil medgive, at der ikke i mine øjne er tale om det, der bliver kaldt ulovligheder, fordi man udvider sin egen hovedstad.
Der er altså nogle divergenser der, der også gav anledning til, at vi så ikke kunne støtte det forslag, der ligger.
Jeg vil gerne sige, at det strider mod international ret at bygge nogle huse på Vestbredden.
De grænser er jo ikke nogle, der er færdige og gudgivne, de er ikke engang forhandlet på plads endnu.
Den eneste grænse i Mellemøsten, som jeg kender til er forhandlet på plads,
er den, der ligger mellem Egypten og Israel.
Så der er altså bygget nogle byer, og der bor nogle jøder.
Det er det, der er essensen.
Hvorfor det skal være sådan en bosætterdebat med de der mindelser, vi har om sådan nogle, der planter et flag ude på prærien, forstår jeg ikke.
Og det kunne også tyde på, at der er nogle, der altså ikke har set de der blomstrende byer, som ligger på Vestbredden.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-18:
Jeg synes, at det er en meget mærkelig debat, hr. Søren Espersen forsøger at rejse her.
Altså, hvis man har fulgt lidt med – nogle af os har besøgt de besatte områder, og det ved jeg også at hr. Søren Espersen har ved flere lejligheder – har man set nogle af de her steder udvikle sig fra at være et flag, der blev placeret, til en by.
Ja, men det er bosættelser, det er, at man på besat land har opført ulovlige boliger.
Det er der ikke nogen som helst tvivl om, heller ikke folkeretsligt.
Jeg synes altså, at det er bekymrende, hvis Dansk Folkeparti gør sig til talsmand for et synspunkt om, at det her ikke skulle være bosættelser.
Så vil man være i modstrid med alle andre inklusive den amerikanske regering, som også klart har fordømt det, der er foregået, senest med annoncerede udvidelser her i marts måned med 1.600 nye boliger i Østjerusalem.
Jeg forstår simpelt hen ikke det, Dansk Folkeparti siger nu.
Det er mig ubegribeligt, og jeg kan ikke forstå, at man fra hr. Søren Espersens side kan sige noget, der er så langt fra virkeligheden.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Det, der jo står tilbage, er, at regeringen og regeringspartierne ikke har nogen plan for, hvordan man når de 20 pct. i 2020.
Hvis vi tager de enkelte sektorer for sig, transportsektoren, landbruget, husholdningerne, og kigger på, hvilke planer der er for, hvordan de skal udvikle sig i de kommende år, når vi på alle områder frem til, at reduktionen er langt, langt under 20 pct. i 2020.
Så kan det jo ikke nytte noget, at hr. Lars Christian Lilleholt her står og glæder sig over, at vi har fået en økonomisk krise, der på den korte bane, den meget korte bane, har givet en reduktion i CO2-udslippet.
Kendsgerningen er, at man ingen plan har, end ikke frem til 2020, og længere fremme fortoner det sig selvfølgelig fuldstændig i det uvisse, hvornår vi får det fossilfrie samfund, som hr. Lars Christian Lilleholt talte om.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Kendsgerningen er, at vi har taget en række initiativer, energiaftalen, »Grøn Vækst«, transportaftaler osv., og alt det vil samlet set bidrage til, at Danmark når de mål, vi har forpligtet os til.
Til hr. Per Clausen: Vi når de 20 pct., og som vi kan læse i klimaredegørelsen, når vi allerede i 2015 at være kommet endnu længere, end vi faktisk skal være nået i 2015 i forhold til 2020-målsætningen.
Så vi er godt på vej, og med de initiativer, der er taget, når vi også målsætningen om de 20 pct. i 2020.
Og viser det sig, når vi kommer lidt frem i perioden, at vi ikke helt er nået i mål, er vi også parate til at tage nye initiativer, som sikrer, at vi når de 20 pct. i 2020.
Og jeg mener ikke, at Danmark har noget at skamme sig over.
Vi er blandt de lande i EU, der påtager sig den største forpligtelse i forhold til at reducere i den ikkekvoteomfattede sektor.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om Venstre mener, at EU skulle påtage sig at reducere sit CO2-udslip med 30 pct. i 2020.
Hvis nu Venstre bestemte helt alene, og helt alene i EU er måske i sig selv en lidt skræmmende tanke at tænke til ende, i hvert fald ikke en ahaoplevelse, men måske mere en uhaoplevelse, men hvis man nu forestillede sig, at det var Venstre, der bestemte helt alene, ville EU så påtage sig at reducere sit CO2-udslip med 30 pct. i 2020, eller ville man holde fast i den nuværende beslutning om kun at reducere med 20 pct.?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Til fru Mette Gjerskov vil jeg gerne sige, at Venstre har en klima- og energipolitik.
Den har vi præsenteret ved flere lejligheder, og vi bakker et hundrede procent op bag den meget ambitiøse klima- og energipolitik, som regeringen fører, herunder ikke mindst den seneste energiaftale, som på en række områder sikrer, at Danmark er helt i front.
I modsætning til fru Mette Gjerskov påtager vi os et ansvar og står bag indgåede aftaler.
Nu er vi meget realistiske i Venstre, og vi lider ikke af det storhedsvanvid at tro, at vi bestemmer det hele fuldstændig alene.
Vi indgår jo i en sammenhæng med andre lande.
Og det afgørende for Venstre er, at vi går med til 20 pct., men viser det sig, at der opnås en international klimaaftale og andre store lande, både industrilande og udviklingslande, påtager sig massive forpligtelser, jamen så er vi også parate til at gå længere op end de 20 pct.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Jo, et er, hvis andre viser sig at ville gå længere op end de 20 pct., som ordføreren siger, men noget andet er det, mit spørgsmål i virkeligheden handler om, nemlig om Venstre synes, at den danske regering skal møde op i EU og sige: Vi vil gerne gå længere end de 20 pct. Der er jo væsentlig forskel på at sige, at hvis andre vil, vil vi gerne gå med, og at have det synspunkt, som jeg advokerer for, og sige: Vi vil gerne selv hæve overliggeren, så det er de andre, der skal gå efter os.
Vil Venstre arbejde for, at EU hæver sit reduktionsmål i 2020 for CO2 fra de 20 pct. til de 30 pct.?
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Venstre arbejder for og vil også fremadrettet arbejde for en ambitiøs klimaaftale og energiaftale i EU-sammenhæng, men for os er det afgørende, at vi ikke går solo.
Danmark skal ikke gå alene og påtage sig større forpligtelser og dermed forringe danske virksomheders konkurrenceevne.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Mit spørgsmål går i bund og grund på: Har Venstre overhovedet en selvstændig klimapolitik?
Hvis alle mulige andre, hvis og hvis og hvis, hele verden gør dit, og hvis EU gør dat, mener Venstre det.
Men hvad mener Venstre selv?
Det er jo sådan set det, der er det interessante.
Hvis Danmark skal være foregangsland, hvis vi skal være dem, der skal udvikle teknologierne og få et eksportmarked ud af klimateknologi og energiteknologi,
kræver det, at vi er foran på en eller anden måde.
Hvordan har Venstre tænkt sig at være foran, hvis Venstre ikke engang selvstændigt har en klimapolitik?
Maja Panduro (S), 2010-05-19:
Min anledning til at stå her er også de planer, som regeringen har fremlagt i dag, om, hvordan man vil betale regningen.
Jeg kan ikke lade være med at bide mærke i, at ministeren bliver ved med at holde fast i det her med, at skattelettelserne er fuldt finansieret.
Det er jo rigtigt nok, at det er den seneste her på sigt, men de andre to, man lavede, var det ikke.
Og det er vel også lidt af en tilståelsessag, når ministerens egen partiformand i dag står og siger, at vi er nødt til at udskyde topskattelettelserne, for pludselig er de en del af problemet og ikke en del af løsningen.
Ikke desto mindre er det løsningen, jeg gerne vil tale om, og det her med, at regeringen tilsyneladende finder det rimeligt, nu hvor regningen skal betales, at det så er folk på overførselsindkomst – folkepensionister, førtidspensionister, de arbejdsløse, de studerende – som skal betale 6,3 mia. kr. af den her regning.
Jeg vil gerne først spørge ministeren, om ministeren synes, det er rimeligt, at regningen skal gå til de mennesker.
Og dernæst vil jeg gerne spørge, for det synes jeg at vi kan få et klarere svar på: Hvis vi ikke fra oppositionens side vil være med til bare at sende regningen videre til de arbejdsløse, folkepensionisterne og de studerende, betyder det så, at vi vil se regeringen begå forligsbrud og droppe den satspuljeaftale, vi har?
Betyder det, at man vil udskrive valg?
Hvad betyder det i forhold til den aftale, vi jo har på satspuljeområdet, og som vel betyder, at regeringen ikke bare kan skalte og valte med folks overførselsindkomster uden at tage os med på råd?
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg ved faktisk ikke, hvad det er, Venstres ordfører taler om.
Det lyder, som om der er nogle aftaler, han mener at vi har overtrådt.
Det eneste, jeg har hørt fra regeringen i dag, er, at samtlige forlig, der findes i Folketinget, åbenbart skal opsiges, eller også skal vi have valg i morgen.
Det synes jeg ligger ovre hos Venstre.
Det ligger ikke hos os.
Det, jeg er interesseret i, er, om Venstre har en selvstændig klimapolitik.
Det, Venstres ordfører siger til os, er, at Venstre da gerne vil arbejde for, at man har nogle højere ambitioner, hvis resten af verden går med.
Men det interessante er jo, hvad Venstre vil gøre i Danmark.
Hvis Danmark skal være en førende nation og skabe massevis af arbejdspladser på det grønne område, kræver det jo, at vi har noget at byde på.
Hvis vi halser bagefter alle de andre, har vi ikke meget at byde på, så er der ingen arbejdspladser til Danmark.
Så skulle Venstre ikke tage at hjælpe virksomhederne lidt og komme ind i kampen?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Vi står simpelt hen i en situation, hvor vi har en regning, der skal betales, sådan at vi får ro i forhold til den økonomiske situation i Danmark.
Og der er lagt op til i den her genopretningsplan, at vi alle kommer til at bidrage.
Derudover kan jeg ikke sige ret meget mere om det, som spørgeren spørger ind til i forhold til satspuljen, for statsministeren har sagt, at partierne bliver indkaldt i morgen.
Maja Panduro (S), 2010-05-19:
Ja, og så spørger jeg: Hvis nu vi ikke vil være med til at forringe vilkårene yderligere for de mennesker, som allerede har mistet deres arbejde, eller som er på førtidspension, betyder det så, at regeringen vil bryde det forlig, vi har?
Det synes jeg er et meget klart spørgsmål.
Dernæst siger ministeren jo noget, som jeg er meget enig i, og som vi alle sammen er klar over, nemlig at regningen skal betales.
Jeg synes bare, at det er så fattigt, når regeringens svar så er nulvækst, besparelser og fastfrysning af overførselsindkomsterne, hvilket jo reelt er besparelser, besparelser og besparelser, og når alle tre elementer oven i købet er noget, som især rammer dem, der har allermest brug for vores hjælp.
Det synes jeg at man må kunne gøre bedre.
Men jeg har stadig væk et meget klart spørgsmål og håber, at jeg kan få et meget klart svar: Hvis ikke vi vil være med til de her forringelser, betyder det så, at man vil bryde det forlig, vi har?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg synes egentlig også, at jeg kom med et meget klart svar.
Regeringen er kommet med et udkast til en genopretningsplan, og der er indkaldt til forhandlinger i morgen, hvor man så vil begynde på forhandlingerne.
Det kan vi ikke starte på her i Folketingssalen.
I forhold til regningen, der skal betales, vil jeg sige: Ja, der er de 24 mia. kr., og de skal betales, og det ville være uansvarligt ikke at få det løst her på den korte bane og få betalt regningen, fordi det simpelt hen ville skabe øget uro omkring den økonomiske situation i Danmark, hvis vi blev ved med bare at gældsætte os.
Vi kan jo simpelt hen opleve det i andre lande i Europa, og vi bliver også nødt til at kigge lidt ud ad og se på, hvordan det ellers går i Europa.
Vi er nogle af dem, der kommer bedst ud af krisen.
Vi er nogle af dem, der faktisk skal ind med nogle af de mildeste tiltag i forhold til at fjerne den gæld, der er lige nu.
Og det kan vi sådan set glæde os over, da det er nogle rigtig skrappe midler, som man bliver nødt til at tage i brug i andre europæiske lande.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Jeg kunne forstå på hr. Lars Christian Lilleholt, at han synes, det går rigtig godt.
Det er jo det første.
Og hvis man tager det, der ligger uden for kvoteområdet og tager de enkelte sektorer, kan man konstatere, at de udmærker sig ved, at i ingen af sektorerne har man nogen planer for, hvordan man vil nå det.
Er realiteten ikke, at det, man har en plan om, er, at man vil købe sig til aflad, og at det er det, det handler om?
Og synes hr. Lars Christian Lilleholt ikke, at det er særlig pinligt, når man tænker på, at den 20-procents-reduktion i CO2-udslippet på ingen måde sikrer os imod at få en temperaturstigning på over 2 grader, for der skal vi jo langt højere op?