runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-04-06:
Jeg hæfter mig ved, at Venstres ordfører meget kredser om, hvem der har ansvaret og ekspertisen, og der må jeg sige, at ansvaret vel i virkeligheden påhviler os, som er herinde, for det er os, der fastsætter de økonomiske rammer, som dem, der netop har ekspertisen, kan udføre deres faglige skøn og ansvar under.
Man har fået halen, og man har så fået at vide: Værsgo, det er en forbedring.
Sådan har man ikke oplevet det derude, skal jeg hilse og sige.
Jeg vil spørge Venstres ordfører: Når nu man har besluttet sig for, at der er flere, der skal afsone med fodlænke – og det synes jeg sådan set også er en rigtig fin idé – men ikke har givet ekstra ressourcer med til det personale, der skal stå for det, og når man har gjort på samme vis med mange andre ting i kriminalforsorgen, hvad er så egentlig Venstres svar på, hvordan man vil løse et andet af de problemer, der er i kriminalforsorgen, og som handler om enearbejde?
Synes Venstre, det er i orden, at der er medarbejdere i kriminalforsorgen, der arbejder alene og har ansvar for 12-14 indsatte på en afdeling helt for sig selv?
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Det er på alle arbejdspladser i det private og i det offentlige og bestemt også inden for kriminalforsorgen en meget væsentlig ting til stadighed at sørge for at nedbringe sygefraværet, at undgå langtidssygdom, at undgå stress og i det hele taget at gøre, hvad man kan for at optimere arbejdsmiljøet.
Der gøres i det daglige en lang række tiltag af ledelserne på Kriminalforsorgens institutioner og i den samlede Kriminalforsorgs ledelse.
Jeg tror, vi bliver nødt til at slå fast, at det er der, ansvaret for og ekspertisen og kapaciteten til at løse den opgave, som i vid udstrækning er ledelsesmæssig, er til stede.
Men jeg tror også, som jeg nævnte i min tale, at det vil kunne bidrage, at man får andre kulturer og kompetencer ind i kriminalforsorgen, som kan være med til at løse opgaver i højere grad, end tilfældet er i dag.
Jeg tror også, det vil kunne være med til at bedre på arbejdsklimaet.
Manu Sareen (RV), 2011-04-06:
Det anerkender jeg faktisk også, og jeg mener også, jeg sagde, at jeg syntes, det var rigtig flot.
Men ikke desto mindre ved vi, at fængselspersonalet bliver nedslidt tre gange så hurtigt som andre faggrupper, og det, jeg bare spørger ind til, er, hvad Venstre helt konkret vil gøre for at forbedre det psykiske og fysiske arbejdsmiljø for de mennesker, som vi selvfølgelig også har pligt til at række en hånd ud til og hjælpe.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Jeg synes, at Det Radikale Venstre burde anerkende, at denne regering i modsætning til den tidligere socialdemokratisk-radikale regering virkelig har prioriteret det her område og via to 4-års-aftaler har tilført kriminalforsorgen mange, mange nye midler.
For selvfølgelig er det et vigtigt anliggende.
Men jeg vil sige, at når bevillingerne er givet og lovgivningen er tilstrækkelig og rummer de elementer, den skal, så er det her jo i første række et ledelsesmæssigt anliggende i hvert enkelt fængsel og i kriminalforsorgens ledelse.
Det er en del af en ledelsesfunktion, som ligger der; det er der, ansvaret for den opgave er placeret og ikke i Folketingssalen.
Og det er i øvrigt også i kriminalforsorgen, at ekspertisen til at håndtere det er til stede.
Manu Sareen (RV), 2011-04-06:
Jeg vil også sige tak for redegørelsen.
Det er jo fuldstændig korrekt, at regeringens indsats har været en stor succes – man har jo godt nok fået fyldt fængslerne op.
Jeg har så undret mig over, at man, når man sætter en så stor indsats i værk, ikke også tænker på, hvad konsekvenserne kunne være senere hen.
Og det er jo de konsekvenser, vi står med lige i øjeblikket. Vi hørte fra fru Karen Hækkerup, at der også er et rigtig, rigtig stort problem med, at de ansatte oplever vold, trusler og stress på arbejdspladsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres plan for at mindske de problemer og det psykiske arbejdspres, de ansatte derinde oplever, for det er noget, som virkelig påvirker rigtig, rigtig mange derude, og det har jeg ikke hørt at der er blevet sagt noget som helst om.
Kim Andersen (V), 2011-04-06:
Jeg synes, at man må respektere, og det synes jeg også at SF må, at den her regering i modsætning til regeringerne forud for VK-regeringen har tilført kriminalforsorgen mange nye midler og også flere værktøjer at gøre godt med.
Jeg synes også, at SF skulle tage og anerkende, at regeringen har taget rigtig mange initiativer med henblik på forebyggelse af, at børn og unge får en kriminel løbebane.
Tag f.eks. børne- og ungepakken fra et og et halvt års tid siden og de mange flere nye midler, der blev bundet i halen af børne- og ungepakken, og som først og fremmest gav kommunerne en lang række nye virkemidler.
Det synes jeg at fru Anne Baastrup ganske overser.
Så er der naturligvis altid en meget stor, tung og vigtig opgave med at undgå, at folk bliver kriminelle og fortsætter en løbebane i kriminaliteten, når de har udstået straffen.
Der tror jeg, at vi kan blive bedre.
Det vil være en fortløbende proces, og det er vi også indstillet på, og det synes jeg også at ministerens besvarelse giver udtryk for.
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Det er heldigvis regionerne, som skal vurdere, hvordan opgaverne løses bedst, og de skal jo hele tiden sikre, at arbejdsgangene bliver så rationelle som muligt, så man bruger ressourcerne bedst muligt.
Der skal være fleksibilitet, og vi har jo en taskforce for fleksibel opgavevaretagelse, der i august sidste år fremlagde en fælles hensigtserklæring om fleksibel opgavevaretagelse og opgaveflytning og et inspirationskatalog, som skal fremme disse tanker.
En del af hensigtserklæringen er netop, at opgaveflytningen sker efter LEON-princippet – altså, LEON står for laveste effektive omkostningsniveau.
Det vil sige, at opgaverne ikke skal løses på et højere specialiseringsniveau end nødvendigt, og den tankegang kan jo understøtte, at specialistkompetencerne anvendes målrettet til de opgaver, der forudsætter specialiserede kompetencer, med det formål at højne kvaliteten og sikkerheden for patienten.
I inspirationskataloget er der også gode eksempler på, at SOSU-assistenter løser nye opgaver, eksempelvis SOSU-assistenter, der bistår ved mammografiscreeninger – en opgave, som tidligere blev løst af andre grupper.
Jeg vil i øvrigt til efteråret følge op på, hvordan regionerne arbejder med opgaveflytningen, og hvordan opgaveflytningen kan understøtte en mere hensigtsmæssig arbejdsdeling efter det nævnte LEON-princip.
Jeg ved, at regionerne også i regi af en referencegruppe for fleksibel opgavevaretagelse, hvor både arbejdsgivere og arbejdstagerrepræsentanter sidder med, arbejder med optimal ressourceudnyttelse til gavn for patienterne ved hjælp af opgaveflytning.
Her er man også i gang med at udvikle fælles principper for opgaveflytning, som skal bistå lokale opgaveflytninger i forhold til processer, opståede konflikter osv. – alt sammen for at sikre den mest hensigtsmæssige placering af opgaverne.
Det er en rigtig gammeldags fagforeningsvinkel, der her bliver anlagt på tingene.
Læs dog inspirationskataloget, se, hvordan social- og sundhedsassistenter bistår ved mammografiscreening, det er perfekt, se, hvordan serviceassistenter varetager nye opgaver, bioanalytikere varetager ambulatorieprøver og -svar osv., lægesekretærer varetager booking af operationer.
Sådan er der side efter side beskrivelser af, hvordan den ene gruppe godt kan lave lidt, som ligger uden for den gruppes traditionelle arbejdsopgaver.
Det er vejen til et bedre sundhedsvæsen – og ikke et fagforeningsinspireret falkeblik på, om der nu skulle være et eller andet, som nogle varetager, og som en anden gruppe kunne have varetaget.
Altså undskyld, det er det mest ufrugtbare, man kan gøre ved det danske sundhedsvæsen.
Læs inspirationskataloget.
Det er den vej, vi skal.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Ministeren glæder sig over, at der skulle være kommet flere sygeplejersker og læger.
Samtidig er der fyret 1.000 social- og sundhedsassistenter, svarende til 8 pct. af det samlede antal social- og sundhedsassistenter.
I mine ører lyder det lidt, som om der netop er sket en anden type opgaveflytning end den, som taskforcen egentlig lagde op til.
På mig lyder det, som om der i dag er sygeplejersker, som ikke bare en gang imellem svinger kosten eller en gang imellem står for helt basal pleje af patienterne, men som faktisk gør det langt oftere, fordi der måske nu er mangel på den anden personalegruppe rundtomkring.
Jeg vil bare spørge ministeren, om det giver anledning til, at ministeren måske overvejer, om man kunne lave en lidt bedre forklaring af, hvad social- og sundhedsassistenterne laver.
Hvordan sætter vi pris på deres arbejde i hverdagen?
Hvordan undgår vi, at der bliver et hierarki rundtomkring, hvor det er lægerne, som er øverst, dernæst er det sygeplejerskerne, og så er det social- og sundhedsassistenterne, som er lige over rengøringspersonalet?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Det er selvfølgelig ikke fornuftigt, hvis man afskediger en SOSU-assistent og ansætter en sygeplejerske til at lave SOSU-assistentens arbejde.
Det er både økonomisk og på anden måde en dårlig disposition.
Men vi skal jo ikke have stive faggrænser, hvor der skal sidde nogle fagforeningsfolk og vogte som høge over, om der nu er en sygeplejerske, der varetager en lille funktion, som en SOSU-assistent kunne have varetaget, samtidig med at sygeplejersken varetager alt sit øvrige arbejde.
Det er jo lige netop sådan nogle stive, fagforeningsbestemte grænser, vi ikke skal have i vores sundhedsvæsen.
Derfor vil jeg ikke udelukke, at der i situationer kan være fornuft i, at en sygeplejerske gør et eller andet, som en SOSU-assistent normalt vil foretage sig.
Det skal vi da ikke stå og lave regler om.
Så kan vi ellers få noget bureaukrati og noget stivhed, og så kan vi ellers få nogle grupper, der står og kigger på hinanden, mens de arbejder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Jeg tror, at vi er mange, der er tilfredse med, at man fik lavet nogle hensigtserklæringer, og at man havde det her arbejde i taskforcen om opgaveflytninger.
Man kunne måske godt have ønsket sig lidt mere end hensigtserklæringer, men ministeren har nu vist sig villig til at følge op på det i efteråret, og det er da i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Det laver dog ikke om på, at ministeren, synes jeg, lidt bruger det her eksempel til at prøve at bortforklare mit spørgsmål, som går på: Kan det virkelig være en god ressourceudnyttelse, at vi nu har sygeplejersker, der må lave social- og sundhedsassistenternes arbejde, fordi vi har fyret omkring 1.000 af dem her det seneste år, altså 8 pct. af alle social- og sundhedsassistenter?
Så jeg bliver nødt til at spørge ministeren igen: Når vi nu får de her historier – og jeg tror, at ministeren har været minister længe nok til at have hørt de her historier fra bl.a. Dansk Sygeplejeråd – om, at sygeplejerskerne bruger tid på rengøring, på at yde basal omsorg og pleje, som lige så godt og måske bedre kunne være blevet varetaget af social- og sundhedsassistenter, altså ikke rengøringen, men det andet – så kan jeg ikke rigtig forstå, at ministeren står og siger, at der er tale om rationel opgaveflytning, altså at det her skulle være noget, vi synes skulle være en god idé. Det må vel være sådan, når vi taler om opgaveflytninger, at vi så taler om, at f.eks. sygeplejerskerne laver det, de er uddannet til, plus det, der mere hensigtsmæssigt kunne være noget, de skulle lave – vel ikke, at det er en god ting, at vi fyrer social- og sundhedsassistenter og lader nogle på et højere niveau udføre deres opgaver?
Er det rigtigt forstået, at ministeren decideret er fortaler for, at der er opgaver, der nu flyttes opad i stedet for hen ad, kan man sige, til social- og sundhedsassistenterne?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Det, jeg vil trække tilbage, er den enkelte sætning, som talte om det samlede personale.
Det, jeg sagde om læger og sygeplejersker, står jeg ved.
Det var rigtigt.
Jeg skal nok få tjekket det med vikarerne, så vi kan få tallet justeret, hvis der er brug for det.
Det, jeg sagde om, at de mange udtalelser om og klager over generelle nedskæringer på hospitalerne kun vedrører en mindre del af virkeligheden, havde jeg jo ret i, for det vedrører nemlig SOSU-assistenterne og ikke lægerne og sygeplejerskerne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Ja, sådan er det med Kaiser Permanente i Californien, men vi har flere svage og ældre mennesker, som vi skal behandle i Danmark, og de har flere unge og godt uddannede mennesker, som de behandler i det nordlige Californien.
Så vi skal måske også en gang imellem passe på med alt for mange sammenligninger.
Det tror jeg ville tjene os godt, særligt når vi begge to har været til de samme pressemøder og har læst de samme bøger og også ved, hvilke forbehold man så kan tage.
Jeg vil godt stille et sidste spørgsmål: Ministeren udtalte i en pressemeddelelse, at de mange historier i pressen om voldsomme nedskæringer og fyringsrunder højst udgør et lille udsnit af virkeligheden, og det var med reference til, at der var ansat flere sygeplejersker og læger.
Når det nu er kommet frem, at der er sket massive afskedigelser af social- og sundhedsassistenter, er ministeren så villig til at trække sin udtalelse tilbage?
Er ministeren villig til at sige, at der stadig væk sker voldsomme nedskæringer og fyringsrunder i det danske sundhedsvæsen, men at det godt kan være, at det ikke har ramt lægerne så hårdt, som det har ramt andre personalegrupper?
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Det var svært at høre spørgsmålet, men jeg hørte en række påstande.
Der er da god grund til at få tjekket, om det kan passe, at nogle af disse ekstra sygeplejersker erstatter vikarer.
Det kan jeg ikke svare på på stående fod.
Jeg vil helst ikke sige noget forkert.
Men det er da værd at få undersøgt, og da spørgeren jo sidder i Sundhedsudvalget, er det da en idé at spørge om det dér, men jeg kan også godt af egen drift undersøge det.
Jeg mener ikke, at der er noget som helst, der har været uforsvarligt.
Danmark er lige blevet sammenlignet med det mest fremragende sundhedssystem i verden, nemlig Kaiser Permanente, der har hovedstation i Californien og i øvrigt breder sig over USA med 8,6 millioner medlemmer.
Og jeg kan oplyse, at Kaiser Permanente har langt kortere liggetider, end vi har i Danmark.
Jeg mener, at det i gennemsnit ligger på to sengedage, hvor vi i Danmark ligger på tre sengedage.
Til gengæld har Kaiser Permanente en enorm andel af de ambulante behandlinger.
Og der er da ingen tvivl om, at når den udvikling kører videre i Danmark, og det gør den, for det ender på samme måde i Danmark, vil der igen blive lidt færre SOSU-assistenter og flere sygeplejersker og læger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
Jeg kan meget godt forstå, at man kun kan være så god, som ens embedsmænd har forsynet en med tal til og rigtigheden af dem.
Jeg er alligevel glad for, at jeg i dag kan orientere ministeren om, at der i hvert fald for sygeplejerskernes vedkommende er rigtig meget i de tal, der nu tyder på, at man simpelt hen er gået fra at være ansat i private vikarbureauer til at være ansat i offentlige vikarbureauer.
Det har ikke nødvendigvis givet bare en person mere til at behandle patienterne, at man nu er offentligt ansat frem for at være privat ansat.
Det er alene et teknisk spørgsmål.
Så undrer jeg mig, for ministeren siger på den ene side, at patienterne udskrives hurtigere – ja, nogle af dem udskrives så hurtigt, at det nærmest er uforsvarligt; det gælder de ældre og de nyfødte – og på den anden side siger ministeren, at der derfor ikke er brug for social- og sundhedsassistenter.
Vi må næsten med sikkerhed forvente, at det betyder, at der er uløste opgaver ude på vores danske sygehuse.
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Hvis spørgeren på et tidspunkt bliver minister, vil hun opdage, at man som minister er ret afhængig af de oplysninger og tal, som man får.
Dem er man nødt til at gå ud fra er rigtige, indtil man eventuelt bliver orienteret om noget andet.
Jeg blev i sidste uge orienteret om, at tallene for SOSU-assistenter var forkerte, men at tallene for sygeplejersker og læger var rigtige.
Der er altså tale om en ganske kraftig vækst i antallet af sygeplejersker og læger og på det seneste et lille fald, når det gælder SOSU-assistenter.
Jeg beklager selvfølgelig, at den del var forkert.
Men det vigtigste er jo, at der er flere patienter, som bliver plejet, og flere, der bliver opereret.
Det er jo det, man kommer på sygehuset for.
Det er jo kun godt, at man ligger der i kortere tid, at flere får ambulant behandling.
Det kan så føre til, at der bliver færre i en bestemt gruppe, ganske som der i centraladministrationen er blevet færre HK’ere og flere akademikere.
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Vi bliver i samme boldgade, og nu skal jeg virkelig love at gøre det meget kort.
Der er ikke tale om, at der ikke er nogen, som vil påtage sig ansvaret for det danske atomaffalds slutplacering, for regeringen har påtaget sig ansvaret.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-06:
De bliver erstattet af sygeplejersker, som i stedet for at lave det, de er uddannet til, og som måske kunne påtage sig ekstra opgaver, som de med fordel kunne udføre for læger eller andre, overtager deres arbejde.
Vi vil nu miste nogle af de her faggrupper, som jo kunne være med til at aflaste sygeplejerskerne, men som – fordi de er blevet fyret – i stedet er med til, at sygeplejerskerne får endnu mere at lave.
Jeg er ikke tilhænger af, at der ikke skal være fleksibilitet, men jeg er tilhænger af, at man kigger på de forskellige faggrupper og ser, hvilke styrker de har, og at man selvfølgelig så udnytter de styrker.
Jeg tror ikke, det er en styrke for det danske sundhedsvæsen, at der er blevet markant færre social- og sundhedsassistenter, samtidig med at man bare har ansat flere læger og sygeplejersker.
Jeg synes, det tegner til, at man ikke sikrer sig, at tingene er til den mest effektive pris på det mest effektive niveau; at LEON-princippet ikke bliver overholdt i den her sag.
Tværtimod fyrer man nogle faggrupper, fordi det virker, som om de er nederst i hierarkiet.
Man har været igennem rigtig mange sparerunder, og derfor er man måske ved at skære ind til benet.
Jeg synes faktisk, det virker sådan, uanset hvad ministeren siger om fagforeningsnidkærhed og alle mulige andre ting.
Jeg synes, det her er bekymrende, men det kan jeg forstå ministeren ikke gør.
Bertel Haarder (V), 2011-04-06:
Når man hører den her debat, skulle man jo tro, at jeg er diktator over det danske sundhedsvæsen, men det er faktisk fru Sophie Hæstorp Andersens partifæller, der regerer fire af de fem regioner.
Kom dog med synspunkterne over for de socialdemokratiske regionsformænd i fire af de fem regioner.
Jeg kan godt få tjekket de tal, vi fik her med, at 1.000 ud af 8.000 i sygehusvæsenet skulle være afskediget – så vil jeg nu altså tillade mig lige at tælle med, hvor mange der er ansat i kommunerne.
Jeg har ikke sagt, at det er fantastisk.
Det er falsk referat.
Det, der er fantastisk, er fleksibiliteten, det er kampen mod de idiotiske faggrænser, hvor folk står og glor af skræk for, at de kommer til at lave noget, som nogle andre er uddannet til.
Det er det, vi skal væk fra.
Det er fleksibiliteten, der er fantastisk, og jeg vil rose spørgerens partifæller for, at de er mere fleksible end spørgeren, for spørgerens holdninger synes jeg altså ikke sundhedsvæsenet kan bruge til noget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Hvad er årsagen til, at ministeren ikke vil påtage sig det formelle ressortansvar for at etablere et slutdepot for 10.000 m3 atomaffald i Danmark?
Hvad er årsagen til, at ministeren ikke vil påtage sig det formelle ressortansvar for at etablere et slutdepot for 10.000 m 3 atomaffald i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel i Berlingske Tidende den 30. marts 2011, »Atomdepot er en giftig sag«.
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Tak for det, formand.
Så skal jeg til gengæld hjælpe med at give et meget, meget kort svar, et kort svar, som jo er en opfølgning på det, jeg har sagt hele vejen igennem.
Der er jo ikke nogen tvivl om her, at regeringen tager ansvaret, og derfor forventer vi nu at få resultatet den 1. maj i år, og vi har den 6. april.
Jeg synes ærlig talt, at det måske er et udtryk for, skal vi bare kalde det utålmodighed fra oppositionens side, for selvfølgelig tager vi ansvaret.
Men jeg er da søreme glad for at konstatere, at der er sådan en iver i den socialdemokratiske lejr i forhold til at finde udpegningen og netop sørge for, at vi gør det her på den bedste måde.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Jamen det virker jo næsten som noget nonsens, for ministeren siger til mig, at det her skulle være et spørgsmål om, at vi i oppositionen er interesseret i, hvem der skal være ordfører på sådan en sag.
Det er en politisk debat, som påkalder sig to alvorlige overskrifter.
Den 1. april 2011 er overskriften i Nyhedsmagasinet Ingeniøren, og jeg citerer: »Dansk atomskrot bliver en årelang møgsag«.
Den 30. marts er overskriften i Berlingske, og jeg citerer: »Atomdepot er en giftig sag«.
Det her er vel nok til også at kunne ramme alvoren ind for ministeren, så lad os dog for pokker få truffet en beslutning.
Men ministeren giver mig intet svar på, hvorfor man i regeringen ikke løfter ansvaret rettidigt, og hvorfor vi skal vente på, at indenrigs- og sundhedsministeren gør sit arbejde færdigt.
De her ting kan løbe parallelt, og man kunne allerede være nået meget længere i processen.
Hvorfor er man ikke det, spørger jeg ministeren?
Karen Ellemann (V), 2011-04-06:
Jeg må sige, jeg synes, det er en meget mærkværdig talestrøm om end med en masse spørgsmål, en masse spørgsmål, som jo bunder i en udtalt utålmodighed fra oppositionens side, altså at det simpelt hen dags dato, den 6. april, er afgørende for oppositionen at vide, i hvilket ministerium man i givet fald efterfølgende skal løse opgaven.
Altså, jeg har meget, meget klart redegjort for, at der er en arbejdsgruppe i gang med lige præcis at udrede det her.
Det er Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der sidder for bordenden af den her arbejdsgruppe, og resultatet af det her udredningsarbejde vil foreligge den 1. maj i år.
Det er sådan, som jeg har fået det at vide og fået det fortalt fra arbejdsgruppen.
Den 1. maj i år, jamen der er jo ikke engang en måned til, og derfor synes jeg, at det er noget mærkværdigt at skulle stå her i Folketingssalen i dag og lytte til en ordfører, som måske – tror jeg – i bund og grund er lidt bekymret for, hvem det så er, der skal have lov til at være ordfører på den her sag.
For sagen er der.
Det står regeringen ved, og vi tager ansvaret, og det er derfor, vi har igangsat et større udredningsarbejde.
Det, diskussionen sådan set handler om, er, hvordan vi får etableret et slutdepot for lav- og mellemaktivt affald.
Den beslutning og den udredning får vi svar på den 1. maj.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-06:
Jamen jeg kan slet ikke forstå sammenhængen i ministerens besvarelse, for her i Folketinget vil vi jo gerne handle rettidigt, og det går jeg også ud fra at den til enhver tid siddende regering gerne vil gøre.
Hvorfor skal vi dog vente på, at indenrigs- og sundhedsministeren gør sit arbejde færdigt?
Det arbejde er altså iværksat, og formandskabet har ligget i Indenrigs- og Sundhedsministeriet siden 2003
, så hvorfor skal vi nu afvente det, inden regeringen måske får taget sig sammen til, eller som ministeren siger, får taget sig sammen til at sige, hvilket ministerium der skal stå for effektueringen, opbygningen, planlægningen og driften af det her depot, som vi skal have?
Jeg presser på som oppositionspolitiker, fordi jeg synes, tingene trækkes i langdrag, og det er et spørgsmål om ikke at være rettidig.
Det virker, som om ministeren vitterlig skubber eller fejer noget ind under gulvtæppet og regeringen ikke har lyst til at handle, altså som om det er farligt at berøre det her emne, som om det er en folkeligt vanskelig sag.
Derfor spørger jeg ministeren om, hvorfor vi dog ikke kan få et svar.
Hvorfor er det så vanskeligt for regeringen at finde ud af, i hvilket ministerielt regi det her atomlageraffald skal placeres?