runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Det, jeg ikke hørte under udfordringer, var en vurdering af landbrugets rolle og udfoldelsesmuligheder i forhold til udvikling af erhvervspolitik.
Her tænker jeg f.eks. på turismeerhvervet.
Turismeerhvervet, som er et af de største erhverv i Danmark, har meget dårlige vilkår på landområderne på grund af gener, altså lugtgener, gylle, og lignende gener.
Vil ordføreren komme med sin vurdering af det?
Jeg er selv vældig glad for kulturparkerne, altså naturparkerne, der kommer rundtomkring.
Det skal der ikke være tvivl om; det synes jeg er et rigtig godt tiltag.
Men jeg forventer nu ikke, at der kun skal være turisme i kultur/naturparkerne, altså nationalparkerne, turisterne skulle gerne kunne være alle vegne både i København og altså også i landdistrikterne.
Og turisterne får jo ikke sådan en seddel om, at nu er der gyllelugt en 3, 4, 5 dage frem, så de dermed ved, at det holder op igen, for turisterne er typisk en meget afgrænset periode et bestemt sted i landet.
Jeg bor selv i Sønderjylland, så jeg kender godt landområderne.
Derfor synes jeg stadig væk, der er et problem, som ordføreren ikke har forholdt sig til i sit svar på mit spørgsmål om erhvervsudviklingen, hvor turismen er et meget stort erhverv.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Jeg håber, at fru Bente Dahl er klar over, at efterhånden skal det, vi kalder gylle, jo nedfældes, og det vil sige, at om et par år eller tre skal det hele jo nedfældes.
Vi skal have mere og mere biogas - det ligger jo i »Grøn Vækst«-planen - op til 40 pct. inden 2020, og det vil sige, at der også bliver mindre lugt.
Så det mener jeg sådan set vi har klaret.
Endelig vil jeg sige, at når vi nu får lavet et digitalt kort, som viser, hvor vi har alle biotoperne i Danmark, i forbindelse med »Grøn Vækst«, så vil det blive noget helt andet; der vil blive smådamme og småsøer, som vi leder vandet ud i, og så skal kvælstoffet fordampe til fri ilt.
Det vil sige, at vi får lidt mere bevoksning derude også, og hvis de gør det rigtigt og godt, får vi et meget mere varieret landbrug, som vi faktisk ser det i dag, når vi flyver tværs over landet her i maj måned.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg synes, vi skal skifte spor et øjeblik.
Her var ordføreren inde på, at der nu er lavet en ordning med 12-13 mio. kr. til noget områdefornyelse, og så sagde ordføreren: Lad os nu se, når de penge er brugt.
Så nævnte ordføreren noget, som jeg selv er meget interesseret i, nemlig hvordan vi kan få ryddet op ad frivillighedens vej eller ved at give kommunerne mulighed for at pålægge oprydning.
Kunne vi ikke tage et møde om det og så finde ud af, om vi kan finde hinanden?
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Jeg kan love hr. Flemming Bonne, at jeg altid er villig til at tage et møde om disse ting her.
Men jeg synes, vi ligesom skal være klar over, at kommunerne altså har fået mulighed for at gøre det, hvis de vil, men at problemet vel er, at de ikke har grebet ind i tide nogle steder.
En anden ting er, som jeg nævnte i min ordførertale, at man måske kunne sige, at der ifølge den nye landbrugslov skulle være en pligt til at rydde op efter sig, hvis man ikke længere skal bruge de bygninger.
Der kunne også være noget med, at det nedrivningsfradrag, der findes i øjeblikket, måske skulle forhøjes på en eller anden måde.
Jeg vil ikke lægge mig fast på en løsning, men der er nogle muligheder, og hvis de bliver drøftet rigtigt, tror jeg godt, vi kan finde en løsning, for jeg er enig med hr. Flemming Bonne i, at der bør ryddes op.
Danmark er smukt, især set lidt ovenfra, men kommer vi nærmere på, er der nogle steder, hvor der trænger til at blive ryddet op i hjørnerne.
Jeg synes, at fru Bente Dahl ligesom skal huske på, at vi lige har fået fem naturparker rundtom i landet, de er i deres vorden, og der gives et tilskud til dem fra Miljøministeriet bl.a. for at fremelske godt fiskeri og meget andet i de områder, fin natur.
Endelig kan vi se, at turismen er under udvikling, og det ser vi meget frem til måske ikke mindst i det område, hvor jeg kommer fra, omkring Ringkøbing Fjord.
Endelig kan jeg sige til fru Bente Dahl, at landbrug og gyllelugt jo er ved at være historie, næsten.
Undertegnede har boet i 30 år langs en by med 600 indbyggere og sad ene mand dér.
Hvert år har jeg sendt en seddel ud til dem om, at nu skulle gyllen køres ud.
De venter faktisk på den seddel nu hvert år.
Om det lugter, gør ikke noget, vi ved, det holder op om 2-3 dage.
Det lugter faktisk ikke mere, for det bliver jo nedfældet.
Den frygt har jeg slet ikke mere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-14:
Som led i Parlamentets dechargebehandling af Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af EU's budget for 2007 har Parlamentet anmodet Rådet om formelle og skriftlige svar på en række spørgsmål om Rådets regnskab for 2007.
Herefter har Parlamentet besluttet at udsætte sin afgørelse om godkendelse af Rådets regnskab til senere på året for dermed at give Rådet mulighed for at svare formelt og skriftligt på de stillede spørgsmål.
Rådet har adskillige gange forsøgt at få en dialog med Parlamentet om sagen og herunder på linje med vanlig praksis for samarbejdet inviteret til uformelle drøftelser herom.
Det har Parlamentet afvist.
Rådet henviser til, at den hidtidige uformelle samarbejdsform mellem de to institutioner udspringer af den såkaldte gentlemanaftale fra 1970, hvorefter de to institutioner afholder sig fra at blande sig i hinandens administrative budgetter.
En formalisering af samarbejdet mellem de to institutioner om behandlingen af Rådets regnskab strider derfor mod gentlemanaftalen.
Endvidere er det Rådets opfattelse, at Parlamentets spørgsmål om Rådets regnskab ikke har nogen sammenhæng med Parlamentets behandling af Revisionsrettens årsberetning for 2007, der ikke indeholder kritiske eller substantielle bemærkninger om Rådets gennemførelse af sit budget.
Samtidig står det imidlertid klart, at Rådet ønsker at få løst den opståede konflikt mellem institutionerne.
Senest har formandskabet ved den tjekkiske vicestatsminister for en uge siden sendt et brev til formanden for Parlamentet og gentaget Rådets ønske om en konstruktiv dialog, bl.a. baseret på princippet om åbenhed om alle EU-institutioners finansielle forvaltning.
Parlamentets ønske om at formalisere dechargeproceduren indebærer også efter regeringens opfattelse en afvigelse fra den ovennævnte gentlemanaftale, hvorefter de to institutioner afholder sig fra at blande sig i hinandens budgetter.
Denne aftale har været til gavn for både Parlament og Råd, idet den har styrket det konstruktive samarbejde om budgetspørgsmål mellem de to institutioner.
Dertil kommer, at Revisionsrettens årsberetning ikke indeholder kritik af Rådets budgetgennemførelse.
Der er derfor ikke grundlag for at betvivle rigtigheden af Rådets administration.
Vi har således fra dansk side gennem flere år konsekvent arbejdet for at styrke en sund finansforvaltning af EU's budget.
Såfremt der er et generelt ønske i Råd og Parlament, vil regeringen derfor sammen med de øvrige medlemsstater positivt overveje mulighederne for en ændring af dechargeproceduren mellem de to institutioner, der kan føre til en endnu større gennemskuelighed i såvel Parlamentets som Rådets gennemførelse af deres budgetter.
Jeg vil gerne afslutningsvis understrege, at regeringen følger denne sag meget tæt.
Det er en konflikt, vi fra dansk side ønsker løst hurtigst muligt, og derfor har vi fra dansk side i Rådets drøftelser om sagen konsekvent fulgt en kompromissøgende kurs, der lægger op til fortsat dialog og om muligt forhandlinger med Parlamentet om en løsning på sagen.
Regeringen kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-14:
Nu ville jeg benytte lejligheden til at give hr. Eyvind Vesselbo chancen for ligesom at udtrykke sig ganske tydeligt på det her område, for jeg synes, det var sådan lidt udenomssnak.
Altså, hvor lang tid skulle det tage, inden vi så bruger det alternative produkt, der eventuelt findes og er på markedet?
Ligger det ikke inden for rammerne af, hvad hr. Eyvind Vesselbo ligesom kunne gøre her i dag?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Jo, og det skal jeg også give et helt klart svar på.
Hvis der findes et alternativt stof, som kan erstatte bisfenol-A - og industrien har det så er det da klart, at man ikke skal give lang snor.
Men hr. Jørn Dohrmann var jo selv i tvivl, for der var også noget lidt uldent i spørgsmålet: Hvis der nu findes et alternativ.
Det er jo det, som fødevareministeren skal undersøge, altså om der findes et alternativ, snakke med industrien og i øvrigt foreslå, at man så udfaser det og i stedet for bruger det, der måske ikke på nogen måde kan være farligt.
Så jeg mener egentlig, at jeg ud fra et lidt uklart spørgsmål har svaret klart.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-14:
Der er meget uklarhed i denne debat, men lad os så prøve at tage fat på noget af det, der er klarhed over, nemlig at der vel ikke er nogen, der er i tvivl om, at der til sutteflasker er alternativer, som ikke indeholder bisfenol-A. Det er der faktisk virksomheder der reklamerer med.
De steder, hvor man bruger bisfenol-A, udgør det en meget lille del af produktet.
Som jeg forstår det, er den årlige produktion på 3 mio. t, og det er jo dog immer væk også en slat.
Det bliver også brugt andre steder end i sutteflasker; det kan jeg så berolige hr. Eyvind Vesselbo med.
Men jeg bider især mærke i, at hr. Eyvind Vesselbo gerne vil basere beslutninger på viden, og når vi ved, at der i Berlin den 30. og 31. marts i år i Umweltbundesamt - altså det, der svarer til den tyske miljøstyrelse - blev holdt et møde, hvor forskere fra hele verden netop påpegede, at man er nødt til at bruge forsigtighedsprincippet, så må det da gøre indtryk.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Nu ved jeg ikke, om sagen blev mindre ulden af, at hr. Engelbrecht kom med de her kommentarer.
Jeg mener, at det bare at sige, at man skal have et alternativ, forudsætter, at man jo altså skal være helt sikker på, at det alternativ så egentlig ikke har en dårligere eller værre virkning end det, man erstatter.
Derfor er det jo ofte så nemt for Socialdemokratiet at sige: Vi vil bare have noget mere eller noget andet.
Så derfor er det jo vigtigt, hvad fødevareministeren gør, nemlig at tage kontakt til industrien og snakke med den og prøve at finde ud af, om der er nogle alternativer, som kan erstatte det her og gøre det mindre problematisk, end det her kunne være.
Så jeg mener, at sagen egentlig er rimelig enkel.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-14:
Men så vil jeg vende tilbage til den anden del af mit spørgsmål, nemlig dette om konferencen med international deltagelse
Vi er også enige om, at det er en konference, som er nyere, og at den videnskabelige information, som har været forelagt på den konference, nødvendigvis er nyere, end det, som EFSA har baseret sine konklusioner på.
Og det må da - alt andet lige - vække til eftertanke, når det er videnskabeligt baseret, og øvrigt også er noget, som er kendt vidt og bredt.
Lad mig i den forbindelse så også nævne noget af det, som ministeren også tidligere har været inde på, nemlig dette med eksempelvis Canada, som også har bevæget sig lidt forsigtigt i denne sag.
Her har sundhedsministeren netop i april måned fremsat et forslag om at forbyde netop bisfenol-A i sutteflasker.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Nu er jeg lidt overrasket, for hr. Benny Engelbrecht lægger op til, at man, når man skal tage fat i den her sag, ikke vil inddrage al tilgængelig viden.
Så derfor forstår jeg ikke, hvorfor det skulle være så problematisk, og hvorfor den her sag problematiseres, som om vi ikke, når der bliver taget stilling til det her, også tager højde for, hvad forskellige eksperter rundt om i verden mener om det her.
Det er selvfølgelig det, jeg står og plæderer for.
Det er netop, at vi skal gøre det så grundigt som overhovedet muligt.
Vi skal inddrage al tilgængelig viden, før vi tager en beslutning om det her, og i øvrigt før man måske kan nå til den endelige beslutning om at få det her defineret enten som så farligt, at det kan forbydes, eller at få bekræftet det, som ligger allerede nu, nemlig at det ikke er så farligt, så man behøver at forbyde det.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Jo, men det er da et meget, meget fornuftigt forslag, og jeg har fuld tillid til, at ministeren - ud fra det, ministeren sagde her fra talerstolen - tager kontakt til industrien og bl.a. forsøger at få en dialog i gang om det, som hr. Jørn Dohrmann taler om her.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-14:
Det kan jeg bekræfte.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-14:
Jeg bliver jo lidt forvirret, når jeg hører debatten her, for på den ene side siger ministeren, at man gerne vil udfase det og lave frivillige aftaler - det lyder rigtig godt, for jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at små børn er nogle af dem, det har den største påvirkningsgrad på, så derfor gælder det om, at de ikke kommer i kontakt med ting, som vi er usikre på - men på den anden side siger ministeren jo også: Lad os nu få det her fuldstændig klarlagt, hvorefter vi så skrider til handling.
Derfor vil jeg godt have ministeren til at præcisere, hvad der så sker nu.
Tager ministeren kontakt til industrien og spørger, om vi ikke kan finde ud af det her, eller skal vi vente på, at alle sten er vendt i denne sag, inden ministeren handler?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-14:
Jeg er godt klar over, at ministeren tager så mange initiativer, at det nogle gange kan være svært lige at finde ud af, hvilken rækkefølge de nu kommer i.
Jeg tager nu kontakt til industrien for at diskutere med brancherne, om de ikke kan lave en udfasning af anvendelsen af bisfenol, og der vil jeg især have fokus på anvendelsen af bisfenol i sutteflasker og i konserves, fordi det er de ting, der er tættest på.
Så det gør jeg nu og hører industrien, om de ikke på lige fod med industrien andre lande vil være interesserede i, at vi på frivillig basis kan lave sådan en udfasningsaftale.
Derudover har jeg jo allerede i efteråret i september måned via kommissæren bedt om, at EFSA foretager nye studier på området, og de undersøgelser er i gang.
Så sideløbende med, at vi kan påbegynde en diskussion med industrien om at lave en frivillig udfasning, får vi altså yderligere dokumentation for, om der er hold i det, som nogle påstår, om, at der er noget farligt ved det, eller om de tidligere vurderinger, som også danske eksperter er inde i, stadig væk er gældende.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-14:
Jo, men nogle gange må vi også konstatere, at vi er nødt til at hjælpe ministeren lidt med at tage de her initiativer.
Så det er jo meget godt, at der også sker noget.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er jo så, hvor hurtigt det her kan ske.
Hvor hurtigt regner ministeren med at der eventuelt kunne være en aftale med industrien om, at man udfaser de her sutteflasker, som indeholder de her ting, eller konserves, som ministeren var inde på?
Det kunne jeg ligesom godt tænke mig at høre i dag.
Hvornår regner ministeren med, at der sker noget helt konkret, og hvordan ser det ud med den videre vurdering i EU?
Er det et projekt, som tager mange år, eller er det noget, som lige er på trapperne med hensyn til at blive afsluttet?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-14:
Med hensyn til undersøgelserne har jeg fået oplyst, at vi kan regne med nogle foreløbige resultater i 2010.
Undersøgelserne er som sagt i fuld gang, og jeg tog initiativet til at sende den opfordring af sted i efteråret.
Med hensyn til hvornår man kan forvente en frivillig aftale, og hvad den kan indeholde, så ved jeg det simpelt hen ikke på nuværende tidspunkt, men jeg vil bede Fødevarestyrelsen om hurtigst muligt at få et møde i stand og få startet den her dialog med industrien og høre, hvad der er af alternative muligheder, og hvad der er at arbejde med, og få nogle reelle alternativer til bisfenol.
Men det vil jeg meget gerne have lov til at melde tilbage til Fødevareudvalget om, når vi har haft de her drøftelser med industrien.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Der er mange hundrede tusinde stoffer, som vi ikke har det fulde kendskab til, og der er også mange stoffer, som er farlige, som også kan være farlige for sundheden eller påvirke naturen og miljøet, og som i øjeblikket er i gang med at blive undersøgt med det formål enten at forbyde dem eller at udfase dem.
Jeg syntes jo, at fødevareministeren gav nogle glimrende forklaringer på, hvad det er, regeringen er i gang med med hensyn til bisfenol, nemlig at tale med industrien om en eventuel udfasning af det her stof.
For det er klart, at det da vækker bekymring, når der i pressen og også blandt nogle eksperter siges, at bisfenol i sutteflasker eventuelt kan påvirke børnene, sådan at det kan få nogle konsekvenser for dem senere i livet.
Det er jo selvfølgelig noget, som påvirker en og gør, at man reagerer og gerne vil have undersøgt den her sag så grundigt som overhovedet muligt, for hvis det her viser sig - som ministeren jo også sagde - videnskabeligt og man kan dokumentere, at det her er farligt og får konsekvenser bl.a., når vi nu taler om sutteflasker, for børnene, så skal det selvfølgelig forbydes.
Men der ligger endnu ikke den dokumentation, den videnskabelige dokumentation for, at det er farligt, og at det får konsekvenser for børnene.
Det er jo derfor, at det er en rigtig fornuftig fremgangsmåde at tage kontakt til dem, der producerer de her ting til industrien, som laver dem, og sige: Vi vil gerne høre, om vi kan finde et alternativt stof, om vi kan få udfaset det her, sådan at vi kan gøre det på en anden måde og vi i hvert fald undgår tvivlen.
Der er talt meget om forsigtighedsprincippet, og det vil hr. Per Clausen helt sikkert også spørge mig om om et øjeblik, nemlig om ikke man skal bruge forsigtighedsprincippet.
Jo, det er meget nemt at sige, at man skal bruge forsigtighedsprincippet, for så er man jo uden ansvar for at dokumentere det, som man egentlig gerne vil have forbudt, men hvis man skal bruge forsigtighedsprincippet, synes jeg, man skal bruge det både forsigtigt og fornuftigt, og hvis man skal bruge forsigtighedsprincippet, må man ligesom bare have det mindste mål af sikkerhed for, at der er et problem.
Der er ting i, som nogle vil sige ikke er særlig sunde og måske også farlige, og derfor skal man jo have en vis grad af sikkerhed for, videnskabelig begrundelse for, at tingene er farlige, før man kan forbyde dem.
Det er jo bare det, vi siger, nemlig at det vil vi gerne have, og hvis vi får det, bliver det selvfølgelig også forbudt.
Så derfor kan vi ikke støtte det her forslag om, at Danmark skal gå enegang på det her område i forhold til EU.
Per Clausen (EL), 2009-05-14:
Nu vil jeg ikke i dag forsøge at få en debat med hr. Eyvind Vesselbo om forsigtighedsprincippet.
Det ville føre alt, alt for langt, og der er alligevel intet håb om, at vi kommer til kernen i dag.
Men jeg vil spørge hr. Eyvind Vesselbo om noget andet.
Hvordan synes hr. Eyvind Vesselbo i grunden det er som politiker, når man det ene år siger, at det her bisfenol-A er et farligt produkt og vi bør forbyde det, og så må han i dag stå og sige, at han vil stemme imod et forbud, og så roser han ministeren for, at ministeren nu, et år efter hr. Eyvind Vesselbo sagde, at stoffet burde forbydes, vil tage kontakt til branchen for at få det udfaset.
Synes hr. Eyvind Vesselbo dog ikke i det mindste, at han skulle have sikret sig, at han ikke skulle stå her og forklare, hvorfor han stemmer modsat af, hvad han tidligere har sagt, ved at sikre sig, at det arbejde, som ministeren nu vil igangsætte, var blevet igangsat for et år siden?
Hr. Eyvind Vesselbo er jo ordfører for et regeringsparti, så vidt jeg er orienteret.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
For det første forstår jeg godt, at hr. Per Clausen ikke vil have en lang diskussion om forsigtighedsprincippet med mig.
Det forstår jeg udmærket godt, for den er meget, meget svær at føre på de præmisser, som hr. Per Clausen plejer at gøre, når han snakker om de her ting.
Der er overhovedet ikke hold i virkeligheden, når hr. Per Clausen snakker om, at vi bare skal bruge forsigtighedsprincippet.
Så jeg forstår godt hr. Per Clausen.
Det er jo en ærlig sag, at man ikke ønsker at få en debat, som man ikke har en kinamands chance for at vinde.
Så det er jo al ære værd.
Jeg mener ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at det her skal forbydes.
Jeg synes, at hr. Per Clausen skal læse det citat, der er i Enhedslistens eget forslag.
Der siger jeg, at det er et stof, der er farligt.
Jeg mener, at det er et problem, at EU gang på gang bestemmer, at vi her i Danmark skal bruge farlige stoffer, som vi egentlig ønsker at forbyde, og det står jeg fuldstændig ved.
Men jeg siger også, at hvis vi skal forbyde noget - det sagde jeg også i min ordførertale - skal vi jo have en dokumentation for, at det er så farligt, og det skal være videnskabeligt bevist, at man kan forbyde det.
Så der er slet ikke nogen uoverensstemmelse i det, jeg mener.
Jeg mener ikke, at EU altid skal bestemme, hvad Danmark skal gøre.
Det er jo derfor, at vi har undtagelsen med miljøbestemmelsen, hvor vi kan sige, at vi har nogle helt særlige interesser, og dem vil vi godt manifestere.
Men det synes jeg ikke at vi skal gøre her.
Per Clausen (EL), 2009-05-14:
Jeg kan forstå, at hr. Eyvind Vesselbo stadigvæk ønsker at forbyde bisfenol-A.
Af lidt uklare grunde mener han så ikke, at det skal være nu.
Han mente også for et år siden at vide, at stoffet var farligt, og dermed var han jo med til at skabe nervøsitet og unødig ængstelse i befolkningen, må man konstatere, for nu mener han jo ikke, at det er bevist, at det er farligt.
Men jeg vil sådan set bare gentage mit spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo.
Når hr. Eyvind Vesselbo synes, at det her stof skal fjernes, og han så ikke kan få det forbudt, fordi regeringen ikke vil og han ikke må for EU, hvorfor har han så ikke har arbejdet på, at regeringen, ministeren for lang tid siden har startet det arbejde, hun pudsigt nok starter samme dag, som vi behandler det her beslutningsforslag, nemlig det arbejde, der handler om at få industrien overbevist om, at stoffet skal udfases.
Det har hr. Eyvind Vesselbo haft et helt år til, siden han sagde, at det her stof var farligt og han ønskede, at det skulle forbydes.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-14:
Jamen nu er det jo sådan, at hr. Per Clausen ikke helt er inde i, hvad jeg foretager mig politisk, og hvilke drøftelser jeg har om de sager, som jeg kommenterer eller rejser politisk.
Så det er et sådan lidt underligt spørgsmål, at jeg ikke skulle have foretaget mig noget i den her sag.
Det er vel også lidt en taktik fra hr. Per Clausens side i en diskussion at forsøge at afspore debatten lidt ved at hævde, at man har sagt noget, som man ikke har sagt.
Det er jo det samme, som fødevareministeren sagde, så jeg synes, at hr. Per Clausen står med nogle store problemer.
Han kan ikke høre, hvad der bliver sagt fra talerstolen, og han kan heller ikke læse de citater, han selv har sat ind i sit eget forslag.
Så det er et stort problem for hr. Per Clausen.