runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2013-03-15:
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget om overførsel af Pensionsstyrelsens opgaver til Udbetaling Danmark.
Det er et forslag, der er en del af aftalen om statsforvaltningerne, og som det fremgår af lovforslaget, skønnes det at medføre en administrativ besparelse på ca. 6 mio. kr. årligt.
Det er jo svært at være modstander af det i en tid, hvor landet fattes penge.
Mindre bureaukrati og en mere effektiv offentlig sektor er den vej, som Liberal Alliance gerne går med på.
Tak for det.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Enhedslisten var modstander af etableringen af Udbetaling Danmark, og det er vi stadig væk.
Det samme var alle tre nuværende regeringspartier dengang, de var i opposition, og vi forstår stadig væk ikke, hvorfor disse partier nu efter valget har vendt 180 grader og nu støtter Udbetaling Danmark.
Men nu er Udbetaling Danmark en kendsgerning, og det må vi jo finde os i.
Det kunne da også føre til, at vi kunne stemme for, hvis der i det fremsatte forslag var tale om en forbedring, der lappede på nogle af de forringelser, der efter vores opfattelse ligger i hele konstruktionen af Udbetaling Danmark, men det er der ikke, tværtimod.
Vi kan ikke se, at der er nogen fornuftige argumenter for at nedlægge Pensionsstyrelsen og overføre opgaverne og medarbejderne til Udbetaling Danmark.
Med de opgaver, der overføres fra Pensionsstyrelsen, vil Udbetaling Danmark også ændre karakter.
Med udvidelsen vil man gå fra fortrinsvis at udbetale objektive ydelser, som vi plejer at sige, til også at træffe skønsmæssige afgørelser og løse opgaver, der kræver højt specialiseret viden.
Her lagde man netop vægt på, at der ikke var noget problem i at centralisere disse ting, fordi der var tale om objektive ydelser og ikke om elementer af skøn, som der er i kommunerne.
Men nu bryder man med den grundholdning til Udbetaling Danmark.
Vi synes, det er en rigtig dårlig undskyldning at sige, at de borgere, vi taler om, bor langt væk, så underforstået må de ligesom klare sig selv.
Det anslås, at der vil være effektiviseringsgevinster på mindst 6 mio. kr. årligt.
Det kan man så have sine tvivl om holder.
I hvert fald vil vi sige, at hvis man mener, at det er nødvendigt at effektivisere og rationalisere, og at det er det, der er den egentlige baggrund for forslaget, forstår vi ikke, hvorfor man så ikke ville kigge på det i den nuværende Pensionsstyrelsen.
Vi deler HK's betænkeligheder ved, at en halvprivat organisation som Udbetaling Danmark, der er uden en folkelig kontrol, bemyndiges til at træffe skønsmæssige afgørelser.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2013-03-15:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Eyvind Vesselbo: Når man har sagt A, må man også sige B. Det her er en forenkling af systemet, der er ikke nogen reelle borgerrettigheder, der bliver trådt under fode, så vi støtter det, jeg vil ikke sige varmt, men vi støtter det.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-03-15:
Det her lovforslag tager skridtet videre i forhold til Udbetaling Danmark og overfører således Pensionsstyrelsens sager til Udbetaling Danmark, hvilket primært vil sige tilkendelse og udbetaling af folke- og førtidspension til personer med bopæl i udlandet.
Da Udbetaling Danmark jo allerede fra den 1. marts har overtaget alle opgaver fra kommunerne vedrørende beregning og udbetaling af pensioner til personer, der bor i Danmark, giver en overførsel også af Pensionsstyrelsens opgaver så absolut mening.
Så har forslaget, hvilket tidligere ordførere også har kommenteret, også et effektiviseringspotentiale; faktisk vil det allerede på kort sigt have stordriftsfordele på 6 mio. kr. årligt.
Så således ser Radikale Venstre ikke nogen grund til ikke at støtte forslaget, og vi kan dermed støtte forslaget.
Tak for ordet.
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
I forbindelse med beslutningen i 2010 om at etablere Udbetaling Danmark er der gradvis sket en opgavetildeling, og det lovforslag her skal så give lovhjemmel til de opgaver, der har været varetaget af Pensionsstyrelsen, og som nu overgår til Udbetaling Danmark.
Det drejer sig om et mindre, statsligt område i Udbetaling Danmark, nemlig ansvaret for tilkendelse og udbetaling af pension til borgere med bopæl i udlandet og andre internationale opgaver vedrørende social sikring.
Som vi også hørte tidligere, forventes det at medføre en besparelse på 6 mio. kr. årligt, da der jo vil ske nogle effektiviseringer af bl.a. administrationen af det offentlige velfærdssystem.
Dansk Folkeparti bakker op om forslaget og ser denne opgave som en naturlig opgave at overføre til Udbetaling Danmark, som allerede har fået myndighedsansvaret for kommunerne for udbetaling og beregning af social pension til pensionister med bopæl i Danmark.
Maja Panduro (S), 2013-03-15:
Jeg skal se, om jeg på den måde også kan glæde formanden, men måske bliver det lidt længere trods alt. Vi skal jo lige have med, at det for nogle af opgavernes vedkommende er en lidt anden art opgaver end dem, som vi ellers har overført til Udbetaling Danmark.
Det er sådan, at de opgaver, som i dag varetages af staten i Pensionsstyrelsen, især er sager, som handler om borgere, der bor i udlandet, og som så skal have behandlet en førtidspensions- eller folkepensionssag.
Og der ligger også nogle andre ting.
Men det, som måske er nok så interessant, og som i hvert fald nogle af høringssvarene jo har gået på, er, at noget af det nye her er, at vi sådan set også flytter de sager med over, som egentlig indeholder en skønsmæssig vurdering.
Det har vi jo ellers ikke tidligere gjort i Udbetaling Danmark; der er det netop det, som vi kalder den objektive sagsbehandling, som er blevet varetaget.
Men når det giver mening at gøre det her, skyldes det dels, at der er tale om et relativt lille område, en relativt lille borgergruppe – og derfor er der egentlig brug for, at man har ekspertisen samlet, sådan som vi jo også har det allerede i dag i staten – dels at det er ret sjældent, at den her gruppe af borgere alligevel giver personligt fremmøde, fordi de bor ganske langt væk fra Danmark.
Derfor foregår også den skønsmæssige del af sagsbehandlingen i dag sådan set allerede pr. langdistance, og derfor tror jeg heller ikke, at den enkelte borger vil opleve nogen meget stor forskel med de ændringer, vi laver her.
Dem, som til gengæld vil kunne opleve en forskel, er kommunerne.
Som det også fremgår af KL's høringssvar, siger de, at det egentlig allerede er sådan i dag, at de ganske tit retter henvendelse til Pensionsstyrelsen for at kunne give den rigtige vejledning til borgerne, og de synes egentlig, at det giver meget god mening, at den vejledningsforpligtelse fremover vil ligge i Udbetaling Danmark, og at Udbetaling Danmark, som allerede varetager det her for de borgere, som bor i Danmark, nu får samlet sagsbehandlingen også for dem.
Derforuden vil det jo netop derfor sådan set kunne give en ganske stor synergieffekt, kunne give nogle administrative besparelser på 6 mio. kr.
Det er selvfølgelig ikke et kæmpebeløb, i forhold til hvad vi ellers nogle gange drøfter i den her sal, men vi er nok også i en situation, hvor det er udmærket at få det hele med.
Så ligesom med vejret er der måske nogle gange nogle, der synes, at sådan noget med stordriftsfordele og administrative besparelser og sådan noget er noget, som der er rigtig mange, der snakker om, men ikke så mange, der gør noget ved.
Her er altså så et lille eksempel på, at vi rent faktisk også får gjort noget ved det.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-03-15:
Jeg har godt nok 5 minutter til på Venstres vegne at sige, hvad jeg mener om den her sag, men jeg tror ikke, at jeg kan fylde de 5 minutter ud med indhold, som giver mening.
Så jeg tror, at jeg ganske kort og klart vil sige, at det her jo er en følge af det, vi har vedtaget, hvor vi overfører udbetalingen af en lang række sociale ydelser til Udbetaling Danmark.
Det forslag her går ud på, at vi også overfører udbetalinger fra Pensionsstyrelsen, som jo er den instans, der udbetaler pensionen til borgere med bopæl i udlandet, til Udbetaling Danmark.
Man kan jo sige, at når man har sagt A, må man også sige B i den her sammenhæng, så det er jo helt naturligt, at vi også gør det, og vi støtter forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2013-03-15:
Jeg synes sådan set ikke, det tilkommer mig at stå og kommentere, hvordan andre har udtalt sig.
Jeg er ikke sikker på, jeg hørte hr. Finn Sørensen udtale sig præcis på samme måde.
Det, jeg hørte, var, at hr. Finn Sørensen sagde, at der var en anerkendt uenighed i, hvordan man kunne kigge på de her ting, og den anerkendte uenighed deler jeg sådan set selv.
For jeg mener, og jeg ved godt, jeg vender tilbage til noget, jeg har sagt før, at når Ankestyrelsen i dag sådan set kun reelt er anden klageinstans for principielle sager, som udgør en meget, meget lille del, så kan man jo stille det gode spørgsmål: Når det i forvejen er sådan, at de almindelige sager ikke bliver behandlet ved anden ankeinstans i Ankestyrelsen, hvorfor er udgangspunktet så egentlig ikke at sige, at det, vi har i dag, er, at der kun er én klageinstans?
Bliver det ikke bare en strid om ord?
Jeg vil hellere have, vi taler kvalitet, og det er det, vi får.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-03-15:
Tak for det klare svar, for selv om der var mange ord og mange forklaringer, så var det alligevel helt klart, at der er to klageinstanser nu, og at man begrænser folks adgang til at klage ved den her reform.
Det var én ting.
Så vil jeg godt høre, om ministeren er enig med hr. Finn Sørensen i, at de her organisationer, som jeg læste op under et tidligere punkt, Danske Handicaporganisationer, Dansk Blindesamfund, HK Kommunal, Rådet for Socialt Udsatte og Dansk Socialrådgiverforening, ikke tager udgangspunkt i virkeligheden.
Jeg forstår, at ministeren ikke var enig i deres synspunkter, og det er én ting, men at sige, at de her organisationer ikke ved, hvad de snakker om, misforstår det og ikke tager udgangspunkt i virkeligheden, mener jeg ikke er særlig heldigt.
Jeg mener faktisk, det er uheldigt.
Så jeg vil høre, om ministeren er enig med hr. Finn Sørensen i, at de her mennesker og organisationer ikke ved, hvad de taler om, at de ikke tager udgangspunkt i virkeligheden, selv om de arbejder i virkeligheden hver dag.
Karen Hækkerup (S), 2013-03-15:
Forskellen, og det er jo også det, der er blevet påpeget i den rapport, der er blevet udarbejdet af Deloitte, handler jo lige præcis om, at man i det nuværende system kan indsende en klage, og den bliver så administrativt behandlet.
Så skal man vente på det, og så er det kun dem, der bliver udvalgt til at være principielle sager, der sådan set bliver behandlet af Ankestyrelsen.
Vi vil gerne have, at sagsbehandlingen skal blive mere effektiv.
Vi vil gerne have, den skal ske hurtigere, så borgeren ikke skal vente så længe.
Vi vil gerne have, at borgeren får den rigtige afgørelse først og ikke behøver at skulle trækkes igennem et klagesystem.
Derfor gør vi det, når vi nu eksempelvis opretter den her nyskabelse, som er et ankecenter, at vi sørger for, at sagsbehandlingen bliver koordineret, og at det er Ankestyrelsen, der skal tage beslutningerne.
Der bliver kvaliteten sådan set bedre.
Så det er korrekt, at der var et administrativt led, nogle administrative øjne, der skulle vurdere sagen, men i mine øjne, og hvis man spørger mig, om det er bedre med det nuværende system eller med det, der kommer, så vil jeg helt klart sige, at det, der kommer, bliver bedre, for der går Ankestyrelsen ind først.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-03-15:
Jeg noterede mig noget af det, som ministeren sagde, nemlig meget loyalt at sige, at der var nogle, som gerne ville bevare to klageinstanser.
Jeg tror, det er et næsten direkte citat.
Nu havde vi så lige en debat om, at der faktisk kun er én klageinstans nu, og jeg tror også, ministeren lige strejfede det i det svar, hun gav nu.
Men hvad var det så for nogle to klageinstanser, som ministeren mente at nogle gerne ville bevare, hvis de nu ikke er der?
Benedikte Kiær (KF), 2013-03-15:
Det er vigtigt, at vi hele tiden undersøger mulighederne for at effektivisere den offentlige forvaltning og administration.
Med det forslag, vi står med i dag, lægges der op til, at Udbetaling Danmark fremover skal stå for hovedparten af de opgaver, der i dag varetages af Pensionsstyrelsen.
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Jeg vil ikke hænge nogen bestemte lande ud, men det her betyder vel, at det offentlige tilsyn, der skal være med de her fonde, der administreres på tværs af grænserne, skal være i den pågældende fonds hjemland.
Er det ikke korrekt forstået, og er det særlig trygt?
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-15:
Lovforslaget er et udtryk for en samlet europæisk regulering.
Og der er for så vidt ikke noget galt i, at man kan arbejde på tværs af de enkelte lande i EU.
Det kan tværtimod være en fordel.
Som jeg også nævner i min ordførertale, er det bestemt ikke sådan, at alle fonde af den her type er sværme af græshopper, for nu at citere Müntefering.
Tværtimod kan det med andre ord også være en klar fordel for f.eks. grønne investeringsfonde, at de kan arbejde på tværs af markederne.
Der er der intet galt i.
Og så er det jo selvfølgelig også udtryk for et fælles arbejde i EU, der har gjort, at man er nået frem til en konsensus, som er, som den nu ligger.
Det er klart, at hvis vi præcis kan implementere EU-direktivets tekst, så vil det alt andet lige give en langt bedre regulering end den, der er i dag.
Frank Aaen (EL), 2013-03-15:
Der er mange af ordførerens bemærkninger om markedet og om, at det skal være en tjener og ikke en herre, som jeg er fuldstændig enig i.
Men lovforslaget går vel grundlæggende ud på at øge markedskræfterne – godt nok med lidt mere regulering, og det støtter vi selvfølgelig.
Der står også noget om mulighed for grænseoverskridende forvaltning af alternative investeringsfonde.
Er det ikke at øge markedskræfternes magt på det finansielle marked?
Kim Andersen (V), 2013-03-15:
Vi kan ikke helt sammenligne de situationer og de årstal, som hr. Hans Kristian Skibby her refererer til.
Det her er udtryk for en vilje til en præcisering af nogle regler, som vi synes er fornuftige i forhold til at ensarte markedet, gøre det mere gennemskueligt og dermed sikre investorerne at agere i det marked.
Det synes vi er at foretrække.
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-15:
Der er ingen tvivl om, at myndighedskontrollen er i det land, hvor fonden er hjemmehørende.
Jeg tror, at hr. Frank Aaen er udmærket klar over, at en stor del af de udenlandske fonde, der agerer i Danmark, er hjemmehørende i Sverige.
Min erfaring med svensk myndighedskontrol er, at den er relativt grundig.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at det også er i Danmarks interesse på mange forskellige myndighedsniveauer – ikke kun når det handler om den finansielle sektor, men også når det handler om politimyndighed, skatteindsats, revisionsmyndighed, alle de her emner – at hjælpe vores europæiske kollegaer i de øvrige medlemslande i EU med at blive lige så dygtige til at foretage den myndighedskontrol, som vi er.
Det kunne også gøre sig gældende for f.eks. Forbrugerombudsmandens område, hvor vi må sige at en række lande har en række udfordringer, når det handler om lige præcis den del af myndighedsindsatsen.
Men det ændrer jo ikke på, at grundprincipperne i hvert fald er ganske klare.
Kim Andersen (V), 2013-03-15:
Tak for det.
Det forslag, vi her skal diskutere, L 175 fra erhvervsministeren, drejer sig om forslag til lov om forvaltere af alternative investeringsfonde.
Forslaget har til formål at implementere EU's såkaldte FAIF-direktiv, som dækker investeringsområdet.
Det skal bidrage til at skabe mere gennemsigtighed på de finansielle markeder i EU, og dermed er lovforslaget med til at sikre en bedre beskyttelse af europæiske investorer.
Med forslaget indføres der i virkeligheden en helt ny lov, som omfatter forvaltere af alternative investeringsfonde.
Det drejer sig om specialforeninger, hedgeforeninger, professionelle foreninger, fåmandsforeninger, som de kaldes, og andre kollektive investeringsordninger.
Disse alternative investeringsfonde vil fremover blive reguleret i en selvstændig lov.
Der indføres nye regler og krav til forvaltere af alternative investeringsforeninger, og Finanstilsynet vil kunne skærpe tilsynet med disse fonde og foreninger.
Bl.a. skal en forvalter af en alternativ investeringsfond fremover enten have en tilladelse eller lade sig registrere hos Finanstilsynet.
Indretningen skal blande leve op til et minimumsniveau for aflønning, kravet til forvalterens ledelse, investeringsbegrænsning, krav til årsrapporter m.m. Det bliver også muligt at etablere grænseoverskridende aftaler om forvaltning af alternative fonde.
Endelig indføres der også et mere ensartet sæt regler på investeringsområdet, hvilket vil bidrage til at skabe gennemsigtighed på feltet.
Vi er af den opfattelse, at det er ganske fornuftigt at konkurrenceudsætte forvaltningsydelser for disse alternative investeringsfonde inden for EU-området.
Konkurrenceudsættelse vil alt andet lige bidrage til at sikre et mere effektivt marked, og det vil være med til at sikre, at de bedst kvalificerede forvaltere får ansvaret for at forvalte de alternative investeringsfondes midler inden for EU-området.
Det er for os at se
også et plus, at der indføres ensartede regler, som vil være med til at skabe øget tryghed for investorerne.
Vi er derfor positive over for det af erhvervsministeren fremsatte lovforslag og vil tilsige det en velvillig behandling i udvalget.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-15:
Jeg vil gerne kvittere for bemærkningerne og kommentarerne til lovforslaget under førstebehandlingen, og jeg vil godt sige, at jeg synes, det virkelig er helt fair, at partierne gør op, hvad de mener er det positive og det, der tiltrækker dem, ved lovforslaget og dermed ved medieaftalen, og hvad de har accepteret for at kunne få en afbalanceret løsning, som kunne samle et bredt flertal.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så har jeg noteret mig hr. Simon Emil Ammitzbølls forslag om at lave en høring om public service.
Det kan jo ske i regi af Kulturudvalget, det kan også ske i regi af Kulturministeriet, men det kunne være et spændende projekt på et tidspunkt, hvor vi har tid til det for lovbehandlingen.
Vi medvirker gerne.
Forslaget udmønter medieaftalen fra 2012, som varer til 2014.
Den blev indgået den 9. oktober, og der er kommet en tillægsaftale til, som blev indgået den 23. november.
Medieaftalen har jo bl.a. til formål at styrke de danske public service-medier og opfylder dermed også regeringsgrundlagets målsætning om netop det, fordi vi jo gerne vil give et lille sprogområde mulighed for at tilgodese kvalitets-tv og -radio til alle målgrupper på det sprog, vi har i Danmark, nemlig dansk.
Samtidig er det en aftale, som sikrer en fortsat udbygning af det digitale radiosendenet og ikke mindst fastsætter en, omend betinget, dato for slukning af FM-nettet.
Det fremgår desuden af medieaftalen, at det tidligere forbud mod produktplacering skal genindføres, og at Danmarks Radio som udgangspunkt ikke må have adgang til at modtage sponsortilskud til public service-programvirksomheden fra kommercielle virksomheder.
De forbud indføres bl.a. ved denne lovændring.
Endelig fremgår det af medieaftalen, at det offentlige ejerskab af TV 2/DANMARK A/S skal opretholdes, hvorfor det i lovforslaget foreslås at ophæve bemyndigelsen til finansministeren til at sælge aktierne i TV 2. Ud over at gennemføre væsentlige punkter i medieaftalen lægges der med lovforslaget også op til en ændring af bestemmelserne om de regionale TV 2-virksomheders produktion af programmer og virksomhedernes såkaldte entrepriseforpligtelse.
Med andre ord foreslås det at ændre den nuværende bestemmelse i loven om, at de af de regionale TV 2-virksomheders programmer, der ikke er nyheds- eller aktualitetsprogrammer, fortrinsvis skal tilvejebringes ved køb hos øvrige producenter, og det skal kun ske i et rimeligt omfang fremefter.
Deres ønske foreslås derfor delvis imødekommet, så udlægningskravet bliver lempet.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en positiv behandling i Kulturudvalget.
Lars Barfoed (KF), 2013-03-15:
Det Konservative Folkeparti arbejder naturligvis for, at tingene i det her land skal foregå så effektivt som overhovedet muligt og med så få omkostninger som muligt.
Det er det, der er styrende, og så skal det ske med så lave omkostninger som muligt.
Derfor ville det da være godt, hvis licensen kunne være lavere.
Men vi står ved det forlig, der er indgået, og dermed også det licensniveau, som ligger for de kommende år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Hvis Det Konservative Folkeparti kunne bestemme alene – jeg ved, det er et lidt hypotetisk spørgsmål – ville det så være sådan, at licensen ville være lavere, eller ville den være det samme?
Arbejder Det Konservative Folkeparti for at nedsætte licensen i det kommende medieforlig, der skal laves om halvandet år?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-03-15:
Tak, hr. formand.
Det lovforslag, der her er fremsat af erhvervsministeren, er et forslag, som jo som sagt tidligere her i debatten er meget i tråd med bl.a. det, som et flertal i Europaudvalget her i Folketinget tilkendegav helt tilbage i maj 2008.
Det var dengang, hvor vi havde en borgerlig regering.
Men dengang var Venstre og Konservative imod den her øgede åbenhed og ansvarlighed på kapitalmarkederne, bl.a. set i forhold til reguleringen af kapital- og hedgefonde.
Derfor er Dansk Folkeparti selvfølgelig glade for, at der i dag ser ud til at være et nærmest massivt flertal for at gennemføre det her lovforslag Det er jo sådan, som Socialdemokraternes ordfører også sagde – i sådan mere uddybende karakter, set i forhold til hvad lovforslaget her indebærer – at man sådan set lægger op til en mere ensartet beskyttelse af alle investorer.
Der er lagt op til større gennemsigtighed, og der er lagt op til en større åbenhed over for investorerne.
Der bliver også indført de her ensartede minimumskrav, således at vi er sikre på, at nogle grundlæggende retsprincipper danner baggrund for de virksomheder, som vil være kapitalforvaltere af investeringsfonde på det danske marked, og det er bl.a. det her med, at de skal registreres hos Finanstilsynet eller have en decideret tilladelse til at måtte udøve deres virksomhed.
I Dansk Folkeparti har vi støttet det her initiativ åbent og helhjertet igennem hele processen.
Vi tager altid udgangspunkt i, hvad direktiverne indeholder: Er de positive?
Er de til gavn for Danmark, danske investorer, danske forbrugere eller andre?
Og så er det indholdet, som gør, om vi sådan set kan støtte de enkelte delelementer.
Med hensyn til det her lovforslag er vi af den overbevisning, at det til fulde er i tråd med det, der tidligere er blevet givet tilsagn om af et flertal her i det danske Folketing.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi synes egentlig også godt, at man måske kunne have behandlet de her tre lovforslag nogenlunde samtidig.
Det bliver de så også nu her med to forskellige debatter, men vi synes faktisk, at alle tre lovforslag hænger ganske fint sammen og er i tråd med hinanden.
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-15:
Den her lov er en udløber af et EU-direktiv, og det er et direktiv, som vi fra radikal side støtter op om.
Direktivet har til formål at skabe et mere effektivt og gennemskueligt samlet marked for investeringsforeninger.
Ud over det er der også en række rigtig fornuftige reguleringer af det her marked, så vi kan modvirke spekulation og andre uhensigtsmæssige ting på det her marked.
Vi støtter varmt op om direktivet og også om den her lov, der implementerer direktivet i dansk lovgivning.