runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2007-05-03:
I det beslutningsforslag, som vi behandler, er der ridset nogle fokuspunkter op, som jeg synes det er meget væsentligt at forholde sig til.
Bl.a. står der, at vi i Danmark har verdensrekord i forekomsten af testikelkræft; hver niende kvinde kan regne med at få brystkræft; stadig flere drenge fødes med deforme kønsorganer.
Og sådan er der en række konstateringer.
Derfor er der jo ingen tvivl om, at vi skal tage hele området omkring de hormonforstyrrende stoffer ganske alvorligt.
Og jeg er også overbevist om, at alle i den her sal er af den holdning, at de hormonforstyrrende stoffers anvendelse skal begrænses mest muligt og også gerne udfases helt.
Men det er jo sådan, at vi i Danmark allerede har en strategi for hormonforstyrrende stoffer, og der er allerede iværksat en del aktiviteter og initiativer på området.
Det er jo imidlertid ikke en sag, som vi kan løse alene som lille Danmark, men en sag, der bør løses i et internationalt samarbejde og bl.a. jo i EU-samarbejdet.
Så derfor er vi faktisk fra Venstres side meget glade for, at man ser på området med alvorlige øjne i EU-sammenhæng, og vi ser i Venstre frem til, at EU's store forskningsprojekt og forskningsprogram for hormonforstyrrende stoffer afsluttes og forhåbentlig giver os et mere klart billede af hele området og gør os lidt mere vidende på området.
Vi har også konstateret, at der i globaliseringspuljerne i årene 2007-2009 er afsat 144 mio. kr. til strategisk forskning inden for miljøteknologi og herunder inden for emnet miljø- og sundhedsskadelige kemikalier, som hormonforstyrrende stoffer jo hører ind under.
Vi har altså en klar forventning om, at den forskning, der er sat i gang, vil gøre os mere vidende på området og dermed kan give os et grundlag for at få erstattet de hormonforstyrrende stoffer med ikkeskadelige stoffer.
Vi var også meget glade for, at det lykkedes at få indført forbud mod ftalater i legetøj.
I beslutningsforslaget er der ridset otte punkter op, og da min taletid jo er begrænset til 5 minutter, vil jeg undlade at komme ind på alle otte punkter, da tiden ikke tillader det.
Men jeg vil sige, at Venstre er optaget af, at vi til stadighed forbedrer folkesundheden, og er optaget af, at vi til stadighed begrænser de skadelige stoffer, som vi er i berøring med.
Derfor vil vi – som jeg har været inde på – følge det arbejde, der er sat i gang både nationalt og også i EU-sammenhæng.
Vi har bemærket, at man i det danske sundhedsvæsen er meget opmærksom på, hvilke produkter der bruges, og bl.a. er meget opmærksom på at få udfaset de sonder og slanger osv., man bruger i sundhedssektoren, så man får produkter, der ikke indeholder hormonforstyrrende stoffer.
Så med baggrund i det, jeg har været inde på, vil jeg sige, at vi støtter op om de initiativer, der er sat i gang, og vil følge udviklingen tæt, men vi kan ikke tilslutte os det beslutningsforslag, der ligger til behandling i dag, og det samme skal jeg meddele på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det synes jeg da vi skal tale positivt om i hele kemikaliehandlingsplanforligskredsen – det var et langt ord.
Og jeg synes, der skal mange tiltag til, f.eks. det med at prøve at se, om man kan lave nogle frivillige aftaler med forskellige virksomheder, forskellige industrier.
Vi skal gøre op: Hvor er det, vi kan presse EU, og hvad er det næste, vi skal?
Nu har vi altså presset nogle ting igennem i forhold til REACH.
Jeg går gerne med til at prøve at definere næste skridt.
Jeg vil så bare minde om, når hr. Steen Gade siger, at vi skulle have en strategi, at det har vi, og ikke nok med, at vi har en, det er samtlige partier i Folketinget, der står bag den.
Det er bare lige sagt til dem, der eventuelt måtte lytte med, for det kunne jo lyde, som om vi ikke var enige om det her.
Men det her er altså faktisk et område, hvor samtlige partier i Folketinget står bag måden, vi regulerer kemikalier på, bag en ret aktiv kemikaliehandlingsplan, og jeg mener også, at vi meget tydeligt fra regeringens side har vist ved det møde, vi havde for nylig, at det jo ikke er en passiv ting, det er en meget dynamisk ting, hvor der stadig væk kommer nye ting på, som vi diskuterer i forligspartikredsen.
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Jeg er enig i det, som ministeren svarer her.
For det er jo alt andet lige meget lettere at overbevise de andre, hvis man rent faktisk har substitutionsstoffet eller -metoden.
Og det er i hvert ikke altid store penge, der skal til, men det handler jo om at identificere, hvilke områder der er, hvor vi i Danmark virkelig kunne give et bidrag til at få lavet en sådan samlet plan.
Jeg vil spørge, om ministeren vil være med til det.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det er jeg principielt enig i – der, hvor der er substitution, og der, hvor vi tror det miljømæssigt har en adfærdsregulerende effekt, og hvor vi kan dokumentere det.
Må jeg sige til det andet, hvor hr. Steen Gade siger, at det er vigtigt, at vi spiller ind i EU's proces omkring kombinationseffekter, at det bliver vi jo heller ikke uenige om.
Det er noget af det vigtigste at få mere viden om.
Jeg er enig i, at det er en af de ting, som vi i det moderne liv ikke ved nok om, og det er da en vigtig ting, hvis Danmark kan spille en positiv rolle der.
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Jeg er enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at den rapport, som vi har fået over i udvalget, er alarmerende læsning, og at den sådan set også kræver, at vi i den proces spiller ind til EU; ikke bare kigger på godkendelse, men også kigger på nogle af samspilsproblemerne, der er.
Derfor vil jeg spørge til en konkret ting, og så må jeg komme ind på nogle af de andre ting senere.
Ministeren redegjorde for, at det faktisk havde virket med afgiften på pvc og ftalater, og så er mit spørgsmål til ministeren: Vil det så ikke være logisk at være seriøs med hensyn til at øge afgiften, så vi får større effekt på det område?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det lyder, som om fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke ved, hvad det er, vi har fået igennem på det her felt i EU.
Der er bl.a. også noget af det, oppositionen har lagt rigtig, rigtig meget vægt på i forbindelse med hele arbejdet med REACH.
Det med de hormonforstyrrende stoffer var et af oppositionens forslag, hvor vi jo rent faktisk er kommet et ret pænt stykke.
Derfor er EU's nye kemikalieregulering jo på plads langt hen ad vejen i forbindelse med det her.
Og det er rigtigt – det må vi sige – at vi skal have flere data på bordet, men f.eks. forslaget fra oppositionen om, at hormonforstyrrende stoffer skal indgå i godkendelsesordningen, kom jo rent faktisk med.
Jeg medgiver så, at det er langsommeligt, og at det er besværligt, for man skal gå frem med sådan en case by case-vurdering.
Men vi har fået det med, at det er EU-regulering, og det synes jeg da ærlig talt at fru Elsebeth Gerner Nielsen skulle glæde sig over, men det er ikke rigtig det, jeg synes jeg hører.
Jeg hører stadig væk fru Elsebeth Gerner Nielsen køre meget i det nationale spor.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-05-03:
Med hensyn til bisphenol A dokumenterer Miljøstyrelsens sidste rapport, at det, man skal være utrolig opmærksom på, er den negative synergi, der kan opstå, når flere hormonforstyrrende stoffer virker sammen.
Og derfor er det da bekymrende, at man bruger et hormonforstyrrende stof som bisphenol A i sutteflasker.
Jeg må sige, at jeg ikke fatter, at vi ikke i det mindste forsøger at lave en frivillig aftale med producenterne eller importørerne om, at der selvfølgelig ikke skal være bisphenol A i sutteflasker – her snakker vi om babyer.
Det, jeg opfordrer regeringen til, er at sige: Vi venter ikke 6 år, det går vi i gang med at gøre allerede nu.
Vil den danske regering tage initiativ til det og gå til de øvrige EU-samarbejdsparter og stille krav om, at de hormonforstyrrende stoffer skal ind under den almindelige procedure i løbet af meget, meget kort tid?
I hvert fald skal vi da ikke vente 6 år.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren accepterer forslaget om, at vi skal forbyde ftalater i skolematerialer, og jeg synes, det er en smart løsning at trække skolematerialerne ind under det eksisterende forbud.
Så det vil jeg starte med at kvittere for.
Til gengæld synes jeg, det er bekymrende, at ministeren endnu en gang siger, at vi ikke ved nok.
For hvornår ved vi nok?
Jeg står her med den sidste afrapportering, som Miljøstyrelsen har lavet vedrørende de hormonforstyrrende stoffer, og der står: Det er vist, at hormonforstyrrende stoffer kan medføre alvorlige skader på reproduktion hos vilde dyr, husdyr og laboratoriedyr.
Hos mennesker er der flere effekter i form af lav sædkvalitet, stigende antal drengebørn med misdannede kønsorganer og høj forekomst af testikelkræft, hvor der er mulig sammenhæng med udsættelse for hormonforstyrrende stoffer.
Er det ikke tilstrækkelig viden til, at vi handler?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Nej, det kan jeg under ingen omstændigheder bekræfte.
Det er jo således, at der tidligere var en begrænsning omkring godkendelsespligten, som betød, at det var hvert sjette år.
Det er nu forhøjet til hvert tredje år.
Derudover er der de 2.000 yderligere besøg, og derudover ved hr. Kristen Touborg jo udmærket fra Fødevareudvalget, at der er vedtaget en stribe velfærdsbesøg.
Så tilsynsintensiteten på de store bedrifter er stærkt stigende.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Når jeg føler det, er det sådan set på baggrund af det, som har været scenariet, og som alle har kunnet læse om i aviserne, nemlig at vi har haft store miljøproblemer.
Angående de store landbrug trak jeg dem frem for ligesom at illustrere det, som ministeren prøver på at forklare os, om, at her har man virkelig taget fat, her har man virkelig lavet en kontrol.
Vil ministeren sige, at de store landbrug har fået et tilsyn mindst hvert tredje år?
Vil ministeren stå på talerstolen og erkende, at det altså ikke er virkeligheden, at den der 3-års-regel eksisterer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Nu ved jeg ikke, om hr. Kristen Touborg har været på besøg i kommunerne og der spurgt, hvordan deres oplevelse er af udviklingen på de enkelte bedrifter, men jeg vil tro, at man i kommunerne har et ganske godt overblik over, hvor problemerne er, og hvor der ikke er nogen problemer.
Derfor er det jo helt naturligt, at der i kommunen også sker en opdeling af bedrifterne, således at der er problembedrifter, og der er bedrifter, hvor der ikke er problemer, og tilsynsintensiteten skal selvfølgelig være højest der, hvor der er problemer, og reduceres der, hvor der ikke er problemer.
Så jeg tror, at i praksis giver det her ingen problemer.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
For de store brug, dem over 250 dyreenheder, eksisterer 3-års-reglen.
Det kommer den nu også til for de mellemstore brug sammen med de andre ting: særlig skærpet fokus på det i kommunerne, særligt tilsynstema i kommunerne, ekstra tilsyn, som jeg nævnte, af gyllelåg og gyllebeholdere på mindre svinefarme osv.
Samlet er det uden for al diskussion, at der bliver tale om en betydelig udvidelse af tilsynet med dansk landbrug.
Sådan er det, det kan man ikke tale væk.
Det er ikke noget med, hvad man føler, eller hvad man mener.
Det er bare kendsgerninger.
Nu må jeg nok være lidt skarp og sige, at hr. Ole Vagn Christensen føler og hr. Ole Vagn Christensen mener, og hvad der ellers bliver sagt, men det er altså sådan, at det, der nu lægges op til, er, at hvert tredje år skal de mellemstore brug have tilsyn.
Og for de store er det det, der allerede gælder i dag.
Og det er en del af baggrunden for, at man må sige, at der aldrig har været en så skærpet miljøregulering af landbruget, af de mellemstore og de store brug, som der er nu.
Det har der ikke tidligere været, og jeg forstår sådan set ikke, at hr. Ole Vagn Christensen tør stå her og tale, som om der er et særligt problem med de store eller de mellemstore.
Nej, vi har lavet en ny lovgivning.
Det er rigtigt nok, at dengang hr. Ole Vagn Christensens parti var i regering, var det lidt mere lempelige regler, der gjaldt.
Men det har vi faktisk strammet op på, og vi har gjort det sådan, at det, som nogle jo har efterlyst i rigtig, rigtig lang tid, nemlig at det moderne landbrug skal behandles ligesom industrivirksomheder, er det, vi er ved at realisere nu.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Jeg er også meget interesseret i at få at vide, hvordan man vurderer, at det afhænger af miljøproblemer, når vi har set den række af miljøproblemer, der har været i den tid, hvor den her lov sådan set har eksisteret.
Angående de store landbrug føler jeg heller ikke, at man har gjort en særlig indsats for at få strammet op i forhold til det, som ministeren har sagt.
Jeg mener sådan set, at den der 6-års-regel stort set gælder for alle, og ikke, som ministeren siger, at det er hvert tredje år.
Derfor føler jeg ikke, at man har taget det samarbejde, som er så nødvendigt mellem erhvervet og miljøet, ret alvorligt med de sager, der har været.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Jamen i det her som i alt muligt andet har vi jo forsøgt at vejlede kommunerne om, hvordan de skal gøre det.
Jeg synes, det er i vores fælles interesse, at det er der, de skal bruge krudtet.
De skal ikke først og fremmest bruge krudtet på at rende rundt til bittesmå landbrug og så ikke have kræfter nok til at tage sig af tingene der, hvor de virkelige miljøproblemer er.
Det er altså det, jeg kalder proportionalitet.
Der skal være en proportionssans i det her.
Det er sådan set det, vi lægger op til, og jeg har i hvert fald ikke belæg for at sige, at det kan kommunerne ikke finde ud af.
Det tror jeg ærlig talt heller ikke at hr. Per Clausen har.
Med hensyn til, hvad vi vil gøre omkring gyllebeholdere, er der nogle ting, vi overvejer for tiden, både hvordan man kan fokusere tilsynet, om man kan lave noget mere omkring de virksomheder, der sælger gyllebeholderne, og noget med nogle særlige sikkerhedsforanstaltninger, der kan tages, når gyllebeholderen ligger tæt ved f.eks. vandløb.
Der er en lang række ting, som vi er i gang med at undersøge, og jeg regner med, at vi i løbet af den her måned kommer med et bud på, hvordan vi kan håndtere det.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Jeg har godt hørt, at man arbejder med problemerne omkring gyllebeholdere, og det bliver interessant at se, hvad der kommer ud af det.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren ikke bare umiddelbart kan sige, at selvfølgelig skal gyllebeholdere behandles på samme måde, som hvis man opmagasinerer giftstoffer i industrien, for ministeren har jo selv sagt, at nu skal landbruget behandles ligesom industri.
Så det forstår jeg ikke helt.
Det andet er, at jeg kan være meget enig i, at man skal gå efter store landbrug, før man går efter små landbrug og alt muligt andet, men jeg synes nu stadig væk ikke, det er helt klart, hvordan man konkret sikrer sig, at de, der har brug for tilsyn ofte, får det, ud over at miljøministeren nærer tillid til, at det finder kommunerne nok ud af.
Det, der er ministerens svar, er vel, at det finder kommunerne nok ud af.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Hvor er det, vi har de største problemer for natur og miljø?
Er det hos den landmand, der har 16 dyreenheder?
Nej, det tror jeg hr. Per Clausen vil være enig med mig i at det ikke kan.
Det er næppe der, de helt store problemer ligger.
Hvis det viser sig, at der er en, der ikke kan finde ud af at følge de regler, han skal, ja, så vil han fremover få hyppigere tilsyn, fuldstændig parallelt med, hvordan vi behandler vores industrivirksomheder.
Med hensyn til gyllebeholdere kan jeg sige, at det er rigtigt, at der har været en del uheld på det seneste.
Det har vi selvfølgelig også lagt meget mærke til i forligskredsen, og derfor har vi lige nu nogle drøftelser af, hvordan vi kan prøve at stramme de vilkår og de tilsyn, der gælder lige præcis for gylleproblematikken.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Jeg fik ikke helt fat i, hvordan det var, at man ville sikre sig, at den udvælgelse af, hvilke landmænd der ikke skulle besøges mere end hvert sjette år, sikrede, at det faktisk var dem, der ikke var problemer med, som blev udvalgt til det.
Men det er muligt, ministeren kan præcisere sit svar.
Skal jeg forstå ministerens svar til hr. Kristen Touborg på den måde, at gyllebeholdere fremover skal behandles, ligesom når industrien opbevarer giftstoffer?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Der er ikke nogen, der siger, at der går 6 år imellem, selv om det er et meget, meget lille landbrug.
Der bliver sagt, at det mindst er hvert sjette år.
Men det kan godt komme hyppigere.
Hvis der er en, der klager, eller det viser sig, at der har været problemer før, kommer der hyppigere tilsyn.
Det, vi har gjort f.eks. med hensyn til gyllelåg, er, at vi har ført tilsyn uvarslet.
Der har vi jo også med den ny lov indført det, at man får en chance, men næste gang det måtte blive opdaget, at man ikke har gjort, hvad man skulle gøre, får man påbud om at lave en fast gylleoverdækning.
Så det er jo sådan set i princippet en klippekortordning, der er lavet – meget, meget barsk, kan man sige – fordi vi markerer, at vi vil have styr på de gyllelåg.
Må jeg lige sige noget om hr. Kristen Touborgs sådan generelle tilgang til det.
Den er jo sådan meget mistænkeliggørende, vil jeg sige.
Jeg har ikke grund til at tro, at kommunerne ikke får øje på det, de skal, når de kommer ud og foretager de her tilsyn.
Der er også ganske mange ting, der viser sig ikke at være i orden.
Så jeg tror altså ikke, at man med alt det, vi ved om det moderne landbrug, kan nå lige på 14 dage at få stuvet det hele af vejen.
Der mener jeg altså hr. Kristen Touborg er sådan lidt mere mistænksom, end måske godt er.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-03:
Jeg vil godt spørge ministeren om det med uvarslede besøg.
Det er min opfattelse, at når der er varslede besøg, er der en stor sandsynlighed for, at en hel del af de daglige miljøproblemer, der er, når at blive rettet, inden det kommunale tilsyn indfinder sig.
Kunne det ikke bekymre ministeren en del, at det foregår på den måde?
Og så vil jeg i øvrigt godt vide, hvordan man finder ud af, at folk opfører sig pænt og ordentligt miljømæssigt set, når der i øjeblikket går 6 år imellem, at der kommer tilsyn.
Selv med 3 år imellem
Erling Bonnesen (V), 2007-05-03:
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre så sent som i 2006 vedtaget en landbrugsaftale, der betyder, at alle husdyrbrug på over 75 dyreenheder skal miljøgodkendes i forbindelse med etablering, udvidelse eller ændring.
Aftalen har som målsætning, at reguleringen af husdyrproduktionen i højere grad skal svare til reguleringen af industrien.
Landbruget bliver behandlet som industri, og landbruget skal bruge ny teknologi.
Det er de nye vilkår for landmænd, der ønsker at nyetablere sig eller udvide deres bedrift.
Med aftalen er der opnået en hårfin balance imellem et højt beskyttelsesniveau og erhvervets fortsatte udviklingsmuligheder, og det er den balance, som er meget væsentlig at holde fast i.
Et tilsyn med husdyrbrug på over 75 dyreenheder på linje med industrien vurderes at være tilstrækkeligt til at sikre de miljøforbedringer, der er formålet med loven.
Med dette beslutningsforslag fra SF vil der komme uhensigtsmæssigt mange kontrolbesøg på selv ret små landbrug, der ikke behøver kontroller i samme omfang som de mere industrilignende landbrug.
Og på det grundlag afviser Venstre beslutningsforslaget.
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Det er jo rigtigt, som det er fremført af andre ordførere, at en del af grunden til, at det her forslag er på banen, er den diskussion, vi havde, da Naturklagenævnet blev ændret.
Og jeg skal lige opholde mig lidt ved den situation, for det blev jo fremført af både Venstres og Dansk Folkepartis ordførere, som om at nu er der virkelig sket noget rigtig klogt og begavet her i Folketinget, for når Naturklagenævnet skal afgøre sine skønssager, så er det godt, at man kan stemme, som om man sad Folketinget.
Det var det, hr. Jørn Dohrmann sagde.
Det er jo helt hen i vejret.
Så siger hr. Jørn Dohrmann, at der ikke er nogen, der har ringet til ham om det siden eller sendt et brev eller sådan noget.
Man skal jo beholde sit gode humør herinde og noget humoristisk sans, men det illustrerer jo, at i hvert fald Dansk Folkeparti overhovedet ikke kan tage den diskussion, som ligger her, alvorligt.
Er det hensigtsmæssigt, at vi har politikere, og at de politikere absolut skal afspejle Folketingets flertal, til at afgøre skønssager i Naturklagenævnet?
Jeg mener faktisk, det er noget af en skændsel, at vi har det system, og at det skal afskaffes, og det kunne sådan et forslag, som Det Radikale Venstre her har fremsat om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal forberede sådan en ændring af klagesystemet, jo passende tage fat på.
Jeg mener, at det er blevet et megaproblem med den ændring af lovgivningen, som blev lavet af regeringen og Dansk Folkeparti sidste år.
Desuden vil jeg da heller ikke skjule, at hele tanken om at sammenlægge nævnene, som også er beskrevet i bemærkningerne til beslutningsforslaget, og dermed få, hvad skal vi sige, styrket også den faglige side i klagesystemet og dermed også få en mulighed for, at de grønne organisationer kan blive draget tættere ind i hele systemet,
. er noget, som jeg vil støtte.
Vi har brug for at få et mere enstrenget og simpelt system, også i lyset af, at alle jo regner med, at der bliver flere klagesager, i hvert fald i begyndelsen af den her periode med kommunalreformen.
Så jeg synes egentlig, det bare handler om at gå i gang med det her.
Vi støtter forslaget helhjertet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Jeg kan sige til hr. Jørn Dohrmann, at det har jeg ikke; jeg har ikke fået henvendelser.
Men jeg husker jo debatten, og der var ganske stor debat, da vi vedtog forslaget, og derfor kan man sige, at her bliver debatten altså holdt ved lige, og det synes jeg der er noget hensigtsmæssigt i.