Benny Engelbrecht (S), 2012-11-29:
Forleden sendte Danmarks Radios DR1 det sidste afsnit af dokumentarserien »Sikke en fest«.
Titlen kunne næppe beskrive den situation, som finansverdenen står i i dag, mere rammende og præcist.
Festen er slut, og der skal ryddes op og luftes ud.
Der er ingen tvivl om, at den internationale finanskrise har kostet de vestlige samfund dyrt, og danske banker er en efter en sejlet ind i problemer.
Desværre er ikke alle kommet helskindet igennem den søgang.
Krisen har samtidig været med til at afdække et billede af en ureguleret bankverden, hvor langtfra alting er gået efter bogen.
Derfor er det nødvendigt med et øget tilsyn med banksektoren, hvis bankerne skal gøre sig forhåbninger om at genvinde bare en smule tillid og troværdighed hos forbrugerne.
Det aktuelle lovforslag skal ses i netop det lys, og derfor har det være magtpåliggende for regeringen at sikre en øget gennemsigtighed i sektoren.
I sin helhed er lovforslaget en kompleks størrelse og indeholder mange delelementer, hvilket Venstres ordfører også var inde på.
Overordnet kan det siges, at formålet med lovforslaget er at styrke tilsynet med de finansielle virksomheder og samtidig sikre en effektiv håndhævelse af eventuelle overtrædelser.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her til at takke ministeren for at have inviteret udvalget til teknisk gennemgang af det komplicerede forslag.
Da det er så stort et kompleks, har jeg ikke har tænkt mig at gennemgå alle lovforslagets mange sider.
Det gjorde min ærede kollega fra Venstre heller ikke.
Men jeg vil blot kort opridse de enkelte elementer og derefter primært fokusere på den løsning af CIBOR-sagen, som lovforslaget også omfatter.
Med lovforslaget forbedres muligheden for at udveksle oplysninger med anklagemyndigheden og politiet på baggrund af oplysninger fra Finanstilsynet.
Der indføres administrative bødepålæg i flere tilsynslove, der indføres nye regler om fusioner.
Bestyrelsens uafhængighed i sparekassefonde sikres.
Reglerne om optagelse af lånemidler til brug af understøttelse af særligt dækkede obligationer m.v. ændres.
Der indføres forbud mod at anvende køn ved beregning af præmier og ydelser.
Der etableres et systemisk risikoråd, de skal have en rådgivende funktion og skal adressere systemiske risici på det finansielle område.
Det Finansielle Virksomhedsråd og Fondsrådet sammenlægges til det fremtidige Det Finansielle Råd.
Der sikres øget offentlighed omkring Finanstilsynets arbejde.
Der indføres mulighed for, at Finanstilsynet kan varetage opgaver mod betaling, og det fastlægges, hvilke bestemmelser i lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme som finder anvendelse for virksomheder og personer omfattet af CO2-aktioneringsforordningen.
Der sikres en ny tilgang til håndhævelse af solvenskrav.
Sidst, men altså ikke mindst,
indføres der tilsyn med fastsættelse af referencerenter.
Det sker på baggrund af Erhvervs- og Vækstministeriets CIBOR-redegørelse fra september 2012.
Derfor er det overordentlig vigtigt – for ikke at sige aldeles nødvendigt – at genskabe tilliden til referencerentesystemet, som spiller en vigtig rolle i det samlede finansieringssystem.
Derfor etableres et tilsyn med fastsættelse af renterne, og samtidig får Finanstilsynet mulighed for at indsamle materiale, der vedrører forhold, der ligger tilbage i tiden.
Med lovforslaget bemyndiges Finanstilsynet således til at undersøge bankernes interne materiale i forbindelse med fastsættelse af referencerenterne.
På den måde sikres tilliden til kommende renter, og vi kan samtidig komme til bunds i, om der tidligere har været manipuleret med fastsættelsen af CIBOR-renten.
Det er på alle måder en god løsning, og dækker til fulde de ønsker, vi Socialdemokrater har haft i forbindelse med CIBOR-problematikken.