runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-18:
Vi havde på et tidspunkt her i Folketinget et medlem, som fortalte det undrende Folketing, at når 40 pct. af mændene og 30 pct. af kvinderne ikke gik på biblioteket, så var der 70 pct., der ikke besøgte danske biblioteker.
Når jeg starter på den måde, er det jo, fordi enhver kan sige sig selv, at når der er en dødelighed på 4,5 pct., og når der ved længere afstande er den omtalte dødelighed på 6,7 pct., så er det altså ikke 2 pct., man taler om, så er det 50 pct.
Det er der vist ikke nogen som helst tvivl om.
Det har ministeren sagt her gentagne gange, og det ligger der masser af referater af, nemlig at afstand ikke har den betydning, fordi man kan gøre stort set hvad som helst, i det øjeblik man bare har en ambulance fremme.
Nu viser den her undersøgelse af de her hjertepatienter, at der altså er en langt større risiko for at få en hjertesygdom, hvis man bor i Vestdanmark, end hvis man bor i Århusområdet tæt på Skejby - det drejer sig om en ganske betydelig forskel.
Det er jo et helt andet billede end det, ministeren gang på gang har tegnet, hvor han har sagt: I kan være helt trygge derovre i Vestjylland, der sker jer intet ondt, vi skal nok sørge for, at I kommer frem, og der bliver ingen problemer.
Nu er det så dokumenteret via de undersøgelser, man har lavet på Regionshospitalet Herning, nemlig at der er den her forskel, og at der er en langt større risiko.
Der er jo ikke noget at sige til, at folk i f.eks. Thyborønområdet, Lemvigområdet er betænkelige ved deres fremtid.
De ved jo også, til hvem de skal adressere betænkeligheden, det er selvfølgelig til regeringen og sundhedsministeren.
Det er et problem, at der hidtil har været sagt, at afstand ikke betyder noget.
I hvert fald er det nu dokumenteret, at det har en betydning - det betyder, at der er 50 pct. overdødelighed.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Som begrundelse for spørgsmålet er angivet en rapport fra Gigtforeningen, der viser, at ventetiden for behandling af leddegigt er steget fra 4,3 til 5,6 måneder fra 2006 til 2007.
En stigning i ventetiden er aldrig positiv, det er aldrig rart at vente og slet ikke med smerter.
Sundhedsstyrelsen anbefaler, at patienter med symptomer på leddegigt udredes, så flertallet får stillet en diagnose senest 3-4 måneder efter symptomdebut, og at der tilbydes behandling relativt hurtigt, efter at diagnosen er stillet, så risikoen for uoprettelige ledskader mindskes.
Men Sundhedsstyrelsens anbefaling sigter mod, at flertallet får stillet en diagnose inden for 3-4 måneder.
Jeg mener derfor ikke, at man kan sige, at retningslinjerne ikke overholdes.
Det ændrer ikke ved, at ventetiderne ofte er for lange, men vi har også tænkt os at gøre noget ved det.
I den seneste finanslov er der afsat cirka en halv milliard - helt nøjagtig 565 mio. kr. - til bedre forløb og patientuddannelse for kronisk syge, bl.a. forløbsprogrammer, som beskriver den samlede indsats for en given kronisk sygdom på tværs af alle involverede parter, altså region, kommune, stat, praktiserende læge osv.
Muskel- og skeletområdet og dermed leddegigt vil blive omfattet af forløbsprogrammerne for de kronisk syge; dermed kommer der også et stærkere fokus i alle led på bl.a. vigtigheden af hurtigere udredning og behandling af ledpatienter.
Jeg er glad for, at hr. Jens Peter Vernersen vil følge det meget, meget nøje, for det vil jeg nemlig også.
Jeg er ikke bekendt med, at hr. Jens Peter Vernersen har sendt et brev i november.
Jeg vil selvfølgelig få undersøgt, om der er et brev fra november, som ikke er blevet besvaret, for det er naturligvis ikke tilfredsstillende.
Så det vil jeg undersøge.
Når det så er sagt, gør vi jo rent faktisk noget ved det i den her regering, for vi har afsat de her 565 mio. kr. til forløbsprogrammer.
Jeg forventer mig ekstremt meget af de her forløbsprogrammer, som jeg ved de i Gigtforeningen er glade for også at komme med i, for det er jo forudsætningen for, at der kan blive taget hånd om patienterne, og at de ikke falder ned mellem de berømte forskellige stole i de forskellige led - ved den praktiserende læge, kommunen eller regionen - og at de måske kan få lindret deres smerter og være på arbejdsmarkedet.
Det har vi sammen med Dansk Folkeparti sat 565 mio. kr. af til, og det er jo faktisk at sætte fokus på den her sag.
Men brevet, som er sendt, skal jeg sørge for bliver besvaret.
Jeg vil undersøge det.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-18:
Det var jo i hvert fald en erkendelse af, at ventetiden har været stigende fra 2006 til 2007.
Det kan man også se af regeringens egne opgørelser.
Det er jo derfra, disse tal ligger oplyst.
Det, der selvfølgelig er problemet, er jo, at det har en konsekvens for disse leddegigtpatienter.
Problemet er, at vi vel heller ikke har lægerne i øjeblikket, og endnu et problem er, at det her udarter sig vidt forskelligt i forskellige områder af landet.
Jeg har stillet fire spørgsmål til ministeren - tilbage i november, var det vist, ja, det var den 25. november 2008; det er 3 måneder siden hvor jeg spørger, hvor mange speciallæger man har til det her, og hvordan de fordeler sig.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at den ventetid, man har i visse områder af landet, ligger på omkring 4-5 måneder, og andre steder vil den sikkert være noget længere, og det er til stor gene for dem, der har den her sygdom, som udvikler sig.
Det er altså mere problematisk end som så, og jeg vil godt sige, at vi altså vil følge det meget, meget nøje, for vi kan jo ikke have, at man, fordi det er gigtpatienter, som ikke er ført frem på samme måde som hjertepatienter og kræftpatienter, så siger: Nå ja, der har vi så bare en ventetid, der stiger.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, og det er i hvert fald meget smertefuldt for de patienter, det drejer sig om.
Finder ministeren, at en ventetid for behandling af leddegigtpatienter som beskrevet i begrundelsen - er acceptabel, når Sundhedsstyrelsens anbefaling er en behandling senest 3 måneder efter sygdomsdebut?
Skriftlig begrundelse
Ifølge oplysninger fra Gigtforeningen er ventetiden for behandling af leddegigtpatienter steget fra 4,3 måneder i 2006 til 5,6 måneder i 2007.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Jamen jeg er ikke forsvarsadvokat og har faktisk aldrig nogen sinde været det, men jeg argumenterer for en rigtig god sag.
Jeg argumenterer nemlig for, at vi ekstraordinært foretager en kæmpe nyinvestering.
Og hvorfor?
Jo, det gør vi for at højne kvaliteten i det danske sundhedsvæsen.
For hvem?
Ikke bare for folk i byerne, men også for folk i udkantsområderne, for de har krav på samme højt kvalificerede behandling som folk i byerne, og det vil de kun kunne få, hvis vi får samlet alle specialer, også de specialer, der er nødvendige, hvis der skulle tilstøde komplikationer - ting, som man ikke havde forudset - i forbindelse med en operation; så skal de specialer og alle back up-funktionerne også være akut til rådighed lige ved siden af.
Det er en illusion, hvis man siger, at man kan opretholde alle disse højt kvalificerede funktioner alle mulige steder i landet; så lyver man for befolkningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-18:
Nu er ministeren jo ikke forsvarsadvokat i den her sag.
Ministeren er minister og skulle måske tage at lytte lidt til den begrundelse, jeg giver, og det er jo ikke noget, jeg finder på.
Jeg refererer faktisk kun, hvad disse læger på Regionshospitalet Herning siger.
De siger, at vi har en overdødelighed, og at vi har det, fordi der er den afstand, der er, og fordi patienterne ikke kommer frem inden for 2 timer, og når de ikke gør det - det er faktisk halvdelen, der ikke kommer frem bliver behandlingsresultatet ringere med den konsekvens, at der bliver en overdødelighed på 50 pct.
Jeg refererer faktisk kun, hvad disse folk, som har lidt forstand på tingene derude, siger, og dem synes jeg ministeren skulle lytte til, for så kunne det også være, at ministeren kunne blive en anelse klogere på det problem, som bliver rejst i Dagens Medicin, og som er et dybt alvorligt problem for de vestjyder, som får et hjerteproblem.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Det, der hele tiden har været en afgørende forudsætning for min argumentation ikke bare i Midtjylland, men også i Sydjylland, i Nordjylland, på Sjælland og i hovedstaden, er, at alle danskere ved regeringens øvelse med nu ekstraordinært at bruge 25 mia. kr. på investeringer får en bedre behandling - alle får en bedre behandling.
Og når hr. Jens Peter Vernersen ikke vil anerkende det, er det, fordi hr. Jens Peter Vernersen puster til den illusion, det er, at man i sin egen baghave kan have en højt kvalificeret faglig behandling med alle back up- og akutfunktioner.
Det kan man ikke.
Så jeg synes, hr. Jens Peter Vernersens svigter borgerne i udkantsområderne ved ikke at fortælle sandheden om, hvad der er forudsætningen for at kunne få en højt kvalificeret behandling.
For det her betyder en højt kvalificeret mulighed for behandling til alle danskere - en behandling, der er meget højere kvalificeret end alternativet til, at vi ikke gjorde det her.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-18:
Jeg tror faktisk, de fleste her i Folketinget har fæstnet stor tillid til de oplysninger, der har været givet, om, at man ikke skulle bekymre sig om det med afstanden - specielt, når det drejer sig om hjertepatienter.
Det er selvfølgelig noget andet, hvis man ligger med indre blødninger, så ved folk, at man dør inden for kort tid, men når det drejer sig om hjertepatienter, så tror jeg, at mange har fæstnet lid til det, som ministeren har sagt gentagne gange: Der kan I tage det helt roligt, når man bare kommer af sted, så klares alt i ambulancen.
Nu er det jo ikke noget, jeg har fundet på, nemlig at der er den her overdødelighed, det er jo lægerne ude på Regionshospitalet Herning, som står bag den her artikel, og overlæge Dorthe Dalsgaard siger, at hvert minuts forsinkelse forringer chancen for at overleve.
Det er uacceptabelt, siger samme overlæge, Dorthe Dalsgaard.
Det er altså ikke noget, jeg finder på, jeg refererer egentlig bare, hvad fagfolk siger derude, som dog har en vis forstand på det her, og som står med de patienter, der dør på grund af afstanden.
Det er jo det, som ministeren hele tiden har sagt: Rolig, der sker ikke noget, når det er hjertepatienter, det løser sig.
Men det løser sig altså ikke.
Nu er det her dokumenteret, og jeg forstår jo også, at ministeren ikke tager afstand fra den dokumentation, der foreligger.
Han anerkender jo, at den dokumentation er der.
Så spørger de derude, om det var sådan, at de kunne lave disse behandlinger.
Det skal selvfølgelig være på fuld forsvarlig vis, det skal der jo ikke være nogen tvivl om, ligesom man på fuld forsvarlig vis har trombolysebehandling på Regionshospitalet Holstebro og der klarer mange problemer med folk, der har fået en blodprop i hjernen.
Det tror jeg ministeren ved, og derfor vil det selvfølgelig også være en katastrofe, hvis det bliver fjernet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-02-18:
Derudover har jeg jo ikke sagt, at der er langt større risiko for at få en hjertesygdom ude i Vestjylland.
Det tror jeg ikke der er.
Jeg tror, risikoen for at få en hjertesygdom er ligeligt fordelt.
Jeg tror, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at der er langt større risiko for ikke at få et godt resultat, hvis man bliver ramt af en hjertesygdom, hvis man bor længere væk.
Det er da rigtigt, som jeg også sagde i min indledende tale, at der er lavet den her undersøgelse, der viser de 6,7 pct., som er mere end de 4,5 pct. i Århus og omegn.
Men hr. Jens Peter Vernersen glemmer en afgørende forudsætning, når han blæser på det faktum, at man kun kan have den her livgivende behandling til meget specielle tilfælde på et centraliseret akutsygehus, hvor kardiologer og alle andre backupfunktioner er til stede.
Det kan man ikke!
Jens Peter Vernersen (S), 2009-02-18:
For det er jo selvfølgelig også afgørende, at man har speciallæger, så det ikke kun bliver i visse områder, man kan behandle gigtpatienter, men at man kan gøre det i hele landet uden problemer, uden forhindringer.
Men det korte af det lange er jo, at ventetiden altså stiger fra 4,3 måneder i 2006 til 5,6 måneder i 2007.
Det er altså en stigning i ventetiden på 30 pct.
Når man har den her ventetid, og når man samtidig i sygedagpengeloven har regler, der siger, at hvis man ikke er klar igen på arbejdsmarkedet efter 12 måneder, ryger man ud af dagpengesystemet, har det jo voldsomme konsekvenser både for arbejdsmarkedet og også for den enkelte.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-19:
Jeg ved ikke, hvilken bank fru Colette L. Brix benytter, men hvis jeg var i ordførerens sko, ville jeg i hvert fald overveje måske at skifte bank, for ud fra de renteoplysninger, jeg kan finde, vil langt de fleste banker ikke have nogen som helst problemer med at udstede et lån på som det bliver nævnt her - 5.000 kr. til en rente, der ligger betydeligt under det loft, som bliver anbefalet her.
Så jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte, at det altså ikke er almindelig standard, at man, hvis man går ned i sin bank og også låner små beløb, ender med ÅOP'er, som ligger i de skyhøje niveauer på 20, 25, 30 pct.
Det er netop med forbrugslånet og kviklånet, hvor man står nede i butikken og bliver fristet til at tage et hurtigt lån, at problemet virkelig findes.
Tina Nedergaard (V), 2009-02-19:
Jeg synes i hvert fald, det er væsentligt, at vi tager det utrolig alvorligt, og jeg vurderer det også - og det gør Venstre også - på den måde, at når man kommer i en krisesituation, øges risikoen for, at der optages nogle flere lån på lidt mere uheldig vis, meget.
Man kunne jo spørge rundt i salen her, hvor mange der egentlig har de der kortvarige sms-lån.
Det tror jeg næppe er mange, og det siger noget om, at de måske ikke er så favorable at optage.
Så det er vi meget optaget af hele tiden at følge.
Jeg tror samtidig, at vi skal være meget opmærksomme på, at mange af de organisationer, der i dag arbejder med de dårligst stillede i samfundet, også skal klædes bedre på til at kunne håndtere den her problemstilling.
Der kunne man jo godt diskutere, om man kunne lave en professionalisering, eller at branchen også kunne medvirke.
Benny Engelbrecht (S), 2009-02-19:
Men jeg ville gerne, om vi ikke også kunne blive enige om, at i hovedudgangspunktet er bankerne betydelig billigere, og rådet til forbrugerne må vel også generelt være, at man tænker sig meget nøje om, inden man kaster sig ud i de meget dyre kontokort, går ind på onkelbob.dk eller noget andet mere eller mindre suspekt, når man rent faktisk kan gå ned i sin bank og i langt, langt de fleste tilfælde få det væsentlig billigere.
Det må vel være nok så væsentligt netop at understrege, at forbrugerne bør kigge nøje på lige præcis ÅOP, som entydigt er kiloprisen på, hvad et lån koster.
Ja tak.
Jeg er da glad for, at også De Konservative bekymrer sig om forbrugerne, særligt de svage forbrugere.
Når man nøje læser de retningslinjer, som er udstedt af Forbrugerombudsmanden, vil man se, at det også tydeligt fremgår, at de kun gælder lån op til og med 1.500 kr.
Man kan jo altså uden videre gå ind på eksempelvis onkelbob.dk og låne 10.000 kr., uanset hvordan ens finansielle baggrund er.
Det kan man altså hurtigt få økonomiske problemer med.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ordføreren er i stand til at dokumentere, at man i andre lande, hvor man har et loft over renterne, har den her oplevelse af, at man så bare lægger sig op til loftet.
Gør man eksempelvis det i Tyskland?
Gør man det i Italien?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, fordi ministeren tidligere ikke har været i stand til at svare på det her i salen.
Colette L. Brix (DF), 2009-02-19:
Hr. Benny Engelbrecht har fuldstændig ret.
Vi skal da have det så billigt som muligt, og derfor skal vi også have så mange udbydere som muligt.
For hvis vi laver et loft og siger: hertil og ikke længere, så siger det vups, og så er alle deroppe.
Netop derfor er der så stor en spredning.
Men jeg vil gerne lige gøre opmærksom på, at på den liste over de 35 forskellige udbydere - både forretninger og banker - som jeg har her, er det Jyske Bank, Danske Bank, Lån & Spar Bank og Lån & Spar Bank igen, som faktisk er nogle af de allerdyreste.
Det er altså bare sådan til orientering.
Det er stiftelsesprovision, det er omkostninger ved lånet - det er lige så dyrt som at tage et på 100.000 kr.
Men vi skal jo ikke hen til, at folk bliver prakket endnu højere lån på, det ville jo være forfærdeligt.
Hvis folk har brug for et lille lån, skal de have lov til at tage det lille lån.
Men jeg vil give hr. Benny Engelbrecht ret i, at der skal oplyses fuldstændigt om det her.
Begrebet ÅOP tror jeg er meget svært.
Jeg tror nemlig, at der måske ikke ligefrem skal stå kilopris, men den samlede pris for det her, så man kan gå ind på listen og lige med det samme se, hvor det er dyrest.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-19:
Jeg er glad for, at ordføreren er så positiv i virkeligheden både i forhold til at være med til at styre renten på nogle af de her lån og i forhold til at hjælpe nogle af dem, der ender i problemer.
Der er ingen tvivl om, at vi, hvis vi ikke tager situationen alvorligt nu, er nødt til at tage situationen alvorligt om måske 2-3-4 år, når vi ser rigtig mange danskere komme i klemme på grund af den internationale finansielle krise.
Der synes jeg, at det er godt, at ordføreren forstår, at det her er ganske alvorligt, så det vil jeg gerne kvittere for.
Tina Nedergaard (V), 2009-02-19:
Jamen det vil vi, og det gør vi jo også.
Det er jo noget, der er aftalt blandt partierne her i Folketinget, og vi har bl.a. midler fra satspuljen.
Men jeg vil godt sige, at en af grundene til, at Venstre har ændret sit synspunkt på dette felt, er, at der da er et dilemma i, at vi jo faktisk er i en situation, hvor det er det offentlige, der skal gå ind og løse problemerne, når de er blevet skabt, men hvor man med en vis begavelse også nogle gange kunne gå ind og se, om vi kunne undgå, at problemerne bliver skabt.
Det er derfor, at hele udbuddet af lån er væsentligt at få kigget igennem, og jeg mener også, at vi måske burde finde en bremse for det, at nogle udnytter en forbrugers svage situation - i og med at forbrugeren vælger så dyrt et lån, er vedkommende på en eller anden måde i en svag situation.
Derfor er ågerbestemmelsen efter vores opfattelse nu forældet i sin form.
Men det, der også er relevant, er jo, at når vi sammenligner med Sverige, kan vi se, at de har en lang række informationer om de her forbrugere, som optager de her lån, som de så desværre i et vidt omfang ikke kan tilbagebetale.
Der håber jeg jo meget på, at vi i Erhvervsudvalget i anonymiseret form kan få resultatet af det arbejde, som ministeren sætter i gang nu, og de informationer, som Forbrugerombudsmanden henter ind, til gennemgang, så vi ved, nøjagtig hvad det er, der hele tiden sker på det her område.
Det synes jeg er helt centralt.
Men jeg kan give tilsagn om, at vi gerne bakker op om de svage, der er kommet i problemer.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Jeg skal gøre mit bedste, hr. formand.
Grunden til, at jeg reagerer med et spørgsmål, er, at jeg bliver lidt provokeret over ministerens redegørelse, når ministeren siger, at der ikke har været en eneste klage, og i øvrigt vil ministeren ikke reagere, medmindre der foreligger en dokumentation.
Så tænker jeg, at ministeren da vel også må tænke lidt præventivt, især når man tænker på, hvad det er for en gruppe, vi har med at gøre.
Altså, behøver man først reagere, når skaden er sket?
Kan man ikke handle på forhånd, når man kan se, at der her er sådan en stor risikogruppe, som er udsat for en stor udfordring, fordi der er nogle af de ting, de ikke kan tackle?
Det er det ene.
Der andet er, at Forbrugerrådet jo har anbefalet en forbrugerbeskyttende instans og har henvist til andre EU-lande, som ministeren garanteret også er bekendt med, og så vil jeg egentlig høre, fordi samme forbrugerråd har henvist til, at netop Danmark virkelig sakker bagud, hvad det her område angår, om det slet ikke er noget, der bekymrer ministeren, når det er Forbrugerrådet, der taler om de her faresignaler og kommer med anbefalinger.
Lene Espersen (KF), 2009-02-19:
Jeg vil starte med at sige til fru Yildiz Akdogan, at jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi agerer præventivt, og det er sådan set derfor, at Forbrugerombudsmanden har taget det initiativ, der handler om at få lavet retningslinjer.
Det er jo væsentligt at få understreget, at det her er et område, hvor man ligesom kan sige, at de firmaer, der i dag udbyder lånene, kunne vælge at sige, at det ønsker de ikke at indgå i, og at de er ligeglade, men det er faktisk lykkedes for Forbrugerombudsmanden at få disse virksomheder til helt og aldeles frivilligt at indgå en aftale, der betyder, at forbrugerne får beskyttelse.
Jeg synes da, at det er en væsentlig information.
Der er ikke kommet nogen klager indtil videre.
Man har alligevel valgt at sige, at nu laver vi nogle meget, meget gode og omfattende retningslinjer, der skal beskytte forbrugerne.
Derudover følger vi området løbende, og ydermere har jeg faktisk tænkt mig at nedsætte en arbejdsgruppe for netop at se på, om der er flere erfaringer også fra andre lande, som vi kan benytte os af.
Det synes jeg sådan set er et utrolig offensivt svar på en situation, hvor der fortsat ikke er nogen klager.
Så er det korrekt, at der måske er ting, hvor Forbrugerrådet har en anden opfattelse end den opfattelse, som jeg har som minister.
Jeg må bare sige, at min erfaring med lofter er, at det bliver normalen, og det mener jeg vil skade rigtig mange forbrugere i Danmark.
Yildiz Akdogan (S), 2009-02-19:
Tak for det.
Jeg værdsætter, at ministeren forholder sig på en offensiv måde til det her, men det ændrer desværre ikke ved det forhold, at vi har et forbrugerråd, hvis opgave er at se på, hvor farerne ligger henne, og hvad der kan gøres, som netop anbefaler ministeren og Folketinget generelt, at der kommer et loft på det her område.
Så kan jeg blive lidt forvirret, når ministeren siger, at der ikke er nogen dokumentation, der har ikke været nogen klager, vel vidende om, at vi har med en meget specifik gruppe at gøre, og så er der ikke noget at komme efter.
Jeg synes, at man skulle overveje det præventive i det.
Det er det ene.
Det andet er, at ministeren nævnte, at der nu er indgået en aftale med Forbrugerombudsmanden, men kan ministeren så ikke bekræfte, at det her kun gælder sms-lån, eller har jeg misforstået noget?
Lene Espersen (KF), 2009-02-19:
Jeg vil sige til fru Yildiz Akdogan, at vi jo netop har ageret præventivt ved at sørge for, at Forbrugerombudsmanden har lavet aftaler med de virksomheder, som dette vedrører, og det, der er helt afgørende for mig at få understreget, er, at for de forbrugere, der måtte ønske at tage den her type lån, er der nogle helt klare forudsætninger for og nogle klare retningslinjer for, hvad det er, forbrugerne skal vide, før de siger ja til det lån, herunder bl.a., hvad det vil koste at få lånet og mulighederne for at fortryde, at de har sagt ja til et lån, som de så alligevel ikke vil have, og så gælder naturligvis også, at det et område, som bliver fulgt meget tæt.
Jeg vil sige, at det, der er afgørende for det videre forløb, naturligvis er, at man ikke kommer i en situation, hvor f.eks. de udbydere, der er på området, begynder aggressivt at markedsføre sig for at udnytte, at det måske er svage forbrugere.
Også det har Forbrugerombudsmanden taget stilling til.
Så jeg vil sige, at jeg under udvalgsbehandlingen - jeg kan ikke nå at besvare alle spørgsmål - er jeg selvfølgelig indstillet på at besvare de spørgsmål, der måtte være.
Jeg synes bare, at jeg må understrege, at her er der virkelig taget offensive initiativer for at beskytte forbrugerne, og der er også mulighed for at følge udviklingen undervejs.