runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Så har hr. Ole Birk Olesen jo ikke læst finanslovforslaget særlig grundigt, for der er jo en lang række områder i det her forslag, hvor pengene faktisk bliver prioriteret.
Det er bl.a. inden for sundhed og på socialområdet.
Der ligger rent faktisk nogle konkrete prioriteringer i finansloven.
Det, jeg sådan set godt kunne tænke mig at høre nogle svar på, er om den prioritering, som skal til, når man vil have en minusvækst sammen med Venstre.
Det er det, Liberal Alliance nu siger.
Det er fint, at man har fundet sammen i den ekstreme liberale lejr.
Al ære og respekt for det.
Kan vi ikke få nogle områder og steder, hvor der skal være den her negative vækst?
Det må man da trods alt have tænkt på i Saxo Bank-partiet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Så kan vi jo kalde SF for 3F-partiet eller LO-partiet, hvis det er enormt morsomt.
Det er egentlig ganske simpelt, og vi har jo gang på gang lagt frem, hvad vi gerne vil, og jeg har svaret på samme spørgsmål rigtig mange gange fra denne talerstol. Der er en række områder, hvor vi mener, at der kan bruges færre penge.
Et af områderne er efterlønnen, et andet er til erhvervsstøtte, noget tredje er, at vi gerne vil hæve folkepensionsalderen med et enkelt år, og noget fjerde er mere udlicitering, og noget femte er færre offentligt ansatte.
Vi siger, at der skal være 40.000 færre; regeringen har sagt, at der skal være 30.000 færre.
Der er masser af kilder til finansiering.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Ja, det synes jeg faktisk det er.
Vi har også sagt, at vi vil have en grøn boligjobordning.
Det har vi sådan set spillet helt åbent ud med.
Vi har også spillet ret åbent ud med at sige, at det ikke indgik i regeringens overvejelser.
Det kunne man læse, vi kunne debattere under førstebehandlingen af finansloven, at regeringen har prioriteret anderledes.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at økonomien er betydelig svagere, end vi alle sammen havde regnet med, og derfor er vi også nødt til at lave nogle økonomiske prioriteringer.
Det har regeringen gjort.
For os har det været helt afgørende, hvordan vi skaber så mange arbejdspladser som overhovedet muligt, og der må man bare sige, at bl.a. boligjobordningen har vist sig at være rigtig, rigtig dyr i forhold til det antal beskæftigede, man fik ud af det.
Derfor har man kunnet bruge pengene på en anden og bedre måde.
For mig at se er det helt afgørende, når vi sidder med begrænsede midler i den offentlige sektor, at vi så også bruger dem på den bedst mulige måde.
Og det betyder selvfølgelig også, at vi skal sikre, at vi får den bedst mulige beskæftigelseseffekt ud af det.
Det synes jeg vores borgere har krav på, og det mener jeg faktisk at vi opfylder med de initiativer, regeringen nu lægger frem.
Linda Kristiansen (RV), 2012-12-18:
På Liberal Alliances hjemmeside står der: »Liberal Alliance vil styrke velfærdssamfundets kerneområder. Vi vil have et sundhedsvæsen i topform, vi vil have et uddannelsessystem, der giver os et internationalt forspring, og vi vil øge kvaliteten i de kerneydelser, som kommunerne har ansvaret for i dag.«
Hvordan ønsker Liberal Alliance specifikt at finansiere dette?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det ønsker vi at finansiere, ved at pengene bliver brugt bedst muligt.
Det, der foregår i dag, foregår måske ikke lige effektivt alle steder, så vi ønsker, at man fremover har større fokus på, hvordan vi får mest for pengene.
Et godt svar på det kunne jo f.eks. være, at man i højere grad benyttede sig af at spørge private virksomheder om, hvad de skulle have for at producere en ydelse til borgerne, i stedet for at man i kommuner og regioner producerer den selv – altså udlicitering, konkurrenceudsættelse.
Det virker i forvejen, og det ville også virke, hvis man brugte det mere.
Linda Kristiansen (RV), 2012-12-18:
Kan Liberal Alliance ikke forklare mig, hvad de mener med ordene styrkelse, topform, forspring og kvalitet?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Der mener vi bare, at uanset hvor mange penge, der puttes i forskellige områder af den danske velfærdsstat, skal de penge bruges på den bedst mulige måde.
Det vil sige, at hvis der er en beslutning fra Folketinget om, at der skal bruges x antal mia. kr., så skal vi sørge for, at de x antal mia. kr. bliver brugt bedst muligt, sådan at borgerne får den bedst mulige service.
Thomas Jensen (S), 2012-12-18:
Jeg synes altid, at det er forfriskende, når Liberal Alliances finansordfører deltager i debatten, for så kan man rent faktisk få nogle klare svar en gang imellem.
Jeg synes, at for første gang i dag begynder svaret fra den borgerlige blok at åbne sig op om, hvor det er man vil skære ned.
For Venstres finansordfører ville jo ikke løfte sløret for ret meget – faktisk slet ingen ting – og Dansk Folkepartis formand og finansordfører ville heller ikke løfte sløret for noget. Men jeg hører her, at hr. Ole Birk Olesen løfter sløret for, at der skal skæres ned på erhvervsstøtteordninger.
Det er jo sådan, at der gives erhvervsstøtte for ca. 20 mia. kr. om året.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvilke konkrete erhvervsstøtteordninger er det, Liberal Alliance gerne vil skære ned på?
Er det f.eks., at aviserne ikke betaler moms i dag, men kun lønsumsafgift?
Er det her, Liberal Alliance gerne vil gå ind at fjerne noget erhvervsstøtte – ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Nej, det kan jeg ikke.
Altså, vi har været med til at skaffe nogle penge til at sørge for, at velfærden blev forbedret, sørge for, at Venstres fedtafgift blev fjernet, sørge for, at der ikke bliver sat en ny sukkerafgift i gang.
Vi har lavet rigtig mange fornuftige ting, og samtidig har vi taget en lang række initiativer, som har været med til at skabe beskæftigelse.
Men som jeg sagde i min ordførertale: Vi vil gerne meget længere.
Mette Bock (LA), 2012-12-18:
Uden at vi skal ind i en lang diskussion om den finansielle sektor tror jeg, med den store indsigt, som ordføreren har på det her område, at ordføreren formentlig også ved, at hvis man laver sådan noget isoleret i et lille land som Danmark, har det en meget negativ effekt på den økonomiske udvikling i landet.
Men det andet, jeg gerne vil følge op på, er, om det er i overensstemmelse med Enhedslistens syn på, hvad det gode arbejde er, at man skal være beskæftiget, uden at der egentlig er opgaver.
Det er altså en anden måde, om jeg så må sige, at sætte folk på pause.
Nu hedder det så bare, at de er ansat, i stedet for at de er på dagpenge.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
De folk, der bliver ansat i kommunerne, skal jo lave noget, der er fornuftigt.
Vi kunne aldrig drømme om at mene andet.
Der er masser af opgaver, der ikke bliver løst godt nok i dag, og der kunne man sagtens ansætte nogle flere.
Så vil jeg sige, at jeg godt nok har hørt, at hvis man laver en skat på spekulationer, vil spekulanterne forsvinde ud af landet.
Mit modsvar til det er: Og hvad så?
Altså, i dag har vi lavet, jeg ved ikke hvor mange bankpakker for at redde spekulanter.
Hvis spekulanter forsvinder ud af Danmark, vil det være en fordel, og så vil der stadig væk være – hvad skal man sige? – transaktioner af forskellig anden art, som ikke forsvinder ud af landet, bl.a. fordi det her jo er en EU-regel, der skal gennemføres i alle EU-lande, og derfor kommer pengene i kassen alligevel.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at regeringen lever op til sit eget regeringsgrundlag om, at alle skal have lige muligheder.
Her tænker jeg specielt på skatteaftalen, der blev indgået mellem regeringen, Venstre og De Konservative.
Ordførerens politiske ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, var ude at sige, at regeringen pissede på vælgerne, og at Enhedslistens tillid til regeringen var ikkeeksisterende.
Har Enhedslisten fået genoprettet tilliden til regeringen, siden de kan stemme for det her finanslovforslag?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Det er fantastisk.
Før var jeg næsten en del af et regeringsparti, og nu skal jeg stå inde for regeringsgrundlaget, men vi klarer det hele, det er ikke noget problem.
Den aftale, vi har lavet med regeringen, betyder mere lighed i samfundet.
Og det har været to meget afgørende ting for os.
Den ene er, at aftalen i sin helhed betyder mere lighed i samfundet, og den anden er, at vi spænder et sikkerhedsnet ud under de mennesker, der er ved at miste deres ret til dagpenge og kunne gå ud i at have 0 kr. til deres forsørgelse.
At regeringen så har lavet ulykker sammen med de borgerlige, er vi selvfølgelig meget kede af, men vi har været med til at rette op på nogle af tingene.
Jeg må igen sige, at den hovedulykke, som vi har været med til at rette op på, nemlig at de her folk var ved at miste deres dagpengeret på grund af halveringen af dagpengeperioden, er altså en, der er lavet af Venstre, Konservative, Liberal Alliance – jeg kan ikke huske, om de stemte for, men det tror jeg – Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Så vi har sådan set bare ryddet lidt op efter de borgerlige.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Men det er også meget interessant, at Enhedslisten gik ind til de her forhandlinger med det mål at ændre på det og kom ud med hængende hoveder og faktisk ikke fik rettet op på ret meget.
Så jeg ved ikke, hvordan og hvorledes man skal tolke Enhedslisten, for Enhedslisten stemmer alligevel for en finanslov og for en skatteaftale i dens helhed, som Enhedslisten har været imod, fordi de siger, at den er socialt skæv.
Så Enhedslisten bakker jo om regeringsgrundlaget.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Vi stemte altså imod skatteaftalen, så må jeg lige være her!
Selvfølgelig gjorde vi det, for vi var lodret imod den.
Vi var ærgerlige over, at man ikke lavede en aftale med os, fordi den ville have været mere social retfærdig.
Man havde ikke stjålet penge fra pensionister, arbejdsløse, førtidspensionister og fra andre af dem, der har allermindst, hvis man havde lavet aftalen os.
Man valgte desværre at lave den med Venstre og De Konservative.
Så vil jeg sige, at det, vi har taget stilling til, er, om vi kan hjælpe nogle af de mennesker, der kommer meget i klemme på grund af den aftale om at skære i dagpengene, der er lavet mellem de borgerlige partier.
Det er vi altså et stykke hen ad vejen lykkedes med, og jeg er helt sikker på, at de mennesker, som om en uge ville have set en lønningscheck på 0 kr., 0 kr. i dagpenge, 0 kr. at leve for, er glade for, at Enhedslisten trods alt lavede en aftale og dermed sørgede for, at de kan få lidt til deres forsørgelse.
Det er fuldstændig korrekt, at vi gerne vil have rettet op på situationen for alle dem, der blevet fyret, og vi synes også, at der er brug for flere ansatte på mange områder.
Den hovedfinansiering, vi havde tænkt os at pege på og har peget på, er, at den finansielle sektor kommer til at betale noget mere i skat.
Det vil sige, at det specielt skal ske på det, der hedder finansielle transaktioner.
Når man spekulerer, skal man aflevere en skat.
Det synes vi er en rigtig god måde at finansiere det på.
Så er det i øvrigt ikke så dyrt at ansætte folk til at passe børn eller til at undervise i folkeskolen, for størstedelen af udgiften, når man ansætter en til at yde velfærd, sparer man i dagpenge og får ind i ekstra skat, når folk kommer i arbejde.
Derfor er det ganske overkommeligt, og jeg synes, at det vil være helt fint, hvis den finansielle sektor kommer til at betale.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Enhedslisten er meget ked af, at man har forkortet dagpengeperioden til 2 år.
På trods af vores ideologiske forskelle tror jeg faktisk at vi ville kunne blive enige om, at den største katastrofe på et arbejdsmarked er langtidsledighed.
Det er det, at mennesker går ledige så lang tid, at de mister kompetencer, at de får meget svært ved at genindtræde på arbejdsmarkedet.
Det kan være et økonomisk problem, men det er i høj grad et socialt problem.
Det er simpelt hen den største katastrofe på et arbejdsmarked.
Når nu al forskning viser, at det både teoretisk og empirisk i forhold til de erfaringer, man har med tidligere forkortelser af dagpengeperioden, viser sig, at det, at man forkorter dagpengeperioden, sænker den strukturelle ledighed på sigt, hvorfor er Enhedslisten så imod, at man laver reformer, som modvirker det, som vi alle sammen anser som den største trussel, nemlig langtidsledighed, for det modvirker en kortere dagpengeperiode?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Det, der sker, når man fratager mennesker dagpengene, er, at de kommer ud i en social katastrofe, hvor deres familie eventuelt må flytte fra hus og hjem, og hvor børnene må flytte fra deres venner, i det hele taget en linje til deroute.
Det er bare det, man skal vide, når man snakker om, at hvis man bare fjerner dagpengene, så går det rigtig godt.
Så er det ikke korrekt, at alt viser – i hvert fald er vi ikke alle sammen enige om det – at bare man fjerner dagpengene, kommer folk i arbejde.
Der kommer ikke flere arbejdspladser, fordi man fjerner dagpengene.
Det er korrekt, at i den allersidste tid, hvor folk er på dagpenge, så bliver de selvfølgelig desperate og søger, om jeg så må sige, hvad som helst for at få et job, men det skaber ikke flere arbejdspladser.
Så skubber de bare en anden ud.
Og derfor er det vores opfattelse, at man skal tilbyde folk et job – og det må også være Liberal Alliance synspunkt – tilbyde folk et job.
Så kan de komme i arbejde til vores alle sammens bedste, i stedet for at nogle familier kastes ud i en social deroute.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Man har forkortet den fra 7 til 5 år, fra 5 til 4 år, og dengang viste erfaringerne helt entydigt, at det øgede beskæftigelsen.
Har han nogle tal, der dokumenterer, at så og så mange har måttet sælge deres huse osv.?
Det er i øvrigt også sådan, at har man ikke noget forsørgelsesgrundlag, er man berettiget til kontanthjælp.
Så der er ikke nogen, der mister forsørgelsesgrundlaget.
Er det ikke det, som vi burde arbejde for at gøre, lave reformer, som får folk i beskæftigelse?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Man har ikke ret til kontanthjælp, hvis man mister sine dagpenge, ikke hvis man er gift, og ikke hvis man har en lille formue, herunder en lille formue i form af en pensionsopsparing.
Så derfor er der rigtig mange mennesker, der kommer ud i ingenting, og det er jo det, der er problemet.
Så synes jeg da også, at man skal sørge for, at folk får et arbejde.
Men der kommer ikke flere arbejdspladser, ved at man fratager mennesker dagpengeretten, kan vi ikke være enige om det?
Det kommer der ikke flere job af.
Der kommer ikke mere beskæftigelse, ved at man fjerner dagpengeretten.
Men vi kan skabe nogle flere job, og så kommer folk i arbejde.
Det er det, vi går ind for: at skabe nogle flere job.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Hvordan kan det være, at Enhedslisten har været totalt fraværende, været fuldstændig passive, når det gælder om at skabe danske produktionsarbejdspladser eller i det mindste sikre, at danske produktionsarbejdspladser ikke flytter ud af landet?
Tværtimod har Enhedslisten bare ladet stå til over for regeringen, der jo har ført en politik, der har gjort, at mange produktionsarbejdspladser er rykket ud af Danmark.
Det er netop produktionsarbejdspladser, der er grundlaget for al velstand her i landet.
Hvorfor har Enhedslisten været så passive?
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Det har vi da ikke været.
Vi har lavet nogle ting sammen med Venstre, bl.a. et energiforlig, som skaber rigtig mange arbejdspladser.
Vi har sammen med Dansk Folkeparti lavet en trafikaftale, som skaber rigtig mange arbejdspladser.
Vi har lavet en grøn aftale i det finanslovforslag, der stemmes om i morgen, og som indebærer rigtig mange arbejdspladser, og som vel og mærke jo gør det også i den private sektor.
For når vi sætter gang i vedvarende energi og i renovering og i udvikling af grøn teknologi, er det jo primært den private sektor, de nye arbejdspladser skabes i.
Så vi har gjort rigtig, rigtig meget.
Vil Venstre være med til at lave mere for at skabe arbejdspladser også i den private sektor, skal Venstre være meget velkommen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Men i den store sammenhæng er det, som hr. Frank Aaen her nævner, jo kun pebernødder.
Der er jo rigtig mange arbejdspladser, der inden for de sidste år er flyttet ud af Danmark, ikke bare inden for produktionen, men også inden for handelslivet, hvor mange er flyttet syd for den danske grænse på grund af de høje skatter og afgifter, som også Enhedslisten har været med til at gennemføre her i Danmark: over 6 mia. kr. ekstra i skatter og afgifter inden for det sidste års tid.
Kan hr. Frank Aaen ikke se, at det er en helt gal politik?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen spørgeren ved jo udmærket, som jeg, at SF ikke har lagt stemmer til – hvad hedder det? – forringelserne af dagpengene.
Det var ikke vores forslag, der var ikke os, der bragte det på bane.
Men det er sådan, at når der er et flertal, og det er der, respekterer man det i øvrigt også.
Jeg synes, vi er kommet med en lang række gode initiativer; akutpakken, akutjobpakken.
Jeg synes, at det har været nødvendige tiltag, jeg synes, at det er de rigtige tiltag.
Jeg tror, at vi har behov for at lave en bred indsats.
Det er jo også det, regeringen gør.
Det er baggrunden for, at vi har en kickstart, som skaber arbejdspladser næste år.
Det tror jeg faktisk vi godt kan blive enige om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Se, der har jo det sidste års tid været meget diskussion om det her med løftebrud, og det har været i en forbindelse, hvor det handlede om, at regeringspartierne, herunder Socialistisk Folkeparti, før valget i september sidste år lovede en masse ting, som man enten ikke har gennemført, eller hvor man har gennemført noget andet.
Når regeringspartierne har skullet forsvare sig omkring det her, har det somme tider handlet om, at man ikke var kommet i regering endnu, at man ikke havde lavet sit regeringsgrundlag, at man ikke havde lagt sin politik frem, og at det jo er det, man skal måles på.
Derfor satte jeg mig så for at prøve at måle regeringen på det, og så er spørgsmålet: Hvorfor laver man så løftebrud i forhold til det, man inden for de her 14 måneder eller 15 måneder, hvor man har haft magten, selv har lovet?
Jeg tænker selvfølgelig på hjemmeserviceordningen.
Hvis vi tager finanslovaftalen for 2012, som jeg står med her i hånden, så fremgår det tydeligt på side 24, at man ville sikre, at pensionisterne igen fik åbnet mulighed for tilskud til rengøring i hjemmet i forhold til den gamle hjemmeserviceordning.
Det ville man sikre, når man kom og skulle lave finanslov for 2013.
Tager vi så finanslovaftalen for 2013, fremgår det, at man nu har nedlagt hjemmeserviceordningen.
Spørgsmålet er selvfølgelig: Hvorfor?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen regeringen har prioriteret at bruge pengene anderledes.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Så det, man lovede vælgerne som regering, efter man var kommet til, i finanslovaftalen for i år, nemlig at hjemmeserviceordningen ville bestå, har man nu fortrudt, fordi man har valgt at bruge pengene anderledes.
Så må jeg spørge: Hvor har man så valgt at bruge pengene?
Er det på udviklingsbistanden, som stiger med 371 mio. kr., tror jeg det er?
Er det til lempelserne af udlændingepolitikken, hvor man bruger et par hundrede millioner kroner om året, bl.a. på udflytning af asylansøgere til lejligheder og til steder ude i det pulserende landskab?
Altså, er det, fordi det er en målrettet prioritering, at man ikke engang kan holde et af de løfter, man selv gav, efter man kom i regering, nemlig at hjemmeserviceordningen til pensionister selvfølgelig ville fortsætte?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen hr. Thulesen Dahl ved jo udmærket godt, at det, der også lå f.eks. i håndværkerfradraget osv., var, at det stod til at udløbe med udgangen af 2012.
Det var sådan set, så vidt jeg husker, et led i en aftale, som Dansk Folkeparti var med til at indgå sammen med Venstre og Konservative.
Og der har regeringen valgt at bruge pengene anderledes, fordi man rent faktisk vurderer, at man kan skabe øget beskæftigelse på bedre og andre måder.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Nu har prognoser fra forleden dag jo vist, at beskæftigelsen ikke går som forventet, og at arbejdsløsheden ikke falder som forventet.
Hvad har SF tænkt sig at gøre ved det?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg tror, at vi alle sammen må erkende, at det er en ekstremt vanskelig situation, vi står i, og jeg tror ikke, det er ønskværdigt, at vi har en høj ledighed i Danmark.
Det gjorde vi både med sidste års finanslov og med det her års finanslov.
Hvis vi sammenligner arbejdsløsheden i Danmark med en lang række andre lande, f.eks. de sydeuropæiske lande, så har vi trods alt en begrænset arbejdsløshed.
Er den for høj?
Ja, det er den, og derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at se på, hvad vi kan gøre for at skabe beskæftigelse.
Det synes jeg sådan set er et ganske konkret bud, der ligger i den her finanslov.
Er det nok?
Er vi nødt til at følge udviklingen?
Selvfølgelig er vi det.
Jeg synes bare, det er for tidligt at stå her og sige, hvor vi er på vej hen med det.
Hr. Frank Aaen ved udmærket ligesom mig, at det er ekstremt svært at forudsige den økonomiske udvikling, vi har stået med.
Det, der er sket i de her år, særlig i Sydeuropa, har haft meget store konsekvenser for Danmark.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Jo, men nu er det jo sådan, at regeringen har fremlagt en prognose, som jeg går ud fra at vi er enige om er det bedst mulige gæt i den nuværende situation
Og den prognose viser altså, at på trods af de initiativer, som Enhedslisten har været med til, og på trods af de initiativer, regeringen har taget, så stiger arbejdsløsheden, og så vil vi stadig væk blive ved med at have en lavere beskæftigelse, end før den her regering kom til.
Det er derfor, jeg siger, at så synes jeg egentlig – og jeg vil gerne vente på finansministeren senere i dag – at regeringen godt må komme op med noget.
Når det viser sig ifølge egne prognoser, at det ikke går, som man ønsker, så må man jo komme med nogle initiativer.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Det mener jeg faktisk også regeringen gør.
Det synes jeg er en positiv udvikling.
Jeg synes, den her aftale, vi har lavet om akutjobpakken, hvor landets arbejdsgivere faktisk er med til at skabe 12.500 akutjob, er et andet eksempel på, hvordan vi rent faktisk giver nogle af dem, der i dag er ledige, en chance for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, at det med al tydelighed understreger, at vi tager ledigheden meget, meget alvorligt, og det handler da i allerhøjeste grad om at skabe beskæftigelse det kommende år.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: I lyset af at der de senere år er blevet 30.000 færre offentligt ansatte, har det ifølge SF's ordfører resulteret i, at de ydelser og den velfærd, som leveres af det offentlige til borgerne, er blevet dårligere?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Regeringen har jo selv lagt for, bl.a. med besparelser inden for den statslige administration.
Det har man jo gjort med udgangspunkt i, at man rent faktisk godt kunne slanke den statslige administration, som var vokset for meget under de borgerliges styre.
Det har selvfølgelig været udtryk for en prioritering, hvor vi har valgt at prioritere rent faktisk at stramme op på bureaukratiet.
Det synes jeg sådan set er al ære værd.
Jeg troede sådan set også, at Liberal Alliance var enig i den manøvre.
Så jeg synes, vi har taget de nødvendige forholdsregler.
Vi har som udgangspunkt ikke et stort ønske om at sænke beskæftigelsen, hverken i det offentlige eller i det private.
Jeg har tværtimod et ønske om at sikre en god beskæftigelse, således at vi får en så lav ledighed som overhovedet muligt.
Det tror jeg sådan set også vi er enige om.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Hr. Jonas Dahl taler om den statslige administration.
Der er faktisk blevet 30.000 færre ansatte i kommunerne, og det burde jo føre til – hvis man lyttede til SF's retorik i valgkampen og før valgkampen – at vores velfærdssamfund blev smadret.
Men det er tilsyneladende ikke sket, så derfor stiller jeg bare spørgsmålet en gang til, så vi kan få det på det rene: Mener SF, at reduktionen af kommunalt ansatte med 30.000 personer de seneste par år har resulteret i en dårligere service, eller har man fastholdt en udmærket service til borgerne?