runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2010-10-26:
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at der skal meget mere til, og der står jo også meget mere i regeringens samlede indbrudspakke, men det er bare sådan, at de andre ting, der skal til, jo ikke er noget, man skal lovgive om i straffeloven og retsplejeloven – der kan vi jo ikke lovgive om flere penge til kriminalforsorgen f.eks. – og derfor kan man jo ikke inkludere det i et lovforslag, som drejer sig om ændringer af straffeloven og retsplejeloven.
Det skal vi jo gøre andre steder.
Men der er en lang række tiltag.
Politiet gør jo også en indsats.
Der var i øvrigt en bemærkning, som jeg glemte at kommentere på, omkring politiets indsats.
Det er jo sådan, at politiet nu, siden vi i regeringen besluttede os for den her indbrudspakke, er gået ind i en meget målrettet indsats over for indbrud på nationalt plan med en koordinering udeomkring i politikredsene, hvor man er meget fokuseret på at bekæmpe indbrud.
Vi har ikke for alvor fået tallene, men som jeg hører det nu, når jeg er ude at besøge politiet rundtomkring, begynder det altså også at give gevinst.
Man kan se, at kurven begynder at knække mange steder, så antallet af indbrud er på vej nedad igen.
Det er i øvrigt rigtigt – jeg tror, det var fru Pia Adelsteen, der var inde på det – at der er mange af disse indbrud, der begås af udlændinge, og det er jo så typisk en anden problemstilling end afhængighed af stoffer, det er nogle andre problemer, der gør sig gældende der.
Derfor hører det selvfølgelig også med i den samlede indsats, at vi er opmærksomme på, at der altså desværre er udlændinge, som kommer til landet og begår indbrudskriminalitet.
Så det skal vi også – og det har politiet også – have et vågent øje med.
Karen Hækkerup (S), 2010-10-26:
Tak til ministeren for svarene.
Da jeg nævnte, at jeg synes, det ville have været rart, at det her havde omfattet mere end berigelseskriminalitet, var det sådan set ikke tænkt som en kritik, det var mere tænkt som et inderligt hjertesuk, for jeg tror, ministeren og jeg er enige om, at der skal en anderledes indsats til i vores fængsler.
Hvis vi skal have dem, som er blevet dømt for kriminalitet, og som sidder og afsoner en straf, til at forlade den kriminelle løbebane, skal vi have mere gang i Kriminalforsorgen i Frihed, vi skal have flere i misbrugsbehandling, vi skal have flere, der får job og uddannelse, vi skal have flere på rette vej ud af fængslerne.
Vi har i dagens Danmark et stigende recidiv, dvs. tilbagefald til ny kriminalitet, og det er modsat af, hvad man ser i de øvrige nordiske lande.
Det er dybt bekymrende, at vores fængsler, som tiden er lige nu, rent faktisk lukker flere og flere ud, der efterfølgende begår ny kriminalitet, og det er ikke betryggende, at vi kan se udsendelser som »Fængslet« fra Horserød, som viser, at man kan sidde og ryge hash.
Hvis man er misbruger og har et problem, skal man jo ikke have mulighed for at sidde og ryge hash, mens man er i fængsel.
Jeg synes sådan set, at det, der havde været rart i forhold til det her, var, at man var gået skridtet videre og ikke kun havde taget det med om at give folk mulighed for at udveksle oplysninger; det har jeg ikke hørt at der er nogen der har noget imod – jo, De Radikale havde nogle betænkeligheder ved det – men der var opbakning til, at det selvfølgelig skal ske.
Men der er jo alt det andet.
Det her er jo alene at udveksle oplysninger, og det er fint nok, men der skal jo meget mere til.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-26:
Som jeg sagde før, er der en bred forklaring på, at vi skal have nogle flere unge igennem ungdomsuddannelserne, og det adresserer vi også først og fremmest med den ungepakke, som jeg refererede til før.
Jeg ved ikke, om hr. Karsten Hønge er uenig i præmissen om, at praktikpladssituationen helt overvejende skyldes den globale nedkøling af økonomien.
Jeg opfatter det således, men det er et mærkværdigt udsagn, fordi det jo selvfølgelig er sådan, at virksomhederne ikke kan tage imod praktikanter, lærlinge, hvis de ikke har noget at lave til dem.
Det er det, der er det helt overvejende problem, og det, der også gør, at vi fra vores side har angrebet det her problem på den måde, at vi faktisk ikke nærer stor mistillid til, at arbejdsgiverne gerne vil tage imod lærlinge.
I modsætning til hr. Karsten Hønges parti har vi faktisk tiltro til, at det er i deres egen interesse, og derfor tager vi også diskussionen med arbejdsgiverne om, hvordan vi kan sikre, at flest mulige bliver uddannet fra erhvervsuddannelserne.
Men den helt brede diskussion om, hvorfor det er, at vi ligger for lavt i forhold til at få unge igennem ungdomsuddannelserne, når vi nok ikke at tage til fulde her, men jeg er fuldstændig enig i, at det er en problemstilling, som vi skal være bedre til at adressere her i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-26:
Ja, det er jo altid rart her i efterårskulden at kunne varme sig ved en gang varm luft fra en ordfører her, for det var jo hr. Rasmus Jarlov selv, der bragte det i spil og sagde, at grunden til, at situationen i Danmark er, som den er, skyldes den internationale krise.
Hvis vi nu holder fast i det udsagn, som hr. Rasmus Jarlov helt af egen drift kom med, er det jo interessant at se, hvordan andre lande har klaret sig, når nu Danmark som det ene af to lande i OECD er rutsjet nedad, og Danmark i dag er placeret som nr. 17 ud af 32 lande, i forhold til hvor mange der får en ungdomsuddannelse.
Og det er jo rigtigt, at ungdomsuddannelse er andet end de faglige uddannelser, men hvis man skyder skylden på den internationale krise og samtidig konstaterer, at Danmark klarer sig exceptionelt dårligt, hvad kunne forklaringen så være på det, andet end at vi har en elendig regering?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-26:
Hvis jeg forstår spørgsmålet korrekt, og det må hr. Karsten Hønge gerne uddybe, så omfatter de tal, som ordføreren refererer til, ikke blot erhvervsuddannelser, men ungdomsuddannelser generelt.
Det er en lidt bredere problematik, som har mange aspekter i sig.
Der er også nogle integrationsproblemer, og der er nogle problemer med at få danske drenge i uddannelse.
Vi har taget en lang række initiativer.
Vi har i foråret implementeret en ungepakke, som er en meget stor satsning fra regeringspartiernes side for at sørge for, at vi får hævet den andel af unge, som får en ungdomsuddannelse.
Vi sørger bl.a. for, at kommunerne nu har en pligt til at følge op, således at alle unge under 18 år har pligt til hele tiden at være i gang, og hvis ikke de er det, skal kommunen skride ind og give dem nogle relevante tilbud.
Men det er en lidt bredere problematik, der ikke kun har med praktikpladssituationen at gøre.
Jeg ligger ikke inde med tal på, hvor mange praktikpladser man står og mangler i andre lande, men jeg ville blive meget overrasket, vil jeg sige, hvis ikke også den her globale nedkøling af økonomien i andre lande har medført, at det er vanskeligere at skaffe praktikpladser til unge mennesker.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-26:
Der hørte jeg hr. Rasmus Jarlov komme med en forklaring om, at det skyldes den internationale krise.
Kan ordføreren så give mig en forklaring på, hvorfor der så kun er to lande inden for OECD, der er gledet ned ad stigen.
Der er kun to lande i OECD, der i forhold til for 10 år siden har færre unge, der tager en uddannelse, og Danmark er desværre et af dem.
Hvordan kan det være, at der kun er to lande, og hvordan kan det være, at Danmark er et af dem?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-26:
Tak for det.
Jeg skal selvfølgelig meddele, at Det Konservative Folkeparti støtter det her forslag.
Vi tager den her praktikpladssituation meget alvorligt.
Det er en dybt ulykkelig situation, at der er mange tusinde unge i øjeblikket, som mangler en praktikplads.
Det er spild af deres talent, og det medfører selvfølgelig frustrationer, at man ikke kan komme videre med sit liv, fordi man ikke kan få den praktikplads, som man har drømt om, og som er en vigtig del af ens uddannelse.
Det er utilfredsstillende for de unge, det er utilfredsstillende for arbejdsmarkedet, og som sagt er det en situation, som vi meget gerne vil gøre noget ved.
Det er det, vi gør nu.
Jeg skal også understrege over for SF's ordfører, at det jo ikke er sådan, at vi har siddet med hænderne i skødet i den forgangne periode.
Den situation, vi har i øjeblikket på praktikpladsområdet, skyldes helt overvejende den økonomiske globale krise, som også har ramt Danmark, og som betyder, at der er en aktivitetsnedgang ude på arbejdspladserne, og derved har mange arbejdspladser simpelt hen ikke haft mulighed for at tage imod praktikanter.
Men vi har jo allerede tredoblet det tilskud, som bliver givet til virksomheder, som tager imod praktikanter, og dermed gjort en stor indsats for at komme situationen i møde.
Det har selvfølgelig også betydet, at situationen er bedre, end den ville have været, hvis ikke vi havde grebet ind.
Staten tager sit ansvar ved også at oprette praktikpladser, og så kigger vi især på det her tilskud, som bliver forøget og forlænget, således at der motiveres til de længere praktikophold, og således at virksomhederne i højere grad bliver ansporet til at tage imod lærlinge.
Jeg har stor tiltro til, at vi kan finde bred enighed om det her initiativ, eftersom alle har påpeget, at det er nødvendigt at gøre noget.
Arbejdsmarkedets parter er også villige til at gå ind og støtte op om den her situation, fordi det er afgørende for, at vi i fremtiden får veluddannet arbejdskraft fra vores erhvervsuddannelser.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-26:
Jeg synes, at den nuværende regering har tacklet situationen ualmindelig dårligt ved bare at kigge på, at over 8.000 unge mennesker i dag ikke kan finde en praktikplads.
Jeg vil da gerne bekræfte, at det her kan være noget af det, der kan komme til at gøre, at det kommer til at gå bedre, lige såvel som at jeg også har hørt, at man vil til at åbne mere op for skolepraktik.
Det tror jeg da også på kan være med til at hjælpe.
Det er da klart, at der er ting her, hvor VKO har forsøgt at rette op på en i øvrigt fuldstændig katastrofal udvikling.
En skandaløs udvikling over for ungdommen i Danmark retter man nu noget op, men det er i øvrigt med et meget, meget dårligt udgangspunkt.
Villum Christensen (LA), 2010-10-26:
Liberal Alliance kan støtte dette forslag.
Vi mener, at der er brug for en ekstraordinær indsats i en ekstraordinær situation, og i modsætning til Enhedslisten er vi faktisk ret sikre på, at det virker.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-26:
Jo, heldigvis har vi oplevet, at den dramatisk nedadgående kurve er blevet knækket, og det er godt at se, at der er flere virksomheder, der indgår praktikaftaler – det er rigtig godt.
Det, jeg brugte min ordførertale til, var at sætte det her lovforslag ind i en sammenhæng, og den sammenhæng er, uanset at vi her på det sidste har oplevet en forbedring, at Venstre i den tid, de har siddet i regering, nu må konstatere, at Danmark er bombet 10 år tilbage.
Det svarer egentlig meget godt til den tid, Venstre selv har siddet i regering – gad vide, om der er en sammenhæng.
Vi er i dag bombet 10 år tilbage, og Danmark er i dag rutsjet til en 17. plads i OECD i forhold til antallet af unge, der får en ungdomsuddannelse.
Det her lovforslag kan være med til at hjælpe, men jeg tror bare ikke, at det kan stå alene, ganske som Lars Kunov fra Danske Erhvervsskoler siger det, og ligesom andre, der har med de her uddannelser i praksis at gøre; man tror ikke på, at det kan stå alene.
Det kan være et af værktøjerne, og det kan være et af midlerne, og derfor stemmer vi for det.
Man skal bare ikke bilde sig ind, at det er det her, der vender udviklingen.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-26:
O.k., det er så fair nok.
Så sidder man og tænker, at der nok så kommer en hel masse, der vedrører lige præcis det konkrete lovforslag, men det gjorde der sådan set ikke, der kom en masse andre ting.
Så kunne vi andre, der var oppe før, have holdt en ordførertale om alle de andre gode ting, som vi har gennemført fra regeringens side i tidens løb og fortsat også har på paletten.
Men det er sådan set ikke det, det handler om, for vi behandler den konkrete sag i den konkrete situation, og ja, det skal sættes sammen med en masse andre ting.
Vil ordføreren for SF ikke godt bekræfte, at det rent faktisk forholder sig sådan, at der er en stigning i antallet af unge mennesker, som går i gang med en uddannelse?
Det viser de fakta, som i al fald jeg ligger inde med.
Så har vi den udfordring at få skaffet nok praktikpladser, og det er selvfølgelig lige præcis det, det her lovforslag så også går ud på.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-10-26:
Vi er ude af krisen.
Alligevel er der stadig unge, som har problemer med at få en praktikplads, så de kan færdiggøre deres uddannelse.
Derfor skal vi i Folketinget også støtte og hjælpe de unge ved bl.a. at skabe incitamenter til, at virksomhederne ansætter elever.
Med lovforslaget, som vi står med her, bliver bonussen ved ansættelse af elever forhøjet.
Efter lovforslaget kan man få udbetalt op til 52.000 kr. som arbejdsgiver afhængigt af praktikaftalens længde.
Dette skal sikre, at virksomhederne har et økonomisk incitament til at hyre elever, hvilket vil betyde, at flere unge kan tage en erhvervsuddannelse.
Det skal selvfølgelig også siges, at der også er en præmie på 18.000 kr., som kan udløses, og hermed kan en virksomhed få op til 70.000 kr. via den her præmie- og bonusordning.
Samtidig bliver udbetalingen af bonussen også ændret, så der skabes incitament til netop at indgå de lange uddannelsesaftaler.
Der er forslag om at hastebehandle det her lovforslag, og det er vi i Dansk Folkeparti enig i er vigtigt, hvorfor vi selvfølgelig også støtter en hurtig behandling af forslaget.
Men når det så er sagt, slutter indsatsen for at få flere praktikpladser jo ikke her.
Forligspartierne er ved at forhandle en endelig aftale på plads, og i Dansk Folkeparti ser vi frem til, at vi snart kan nå til et resultat, således at alle relevante parter – især de unge – kender Folketingets indsats for 2011 angående praktikpladssituationen.
Men når også det er sagt, vil jeg nævne, at vi i Dansk Folkeparti er meget opmærksom på, at den oplysning om præmie- og bonusordningen, som i dag foregår igennem bl.a. ATP, skal blive meget bedre.
Vi har i Dansk Folkepartis gruppe et indtryk af, at den her information om præmie- og bonusordningen ikke når ud til alle virksomheder, og det er rigtig synd.
For hvis der er virksomheder derude, som rent faktisk kan tage elever, så må vi jo sørge for, at de rent faktisk får den information, så de rent faktisk kan hyre alle de elever, som de nu engang kan.
Det er utrolig vigtigt for de unge mennesker.
For den fornemmelse, som vi får, når vi taler med voksne, som ønsker at være voksenlærlinge på en virksomhed, er, at de i forhold til de helt unge i øjeblikket har nogle ekstra udfordringer med at få en lærlingeplads.
Det er selvfølgelig noget, som vi fra Folketingets side er nødt til at se på, og vi er først og fremmest nødt til at spørge: Hvordan kan det være, at de har de her ekstra udfordringer, og er der eventuelt noget, vi kan gøre der? Men når det så er sagt, bakker vi i Dansk Folkeparti op om det her lovforslag.
Vi ser også frem til de endelige forhandlinger om en ny praktikpladsaftale, for det er jo utrolig vigtigt, at de unge får en uddannelse.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-26:
Det at stifte bekendtskab med en virksomhed gennem en praktikuddannelse er et meget vigtigt element i de danske erhvervsuddannelser.
Derfor har vi et stort ansvar for at sikre, at der er praktikpladser til alle, og dette lovforslag er med til at styrke virksomhedernes tilskyndelse til at indgå flere og længere uddannelses- og praktikaftaler ved at foreslå en forlænget præmie- og løntilskudsordning for hele 2011.
Det betyder, at satser og frister for udbetaling af både præmie og løntilskud forbliver de samme.
Den forlængede indsats skal være med til at skabe rammerne for yderligere 7.400 praktikpladser i 2011, i alt op til 8.900 pladser.
Lovforslaget bygger videre på regeringens massive indsats på praktikpladsområdet, og for at afbøde de negative konsekvenser af finanskrisens udvikling indgik regeringen i 2009 en række praktikpladspakker for at sikre de unge op til 5.000 ekstra praktikpladser i 2010.
Hele 3.400 ud af disse 5.000 pladser var allerede realiseret ved udgangen af første halvår af 2010.
Det betyder dog ikke, at vi skal hvile på laurbærrene, for det er helt essentielt, at erhvervsuddannelsessystemet fortsat kan bestå, og at private og offentlige virksomheder fortsat har mulighed for at bistå med at uddanne Danmarks unge.
Derudover skal indsatsen naturligvis ses i et større perspektiv, der går ud på, at vi skal sikre de unge et liv i enten uddannelse eller job frem for et liv på forsørgelse.
Praktikpladsområdet er en vigtig hjørnesten i målsætningen om, at 95 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse, og derfor støtter Venstre forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-26:
Nu skal man jo altid passe på med at lave sådan nogle store, fastlåste, forkromede, hårde diskussioner, for det er jo meget sjældent, at den slags kan stå sin prøve, når dagen er gået.
Der er ingen tvivl om, at Danmark lige såvel som alle andre lande er udfordret, så det synes at være en meget forkromet, hårdtslående konklusion at komme til, nemlig at man bare er bombet x antal år tilbage.
Fakta er jo, at Danmark er udfordret, lige såvel som andre lande er det.
Vil ordføreren ikke også godt bekræfte, at man både i regeringen og i forhandlingerne med forligspartierne faktisk er i gang med at tackle den udfordring ved lige præcis at føre forhandlinger på en lang række forskellige felter inden for uddannelsesområdet for lige præcis stadig at sikre, at Danmark kan have et godt uddannelsestilbud til alle unge?
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-26:
Som det er blevet nævnt, har lovforslaget de to formål, som også tidligere er blevet nævnt: strengere straffe for hæleri og tættere koordinering ved udslusning fra fængslerne.
Den tættere koordinering mellem myndighederne er naturligvis med henblik på at undgå tilbagefald til ny kriminalitet, og det skal gøres gennem tilbud om f.eks. uddannelse og job, og myndighederne skal gøre mest muligt for at sikre den løsladte en meningsfyldt tilværelse, som der også står i bemærkningerne.
Forslaget er også, som det tidligere er blevet nævnt, et vink med en vognstang til de private borgere, som netop køber de billige dvd'er osv.
Der bliver så en skærpelse af straffen her.
Jeg kunne godt tænke mig – og det må vi jo så tage op i udvalgsarbejdet – at man også kigger lidt på de her bødestørrelser, for de ændrer sig også, så vidt jeg kan se i bemærkningerne til lovforslaget.
Men man studser bestemt også over de bødestørrelser, der har været i hvert fald indtil ændringen; jeg synes, de har været meget små.
Jeg vil også godt sige, at vi bestemt er positive over for forslaget.
Nu har diskussionen været der mellem hr. Karsten Nonbo og fru Karen Hækkerup om strafferammen, for der kan jeg måske også godt være lidt forvirret.
Det er rigtigt, at der står, at den er fra 6 måneder til 12 måneder, men vi kunne måske godt ønske os, at den blev skærpet yderligere, sådan at man, hvis man altså køber hælervarer, får en længere straf.
Det er rigtig vigtigt.
Det er meget ubehageligt for mennesker at komme hjem og opleve, at der har været indbrud.
Det typiske er, har jeg hørt rigtig mange mennesker fortælle, at når de har haft indbrud, er det rigtig svært at få politiet ud.
Det er svært, synes de.
Mange ser amerikanske tv-serier, og vi ser alle sammen, hvordan de her teknikere render rundt og finder fingeraftryk osv., for de vil jo gerne fange indbrudstyvene, men det synes de, som har oplevet indbrud herhjemme, ikke rigtig foregår.
Og det giver jo bare et problem oven i det, at man oven i købet har været udsat for indbrud.
Når der nu har været den her gevaldige stigning i antallet af indbrud fra 2006 til 2009 på 50 pct., så vi i 2009 havde 49.000 indbrud, kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvor stor en andel der bliver begået af danskere, altså folk, der bor i Danmark, og hvor stor en andel der bliver begået af folk, som kører ind over landets grænser og altså rømmer et hus og så kører ud over landets grænser igen og sælger varerne i udlandet.
For der kan vi sætte straffen nok så meget op, det vil jo overhovedet ikke have nogen effekt, hvis det sker.
Og vi hører jævnligt eksempler på, at der er varevogne, der sådan nærmest pendler frem og tilbage med lastrummet fyldt af varer, der stammer fra indbrud i Danmark.
Så det vil jeg i hvert fald også gerne have at vide.
Men umiddelbart er vi positive over for forslaget.
Vi kunne dog måske godt tænke os at se, at straffen var en smule højere.
Karen Hækkerup (S), 2010-10-26:
Nu kan jeg så konstatere, at både jeg selv og Venstres ordfører har læst både lovforslaget og bilag, for det er korrekt, hvad der står om antallet af måneder.
Men der står jo også i bemærkningerne, at det er ledsaget af, at man ønsker, at det ved domstolene skal give indvirkning på op til en tredjedel, og at der kan justeres op og der kan justeres ned, som der i øvrigt altid kan, når domstolene skal foretage en konkret vurdering.
Så jeg tror måske, vi begge to har ret.
Vi kan i hvert fald ende med at konstatere, at der sker en strafforhøjelse for groft uagtsomt hæleri, hvilket vi begge støtter op om, og det er jo glædeligt.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-26:
Jeg har været rimelig nøje igennem høringssvarene og kan konstatere, at der i hvert fald i forbindelse med strafferammerne, medmindre jeg har overset et eller andet, ikke har været nogen bemærkninger til ændringen af disse.
Jeg synes altid, at man kan diskutere, hvad strafferammerne skal være, men at sende dette signal til hælerne synes jeg er et godt signal.
Det er ikke, fordi jeg er tilhænger af indbrud.
Men jeg synes under alle omstændigheder, at det er vigtigt, at man rammer hælerne hårdere, end man gør i dag.
Er der ikke den efterspørgsel, bliver det også mindre interessant at foretage indbruddene.
Jeg tror ikke, at jeg kan komme op i de samme højder, som andre har været i spørgsmålet om, hvor slemt det er at have indbrud i sit hjem, så det vil jeg lade være med at kaste mig ud i.
Jeg vil derimod godt lige komme med et par bemærkninger om det systematiske samarbejde mellem de her forskellige offentlige instanser, som der er tale om, hvor der altså i højere grad skal udveksles oplysninger.
Der har jeg jo konstateret, at Institut for Menneskerettigheder har hejst et flag.
Hvis jeg husker rigtigt, var det Institut for Menneskerettigheder, der hejste et flag i forbindelse med udlevering af oplysninger.
Det er klart nok, at hvis man skal have et effektivt samarbejde, kræver det også, at man udveksler oplysninger.
Men det, som Institut for Menneskerettigheder gjorde opmærksom på, var, at der skulle gives et samtykke.
Og jeg kan sådan set ikke forstå, at det ikke er taget med ind.
Så vil man sige, at det vil den pågældende måske ikke give.
Men jeg kan ikke få ind i mit hoved, at den pågældende ikke vil give det, for det, der er tale om, er jo at prøve at hjælpe til med en udslusning og prøve at hindre tilbagefald.
Derfor synes jeg godt, at man kan forestille sig, at der bør gives et samtykke, inden der udveksles oplysninger.
Det vil jeg under alle omstændigheder gerne have ministerens kommentar til.
Med de bemærkninger kan man sige, at vi sådan set forsigtigt støtter forslaget, men at vi dog gerne lige vil have en lidt nærmere diskussion om udlevering af oplysninger.
Det, vi jo skal gøre os fuldstændig klart, er, at med det samfund, vi har lavet, er der en meget stor del af privatlivet, der kan kortlægges.
Det vil det så blive i endnu højere grad her.
Det kan godt være, at det er rigtigt, men jeg synes måske også, at det kunne være rigtigt netop at stille spørgsmål til, om det skal gå automatisk, eller om man skal indhente samtykke.
Med disse bemærkninger er det, som jeg allerede tidligere har sagt, en forsigtig tilslutning til forslaget, og jeg vil gerne høre ministerens svar på det her.