runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2010-11-24:
Jeg vil faktisk gerne lægge lidt til ministerens forklaring, for det er jo ikke alene på undervisningsministerens område, at der er en indflydelse, det er der rent faktisk også på indenrigsministerens område, for en del af nedskæringen stammer jo også fra kommunerne, så det er en kombination af disse ting.
Det er faktisk også derfor, at jeg netop spørger transportministeren om det her emne; det er for at finde ud af, hvad dette betyder for det, som jo så desværre kaldes Udkantsdanmark.
For borgerne i Sønderborg Kommune eller andre sønderjyske kommuner kan blot se til og konstatere, at der kommer færre ruter, og at der bliver indført højere betaling.
Hvis man er ung studerende i Sønderborg, er det i dag gratis at fragte sig til uddannelsesinstitutionen – det vil det ikke være i fremtiden, og det går især ud over dem, der bor langt fra uddannelsesinstitutionen.
Spørgsmålet er så selvfølgelig, om de enten skal flytte hjemmefra, eller om de alternativt måske helt vælger at droppe uddannelsen, men det håber vi naturligvis ikke.
Så vil ministeren foretage en konkret analyse, ikke kun af det, der har indflydelse på undervisningsministerens område, men af, hvad det her betyder for trafikken og trafikudviklingen lokalt?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Jeg kan sådan set ikke tilføje meget mere om det spørgsmål, men kun sige det, jeg sagde før, nemlig at det jo er logisk, at vi har løbende kontakt med transportselskaberne, i det her tilfælde med trafikselskaberne.
Vi vil altid tage en diskussion med dem, og hvis de rejser et problem, forholder vi os selvfølgelig til det.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det ville være på grænsen til gætteværk at begynde at sige, hvordan man vil reagere på et område, som i øvrigt er reguleret af undervisningsministeren og ikke af transportministeren, men lad det være.
At begynde at gætte vil jeg altså advare imod.
Vi må vente og se, hvordan tingene udvikler sig, og så må vi forholde os til det.
Det, vi skal forholde os til, er jo, hvorledes trafikselskabernes økonomi bliver, set i forhold til virkningen af det her og andre ting.
Det vil jeg selvfølgelig gøre løbende, nøjagtig som jeg plejer at gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2010-11-24:
Tak, formand.
Mit spørgsmål handler om ministerens syn på fremtiden for den kollektive trafik i yderområderne, hvor især studerendes muligheder for at blive fragtet med kollektiv transport bliver dyrere og dårligere på grund af regeringens finanslovaftale, for med den bliver det op til 70 pct. dyrere at tage bussen for elever på gymnasier, handelsskoler og tekniske skoler.
Det er sådan, som det også tidligere blev oplyst af fru Vibeke Grave, at trafikselskaberne i Danmark har advaret mod at indføre de store prisstigninger for studerende, og om, hvad det vil få af konsekvenser.
Trafikselskaberne har i den forbindelse i et brev til Folketinget advaret mod et meget kraftigt fald i kundegrundlaget for busruterne til disse skoler, altså gymnasier, handelsskoler og tekniske skoler.
Den udvikling er katastrofal for den målsætning, vi har, om at sikre uddannelse i og ikke mindst udvikling af det, der desværre så grimt kaldes for Udkantsdanmark.
Jeg bryder mig ikke om ordet, men nu er det det, som efterhånden er blevet almindelig jargon, så alle ved, hvad det betyder, og ikke mindst ved både ministeren og jeg det, for vi bor jo netop i den del af landet, der har fået dette prædikat.
Og derfor går jeg også ud fra, at det optager ministeren på flere plan, hvad disse begrænsninger får af konsekvenser for den kollektive trafik mere generelt.
For at føje spot til skade vil jeg endda sige, at det nemlig er sådan, at man i Sønderborg Kommune i budgettet for 2011 har vedtaget, at den supplerende kommunale betaling, der har sikret gratis studiekort til studerende, stopper med virkning fra juli 2011.
Så i Sønderborg kan man slet ikke tale om nogen procentstigning, da stigningen går fra nul til et stort tal, og så kan man ikke regne i procenter.
I dag er det altså gratis for studerende at blive befordret med bus fra f.eks. Nordborg, Skelde og Kværs til uddannelsesinstitutionerne i Sønderborg.
Jeg kan forstå, at ministeren og regeringen ikke tror, at det får nogen konsekvenser.
Men det ville da være rart også at få noget konkret viden på bordet om det, så mit supplerende spørgsmål er: Vil ministeren analysere de konkrete konsekvenser, som dette lovforslag vil få?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Altså, rent faktisk er det sådan, at jeg altid tager sådan nogle ting alvorligt, men jeg er også opmærksom på, at man aldrig kan få priserne til at ligne hinanden fuldstændig, og at der er tale om konkurrence og altså en konkurrence imellem de forskellige befordrere.
Men med hensyn til det sidste spørgsmål vil jeg sige, at min holdning altid er den samme, og det vil den så også være her.
Når nogen rejser et spørgsmål, de gerne ser vi undersøger,
prøver vi at forholde os til, om det nu også er sådan, at den ånd, der er i tillægsprotokollen, er blevet videreført.
Så svaret fra min side vil altid være, at det vil vi selvfølgelig undersøge, for alle her i Folketinget har krav på, at vi lever op til en tillægsprotokol, som det er i det her tilfælde.
Det vil jeg da selvfølgelig gøre som minister.
Jeg vil bare ikke stå her og love, at der så kommer nogle ændringer på baggrund af det, men får vi den oplysning, der skal til, kan vi bagefter vurdere, om vi hver for sig synes, det er noget, vi skal gøre noget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-24:
Jeg tror, at ministeren skal være opmærksom på, at vi faktisk taler om arbejdspladser på et af de steder i Danmark, hvor det er svært at tiltrække arbejdspladser, nemlig i Helsingør.
Det er 2.000 arbejdspladser på havnen i Helsingør, som i øjeblikket står for at blive udkonkurreret af en Øresundsbro.
Derfor synes jeg, at det er noget, ministeren skal tage alvorligt, for man har i tillægsprotokollen sagt, at man vil sikre en eller anden form for konkurrence.
Det er præcis det samme, der gør sig gældende, i diskussionen om Storebælt.
Så jeg håber, at den her opfordring vil gøre, at ministeren vil overveje det yderligere og eventuelt tage nogle initiativer til at få det undersøgt yderligere.
Og det jeg håber så at ministeren vil sige at han i hvert fald vil igangsætte.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Altså, jeg kan kun sige, at den pris, der er fastsat på Øresundsforbindelsen, synes jeg er rimelig.
Jeg kender ikke præcist til, hvilke udredningseksempler der ligger til grund for, at prisen er sådan, som den er, på ruten Helsingør-Helsingborg.
Jeg kan bare sige, at det jo ikke er unaturligt, at der er forskel på priserne.
Jeg synes faktisk, at de ligger forholdsvis tæt.
Om det er en rigtig pris eller ej, må brugerne jo bestemme, og det vil jeg overlade til dem.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-24:
Jeg stoler egentlig meget på ministeren.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men jeg synes, at i lige netop den her sag kan jeg godt forstå, at borgerne siger, at det lidt er tomme tønder, der buldrer, for der er jo reelt ikke sat penge af til det.
Der er sat penge af, hvis der kommer nogle andre penge ind, men de penge skal først komme ind.
Det er ikke det, befolkningen derovre følte, at de havde fået løfte om.
Der er jo mange ting i den her sag, og det betyder meget for befolkningens tiltro til det, at der skal være et stort sygehus i Gødstrup og tilkørselsforhold til det, og hvordan vi får lavet motorvejsafslutningen nord for Holstebro.
Og hvis der ikke er sat helt kontante penge af, vil befolkningen stadig væk være usikre.
Og jeg vil vove at påstå, at det har regeringen ikke har gjort.
Jeg forstår godt, at befolkningen er nervøs.
Men hvis ministeren bare lover, at den her regering sørger for, inden den vælter, at de penge bliver afsat, så er det fint.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Jeg må bede spørgeren om at forstå, at sådan noget begiver jeg mig ikke ud i.
Jeg forholder mig til det, der bliver spurgt om.
Der kan jeg kun sige, at det står lysende klart for dem, der vil se det – man kan selvfølgelig vælge ikke at ville se det, fordi man mener, at det vil skabe en mere spændende debat, hvis man ikke kan se det – at det eneste, man kan sige oppe ved Holstebro og Herning om den motorvej, er, at den aldrig nogen sinde har været inde i så god en gænge, som efter at den her regering sørgede for, at den kom på tegnebrættet.
Jeg vil endnu en gang understrege, at det også står fuldstændig klart, hvordan man finder pengene, og at det står fuldstændig klart, at den motorvej kommer.
Så det er bare at vente, og det er man nødt til, for det tager tid at lave en motorvej.
Men jeg er sikker på, at når vi på fredag er færdige med trafikforhandlingerne, så vil spørgeren også blive glad, for så vil han der kunne genfinde de ting, jeg her har sagt, i den trafikaftale.
Det er jeg ret overbevist om.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-24:
Jeg glæder mig også meget til at se de besvarelser, der kommer fra Justitsministeriet, for sagen
optager mig meget.
Jeg er også meget med på, at det her ikke er en normal sag.
Derfor er det svært at sige, at der er præcedens i det, og det er svært at sige: Vi plejer at.
Jeg tror faktisk godt, vi kan sige, at det her er en meget usædvanlig sag og derfor også en sag, som vi bør danne os nogle præcedenser ud fra.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Nu ved jeg ikke, om man kan tale om noget, der er normalt i den her sammenhæng, for det er jo ikke sådan, selv om det sker, at der ofte løbende er en adgang til aktiverne, og at der i de sammenhænge sker brud på de retningslinjer, der er givet.
Så jeg tvivler på, at man kan sige, at der har udviklet sig en egentlig praksis, så jeg kan sige, hvad der er normalt.
Jeg kan sådan set kun sige, at hvis det viser sig, at der er nogen, som gentagne gange ikke respekterer de retningslinjer, der er forbundet med den arkivadgang, vil det selvfølgelig i sidste ende kunne betyde, at man ikke kan få den arkivadgang.
Jeg har i øvrigt fået stillet en række spørgsmål af Retsudvalget om netop forskernes adgang til arkiverne i PET og om, hvilke regler der er forbundet med det.
Det er jo spørgsmål, som vi er i gang med at svare på.
Og jeg vil selvfølgelig skriftligt vende tilbage til Retsudvalget, når vi har gennemgået spørgsmålene og vurderet dem nøjere.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-24:
Jeg er meget med på, at det er en generel diskussion, vi skal have.
Derfor er jeg interesseret i høre, hvad de generelle konsekvenser er for folk, som notorisk bryder deres tavshedspligt.
Når jeg refererede til de første dokumenter, er det jo, fordi det er mere end 3 år siden, at der første gang blev givet en irettesættelse.
Derfor er jeg selvfølgelig fuld af forundring over, at det tilsyneladende ikke har fået nogen konsekvenser i den her sag.
Får det normalt konsekvenser, hvis en person bryder sin tavshedspligt i forhold til aktindsigt i efterretningstjenestens arkiver?
Og i så fald hvilke?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Nu synes jeg ikke, at den her lejlighed egner sig til at diskutere helt konkrete forvaltningsafgørelser, heller ikke konkrete sager, hvor konkrete personer er involveret.
Det er jo sager, der forvaltningsretligt skal gå deres gang på en ordentlig måde, og derfor er det jo ikke sager, som man kan gøre til genstand for sagsbehandling i Folketingssalen ved en åben debat.
Det har jo at gøre med, at alle har en retssikkerhed, og at man skal respektere de forvaltningsretlige grundregler.
Så det bliver en generel diskussion, vi kan have om det.
Generelt er det selvfølgelig sådan, at meget af det, som man beskæftiger sig med i efterretningstjenesten, og som ligger i arkiverne, er omgærdet med fortrolighed.
Derfor er vi naturligvis uhyre varsomme med, hvad der er adgang til, herunder også, hvad forskere har adgang til.
Men i visse sammenhænge har forskere jo haft og har adgang til materiale i efterretningstjenestens arkiver.
Er der så restriktioner knyttet til den aktindsigt, er det klart, at det må give anledning til nogle sanktioner af den ene eller anden art, når de ikke bliver overholdt.
I sidste ende vil det selvfølgelig være sådan, at hvis der er personer, som vi har erfaringer med ikke respekterer de retningslinjer, som er lagt frem, kan vi jo ikke blive ved med at give den aktindsigt.
Men det er sagt helt generelt.
Pernille Frahm (SF), 2010-11-24:
Mange tak.
Det drejede sig om, at Jyllands-Posten bad om aktindsigt i en række dokumenter, hvilket de alene kunne, i kraft af at Bent Jensen havde informeret dem om, hvilken type dokumenter de skulle bede om aktindsigt i.
Jeg skal så også tilføje, at Justitsministeriet i øvrigt kort tid efter den irettesættelse indskærpede over for Bent Jensen, at han er forpligtet til at overholde tavshedspligten over for tredjemand.
Den irettesættelse, som Bent Jensen dengang modtog, var ikke første gang, at det blev præciseret over for Bent Jensen, at han skal respektere den tavshedspligt, han er blevet pålagt, og som han har underskrevet, som følge af at han har fået aktindsigt.
Derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren om, hvilke konsekvenser det normalt har, hvis personer gentagne gange ikke respekterer den tavshedspligt, de er blevet pålagt og selv har skrevet under på at de vil respektere.
For det andet: Hvilke konsekvenser har det fået i denne sag, hvor vi altså har en person, der notorisk bryder den tavshedspligt, vedkommende har skrevet under på og har lovet at ville overholde?
For det tredje: Hvorfor denne forskel?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Jeg synes, at det i hvert fald er værd at notere sig, at når fru Karen Hækkerup skælder ud – sådan opfatter jeg det lidt, altså at man bliver skældt ud her – over den borgerlige retspolitik og de strengere straffe, så må det være, fordi at man, hvis Socialdemokratiet fik magt, som de har agt, kan vente sig, at vi skal til at have kortere straffe.
Det er jo interessant, hvis det er sådan, det hænger sammen.
Man er imod den stramme borgerlige retspolitik.
Der bliver også skældt ud over, at der ikke bliver brugt flere penge.
Jeg spørger bare: Hvor skal pengene komme fra?
Vi lever altså i en tid, hvor der er begrænsede ressourcer, og så kan vi jo ikke bare bruge flere penge alle steder.
Men jeg har lagt mærke til, at den socialdemokratiske ordfører og også SF's ordfører hele tiden taler om, at vi skal bruge flere penge.
Men der er ingen, der kan fortælle, hvor de skal komme fra.
Og når vi ser på det oplæg til finanslov, som Socialdemokratiet selv laver, er der jo ikke lagt op til flere penge.
Men jeg er så i øvrigt meget optaget af det, og jeg håber da på, at vi på en eller anden måde kan finde hinanden.
Jeg er meget optaget af, at vi skal have mere afvænning på narkoområdet.
Jeg er meget optaget af, at vi skal have mere undervisning i fængslerne.
Vi har f.eks. nu fået udviklet et lukket pc-netværk, som giver mulighed for, at vi i højere grad kan lave fjernundervisning i fængslerne.
Det ser jeg frem til.
Det er der altid blevet, det bliver der i fængsler i hele verden, men vi skal sørge for, at det bliver mindre end det, vi f.eks. har kunnet se i nogle af de tv-udsendelser, for det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Karen Hækkerup (S), 2010-11-24:
Der er måske mulighed for at få nogle få timers undervisning, men det er meget svært at komme til, og man kan ikke få lov at tage en fuld uddannelse, som de kan i fængsler i eksempelvis andre lande.
Vi har altså en situation, hvor vi spilder folks tid.
Man kunne give dem en straf, der virker, og sige: Du har begået noget kriminelt, og du skal have en straf, men mens vi straffer dig, vil vi bruge tiden fornuftigt.
For at sikre, at du ikke vender tilbage til samfundet som kriminel, vil vi sørge for, at hvis du har misbrugsproblemer, bliver du afvænnet; hvis du har store sociale problemer med at styre dit temperament, vil vi give dig noget træning i det; hvis du ikke har nogen uddannelse, vi vil sørge for, at det bliver bragt på plads, så du får noget, du kan.
Det vil føre frem til, at folk kan komme ud af kriminalitet, fordi de vil kunne forlade fængslerne og begynde at blive nyttige samfundsborgere i stedet for at være en udgift og en plage for resten af samfundet.
Det, regeringen gør lige nu, er at sige: Vi låser dem inde; vi sætter straffene op, så låser vi dem inde, og så smider vi i øvrigt nøglen væk.
Og så venter vi bare på, at de skal ud, og så håber vi, at det ikke bliver for slemt.
Men konsekvenserne af den borgerlige retspolitik er jo lige nu, at recidiv, dvs. tilbagefald til ny kriminalitet, er stigende.
Der er flere, der kommer ud af vores fængsler, og som går direkte ud og begår ny kriminalitet, fordi de ikke har lavet andet end at sidde og ryge hash og i øvrigt får dårlige venner, fordi der ikke er fængselspladser nok og ikke er personale nok.
Jeg synes, at regeringen burde gøre andet end at sige: Det venter vi med, og så kigger vi på det om et år.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
For det første forstod jeg ikke bemærkningen om at spare.
Jeg sparer sådan set ikke nogen penge.
Men vi er jo alle sammen nødt til at holde os til de penge, der nu engang er.
Vi kan jo ikke begynde at bruge penge, som vi ikke har.
Jeg har ikke set, at Socialdemokratiet i deres bud på en finanslov har afsat penge til kriminalforsorgen, overhovedet ikke, og det skyldes vel, går jeg ud fra, at Socialdemokratiet trods alt – trods alt – også er klar over, at der jo et eller andet sted er grænser for, hvor mange penge vi kan bruge, når vi i forvejen har underskud på de offentlige budgetter.
Men jeg synes, at hele fru Karen Hækkerups indlæg vidner om den sædvanlige gammeldags socialdemokratiske tilgang til det: Brug flere penge.
Det er det eneste svar.
Det, vi prøver, er at se på: Kan vi udnytte de bestående ressourcer bedre, indtil vi muligvis kan finde en finansiering til at gøre mere, altså bruge flere penge til nogle aktiviteter i forbindelse med at vi laver en ny flerårsaftale?
Så er der for det andet – det er jo fuldstændig rigtigt – et problem med hash.
Det tror jeg er et problem, som gælder i fængsler i hele verden og også i Danmark, og det skal vi tage alvorligt.
Jeg kan også se, at formanden ser alvorlig ud, og det er vistnok, fordi min taletid er udløbet, så jeg vender tilbage til det.
Karen Hækkerup (S), 2010-11-24:
Så det er altså et løfte om, at der skal gå et år mere, hvor situationen i fængslerne kan forblive, som den er, for ministeren vil ikke være med til at gøre noget for at løse problemerne, før flerårsaftalen udløber.
Det synes jeg er uansvarligt, når man har en ekstraordinær situation i fængslerne.
Vi har så mange indsatte i vores fængsler, som lige nu sidder i de åbne afdelinger, og som slet ikke burde være der, og det betyder, at dem, der sidder og afsoner i de åbne afdelinger, lige pludselig bliver sat sammen med bandemedlemmer og andre hårde, hærdede kriminelle.
Det fører ikke noget godt med sig, det vil føre til mere kriminalitet fremover, så de penge, ministeren forsøger at spare lige nu, vil komme til at skulle betales ud mange gange, når man vil se effekterne af den kortsigtede politik, som regeringen fører lige nu.
Vi har indsatte, som sidder i vores fængsler, som ikke har mulighed for at tage særlig meget uddannelse, det eneste, de har at lave, er – hvis man skal bruge deres egne ord – at ryge hash.
Hvordan kan en borgerlig justitsminister være tilfreds med, at fangerne i fængslerne, når man fra Retsudvalgets side er på besøg, selv siger: Jamen når vi er her i fængslet, er der ikke andet at lave end at ryge hash, giv os nogle alternativer, og lad os få lov til at få noget uddannelse, men vi bliver nødt til at ryge hash, for at vi ikke skal kravle rundt på væggene?
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-24:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er et stort kapacitetspres i kriminalforsorgen, i vores fængsler og arresthuse.
Det hænger jo sammen med, at politiets indsats er en stor succes, ikke mindst indsatsen for at efterforske forbrydelser, der knytter sig til bandekriminalitet, og få dømt personer i den forbindelse.
Men det betyder så også, når politiet har den succes, at der kommer flere ind i fængslerne, og det betyder, når det gælder ikke mindst bandekriminaliteten, at det er nogle hårde typer, som vi ser i mange af fængslerne.
Det skaber et pres på kapaciteten, og det skaber konflikter og problemer internt i de pågældende fængsler.
Så det er en fuldstændig korrekt beskrivelse.
Den flerårsaftale udløber i 2011, og der skal vi så se på økonomien i Kriminalforsorgen i de kommende år.
Det er jo i den forbindelse, at vi i fællesskab – de partier, der vil tage ansvar for det – skal se på, hvordan vi nu kan forbedre situationen.
Så snart den rapport er færdig, vil vi alle sammen se den.
Jeg har heller ikke set den.
Derudover ser vi i øvrigt også på, hvordan vi inden for de bestående rammer kan udvikle vores resocialiseringsprojekter, sådan at vi får endnu mere ud af dem.
Jeg synes sådan set, vi er ret gode til det, men vi skal blive endnu bedre til det.
Det er faktisk noget, som jeg fokuserer ganske meget på.
Så der er behov for yderligere tiltag; vi har de to arbejdsgrupper, og vi skal se på økonomien i Kriminalforsorgen i en flerårig periode, når den nuværende aftale udløber.
Karen Hækkerup (S), 2010-11-24:
Jeg tror, der er mange vælgere, der har siddet derhjemme og fulgt med, når Danmarks Radio har vist, hvordan situationen er inde i vores fængsler.
Nu er Horserød jo i virkeligheden et åbent fængsel, men der sidder alligevel fanger der, som burde have siddet i lukkede fængsler, og grunden til, at de gør det, er, at vores lukkede fængsler er fyldt op.
Jeg vil selvfølgelig gerne have rapporten, for jeg vil gerne vide noget om, præcis hvor slemt det står til, for min forventning og min formodning og min frygt er faktisk, at det er meget grelt.
Hvis en af de kriminelle kommer og skal afleveres til politiet, så kommer de måske flere betjente sammen, fordi de vurderer, at de fanger er så farlige.
Vi har haft situationer med overfald i de danske fængsler – en kvindelig ansat var for ikke så lang tid siden tæt på at dø, da hun blev overfaldet – og vi har stadig væk utrolig mange, der har alenevagter, fordi der ikke bliver sat ressourcer af, så man kan lukke det hul, der er.
Derfor kan man sige, at økonomisk betaler det sig slet ikke, at man slider så hårdt på de ansatte; men det svarer sig heller ikke menneskeligt, når man byder de mennesker et liv, hvor deres arbejdssituation bliver ødelagt for altid, fordi man ikke vil sørge for ordentlige arbejdsforhold i fængslerne.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvorfor har man ikke sat penge af på finansloven til at forbedre arbejdsmiljøet i fængslerne?
Orla Hav (S), 2010-11-24:
Jeg anerkender gerne, at tingene hænger sammen, og så kan man selvfølgelig sige, at det er at blande tingene sammen.
Problemet med Ankestyrelsens afgørelse har bare været, at det i kommunerne lynhurtigt blev til, at elscootere er blevet et almindeligt forbrugsgode, og herefter tildeles der ikke længere elscootere på hjælpemiddelgrundlag, på trods af at man opfylder kriterierne for det.
Det, jeg hører ministeren sige, er, at den ikke holder; at man er nødt til at gå ind og lave den konkrete, individuelle vurdering af borgernes behov for at se, om de lever op til den lovgivning, der stadig væk ligger til grund herfor.
Er det sådan, den gode praksis skal være i kommunerne?
Ministeren forholdt sig ikke til det faktum, at antallet af timer pr. modtager også er faldet, og det vil jeg godt have ministerens kommentar til.
Det, der foruroliger mig, er jo, at KL meddeler, at 68 ud af landets 98 kommuner meddeler, at de vil komme til at levere ringere service næste år, og der er det jo, jeg gerne vil have ministeren til at sige
: Nej, det er ikke tilfældet, for i de budgetter, vi har tildelt kommunerne, er der god plads til at leve op til den samme service, som borgerne kender, og som regeringen jo tit siger er det, vi skal kende en velfungerende offentlig sektor på.
Så det er jo det, jeg gerne vil have ministeren til at sige.