runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2008-04-17:
Jeg vil blot sige til ministeren, at det udsagn opfatter vi som et tilsagn fra ministeren om, at det er en 2-trins raket, hvis første trin vi står ved.
Trin 2 er undervejs, og det forventer vi også finder en betryggende afklaring i forhold til den menneskelige side.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
I arbejdsgruppens rapport om terrorforsikring i Danmark er terrordækningen på NBCR-terror fuldt analyseret.
Problemerne er afdækket.
Det, der er behov for, er en yderligere analyse af arbejdsskadeområdet.
Det er nødvendigt, fordi der i bred forstand er uklarheder i arbejdsskadeloven om terrordækningen for personer på arbejde.
Beskæftigelsesministeren er i færd med at nedsætte en gruppe, der skal løse det her problem.
Hvis vi skulle afvente gruppens anbefalinger, ville det - set fra min stol - forsinke processen unødigt.
Jeg synes, der er fundet en fornuftigere løsning.
Det, jeg har lyttet mig til, er, at arbejdsgruppen forventer at give sin afrapportering inden udgangen af 2008.
Det sker selvfølgelig i beskæftigelsesministerens regi.
Om det bliver ham eller mig, ved jeg ikke - men vi er selvfølgelig også indstillet på at få det her afdækket.
Orla Hav (S), 2008-04-17:
Og tempoet?
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Det er altid stort i regeringen.
Frank Aaen (EL), 2008-04-17:
Ja, det er stort, når det går den forkerte vej, men lysten til at svare på de spørgsmål, jeg har stillet i dag, er knap så stor.
Kan vi ikke bare være enige om, at vi gerne samfundsmæssigt vil hjælpe de borgere, der kommer i klemme - selvfølgelig vil vi det.
Det er også derfor, Enhedslisten har foreslået, at man laver en statslig forsikringsordning i stil med Stormflodsrådet.
Den kan sørge for, at folk, der kommer i klemme, fordi de f.eks. ikke har en kaskoforsikring på deres bil, hvis der kommer uro i gaden - som vi så det med afbrænding af biler og containere og alt muligt andet - måske kan hjælpes på anden måde.
Vi har megen omsorg for borgere, der kommer i klemme, og vi vil samfundsmæssigt prøve at hjælpe dem.
Men - og det vil jeg gerne have et klart svar på, for det har jeg ikke fået - laver vi ikke her en statsforsikringsordning for at sikre aktionærerne i forsikringsselskaber?
Det har jeg spurgt om flere gange, og det har jeg ikke fået svar på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-17:
At skabe tillid til regnskaber er jo grundlæggende helt fornuftigt, og de ting, der indgår i forslaget omkring efteruddannelse og understregning af uafhængighed, er også helt fornuftige, så det er alt sammen ting, der peger i den rigtige retning og er med til, at vi fra Det Radikale Venstres side kan støtte forslaget.
Vi vil også i udvalgsbehandlingen kigge nærmere på diskussionen omkring hjemmel til undersøgelse og på hele den retssikkerhedsmæssige diskussion, som også er anført i høringssvarene.
Og vi kan se ud af bemærkningerne, at man vil præcisere og justere lovforslaget, således at de pointer om retssikkerhed, der er anført fra forskellig side, også er nogle pointer, som man vil tage højde for i forslaget.
Det er klart, at det er noget, vi vil kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen, men vi er grundlæggende positive over for lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-04-17:
Tak, hr. formand.
Loven implementerer ottende direktiv, og anvendelsesområdet omfatter erklæringsopgaver med sikkerhed, det vil sige, at en revisor giver udtryk for en konklusion, der højner troværdigheden og tilliden til regnskabet.
Da det kan være vanskeligt for forbrugerne at vide, om en erklæring er afgivet med eller uden sikkerhed, foreslås det, at lovforslaget også omfatter erklæringsopgaver uden sikkerhed af hensyn til forbrugerbeskyttelsen.
Direktivets krav til revisorers uafhængighed er allerede gennemført i dansk ret, og lovforslaget indebærer en styrkelse af tilsynssystemet for revisorer og revisionsvirksomheder.
Erhvervs- og Selskabsstyrelsen får hjemmel til at iværksætte og gennemføre en undersøgelse, hvis der er risiko for, at en revisor eller en revisionsvirksomhed har overtrådt eller vil overtræde revisorlovgivningen.
Og jeg kan forstå, at det er her, vi er uenige med Dansk Folkeparti.
Vi synes jo umiddelbart, der skal være ens regler over hele linjen, og at det er hele tanken med EF-direktivet.
Vi kan jo allerede nu på fødevareområdet og i den finansielle sektor anvende de her ting, så jeg håber, at vi kan debattere os til rette om det under udvalgsarbejdet.
Derudover sker der en liberalisering af ejer- og ledelseskravene i revisionsvirksomheder, og der skabes lovhjemmel til at fastsætte nærmere regler om, at lovpligtig revision i EU skal udføres i overensstemmelse med internationale standarder, og til sidst strammes reglerne om revisortilsynets udpegning og honorering af kontrollanter.
Til sidst vil jeg så bare sige, at Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-04-17:
SF støtter moderniseringen af revisorloven, og vi vil under udvalgsarbejdet se positivt på den indsigelse omkring efteruddannelse, som er kommet fra branchen.
SF støtter, at efteruddannelse understøtter hele branchen, og at ambitionen må være et højt, ensartet niveau.
Vi er desuden opmærksomme på den indsigelse, der er kommet, vedrørende revisorernes retsstilling omkring den manglende dommerkendelse.
Og det er de spørgsmål, som vi især vil fokusere på under udvalgsarbejdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-17:
Efter afstemningerne om ændringsforslagene i går har Finansudvalget i aftes afholdt møde, hvor vi har gennemgået afstemningerne.
Vi har fundet, at alle afstemninger gik igennem, som det var forventet, og da der ikke ser ud til at være de store overraskelser i den form, medlemmerne har stemt, indstiller vi til fortsat behandling af finanslovforslaget her.
Samtidig vil jeg godt benytte lejligheden til også på udvalgets vegne at takke alle dem, der har været impliceret i finanslovforhandlingerne på forskellig vis, både her i huset, vores egne folk, som på sædvanlig dygtig vis har hjulpet os i det arbejde, der jo på mange måder også er et meget teknisk besværligt arbejde at komme igennem, og de folk i ministerierne, der har været behjælpelige med, at det har kunnet lykkes.
Vi har jo været i den særlige situation, at vi har haft en midlertidig tillægsbevillingslov og vi vedtager en finanslov nu på et lidt specielt tidspunkt af året, og det har selvfølgelig også givet en lidt anden arbejdsbyrde end den, vi normalt står med, når vi har et fuldt forløb hen over et efterår til at behandle finansloven.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-17:
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at der er sket en teknisk fejl, så undervisningsministerens betænkningsbidrag, som er en tilkendegivelse af en ændring af lovforslagets bemærkninger, ikke er kommet med i den omdelte betænkning.
Tilkendegivelsen har været omdelt i udvalget sammen med ændringsforslagene som bilag 6 på L 56.
Tilkendegivelsen vil derfor fremgå af den trykte udgave af betænkningen.
Jacob Jensen (V), 2008-04-17:
Det er for ethvert samfund, og ikke mindst selvfølgelig også det danske, vigtigt, at der er en sikkerhed med hensyn til de regnskaber, der bliver revideret og dermed også offentliggjort til gennemgang af almenvellet og i øvrigt også af dem, som interesserer sig for den slags, sådan at man kan være sikker på, at de oplysninger, de tal, der nu fremkommer om, hvordan virksomhederne klarer sig, også er korrekte.
Derfor synes vi fra Venstres side, at det er fornuftigt, at økonomi- og erhvervsministeren nu fremsætter forslaget, og derfor kan jeg allerede nu røbe, at det forslag kan vi godt støtte, altså netop det, at man går ind og kigger på, hvad det er for nogle muligheder, vi har for at styrke den sikkerhed for, at regnskaberne nu også er revideret fornuftigt.
Forslaget her handler jo bl.a. om en efteruddannelse af revisorerne.
Det er også et spørgsmål om, at man går ind og faktisk graduerer i forhold til de virksomheder, som har en særlig interesse for offentligheden, som det hedder, og der lægger man nogle lidt strengere krav for tilsyn.
Det synes vi er nogle meget fornuftige elementer.
Det udspringer jo sådan set også af alle de skandalehistorier - eller i hvert fald flere af dem - vi har set bl.a. fra USA.
Den mest kendte er måske Enron-skandalen, som jo så efterfølgende medførte, at man tog det op i EU-regi.
Så forslaget er jo sådan set også en implementering at det 8. direktiv om lovpligtig revision og års- og koncernregnskaber.
Vi synes egentlig også fra Venstres side, at det er godt, at vi også kigger på det her i EU-regi, sådan at vi netop får en standardiseret udgave og at vi i øvrigt har et fornuftig samarbejde bl.a. med at udveksle oplysninger EU-landene imellem, så vi også ad den vej, hvis vi har en sikkerhed for, at regnskaberne i Danmark er fornuftige, selvfølgelig også skal have det tilsvarende i resten af EU.
Så med de få bemærkninger kan jeg igen understrege, at Venstre støtter forslaget.
Orla Hav (S), 2008-04-17:
Lovforslaget gennemfører det 8. direktiv om lovpligtig revision af årsog koncernregnskaber.
Lovforslaget medfører, at revisorers erklæringsopgaver bliver mere troværdige.
Det er vi tilfredse med.
Der stilles krav om tvungen efteruddannelse.
Det er fint.
Der bliver en styrkelse af det offentlige tilsynssystem, flere områder bliver mere fleksible, og der indføres særlige bestemmelser rettet mod revision af virksomheder af særlig offentlig interesse.
Hvis jeg skal nævne et felt, som bør finde en afklaring i den fortsatte behandling, er det hjemmel fra tilsynsmyndigheden til at iværksætte og gennemføre undersøgelser til at kræve adgang til revisorers noter og computere.
Er der ikke behov for at støtte et sådant krav om hjemmel i en dommerkendelse?
er et spørgsmål, vi godt vil stille og anmelde allerede på nuværende tidspunkt.
Vi har noteret os, at ministeren har lovet, at revisorforeningerne inddrages i arbejdet med efteruddannelserne, ja, endog i en tæt dialog.
Vi vil følge denne dialog.
Vi har også noteret os, at forfattervirksomhed kan godkendes som efteruddannelse.
Det ved vi godt er god latin i andre erhverv, så vi vil ikke tale imod det, men vi vil advare imod det, således at det ikke ender med, at forfattervirksomhed bliver helt afgørende for en karriere som revisor.
Vi kan ikke have, at tidligere tiders uddannelse kan bruges og misbruges i forretningsforhold.
Vi har noteret særreglen om landbrugets rådgivningskontorer og kravet om 2 års praktik forud for disse revisorers godkendelse som registrerede revisorer.
Vi noterer med tilfredshed, at det bliver præciseret, hvordan idrætsforeninger, ejerforeninger m.v. kan få deres regnskaber revideret.
Vi har noteret, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har adgang til at foretage undersøgelser af revisionsvirksomheder med fremvisning af behørig legitimation.
Vi går ud fra, at det kun sker under forudsætning af, at der er reel mistanke om ulovligheder, samt præcisering af, at mistanke om strafbare forhold vil medføre, at sagen overdrages til politiet.
Vi mener klart, at det er de brodne kar, man skal gå efter.
Vi er tilsvarende opmærksomme på, at denne lov vil give revisorer ekstra udgifter.
Efteruddannelseskravene vil koste en del, ligesom det offentlige tilsyn med revisorerne vil blive afholdt af revisorerne selv.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, men kan allerede nu erklære, at vi grundlæggende er positive over for forslaget, selv om vi har visse betænkeligheder på enkelte områder.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-17:
Derfor er vi i hovedtræk også positivt indstillet over for dette lovforslag, men der er desværre et par knaster, som gør, at vi ikke kan tilslutte os forslaget, som det står skrevet.
Dansk Folkeparti er positiv over for den del af forslaget, der præciserer anvendelsesområdet, altså at reglerne vil gælde i forhold til erklæringer med håndfaste konklusioner, der bidrager til troværdigheden, og det giver god mening.
Nu kan det være svært for regnskabsbrugerne - og også os andre - at fortolke, hvornår en erklæring er håndfast i teknisk forstand, og derfor er det positivt, at man med forslaget øger forbrugerbeskyttelsen på dette punkt.
Det er ligeledes i tråd med Dansk Folkepartis ønsker, at der justeres på reglerne for ejerskab af revisionsvirksomhederne, så gængse virksomhedsformer kan anvendes.
Helt generelt er disse liberaliseringer fornuftige på lige fod med det, vi herinde har gjort i forhold til f.eks. ejendomsmæglerne for nogle år siden.
Der er et par alvorlige knaster i forslaget, som Dansk Folkeparti ikke kan støtte.
Der lægges i forslaget op til, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan tage på kontrolbesøg i revisionsfirmaerne, hvis de mener, at der er en indikation af, at virksomheden vil overtræde lovgivningen.
Problemet er, at der lægges op til, at besøgene kan foretages uden en retskendelse.
Det kan Dansk Folkeparti ikke støtte.
Vi er af den klare overbevisning, at der selvfølgelig bør være en retskendelse, hvis man skal på kontrolbesøg.
Det skal vi holde fast i.
Sådan kender vi det fra konkurrenceloven, og sådan skal det også være her.
Det andet lettere problematiske forslag handler om efteruddannelse.
Der lægges op til obligatorisk efteruddannelse af revisorer.
Det er en god idé, og det er jo noget, som branchen allerede har indført.
Problemet er blot, at man lægger op til at opdele kravet i et krav til revisorer, der arbejder med mindre virksomheder, og et strammere krav til revisorer, der arbejder med virksomheder, der har en interesse for offentligheden.
Branchen peger på, at et differentieret efteruddannelseskrav vil opdele revisorerne i et A- og et B-hold.
Det er en bekymring, som Dansk Folkeparti umiddelbart deler, og vi er nødt til at se nærmere på den problemstilling i udvalgsarbejdet.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, som det ligger, og vi vil gerne se nærmere på de to problemer, vi har rejst her i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Man kan begynde at diskutere, om verden er rund eller firkantet.
Når hr. Frank Aaen spørger, om det betyder noget for aktionærerne, må jeg sige til hr. Frank Aaen
, at det da godt kan betyde - hvis vi får en kæmpe terrorskade, og vi så ikke kan dække den ind - at der både er forsikringstagere, der ikke kan få deres erstatning, og at der er et selskab, der kan gå ned.
Så enkelt er det egentligt.
Hvis et selskab går ned, går det så ud over aktionærerne?
Ja, det gør det.
Så det er jo egentlig ganske, ganske enkelt, det her.
Det her drejer sig om en garanti på 15 mia. kr., der formentlig vil ligge i området 5 mia. kr. og så opad.
Hvis den er på den anden side af de 15 mia. kr., så er vi heller ikke home safe. Der er ikke andet at sige i den her sag, end at det her er en statsgaranti, der ligger i ryggen på selskaberne, så de kan dække deres risici.
Jacob Jensen (V), 2008-04-17:
For Venstre er åbenhed frem for lukkethed i de her sager altid godt.
Derfor er vi også tilfredse med, at man nu faktisk ændrer praksis i forhold til de afgørelser, som bliver truffet i Fondsrådet og i Det Finansielle Virksomhedsråd, hvis lovforslaget, som jeg forventer, nyder fremme her i Tinget.
Hvor der jo i dag er fortrolighed i forhold til disse afgørelser, vil forslaget lægge op til, at der i udgangspunktet er åbenhed.
Vi er også tilfredse med, at der er nogle undtagelser, for man skal jo altid afveje de omkostninger, der vil være ved at lave sådan en åbenhed i forhold til de fordele, der vil være.
Vi synes som sagt, at der er nogle fordele, men vi synes også, at det er fornuftigt, at man i hvert fald kigger på muligheden for ikke at skulle offentliggøre de her ting, hvis der eksempelvis vil være nogle helt uforholdsmæssige store omkostninger for virksomhederne - det vil sige, hvis de står i en delikat situation med en virksomhedsovertagelse eller det måske oven i købet kommer til at hindre virksomhederne i at fortsætte med at innovere nye produkter.
Men som sagt synes vi, at åbenhed i de her sager faktisk også kan betyde, at man kan få nogle vigtige fortolkningsbidrag til, hvordan man skal opføre sig i de her sammenhænge.
Fra Venstres side synes vi i øvrigt også, at retssikkerheden er vigtig i den her sammenhæng.
Og vi er også glade for og noterer os med tilfredshed, at der netop er elementer, så virksomhederne nu kan få foretræde og kommentere forslag til afgørelser, inden de bliver endeligt truffet, og det synes vi egentlig også er ganske fornuftigt.
Også åbenheden på forbrugerområdet øges i forhold til en bedre efterlevelse af de forbrugerbeskyttelsesregler, der er på det finansielle område, hvor man bl.a. kan få aktindsigt i Finanstilsynets tilsyn.
Der er også et element i forslaget, som er en - kan vi vel godt kalde det - teknisk præcisering i forhold til den store aftale, som vi lavede sidste år omkring de særligt dækkede obligationer.
Vi synes også det er godt, at vi, når branchen kommer og gør os opmærksom på, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, naturligvis også skal være åbne over for at kigge på dem.
Det er der så også gjort her, hvor vi med forslaget lægger op til, at man skal anerkende pant allerede på det tidspunkt, hvor sagen bliver anmeldt - og ikke først på det tidspunkt, hvor den bliver tinglyst.
Det gør det altså lidt lettere at overholde den her løbende begrænsning i forhold til maks. 15 pct. sikkerhed i fordringer på pengeinstitutter.
Med den ændring synes vi faktisk, at vi også på det område får en ganske fornuftig præcisering.
Og derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget, som det foreligger.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-17:
Helt ærligt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, så er vi jo mange, der ved, at der foregår en masse byggesjusk.
Og hvad er det, der sker?
Jo, man har nogle flotte tegninger, som man indleverer til teknisk forvaltning, og alt er godkendt, og ingeniørerne har lavet et godt arbejde.
Så kommer håndværkerne, de dækker lige alt; når spærene er kommet op, lægger de tag på, og så lægger de båndjern ned, der egentlig skulle gå ned i sokkelen, men som bare ikke gør det.
Det var, hvad der skete i mit hus - de gik kun ned midt på.
Det kunne jeg jo ikke se, for der blev simpelt hen pudset uden om.
Så fejlen kunne jeg ikke se, og det kunne kommunen jo heller ikke.
Det samme har jeg hørt at der er sket for massevis af mennesker, altså at der er lagt ekstra isolering på og det så har bevirket, at der kom skimmelsvamp.
Der skulle være plads til udluftning, men det var der bare ikke.
Så det er den slags, vi skal have fat i, men det får vi ikke fat i på den her måde, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Jeg er tryg ved det her, og jeg håber, at de ingeniører og bygningskonstruktører, der kommer til at tage sig af det i det private, er ekstra opmærksomme på tingene.
Derved sparer vi penge, og det giver også en bedre kvalitet.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-17:
Kommunerne skal altså fremover kun kontrollere større komplicerede byggerier.
Det betyder, at borgeren vil skulle købe rådgivning for at sikre sig, at byggeriet overholder lovgivningens mange krav.
Det er klart, at når man slækker på kontrollen, er der risiko for, at det vil medføre flere fejl og flere skader i byggeriet.
SF frygter, at lovforslaget særlig vil ramme private bygherrer, der eksempelvis køber hus igennem et typehusfirma.
Her forventer man jo, at alt er lige efter bogen, og det er da de færreste private bygherrer, der selv har indsigt i alt det komplicerede med nye konstruktioner, materialer osv.
Så hvis man som privat bygherre skal undgå fejl, skal man fremover betale for privat rådgivning, en rådgivning, man hidtil har fået af kommunerne.
Derfor støtter SF ikke det her lovforslag.
Det vil slække på kontrollen på netop de områder, hvor der i dag oftest er problemer i byggeprojekterne, problemer, der i mange tilfælde fanges af kommunerne.
Samtidig hæfter vi os ved, at Kommunernes Landsforening stiller sig tvivlende over for, om forslaget overhovedet vil føre til et større fald i byggesagsbehandlingsarbejdet i kommunerne.
For borgerne vil stadig henvende sig til kommunerne for at få råd om byggearbejdet, ligesom man vil opleve flere klagesager, dispensationssager og tvivlsspørgsmål, med hensyn til hvordan ansvaret for fejl i byggeriet skal placeres.
Det kan meget vel erstatte den tid, der i dag bruges på den forebyggende kontrol.
Så SF stemmer ikke for lovforslaget, og jeg skal meddele, at Enhedslisten heller ikke støtter lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Lovforslag nr. L 122 er endelig kommet her til Folketingssalen.
I virkeligheden er der jo nogle - det er så Socialdemokraternes ordfører, hr. Bjarne Laustsen, og fru Nanna Westerby - som vi for første gang her fra Folketingets talerstol hører vil drage omsorg for en specifik del af det private erhvervsliv, nemlig de rådgivende firmaer, arkitekter og ingeniører.
Man synes, det er rimeligt, at der er et kommunalt kontrolorgan, som vi skal stille an med fra den offentlige sektor for netop at kontrollere disse projekterende firmaer.
Det her lovforslag er i bund og grund et lovforslag, der placerer ansvaret det rette sted.
De rådgivende firmaer har jo indtil i dag også fået betaling for den ydelse, som de leverer, men de kan jo trygt sende tingene af sted til en kommune, for har de lavet en fejl, gør kommunen opmærksom på det.
Det her placerer præcist ansvaret det helt rigtige sted, og jeg synes - som jeg også stillede spørgsmål om til hr. Bjarne Laustsen - at det da ikke er rimeligt, at vi skal have et kommunalt organ, der skal ind og kontrollere og rådgive i byggesagsprojekter, der bliver fremsendt.
Om det bliver dyrere med projekterne?
Det tror jeg ikke.
Man skal bare vide, at der er et ansvar, når man fremsender en sådan byggesag.
Vi skal også tage hensyn til den enkelte borger, og det handler netop om afbureaukratisering, som det er blevet nævnt, men også om en smidighed med hensyn til ekspedition af disse byggesager.
Der er nogle kommuner, der i dag har op til 6 måneders ekspeditionstid på et ganske almindeligt parcelhus.
De, der for 6 måneder siden fremsendte et projekt til kommunen, vil opleve, at efter 6 måneder har renteniveauet udviklet sig, sådan at forudsætningen, med hensyn til hvad man kommer til at sidde for i husleje, er anderledes.
Så jeg synes, at forslaget her er rigtig godt.
Med den fantastiske udvikling, der er inden for byggesektoren, med de mange specielle indretninger og de mange specielle konstruktioner ville det jo betyde, at vi i al evighed skulle have de kommunale administrationer sendt på de mange tekniske kurser, for at de kunne følge med i den udvikling her.
Nej, dette ansvar skal placeres hos dem, der tegner de skrå og meget komplicerede streger.
Det må være rimeligt.
Med hensyn til ansvaret bliver der jo tegnet forsikringer fra rådgivernes side, og forsikringsordningerne skal selvfølgelig fungere.
Derfor støtter De Konservative varmt det forslag, der ligger her.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-17:
Jeg går ud fra, at det var den konservative ordfører, der talte, og at det ikke var et partsindlæg fra Dansk Byggeri, for det kunne godt på lange stræk lyde sådan.
Men det er også i orden, at der kommer forskellige aktører her.
Det, der er interessant, er, om det her fører til, at vi får en bedre kvalitet i vores byggeri, om vi får færre fejl, om ansvaret bliver placeret, og at forsikringspræmierne ikke stiger som følge af det her.
De sager, som bl.a. fru Anita Knakkergaard var inde på, er jo plat og svindel.
Det kan være svært også for en rådgivende ingeniør eller en arkitekt, der sidder i et helt andet hus et hele andet sted end ude på byggepladsen.
Det er jo ligegyldigt, hvem det er; hvis der er nogen, der vil snyde, er det noget, der skal afklares.
Det, der er vigtigt for den enkelte her, er, at det bliver billigt at få alt det her med energi og alle de forskellige ting kontrolleret.
Men vil det ikke være sådan, at forsikringspræmierne stiger?
Det tror jeg at de vil gøre med det her.