runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Som socialdemokrat er jeg interesseret i, at vi får lavet en handelsaftale EU og USA imellem.
Det vil være til stor gavn for velstanden i Europa, herunder i Danmark, og det er også en tilstand, som vi skal fordele til god velfærd her i Danmark.
Konkret hvad angår ISDS, taler Enhedslisten jo altid om virksomheder som sådan noget forfærdeligt noget.
Men skal vi f.eks. prøve at se på, hvad der kan være af danske virksomheder, der kan have interesse i det her?
Det er jo danske virksomheder, der opererer i USA.
De skal jo også have en beskyttelse på det marked.
Og hvad kan det være for nogle virksomheder?
Synes hr. Christian Juhl ikke, at det vil være på sin plads, at de danske lønmodtagere også får en sikkerhed for, at de ikke kan blive diskrimineret, eksproprieret på det amerikanske marked?
Det synes jeg nu.
Jeg arbejder for lønmodtagernes interesser, og det må hr. Christian Juhl så gøre op med sig selv om han gør.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Men er det ikke lidt defensivt at sige: Okay, vi vil have den her mekanisme?
Det må da være sådan, at virksomheder til enhver tid er underordnet staters lovgivning.
Det kan da ikke være sådan, at vi skal ud i en ny global udvikling, hvor stater og virksomheder er ligestillede.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Derfor må man jo bruge staternes og i det her tilfælde også EU's regler til at regulere det.
Man skal ikke til at have et nyt apparat til at justere det.
Det er det, jeg slet ikke forstår.
Hvad er det, der gør, at en socialdemokrat overhovedet har brug for en reguleringsmekanisme?
Det er ikke socialdemokraters opgave at forsvare multinationale selskabers interesser.
Kan hr. Thomas Jensen ikke godt forstå, at det ikke er mærkeligt, at man bliver kritisk og mistænksom, når det sker i den rækkefølge, hvor det hele starter med nogle meget lukkede forhandlinger, som nogle protesterer imod, og så bliver de lidt åbnet og man begynder at diskutere tingene, og når man så begynder at diskutere indholdet i tingene, ser man, at ISDS-mekanismen er problematisk, og så udtaler også det danske Folketing og en masse folkelige organisationer sig kritisk om det, og så siger I: Nå ja, det må vi vist hellere lave om?
Altså, i det meste af mit voksne liv har vi gang på gang set den proces i EU, og hver gang har vi mistet rettigheder i det danske demokrati.
Og derfor har jeg en helt naturlig skepsis, når man ser store handledygtige ledere gøre det på den måde.
Synes hr. Thomas Jensen, det er mærkeligt, at man har en kritisk tilgang til og skepsis over for den slags processer?
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Og det politiske dna, man har som socialdemokrat, gør, at hvis der er noget, man synes ikke er godt nok, så arbejder man på at forbedre det.
Og man ender kun med at støtte det, hvis det har fået en sådan karakter, at man kan stå inde for det.
Jeg kunne ikke som socialdemokrat finde på at afvise en ISDS, som vi ikke har set den endelige form på.
Det er jo nogle ret kraftige og klare tilkendegivelser, der kommer fra Europa-Kommissionen, om, at man vil arbejde for at skabe en ISDS, der er langt bedre end det, som hr. Nikolaj Villumsen taler om her i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Det er jeg egentlig meget enig i.
Men ville det ikke være handlekraftigt, hvis vi fra Folketingets side bakkede op om de mange udvalg i Europa-Parlamentet, som de sidste uger har vedtaget forslag om at kræve, at ISDS-mekanismen skal tages ud af aftalen?
Altså, når vi ser det ene EU-udvalg efter det andet, hvor der sidder socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet, der kræver, at ISDS-mekanismen tages ud, hvorfor så ikke kræve det samme fra Folketingets side i dag?
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Den proces, som hr. Christian Juhl kalder en lukket proces, er så blevet åbnet op.
Kommissionen har modtaget høringssvar.
Og jeg synes, det er et fint eksempel på, at der er demokratiske forbedringer i det her.
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg troede, at Enhedslisten var et parti – det plejer man i hvert fald at sige – der arbejdede på forbedringer, men i den her sag arbejder man åbenbart kun for at afvise ting.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Jeg tror, at det nok er sådan, at vi alle sammen deler bekymringen eller i hvert fald er enige om, at der er ting, der skal forhandles på plads, og hvor man også lærer af de erfaringer, som der er fra andre steder, der har tvistbilæggelsessystemer i forbindelse med handelsaftaler.
Men er det ikke sådan – spørger jeg hr. Nikolaj Villumsen om – at det netop er Kommissionens intention at forhandle en løsning igennem, således at landene på en lang række områder får den frihed til politisk regulering, således at det ikke kan blive genstand for et sagsanlæg om erstatning, at man f.eks. har gennemført en politikudvikling på sundhedsområdet eller på miljøområdet eller på et andet område?
Og ville det så ikke tage en stor del af bekymringen væk, hvis det udtrykkeligt blev sagt, at man ikke kunne gøre det til genstand for et sagsanlæg, at der havde fundet sådan en lovgivning sted i et af medlemslandene?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Jeg kan ikke blive tilfredsstillet ved at give store selskaber meget, meget vidtgående rettigheder til at sagsøge lande for at træffe demokratiske beslutninger.
Og man bliver faktisk klogere rundtomkring.
Et sted, hvor man eksempelvis er blevet klogere, er i Australien.
Der havde man et problem, man blev mødt med et sagsanlæg fra Philip Morris, fordi man ville lave nogle større markeringer på cigaretpakkerne om, at det var usundt at ryge.
På den baggrund har man været træt af ISDS, og derfor har man nægtet at lave en ISDS-mekanisme i den aftale, man senere hen lavede med USA.
Det er jo et godt eksempel på, at nogle er blevet klogere, og jeg synes, at man skal lære af de erfaringer, som australierne har gjort lige præcis med ISDS og lade være med at tage det med i EU-USA-frihandelsaftalen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-28:
Men præmissen for det, som hr. Nikolaj Villumsen siger, er jo, at man så ikke har lært noget som helst af de dårlige erfaringer, som hr. Nikolaj Villumsen også henviser til, og som man har haft rundtomkring i verden med den her slags tvistbilæggelsesmekanismer.
Nu bliver menneskeheden jo gradvis klogere, i hvert fald de fleste steder, så derfor må man vel antage, at man har lært noget af disse fejl og sådan set bygger videre på det.
Og det, jeg spurgte om – jeg anerkender, at det er et fremskredent tidspunkt – var netop ikke, om man kunne lave aftalen uden den her tvistbilæggelsesmekanisme, men om man kunne lave en tvistbilæggelsesmekanisme i en eller anden form, som ville tilfredsstille Enhedslistens ordfører.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
For første er det jo vigtigt at huske i de her modeller, at det er noget, hvor man giver rettigheder til selskaber, ikke til stater.
Det er til gengæld selskaber, der kan sagsøge eksempelvis os her i Danmark, hvis man mener, at man er gået glip af forventet indtjening.
Kan man lave en aftale uden ISDS?
Ja, det kan man sagtens.
Der er blev lavet en aftale mellem USA og Australien, som ikke har en ISDS-mekanisme, fordi man fra Australiens side sagde, at det havde man ikke lyst til at have.
Så selvfølgelig kan man indgå de her aftaler uden ISDS-mekanisme.
Det, der er vigtigt at bemærke, er, at en ISDS-mekanisme er en meget, meget vidtgående rettighed, som man giver til investorer, hvor det ikke bare er, at man kommer og eksproprierer dem, men hvor man kan kræve penge for forventet indtjeningstab – hvis man eksempelvis lovgiver om et eller andet her i Folketinget, det være om miljøbeskyttelse eller forbrugerrettigheder, som man derefter mener, man taber penge på som et selskab.
Problemet er lige præcis det, at det, som Europa-Kommissionen er kommet med, ikke imødekommer kritikken.
Altså, når man skriver de samme formuleringer, som giver de samme juridiske rettigheder, som er blevet brugt i andre aftaler til netop at lave de her søgsmål, imødekommer man ikke kritikken.
Det er jo ikke bare noget, jeg står og påstår.
Det er noget, som vi i Folketingets Europaudvalg eksempelvis har fået breve om i dag fra forskellige danske ngo'er, som har skrevet, at de også har den bekymring.
Det er den bekymring, som man stadig kan se er massiv ude rundtomkring i Europa, og som betyder, at vi inden for de sidste par uger har haft det ene udvalg efter det andet i EU-Parlamentet, som har vedtaget, at ISDS skal ud af handelsaftalen.
Og jeg skulle hilse og sige, at Enhedslisten ikke har flertal i de her udvalg i EU-Parlamentet.
Så situationen er jo den, at jeg faktisk har sat mig ind i det.
Jeg har på den baggrund sammen med min kollega hr. Christian Juhl fra Enhedslisten indkaldt til den her debat, så vi kan tage aktivt stilling og blande os i debatten i Folketinget og i den sammenhæng opfordre til, at vi gør det samme som det østrigske parlament, der har den indstilling, at ISDS skal ud af aftalen.
Det er altså en konstruktiv måde at blande sig i en debat på, når vi gør det på baggrund af noget, der faktisk også foregår i andre lande.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Åh, man ville somme tider ønske, at man kunne tvinge en ordfører som hr. Nikolaj Villumsen til at sætte sig til at læse på noget, som han så blev hørt i, sådan at vi ikke skal stå her og høre på, ja, halve sandheder fra Folketingets talerstol.
Der er en proces i gang.
Vi har fra EU hørt, man imødekommer den kritik, der er omkring ISDS, og man har sagt, at der er fire konkrete områder, hvilket ministeren også redegjorde for i sin tale i dag, som man vil arbejde videre med.
Med andre ord ligger der ikke nogen fast ISDS, som hr. Nikolaj Villumsen kan stå og spille bold op ad her i Folketingssalen i dag.
Der er en proces i gang, og jeg synes, at en ung mand som hr. Nikolaj Villumsen skulle gå aktivt ind i processen og være med til at sikre, at vi får beskyttet vores rettigheder her i det politiske Danmark og i det politiske Europa, så det er os, der bestemmer reguleringen i Europa og i nationalstaterne, og sådan at det ikke er nogle udenlandske firmaer, der skal komme og bestemme, hvad reguleringen skal være her.
Det er jo netop det, som et bredt flertal her i Folketinget for mindre end et år siden vedtog i et forslag til vedtagelse her i Folketingssalen, og det er også det, der vil ske i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Den moderne model puttede man så ind i den aftale, der for nylig blev indgået mellem EU og Canada, og det er så den moderniserede model, hvorom eksperterne bl.a. forrige fredag på mødet, vi havde, om det her emne i Folketingets Europaudvalg sagde, at det ikke vil sikre os mod sagsanlæg fra multinationale selskaber, der er trætte, ikke af at blive eksproprieret, men af at gå glip af den forventede indtjening, de kunne have fået.
Og det er det, der skaber bekymring for mig.
Det skaber bekymring for mig, at vi vil kunne blive mødt med sagsanlæg lignende det, som vi f.eks. har set Tyskland blev mødt med, da den svenske energigigant krævede erstatning, fordi man havde besluttet at udfase atomkraften i Tyskland.
Jeg mener, det er en demokratisk beslutning, som man ikke skal have ret til at gennemføre som et multinationalt selskab, men som man har ret til at træffe som et folkevalgt parlament.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det, formand.
Men jeg synes, det bliver malet op som et meget stort og meget ondt dyr med store horn, hvilket måske ikke er sådan helt berettiget.
Er det i ordførerens optik fuldstændig udelukket at udforme det her på en måde, sådan at man både fra staters og virksomheders side kan lave en tvistbilæggelsesmekanisme, som er til gavn for begge parter?
Er der kun ét valg, og det er, at det skal ud?
Kan man ikke forestille sig en måde at udforme det her på, som giver mening?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Men problemet er lige præcis, at Europa-Kommissionen tager præcis de samme juridiske tekster og formuleringer ind i den moderne udgave, de lægger frem, som man har set brugt i andre traktater, hvor det har ført til de her sagsanlæg.
Det kan man skrive ind i det.
Det er jo det, der har ført til andre sagsanlæg i andre sager.
Det er eksempelvis i forhold til lovgivning om cigaretmærker.
Det er der, at jeg spørger: Hvorfor skal vi give selskaber de her rettigheder?
Hvorfor give dem ret til at sagsøge staten Danmark, hvis de mener, at de går glip af en forventet indtjening, fordi vi forbedrer forholdene for forbrugere herhjemme eller for miljøet eller for den sags skyld for arbejdstagerne?
Det er ganske enkelt en rettighed, jeg ikke har lyst til at give internationale selskaber.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvis nu den rettighed ikke bliver givet dem i den tvistbilæggelsesordning, der ender med at blive etableret, vil det så ikke stille Enhedslisten tilfreds?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg synes, det er godt at høre, at De Radikale også er bekymret, for det synes jeg at der er rigtig, rigtig god grund til.
Det er jo positivt, hvis det er sådan, at Europa-Kommissionen vil stramme endnu mere op.
Og man kan jo ikke give den rettighed for så bagefter at sige: Og så vil vi have lov til at regulere på præcis den måde, I ved, uden at I kan sagsøge os.
For så har man ikke givet den rettighed.
Jeg synes egentlig, det vil være godt at sende det klare signal fra Folketinget i dag, at det ønsker vi at Europa-Kommissionen skal gøre.
Ikke mindst hvis de skulle kunne finde på at bevæge sig, er det da godt at have en klar melding fra Folketinget.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Altså, nu skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi også fra Radikale Venstres side ønsker den beskyttelse – naturligvis ønsker vi det.
Men i den sidste ende ved man jo heller ikke, hvordan det her kommer til at se ud, så derfor er vi da meget, meget opmærksomme på, at man skal sikre de garantier.
Men jeg mener faktisk, det er faktuelt forkert, at den aftale, der er lavet med Canada, er præcis det samme som det, man sidder og arbejder med lige nu.
Man sidder faktisk i Kommissionen og arbejder med noget, der går videre i beskyttelsen af netop de forskellige muligheder for at sikre, at man kan regulere videre i landene.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Jamen altså, der har jo været forlydender om, at man ville have en ny, moderne ISDS-mekanisme.
Situationen er så den, at det er det, man har lagt ind i EU-Canada-aftalen.
Og det er ikke noget, jeg bare står og påstår, men noget, som eksempelvis en ekspert påstod forleden dag i Folketingets Europaudvalg, da vi havde en temadrøftelse om det her.
Det synes jeg simpelt hen ikke at vi skal binde os op på.
Jeg synes, det ville være rigtig dumt, hvis vi i fremtidige folketingssamlinger får problemer med at kunne lovgive om bedre beskyttelse af mennesker og miljø, fordi det simpelt hen vil koste os i form af sagsanlæg fra store selskaber.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Nu er det åbenbart sådan, at nogle ønsker at have en ISDS, hvis den ISDS er fyldt med garantier for fortsatte muligheder for at regulere, mens andre uanset garantier ikke ønsker den.
Altså, jeg kan forstå, at Enhedslisten ikke ønsker ISDS, uanset hvordan den ser ud.
Hr. Nikolaj Villumsen startede med at sige – jeg tror faktisk, at det var en fejl, men lad mig lige få det opklaret – at de ting, som Kommissionen nu efter høringen har valgt at kigge nærmere på, de ting, man vil beskytte yderligere ved formuleringer, der skal ind i aftalen, allerede var med i aftalen med Canada.
Sådan har jeg ikke forstået det.
Jeg vil gerne høre ordførerens kommentar til det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Jeg tror ærlig talt, at det er vigtigt også at slå fast, at der skal være grænser for naiviteten.
Problemet med det forslag til vedtagelse, som hr. Steen Gade nu sidder og henviser til, er jo, at vi stadig har den situation, at vi for kort tid siden havde vores udviklings- og handelsminister på talerstolen, hvor han sagde, at det var vigtigt, at vi havde de her rettigheder i ISDS-mekanismen i den her handelsaftale.
Det er jo lige præcis ISDS-mekanismen, som der er en stor bekymring for, og som jeg og Enhedslisten ønsker taget ud af den her aftale.
Og hvis vi vil have, at nogle skal forstå det ude i verden, skal vi sige det ganske klart.
Det er der heldigvis andre der gør lige nu – det har man gjort i det østrigske parlament, man ønskede det i det hollandske og det franske parlament.
Hvorfor ikke vedtage det her i Danmark, ikke mindst på baggrund af, at vi jo faktisk kan se, at SF både i Europa-Parlamentet og med deres EU-ordførers, hr. Holger K. Nielsens, kritik har været ude at kritisere det meget kraftigt?
Så lad os da vedtage, at vi ønsker, at det skal tages ud.
Jeg forstår ganske enkelt ikke, hvis SF ikke kan bakke op om det meget banale krav.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Det lyder underligt i mine ører, for det, jeg læste op, var det forslag til vedtagelse, vi fremsatte sidste år her i Folketinget.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ikke støttede det, men jeg kan alligevel forstå, at hr. Nikolaj Villumsen er enig i substansen, og at det er det, det handler om.
Jeg synes bare, at Enhedslisten jo så må beslutte sig for, om man vil arbejde for, at det ikke bliver sådan, som hr. Nikolaj Villumsen frygter.
Det er jo det, vi diskuterer her i Folketinget – hvad vi vil arbejde for – og det er jo det, den her debat vel skal bruges til, altså at vi kan undgå, at vi kommer i en situation som den, hr. Nikolaj Villumsen beskriver.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Der er ingen tvivl om, at det da er helt vildt vigtigt at sikre de her beskyttelsesniveauer, og det er vel på den baggrund, at vi lige præcis ønsker, at ISDS-mekanismen skal tages ud af aftalen, så vi sikrer det.
Jeg tror, det er meget vigtigt, når vi diskuterer noget som det her – også lidt på baggrund af det, der blev fremført af hr. Thomas Jensen tidligere, om at blande sig aktivt i debatten, om at prøve at bidrage konstruktivt til den debat, der foregår i Europa lige nu – at man ganske klart siger, hvad man gerne vil.
Derfor er vores opfordring, at vi i dag vedtager, at vi ikke synes, at der skal være en ISDS-mekanisme i den her EU-USA-frihandelsaftale, hvis vi ikke ønsker, den skal være der.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Jeg er såmænd enig med Enhedslisten i alle bekymringerne.
Det, jeg bare vil spørge om, er, om det ikke er vigtigt for Enhedslisten, at Danmark arbejder for, at der ikke sker indskrænkninger i beskyttelsesniveauet, at forsigtighedsprincippet ikke bliver svækket, og at vi får en aftale, som respekterer medlemslandenes og EU's ret til at opretholde og udvikle beskyttelsesniveauet på legitime områder som f.eks. miljø, sundhed, forbrugerbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder?
Er det ikke det, Enhedslisten mener?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Der er jo lige præcis indkaldt til debatten i dag, fordi vi har den her bekymring.
Det er en bekymring, som civilsamfundet Danmark deler, en bekymring, der bliver delt mange steder rundtomkring i Europa og i særdeleshed også i USA.
Der er da ingen tvivl om, at hvis man tager ISDS-mekanismen ud, og hvis vi fra Folketingets side i dag anbefaler det, ville det være et ekstremt positivt skridt.
Så ville vi være et parlament i rækken af andre parlamenter i Europa, hvor vi klarest har set det østrigske parlament vedtage, at ISDS-mekanismen skal ud af EU-USA-frihandelsaftalen.
Jeg håber, at det kan blive resultatet på baggrund af debatten i dag, og jeg synes, at det ville være yderst positivt, hvis De Konservative vil støtte det.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Nej, for man kan jo godt blive lidt vågen, når man hører hr. Nikolaj Villumsens tale.
Jeg tror, at hvis det er sådan, at man går uden for Christiansborg og laver sådan en voxpop og spørger folk nede på gaden, hvad ISDS er, er der ikke nogen som helst, der kan svare på, hvad det er.
Men går man herind i Folketingssalen, så kan man spørge hr. Nikolaj Villumsen, og så kan man få at vide, præcis hvad det er, og selv om der ikke ligger nogen aftale med en klart defineret ISDS, kan hr. Nikolaj Villumsen stå her i dag og sige, at puha, ISDS ikke er noget, Enhedslisten vil have, for det ved hr. Nikolaj Villumsen lige præcis hvad er.
Det vil jeg bare gerne bede hr. Nikolaj Villumsen bekræfte her i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-28:
Jamen jeg havde nær sagt, at spørgeren selv må bestemme, hvad tilgangen fra Enhedslistens side skal være.
Jeg fortæller, hvad der er Dansk Folkepartis politik, og det er, at vi synes, vi skal afvente de ting, der ligger.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi får de her ting tænkt ind.
Jeg synes, det er fornuftigt, at det, der sker med det, der er flertal for her i Folketinget i dag, er et forslag til vedtagelse, hvori man faktisk anerkender en del af de kritikpunkter, der har været.
Så synes jeg også, vi skal tage bestik af, at det her ikke er en nagelfast aftale.
Det her er faktisk en proces, der er i gang, og jeg synes også, at vi som politikere skylder hinanden at afvente nogle resultater af den.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Hvis Dansk Folkepartis position om at være positive over for en ISDS-mekanisme er fornuftig, var Dansk Folkepartis position inden sidste europaparlamentsvalg, hvor spidskandidaten for Dansk Folkeparti var imod en ISDS-mekanisme, så ufornuftig?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-28:
Jeg synes, vi er meget kritiske, i og med at vi har taget de bekymringer, der blev udtrykt i høringsprocessen, til efterretning.
Det er det, Kommissionen har gjort.
Det bakker vi op om.
Så lad os nu få understøttet den forhandlingslinje, Kommissionen har, og se, hvordan det lander.
Så jeg synes sådan set, at Enhedslisten skulle gå med på det her forslag til vedtagelse, og så kan vi tage diskussionen, når forhandlingerne er afsluttet, med hensyn til, om vi skal anbefale eller ikke anbefale at gå ind for en frihandelsaftale.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Det, jeg er mest nervøs for, er, at man prøver på at skille nogle ting ad, der ikke kan skilles ad.
Vi kender den gamle diskussion om tekniske handelshindringer i EU, vi kender diskussionen om social dumping, hvor EU siger, at hensynet til kapitalen og virksomhederne har forrang i forhold til hensynet til f.eks. at tegne en overenskomst.
Det har vi kæmpet med nu i 10 år og ikke rigtig fundet ud af, hvordan vi kan det.
Der er ting, vi ikke må i den her sal, fordi EU siger, at det må vi ikke, f.eks. gribe ind over for social dumping.
Og det er jo det, jeg mener.
Det, der er galt, er, at der er problemer, der kan opstå, som er begge dele, og så står vi dér, og så taber vi til de multinationale og den der mekanisme, og det er det, jeg er mest nervøs for.
Derfor mener jeg, at I skal være mere kritiske, end I er.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Jamen det er jo lige præcis det, regeringen forhåbentlig forhandler om, så det bliver på den måde, som vi vil have det.
Det var jo også det, som jeg forstod at handelsministeren markerede: at man i forhandlingerne får præciseret, at det ikke kan bruges til det, som Enhedslisten er bange for.
Det er jeg jo fuldstændig enig i at det ikke skal kunne bruges til.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, at Enhedslisten siger, at vi så bare skal sige nej.
Jamen hvad indflydelse får vi ud af det?
Jeg kan i hvert fald ikke se, at det, at vi sender en minister i byen med et nej, egentlig skulle ændre noget særligt i verden på det her punkt.
Derimod synes jeg, at det at lægge en strategi for, hvordan vi tilfredsstiller de berettigede kritikpunkter, er noget af det, der har en chance for at kunne ændre ved noget.