runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Formålet med lovforslaget er at lave en forsøgsordning fra den 1. januar 2015 til den 31. juli 2021, hvor de unge under 25 år, der ikke har kompetencerne til at påbegynde en af de vante ungdomsuddannelser, får et andet tilbud, der skal forbedre grundlaget for at få et job eller forberede den unge på en erhvervsrettet uddannelse.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi Konservative er mest begejstret for, at lovforslaget er tidsbegrænset.
Vi er tvivlende over for, om den uddannelse vil gøre den store forskel for den gruppe af unge, vi taler om.
Vi synes, det er et meget langt forløb – det kan det i hvert fald blive for mange af de unge, og det kan også blive dyrt – men vi erkender også, at vi havde nogle gode forhandlinger om erhvervsuddannelserne, og det her var noget, der betød rigtig meget for regeringspartierne.
De syntes, det var vigtigt, at man fik lov at teste det, og derfor står vi selvfølgelig også på mål for, at vi nu starter det her forsøg op.
Der vil blive udbudt ti erhvervstemaer, og landet vil blive inddelt i en række geografiske dækningsområder, der skal sikre, at tilbuddet dækker hele landet.
Meningen er altså, at man kombinerer forskellige typer uddannelser og gør det fleksibelt i forhold til de unge med hensyn til varighed.
Det maksimale optag er 2.500 elever pr. år, svarende til 3,5 pct. af en ungdomsårgang.
Det er et eksperiment, vi starter på, og noget af det, som jeg faktisk også er meget glad for at fru Ane Halsboe-Jørgensen sagde i sit ordførerindlæg, er, at man tænker i, hvordan produktionsskolerne kan spille en central rolle her, bl.a. som koordinerende udbydere af den kombinerede ungdomsuddannelse.
Det synes vi er meget vigtigt.
Det var også det, vi diskuterede, da vi forhandlede det.
Jeg vil bare her understrege, at det i hvert fald for os er meget vigtigt, at vi i den opfølgning, der er, får en sikkerhed for, at produktionsskolerne kommer ind og spiller en rolle, for jeg tror faktisk, de kan være med til at løfte ganske meget i forhold til den her gruppe af unge.
Der bliver lavet en evaluering både efter 3 år og 5 år, og selv om vi altså har den her skepsis over for uddannelsen, er det selvfølgelig også noget, vi vil se frem til at følge og se på, hvad udbyttet af uddannelsen er.
Så selv om der er skepsis, støtter vi lovforslaget – det er en del af en aftale – og så må vi jo så afvente og se på, hvad der kommer ud af det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-15:
Mit spørgsmål drejer sig om produktionsskolerne.
I vores forligstekst står der jo, at produktionsskolerne skal styrkes.
Det kan vi ikke rigtig se at de er blevet i lovforslaget eller i lovforslagets bemærkninger.
Hvordan kan det være?
Jan Johansen (S), 2014-05-15:
Det er selvfølgelig en stor stigning, men der er jo også lavet værdi for stigningen.
Der er jo nogle mennesker, der også gerne vil flytte ind i en nyrestaureret og totalrestaureret lejlighed.
Derfor er jeg glad for, at det kun er 1 ud af 15, der egentlig er dækket af § 5, stk. 2.
Og hvis vi vil have en blandet befolkning, også i byerne, er det jo godt, at der er nogle, der får nogle nyrestaurerede lejligheder at bo i og gerne vil betale prisen, når vi holder det på det leje, som det er.
Så hvis vi holder det der, tror jeg, at det passer til befolkningen, altså at der er nogle, der også gerne vil betale prisen, selv om den er på 4.200 kr.
Men det er jo de store lejligheder, hvilket ministeren også sagde, der egentlig bliver restaureret efter § 5, stk. 2.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Når jeg hører ministeren tage energisparepakken ind i billedet, undrer det mig lidt, hvis ministerens ambitionsniveau, da man lavede regeringsgrundlaget – hvor der står, at man skal gennemgå lejelovgivningen, med henblik på at lejere skal have en bedre beskyttelse mod urimelige huslejeforhøjelser i forbindelse med moderniseringer –
betyder, at man vil nøjes med at stille krav om energimærke D, det er boliger fra midten af 60'erne, og hvis man ikke har gjort noget energimæssigt siden 1960'erne, skal man så have lov til at lave en 70 lejeforhøjelse på 70 pct. efter modernisering?
Samtidig har man foræret Venstre, de borgerlige, et smuthul, der hedder 400 kr. pr. kvadratmeter, så er den hjemme til at gå over i § 5, stk. 2.
Er det ministerens ambitionsniveau?
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
For det første vil jeg godt sige, at vi jo har taget fat på det her.
Det er betydelig sværere at komme ind i 5-2-ordningen, fordi man også skal have energien med.
Det nytter jo ikke noget, selv om der står et nyt badeværelse eller et nyt køkken eller der er lagt nye gulve på.
Så derfor synes jeg, det er en helt naturlig udvikling, og jeg vil godt sige, at mit ambitionsniveau jo rækker videre.
Hr. Lars Dohn deltager selv i de forhandlinger, vi har i øjeblikket om modernisering af lejeloven, hvor vi jo også kigger på en lang række ting, som er både til gunst for lejerne og udlejerne og en sammenskrivning osv. Så regeringen er en meget ambitiøs regering, og for første gang i mange år er det jo lykkedes at tage fat i virkelig centrale elementer i lejelovgivningen og skabe et energiforlig.
De borgerlige har jo siden 2008 prøvet at få lavet et energiforlig.
Det lykkedes faktisk mig.
Vi har også haft fat i andelsboligloven osv.
Så jeg er meget ambitiøs på regeringens vegne.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Det vil sige, at når jeg skal gå hjem herfra, så skal jeg konstatere, at de store byer ikke kan hente nogen hjælp fra regeringen med hensyn til billige grunde, og at det, som presser i tusindvis af private lejemål op i en leje, så almindelige mennesker ikke kan betale den, vil ministeren kun gøre i den udstrækning, at det er i energisparepakken.
Det synes jeg ikke er særlig langt at nå med en rød regering.
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
Jeg vil sige, at hr. Lars Dohn forsøger at tegne et meget pessimistisk billede, men jeg nævnte ved et tidligere B-forslag, at i Aalborg bygger man massivt ungdomsboliger og almene boliger.
I Odense, hvor jeg kommer fra, er vi også i gang.
København har nogle stærke målsætninger.
Vi har nedsat grundkapitalen for kommunerne fra 14 til 10 pct., og der, hvor man reelt har en udfordring, er i København i forhold til at finde grunde nok, men jeg redegjorde også klart og tydeligt for, hvorfor vi ikke kunne støtte det forslag fra hr. Eigil Andersen fra SF.
De er ved at blive forandret, og der er faktisk rigtig mange boliger, der bliver bygget, og det er jeg glad for, fordi markedet bliver jo reguleret, i takt med at der er boliger nok.
Så vi er meget ambitiøse.
Vi har også taget fat i hele det private udlejningsområde med energisparepakken.
Så kom ikke og sig, at regeringen ikke er ambitiøs – og så synes jeg, at man skal tegne et retvisende billede.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Er det rimeligt, at en husleje på grund af en modernisering kan stige fra eksempelvis 3.500 kr. om måneden til 8.000 kr.?
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
Det kommer jo an på, hvad investeringen har været, og man går jo fra at være reguleret til at være ureguleret.
Vores beregninger viser, så vidt jeg husker – det lille forbehold skal jeg tage – at man i gennemsnit snakker om 500.000 kr. pr. lejemål, når man investerer, og det var, inden vi gennemførte energiforliget, som hr. Eigil Andersens parti jo er deltager i, og som den ærede formand jo var tovholder på fra SF's side.
Og der vil jeg sige, at der stillede vi yderligere krav til § 5, stk. 2, og det var vi jo helt enige om.
Så det kan godt være rimeligt nok.
Det er jo også det, at det jo kun er hver syvende private udlejningsbolig, som er med her, og vi skal også have moderniseret den private udlejningsmasse, så jeg synes, vi har fundet en fornuftig balance.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Energispareforliget er vi glade for, det er korrekt, og det samme gælder det, der er sket i den forbindelse med § 5, stk. 2.
Det, som jeg vil sige, er, at der jo kan være tale om en lejlighed, hvis brugsværdi reelt ikke er forøget.
Der har været et velfungerende toilet, der har været et velfungerende køkken, men nu kommer det så bare i en lidt moderniseret udgave.
Hvis det nu er f.eks. 2.000 boliger om året – jeg tror nok, det er flere – som gennemgår de her moderniseringer ved fraflytning, er det jo altså 20.000 lejeboliger i løbet af 10 år, som forsvinder som værende nogle, folk kan betale.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Nej, man vil netop have retten til at komme på et plejehjem, der har højt til loftet.
Fordelen her er jo netop, at vi både kan have plejehjem, der har et stærkt kristent værdigrundlag, et muslimsk værdigrundlag, et areligiøst værdigrundlag, og plejehjem, der lægger stor vægt på sportsbegivenheder, hvad det måtte være.
Det er jo det, der gives mulighed for med friplejeboligloven.
Altså, jeg ville meget meget nødig på et friplejehjem, hvor man går enormt meget op i at se fodbold hele tiden, fordi jeg ville komme til at kede mig.
For jeg kan ikke huske, hvad de der hold hedder, så det er da rigtigt, at det ville være temmelig uhensigtsmæssigt og også dumt af mig at vælge et sådant friplejehjem.
Så jeg ville forføje mig hen til et andet, hvis man på det, der lå tættest på, så fodbold hele tiden.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Så forstår jeg, at det er en konservativ opfattelse, at den ældre, som ikke deler holdningen på det plejehjem – og den konkrete by, jeg tænker på, er Aulum – skal forføje sig et andet sted hen i stedet for og have retten til at komme på et plejehjem, hvor der er højt til loftet.
Er det sådan, man skal forstå De Konservatives holdning til, hvordan den offentlige sektor skal være?
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Det ligger jo i arbejdsmetoden, når man fremsætter et beslutningsforslag.
Men det er ikke kun derfor, jeg spørger.
Det er sandelig også, fordi jeg er interesseret i at få at vide, om ordføreren ville have lyst til, at vi lod beregnere kontrollere det her.
For nu blev jeg angrebet for at citere et par borgmestre, ganske vist fra SF, men ordføreren citerer jo Dansk Erhverv.
Jeg har også haft besøg af Dansk Erhverv, jeg har nemlig undersøgt det her ordentligt, og jeg fandt ikke, at deres udsagn om betalingsspørgsmålet var særlig godt underbygget, så jeg synes, vi kunne lade dem, der kan beregne sådan noget, foretage en beregning.
Og så synes jeg jo, at ... Det kan være, jeg skal vente med det til anden omgang.
Jeg kan se, tiden er løbet ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
I Liberal Alliance er vi meget, meget store tilhængere af, at der bliver skabt større gennemsigtighed omkring, hvad de offentlige tilbud koster i sammenligning med private tilbud.
Der er nemlig en meget, meget stor tendens til, at der ikke er gennemsigtighed, således at man ikke regner alt med i de offentlige udgifter, når man producerer en ydelse, og så ser det ud, som om den offentlige produktion af ydelserne er meget billigere, end den i virkeligheden er.
Jeg er lidt nervøs på hr. Lars Dohns vegne for, at en sammenligning vil føre til et noget andet resultat, end hr. Lars Dohn forventer.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg har glemt det der Detektor-kort.
Ellers skulle jeg have rakt det op.
Men jeg vil da udtale min undren over, at ordføreren er imod, at dårligt stillede danskere ikke skal have samfundets støtte til at få en bolig at bo i, mens mennesker, der ønsker et dyrere – det vil tiden jo vise, men det bliver sandsynligvis dyrere – tilbud på et plejehjem, skal have lov til det.
Jeg synes ikke rigtig, tingene hænger sammen, og jeg synes, at det regnestykke, som ligger bagved, begynder at minde lidt om tulliarder.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Nu kommer vi ind på Liberal Alliances boligpolitik, og den er faktisk, at vi skal lade være med at putte så meget støtte i mursten.
Til gengæld skal vi om nødvendigt give nogle flere penge til de mennesker, der har et særligt boligbehov, som de har problemer med selv at betale for at få dækket, så de selv kan gå ud og vælge, hvor de vil bo, og altså i stedet for at få anvist et offentligt støttet almennyttigt boligbyggeri kan vælge at gå hen til en privat udlejer, hvis der er et bedre tilbud der.
Der er en fuldstændig parallelitet mellem vores politik der og den politik omkring friplejeboliger, vi taler om nu.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Det her forslag og debatten her viser jo nogle helt tydelige, grundlæggende forskelle på menneskesyn.
Skal vi, som Enhedslisten foreslår, alle være ens, alle have de samme tilbud, alle sammen gøre det på den samme måde og alle sammen leve med præcis de samme standarder og præcis de samme værdier?
Eller skal vi have lov til at have forskellige ønsker og behov?
Skal vi have lov til, også når vi bliver ældre, når vi bliver svagelige, når der er mange ting, vi ikke kan selv, at have en bolig i nogle omgivelser, som passer til det menneske, man er?
Skal man have lov til at kunne vælge at blive ude i det lokalsamfund, man måske har boet i hele sit liv?
Skal man have mulighed for at vælge en boform, der har de samme grundlæggende værdier, som man har levet hele sit liv på?
Eller skal man puttes ind en eller anden kasse, hvor vi alle sammen skal have det ens og på fuldstændig samme måde og helst også spise den samme mad?
Det er en meget, meget grundlæggende forskel.
I Det Konservative Folkeparti sætter vi meget stor pris på muligheden for friplejebolig.
Det er ikke, fordi vi har en eller anden ideologisk tankegang, der siger, at alle partout skal over i friplejebolig og vi nødvendigvis skal have enormt mange af dem.
Det er rigtig, rigtig vigtigt.
Det er det, fordi det giver mennesker mulighed for at vælge.
Det giver mulighed for en mangfoldighed af tilbud, der passer til den mangfoldighed af ældre mennesker, vi har.
Det giver også mulighed for, at der er nogle til lige at skubbe lidt på, for at den offentlige kvalitet også bliver holdt oppe og er god.
Dybest set var det jo skønt, hvis alle kommunale plejehjem var så gode og på alle måder tilpassede sig borgernes behov, så der ikke var nogen, der ønskede et friplejehjem.
Men hvorfor dog ikke give plads til det?
Hvorfor ikke give plads til, at man kan være et sted, der har f.eks. det samme religiøse grundlag som en selv?
Hvorfor ikke?
Hvorfor ikke give den mulighed til mennesker – og da særlig, når man begynder at blive gammel, når man måske bliver dement, når man har svært ved at forstå sin samtid og man har endnu mere behov for at være i nogle trygge rammer, som man forstår, og som man genkender?
Lige præcis dér, i den del af livet, hvor man er svagest – og vi må jo erkende, at man typisk er temmelig svag, når man kommer på plejehjem – har man da allermest behov for at have den mulighed.
Vi hylder muligheden for friplejehjem, både fordi det giver en mangfoldighed i plejehjemmene, men også fordi det giver et godt alternativ til det kommunale, og fordi det er med til at skubbe på den kommunale kvalitet.
Så hvis ikke det skulle fremgå rimelig klart, kan vi ikke støtte forslaget.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Nu er det jo sådan – det er så efterhånden blevet nævnt nogle gange – at det, man vælger plejehjem ud fra, er den geografiske faktor.
Og hvis man så f.eks. er ateist og bor i et område, og jeg tænker på et helt konkret sted i det jyske, hvor diakonorganisationen driver et plejehjem, er det så værdigt, at man dér med sin livsanskuelse skal underlægges noget andet end det, man mener?
Er det rimeligt?
Jeg tænker på en helt konkret daginstitution i Herning, som er privatejet, og hvor bestyrelsen forlanger, at der skal bedes morgenbøn.
Der er ateistiske forældre eller forældre, der ikke ønsker det, forældre med en helt anden baggrund – er det rimeligt?
Så hvem er valget egentlig for?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Vi kan da også sagtens tage en diskussion om frie daginstitutioner, men måske skulle vi lige i den her sammenhæng holder os til plejehjemmene.
Og der er det jo heldigvis sådan, at man heller ikke kan tvinge f.eks. ateister til at komme på et friplejehjem, der er drevet med et kristent grundsyn.
Det er jo netop fantastisk, at hvis man bor i et område, hvor der er mange plejehjem, der har et stærkt kristent værdigrundlag, og man så er nogle ateister, der går sammen, kan det jo være, at man må vælge at sige, at så må man flytte sig lidt længere og til gengæld komme på det her nye ateistiske friplejehjem.
Så fred da være med det.
Så skal man jo som ældre bare finde ud af, hvad det er, man sætter mest pris på.
Og hvis det, man sætter mest pris på, er, at der ikke bedes fadervor på plejehjemmet f.eks., jamen så ville jeg nok anbefale, at man ikke valgte det friplejehjem.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
SF's socialordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, kan desværre ikke være til stede, og derfor holder jeg så den tale, som hun har skrevet.
SF mener, at Enhedslistens forslag er et på mange måder sympatisk forslag.
For det første fordi de ønsker at gøre op med det bureaukratiske monster, som kommunerne blev udstyret med af den daværende borgerlige regering på friplejeområdet i 2007, og for det andet fordi det vil lægge op til bedre visitationsmuligheder, således at alle visiterede borgere kan få adgang til friplejeboligerne.
Men SF ønsker dog ikke at stemme for forslaget i første omgang.
Vi opfordrer i stedet ministeren til at se på mulighederne for at ændre bekendtgørelsen, så taksterne og udgifterne på friplejehjemmene kommer til at harmonere med de kommunale plejetilbud og de 10-12 pct. selvejende plejecentre, der i dag drives af private organisationer.
I SF ser vi nemlig med stor sympati på, at vi både har kommunale og selvejende nonprofitplejeboliger, så længe kvaliteten er i top for både beboere og personale.
Vi synes, at kommunerne fremadrettet bør være langt mere direkte inddraget i planlægningen af friplejeboliger, før mulige entreprenører godkendes af Socialministeriet.
Det duer ikke, at nye projekter fuldstændig ødelægger den kommunale planlægning på området, så det bør Socialministeriet – ud over kvaliteten – have mulighed for at medtænke, før de godkender ansøgninger om mulige friplejehjem.
Derudover skal kommunerne også kunne stille nogle krav til friplejehjemmene, således at de i det mindste har en delvis visitationsret, både for at sikre, at friplejehjemmene på linje med andre kommunale og selvejende plejehjem har et medansvar for alle ældre medborgere, bl.a. dem med særlig store og svære plejebehov, og – sidst, men ikke mindst – fordi det enkelte plejehjem skal have et naturligt medansvar for optaget af borgerne i det nærmiljø, det ligger i.
Det styrker den lokale forankring og bakkes øvrigt også op af evalueringen fra 2012.
Heri blev det nemlig fastslået, at geografi og renommé er helt afgørende parametre for valg af en mulig plejebolig.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-15:
Hvis det mærkbart skal kunne betale sig for udlejere at renovere gamle, utidssvarende lejligheder, skal det være muligt for dem efter en sådan renovering at opkræve en husleje, som er højere, end den omkostningsbestemte husleje tillader.
Det er vi tilhængere af, for ellers bliver lejlighederne ikke moderniseret.
Vi er også tilhængere af det, fordi vi i det hele taget ikke mener, at der skal være nogen regulering af huslejen i Danmark, og det her er en mindre liberalisering af huslejereguleringen i Danmark, altså at vi har den her paragraf.
Så hvis vi fjerner den, vil vores udlejningsboliger igen bliver underlagt en mere total planøkonomi efter Enhedslistens forbillede, og det ønsker vi ikke, så vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Jeg synes jo, at det giver sig selv rimelig meget, at det her er en ualmindelig dårlig idé.
Vi bliver simpelt hen nødt til at have mulighed for og sikkerhed for, at lejligheder bliver renoveret.
Fra konservativ side lægger vi faktisk forholdsvis stor vægt på, at det er en mulighed, og den her paragraf, som Enhedslisten ønsker at fjerne, er jo sådan set med til at sørge for, at der bliver renoveret i de private udlejningsboliger.
Så jeg kan sådan set gøre det forholdsvis kort og sige, at selvfølgelig skal der være en tilskyndelse til at få renoveret de her boliger.
Vi ønsker ikke en boligmasse, der bliver forringet og slidt og uværdig at bo i, fordi der ikke er nogen, der har lyst til at renovere boligerne.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Man kunne jo tro, at hvis vi fjerner § 5, stk. 2, så er der ikke nogen mulighed for at renovere private udlejningslejligheder.
Men det er jo ikke rigtigt.
§ 5, stk. 1, i boligreguleringsloven giver jo den mulighed, at udlejer kan få dækket alle sine udgifter, arkitekthonorar, alt, sin egen medvirken i sagen og så få et forbedringstillæg, men så bliver det ikke 70 pct. oveni, og det er derfor, at vi ser, at der i den grad er en søgning hen imod § 5, stk. 2.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Vi går jo grundlæggende ind for, at det skal være attraktivt at udleje boliger og også sørge for at vedligeholde standarden af de boliger, man udlejer, fordi det er forudsætningen for, at der er lejeboliger til rådighed for de mennesker, der har behov for en lejebolig.
Derfor ønsker vi at sørge for, at der er nogle forhold, der også gør, at man finder, at det kan betale sig for udlejer at renovere de her boliger og ikke bare lade dem forfalde.
Lars Dohn (EL), 2014-05-15:
Jeg har lagt mærke til, at når De Konservative udtaler sig om lejeboligforhold, er boliger noget, man udlejer.
Der er altså også nogle, som skal have et sted at bo, så der er jo et modsætningsforhold mellem en lejer og en udlejer.
Er det ikke lidt ensidigt kun at se synspunktet fra en udlejers side?
For jeg har lagt mærke til, at det er konsekvent fra konservative boligordførere.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-15:
Nu er jeg jo forholdsvis ny på det her område, og jeg har bemærket, at af en eller anden grund skal det altid handle om udlejer kontra lejer.
Jeg bliver nødt til at sige, at det godt kan være, at jeg er naiv og helt ny på området, når jeg siger, at jeg simpelt hen ikke forstår, at der hele tiden sættes det modsætningsforhold op, fordi det hænger jo sammen.
Hvis ikke der er nogen til at udleje, er der ikke noget at leje, og hvis ikke der er nogen, der vil leje, er der ikke nogen at udleje til.
Så de to ting hænger uløseligt sammen, og det, der er så væsentligt, er, at vi, når vi gerne vil sørge for, at der er boliger til rådighed til de mennesker, der skal bo i dem, er nødt til at sørge for, at der er nogle forhold, der gør, at der er nogle, der udlejer de boliger.
Så jeg kan slet ikke se det der modsætningsforhold.
Jeg kan kun se, at de to ting hænger uløseligt sammen, og at det er rigtig vigtigt for de mange mennesker, der har behov for en lejebolig, at der også er lejeboliger til rådighed.
Carsten Hansen (S), 2014-05-15:
I øjeblikket, efter 18 år, er vi oppe på, at det er 1 ud af 15, som er blevet § 5, stk. 2-moderniseret.
I dag koster det efter de beregninger, vi har lavet, og efter de oplysninger, jeg har, ca. 500.000 kr.
Det er typisk de store lejligheder, der bliver § 5, stk. 2-moderniseret, det går ikke ud over nogen lejere, der bor i dem, det er de nye lejere, der betaler.
Jeg vil sige, at det ligger på et fornuftigt balanceniveau i forhold til det, så jeg skønner egentlig ikke, at det på den måde er det store problem.
Men det er klart, at hvis det var gået ud over nogen, ville jeg have syntes, at det var en stor udfordring.
Men hovedparten, tre fjerdedele i private lejeboliger, er fortsat underlagt det omkostningsbestemte lejeloft.