runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Det, jeg sagde til fru Pernille Skipper, var, at vi allerede i dag har en række muligheder for, at man kan henvende sig til forsvaret, hvis man ser, der foregår ulovligheder eller andet.
Det håber jeg sandelig vi er enige om er en god idé.
Men jeg tror da også, man må sige, at vi hele tiden skal være opmærksomme på, om de regler, vi har, kan gøres bedre, men at det ikke bare skal ske, ved at man, om jeg så må sige, skyder fra hoften, men at man laver et grundigt stykke arbejde.
Og det er præcis det, som regeringen vil sætte i værk i Justitsministeriet generelt for hele det offentlige med whistleblowerordningen, og det er også baggrunden for, at vi inden for forsvarsområdet og det forsvarsforlig, der ligger, tager fat på den her sag.
Så jeg synes, at man fra Enhedslistens side i stedet for at beklage, at regeringen og et bredt flertal i Folketinget tager initiativer, burde glæde sig over, at der sker noget i den her sag.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-23:
Det må jeg sige var en gang fabelagtig uld i mund.
På den ene side er alting godt, men på den anden side vil man gerne kigge lidt på det.
Jeg har svært ved at forstå det.
Altså, kunne vi ikke få et klart svar på, om de regler, der er i dag, er gode, som de er, eller er det regeringens holdning, at der faktisk bør gøres noget for at gøre dem bedre?
Der er både en hyldest af reglerne i dag og så lidt noget med, at man måske gerne vil kigge lidt på dem. Vi har at gøre med nogle konkrete sager fra forsvarets side, hvor vi kan se, at der er en person, som bliver straffet for at sige sandheden højt.
Bør man ikke sørge for, at de regler bliver lavet om?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Min holdning som forsvarsminister og regeringens holdning er meget klar: Vi ønsker, at der skal være åbenhed, vi ønsker, at man som ansat i forsvaret, hvis man oplever ulovligheder eller andet, trygt kan henvende sig med den viden, man har, uden at man af den grund bliver udsat for repressalier eller andre ting, som gør, at man vil holde sig tilbage fra at henvende sig.
I det lys er det vigtigt at sige, at der allerede i dag er en række muligheder for at komme med sin viden til forsvaret, men at vi på to områder går ind og ser på, om vi kan gøre det endnu bedre.
Det ene er det generelle arbejde, der kommer til at foregå under Justitsministeriet, der skal se konkret på whistleblowerordningerne, ikke alene i forsvaret, men i staten generelt, og så er der den anden del, hvor vi også går ind i forsvaret specifikt som en del af det forsvarsforlig, der er lavet, og kigger på, om der også der er nogle muligheder for at gøre det endnu bedre, end det er i dag.
Det gør vi jo, fordi vi ønsker at være et moderne land med et moderne forsvar, og derfor skal vi hele tiden se på, om vi kan gøre det bedre.
Det er ikke det samme som at sige, at der ikke for nuværende er en række muligheder for at henvende sig, hvis man oplever noget, der er kritisabelt.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-23:
Nu må vi jo sige, at de regler, der er i dag, betyder, at en konkret person, en whistleblower, som har fortalt om nogle horrible forhold i forsvaret, modtager dagbøder, og der er intet sket for at stille dem, der er ansvarlige for de horrible forhold, til ansvar.
Så må man jo spørge sig selv, om det ikke er sådan en anledning, som Folketinget bør benytte, til at lave de gældende regler om i stedet for bare at holde sig til status quo.
Der er blevet talt meget om den åbenhed og vilje, der er til at bringe alting frem i forsvaret i dag – det lyder lidt, som om alting er o.k. – og samtidig bliver der henvist til et udvalg, der arbejder under Justitsministeriet, der skal se på offentligt ansattes ytringsfrihed og på whistleblowerordninger.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge forsvarsministeren og vil blot bede om et helt kort og klart svar: Er der behov for at gøre noget for at sikre en øget åbenhed og bedre tilgang til at komme frem med oplysninger i forsvaret, eller er der ikke sådan et behov?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Jeg mener, at det er vigtigt, uanset hvem det er i forsvaret, der henvender sig, at man der følger de gældende regler, og at der er en tilgang, der bygger på åbenhed og også på dialog, men naturligvis også på det forhold, at har man oplysninger, som har væsentlig betydning for en sag, så har man også en forpligtelse til at give de oplysninger videre til de relevante myndigheder.
På den måde fungerer vores måde at arbejde på, altså at vi på den ene side gerne vil have, at folk henvender sig, men på den anden side også må have en tiltro til, at de systemer, som vi har sat i kraft, arbejder på en fornuftig måde, og det synes jeg også de gør i det her tilfælde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Nu er det jo sådan, at når vi diskuterer i Folketingssalen, skal vi gerne tage udgangspunkt i virkeligheden.
Og nu er virkeligheden så, at efterretningsofficer Anders Kærgaard bliver idømt dagbøder for at have stået frem og vist en video, hvor danske soldater ser på, at uskyldige civile irakere bliver mishandlet af irakisk politi.
Mener forsvarsministeren, at Anders Kærgaard får den rimelige behandling, som forsvarsministeren fra Folketingets talerstol i dag står og siger, at ansatte i forsvaret fortjener?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Som jeg gjorde rede for for et øjeblik siden, er det vigtigt for mig, at alle ansatte, også i forsvaret, har mulighed for, uden at det skal gå ud over deres karrierer eller på anden måde medføre ubehageligheder, at komme med oplysninger, såfremt der foregår ulovligheder eller andre kritisable forhold i forsvaret.
Det er der en række muligheder for at gøre allerede i dag, og det, vi lægger op til fra regeringens og fra et bredt flertal i Folketingets side, er at se på, om vi kan gøre de muligheder endnu bedre.
Jeg synes ikke, at det er passende i dag at gå ind i en konkret sag, der verserer, og tage den som eksempel på, at man kan kritisere hele forsvaret for, at der ikke skulle være den åbenhed, og at der ikke skulle være en vilje til, at man tager de her sager meget alvorligt.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Jeg synes jo, at det er en fantastisk positiv udvikling, Dansk Folkepartis holdning i den her sag har været inde i, fra at Dansk Folkeparti var det parti, der mest ivrigt kæmpede for forbud mod bestemte hunderacer og hårde regler på det område, så vil man nu, når regeringen går i gang med at reparere på den tidligere regerings og Dansk Folkepartis ulykker, have flere reparationer.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det er en god udvikling, bare det kunne brede sig til andre områder.
Jeg vil godt spørge hr. Dennis Flydtkjær om en enkelt ting.
Er Dansk Folkeparti indstillet på at stemme for et ændringsforslag til den her lov, som fjerner den omvendte bevisbyrde, altså giver myndighederne bevisbyrden, når det handler om, om en hund tilhører en bestemt race?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Ja, det er jeg meget enig i.
Altså, hvis hundeejeren bliver ved med at få et påbud fra politiet, som ikke bliver fulgt, og hvis vedkommende bliver ved med ikke at have styr på sin hund, kan man jo forestille sig, at hunden i sidste konsekvens bliver fjernet, og at der bliver fundet en anden ejer til den.
Men det er ikke noget, man skal gøre i første forsøg, det er jo klart.
Man skal jo prøve at løse det her mindeligt og godt ved måske at give et påbud om, at der skal sættes et hegn rundt om haven.
Der kan være mange andre løsninger, man kan bruge, inden det kommer så vidt.
Men det er klart, at i sidste ende er man nødt til at løse det på en hårdere måde, hvis hundeejeren bliver ved med ikke at have styr på sin hund.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Så har jeg bare sådan lige et supplerende spørgsmål.
Hvis man så forestiller sig, at den der såkaldt godmodige hund render ind til naboen igen og igen – og det er jo forbudt – og at de ikke kan fange den, og at den bliver ved med at rende derind, og hvis der har været iværksat forskellige initiativer, men at man får lyst til at sige, at nu må det altså stoppe, er ordføreren så også enig i, at det på et eller andet tidspunkt – og det er så det, vi skal diskutere og afveje i udvalgsbehandlingen – skal stoppes?
For selv om den pågældende omstrejfende hund er godmodig, generer den naboerne ved bare at blive ved med at løbe ind til dem.
Er ordføreren enig i, at der skal sættes en stopper for det på et eller andet tidspunkt i den proces?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Det, jeg bare synes er godt i det her lovforslag, er, at man får fjernet den mulighed, som vi bl.a. oplevede med Baldersagen, og som jo er kendt, altså at den forurettede, som man kalder det, selv kan hive jagtgeværet frem fra skabet og skyde.
Jeg synes ikke, at det i et retssamfund er rimeligt, at man tager loven i egen hånd og selv kan tage så drastiske midler i brug.
Der må man finde nogle andre metoder.
Men for at svare direkte på spørgsmålet vil jeg sige: Ja, jeg er da med på, at man skal have kigget på, hvad vi så gør i stedet for.
Er de redskaber, man så har i stedet for, gode nok?
Hr. Erling Bonnesen sagde, at det ville han gerne gå i dybden med i udvalgsarbejdet, og det bifalder jeg sådan set.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jeg tror, der er flere ting i det her, som vi ser helt ens på – forbudslisten og observationslisten.
Også med hensyn til skambidning tror jeg vi ligger meget på linje.
Men jeg har rejst spørgsmålet om omstrejfende hunde, og det vil jeg også gerne lige gøre her.
Er ordføreren enig i, at vi skal prøve at få kigget lidt mere på problematikkerne omkring omstrejfende hunde?
Det er ikke så meget i tilfælde af, at de angriber, for der er husdyrreglerne klare, men det er der, hvor en godmodig hund bare bliver ved med at rende ind til naboer og genere, og hvor man ikke kan fange den.
Det kan godt skabe forskellige uheldige situationer, og i længden bliver det jo virkelig irriterende.
Er ordføreren enig i, at vi skal prøve at få udboret det her noget mere og få sat det på plads, sådan at det bliver helt entydigt, at det altså er hundeejerens ansvar at holde styr på sin hund?
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Jeg medgiver hr. Erling Bonnesen, at de repressalier, der arbejdes med i lovforslaget her, er bødetaksterne, og derved vil de økonomiske virkninger få hundeejeren til at tænke sig om.
Men om vi skal have en absolut, skal vi sige, løsning på det, synes jeg vi skal tage en diskussion om, også med lidt baggrund i, hvordan de faktiske forhold ser ud.
Er det noget, vi forestiller os sker, eller er det virkelig noget, der sker i virkeligheden?
Jeg synes, vi skal have så mange faktuelle oplysninger at lægge til grund for det, vi foretager os, som muligt.
Og vi er selvfølgelig åbne over for at tage del i en diskussion om det.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jamen det synes jeg lyder godt.
Det giver grundlag for nogle gode drøftelser, når vi først når til udvalgsbehandlingen.
Det kan også blive dækket af rent teknisk via de spørgsmål, vi kan stille, om netop den situation, at hunden løber hjemmefra gentagne gange.
Det skal ikke bare kunne fortsætte i det uendelige for hundeejeren.
Der skal ligge, og det er så det, vi skal ind og have afvejet, et tryk.
Det må vi så prøve at få afvejet, altså det tryk af repressalier, der skal sættes ind med.
Men er ordføreren også enig i, at på et tidspunkt skal det stoppes.
Altså, det skal ikke være sådan, at man kan betale sig fra det.
Hvis man ikke har styr på sin hund, skal den omstrejfende hund altså stoppes på et tidspunkt.
Så må vi diskutere, hvordan vi får det vejet af.
Men er det også sådan en ting, vi kan møde hinanden lidt på?
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Ja, det er vi jo sådan set fuldstændig enige i, og jeg giver gerne tilsagn om, at vi gerne deltager positivt i en drøftelse af, om der er mulighed for at lave nogle bedre formuleringer, end der er tale om på nuværende tidspunkt.
Det tager vi gerne del i diskussionen om.
Jeg skal sige, at det, der træder i stedet for det der med at være til gene for omgivelserne og det der med gentagne gange osv., er jo, at vi tror lidt på, at økonomien vil spille en rolle, hvis en hundeejer gentagne gange skal hente sin hund på et internat og så betale taksten for et ophold der, fordi hundeejeren ikke sørger for, at hunden ikke strejfer.
Men det er klart, at i den situation, hvor hunden er aggressiv og udviser aggressivitet over for dyr – husdyr eller andre – er det selvfølgelig en skærpende omstændighed.
Og vi bør selvfølgelig tage en diskussion om, om der er grundlag for at have nogle andre beskrivelser af det i loven.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jeg rejste i min ordførertale problematikken omkring omstrejfende hunde.
Det vil jeg også godt lige gøre her i den her korte spørgsmålsrunde.
Det er nogenlunde klart, hvad der er lagt op til i lovforslaget, hvis en hund er løsgående og angriber husdyr f.eks.
Det er nogenlunde klart.
Men så er der de andre situationer, hvor man kan sige, at det er en godmodig hund, der bare altid løber hjemmefra.
Man kan ikke komme til at indfange den, og den render ind til naboerne hele tiden – man kan se det for sig – både i villakvarterer og andre steder.
Den skal lige ind og jagte fugle, der måske lige er landet på naboens græsplæne igen og igen.
Det bliver irriterende nok til sidst.
Der ville jeg gerne have, at vi kunne prøve at få kigget på det i udvalgsbehandlingen.
Og så vil jeg lige spørge, om den socialdemokratiske ordfører også vil være med til at prøve at præcisere det, sådan at vi forhåbentlig i enighed til sidst kunne nå frem til at få fastslået, at det er hundeejerens ansvar at holde styr på sin hund.
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Jamen jeg imødekommer jo hr. Dennis Flydtkjær på den måde, at jeg siger, at der arbejdes med at se på, om der med fornuft kan indføres et dna-register.
I udformningen af skambidsparagraffen, som har været den store anstødssten, har man jo opblødt den paragraf, således at det er muligt at komme med en anke, hvor en hundesagkyndig kommer ind over, og det vil jo være en mulighed også i forhold til vurderingen af, om den pågældende hund tilhører den gruppe af hunde.
Men politiet agerer jo ikke på hunden alene.
Man agerer på, hvad hunden gør.
Og det skal stå i forhold til, hvad det er for en aggressivitet, hunden har udfoldet, om der sker repressalier fra myndighedernes side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Jeg synes, at jeg sagde meget tydeligt, at jeg synes, at det er dybt problematisk, at man har den omvendte bevisbyrde, og der vil jeg gerne, hvis vi kunne finde en anden måde at gøre det på.
Noget, der kunne løse det, var jo bl.a. det her med, hvis man kunne lave et dna-register.
Der er meget tvivl om høringssvarene, om det er muligt at gøre, men hvis man kunne det, er der sådan set ikke behov for den omvendte bevisbyrde.
Så kunne man jo ved at lave en dna-test finde ud af, om der er noget ulovlig hund – hvis man kan sige det – i den hund, der nu er blevet anklaget.
Så jeg vil strække mig meget vidt for at finde en anden måde, for jeg synes ikke, at det er rimeligt med den retssikkerhedssituation, der er i dag for hundeejerne.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Når jeg spørger, er det jo, fordi man jo godt vidste, hvad man gjorde, for argumentet for at indføre den omvendte bevisbyrde var, at politiet ikke kunne bevise, hvilken race hunden tilhørte.
Så sagde man, at når myndighederne ikke kan bevise det, må vi hellere overlade det til borgeren.
Derfor vidste man godt, hvad man gjorde.
Det var en helt bevidst skabt tilstand.
For det er klart, at så længe der findes den omvendte bevisbyrde, nå ja, så er det jo borgernes problem, men ellers ville det jo være myndighedernes problem.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-23:
Jeg deler ikke betragtningen om, at det her gør det værre.
Men jeg deler betragtningen om, hvad der er hensigten med lovforslaget – som vi har i forbindelse med mange love i det her Folketing – og det er faktisk den, der handler om at prøve at påvirke borgernes adfærd i retning af, hvad vi ønsker.
Som jeg har tilkendegivet helt klart, ønsker jeg, at borgerne, hvis det stod til mig, helt og aldeles, begrænser sig til kun at fyre fyrværkeri af en gang om året eller ved en eller anden anden helt speciel lejlighed – og så kan man sikkert få dispensation; det tror jeg i øvrigt også man kan, som loven er i dag.
Og det er hensigten, og det tror jeg faktisk godt kan lade sig gøre.
Jeg er ikke enig i, at det er en uomgængelig del af det menneskelige sind, at man skal rende rundt og sprænge fyrværkeri, og at der derfor uanset hvad så konstant vil være en vis mængde fyrværkeri, der alligevel bliver fyret af.
Men jeg tror til gengæld, at de i mange af de kvarterer rundtomkring, hvor man har episoder, hvor der er unge mennesker, der render rundt og fyrer fyrværkeri af, og de konstant bliver generet af det derhjemme, vil være rigtig glade for, at de med loven i hånden så rent faktisk vil kunne påpege, at det ikke er lovligt, fordi det generer alle mulige andre mennesker.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Den omkostning kan dog løbe op i betydelige beløb, især hvis det er gentagne gange og der derfor ligger et klart incitament til at få styr på sin hund.
Men lad os drøfte i udvalgsbehandlingen, om der skal ske yderligere tiltag over for de hundeejere, som groft tilsidesætter deres pligt til at holde styr på deres hunde og dermed kommer til at genere borgere, naboer, landmænd med deres strejfende hunde.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jeg synes, det lyder godt med det tilsagn om at komme videre med at få afdækket det.
Og så bare lige et lille tillægsspørgsmål i forlængelse af det, for det er jo godt, at det så bliver løst, kan man sige.
Det er netop lige præcis hensigten med det.
Men så kan der være de situationer, hvor det ikke bliver løst, men bare fortsætter derudaf, uanset de sanktionsmuligheder, der er på nuværende tidspunkt.
Er ordføreren så også enig i, at hvis det skulle være situationen, er vi nødt til at have nogle redskaber, sådan at det kan bringes til ophør?
Altså, når man ligesom er nået til den situation på et eller andet tidspunkt, at man siger: Nu er det altså nok; nu må det bare stoppe; nu har vi været igennem alle de her forskellige faser, hvad de så kan være, men nu må det på en eller anden måde stoppe!
Er ordføreren enig i det?
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Det synes jeg bestemt vi skal drøfte i udvalgsbehandlingen.
Det er jeg villig til.
Jeg har selv en landejendom og må også erkende, at det kan frustrere mig, når hunde ræser igennem og skræmmer vildt og husdyr – og især hvis det sker gentagne gange.
Jeg synes bestemt, at vi skal slå fast og være enige om, at hundeejeren her har et klart ansvar.
Men det bliver jo også dyrt, hvis det sker gentagne gange.
Jeg havde engang en meget sød og meget venlig cairn terrier.
Der gik en dame med en barnevogn, og tilfældigvis havde hunden ikke halsbånd på.
Jeg tror, at det kostede mig 3.000 kr. at få hentet den hund og betalt en bøde.
Jeg byggede straks et hegn rundt om haven, og det gjorde, at det ikke skete igen.
Og sådan håber jeg at andre hundeejere også vil agere, hvis de har hunde, der enten af venlighed eller på grund af forvirring strejfer rundt i territoriet.
Men lad os drøfte det i udvalgsbehandlingen og få slået fast, at hundeejeren bestemt har det ansvar at holde styr på sin hund.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Det lyder for mig også, som om vi i forhold til flere af tingene er nogenlunde på linje – forbudslisten, observationslisten og det med skambid.
Det lyder, som om vi er meget på linje der.
Man så har jeg rejst problematikken omkring løsgående hunde, og det vil jeg også gerne lige gøre nu.
Som ordføreren ganske rigtigt siger: Hvis der er tale om omstrejfende hunde og de angriber husdyr, så er det nogenlunde klart, hvad man kan gøre.
Men så er der de situationer med den såkaldte godmodige hund, der så at sige strejfer omkring, og som man ikke kan få indfanget.
Det sker igen og igen og igen, og det bliver jo altså ligesom irriterende.
Så kan man selvfølgelig ringe til politiet, men de har måske lige andet at lave, ligesom de forskellige organisationer måske også har andet at lave.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Det er sådan set heller ikke retssikkerhed for hundene, jeg snakker om.
Det er retssikkerhed for hundeejerne.
Det er hundeejerne, der har en bevisbyrde, som er umulig at løfte.
Rigspolitiet skriver længere nede i deres skrivelse, at de i de sidste 3 år ikke en eneste gang har oplevet, at det har været muligt at løfte den bevisbyrde, og det er da en udfordring, vi er nødt til at tage seriøst.
Jeg synes bare ikke, det klæder en retsstat.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti var med til at indføre hundeloven for 3 år siden, men nu har vi haft en evaluering, og vi har fået en klar skrivelse fra Rigspolitiet om, at det ikke virker, og at det ikke kan lade sig gøre, og så er vi da nødt til at tage det seriøst og ikke bare fortsætte, som vi altid gjort.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Vi anerkender, at der er borgere, der er dybt bekymrede for hunde, der bider.
Vi anerkender, at den risiko ved at have hunde, som vitterlig optræder meget ofte i sager om skambid, til at gå rundt i Danmark, er en risiko, som vi dermed ville løbe på borgernes vegne, og den risiko er vi ikke villige til at løbe.
Men jeg anerkender helt som ordføreren, at det er svært, og at vi som udgangspunkt er meget skeptiske over for at lave en bestemt liste, et bestemt forbud, mod 13 konkrete racer.
Men i den samlede afvejning har vi fundet, at trygheden hos de borgere, der føler sig utrygge ved at møde de hunde, og som er bange for at blive bidt af de hunde, vægter tungere end den frihed, det er at have en hvilken som helst hund.
Man har jo heller ikke en frihed til at have et hvilket som helst andet dyr.
Der finder vi, at loven nu rammer den rigtige balance med den øgede retssikkerhed, der så ligger for hundejerne i lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
For så skal vi over og kigge på nogle andre hunderacer, altså nogle af dem, som er rigtig populære og udbredt i Danmark.
For det er hensynet til, at befolkningen skal føle sig tryg, uanset om den har grund til det eller ej, som åbenbart driver Det Radikale Venstre i den her sag.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Vi har bestemt været skeptiske over for forbuddet, men som jeg redegjorde for, har evalueringsperioden trods alt vist, at en god del, 40 pct. af de hunde, der er blevet aflivet på grund af skambid, hører til de her racer.
Det er dog en rimelig stor andel, må man sige, og der er blevet færre af netop de hunde på grund af forbud mod de hunderacer.
Derfor er vores samlede vurdering, at vi støtter lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Jeg undrer mig.
Ligesom jeg undrede mig over Socialdemokraternes holdning, så undrer jeg mig også over Det Radikale Venstres holdning.
For 3, snart 4 år siden var Det Radikale Venstre skeptisk, og man undlod at stemme.
Det, man kritiserede, var bl.a., at man ikke mente, der var noget egentlig sagligt belæg for at indføre et forbud mod bestemte hunderacer.
Nu har det forbud så eksisteret i 3 år.
Der er lavet en evaluering, der viser, at det ikke har haft nogen som helst betydning for antallet af skambid.
Der er en enkelt hunderace, som falder ud.
Men fordi der så er en enkelt hunderace, som man siger man kan registrere bider oftere end andre eller bliver indblandet i de her sager oftere end andre, så forbyder man en række hunderacer.
Så hvad er den saglige begrundelse for, at Det Radikale Venstre indtager det standpunkt her, altså at man støtter, at der stadig væk skal være et forbud?