runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Det var et klart valgløfte fra Socialdemokratiet, at man ønskede at hæve selskabsskatten fra 25 til 28 pct. – det gik man til valg på.
Og jeg kan huske, at da VK-regeringen fremsatte forslag om at sænke selskabsskatten, lød der et vorherre bevares fra medlemmer af den nuværende regering.
Så hvad angår zigzagkurs, taler hr. Benny Engelbrecht som en sand ekspert.
Hvad angår finansieringen, så er vi meget på linje med regeringen, for en stor del af finansieringen til den her vækstpakke består i, at det offentlige forbrug er lavere end det, regeringen både gik til valg på og skrev i regeringsgrundlaget, og det sker ved at sænke det offentliges forbrugsvækst.
Hvis det bliver sænket yderligere – og Venstres ambition er en nulvækst – vil der være rigeligt råderum til at sikre, at vi kan sænke skatter og afgifter i Danmark, så vi kan sørge for, at det er attraktivt at drive virksomheder, skabe arbejdspladser og styrke fundamentet for velfærden i fremtiden.
Benny Engelbrecht (S), 2013-06-11:
Jeg er ikke i tvivl om, at der ikke ligger en plan fra Venstres side – det er vi sådan set efterhånden blevet klar over, og også, at Venstre har en klar intention med ikke at fremlægge konkret politik, sådan at erhvervslivet kan forholde sig til det.
Det er så, hvad det være vil.
Men med sådan en zigzagkurs, som Venstre er inde på, bliver vi dog alligevel nødt til at spørge: Hvis det er sådan, at Venstre vil i en retning, hvor der bliver givet yderligere lettelser til erhvervslivet, hvor er det så Venstre kan se at de penge i givet fald vil kunne findes?
Det svar mangler vi dog stadig væk.
Kan ordføreren ikke bare lige løfte en flig af sløret?
Det eneste, vi har hørt indtil nu, er fra hr. Lars Løkke Rasmussen, som er Venstres formand, og som har sagt, at man vil genindføre kontanthjælpsloftet, og det er dog ikke noget, som hverken kan finansiere halve, kvarte eller ottendedele procenter af selskabsskattelettelser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg skal gerne læse det op: »Samlet set vurderes aftaler om Vækstplan DK i 2014 at øge BNP med op mod 0,3 pct. og øge den private beskæftigelse med 6.000 personer i 2014 stigende til 17.000 personer frem mod 2020.
« 17.000 personer er godt.
Altså, det er bestemt et skridt i den rigtige retning, og det er derfor, vi er en del af den her aftale, for vi er optaget af at sikre private arbejdspladser.
Men jeg synes bare, vi skylder hinanden at være ærlige omkring det – altså, det er bemærkningerne til lovforslaget, jeg står og læser op fra – i stedet for, at hr. Thomas Jensen kommer med et tal på 150.000, hvor rigtig meget stammer fra konjunkturer og alt muligt andet.
Men det, der er konsekvensen af den vækstaftale, vi har lavet sammen, er altså desværre, at tallet kun er 17.000.
Men vi må også sige, at der er behov for mere, og derfor ville det bare være rart, hvis hr. Thomas Jensen ville bekræfte, at tallet er 17.000, som der står i lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jeg vil bekræfte, at med alle de tiltag, regeringen sætter i værk, og med de konkurrenceforbedrende initiativer, der også ligger i det, så vil der – når vi får et opsving i verdensøkonomien – være mulighed for, at Danmark får en stigning i den private beskæftigelse på 150.000 i 2020.
Jeg synes, vi skal glæde os over, at vi er ved at skabe så gode rammer, at vi kan nå i mål med det.
Det giver os netop råderum – det ved jeg godt Venstre er uenige i – og fra regeringspartiernes side ser vi gerne, at vi også har penge til at sikre den offentlige velfærd.
Vi får et råderum til, at der kan ansættes op til 10.000 flere i den offentlige sektor, når der er behov for det i 2020.
Og det synes jeg er et rigtig, rigtig flot formål med den store, omfattende vækstplan.
Jeg vil også gerne knytte en kommentar til, at Venstre igen og igen kalder det en fin lille plan.
Hvis man ser på, hvad Venstre i 2011 foreslog med »Holdbar Vækst« og aftalen om Danmark som vækstnation, så ville Venstre bruge ca. 4,5 mia. kr. om året på at skabe vækst og beskæftigelse.
Den her plan sikrer, at der bliver brugt ca. 12 mia. kr. om året frem til 2020 på at skabe gode danske arbejdspladser.
Så hvis det her ifølge Venstre er en fin lille plan, må man jo sige, at Venstres tidligere politik har været mikroskopisk små planer.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Jeg er da enig i, at den bedste hjælp til arbejdsløse er, at de får et arbejde.
Men hvordan får en kontanthjælpsmodtager arbejde, bare fordi man sætter kontanthjælpen ned for alle under 30 år?
Hvordan får en kontanthjælpsmodtager arbejde, bare fordi man siger, at den samlevende – de er ikke gift, men samlevende – skal betale for den, der ikke har arbejde?
Hvordan kommer der arbejdspladser ud af det?
Der kommer da kun fattigdom.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg synes faktisk, at der er en god rød tråd i den del af vækstpakken, som Dansk Folkeparti har været med i.
Vi kan vel kalde den vækstpakke 1 og den anden vækstpakke 2, for så er det nemmere at skille dem ad.
Og det er, fordi den bedste måde, man kan hjælpe folk på kontanthjælp på, jo er ved at finde et arbejde til dem.
Mange af de initiativer, vi har taget, de penge, man bl.a. finder på kontanthjælpsreformen, er jo initiativer, som typisk får lavtuddannede i arbejde.
Hvis vi tager sænkelsen af afgiften på øl og sodavand, er det jo typisk i detailleddet, man får arbejde.
Det må være forholdsvis nemmere for folk, der er på kontanthjælp, at få sådan et arbejde.
Boligjobordningen er håndværkerrelateret arbejde.
Så jeg synes sådan set, at der er en god rød tråd i, at de steder, hvor vi så finder pengene, også er de steder, vi bruger pengene på det mere attraktive arbejde, som gør, at der kommer flere arbejdspladser på de områder.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Nu kan man jo godt dele en vækstpakke op i to ting, men jeg tror, at de fleste opfatter det som et samlet hele, hvor man tager fra velfærden og giver til selskabsskattelettelser.
Det har Dansk Folkeparti så taget afstand fra, og det er helt i orden.
Jeg synes, at det er fint, men det ændrer jo alligevel ikke ved, at en meget stor del af finansieringen af den samlede vækstplan er sket, ved at man laver forringelser for kontanthjælpsmodtagerne og man laver forringelser for de uddannelsessøgende.
Hvorfor synes Dansk Folkeparti lige, altså i forhold til den samlede pakke, at det var vigtigt at tage penge fra nogle af de fattigste i samfundet, herunder kontanthjælpsmodtagere?
Hvorfor var det dér, pengene skulle hentes, når der er masser af eksempler på, at folk tjener styrtende med penge, og vi kan se, at en del af den samlede plan går til at lette selskabsskatten?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Da vi kom til i oktober 2011, overtog vi en økonomi, hvorom den tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen sagde, at krisen var ovre, og at nu var det bare med at se fremad.
Jeg må sige, at krisen var langtfra ovre.
Det skal ikke bare være for at ansætte flere, det skal være for at løse konkrete opgaver f.eks. inden for sundhedssektoren, det kan være inden for uddannelsessektoren, og det håber jeg da på at Dansk Folkeparti måske en dag kunne tænke sig at bakke op om.
For det er jo sådan, at de partier, som Dansk Folkeparti gerne vil lave politik med, Venstre, Konservative og Liberal Alliance, vil skære ned i den offentlige sektor ved at have nulvækst eller minusvækst.
Så der er et klart valg for Dansk Folkeparti og alle vælgere ved næste folketingsvalg om, hvorvidt vi skal have en god og veludviklet offentlig sektor eller vi skal have en mindre offentlig sektor.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg synes ikke rigtig, der blev svaret på spørgsmålet.
Altså, før valget sagde Dansk Folkeparti, at en vækst på 0,8 pct. i den offentlige sektor ville være en offentlig massakre, det ville betyde, at flere tusinde medarbejdere skulle fyres.
Nu er man så selv nede på at sige nulvækst, som vel også må være en offentlig massakre, der går langt ud over det, som Dansk Folkeparti sagde, men som nu i stedet pludselig er blevet til en styrkelse af den offentlige sektor.
Hvordan kan begge dele være sandt?
Før var det en offentlig massakre med 0,8, nu siger man selv 0,0 og bruger det så til en lempelse af selskabsskatten.
Hvordan hænger det sammen?
Altså, hvilken af delene er den socialdemokratiske kerneværdi – er det 1,4 eller 0,0 i vækst, og er det en hævelse eller en sænkning af selskabsskatten?
Altså, hvilken linje er det, man skal regne med?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Over for det vil de partier, som hr. Dennis Flydtkjær jo gerne vil danne et alternativt flertal med, nemlig Venstre, Liberal Alliance og Konservative, gerne have negativ vækst eller nulvækst i den offentlige sektor, og det betyder store, store nedskæringer.
Det, vi siger, er, at hvis man følger den plan, vi nu vedtager, så sørger vi for, at der bliver mere til fælles velfærd i fremtiden, og det synes jeg at danskerne skal glæde sig rigtig, rigtig meget over.
Det betyder, at vi får mere fællesskab.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
De 150.000 holder jo ingen steder.
For langt størstedelen af beskæftigelsen kommer jo fra en vækst i USA, som ikke er der, i hvert fald som det ser ud lige nu, så hvorfor ikke bare forholde sig til, hvad man har lavet af politik, og i stedet glæde sig over det?
Det, jeg vil spørge om, er noget helt andet.
Jeg vil egentlig bare spørge Socialdemokratiet, om det er en socialdemokratisk kerneværdi, at man lemper selskabsskatten og finansierer det ved en lavere vækst i den offentlige sektor, for det var jo sådan ikke det, man sagde i valgkampen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Helt generelt er det afgørende for Venstre, at vi gør det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, at vi skaber nogle vilkår, som gør, at virksomheder vil investere her og skabe vækst og lægge fundamentet til, at det her samfund fortsætter med at være et af de rigeste i verden, så der er nogen til at betale skat til at finansiere vores velfærdssamfund.
Der er selskabsskatten et af de parametre, der kan tages i anvendelse.
Jeg står ikke i dag med en færdig plan og kan sætte decimaler på; jeg kan sige klart og tydeligt, at Venstres ambition er at sænke skatter og afgifter i Danmark, så det ikke bliver dyrere at være dansker, men tværtimod, og at det ikke bliver dyrere at drive virksomhed, men tværtimod.
Det skal bedre kunne betale sig at drive virksomhed i Danmark, det skal bedre kunne betale sig at skabe arbejdspladser i Danmark.
Det er det vigtigste sigte, vi har fra Venstres side.
Der er ingen tvivl om, at det er Venstres helt klare ambition, at skatter og afgifter i Danmark skal ned.
Det skal de, fordi vi synes, danskerne har krav på at beholde nogle flere af deres egne penge, og vi synes, det er afgørende, at vi byder vores erhvervsliv nogle vilkår, som gør, at det er attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Og der må vi bare konstatere, at vores skatte- og afgiftssystem ikke er konkurrencedygtigt.
Vi ser, at virksomheder finder det mere attraktivt at investere uden for Danmark end i Danmark, og det afgørende for os er, at vi sørger for, at virksomhederne træffer et positivt valg og siger, at det er godt at være i Danmark.
Det betyder, at vi er nødt til at kigge på virksomhedernes rammevilkår, og der spiller skatter og afgifter en afgørende rolle i forhold til de instrumenter, vi har at skrue på her fra Christiansborg.
Det mål, som Venstre forfølger, er at sige klart, at det er vigtigere, at vi sætter skatter og afgifter ned, end at vi lader verdens største offentlige sektor vokse yderligere.
Jesper Petersen (S), 2013-06-11:
I stedet for at gå ind i noget med jagt, synes jeg, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle gå lidt mere ind i noget med økonomi, historie og sådan noget.
Skattereformerne i 2004 og 2007 var begge notorisk ufinansierede, det er dokumenteret af vismændene og sådan set også vedstået af Finansministeriet selv i Venstres tid.
Man forsøgte så at finansiere skattereformen i 2009, men meget af det, der var finansieringen dengang, er så det, Venstre siden har beklaget sig over og forsøgt at afskaffe.
Det er de historiske fakta, og det er sådan lidt pinlig optræden, synes jeg, at prøve at afskrive sig den historie.
Stå nu bare ved, at det var det, man gjorde, når alle andre har kunnet se det siden da.
Med hensyn til det mere fremadrettede vil jeg gerne lige tilbage til det, der var Venstres valggrundlag frem til valget i 2011.
Dengang sagde Venstre, at de ville gå efter at få sænket selskabsskatten til 20 pct.
For den fremadrettede politiske debats skyld kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre hr. Torsten Schack Pedersen, om det stadig væk er Venstres holdning, standpunkt, ønske – man kan selv vælge, hvilket begreb der skal kobles på det.
Vil Venstre gerne have selskabsskatten ned på 20 pct.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg blev bekræftet i, at der stadig blev skudt ved hjælp af både den ene og den anden finger – så er alt ved det gamle.
Jeg tror måske også, at hr. Thomas Jensen lige skal se tingene i proportioner.
Det meget store antal arbejdspladser, som hr. Thomas Jensen talte om, harmonerer lidt dårligt med det lovforslag, vi står med her – der er aftalen om vækstplanen, at den giver en stigning i den private beskæftigelse på 17.000 personer.
Samlet set vurderes aftalen om Vækstplan DK i 2014 at øge BNP med op mod 0,3 pct. og øge den private beskæftigelse med 6.000 personer i 2014 stigende til 17.000 personer frem mod 2020.
Det er bare lige for, at vi er enige om, hvad det er, vi taler om.
Jeg sagde i min ordførertale, at vi gerne vil have afskaffet boafgiften for familieejede virksomheder, når pengene bliver i virksomheden, fordi vi synes, det er problematisk, at et generationsskifte trækker kapital ud af virksomheden, så der er færre penge at investere for og færre penge til at sikre, at virksomheden kan udvikle sig, skabe vækst og beskæftigelse og dermed fastholde forudsætningen for vores velfærdssamfund fremover.
Det var det, der var Venstres klare ambition.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jeg må bare konstatere, at det igen er sådan en revisionistisk historieopfattelse, som Venstres ordfører lægger for dagen.
Der var mange store ufinansierede dele i Venstres skattereformer, og samtidig var det jo sådan, at man dog finansierede lidt af det, og det gjorde man ved bl.a. at hæve beskatningen på dansk erhvervsliv med 24 mia. kr.
Det havde den sørgelige konsekvens, at 130.000 private arbejdspladser blev sendt ud af Danmark, mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Nu kommer regeringen så – ikke med en fin, lille plan, men med en stor, omfattende plan til over 90 mia. kr., der skal sikre, at der i 2020 er 150.000 flere danskere i arbejde i den private sektor og 10.000 flere i arbejde i den offentlige sektor.
Der bliver plads til mere offentlig og fælles velfærd, ved at vi får sat gang i den private sektor.
Jeg kan forstå, at der er én konkret afgift, som Venstre gerne vil afskaffe fuldstændig, og det er den her bo- og gaveafgift for familieejede virksomheder.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Gælder det også den generelle arveafgift, altså at Venstre vil afskaffe den – ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg glæder mig over den her debat – jeg glæder mig altid over, at Socialdemokratiet må være tilhængere af et dobbeltløbet haglgevær, for med den ene finger trykker man på aftrækkeren for, at VK-regeringen gav ufinansierede skattelettelser og ødelagde dansk økonomi, og med den anden finger trykker man så på aftrækkeren og siger, at man hævede skatter og afgifter helt vildt.
Jeg ved godt, at det irriterer hr. Thomas Jensen, men det er nu engang sandheden.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Tak til Venstres ordfører.
Det er jo meget interessant at høre sådan en omskrivning af historien, som Venstres ordfører står for fra Folketingets talerstol i dag.
Sandheden er jo, at i sin korte tid som statsminister formåede hr. Lars Løkke Rasmussen at pålægge dansk erhvervsliv 101 nye erhvervsskatter – 101 nye erhvervsskatter – der samlet betyder en belastning af dansk erhvervsliv på 24 mia. kr. hvert evigt eneste år.
Nu kommer der så en ny regering til, der rydder op.
Vi har afskaffet hr. Løkke Rasmussens fedtafgift, hans lastbilafgift, hans multimedieskat, og sådan kunne jeg fortsætte.
Og vi fortsætter jo også med den her store Vækstplan DK.
Så jeg har bare et kort og konkret spørgsmål til hr. Torsten Schack Pedersen: Vil han nævne lidt flere af de her 101 skatter, som hr. Lars Løkke Rasmussen har indført, og som Venstre gerne vil afskaffe?
Jesper Petersen (S), 2013-06-11:
Jamen selve det koncept, at rammevilkår betyder noget, er regeringen jo fuldstændig enig i, og det er også noget af det, som vækstplanen beskæftiger sig med.
Men nu forsøgte jeg at få et konkret svar ud af hr. Torsten Schack Pedersen – det kunne ikke lade sig gøre, da vi havde afslutningsdebat, og jeg ville sådan ønske, at det kunne lade sig gøre nu.
Foreslår Venstre at sænke selskabsskatten til 20 pct., kan vi få et svar på det?
Det, der så har været problemet i meget lang tid nu, er, at Venstre enten ikke fremlægger noget, eller, når de gør, ikke kan betale for det.
Der er ingen finansiering, og det kommer hr. Torsten Schack Pedersen jo heller ikke ind på her.
Men hvis svaret er et ja til, at selskabsskatten skal ned på 20 pct. så hurtigt, det kan lade sig gøre, er det måske den brugerbetaling på uddannelse, Venstre går ind for at indføre, der skal finansiere, at selskabsskatten kan komme længere ned.
Skal selskabsskatten ned på 20 pct., og hvordan vil Venstre betale for det?
Er det ved brugerbetaling på uddannelse?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Derfor har vi fra Venstres side sagt klart, at vi ønsker at sænke skatter og afgifter i Danmark, og det gør vi, fordi det er forudsætningen for, at der kan være arbejdspladser i Danmark, at der kan drives virksomhed, at der kan skabes et fundament til at finansiere de velfærdsudgifter, som vi alle sammen har så travlt med at fordele.
Derfor er det helt afgørende for Venstre, at vi vælger at sige: Det er vigtigere, at vi sænker skatter og afgifter, end at vi lader verdens største offentlige sektor vokse yderligere.
Det er i den klare retning, vi går.
Benny Engelbrecht (S), 2013-06-11:
Hr. Thomas Jensen og senere også hr. Jesper Petersen stillede et i grunden relativt simpelt spørgsmål til ordføreren, og det var: Går Venstre ind for at sænke selskabsskatteprocenten yderligere?
gerne give ordføreren muligheden for at svare ja eller nej til det nu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Nu havde vi en række krav, som det ikke lykkedes at komme igennem med; jeg har ikke noget tal på, hvad det samlet er.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis vi havde lavet en aftale, der var mere ambitiøs, og som havde taget fat på flere områder og lettet virksomhedernes omkostninger endnu mere, så ville det have haft en positiv, gavnlig effekt for beskæftigelsen.
Og jeg vil da sådan set gerne kvittere SF's ordfører for at være kommet til den erkendelse, at det har en betydning for den private beskæftigelse i Danmark, hvad det er for nogle vilkår vi pålægger dem, også skattemæssigt.
Det er en bevægelse, som jeg vil kvittere for, og jeg håber da så, det kan skabe forståelse for, at regeringen ikke vil komme med nye byrder til dansk erhvervsliv – selv om vi i vækstforhandlingerne jo forsøgte at få aftalen fulgt op med et byrdestop – således at de ting, vi nu har aftalt, kan virksomhederne regne med; der kommer ikke nye byrder væltende til næste års finanslov.
Det kunne vi desværre ikke, og man kan jo kun undre sig over, hvorfor regeringen ikke ville levere i forhold til det.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for det konkrete svar.
Har ordføreren et konkret bud på, hvor mange arbejdspladser det ville have betydet, hvis Venstre var kommet igennem med det krav i forhandlingerne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Der er tre hovedområder, som vi har diskuteret, og hvor vi gerne ville have mere.
Vi kunne sagtens se fornuften i at gøre mere med hensyn til energiafgifter, vi kunne sagtens se fornuften i at lempe vilkårene mere for de små og mellemstore virksomheder, og vi havde også et klart ønske om at forbedre vilkårene for de familieejede virksomheders mulighed for generationsskifte.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Summa summarum, når vi tager regeringens udspil, og hvad Venstre så virkelig kom igennem med, kan man sige, at det første, vi hørte, var: hjælpe små og mellemstore virksomheder.
Ja, det er fint, men de har sjældent gavn af en skattelettelse, fordi skattelettelser kun giver penge til dem, der tjener i forvejen.
Det er den ene ting.
Den anden ting var så det, der også blev nævnt: grænsehandelen, altså sænkning af sodavandsafgiften.
Kunne Venstre virkelig ikke finde på mere, der ligesom var et perspektiv i for dansk erhvervsliv, end at sige, at der skal købes lidt færre sodavand syd for grænsen og ansættes 100 mere nord for grænsen?
Er det virkelig, hvad Venstre har at byde på?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Det er der, hvor fremtidens erhvervseventyr starter, og derfor er det vigtigt, at vi byder vores små og mellemstore virksomheder nogle ordentlige vilkår.
Derfor var det et af Venstres krav.
For det andet skulle vi have taget hånd om de energiafgifter, hvor vi ligger meget højt, og hvor vi også kan se, at den energiaftale, vi tidligere har indgået med regeringen, jo er kommet op på en pris, der er højere end det, der var forventet.
For det tredje var det også afgørende, at vi fik gjort noget ved grænsehandelen, for vi synes, at det er tåbeligt, at vi danskere tager syd for grænsen for at købe de varer, vi lige så godt kunne have købt herhjemme.
Det koster arbejdspladser, så det er der ikke meget fidus i.
For det fjerde ville vi gerne have krydret det hele med et byrdestop, så det var klart, at de vilkår, vi nu aftalte, kunne erhvervslivet regne med.
Men det kunne vi ikke få regeringen med på.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
I det forløb, som ordføreren beskrev, startede det jo med et udspil fra regeringen, og så kom der nogle ekstra krav fra Venstre.
Hvis jeg nu skal kigge på det udefra, for jeg har jo ikke siddet ved forhandlingsbordet,
ser det ud, som om Venstres vigtigste krav i forhandlingerne, ud over det som regeringen havde fremlagt, var at få sænket sodavandsafgiften.
Er det ikke helt ærligt lidt sølle af et parti, der i den grad går ind for vækst og siger, at nu skal erhvervslivet have bedre vilkår, at det vigtigste yderligere krav fra Venstre i virkeligheden var at få sænket sodavandsafgiften?
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Jeg hører ordføreren kvittere for, at den vækstplan, som vi diskuterer her i dag, er et skridt i den rigtige retning.
Jeg hører også ordføreren sige, at der er et ønske om fremadrettet i endnu højere grad at sænke skatter og afgifter.
Så vil jeg høre, om hr. Torsten Schack Pedersen kan pege på en skat eller en afgift fremadrettet – jeg er knap så interesseret i det bagudrettede – som for alvor vil betyde noget for erhvervslivet, og som Venstre ønsker at annullere eller aflyse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-06-11:
Jeg undrer mig lidt over spørgsmålet, fordi når hr. Frank Aaen er enig i, at den bedste måde, man kan hjælpe en kontanthjælpsmodtager på, er ved at finde et arbejde til vedkommende, så giver det, jeg siger, jo netop god mening.
Når man finder nogle penge, man samtidig bruger til at skabe nogle arbejdspladser, som typisk vil hjælpe dem, som har de laveste indkomster i samfundet, altså folk, der er på kontanthjælp, så er der jo netop en rød tråd.
Der er jo ikke ligefrem et pengetræ, der står lige ude foran Folketinget, og derfor har vi også valgt at prioritere – selv om vi ikke synes, at det er specielt sjove reformer, vi har deltaget i – valgt at tage ansvar, fordi vi også synes, at det er vigtigt at hjælpe med at forbedre Danmarks konkurrenceevne, hjælpe med at finde nogle arbejdspladser, så der er nogle for danskerne at få.