runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2008-12-16:
lige at tale sammen om, hvad strategien er, og hvordan man får det her kørt hjem, så det lever op til deres kriterier, altså menneskerettigheder, demokrati osv.
Det er den vej, vi skal arbejde.
Vi skal ikke skubbe dem fra os.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-12-16:
Også jeg vil begynde med at takke udenrigsministeren.
Heraf følger også, at jeg er vidtgående uenig med forespørgerne, som her præsenterer, hvad jeg kun kan betegne som en dårlig idé.
Jeg hørte personligt om den første gang, da McCain fremlagde det kort før valgkampen.
Det var et forslag, der aldrig fængede i USA, og det fortjener heller ikke at fænge i den danske debat.
Uenigheden går jo ikke på, at FN er ufuldkomment - det ved jeg lige så godt som alle mulige andre at det ikke er, bl.a. ved en række af de vedtagelser, der finder sted under generalforsamlingen, og også ved den nye konstruktion, Menneskerettighedsrådet, som ikke har levet op til nogle af de forventninger, der var til det.
Jo, FN er ufuldkomment, men at afskaffe det eller erstatte det med noget andet, skaber flere problemer.
Det løser ingen problemer, det skaber nogle flere.
Det, som der bl.a. er behov for i FN, er selvfølgelig en reform af Sikkerhedsrådet, så det mere afspejler verden af i dag og ikke verden af år 1945.
Hvis vi gennemførte den idé, ville vi komme til at savne et organ, hvor alle verdens lande kunne mødes.
Her synes jeg, at der var en fantastisk modsigelse i hr. Espersens tale.
Hr. Espersen forsvarede ihærdigt den nuværende Sikkerhedsrådskonstruktion.
Men er Kina et demokratisk land?
Hr. Espersen forsvarer en konstruktion, hvor stormagterne sidder med, fordi det nu engang er nødvendigt og det var alle realisterne og ikke drømmerne, der gik ind for noget andet.
Jamen jeg går også ind for Sikkerhedsrådskonstruktionen.
Jeg går også ind for, at Rusland og Kina er med, men hvis man vil have et FN baseret på demokratiske stater, får man ikke et Sikkerhedsråd i den sammensætning, hr. Espersen talte så varmt for.
Det er jo en enestående modsætning i hele argumentationen, der her kommer frem.
Hr. Naser Khader har ikke benyttet den samme terminologi, men bliver jo nødt til at tage stilling til det samme spørgsmål, om f.eks. Kina fortsat bør være medlem af FN's Sikkerhedsråd.
Jeg forstod så i øvrigt, at FN sådan i Dansk Folkepartis vision nærmest var på tålt ophold.
Indtil videre gik man ind for det, men det kunne jo godt være, at man ikke gjorde det alligevel.
Det stiller jo også hr. Espersens udtalelse om Sikkerhedsrådet i sådan et mærkeligt lys.
Og så i øvrigt til hr. Espersen: Vi har jo her i Europa for vores egen del et samarbejde mellem demokratiske lande inden for EU, som bygger på menneskerettigheder.
EU's traktater bygger jo netop på respekten for menneskerettigheder, for retsstatsprincipper.
Men det vil hr. Espersen jo heller ikke rigtig være med i.
Det skal i hvert fald ikke forbedres, og ethvert fremskridt og enhver bevægelse fremad er man imod.
Også her synes jeg, at der er nogle mærkelige modsigelser i den argumentation, vi hører fra Dansk Folkepartis side.
Ja, FN er ufuldkomment, men det er den bedste begyndelse, vi har på at skabe et verdenssamfund, der bygger på retsstatsprincipper og respekt for menneskerettighederne.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Hr. Niels Helveg Petersens problematisering af Sikkerhedsrådet understreger bare pointen om, at det ikke går med et FN, der består af demokratier og ikkedemokratier.
Jeg synes ikke, at Kina skal være med i FN's Sikkerhedsråd.
Se på Darfur, nu er man i gang med etnisk udrensning på femte år.
Jeg var selv i Darfur for 4 år siden.
Det var forfærdeligt, og det er ikke blevet bedre, det er nærmest blevet værre.
Og hvem er det, der spænder ben for, at vi kan redde nogle mennesker?
Det gør et ikkedemokratisk land som Kina.
Med hensyn til ideen om et demokratiernes FN vil jeg sige, at den altså ikke er McCains.
Den var oppe første gang under valgkampen i år 2000, og i øvrigt har Obama også vist sympati for ideen, men man forbinder den meget med McCain.
Men mit spørgsmål til hr. Niels Helveg Petersen drejer sig om det der med at gå i dialog og om muligheden for at gå i dialog med de lande.
Hvordan definerer hr. Niels Helveg Petersen dialog?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-12-16:
Skal vi så bruge et andet ord, nemlig mulighed for samtale?
Det er godt nok for mig.
Jeg kan også oplyse, at jeg engang har haft et møde med den nordkoreanske udenrigsminister.
Men muligheden er der, og den mener jeg bør være til stede.
Og det er inden for FN's rammer, den er til stede - og fordi vi jo altså har diplomatiske forbindelser med Nordkorea.
Det rejser så et andet spørgsmål: Skal man så ikke have diplomatiske forbindelser med lande, som er diktatoriske?
Jo, selvfølgelig skal man det - jeg er ikke sikker på, at hr. Naser Khader mener det, men i hvert fald synes jeg, at hr. Søren Espersen og hr. Naser Khader efter denne debat skal sætte sig ned og blive enige om, hvorvidt Kina skal være medlem af Sikkerhedsrådet eller ej; det er ret væsentligt.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg synes ikke, at Kina skal være medlem af Sikkerhedsrådet, det er så min personlige holdning.
Det kan være, at det er naivt, men det skal man have lov til at være en gang imellem.
Men med hensyn til at samtale vil jeg sige, at man udmærket kan gøre det uden for FN-systemet.
Jeg kan simpelt hen ikke komme i tanke om et eneste land, der er blevet demokratisk alene via medlemskabet af FN.
Jeg oplever, at man nogle gange forveksler dialog med forhandling.
Man siger: Jamen vi skal også i dialog med vores fjender.
Nej, man forhandler med fjenderne.
Hvis man skal i dialog med nogen, skal der være et fælles udgangspunkt, så der er en forskel på dialog og forhandling.
Men i hvert fald kan jeg konstatere, at Kina ikke skal være med.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-12-16:
Så kan jeg godt slutte min tale med at konstatere, at nu er forvirringen vist temmelig fuldkommen hos forslagsstillerne.
Der er ikke enighed om noget så væsentligt som dette punkt.
Men det synspunkt, som selvfølgelig vil sejre, er det med, at det, det handler om med FN, er at forsøge at forbedre FN, at forsøge at gøre et ufuldkomment instrument i verdenspolitikken til et bedre instrument.
Det er i hvert fald den bestræbelse, Det Radikale Venstre har, og som er meget vigtig.
Henrik Høegh (V), 2008-12-16:
Hovedsigtet med stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Bosnien-Hercegovina er at styrke og udvide de politiske og økonomiske forbindelser mellem de to parter.
Således har aftalen til formål at støtte Bosnien-Hercegovinas bestræbelser på at styrke udviklingen af demokrati og retsstatsprincipper samt skabe øget politisk, økonomisk og institutionel stabilitet.
Ydermere er aftalens formål at styrke Bosnien-Hercegovinas arbejde med at fuldføre omstillingen til en velfungerende markedsøkonomi, hvilket på sigt kan føre til en gradvis oprettelse af et frihandelsområde mellem EU og Bosnien-Hercegovina.
I Venstre har vi noteret os, at respekten for demokratiske principper og menneskerettigheder udgør et væsentligt element af associeringsaftalen.
I tilfælde af overtrædelse af sådanne principper er det muligt at træffe foranstaltninger i medfør af folkeretten, f.eks. til en ophævelse af denne aftale.
På den baggrund mener vi i Venstre, at aftalen kan være medvirkende til at fastholde Bosnien-Hercegovina på vejen mod EU, og det finder vi særdeles positivt.
Ydermere ser vi aftalen som et udtryk for EU’s bestræbelser på at understøtte en fortsat positiv udvikling på det vestlige Balkan, hvor EU allerede har indgået associeringsaftaler med Kroatien, Makedonien, Montenegro og Albanien.
Også dette finder vi positivt, så jeg kan på vegne af både Venstre og Det Konservative Folkeparti meddele, at vi giver forslaget vores fulde støtte.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-16:
SAP, som processen forkortes, kan på mange punkter sætte gang i og fastholde de potentielle kandidatlande i netop denne proces.
Bosnien-Hercegovina er det sidste land i rækken til at indgå en stabiliserings- og associeringsaftale med EU-medlemslandene.
Aftalen indebærer bl.a., at der gradvis over en periode på 6 år sker en tilnærmelse mellem Bosnien-Hercegovina og EU-medlemslandene.
Processen fører til et mere stabilt, frit og demokratisk samfund og bidrager til både fred og sikkerhed samt øget velstand i det samlede Europa.
Som de øvrige lande på Vestbalkan har også Bosnien-Hercegovina vist interesse for at gøre en indsats, og selv om Europa-Kommissionen i sin seneste fremskridtsrapport fremhæver en række udfordringer såsom korruption, en alt for dominerende nationalisme og en retorik, der skaber politiske gnidninger, fremhæver rapporten ligeledes en forsigtig optimisme, hvad angår forbedringen af grænsekontrollen, indsatsen mod trafficking og stabile relationer til nabolandene Kroatien og Serbien.
Derudover skal Bosnien-Hercegovina samt andre potentielle kandidatlande naturligvis overholde alle rammer og regler i aftalen, herunder de demokratiske principper og respekten for menneskerettigheder.
Som andre lande på Vestbalkan har Bosnien-Hercegovina stadig mange udfordringer og opgaver foran sig.
Landets historik taget i betragtning er der dog al mulig grund til at fastholde en tæt samarbejdsproces, der kan være med til at sikre, at landet bevæger sig i den rigtige retning, dvs. mod øget sikkerhed, demokratisk stabilitet og velstand.
Dermed sørger vi ikke alene for, at befolkningen i Bosnien-Hercegovina går en ordentlig og human fremtid i møde.
Vi sørger også for, at EU’s nabolande bliver stabile områder, og at 1990'ernes tragiske begivenheder i området ikke gentager sig.
Set i det lys støtter Socialdemokratiet forslaget.
Søren Espersen (DF), 2008-12-16:
Det er hævet over enhver tvivl, at fri handel er stærkt forbundet med vækst, og naturligvis har vi alle en interesse i, at de fattige lande i så vel Østeuropa som andre steder på kloden oplever en økonomisk vækst, der giver dem ro og stabilitet og på sigt også fremmer udviklingen i retning af demokrati og overholdelse af de grundlæggende frihedsrettigheder.
Efter i sommer at have underkendt en række bestemmelser i den danske udlændingelov og efter at have gjort illegale indvandrere til lovlige indvandrere har EF-Domstolen nu bevæget sig derhen, at også ikke-EU-borgere skal have rettigheder EU.
Vi har for nylig med den såkaldte Hercan Er-dom set, hvordan frihandelsaftalen mellem EU og Tyrkiet nu skal bruges til at begrænse medlemslandenes muligheder for at udvise udlændinge, og i den kommende Sahin-sag ser vi, at generaladvokaten ligeledes har fremsat forslag til dom om, at associeringsaftalen mellem Tyrkiet og EU nu kan bruges til at begrænse medlemslandenes handlefrihed i forhold til deres udlændingelove og reglerne for tyrkere i EU, og det vil Dansk Folkeparti ikke acceptere.
Men når EF-Domstolen begynder at bruge disse aftaler til at undergrave udlændingelovene, må vi sige fra.
Først når dette er afklaret og truslen mod vores udlændingepolitik fjernet, kan vi støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-12-16:
Jeg vil altså godt lige starte med at sige til hr. Søren Espersen, at det jo ikke er EF-Domstolen, der har gjort noget som helst forkert.
Hr. Søren Espersen kan sådan set bare ikke lide, at den danske regering har sagt ja til et direktiv, der betyder, at man - fuldstændig rimeligt kan tage sin ægtefælle og sin familie med rundt i EU, når man er vandrende arbejdstager.
Regeringen har så tilsyneladende fortrudt, at den også sagde ja til det direktiv.
I SF synes vi, det er en rigtig god idé at lave sådan nogle associeringsaftaler.
Hermed ikke sagt at det er nogen let gang på jorden rent faktisk at fylde indhold i en associeringsaftale, men den er i hvert fald forum for at kunne føre en dialog, for at hjælpe til med at udvikle en retsstat, for at hjælpe til med at udvikle menneskerettigheder og respekt for mindretal og alle de ting, der karakteriserer en retsstat.
Den er også en ramme for at udvikle et økonomisk samarbejde.
Det svære i denne proces er jo bl.a., hvordan man vil gribe det an, og jeg ville egentlig gerne have, at udenrigsministeren på et tidspunkt sagde, om der ligger en eller anden form for påbegyndt arbejde med en handlingsplan for, hvad der vil blive prioriteret højest, og hvad Danmark som EU-medlem vil prioritere højest i forhold til associeringsaftalen mellem EU og Bosnien-Hercegovina.
Men SF er for forslaget her og vil stemme for det.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg vil gøre det kort, for andre ordførere har gennemgået detaljerne i B 65 angående associeringsaftalen mellem EU og Bosnien-Hercegovina.
Jeg synes, det er fremragende og godt, vi har sådan nogle aftaler, og jeg synes, det er fint, at det er en aftale, der også er en del af en proces på vejen mod EU-medlemskab, så Liberal Alliance støtter B 65.
Tom Behnke (KF), 2008-12-16:
Det var præcis det, jeg sagde.
Det ville man kunne skrive sig ud af.
Det ville sikkert tage lang tid og blive flere tusinde sider, men det ville man kunne skrive sig ud af.
Men det er jo ikke det, der er problemet.
Problemet er hele substansen, grundtanken om, at vi, de frelste, sætter os for os selv, og så kan de andre heldigvis sejle deres egen sø.
Men det bliver verden ikke bedre af.
Verden bliver kun bedre, hvis vi sidder sammen, og hvis vi netop tager de lande til os, som har problemerne, og som vi ønsker at påvirke.
Dem påvirker vi jo altså allerbedst, hvis vi sidder ansigt til ansigt med dem, ikke hvis vi har lukket dem ude og har lukket døren.
Det var det, der var min pointe.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Er problemet i forhold til afgrænsningen bare ren teknik, altså hvem vi kan have som medlemmer, og hvem vi ikke kan have som medlemmer?
Og hvis det er det, vil jeg sige, at man altså godt kan i Europarådet.
Der er nogle kriterier, landene skal være retsstater, der skal være hemmelige, frie valg, ytringsfrihed, organisationsfrihed, foreningsfrihed og religionsfrihed.
Og hvis landene ikke opfylder de kriterier, er der nogle konsekvenser, så kan de risikere at blive smidt ud.
Hvorfor kan man ikke gøre ideen bag Europarådet global?
Man har nogle kriterier der, som man udmærket kan bruge i et demokratiernes FN.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg forstår ikke, at det ligefrem kan være farligt at foreslå, at vi på sigt skal have en vision om, at de lande, der er medlemmer af FN, skal være demokratiske.
Men SF - og især SF's leder - har jo også det sidste års tid delt verden op i demokrater og ikkedemokrater.
Han har også delt Danmark op i demokrater og ikkedemokrater.
Hvordan hænger det sammen med hr. Steen Gades ordførertale, som er præget af, at vi skal snakke sammen, og det er det, der gør os til demokrater?
Det er jo SF, der har delt verden op i demokrater og ikkedemokrater.
Gælder det så ikke for FN?
Steen Gade (SF), 2008-12-16:
Det kan godt være, hr. Naser Khader mener, at han i dag har talt for, at vi skal arbejde for, at alle lande skal være demokratiske - og det er vi jo helt enige i at de skal.
Det er bare ikke det, hr. Naser Khader har foreslået.
Han har foreslået, at vi skal nedlægge FN og oprette en konkurrerende verdensorganisation, som kun er forbeholdt demokratier.
Det er det, der er farligt - det fastholder jeg - det er faktisk farligt.
Det er, som om man ikke kan huske bare nogle få år tilbage - det kan være, det er, fordi jeg er ved at blive for gammel - men det har da på trods af utrolig mange perioder med uduelighed og uegnethed til at tage beslutninger været enormt vigtigt, at man kunne tage diskussioner, uden at atomraketterne føg hen over Europa.
Det har været vigtigt, det har betydet noget, og det er vigtigt at fastholde det.
Men kampen for demokrati, og at alle lande i verden skal være demokratiske, er da forhåbentlig noget, vi er enige om.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Det var også det, jeg sagde i min tale.
Måden at få flere lande til at blive mere demokratiske på er ved at oprette en parallelorganisation af demokratiernes FN.
Så kan det eksisterende FN godt fortsætte med de der totalitære stater.
Men hvis de skal være medlem af demokratiernes FN, skal de opfylde de demokratiske kriterier.
SF's leder, Villy Søvndal, har været ude og sige, at vi skal boykotte Durban II allerede nu.
Det, jeg vil spørge om, er: Er hr. Steen Gade enig med hr. Villy Søvndal i, at vi allerede nu skal boykotte?
Og hvordan hænger det så sammen med ordene om, at vi skal i dialog og vi skal snakke sammen og det er den måde, folk bliver demokratiske på?
Steen Gade (SF), 2008-12-16:
Jeg synes nu faktisk ikke, jeg har sagt andet her om ytringsfrihed og det at skabe demokrati, end at vi skulle tage en hård fight.
Det er jo ikke at vende ryggen til og sige: I har ret alle sammen.
Det er faktisk det modsatte, det er at tage den hårde fight der, hvor folk er til stede.
Det hænger sådan sammen med det, som hr. Villy Søvndal har sagt, at når det gælder diskussion om boykot, er det helt afgørende, at vi diskuterer det her på europæisk plan, og at vi følges ad - det vil sige, at vi følges ad hele vejen, først og fremmest for at sikre, at det ikke går galt.
Det er der fuld enighed om i SF.
Søren Espersen (DF), 2008-12-16:
Vi har lige stået og talt om Saudi-Arabien, Zimbabwe og Syrien, Sudan, Bahrain, Egypten, Yemen, Pakistan, Malaysia og Mali, og så siger hr. Steen Gade, at det, der virkelig er problemet internationalt, er Dansk Folkeparti og ligesindede partier.
Altså, jeg synes ikke alene, bemærkningen var ubegavet, den var også flabet over for Dansk Folkeparti, og jeg vil spørge direkte: Er Dansk Folkeparti et demokratisk parti?
Steen Gade (SF), 2008-12-16:
Jeg kan sige det igen, for det er Dansk Folkeparti.
Søren Espersen (DF), 2008-12-16:
Det er alt sammen udmærket, men hvorfor skulle vi så nævnes som et parti, der er et internationalt problem?
Det er det, jeg mener er flabet.
Men lad det nu ligge.
Jeg var glad for at få en bekræftelse af det, jeg godt vidste i forvejen.
Man skal aldrig stille et spørgsmål, som man ikke kender svaret på.
Må jeg så i øvrigt spørge: Hvad med Durban II?
Hvornår er tidspunktet, hvor Danmark skal gå fra den konference?
For det er rigtig nok, som der er blevet sagt, at hr. Villy Søvndal, formanden for SF, jo har sagt noget andet.
Hvornår er nok nok?
Steen Gade (SF), 2008-12-16:
Det handler jo om, at vi kæmper for det, som jeg faktisk tror hr. Søren Espersen og jeg er enige om, nemlig at vi ikke får sådan nogle vedtagelser, der forringer menneskerettigheder og trækker ytringsfriheden i den forkerte retning.
Udenrigsministeren har jo tilkendegivet i dag, at det er en indsats, som Danmark prioriterer, og jeg har understreget i min tale i dag, at det er en indsats, vi prioriterer i samarbejde med resten af det europæiske samarbejde, vi er i.
Det bliver også i den kreds, vi kommer til at diskutere, hvornår nok er nok.
Men jeg håber ikke, vi kommer dertil, for det plejer sådan set ikke at være dem, der vil menneskerettighederne det vel, der udvandrer; det er alt for ofte dem, der ikke ønsker at prioritere menneskerettigheder, der udvandrer.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Det er noget makværk, som regeringen lavede i sin tid, og nu prøver man at løse det med et rigtig dårligt lovforslag.
Jeg har ofte hørt den konservative retsordfører stå her i Folketingssalen og tale om retssikkerhed, og jeg har i hvert fald også mindst en gang oplevet at få dumpet et beslutningsforslag på baggrund af det.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Mig bekendt er det ikke terrorlovgivningen, der direkte er til debat her i dag, og det er ikke konsekvenserne af terrorlovgivningen, vi umiddelbart står og diskuterer.
Der kan selvfølgelig være nogle hjørner, hvor den kan fungere bedre, end den gør på nuværende tidspunkt, men mig bekendt er det L 69, vi behandler her i dag.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Jeg hverken kan eller skal stå og sagsbehandle en enkeltpersons sag her fra Folketingets talerstol.
Derfor ville det være uansvarligt af mig at begynde at forvalte loven her fra talerstolen.
I sit spørgsmål er hr. Henrik Dam Kristensen inde på det her med, at en enkeltperson så får mulighed for at være væk en tredjedel af tiden og tilbringe tiden i Århus eller på Bornholm, eller hvor det nu måtte være henne, men det giver altså sig selv, hvis man har meldepligt kl. 9.00 og har overnatningspligt, at man tager ophold på centeret.
Derudover kan man jo ganske rigtigt bevæge sig frit rundt, men jeg forstår stadig væk ikke regnestykket, og det vil jeg håbe på at spørgeren vil uddybe lidt med hensyn til togtider og transport frem og tilbage til Århus og ikke at forglemme med hensyn til prisen for en togbillet osv.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Jeg skal lige starte med at sige til ordføreren, at korte bemærkninger kan være både bemærkninger og spørgsmål, så nu vil jeg først komme med en bemærkning og så med et spørgsmål.
Nu har vi masser af gange hørt spørgsmålet om, hvad formålet med lovforslaget her er.
Det fik vi sådan set meget klart svar på fra Dansk Folkeparti under førstebehandlingen og under behandlingen af finansloven.
Det er nemlig prisen for, at Dansk Folkeparti kunne stemme for finansloven, det er det, der er hele formålet med lovforslaget.
Der er intet som helst indholdsmæssigt i det, men Dansk Folkeparti skulle have en betaling, og det må Venstre og De Konservative jo så gøre op med sig selv.
Mit spørgsmål til fru Karen Ellemann er: Mener Venstre, det er et grundlæggende retsprincip, hvis man går ind for de borgerlige frihedsrettigheder, som vores grundlov bygger på, og som vi hidtil har bekendt os til i Danmark, at det kræver en konkret begrundelse, hver gang man gør et indgreb i borgernes frihed, at udgangspunktet altså skal være, at hvert enkelt menneske har sin frihed, og hvis man vil gøre et indgreb, kræver det en konkret begrundelse?
Er det stadig Venstres udgangspunkt?
For så har jeg meget svært ved at forstå, at man kan stemme for lovforslaget her.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Nu er taletiden begrænset, og da man kan komme med både bemærkninger og spørgsmål, vælger jeg i dette tilfælde at håbe på, at spørgsmålet lige kan blive gentaget i anden omgang, så jeg nu har mulighed for at bruge min taletid på diskussionen om finansloven.
Nu sad jeg ikke med under finanslovforhandlingerne, men uanset hvordan et lovforslag som dette er opstået, er der overhovedet ikke nogen tvivl om, at vi i Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative er fuldstændig enige om, at der var behov for at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold, således at man har muligheden for at kunne holde styr på, hvor de befinder sig, og at de kan melde sig, så man har hånd i hanke med, hvad de laver.
Det er sådan set helt fornuftigt, at vi gør det.
Jeg appellerer ikke til, at Enhedslisten stemmer for, for jeg tror simpelt hen, vi er for langt fra hinanden.
Line Barfod (EL), 2008-12-16:
Det glæder mig da, at fru Karen Ellemann ikke er overrasket over, at Enhedslisten står klart fast på de borgerlige frihedsrettigheder.
Det kan så ærgre lidt, at fru Karen Ellemann er forundret over, at andre partier ikke går med Venstre, men tværtimod også fastholder de borgerlige frihedsrettigheder.
Men mit spørgsmål er igen til fru Karen Ellemann: Mener Venstre, at det er et grundlæggende retsprincip i de borgerlige frihedsrettigheder, at borgerne har deres frihed; at udgangspunktet i en retssag er, at borgerne har deres frihed, og at det kræver en konkret begrundelse, hvis man skal komme med et indgreb i friheden?
Når jeg spørger, er det jo, fordi det fremgår af punkt 3.1 i bemærkningerne til lovforslaget, at udgangspunktet her er vendt om; at udgangspunktet her er, at de mennesker, der er på tålt ophold, ikke har deres frihed, men som udgangspunkt pålægges ophold i Center Sandholm og dermed frihedsberøves.
Spørgsmålet er altså: Står Venstre fast på de grundlæggende borgerlige frihedsrettigheder - ja eller nej?