Lene Espersen (KF), 2008-03-11:
Jeg vil også gerne indlede med at takke Folketinget for en meget venlig behandling af lovforslaget, og som jeg kan høre det, er der også - måske lige med undtagelse af fra Enhedslisten - meget stor opbakning til det.
Jeg skal nok vende tilbage til bl.a. hr. Morten Messerschmidt, for jeg håber med min tale nu at kunne rydde nogle misforståelser af vejen, så også Dansk Folkeparti kan komme med i båden med de partier, der gerne vil være med til at give et løft til bekæmpelsen af den grænseoverskridende kriminalitet.
Men lad mig lige starte med blot at understrege - for der har jo været en diskussion, der har bredt sig meget vidt omkring her i forbindelse med førstebehandlingen - at forslaget jo ganske rigtigt, som fru Karina Lorentzen også sagde det, primært handler om at gøre tingene hurtigere, end de bliver gjort i dag.
I dag er der allerede mulighed for, at politimyndighederne i et EU-land kan spørge politimyndighederne i et andet EU-land, om man kender et dna-spor eller et fingeraftryk, eller søge i motorkøretøjsregisteret.
Den store forskel med Prümafgørelsen og det at gøre det til fælles EU-lovgivning er, at man nu hurtigere kan søge i andre landes registre og finde ud af, om der er lande, der har informationer, der kunne være relevante for politimyndighederne at få adgang til.
Men som flere også her har understreget - og det synes jeg også er vigtigt at få sagt - er det, man får at vide, om man har et hit eller et no hit i dna-registreret; man får altså ikke at vide, hvilken person det er, eller personnummer eller andre ting.
Man får f.eks. i forbindelse med en voldtægtssag her i Danmark at vide: Ja, tyskerne har et dna-hit på det pågældende spor.
Så må danske politimyndigheder fuldstændig efter de gældende regler i Danmark henvende sig til de tyske myndigheder og bede om informationer, hvis man ønsker at gå videre med sagen.
Der bliver ikke ændret ved de materielle regler i Danmark.
De regler, der er i dag, for videregivelse af oplysninger og for at få oplysninger til Danmark er præcis de samme, som de var, før EU blev enige om at lave det her særlig hurtige hit/no hit-system.
Så det, det drejer sig om, er sådan meget forenklet sagt, at frem for at sende breve rundt til 27 andre EU-lande og spørge, om de kender et dna-spor, så kan man nu gå ind i en fælles database og se, at det er f.eks. Grækenland eller Tyskland, man skal henvende sig til, for de har allerede dna-spor på det spor, man selv finder.
Og det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig fornuftigt.
Jeg synes også, det er vigtigt her at få understreget, at denne EU-afgørelse egentlig bygger på, at en række EU-lande jo for år tilbage valgte at lave det, der hedder forstærket samarbejde, og altså gå videre end det EU-samarbejde, der var mellem landene, og de valgte altså at lave den her såkaldte Prümafgørelse.
Det har vist sig - det har vi bl.a. under møderne nede i EU fået rigtig, rigtig gode eksempler på fra Tyskland og Østrig - at det, at man har lavet det her samarbejde, faktisk har betydet, at man har kunnet få opklaret en lang række meget alvorlige forbrydelser.
Så det har været utrolig godt set med politimæssige briller, at man har fået det her redskab.
Og nu har man så altså valgt at sige, at det, nogle få lande havde valgt at gøre selv, gør vi nu til EU-regler, fordi det rent faktisk er med til at gøre politisamarbejdet effektivt.
Og det synes jeg er rigtig godt.
Til hr. Morten Messerschmidt vil jeg sige, at det jo er fuldstændig korrekt, at vi har haft en behandling af den her sag tidligere, både i Folketingets Retsudvalg og Europaudvalg, og det er korrekt, at Dansk Folkeparti da var meget skeptiske over for forslaget.
Men det var ikke så meget dna-delen, Dansk Folkeparti var skeptiske over for.
Som jeg erindrer det, var der to andre ting, som Dansk Folkeparti var meget skeptiske over for; det var dels spørgsmålet om at udvide det, der hedder hot pursuit, altså muligheden for, at tysk politi kan lave grænseoverskridende aktiviteter ind i Danmark, og dels var der spørgsmålet om air marshalls, om at have bevæbnede vagter om bord på fly.
De to ting er røget ud.
Det var der ikke opbakning til, så det, der egentlig var Dansk Folkepartis modstand i sin tid, er slet ikke med i forslaget, det blev renset ud af det.
Så det, der egentlig var Dansk Folkepartis modstand, og det, jeg også hørte hr. Morten Messerschmidt sige fra talerstolen her i dag, er simpelt hen pillet ud af forslaget.
Den del af traktaten er ikke blevet til noget, og det var simpelt hen, fordi der var så stor skepsis fra en lang række andre medlemslande, at man pillede det ud.
Så det er altså en begrænset del af Prümtraktaten, vi i dag diskuterer her, og det synes jeg er meget vigtigt for den videre udvalgsbehandling.
Så jeg giver selvfølgelig Dansk Folkeparti en chance for at komme med, for jeg tror faktisk med det kendskab, jeg har til Dansk Folkepartis retspolitik, at der burde være opbakning til det, der ligger her, hvor der er renset nogle ting ud, jeg ved man var mere skeptiske over for.
Til SF's Karina Lorentzen vil jeg sige tak for de positive takter.
SF støttede jo også forhandlingsmandatet i sin tid.
Vi udveksler jo allerede i dag oplysninger, og man kan diskutere, om de oplysninger kan blive misbrugt.
Det kan de, og det kan de allerede i dag.
Derfor er det også relevant at se på, hvad vi kan gøre for at lave en bedre beskyttelse af personoplysninger, og der har hr. Naser Khader fuldstændig ret i, at en af måderne, hvorpå vi forsøger at imødekomme den bekymring, som jeg også har hørt i dag her i Folketingssalen, jo er ved det andet EU-instrument, som vi nu har lavet, nemlig det EU-instrument, der handler om at lave fælles mindsteregler for personbeskyttelse, og det forslag kommer jeg faktisk med i denne folketingssamling i form af et beslutningsforslag.
Så den del, jeg kunne høre SF syntes manglede lidt, kommer sådan set senere i den her måned.
Der bliver det fremsat som beslutningsforslag, så det kan supplere de regler, vi her har beskæftiget os med.
Ellers vil jeg sige tak for en rigtig god debat.
Der har som sagt, og som flere har været inde på,
selvfølgelig været nogle høringssvar, der har været kritiske over for dele af lovforslaget.
Jeg synes nu, man har ramt en meget fin balance.
Men jeg er helt indstillet på, at vi under udvalgsbehandlingen selvfølgelig også dykker nærmere ned i reglerne om beskyttelse af personoplysninger, men også andre ting, der måtte have Folketingets partiers interesse, så der er bred tilslutning til forslagene og de forhåbentlig bliver endelig vedtaget inden sommerferien.