runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at alt jo afhænger af øjnene, der ser.
Er glasset halvt fyldt, eller er det halvt tomt?
Jeg bliver da egentlig lidt trist over at høre den her lange, lange tale, som næsten var en ny ordførertale, der nåede at komme fra hr. Rasmus Prehn, som i sin egen ordførertale heroppe startede med at sige, at man egentlig så positivt på det her, men som nu stiller den ene negative forestilling op efter den anden.
Jeg er altid åben for, at vi stiller nogle spørgsmål, men hvis jeg læser det her materiale igennem og ser det store, store arbejde, der pågår lige nu i det kommende år, før det her skal sættes i værk, er jeg fuld af fortrøstning til, at mange af de her ting kommer til at fungere.
Så jeg ser positivt på det og er med på, at der vil være nogle udfordringer.
Det vil der altid være, når vi gør sådan nogle ting, men vi er altså nødt til at se på, hvordan vi også har arbejdskraft om 4-5 år til de opgaver, der skal løses.
Og jeg er sikker på, at man ude i kommunen har den person, som skal hjælpe hr. og fru Hansen, som ikke selv kan finde ud af at udfylde et skema.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-16:
Nu lagde jeg mærke til, at ordføreren nævnte to forskellige betegnelser for det her, nemlig at man skulle samle administrationen og man skulle etablere en myndighed.
For mig er der stor forskel på administration og en myndighed, som kan træffe afgørelser om sociale ydelser.
Som jeg ser det her, er noget af det, der skal spørges ind til, netop hvad man gør, når man skal håndtere, at der faktisk er to myndigheder, som kan træffe afgørelse i nogle sager, som er inden for det samme sagsområde.
Og hvad gør man, hvem er overdommer, hvis man ikke er enige om, hvor det hører hjemme?
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg skal ikke stå og sige, at der ikke har været problemer og udfordringer hen ad vejen; det har der bestemt været.
Jeg synes sådan set, vi med det forslag, der ligger her i dag, giver et helt år til, at man får kørt processen rigtigt i gang.
Jeg tror ikke, der er nogen sammenlægninger, som går problemfrit – og slet ikke for de medarbejdere, som ikke har lyst til lige at flytte et andet sted hen.
Så jeg må sige, jeg mener, at der stadig væk er den ene indgang, fordi fru Hansen, som ikke har lyst til at benytte sig af teknologien eller gå ind på nettet og klare sig selv, stadig væk kan henvende sig i kommunen, og der vil være hjælp til, at fru Hansen kan udfylde et skema.
Jeg sammenligner faktisk det her område med posthuse og banker.
Før i tiden lå der i tusindvis af posthuse overalt.
Der er jo ikke ret mange posthuse tilbage, fordi vi alle sammen sidder derhjemme og klarer alt det, vi før gjorde på posthuset, via vores computer.
Det gør vi også med vores bank.
Så er der en lille gruppe, som ikke er god til at betjene sig af alle de her digitale løsninger, og for den skal der selvfølgelig være en mulighed for at få hjælp, og det er der lagt op til med det her forslag, vi står med i dag.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-16:
Som det er i dag, ligger hele sagsbehandlingen i kommunerne, og derfor giver det mening at tage udgangspunkt der.
Det, jeg vil spørge ind til, er, om regeringens meritter i forhold til at centralisere har været succesfyldt eller ej.
Hvis man kigger på sådan noget som SKAT, eller hvis man kigger på politi- og retskredsreformen, kan den konservative ordfører så sige, om det har været entydig succesfyldt, om det har været forbundet med problemer, om der er borgere, som er kommet i vanskeligheder, fordi de har haft svært ved at håndtere de her ting, fordi de ikke har ydet den ydelse, de skulle osv. osv.?
Er det sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at det har været fuldstændig problemfrit med de her ting, sådan at man bare glædestrålende kaster sig over andre områder, hvor man kan centralisere?
Er Det Konservative Folkeparti slet ikke bange for, at der er borgere, der oplever en ringere service?
Og havde regeringen faktisk ikke lovet danskerne, at der skulle være én indgang til det offentlige?
Er det et problem, at borgerne nu skal rende flere på dørene for at få den hjælp, de har brug for?
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Herinde på Christiansborg snakker vi rigtig tit om kolde versus varme hænder.
Vi snakker også rigtig meget om, hvordan vi kan begrænse bureaukratiet og den offentlige administration.
Derfor er det et rigtig godt forslag, vi står med i dag, et forslag, som samler noget administration på færre steder, som frigør penge, der kan bruges ude i den enkelte kommune.
Det her forslag er, som så mange før mig har sagt, etableringen af den myndighed, som kommer til at hedde Udbetaling Danmark, og som fysisk kommer til at høre under ATP.
Forslaget samler jo alle opgaver omkring udbetaling af pension, boligstøtte, barselpenge og børnebidrag, og alle sammen er opgaver, som udføres på baggrund af objektive kriterier.
Men jeg synes, at det er vigtigt at slå fast, og det har der været spurgt ind til et par gange i løbet af debatten her i dag, at kommunerne jo fortsat skal tage sig af den personlige kontakt, og det vil sige, at kommer fru Hansen, som skal have pension og ikke kan finde ud af det, er der selvfølgelig en medarbejder i kommunen, som kan hjælpe fru Hansen med at udfylde skemaet, eller hvad det nu er, der bliver spurgt til.
Det er der også helt tydeligt og klart lagt op til i forslaget.
Og som sagt er det her det første forslag, som etablerer det.
Så må jeg sige, at vi nu får samlet administrationen på lidt færre steder, og det frigør nogle andre kræfter ude i kommunerne.
Jeg hørte også, at der tidligere blev sagt: Jamen er der nogle medarbejdere, der på lang sigt bliver overflødige?
Og der kan man sige: Ja, det må vi næsten håbe, fordi hvor mærkeligt det end kan lyde ved vi godt, at der lige nu er arbejdsløshed rundtomkring, men om ganske få år kommer vi i den grad til at mangle hænder på arbejdsmarkedet.
Jeg var i Odense i går og rundt på forskellige steder, og i ældreplejen i Odense kan man allerede se, at i starten af 2014 kommer man til at mangle 450 medarbejdere – og det er bare inden for ældreplejen.
Så vi får brug for alle de arbejdskrafthænder, der overhovedet kan frigøres.
Jeg må sige, at forslaget som sådan varmt kan støttes fra konservativ side.
Vi endte med at tage en lille debat her, efter at hr. Rasmus Prehn havde stået heroppe på talerstolen og syntes, at forslaget skulle behandles i Kommunaludvalget, og det tog jeg så lige en lille dialog om med Venstres ordfører, som havde været på talerstolen, og jeg må sige, at jeg ikke anbefaler, at det skal behandles i Kommunaludvalget.
Jeg synes, hvis vi skal ændre det, og det vil jeg gerne, at det faktisk skal ændres til Arbejdsmarkedsudvalget, fordi hele ydelsesdelen er lagt som et nyt område under ministerens ressortområde.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-16:
Så kan man jo se på, om kommunerne har levet op til det, som de selv har aftalt.
Fru Meta Fuglsang skal lige huske på, at den aftale her jo er en, kommunerne igennem KL selv har indgået.
Det er jo KL's egne tal – altså kommunernes egne tal – der ligger til grund for, hvor mange der kræves til at løse opgaverne ude i borgerservice og i Udbetaling Danmark.
Så jeg har fuld tillid til, at kommunerne kan løfte den opgave, som de har sagt ja til at de godt kan løfte.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-16:
Nu tror jeg ikke, at det er alle danskere, der synes, det er fryd og gammen, at der ikke er de posthuse, der var engang.
Jeg tror, der er mange, der synes, det er frustrerende.
Men o.k., der er en udvikling, og tingene skal rationaliseres.
Sådan er det.
Men er det ikke en forudsætning for, at det her skal være en succes, at de her it-baserede løsninger så rent faktisk fungerer?
Er f.eks. tinglysningssagen et godt eksempel på, at it-systemerne bare har fungeret helt upåklageligt?
Hvad med den nye NemID?
Og er det sådan, at bankerne ikke har kludret i det?
Her er der rent faktisk tale om det, folk skal leve af.
Hvis folk, der skal have folkepension, ikke får den folkepension, kan de komme i alvorlige problemer.
Derfor er det ikke ligegyldigt, om de her it-systemer virker eller ej.
Er det tilstrækkelig betryggende for den konservative ordfører, at for den største dels vedkommende skal de altså nu ind at klare det her digitalt, og ellers skal de ned at stille sig i kø i borgerservice, hvor der så er færre medarbejdere, og hvor man jo først og fremmest skal håndtere dem, der virkelig har vanskeligt ved det og måske ikke har en pc?
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-16:
Det næste spørgsmål er jo så, om den måde, der er lagt op til her, faktisk rummer den mulighed eller de tilstrækkelige ressourcer til, at de borgere og ikke mindst de ældre, der kommer, så får den hjælp, de skal have.
Så spørgsmålet er, om hr. Bent Bøgsted føler sig tryg ved eller har sikret sig, at de ressourcer, der er tilbage i kommunerne, er nok til at varetage den her rådgivningsopgave, og om hr. Bent Bøgsted måske vil være klar til at kigge på det igen, hvis det viser sig, at den opgave ikke kan løftes i kommunerne med de ressourcer, der er sat af nu.
Jeg synes ikke, der blev svaret på mit spørgsmål, men det kan godt være, det er sådan, at det vil man ikke forholde sig til, før man laver den næste del af raketten, om jeg så må sige.
Nu har man kun lavet skallen, men så ville det klæde ministeren at sige, at der er lavet en institution, men man har ikke forholdt sig til det med myndighed og myndighedsudøvelse, og man har heller ikke afklaret med de parter, der skal deles om området, hvem der skal gøre hvad, og hvordan det myndighedsansvar eventuelt kan ske.
Det ville være rart at få det svar, for jeg synes faktisk ikke, ministeren har svaret på mit spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Man skal heller ikke glemme, at hele denne aftale om at gå i gang med Udbetaling Danmark jo netop er forankret i økonomiaftalen, som regeringen og Kommunernes Landsforening har indgået om kommunernes økonomi for 2011.
Man har været godt rundt i hjørnerne, og sådan skal det selvfølgelig også være, for det er jo en alvorlig sag, når man ændrer tingene, som vi gør her.
Men selv om tingene selvfølgelig kan tage nogen tid, selv om tingene kan være besværlige, og der er mange, der skal med i et sådant samarbejde, skal man jo ikke afholde sig fra at gøre det, når man nu kan se, at det er en så god idé, som det er.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-16:
Jeg vil gerne starte mine bemærkninger med at slå helt fast, at jeg synes, det er fint, hvis man kan få mere velfærd og mindre administration; det er der slet ingen diskussion om.
Jeg er optaget af alle de andre ting, som også ligger i det her forslag.
Jeg er optaget af, hvad omkostningerne kan være for at få den mindre administration, og som det næste er jeg også optaget af, om der overhovedet bliver mindre administration.
Som ministeren kunne høre før, er jeg også optaget af myndighedsspørgsmålet, så mit spørgsmål er egentlig, hvem der har sørget for, at der er sket en afklaring af myndighedsspørgsmålet, hvem der har forberedt det her.
Har man overhovedet forholdt sig til det arbejde, der er gået med at få afklaret de forskellige ting?
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg vil love, at vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få det her skruet så godt sammen som overhovedet muligt.
Og tiden er heldigvis også til det.
Det er jo derfor, at det er så vigtigt, at vi kommer i gang nu, så vi kan sørge for, at alting er parat, når det skal til at køre.
Men det glæder mig da egentlig, for jeg synes næsten, at jeg lige kunne fornemme graden af positiv energi fra hr. Rasmus Prehn, og at det lige pludselig kom ind i debatten her.
Jeg er nemlig slet ikke i tvivl om, at det her lovforslag er rigtig godt, fordi det simpelt hen vil frigøre nogle midler, som kommunerne jo så kan bruge til varme hænder.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-16:
Jeg vil medgive ministeren, at det lyder helt fantastisk godt.
Hvis det her er rigtigt, er det jo helt fremragende.
Mindre administration og mere til velfærd lyder supergodt.
Men vil ministeren virkelig stå her på Folketingets talerstol og lægge hovedet på blokken og love, at vi ikke ender i en situation, hvor der opstår mange af de problemer, som rigtig mange høringssvar peger på?
Man skal lige være opmærksom på, at der her altså er tale om et lovforslag, som mere eller mindre er blevet hastet igennem.
Der har været en meget kort høringsfrist, hvilket også flere af høringsparterne gør opmærksom på.
Er ministeren virkelig så skråsikker, at ministeren fuldstændig kan afvise, at der opstår de der situationer, hvor borgeren falder ned mellem to stole, fordi der nu er to enheder?
Vil ministeren stå her til referat og give udtryk for, at vi ikke kommer til at opleve den situation, at vi faktisk får mere administration, mere bureaukrati og mindre service og velfærd for danskerne?
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Det kunne være et spørgsmål, vi stillede på udvalgsniveau, men hvis jeg skal svare, sådan som jeg tænker, vil jeg sige, at jeg ikke mener, det er to myndigheder, der kommer til at behandle det her.
Jeg mener, at man kan gå til sin kommune og få hjælp til at udfylde de skemaer, som siden bliver behandlet af den centrale myndighed.
Det er nogle objektive kriterier, der ligger til grund for det her og for, hvilken myndighed i kommunen der skal hjælpe, hvis man ikke selv kan finde ud af, hvilke muligheder man har, og hvad man skal udfylde for at komme i spil med hensyn til at få udbetalt en eller anden form for ydelse.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg må altså sige, at man skal være født under en ualmindelig pessimistisk stjerne, hvis man synes, at det her skulle være en forringelse.
Det her er en lettelse for alle, for alt, hvad der er objektivt, klarer Udbetaling Danmark.
Er man som borger i tvivl, er der et sted, man kan henvende sig, nemlig i kommunen, for der kan man så få de råd og den vejledning, som man efterspørger.
Så jeg har i virkeligheden meget, meget svært ved at sætte mig ind i det verdensbillede, som hr. Rasmus Prehn her forsøger at skabe.
Jeg synes, det her vil være en stor lettelse for alle, og som jeg også før nævnte i min tale, er det sådan, at det her altså kommer til at betyde mindre administration og mere velfærd.
Vi må da alle sammen kunne samles om, at det er rigtig godt, at bruge pengene der, hvor det virkelig batter noget, nemlig til varme hænder i stedet for til kolde.
Rasmus Prehn (S), 2010-11-16:
Jeg har et spørgsmål af mere principiel karakter.
Da den nye regering trådte til i 2001, var noget af det første, man sådan rigtig slog sig op på, at vi skulle have en strukturreform, at det skulle være enklere for danskerne.
Man lavede tilbage i 2004 et udspil, man kaldte »Det nye Danmark – en enkel offentlig sektor tæt på borgeren«.
Der skrev man på s. 5: »Regeringen ønsker klare og entydige ansvarsforhold i al opgaveløsning. Borgerne skal kun henvende sig ét sted, når de har brug for offentlige serviceydelser.«
Er der ikke noget helt principielt, man gør op med med det her forslag?
Altså, nu tager man sagsbehandlingen for f.eks. folkepensionen og andre ting og siger til den ældre: Hvis du skal have folkepension, er det hos Udbetaling Danmark, men skal du have fodbehandling, brilletilskud eller noget andet, er det hos kommunen.
Har man i virkeligheden ikke brudt med det ret vigtige princip, som man gjorde virkelig meget ud af at lancere i starten af regeringsperioden, nemlig én indgang til det offentlige?
Det er jo to forskellige steder, folk nu skal henvende sig.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Jeg er rigtig glad for at kunne fremsætte netop det her lovforslag, som jo er det første led i etableringen af Udbetaling Danmark.
Med samlingen af opgaverne vil der kunne opnås betydelige besparelser, som tilføres kommunerne.
Lovforslaget er en udløber af genopretningsaftalen samt regeringens aftale med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi for 2011.
Lovforslagets konkrete udformning er kommet til verden i et samarbejde mellem Beskæftigelsesministeriet, Finansministeriet, ATP og Kommunernes Landsforening.
Dette sikrer, at der i forslaget er taget alle de hensyn, der bør tages i forhold til såvel ATP, staten som kommunerne.
Vi sikrer i bund og grund med dette forslag en forbedring af kommunernes økonomi, uden at det medfører forringelser eller besvær for borgerne.
Man kan dermed med rimelighed sige, at forslaget medfører mindre administration og mere velfærd.
Jeg vil afslutningsvis takke de ordførere, der har støttet forslaget her i dag.
Jeg har selvfølgelig bidt mærke i, at der er en række kritiske røster, men jeg håber meget på, at vi kan få afklaret de spørgsmål, der måtte være, i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Og så håber jeg naturligvis, at det så vil medføre, at flere vil stemme for, når det kommer så langt.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
De er ikke nemme at følge med i, og mange får altså en ny hver eneste måned med nye beregninger.
Det er meget, meget forvirrende at følge med i, og hvis man kommer til at opleve, at man ikke forstår det, eller der sker nogle ændringer i ens liv – det kan være kriser eller andet, man kommer ud for, det kan være, at man bliver skilt, eller at man bliver enke eller enkemand – så har man altså behov for at kunne få noget hjælp og vejledning.
Men når man står og har brug for hjælp og ikke præcis ved, hvad det er for en hjælp, man har krav på og har behov for, eller står i en krise og slet ikke kan finde ud af noget som helst, så nytter det altså ikke noget, at man er henvist til digital selvbetjening.
Der er det vigtigt, at man kan komme hen til et sted i nærheden af sit hjem og kan få en god personlig betjening fra en sagsbehandler, som faktisk har forstand på det, man skal have hjælp til, og som kan forklare, hvordan det hænger sammen.
Det er det, som jeg er meget nervøs for vil forsvinde med det, der bliver lagt op til her, og som rigtig mange af de organisationer, der er kommet med høringssvar, også har været meget nervøse for.
Jeg forstår i øvrigt ikke, hvorfor høringsfristen har været så ualmindelig kort i forbindelse med et så stort og vigtigt forslag som det her.
Så er der det andet, som er væsentligt, og som andre også har været inde på, nemlig hele spørgsmålet om det her med, at man opretter en selvejende institution.
Hvordan er myndighedsforholdet?
Hvordan kan man pludselig henlægge offentlig myndighed til en selvejende institution?
Det plejer kun at være myndigheder, der netop kan være myndighed, og ikke en selvejende institution.
Det bliver vi nødt til at få afklaret.
Hvem er ansvarlig, hvis der sker nogen fejl?
Hvor ligger det henne?
Det er vi også nødt til at få afklaret.
Så der er mange ting, som er afgørende, plus selvfølgelig også spørgsmålet om de ansattes rettigheder, og hvad der sker med dem.
Derfor foreslog vi i Kommunaludvalget allerede i foråret, at vi skulle have en høring om det her.
Vi kunne desværre ikke få lov til at få en høring.
Jeg håber, at man er indstillet på nu at udvise så meget almindelig demokratisk holdning, at man går med til, at Folketinget får en høring, som vi plejer at få, når der er behov for det, så vi kan få belyst en række af de spørgsmål, vi har.
Jeg mener, det er helt naturligt, at det her forslag fortsætter den behandling i Kommunaludvalget, som Kommunaludvalget startede i foråret, da man første gang begyndte at diskutere det her.
Og så håber jeg, at vi en dag kommer dertil, at man ikke kun ser på, hvordan man mest muligt kan centralisere, hvis man gerne vil forenkle, men at man faktisk også ser på, at man måske kunne lave mere enkle regler.
Det kunne måske være, at man gjorde boligstøttereglerne så enkle, at de var til at finde ud af.
Det kunne være, at man gjorde pension og førtidspension uafhængig af ægtefællen, så man ikke har alle de her mange beregninger, hver gang ens ægtefælle har haft et par ekstra timers overarbejde, og hele beregningen derfor skal laves om igen.
Det kunne jo gøre det meget, meget nemmere.
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Jeg må sige, at det, vi alene tager stilling til i dag, er etableringen af den myndighed, der kommer til at hedde Udbetaling Danmark.
Senere kommer der et andet lovforslag, som kommer ned og tager fat i retssikkerheden og sagsbehandlingen og alle de her konkrete ting.
Jeg synes bare, vi også skal passe på, at vi ikke ser så fuldstændig negativt på det her, som KL, som er kommunernes talerør, selv har ønsket og kan se nogle gevinster i, i form af at man kan komme af med nogle administrative opgaver og i stedet for koncentrere sig om den borgernære service.
Jeg synes, vi skal prøve at tage de positive briller på, men jeg er da altid med på at kigge på de spørgsmål og udfordringer, der måtte være, hvor jeg ikke lige på stående fod konkret kan sige, at sådan bliver det.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-16:
Nu bliver jeg så forvirret, for hvem er det så, der er myndigheden?
Er det kommunen, der er myndigheden, eller er det Udbetaling Danmark, der er myndigheden, og hvordan finder man ud af, hvem der er myndighed i de forskellige sager?
Det er sådan set det, jeg synes man er nødt til at spørge ind til i det her.
Det lyder for mig, som om ordføreren ikke har gjort sig den overvejelse, at man faktisk etablerer en myndighed, som skal træffe afgørelser på baggrund af lovgivning med alt, hvad det indebærer af forpligtelser og omkringliggende lovgivning på det her område.
Så spørgsmålet er, hvem det er, der er myndighed for det her.
Er det kommunen, der er myndigheden?
I givet fald er vi ved at lægge administrationen over på noget, så borgerne mister noget retssikkerhed, eller lægger man det hen til Udbetaling Danmark som myndighed, og hvad er så kommunens rolle, når den rådgiver?
For retssikkerheden for den enkelte borger afhænger jo af, at vi er præcise i det her, og at der er præcis klarhed over, hvem der kan gøre hvad.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Nej, men det var vel også nærmest en moderering af ministerens synspunkt, der kom her, altså at ministeren ikke selv var i tvivl om, at den virkede; det havde også overrasket, hvis ministeren ligefrem ville bringe sig selv i tvivl.
Men i hvert fald må vi sige, at det er omdiskuteret.
Jeg kan da huske en af rapporterne, som viste, at der er 5 pct. flere, tror jeg – altså fra 9 til 14 pct. – der var kommet i beskæftigelse, og at alle de andre altså var efterladt i fattigdom.
Og det var så det, Rockwool Fonden pegede på.
Det er jo så den diskussion, man må have, altså om det, at 5 pct. ekstra kommer i arbejde, er tilfredsstillende, hvis 85 pct. efterlades i fattigdom.
Det er jo en åben politisk diskussion, man må have, men jeg kan så bare ikke lade være med at sige, at hvis det virkelig er så kærligt ment, som ministeren her udtrykker det, er det da underligt, at den kærlighed ikke skal omfatte folk, der har været udsendt i statens tjeneste.
Inger Støjberg (V), 2010-11-16:
Det, vi diskuterer i dag, er, hvorvidt krigsveteraner skal omfattes af starthjælp eller ej, og den debat må vi så tage efterfølgende, når jeg får min rigtige taletid heroppe.
Jeg vil nok sige, at når man på den her måde både beskylder regeringen for at skulle bede om specialfremstillede konklusioner på rapporter og så efterfølgende tager sig den frihed at skyde skylden på embedsmændene i Beskæftigelsesministeriet, tror jeg nok, at vi er nået dertil, hvor det begynder at blive noget pinagtigt for Folketinget.
Derfor vil jeg i al mindelighed bede den socialdemokratiske ordfører om at korrigere sin udtalelse.
For et er, at man kan være politisk uenig, noget andet er at komme med påstande som de her – og i høj grad, hvis man begynder at skyde skylden på embedsmænd fra et ministerium.
Der er for mig ingen tvivl om, at starthjælpen virker, og når jeg kigger på de undersøgelser, der er blevet lavet, er der for mig at se ingenting, der siger, at starthjælpen ikke skulle virke.
Jeg mener grundlæggende, at starthjælpen både er ret og rimelig.
Det skal det heller ikke være, det var heller ikke meningen, da man introducerede starthjælpen.
Men det er også vigtigt at sige, at man jo ikke står med starthjælpen alene; der er også en række andre ydelser tilknyttet.
Det er jo ikke sådan, at man er fuldstændig afskåret fra at få andre ydelser: boligstøtte, børnebidrag og sådan nogle ting oveni.
Flemming Møller (V), 2010-11-16:
Jeg skal ikke gøre mig klog på de andre tilbud; der vil jeg nu afvente, hvad sundhedsministeren kommer med i den redegørelse, han har lovet.