runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
En del af den uddannelsesgaranti, som vi er så optaget af, og som vi faktisk troede vi havde en aftale med regeringen om, går jo ud på, at der, hvor der er et arbejdsmarked for kortuddannede, er vi med på den.
Men selv de unge, der så vælger en kort uddannelse på det, der hedder trin 1, skal have en garanti for, at de, hvis de har lyst til at tage trin 2, altid kan bygge oven på; altså komme tilbage, bygge oven på og så få den fulde uddannelse.
Det er jo hele ideen med fleksibiliteten i erhvervsuddannelserne.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad er det egentlig, der gør, at regeringen er så arg modstander af at give en egentlig uddannelsesgaranti?
Vi giver den jo her igen for andet år i træk midlertidigt, så hvorfor ikke se i øjnene, hvis vi skal øge prestigen i at få en erhvervsuddannelse, for det har vi også en fælles interesse i, at det altså ikke er attraktivt for unge mennesker at vælge en erhvervsuddannelse med risiko for, at de ikke kan blive færdige med deres uddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Jeg ved også godt, at det kan virke en lille smule teoretisk, men jeg mener det ikke desto mindre ret alvorligt.
Derfor vil jeg gerne svare fru Christine Antorini – med al respekt for problemstillingen, for jeg mener, at den fra begge sider er kompleks – at vi har den tilgang, at vi sikrer, at trin 1-uddannelserne er kvalificerende til en jobfunktion ude på arbejdsmarkedet, for jeg ønsker heller ikke fiktive uddannelser.
Det gælder både korte uddannelser, mellemlange og lange uddannelser.
Jeg vil gerne inddrage forligskredsen i udvælgelsen, så vi kan kigge det igennem igen, men jeg vil være ked af, at vi så at sige rødstempler trin 1-uddannelserne, for der er faktisk unge, der bliver uddannet på praktikpladserne til og med trin 1.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-26:
Jeg vil også gerne spørge ind til netop det tema, som fru Christine Antorini lige nævnte.
Vi er jo alle sammen optaget af, at de unge får en uddannelse, og derfor skal vi jo opmuntre dem til at tage den, og vi skal stille dem i udsigt, at de kan tage en lang række af forskellige slags uddannelser, hvis de har evnerne til det og kan kvalificere sig til at komme ind på uddannelsen.
Det må i princippet gælde alle i Danmark.
Og når det unge menneske så ønsker sig en fuld og hel uddannelse som erhvervsfagligt uddannet, må man da også kunne sige til det unge menneske: Hvis du har evnerne, har du også muligheden, det er det, vi garanterer dig.
Hvis du kvalificerer dig til det, kan du fortsætte, du kan gøre det færdigt og gå ud på arbejdsmarkedet, når du har gennemført trin 1. Kunne man ikke give den garanti?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Det vil jo være en meget stor udvidelse at praktisere den garanti.
Vi kan så være enige eller uenige, men det er i hvert fald det, vi er landet på i forligskredsen.
Så er vi der lige nu.
Hvis jeg skulle give den garanti, i forbindelse med at man går i gang med en uddannelse, og uddannelsen skal fuldføres fuldt og helt, så må jeg altså sige, at vi står med den problemstilling, at der ikke er garanteret skolepraktik inden for alle fagene.
Inden for alle hovedindgange er der som minimum garanteret en skolepraktik, så vidt jeg husker – der nikkes.
Hvis jeg skal sige til en ung, der starter på en uddannelse, at vi garanterer, at den kan gøres færdig, så vil der blive tale om en meget markant udvidelse af adgangen til skolepraktik under normale vilkår, set i forhold til den lovgivning, vi har i dag, men også i forhold til de undtagelser, vi lavede i praktiskpladsaftalen. Men noget af det, som jeg synes er vigtigt at påpege, er, at vi er enige så langt, som vi også var det allerede i 2003, at hvis man uforskyldt mister sin praktikplads inden for en uddannelse, er man garanteret at kunne gøre den færdig på anden vis. Så bare lige helt kort: Det, jeg er mest bekymret for, er, at vi siger en fuld og hel uddannelse som en modsætning til en trin 1-uddannelse.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-26:
Vi ved jo, at trin 1 er en afsluttet uddannelse, men det er også en del af en større uddannelse.
Man siger netop også lovgivningsmæssigt, at den unge kan komme tilbage og bygge trin 2 ovenpå, nøjagtig som det er på universitetet, hvor man har en bachelormulighed for at gå ud og så komme tilbage og tage en kandidatgrad, og det er en garanti for de unge, som går på universitet.
Det gælder stort set alle andre uddannelsessystemer, og når jeg siger stort set, er det, fordi det kan være, at jeg ikke har taget misteltenen i ed.
Det eneste sted, vi ikke kan garantere noget, er der, hvor den unge bliver optaget på og er kvalificeret til at gennemføre en uddannelse.
Det kan vi ikke garantere.
Jeg synes, vi burde finde frem til et columbusæg på det her område, ikke i dag, men i løbet af den kommende tid.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Hele princippet i vores faglige uddannelser har jo i hvert fald hele tiden været vekseluddannelsesprincippet.
Dermed er der også en risiko, og det er der, fordi det er et område, der opererer på et marked, der går op og ned i takt med konjunkturerne, i modsætning til hvad der sker på universitetsområdet, hvor der udløses nogle flere taxameterpenge, når der kommer flere studerende ind.
Jeg er meget imod at gøre det permanent, når der ikke lige er nogen praktikpladser, at kunne få garanti for, at man kan gøre uddannelsen færdig i skolepraktik, uanset hvilken erhvervsuddannelse man end måtte være startet på.
Det giver mig i hvert fald visse bekymringer i forbindelse med flymekanikeruddannelsen, alene på grund af
taxameterpengene
Der er altså en stribe hensyn, som vi har skullet tage og vi også har taget med åbne øjne, nogle hensyn, som også tidligere regeringer har været nødt til at tage, da nogle af uddannelserne, for så vidt de skulle udbydes i skolepraktik, ville være så bekostelige, at det ville være helt urealistisk at gøre det.
Og derfor nævnte jeg lige før flymekanikeruddannelsen, for det er den, jeg bedst kan huske som værende ekstremt dyr på grund af det materiel, der anvendes.
Men jeg er ikke uinteresseret i at drøfte det videre.
Jeg vil meget gerne gå ind i det på den præmis, at skolepraktikken er en løsning, når alle andre løsninger er afprøvet.
Og på den præmis vil jeg altid drøfte ting i forligskredsen – det skylder man i øvrigt.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-26:
Det lovforslag, vi behandler nu, er jo udmøntningen af en ret stor praktikpladsaftale for næste år, altså 2011, og regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og De Radikale er med i det forlig.
Derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Jeg synes også, der er nogle gode takter i det, som jeg godt lige vil trække frem.
De faglige udvalg har jo en særstilling, kan man sige, i det danske uddannelsesbillede, for der sidder arbejdsmarkedets parter repræsenteret og har meget stor indflydelse på de faglige uddannelser.
Det synes vi i Det Radikale Venstre er en rigtig god idé, for de har jo fingeren på pulsen og ved, hvad det kræver i den nærmeste fremtid at uddanne de unge.
Derfor har de faglige udvalg jo også et medansvar for, at vi løser praktikpladsproblemerne, og derfor synes jeg, det er en rigtig god idé, som jeg ikke kan forstå at vi ikke har fået for mange år siden, at de i deres årsredegørelse skal gøre rede for en handlingsplan for at skaffe de praktikpladser eller øge praktikpladsantallet.
Det viser jo med al tydelighed, at man skal blive ved med at lede efter de gode ideer og forslag, som man ikke lige selv har fanget i hovedet, når man skal løse nogle problemer.
Derfor vil jeg også godt sige om skolepraktikken, at vi jo nu med den løsning, der hedder, at trin 2 også kan tages som skolepraktik i 2011, skaber en præcedens for, at vi i hvert fald som minimum har en konjunkturafhængig skolepraktikløsning.
Vi kan godt udvide og kvalificere skolepraktikken, når vi ved, at vi kan bruge den som en buffer i situationer, hvor vi ikke kan skaffe uddannelsesaftaler nok.
Det vil jeg gerne opfordre ministeren til at overveje positivt.
Jeg synes også, der ligger det i den del af lovforslaget, der handler om, at en ung elev uforskyldt får en opsigelse af sin uddannelsesaftale og kan gå tilbage til skoleophold, at det også er en løsning, som jo er affødt af en ganske bestemt situation, fordi der i givet fald ikke er en skolepraktikløsning på den uddannelse.
Så jeg vil gerne argumentere for, at vi med de her løsninger, som jo faktisk skaber en form for præcedens til, at man kan agere konjunkturbestemt, dermed også har grundlaget for at give en egentlig uddannelsesgaranti i en eller anden form, som fru Christine Antorini argumenterede for.
For jeg tror – eller vi tror i Det Radikale Venstre – at uddannelsesgarantien kan afføde, at flere søger erhvervsuddannelserne i stedet for at finde på noget andet eller helt undlade at tage en uddannelse.
Så i det perspektiv synes jeg, det er en vigtig pointe, som vi jo har tid til at drøfte i de kommende måneder.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-26:
Da den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, ikke kan være til stede, har jeg lovet at give en begrundelse for, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Lovforslaget er en del af regeringens bestræbelser på at forbedre praktikpladssituationen.
Det er en trist situation, når unge mennesker ikke kan få en praktikplads.
Det er ærgerligt for de unge, som bliver sat tilbage i deres personlige udvikling, og det er et problem for arbejdsmarkedet, som ikke får adgang til veluddannet arbejdskraft.
Derfor er regeringen i flere omgange skredet ind for at sikre, at der er praktikpladser.
For halvandet år siden tredoblede vi praktikpladstilskuddet, og nu har regeringen igen lavet en praktikpladspakke, som tilfører området ikke mindre end 2,4 mia. kr.
Vi er selvfølgelig godt klar over, at selv ikke et gigantisk beløb som de 2,4 mia. kr. er nok for venstrefløjen.
Hvis vi siger 1 mia. kr., siger venstrefløjen 2 mia. kr., og hvis vi siger 2 mia. kr., siger venstrefløjen 4 mia. kr.
Så måske skulle vi bare have sagt 1 mia. kr., så kunne vi være landet på de 2,4 mia. kr. i sidste ende.
Penge er der nok af hos venstrefløjen, som jo ikke lader sig begrænse af småtterier, som at udgifter skal følge indtægter.
Vi synes dog, at regeringens praktikpladspakke er et kæmpe skridt i den rigtige retning for at skaffe flere praktikpladser.
Lovforslaget her er en del af pakken, og det skal sikre, at praktikpladsydelserne ikke bruges uhensigtsmæssigt på udenlandske uddannelsessøgende, idet vi gerne vil prioritere de danske unge.
Det giver også bedre mulighed for skolepraktik, hvilket vi ser som en nødvendighed for at sikre, at alle kan færdiggøre deres uddannelse.
Vi ser frem til, at disse tiltag træder i kraft, og glæder os over med lovforslaget at tage et skridt mod at få løst den utilfredsstillende situation, hvor unge ikke kan få en praktikplads.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-11-26:
Da SF's ordfører på det her forslag, hr. Karsten Hønge, ikke kunne være til stede, skal jeg i hans sted gøre rede for SF's holdning til det her forslag.
De fem elementer, som lovforslaget består af, vil alle være bidrag til at styrke erhvervsuddannelserne.
De faglige udvalg er på mange måder et afgørende element i vores erhvervsuddannelsessystem.
Det er godt at inddrage de parter, som i den praktiske hverdag ved, hvordan branchen fungerer, og som har fingeren på pulsen, i forhold til hvad der kræves af uddannelserne.
Det er en god idé at få de faglige udvalg til i en handlingsplan at redegøre for, hvordan udvalget arbejder for at skaffe flere praktikpladser.
SF støtter lovforslagets del, der begrænser arbejdsgiveres mulighed for at få statsstøtte til at få billig arbejdskraft fra tredjelande.
Der har været rigeligt med eksempler, især i landbruget, på, at grådige arbejdsgivere spekulerer i en kombination af støtteordninger, billig og villig arbejdskraft og kun et minimum af egentlig oplæring.
SF støtter naturligvis, at skolepraktik også skal tilbydes elever ud over trin 1; der er jo ingen efterspørgsel efter elever uddannet til trin 1. SF ser helst, at skolepraktik bliver en permanent bestanddel af erhvervsuddannelserne.
SF støtter naturligvis også, at elever, der rammes af konkurs i praktikvirksomheden, tilbydes skolepraktik.
Også denne ordning ser vi helst bliver en permanent del af en uddannelsesgaranti.
Den samme holdning har vi til, at der skal kunne gives bonus til virksomheder, der overtager en elev fra en konkursvirksomhed.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-26:
Da den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, fortsat ikke kan være til stede, har jeg lovet at give en begrundelse for, hvorfor Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Produktionsskolerne er et tilbud til unge mennesker, som har svært ved at gennemføre en ungdomsuddannelse, og produktionsskolerne har oplevet en meget stor vækst i antallet af elever.
De løfter en meget stor opgave og har en stor del af æren for, at vores uddannelsespolitik virker, og at rekordmange unge nu får en ungdomsuddannelse.
Da produktionsskolerne netop er et tilbud til unge, som har vanskeligt ved at gennemføre en ungdomsuddannelse, skal vi passe på, at vi ikke placerer for mange unge præcis på produktionsskolerne.
Det er et tilbud, der ligesom alle andre offentlige tilbud selvfølgelig skal udnyttes, hvis det gør nogen gavn.
Med lovforslaget ændrer vi optagelseskriterierne, så unge mennesker ikke nødvendigvis skal forbi en produktionsskole, fordi de vælger at starte om i 1. g på gymnasiet.
Det er ikke i alle tilfælde nødvendigt, blot fordi et ungt mennesker vælger at skifte skole og skal starte om i 1. g.
Derudover sænker vi studiestøtten til unge på produktionsskolerne, hvis de er hjemmeboende.
Der er ikke nogen rimelighed i, at elever skal have mere i SU, fordi de går på en bestemt type uddannelse.
Der må gælde de samme regler, uanset om man går i gymnasiet eller på en produktionsskole.
Vi skal heller ikke lægge skjul på, at forslaget også er en del af regeringens bestræbelser på at mindske statsunderskuddet.
Vi ved, at venstrefløjen er indædt modstander af disse bestræbelser på at fremtidssikre dansk økonomi, idet de hellere vil forgælde de fremtidige generationer til op over begge ører.
Men det er ikke vores politik, og derfor gennemfører vi nogle justeringer af budgetterne rundt omkring på uddannelsesområdet.
Vi mener samtidig, at besparelserne er fuldt forsvarlige.
Danmark vil fortsat ligge i top tre over de lande, der bruger flest offentlige kroner på uddannelse.
For produktionsskolernes vedkommende vil det samlede budget stadig ligge over niveauet i 2008.
Jeg gentager: Vi vil ligge over niveauet i 2008.
Og derfor må vi afvise de her beskyldninger om, at området bliver nedprioriteret.
Vi anbefaler derfor lovforslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Lovforslaget, som vi behandler her, er en viderebygning på regeringens massive indsats på praktikpladsområdet.
For at afbøde de negative konsekvenser af finanskrisens udvikling og for at sikre, at vi på daværende tidspunkt fik op til 5.000 ekstra praktikpladser for indeværende år, indgik regeringen jo i 2009 en række praktikpladspakker i globaliseringskredsen.
Det gik, men det gik ikke godt nok.
Vi vil stadig væk gerne se flere, så nu er der lavet en ny aftale i globaliseringsforligskredsen med yderligere et antal praktikpladser, og et ganske anseeligt beløb er nu afsat til at løse den udfordring.
Det betyder jo ikke, at indsatsen stopper.
Det er meget vigtigt, at vi har et erhvervsuddannelsessystem, som fortsat kan bestå, og at vi har private og offentlige virksomheder, som fortsat har mulighed for at bistå med at uddanne Danmarks unge.
Så derfor fremsætter vi altså lovforslaget her for at følge op på indsatsen.
Det er sådan, at det yderligere fremgår af lovforslaget, at vi går ind omkring udenlandske uddannelsessøgende, som ikke skal kunne udløse en præmie, bonus eller refusion eller anden økonomisk støtte, hvis eleverne ikke opfylder betingelserne for at udløse taxametertilskuddet i uddannelsesinstitutionen.
Det er et vigtigt parameter, der hører med.
Til sidst vil jeg lige sige, at manglende praktikpladser jo ikke kun går ud over de unge.
Det ender også med at kunne gå ud over os alle sammen.
Det vil også komme til at skade de virksomheder, der senere kommer til at mangle en kvalificeret arbejdskraft, når vi ser, at krisen er lettet helt.
Helt sikkert er det i hvert fald, at vi vil gøre, hvad vi kan for at få opfyldt 95-procents-målsætningen om, at alle unge får en ungdomsuddannelse, og at vi får skabt de bedste vilkår for vækst og velstand og velfærd i Danmark.
Så Venstre støtter forslaget og takker for samarbejdet i globaliseringsforligskredsen.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg kvitterer for takken i globaliseringsforligskredsen, vi synes nemlig også i Socialdemokratiet, at det her er et godt og vigtigt forslag, fordi der er brug for skolepraktikpladser og for, at man kan færdiggøre sin erhvervsuddannelse, også selv om der er krise ude hos virksomhederne.
Men der er en ting, vi undrer os meget over hos Socialdemokraterne, og det er, hvorfor Venstre ikke vil være med til at give en egentlig uddannelsesgaranti til unge på erhvervsskolerne.
Det er jo ikke særlig rart for unge mennesker, at det hvert år skal være sådan, fordi Venstre ikke vil støtte en uddannelsesgaranti, at vi så laver midlertidige forlængelser: 1 års midlertidig forlængelse af det her, 1 års midlertidig forlængelse af skolepraktik, 1 års midlertidig forlængelse af, at man kan tage trin 2 som skolepraktik.
Det betyder jo, at unge mennesker står og tænker: Skal jeg tage gymnasiet, hvor jeg kan gå 3 år i træk, uden at jeg skal afbrydes midt i det hele, eller en erhvervsuddannelse med risiko for, at jeg ikke kan gøre min uddannelse færdig?
Hvorfor støtter Venstre ikke en egentlig uddannelsesgaranti?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Vi har tidligere haft debatten, og jeg må sige, at der ikke er kommet nyt vand i åen der.
Derfor tager vi altså hellere de små step i form af 1 år af gangen, hvor vi ser på, hvordan udfordringen så ser ud.
Vi ønsker ikke, at nogen virksomheder luller sig i søvn og glemmer, at de faktisk burde påtage sig den forpligtelse.
Derfor.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Vi er jo helt enige hos Socialdemokraterne i, at skolepraktikken skal skrues op og ned, alt efter hvad behovet er.
Så det er ikke så meget det, jeg spørger til.
Jeg spørger til uddannelsesgarantien.
Det betyder, at en ung, der starter på hovedforløbet, ved, at vedkommende kan gøre sin uddannelse færdig, også hvis ikke der er praktikpladser.
Det er det, vi nu af to omgange har forlænget.
Men hvad med de unge til næste år?
Nu står de også i usikkerhed og ved ikke, om de kan gøre deres uddannelse færdig, hvis nu krisen fortsætter, fordi Venstre ikke vil melde ud og sige, at man selvfølgelig har en uddannelsesgaranti.
Så hvad er det, Venstre egentlig vil sige til de her unge mennesker, som vel må have en berettiget formodning om, at starter de på hovedforløbet, og bliver deres praktikforløb afbrudt, så kan de gøre også trin 2 færdig på skolepraktik.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-11-26:
Men stadig væk, vi vil altså gerne, at de kunne overgå til ordinære praktikpladser, og derfor fortsætter vi med det system, som der er nu.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Jeg vil starte min ordførertale med at være positiv.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at ordføreren for Socialdemokratiet bruger næsten hele sin taletid heroppe på at være vred over en bestemt ting, som man ikke lige kan få igennem hos forligskredsen, fordi der ikke flertal for det i forligskredsen.
Men i Dansk Folkeparti vil vi i hvert fald være positive.
Til det egentlige forslag vil jeg sige: Krisen i Danmark er vi sådan set ude af, men der er jo stadig nogle unge mennesker, som har problemer med at få en praktikplads, så de kan færdiggøre deres uddannelse.
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at vi her i Folketinget selvfølgelig skal støtte de unge og hjælpe dem ved bl.a. at skabe incitamenter til, at virksomhederne ansætter elever.
Det har vi jo sådan set allerede gjort.
Vi har tidligere indgået aftaler, men vi har også som det seneste bl.a. hævet det beløb, man som virksomhed kan få for at ansætte en elev.
Men vi mangler at behandle det her lovforslag i Folketinget, for at den sidste del af aftalen om flere praktikpladser kan falde på plads.
Forslaget bevirker flere ting.
Det bevirker bl.a., at de faglige udvalgs årlige udviklingsredegørelser fremover skal indeholde en handlingsplan for, hvad det enkelte faglige udvalg så at sige bør gøre for at tilvejebringe flere praktikpladser.
Men i Dansk Folkeparti har vi selvfølgelig også noteret os, at lovforslaget og aftalen indeholder en begrænsning af, hvem der kan få tilskud og økonomisk støtte osv. i forhold til bl.a. lov om arbejdsgiveres elevrefusion.
Det synes vi er positivt, fordi det i praksis netop kommer til at ramme visse uddannelsessøgende fra tredjelande, og det finder vi er udmærket.
Vi havde selvfølgelig gerne i Dansk Folkeparti begrænset det yderligere, men det var der ikke opbakning til i forligskredsen, det anerkender vi.
Men når alt kommer til alt, ser vi i Dansk Folkeparti ingen grund til – særligt ikke efter sådan en krisetid – at f.eks. EU-borgere skal kunne komme til Danmark og få praktikplads med økonomisk støtte fra den danske skattekasse.
Derudover forlænger man også den midlertidige mulighed for, at elever, som uforskyldt mister en uddannelsesaftale inden for en uddannelse, der ikke udbydes med skolepraktik, kan optages til skoleundervisning uden at have indgået en ny uddannelsesaftale.
Vi ved jo, at det er meget, meget vigtigt, at unge mennesker får en uddannelse, de kan være stolte af at tage, men vi skal selvfølgelig også gøre, hvad vi kan, især efter sådan en krisetid, for at støtte de unge, så de kan få en uddannelse.
Målsætningen om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have mindst en ungdomsuddannelse er utroligt vigtig, ikke kun for de unges, men også for Danmarks fremtid.
Så det er vigtigt, at de unge får en uddannelse, fordi de unge netop er fremtidens råstof.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti bryder sig meget lidt om muligheden for skolepraktik – det har Dansk Folkepartis ordfører været ude at sige tit og ofte, desværre med den misforståelse, at nogle af os andre så ikke vil have andet end skolepraktik.
Vi hos Socialdemokraterne synes, at skolepraktik er et rigtig godt tilbud til unge, når konjunkturerne er dårlige, og det er de nu.
Hvis de skal gennemføre en håndværkeruddannelse, skal skolepraktik kunne skrues op og ned, sådan at der er det antal pladser, der gør, at de kan blive fuldt uddannede som faglærte.
Men jeg vil nu alligevel gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om, hvorfor Dansk Folkeparti så er modstander af at give en uddannelsesgaranti til unge, der starter på en erhvervsuddannelse.
Hvorfor skal det være sådan, at unge, der vælger en gymnasieuddannelse, ved, at de kan gøre deres uddannelse færdig, hvis de består, mens unge på en erhvervsuddannelse efter Dansk Folkepartis mening bare kan få den besked, at de ikke kan være sikre på at blive færdige, og at man øvrigt heller ikke bryder sig om skolepraktik, så de kan nøjes med en halv uddannelse på det såkaldte trin 1, selv om der ikke nødvendigvis er et arbejdsmarked for uddannelsen?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-26:
Ordføreren for Socialdemokratiet får det næsten til at lyde, som om vi i Dansk Folkeparti sådan set bare hader alt, hvad der hedder skolepraktik.
Så derfor synes vi selvfølgelig også, at man skal styrke skolepraktikken, og det har vi sådan set også medvirket til i den aftale, vi netop har indgået.
Men hvis vi skal være helt ærlige – og der er vi helt konsekvente – så siger vi, at det allerbedste for den unge er at komme ud i en rigtig virksomhed i stedet for at komme i skolepraktik i et konstrueret og uvirkeligt miljø på en erhvervsskole.
Vi mener, at de unge har mere brug for at komme ud i en virksomhed, hvor de bliver en del af det, der foregår, og af den dagligdag, som der er på de enkelte virksomheder.
Men vi ser gerne på at styrke skolepraktikken, og det har vi jo også været med til i den aftale, som vi netop har indgået.