Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Hr. Frank Aaen var inde på i sit ordførerindlæg, at det her var en ideologisk beslutning om, at vi nu skulle vænne danskerne til at se nogle EUsymboler og derfor ligesom få dem lokket ind i en EU-positiv tankegang.
Jeg tror ikke på, at danskerne bliver mere eller mindre EU-positive af at have EU-nummerplader, men jeg tror, det er en praktisk foranstaltning.
Så har vi politisk truffet den beslutning, at da Danmark nu er medlem af EU, hvilket er de fleste bekendt, så er standarden også fremadrettet fra 2008, at nummerpladen er med et EU-symbol og en Danmarkhenvisning, fordi der på EUnummerpladen både er et symbol for EU og et symbol for det land, som bilen er registreret i.
Afstemning
Det forslag, der behandles nu, er en gammel kending.
Det er et tilbagevendende og stærkt overvurderet forslag om en finansieringskilde fra Socialdemokratiets og SF's side.
Forslaget går ud på, at regeringen skal fremsætte lovforslag, der med virkning fra den 1. januar i år lægger loft over fradragsmulighederne for pensionsindbetalinger på pensionsordninger med løbende udbetalinger.
Nu fremgår det jo ikke direkte af forslaget, hvor lavt det loft skal være.
Der er i bemærkningerne omtalt, og forslagsstillerne har også flere andre gange nævnt det, et loft på 100.000 kr. pr. år, og jeg tillader mig derfor at gå ud fra, at det er det loft, som forslagsstillerne ønsker.
Som det er forslagsstillerne bekendt, går jeg ikke ind for at lave sådan et loft over indbetalingerne til pensionsordningerne.
Jeg mener, der er sund fornuft i, at folk sparer op til deres egen alderdom, og i dag er det sådan, at en stor del af vores ældre medborgere, der har forladt arbejdsmarkedet og er gået over til pensionstilværelsen, forsørges af det offentlige.
Den primære indtægtskilde for dem er efterløn eller folkepension.
M042s30083108tojo.fm Page 3039 Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Overgangen fra arbejdslivet til livet som pensionist betyder typisk en nedgang i indkomsten, fordi den gennemsnitlige lønindkomst er højere end de beløb, der udbetales som folkepension og efterløn.
For ikke at undgå en for stor nedgang i indkomsten er det nærliggende, at den enkelte sparer op til sin egen alderdom.
Når den enkelte sparer op til sin egen alderdom, letter det presset på de offentlige kasser.
Derfor er det en stor fordel også for det offentlige, at så mange som muligt sparer op på pensionsordninger med løbende udbetalinger, da de ordninger netop varer langt ind i pensionsalderen og for størstedelens vedkommende resten af livet.
Det er regeringens opfattelse, at der skal være en stor grad af fleksibilitet med hensyn til indbetalinger på skattebegunstigede pensionsordninger.
Fleksibiliteten betyder, at indbetalinger på pensionsordninger kan ske på forskellige tidspunkter i livet.
Nogle mennesker har stærkt varieret indkomst over tid, og nogle kommer sent i gang.
Det siger næsten sig selv, at den, der starter sidst på indbetalingerne, må foretage større indbetalinger for så ikke at opleve en voldsom indkomstnedgang, når arbejdslivet stopper.
Jeg vil i den forbindelse nævne, at regeringen faktisk har forbedret forholdene for de selvstændigt erhvervsdrivende ved at give dem mulighed for at indskyde op til 30 pct. af virksomhedens overskud, netop fordi der er brug for en fleksibel ordning, der kan rumme de udsving i indtægten, og fordi mange selvstændige først sent begynder at spare op til deres egen pension.
Forslaget vil diskriminere højtlønnede tjenestemænd.
De tjenestemænd indbetaler jo ikke direkte på en pensionsordning, men modtager løbende udbetalinger fra pensionstidspunktet.
Det er ikke klart for mig, hvordan forslagsstillerne vil sørge for, at der bliver ligebehandling af almindeligt ansatte og tjenestemænd i den situation.
Jeg kan kun frygte, at det vil medføre yderligere komplikationer i skattesystemet.
Jeg har sådan hørt nogle af de enkelte af forslagsstillerne give udtryk for, at de gældende fradragsregler kan forringes, uden at det vil være i strid med skattestoppet, fordi det er et skattehul.
Det siger nok noget om, hvad man kan forvente, hvis man overlader det til oppositionen at vogte over skattestoppet.
Vi har kendt de her regler i årevis.
De har været gældende under denne regering, de har været gældende under den tidligere regering, de har været gældende i lang tid, og der har på intet tidspunkt været rejst tvivl om, at det var muligt og lovligt, og folk er endda også en gang imellem blevet opfordret til at benytte lejligheden til at spare op.
Nu mener forslagsstillerne så, at det, der har været kendt og lovligt i lang tid, pludselig er blevet et skattehul.
Så er vi tilbage ved den tid, hvor det blot var et spørgsmål om, hvilke ønsker oppositionen havde til at hæve skatterne, der var det afgørende.
Jeg mener, det er fornuftigt, når vi i Danmark har valgt skattebegunstigede pensionsopsparinger frem for almindelige opsparinger.
Det har der været en lang tradition for både under borgerlige og socialdemokratiske regeringer.
Begunstigelsen sker bl.a. ved, at der er mulighed for at trække indbetalingen fra i skattegrundlaget.
Modstykket til det er, at udbetalingen så beskattes på det tidspunkt, hvor man modtager den.
Der kan ligge en skattebegunstigelse i, at en skatteyder på indbetalingstidspunktet betaler topskat, hvorimod han på udbetalingstidspunktet f.eks. betaler mellemskat.
Personer, der foretager store pensionsindbetalinger, vil typisk også have en høj indkomst og derfor også være topskatydere, når de modtager pengene igen.
Som jeg indledningsvis nævnte, vil det også være med til at lette presset på de offentlige udgifter, at den enkelte sparer op til sin egen pension.
Jeg vil derfor gerne slå fast, at der ikke ligger nogen skattespekulation i at foretage indbetalinM042s30083108tojo.fm Page 3040
Den skattebegunstigelse, der ligger i ordningerne, er fuldt ud tilsigtet og skal give befolkningen et incitament, en tilskyndelse, til at spare op til deres egen alderdom.
Jeg kan også skuffe forslagsstillerne med at sige, at en indførelse af et loft ikke vil have nogen nævneværdig varig provenuvirkning.
Det er blot et spørgsmål om at fremrykke fremtidens skat til i dag.
Jeg har redegjort for det her i mit svar af den 20. januar 2006 på alm. del, spørgsmål 114.
Jeg mener, at vi i Danmark er godt rustet til fremtidens udfordringer på velfærdsområdet.
Det er vi bl.a., fordi vi er mange i befolkningen, der i høj grad sparer op til egen pension.