Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-01:
I SF er vi enige med Enhedslisten i, at bromerede flammehæmmere skal væk fra elektroniske produkter.
Men når jeg kigger på det i forhold til den internationale regulering, der er sket siden 2005, mener jeg, at det især er den første del af Enhedslistens forslag, der giver mening, nemlig at Folketinget pålægger regeringen at arbejde for, at der i EU indføres et totalt stop for brugen af og salget af elektronikprodukter, der indeholder bromerede flammehæmmere og ftalater.
For hvis vi kigger på, hvordan EU-reguleringen har fungeret, ser vi, at det jo fungerer og går i den rigtige retning.
Vi havde også gerne set, at tempoet blev sat op, men med den måde, man regulerer i grupper på, hvor man reelt igennem REACH kan forbyde en hel gruppe af kemikalier, der har lignende tilbøjeligheder, så er det mere effektivt, end at vi fra dansk side skal gå ind og regulere hvert eneste, enkelte stof.
Vi kan se, at Danmark jo også i REACH-forhandlingerne har spillet aktivt ind, bl.a. hvad angår nogle af de stoffer, vi i særdeleshed har undersøgt i Danmark.
Så jeg synes, at det er den rigtige vej at gå, altså at kæmpe for, at vi får det her forbud gennem EU og ved brug af REACH-lovgivningen.
Så den første del af forslaget kan vi støtte, men vi har altså problemer med den anden del.
Jeg skal ikke komme ind på, hvad bromerede flammehæmmere er, for det har der været mange der har sagt.
Men jeg synes jo, at en af de ting, der i hvert fald vækker til eftertanke hos mig, er, at man stadig væk anvender bromerede flammehæmmere i bl.a. tekstiler.
I Storbritannien har man en kæmpe debat om, hvorvidt man overhovedet kan forestille sig børnenattøj uden bromerede flammehæmmere, fordi man har åbne gassteder, og børns tøj kan jo brænde, og så får man en større eksplosion.
Det viser, hvilket omfang vi snakker om, når vi snakker bromerede flammehæmmere.
Det er en kæmpe udfordring, og det anerkender vi.
Ifølge Miljøstyrelsen i svar på spørgsmål nr. 414 til mig i sidste samling findes der ca. 70 forskellige bromerede flammehæmmere.
De er ikke bundet til det elektroniske produkt, og det betyder altså også, at de kan afdampe fra produktet, når det er i brug.
Det er jo en af de ting, vi skal være opmærksomme på.
Derfor er vi også nødt til at få mere regulering på markedet på det her område.
Det er begyndt.
De her ppb’er er dukket op på POP-konventionens sorte liste.
Det beskidte dusin er altså nu udvidet til 21 stoffer, og det er sket via et pres fra EU, men også fordi Danmark har meldt ind i processen, bl.a. om bromerede flammehæmmere, til EU.
Når vi får mere viden om de bromerede flammehæmmere, forventer jeg sandelig også, at Miljøstyrelsen og Miljøministeriet vælger at følge op, og at den danske miljøminister på den måde sætter sig i spidsen for det videre arbejde.
Det er jo et af de stoffer, som Danmark har undersøgt nærmere og har været med til at spille ind omkring.
Jeg tror ikke, at vi var kommet så langt på globalt plan, som vi er, hvis ikke EU aktivt havde spillet ind på den her bane.
Hvis Danmark havde stået alene, havde vi stået svagere på en international scene.
Jeg synes, det er vigtigt, at fokus er alle tre steder lovgivningsmæssigt: EU-lovgivning, FN-lovgivning, men så sandelig også love i de lande, der i fællesskab med andre lande har muligheder for at flytte på de markeder, de udgør.
Der tror jeg at bl.a. Socialdemokraternes forslag, altså om at søge alliancer med både Sverige og Finland, er en vej frem i forhold til at lægge et yderligere pres internt i EU.
Der må vi jo erkende at vi ofte har samme interesser.
Jeg tror simpelt hen – hvis jeg skulle sige det på sådan meget fladt dansk – at et rent dansk forbud uden tilløb fra andre steder ville være som en prut i en spand vand.
Det er ikke noget, man kan bruge til særlig meget.
Jeg ved ikke, om man overhovedet må sige sådan noget på talerstolen, men nu gjorde jeg det.
Jeg synes, at det, vi skal arbejde for, selvfølgelig er at sørge for EU-regler – og EU-regler med mere tempo end det, vi ser i dag.