runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2007-03-13:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Martin Henriksen for opfordringen, men jeg skifter ikke.
For selv om jeg har haft en del diskussioner bl.a. også med undervisningsministeren, er jeg sikker på, at hvis vi kom på samme gymnastikhold, så kunne vi nemt blive enige om at gå i takt med hinanden – såmænd også på hænder – også uden at diskutere alt for meget.
Vi har bare hver vores stil, men i sidste ende ved vi godt, hvad det drejer sig om her.
Det er menneskerne, det drejer sig om, det er hele personer.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, ordføreren er glad for.
Og sådan som jeg hører ordføreren, siger ordføreren, at det eneste, der er forandret i forhold til regeringens første oplæg, er, at det ikke hedder ungdomsklassen.
Ellers er alt andet faktisk stort set næsten det samme.
At 10 ugers brobygning er blevet til 2 ugers brobygning, at målgruppen er den samme, som den er i dag, er små detaljer, for i ordførerens tolkning er ånden præcis den samme som den, regeringen havde lagt ned over det.
Den eneste lille bitte detalje, som ordførerens har måttet opgive undervejs, er navnet, at det ikke hedder ungdomsklassen.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Hvis fru Christine Antorini vil give Det Konservative Folkeparti hele æren for det her lovforslag, så tager vi den gerne.
Der er ingen som helst tvivl om, at vi fra konservativ side længe gerne har villet målrette 10. klasse til at hjælpe dem, der havde et reelt behov, f.eks. for at finde ud af, hvor de gerne ville ende henne, på hvilken hylde, eller som ikke har fået de nødvendige færdigheder, indtil de nåede til 10. klasse.
Det ønske har vi haft meget længe, og derfor kan jeg kun sige tak for hele æren for, at det er os, der skulle have fået det igennem.
Christine Antorini (S), 2007-03-13:
Jeg vil bare for det første konstatere, at vi så er enige om, at der ikke er nogle svage, der ikke bliver hjulpet af det her.
Det er jeg glad for at fru Charlotte Dyremose nu siger, selv om hun prøvede at sige det modsatte i indlægget lige før.
Så vil jeg bare bede fru Charlotte Dyremose om at bekræfte, at det var De Konservative, der var årsagen til, at 10. klasse skulle laves helt om.
Det var De Konservative, der fik det skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Det var De Konservative, som var ude at sige det, bare med fru Carina Christensen med spidsen, i begyndelsen af 2005 og brystede sig af, at man skulle reducere 10. klasse drastisk, sådan at det kun var omkring 30 pct. af de unge, der skulle have lov til at bruge den.
Så meget kan ordføreren måske driste sig til at sige.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Som jeg netop sagde i min ordførertale, synes jeg ikke, at det her ligger milevidt fra det, som regeringen foreslog.
Jeg er glad for, at der er nogen, der mener, det ligger milevidt derfra, fordi man havde taget afstand fra det, regeringen ville.
Og derfor siger jeg, at hvis det der med navnet kan gøre, at nogen føler, at det her er milevidt fra det, regeringen gerne vil, så er det fint med mig.
Det vigtige for mig er sådan set, at vi med det her lovforslag i grove træk får alt det, vi gerne vil.
Men altså, noget af det, der lå lidt mere af i regeringens forslag, og som LO i øvrigt bakkede op om, var f.eks. lidt mere brobygning.
Christine Antorini (S), 2007-03-13:
Jeg prøvede at lytte til, hvad det var, fru Charlotte Dyremose egentlig sagde.
Fokus gik på, at Socialdemokraterne slet ikke ville hjælpe de svageste, og nu var der så kommet en 10. klasse, som så alligevel opfyldte det, som regeringen åbenbart mente med at hjælpe de svage.
Jeg er nødt til at spørge fru Charlotte Dyremose: Hvad er det for nogle svage elever, der bliver hjulpet dårligere med den 10. klasse-reform, der er her, end de gør den model, De Konservative foreslog, som jo var noget helt andet?
Jeg vil bare have nogle eksempler.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Der er godt nok meget diskussion om, hvem der vil hvad og hvorfor, frem for, hvad det her handler om.
Lad mig derfor starte med blankt at erkende et nederlag.
Fra konservativ side ser vi det som et nederlag, at vi ikke fik ændret navnet 10. klasse til ungdomsklasse for at understrege de ændringer, vi gennemfører i dag.
Men vi kan godt klare det nederlag, for til gengæld er det jo en kæmpe sejr at se, hvad der ligger her i dag, altså rent indholdsmæssigt, det, der kommer til at betyde noget ude på skolerne og for de enkelte elever.
Vi har nemlig fået det, vi gerne ville.
Vi har fået målrettet 10. klasse til dem, der har behov for yderligere opkvalificering, og til dem, som er uafklarede om deres fremtidige uddannelsesvalg.
Muligheden for prøve to gange om året giver mulighed for, at de, der ikke behøver det lange forløb i 10. klasse, kan komme videre til en ungdomsuddannelse, og nogle, der f.eks. falder fra, kan springe ind og få det, vi nu skal kalde 10. klasse, så de med brobygning og alle de andre ting, vi talte om i det tidligere lovforslag, lige netop kan få hjælp til at få afklaret, hvad de egentlig gerne vil uddannelsesmæssigt og jobmæssigt.
Det er noget af det, som vi jo ved er et kæmpe problem, fordi der desværre er en lang række unge mennesker, der er kommet ud af folkeskolen uden at formå at læse godt nok til at læse bøger for deres børn, til at læse avisen og til at klare en masse forskellige job.
Så ja, vi kunne godt have fundet en model, der havde været mere fokuseret på at hjælpe dem, der havde mest behov for det.
Vi kunne godt have sat lidt mere brobygning ind i det her lovforslag.
Vi kunne nemlig have gjort nogle af de ting, som regeringen og LO var enige om, vi kunne have været lidt bedre til at fokusere indsatsen på de svageste.
Men vi må jo erkende, at Socialdemokraterne her sætter hælene i.
Det vil man ikke.
Man vil ikke sikre fokus på de svageste i vores samfund.
Nej, så hellere udbrede en løgn om, at navneændringer pludselig skulle føre til revolutioner.
Men jeg har det fint med, at nogle synes, at det her er milevidt fra det, regeringen foreslog, så længe vi altså har fået det, regeringen gerne ville, igennem.
For det betyder, at vi har fået et bredt forlig og en bred opbakning til lige præcis det, vi gerne ville, nemlig at sikre fokus og sikre, at den nye 10. klasse kommer til at hjælpe dem, der har behov for enten at få udbedret nogle færdigheder, som de ikke har fået god nok støtte til eller ikke har formået at få i årene inden, og så til dem, som har brug for lidt mere afklaring, inden de ved, hvilken hylde de skal ende på.
Derfor er vi rigtig glade for, at det er lykkedes at få det her brede forlig, og så tager vi gerne nederlaget med, hvad vi kalder den nye 10. klasse.
Bare vi får målretningen for de svageste i vores samfund, for det er nemlig god konservativ uddannelsespolitik.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Jamen vi synes, at efterskolerne skal påtage sig et ansvar.
Vi synes, sådan set, at de aktører, der er, hvor der er offentlige midler i det her, skal påtage sig et socialt ansvar på det her område.
Vi har ingen aktuelle lovforslag om at tvinge nogen til det, og det er egentlig vores indtryk, at efterskolerne og friskolerne allerede i forvejen løfter en kæmpe opgave for bl.a. de her målgrupper.
Derfor synes jeg, at det er godt forsøgt.
Det er også godt forsøgt i Venstreordførerens ordførertale sådan at drage paralleller over til en masse andre politiske emner, som vi kunne bruge det her til.
Jeg vil her til slut afsløre, at vi sådan set også godt kan finde en række andre politiske områder, hvor et flertal som det, der har tvunget regeringen i defensiven på 10. klasse-området, kunne være anvendeligt.
Men det vil være op til den næste ordfører, der kommer her på talerstolen, at give tilsagn om, hvorvidt vi måske kunne bruge det flertal i andre mere progressive sammenhænge.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg har forstået det sådan, at Socialdemokraterne netop i forbindelse med deres seneste landsmøde traf beslutning om et nyt uddannelsespolitisk oplæg, hvor man bl.a. vil sikre, at friskolerne tager deres andel af de opgaver af social karakter, der ligger.
Så er det bare det, der bliver meget interessant, for i Venstre vil vi gerne binde os til, hvilket indhold man giver eleverne, også når man er i friskolen, og derfor har vi bl.a. også overført nogle af trinmålene til friskolesektoren, fordi vi mente, at det er vigtigt, at man har en høj kvalitet med derfra.
Men vi blander os ikke i, hvem der går der, og derfor var det heller aldrig en del af regeringens forslag, at der skulle visiteres til 10. klasse.
Tværtimod var ministeren meget optaget af, at der netop ikke skulle visiteres.
Men mit spørgsmål går simpelt hen på: Agter Socialdemokraterne nu fremefter at insistere på en vis procentdel i efterskolerne, som har en anden etnisk baggrund, et andet modersmål, en anden social baggrund end flertallet, der går på den pågældende skole?
Og i bekræftende fald: Hvordan vil Socialdemokraterne tvinge efterskolerne til at optage disse elever?
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Socialdemokratiet synes faktisk, at såvel friskoler som efterskoler er af det gode som et alternativ til folkeskolen, som skal være et bredt og godt kvalificeret tilbud til alle.
Hvis vi som udgangspunkt – der kunne vi godt ønske os, at vi har lidt mere medgang i forhold til den del af diskussionen – har en stærk, dygtig og god fagligt velkvalificeret folkeskole, så vil der kun være de alternativer på friskole- og efterskoleområder, der kvalificeret har noget andet at byde på, og de friskoler og efterskoler har vi ikke og har aldrig haft noget modsætningsforhold til.
Det er sådan set om de friskoler, vi har sagt, at dem er vi ikke enige i etableringen af.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-13:
Jeg vil gerne kvittere for den sidste bemærkning, hr. Kim Mortensen kom med, netop at der er grund til at glæde sig over det lovforslag, som ligger her.
Vi har faktisk allerede nu brugt en stor del af debatten på et forslag, som aldrig bliver til noget, i hvert fald ikke i denne omgang.
Så der er grund til at glæde sig over det forslag, der ligger nu og har så bred en opbakning.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, for hr. Mortensen er meget optaget af de svageste unge, dem med størst udfordringer i uddannelsessystemet.
Har hr. Kim Mortensen den opfattelse, at Socialdemokratiet ligesom i forhold til friskolerne vil pålægge efterskolerne sociale kvoter, hvor man pålægger efterskolerne, herunder i 10. klasse, at tage en vis andel tosprogede elever, folk med anden etnisk baggrund eller med særlige læsevanskeligheder, og hvordan harmonerer det med Socialdemokraternes nye opfattelse af, at friskoler faktisk er af det gode?
Vi finder det i disharmoni med frihedstanken for friskolerne.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Det sidste må stå for den konservative ordførers egen regning.
Jeg kan henvise til adskillige ting, og det er sjovt, at det lige er den konservative ordfører, der har det synspunkt, at jeg ikke skulle kunne falde over udsagn, der kræver en visitering på det her område, i og med det bl.a. er Det Konservative Folkeparti, der har haft det som forslag, og at de to regeringspartier har brystet sig af det.
Jeg synes, at vi nu her fra talerstolen og i debatten har haft god tid til det.
I 2 år har vi diskuteret 10. klasse, og det er landet fornuftigt.
Det synes jeg vi skal glæde os over.
Det synes jeg også fru Charlotte Dyremose skulle glæde sig over.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt at skulle have den her debat, for nu har jeg lige, som jeg også tidligere sagde til hr. Bjarne Laustsen, glædet mig over, at Socialdemokraterne langt om længe er nået dertil, hvor de i uddannelsespolitikken faktisk vil være med til at fokusere indsatsen på de svageste.
Hvor finder hr. Kim Mortensen den bøjle, han kan hænge noget som helst på, med hensyn til at der skulle være nogen, der var blevet udelukket fra den her 10. klasse?
Hvad er det for et stykke papir, som hr. Kim Mortensen har set, som ingen i Det Konservative Folkeparti har set, om, at der ifølge noget som helst f.eks. skulle være visitation til 10. klasse?
Det er derfor, det ærgrer mig sådan, at man i stedet for konstruktivt at gå ind og sikre, at vi hjælper dem, der har mest behov for det på uddannelsesområdet, har stormet rundt i landet og ført en skræmmekampagne, der aldrig har været sand.
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Det var en lang forsmag på Det Konservative Folkepartis ordførertale, som vi formentlig skal høre lige om lidt.
Jeg vil da godt have lov til at sige til fru Charlotte Dyremose, at vi er glade for det lovforslag, der ligger her.
Men det betyder jo ikke, at vi skulle være fortalere for, at resten så ikke skulle have muligheden for at få det her tilbud i forhold til både 10. klasse og i forhold til at få 1 års 10. klasse på en efterskole.
Og det er lige præcis det, jeg har prøvet at redegøre for i ordførertalen.
I forhold til om det er os, der rejser tvivl om, hvad regeringen fremlægger af forslag, vil jeg godt have lov til at sige til fru Charlotte Dyremose, at det åbenbart ikke er lykkedes regerin gen særlig grundigt at forklare det til hverken Socialdemokratiets folketingsgruppe, resten af oppositionens folketingsgrupper, dele af Venstres folketingsgruppe og stort set hele den skoleverden, der har iagttaget det her i løbet af den debat, der er foregået i ca. 2 år.
Så det er jo ikke sådan, at vi har haft som ærinde at fremstille et eller andet usandt, usagligt og oppustet i debatten.
Det er sådan set regeringen selv, der har fremlagt sit regeringsgrundlag, ikke os.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Man kan jo undre sig.
Jeg synes faktisk ikke, at det klæder Socialdemokraterne, og derfor bliver jeg foranlediget til at tage ordet, selv om jeg egentlig ikke synes, at tonen er særlig pæn.
Hvad ligner det, at man, fordi man ikke ønsker at fokusere 10. klasse på de svageste, og fordi man ikke ønsker en højere grad af brobygning, stormer ud i landet og fortæller gud og hvermand, at det, at vi ændrer navnet på noget for at understrege den fokusering, der er lagt op til, skulle betyde en afskaffelse, sådan at Socialdemokraterne under fuldstændig falske forudsætninger præsterede at skabe den uro i hele landet, hr. Kim Mortensen taler om.
Man skabte en uro for at lave noget politisk ballade i stedet for at gå målrettet ind og gøre en indsats, der går målrettet på at hjælpe dem, der har brug for at få afklaret deres uddannelsesvalg, på at hjælpe dem, som ikke har opnået de nødvendige færdigheder igennem de første 9 år i folkeskolen.
Var det ikke mere konstruktivt nu at glæde sig over, at vi rent faktisk fik den målretning, og være glad for, at vi sammen har kunnet formå at fokusere mere på de svageste, for er det ikke det, vi bør gøre, også på uddannelsesområdet?
Kim Mortensen (S), 2007-03-13:
Så i realiteten skulle det her lovforslag måske rettere have heddet lov om bevarelse af 10. klasse.
For i realiteten er det, der er tale om nemlig, at vi bevarer 10. klasse som et tilbud til alle; en 10. klasse, der bevares som et tilbud, der kan tages på en efterskole eller på et 10. klasse-center.
Desværre må man sige, at det har taget 2 år at få regeringen til at opgive planerne om en ungdomsklasse, hvilket naturligvis har skabt en lang periode med uro og usikkerhed i skoleverdenen, ikke mindst på landets efterskoler.
Samtidig med at vi med dette lovforslag har bevaret muligheden for, at unge af rent faglige eller rent personlige årsager uhindret kan tilmelde sig et forløb i 10. klasse, indeholder lovforslaget også en række forbedringer til gavn for de mange unge, der fremover skal bruge 10. klasse som et springbræt til en fremtidig ungdomsuddannelse.
Da vi startede forhandlingerne i december 2005 – ja, så lang tid er der gået – fremsatte vi bl.a. følgende krav til resultatet: Vi ønskede en 10. klasse for alle, det vil sige med fri adgang og ikke efter en visitation.
Vi ønskede et 40 ugers samlet planlagt forløb, der godt kunne være opdelt i moduler, men der skal være tale om 1 års planlagt forløb.
Der skulle være obligatorisk brobygning også på efterskolerne, og der skulle brobygges mod en bred vifte af uddannelser, herunder gymnasiale uddannelser.
Vi ønskede også 10. klasse fastholdt som kommunalt forankret, men med samarbejde med ungdomsuddannelserne.
Vi ønskede endvidere, at vi i forbindelse med 10. klasserne etablerede 10. klasserne i et ungdomsmiljø.
For Socialdemokratiet har det været vigtigt at rette fokus mod udviklingen og ikke afviklingen af 10. klasse.
Vi har været bevidste om, at mange unge af mange forskellige årsager ikke er parate til at foretage et uddannelsesvalg efter 9. klasse.
De har brug for et ekstra år for eksempelvis at blive mere modne, blive rustet fagligt eller prøve forskellige uddannelser af.
Det mener vi er indeholdt i det lovforslag, der ligger her, og derfor kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-13:
Jamen der er ingen tvivl om, at jeg synes, det her ligger fuldstændig op ad den ånd, som var i det, regeringen foreslog, og derfor er jeg glad for, at det er lykkedes at lave et forlig.
Men altså, det er jo ikke anderledes, end at vi har lavet et forlig.
Alle har været enige om det, og jeg må indrømme, at jeg undrer mig over, at vi her går i Folketingssalen og skælder og smælder på hinanden i stedet for at glæde os over det gode samarbejde, der har været.
Men det er da rigtigt, at jeg jo i mit svar til fru Christine Antorini bl.a. nævnte det her med, at der var mindre brobygning, og jo, vi kan da godt gå ind i små detaljer med, at Det Konservative Folkeparti måske godt lige kunne have brugt nogle ugers brobygning mere, men det plejer bare ikke at være sådan, vi gør, når vi har indgået et forlig.
Så plejer vi ligesom at sige: O.k., det her var det, vi nåede frem til, det er vi glade for, og det går fuldstændig i den rigtige retning.
Så kunne fru Margrethe Vestager jo også have nedlagt veto.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-13:
Og så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jens Kirk og måske også alle de andre Venstremedlemmer og -vælgere, der sidder rundtomkring i landet, om de måske er i det rigtige parti nu.
Det kunne jo være, at hr. Jens Kirk, med den modstand han har haft imod regeringens oprindelige forslag og den støtte, han har haft til Dansk Folkepartis tanker om det her, skulle overveje et partiskift.
De skal være hjertelig velkomne i Dansk Folkeparti, som selvfølgelig også fortsat har tænkt sig at stå vagt om den danske friskoletradition.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-13:
Jeg noterer mig, selvfølgelig fuldstændig til min egen erkendelse og oplæring, ordførerens indsigt i forligsmekanik, og hvordan den slags fungerer.
Det, som er meget mærkeligt at høre på, er, at vi har brugt rigtig, rigtig mange timer i hinandens selskab, som ikke var kendetegnet af et godt samarbejde.
Det var kendetegnet af egentlige, dybe politiske diskussioner.
Nu står ordføreren så på talerstolen og siger, at der stort set ikke er nogen forandring.
Det er stik imod det, der er ånden i at indgå et forlig, fordi ordføreren jo dermed siger, at ordføreren ikke har indgået et forlig.
Ordføreren har narret alle mulige andre, og det eneste, ordføreren har måttet betale med, er navnet.
Hvis ordføreren var loyal over for den ånd, der er lagt i det, så ville det også være en helt anden ordførertale end den, vi har hørt i dag, for så ville den handle om, at vi netop har nået et nyt fælles resultat.
Vi har ikke bare siddet og forsvaret vores udgangspunkter, men vi har faktisk nået et fælles resultat, som forhåbentlig opfylder de målsætninger, vi er enige om, nemlig at så mange unge som overhovedet muligt skal have et bidrag til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det synes jeg at ordføreren skal overveje i forbindelse med sit svar på det her spørgsmål.
Carsten Hansen (S), 2007-03-13:
Apropos at vi har brugt eftermiddagen på pædagogik osv., så må det vel være, fordi fru Charlotte Dyremose og Det Konservative Folkeparti ifølge min opfattelse et eller andet sted er uden for pædagogisk rækkevidde.
Man havde et forslag, der gik på, at kun 30 pct. af de elever, der går i 10. klasse i dag, kan gå i 10. klasse.
Der var et forslag om et nyt navn, som var en ungdomsklasse.
Man skulle kun kunne gå der i 20 uger, der var ingen eksamener, der var brobygning i 10 uger af de 20 uger.
Og nu står vi med et forslag, som jeg tror vi alle sammen er glade for.
At ånden blev så redebon hos De Konservative, tror jeg skyldtes, at der var et flertal uden om regeringen for det her forslag.
Ja, selv blandt regeringspartiernes egne medlemmer var der nogle, der var med.
Det synes jeg bare man skal erkende.
Og så vil jeg godt sige, at når vi tager den polemik op, er det bare, fordi vi er nogle få stykker, der under vores forrige ordførertale glædede os over, at det faktisk er sådan, at vi nu har reddet 10. klasse i en udgave, som hele Folketinget kunne være med på.
Forslaget er vi sådan set enige i, det er jo det, vi har lavet forlig om.
Jens Kirk (V), 2007-03-13:
I over 2 år har vi på Christiansborg diskuteret 9. og 10. klasse, en diskussion, som har vist det bedste i dansk politik, nemlig rummelighed og gensidig respekt.
Først mente nogle, at 10. klasse var et fjumreår og med til at forlænge studietiden i Danmark.
Det er man holdt op med at mene, for efterhånden som statistikken kom frem, blev det med al tydelighed vist, at den påstand slet ikke holder vand.
Andre har påstået, at den skoleform var alt for kostbar for samfundet, især efterskoleformen, osv. osv.
De betaler endda imellem 25.000 kr. og 50.000 kr. pr. år for det.
Nogle familier har sendt fire børn
af sted.
F.eks. skrev sognepræsten for Vorgod pastorat ved Videbæk følgende til undertegnede.
Jeg citerer: I vore øjne har vi fire bogligt stærke børn, hvoraf foreløbig tre har været på efterskole i 10. klasse.
Der er ingen tvivl om langtidsbetydningen af den modning, som de har fået på efterskolen, og den kunne de efter vores bedste overbevisning ikke have fået i samme grad i 9. klasse.
Modningen betyder, at de med sikre skridt har bevæget sig gennem gymnasiet og for den ældstes vedkommende er på vej mod en universitetsuddannelse.
Vi er ikke i tvivl om værdien, og ellers lagde vi heller ikke over 30.000 kr. pr. barn i det projekt.
Mange, mange andre forældre har skrevet det samme til undertegnede.
Man kan rolig sige, at forældre og børn har valgt efterskolen og 10. klasse.
I den debat, vi har haft, er der taget og givet.
For undertegnede har det været væsentligt, at den vel nok største succes inden for uddannelsessektoren skulle beholdes, samtidig med at flere af de 20 pct., der ikke får en ungdomsuddannelse, får muligheden.
Siden det indgåede forlig har vi alle været i en win-win-situation, det, der i begyndelsen kunne ligne mainstream
for mig, nemlig at der fortsat er plads til forskellighed elever og skole imellem.
Alligevel vil jeg gerne løfte pegefingeren et par steder og håbe på, at forligspartierne og undervisningsministeren, som jeg ved er meget fleksibel, vil lytte.
For det første: Ros for, at 9.-klasses-prøven kan tages i 10. klasse.
Det hjælper altid at rose lidt.
For det andet: Ros for, at vi i den forlangte brobygning i lovgivning og bekendtgørelser vil indarbejde og tage hensyn til, at der også er skoler, der kun har opland til den ene side og meget store afstande.
For det tredje: Ros for, at der er frihed til for den enkelte skole at vælge eller fravælge prøver efter første halvår.
For det fjerde: Ros for, at det bliver sådan, at det f.eks. i en elevplan er nok, at man har gode karakterer i 9. klasse, men trænger til en pause til mere modenhed, træffe nye mennesker, samtidig med at man får mere viden og f.eks. en lederuddannelse, som man efter opholdet kan anvende i det frivillige ungdomsarbejde.
Tak for ordet.
Dette var bare et lille indspark til udvalgsarbejdet.