runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2010-11-16:
Det var jo en lang, lang smøre og rigtig mange spørgsmål.
Lad mig starte med at sige, at jeg anser mig selv for at være en ret flittig politiker, der tropper op alle de steder, som min tid tillader.
Jeg har ikke så meget tid, at jeg bare kan sige ja til alt og alle, og forstår, at det er et stort minus i min karakterbog.
Det beklager jeg jo så dybt.
Så må jeg igen sige: Jeg skal som politiker ikke være fagperson.
Jeg kan sagtens tage ud og se steder, blive klogere af det og tage ved lære af det, men i sidste ende har jeg altså nu engang den tilgang, at vi er nødt til at lytte til nogle faglige råd om, hvad det er, der sker her, hvad det er, det betyder.
Så skal jeg politisk meget gerne være med til at beslutte, hvad det er for noget rehabilitering, og hvad det er for noget genoptræning, vi giver i det her land.
Jeg må jo støtte mig til Sundhedsstyrelsen, når jeg ser, de vurderer, at Øfeldt Centret i dag er at regne som et andet træningstilbud i det her land.
Jeg synes faktisk, fru Liselott Blixt, som i hvert fald har et dybt kendskab til Øfeldt Centret, kom med en ret fin redegørelse om forslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-11-16:
eDa den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg gøre rede for den radikale holdning.
Radikale Venstre vil benytte dette forslag til at få afklaret fire spørgsmål.
For det første om Øfeldt Centrets behandlingsmetode i relation til andre behandlingsformer, som er blevet udviklet siden skabelsen af centret
: Hvad er de objektive resultater på nuværende tidspunkt?
Centerets behandlingsmetode er formentlig unik ved etableringen og karakteriseret ved mere fysisk træning end almindelig fysioterapi, men de principper anvendes mere almindeligt i dag. For det andet: Hvad er årsagen til centerets monopolstatus?
Skyldes det, at myndighederne ikke vil tillade oprettelsen af andre centre, som Øfeldt Centret påstår, eller at Øfeldt Centret ikke vil tillade, at navnet, som er identisk med behandlingsmetoden, benyttes i forbindelse med oprettelse af andre centre af konkurrencemæssige årsager, selv om centeret ifølge egne oplysninger giver papir på en gennemført svendeuddannelse med såvel teori som praksis, og derfor i praksis blokerer for andre centre, og at de udlærte personer derfor havner i et tomrum?
Hvor mange er blevet nedlagt, fordi kommunerne har hjemtaget patienterne, og hvor meget specialiseret viden er der derved gået tabt?
For det fjerde er der hele spørgsmålet om økonomien, hvor ordføreren for forslagsstillerne mener, at det kan gå lige op.
Men finansieringen vil Radikale Venstre nu gerne have belyst, så vi stiller os spørgende, og vi vil afvente udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Jeg er helt med på, at vi skal fjerne starthjælpen for soldaterne.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor Venstre mener, at andre skal behandles dårligt.
Hvad er det den kvinde, som flygter fra et voldeligt ægteskab, har gjort forkert?
Det mener Venstre åbenbart at hun har, siden de mener, at hun ikke skal behandles godt, når hun kommer tilbage til Danmark, men skal have starthjælp i stedet for kontanthjælp, som hun og hendes børn nogenlunde ville kunne klare sig for.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Nu mener jeg som udgangspunkt, at vi skal behandle alle vores borgere godt.
Men her taler vi om en lille, ganske særlig gruppe, som har været udsendt på en meget farlig mission for den danske stat for at sikre danske interesser og danske ambitioner på det internationale område, og jeg mener, at vi skylder dem ekstra meget.
Line Barfod (EL), 2010-11-16:
Jeg kan forstå, at Venstre ikke mener, at en kvinde, der lever i et ægteskab i Danmark, som udvikler sig voldeligt, og som derfor flygter til Norge for at redde sig selv og sine børn, og som så efter nogen tid vender tilbage til Danmark, men er så syg på grund af det, hun har været udsat for, at hun ikke er i stand til at arbejde, har krav på at blive behandlet godt i Danmark og slippe for starthjælpen.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Jeg tænkte nok, at det var dér, hunden lå begravet.
Nej, starthjælpen står jeg ved.
Den står vi ved i Venstre.
Starthjælpen har faktisk virket.
Starthjælpen har betydet en bedre integration og fået flere nydanskere ud på arbejdsmarkedet, og det er vel det, det hele handler om.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Også Det Radikale Venstre vil, og det vil vise sig senere, være positive over for forslaget, så det skal ikke skille os ad.
Men jeg kan alligevel bare ikke, når hr. Peter Juel Jensen nu gentager, at man altså bliver stillet dårligere, dy mig for at sige, at det jo også kunne løses på en anden måde, nemlig ved at afskaffe starthjælpen.
Så var man helt ude over at skulle behandle nogen dårligt eller stille nogen ringere.
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Det er en konklusion, der må stå for ordførerens egen regning.
Det er ikke det, der er ment.
Meningen er, at når man har været udsendt af den danske stat, har man krav på ikke at blive stillet dårligt, fordi man har været udsendt.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-16:
Jeg faldt bare over den formulering, hr. Peter Juel Jensen anvendte, om, at soldaterne og de øvrige udsendte skulle føle, at de blev godt behandlet, også når de kom hjem.
Så skal jeg bare forstå: Kan man modsætningsvis slutte, at dem, som nu altså ikke undtages fra opholdskravet på 7 ud af 8 år og så må vænne sig til at nøjes med starthjælp, hvis de har brug for understøttelse, ifølge hr. Peter Juel Jensen ikke bliver godt behandlet?
Peter Juel Jensen (V), 2010-11-16:
Når den danske stat sender soldater ud på missioner, har den et ansvar før, under og efter missionen.
Dette lovforslag skal ses i relation hertil og kommer i god forlængelse af den veteranpolitik, regeringen fremlagde i oktober.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at personer, der har været udsendt på militære missioner for den danske stat, ikke på grund af deres deltagelse i en militær mission er afskåret fra at opfylde opholdskravet om at have opholdt sig her i landet i sammenlagt 7 år inden for de seneste 8 år, hvilket gælder i relation til retten til kontanthjælp.
Baggrunden for lovforslaget er at sikre, at de soldater og civile, der bliver udsendt på en militær mission for at kæmpe for danske interesser, skal kunne regne med, at de, også når de kommer hjem, bliver behandlet godt.
I kontanthjælpssystemet er der en opholdsregel, som siger, at man skal have opholdt sig i landet 7 år ud af de seneste 8 år for at kunne modtage kontanthjælp.
Ophold i form af udsendelse på danske militære missioner i udlandet tæller i dag som udlandsophold, og dette indebærer, at en uforsikret hjemvendt ledig og/eller syg soldat henvises til starthjælp frem for kontanthjælp, såfremt opholdskravet ikke er opfyldt.
Udgangspunktet for lovforslaget er, at de medtagne persongrupper, som udsendes på militære missioner for den danske stat under instruktion af forsvaret, samt personer, der af den danske stat er stillet til rådighed for lignende udenlandske eller internationale myndigheder, kan få dette.
Det betyder, at det ikke alene er soldater, men f.eks. også sygeplejersker, læger og feltpræster udsendt af forsvaret, som omfattes af lovforslaget.
Venstre støtter det lovforslag, vi behandler her i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-16:
I Liberal Alliance er vi meget optaget af, at velfærdssamfundet kommer til at hænge bedre sammen, at der skabes mere vækst i vores samfund, og at vi bliver et rigere samfund.
Når vi ønsker at skabe mere vækst og at skabe mere velstand, er det jo bl.a. for at sikre, at velfærdssamfundets kerneydelser – uddannelse, sundhed og forskning – er i orden i dette samfund.
Vi er aldrig bange for at prioritere i Liberal Alliance.
Det siger alle at der ingen intentioner var om.
Hvis der ikke var nogen intentioner om det, er det jo vigtigt, at vi som politikere også går ind og siger, at der ikke er nogen mennesker, der skal blive ramt af, at dette center tilfældigvis ryger ned imellem kategorierne, kasserne, systemerne – kald det, hvad man vil – i sidste ende er det problem, vi taler om her, udtryk for bureaukratiets sejr over mennesket.
Vi synes, at man skal vende det om og tage udgangspunkt i mennesker i stedet for i systemer og derfor ganske enkelt sige, at når nu ingen havde nogen intentioner om at ændre på forholdene, vil det naturlige jo være at bevare dem, som de er.
Og det synes vi i Liberal Alliance egentlig at fru Pia Christmas-Møller løser på en meget fin måde med sit forslag, altså ved at flytte Øfeldt Centret fra lovens § 140 over til lovens § 79, sådan at man får mulighed for at kunne få den befordringsgodtgørelse, som der er tale om.
Det er ikke, fordi vi ønsker at påføre det offentlige nye udgifter.
Og vi i Liberal Alliance er på nogle punkter smålige, så selv når det kun handler om 2 mio. kr., synes vi stadig, det er vigtigt at gå ind og se på, om de er der, for de skal jo være der.
Vi må prioritere, og det er jo ikke svært, slet ikke på sundhedsområdet.
Man ser i kræftplan III, som regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne lige har vedtaget, at der er blevet afsat 9 mio. kr. til kampagner, heraf 6 mio. kr. til en kampagne, som sidste år løb af stabelen i en faktuel forkert udgave, dog har man tilføjet, at den i år skal være faktuel korrekt – det sætter vi stor pris på, det er et stort fremskridt – men man behøvede måske ikke at bruge så mange penge på det.
Dybest set
mener vi, at det er en nem prioritering.
Brug dog pengene på at hjælpe de syge i stedet for at genere de raske, som jo dybest set er det, man gør, med de fuldstændig ligegyldige og nogle gange lidt smålatterlige kampagner, som kommer ud fra det statslige maskineri.
Det er nemt at finde pengene, for hvis der er vilje, kan det lade sig gøre.
Derfor vil jeg også godt afslutte på en positiv vis og sige, at ud over at være positiv over for forslaget og ud over at komme med finansieringsønsker synes jeg egentlig også, at vi skal kvittere for det, som jeg i hvert fald hører indenrigs- og sundhedsministeren sige, nemlig at der jo er vilje til, at vi kan få set på problemet, så vi måske kan finde ud af noget, og det jeg synes at udvalget skal holde ministeren fast på og presse ministeren til kommer til at ske.
Med de ord vil jeg bare gentage, at Liberal Alliance er positiv over for forslaget.
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Ude på universiteterne glæder man sig over, at det endelig er sådan, at der er flere unge, der vælger at søge ind på en universitetsuddannelse.
Det var der allerede sidste år, og der er heldigvis endnu flere, der har valgt at gøre det i år.
Det er noget, som videnskabsministeren også selv har været ude at sige, nemlig at det er dejligt, for det er vigtigt for Danmarks fremtid, at vi har endnu flere unge, der gennemfører en videregående uddannelse.
Derfor kan det jo heller ikke komme helt bag på regeringen, at der ville være flere, der søgte ind på uddannelserne i år.
Når vi sidder i globaliseringsforhandlingerne, må man gå ud fra, at i det mindste videnskabsministeren må have et overblik over, hvad der sker i finanslovforhandlingerne, og hvad der sker i globaliseringsforhandlingerne, og hvad universiteterne ender med at have af midler til at løfte den utrolig vigtige opgave, det er både at have penge til forskning og også til alle de løbende udgifter, der er i forbindelse med at have et rigtig godt undervisningsmiljø.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvordan det åbenbart kunne komme fuldstændig bag på regeringen, at der var flere unge, der søgte ind på universiteterne.
Det er kommet så meget bag på den, at mens vi sad og forhandlede globaliseringspuljen, blev der samtidig kort tid efter skåret penge i selv samme midler til universiteterne, fordi det åbenbart kom bag på regeringen, at der var flere studerende, der søgte ind.
Kan videnskabsministeren forklare den sammenhæng?
Yildiz Akdogan (S), 2010-11-17:
Det er meget godt at høre, at ministeren er så imødekommende over for, at der skal skabes en debat og løbende gives oplysninger om de problemer, man har oplevet med NemID, men jeg synes måske ikke, at det er en tilstrækkelig målsætning at sige, at det er godt nok med en debat.
Der skal vel også handling til.
Når man så ser på, at der i den grad er rigtig mange borgere, der faktisk ikke ved, at man skal sikkerhedsopdatere de programmer, man har, så man kan leve op til de betingelser, som bankerne stiller i forbindelse med brugen af NemID, så er det jo et reelt problem.
Når man så ser det i lyset af, at det altså er over halvdelen af borgerne, som ikke ved, at der er de her sikkerhedsforanstaltninger, man skal forholde sig til – og at man løbende skal opdatere de her programmer – vil jeg da virkelig opfordre ministeren til måske også at tænke på at lave en handlingsplan.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Der har faktisk ikke tidligere været tilsvarende høje bevillinger til universiteterne, som der er nu.
Som det også tidligere blev nævnt, har vi løftet basismidlerne.
Det betyder altså, at der er sådan et øget økonomisk fundament under universiteterne til også at kunne rumme de udfordringer, der ligger fremadrettet.
Så jeg synes, at man må sige, at der også er de økonomiske rammer for, at vi kan finansiere det meroptag.
Jeg har lige været på en meget inspirerende tur rundt til landets otte universiteter og dér mødt meget passionerede, engagerede og ambitiøse universitetsledelser, og jeg værdsætter virkelig deres engagement i den metier, de har påtaget sig.
Der er hele tiden ideer og forslag til, hvad man også kan gøre, og jeg deler som videnskabsminister naturligvis de store ambitioner og idealer for, hvordan det er, vi kan gøre endnu mere, hvis vi blot havde yderligere ressourcer.
Men jeg vil altså også gerne vedkende mig at være en del af en meget ansvarlig regering, der sørger for, at vi har økonomien til at balancere, og jeg synes, at vi både med globaliseringsaftalen og med finanslovaftalen har en fornuftig økonomisk ramme.
Yildiz Akdogan (S), 2010-11-17:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at spørge ministeren om hele den her vedvarende problematik, der opstår omkring NemID.
Det er sådan, at der, siden den her nye digitale signatur trådte i kraft, har været et hav af problemer.
Vi har oplevet en sikkerhedsbrist med, at kortet blev sendt samtidig med koden, vi har oplevet, at der har været en del problemer med brugervenligheden, og det samme gælder også informationsdelen.
Her har der bl.a. været to domænenavne, man ikke rigtig kunne adskille fra hinanden, nemlig det ene, der hedder nemid.nu, og det andet, der hedder nemid.dk.
Men ikke nok med det har der som sagt løbende været nogle problemer, og ministeren har så også været god til at prøve at finde løsninger på problemerne.
Men det er, som om det ikke rigtig stopper, og det bliver ved og ved.
For nylig kunne man så læse i Computerworld, at det nu igen er galt, og det er jo i forhold til, at danske pc'er ikke rigtig er klar til NemID.
Det er faktisk sådan, at 50 pct. af borgerne ikke lever op til det sikkerhedskrav, som bankerne stiller for, at man kan benytte NemID som et adgangskort.
Så har DanID, som er det firma, der står bag NemID, faktisk rettet ordlyden i de regler, man som bruger skal leve op til, og i de regler står der bl.a., at man som bruger skal sikre, at man har et operativt system, en internetbrowser og øvrige programmer, som løbende bliver opdateret med de seneste sikkerhedsopdateringer.
Men det er som sagt ikke alle borgere, der er klar over, at man skal sikkerhedsopdatere sine programmer, faktisk er det over halvdelen af borgerne, der ikke ved det, og som ikke kan finde ud af det, og så vil jeg høre: Mener ministeren ikke, det er et problem, når halvdelen af danskerne ikke lever op til de sikkerhedskrav, som bankerne stiller i forbindelse med at benytte NemID?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-11-17:
Jeg tror, vi deler glæden over, at der er flere unge, der er blevet optaget på universiteterne.
Der er også flere unge, der er blevet hurtigere færdige.
De merudgifter, der er forbundet med det, skal vi jo have fundet midler til.
Det, vi gjorde i globaliseringsaftalen, var ganske rigtigt, at vi løftede basismidlerne.
Derudover drøftede vi også den strategiske forskning, videnoverførsel osv.
Når man taler om 2011 og finansloven, synes jeg, det er værd at bemærke, at den måde, meroptaget kan finansieres på, er ved, at taxametrene jo figurerer i finansloven.
Overvejelsen om, at der bliver taget 225 mio. kr. fra universiteterne, bliver sådan i spørgsmålet stillet meget parallelt med basismidlerne.
Det er sådan, at de 225 mio. kr., der skal tilvejebringes for at finansiere det meget glædelige meroptag, primært tilvejebringes ved en reduktion i det frivillige bidrag til den europæiske rumstation ESA.
Det er langt hovedparten af midlerne, det er de 133 mio.
Derudover finansieres det ved 78 mio. kr. fra det, der hedder universiteternes øvrige formål.
Jeg er i hvert fald glad for at konstatere, at både spørgeren og jeg deler ambitionen om NemID.
Vi har begge udtrykt begejstring for projektet, og hvad det kan bidrage til af digitalisering i Danmark.
NemID kan give en helt anderledes fleksibel og meget udvidet service til borgerne, og det sker på en meget mere sikker måde, end da man f.eks. havde den tidligere digitale signatur.
Det har vi drøftet i et par samråd, og vi har også drøftet det her i salen tidligere.
Jeg er meget tilfreds med, at der, når der opstår nogle situationer, hvor der kan være usikkerhed omkring sikkerheden i NemID, så reageres, og jeg har det faktisk også ganske godt med, at vi har skabt den debat, f.eks. også ved spørgsmålet i dag.
Det er sådan, at NemID nu er så udbredt – de seneste tal, jeg har, er fra den 15. november – at der er 1,5 millioner danskere, der har taget NemID i brug, og der været mere end 34 millioner transaktioner.
Det må betyde, at NemID er i fuld gang med at blive implementeret.
Og derfor er jeg meget tilfreds med, at vi, hvis der er noget i kommunikationen, man har erfaret at man kan gøre mere præcist, så hele tiden justerer det.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi ser på NemID som det store og meget væsentlige digitaliseringsprojekt, det er i Danmark, det er rigtig vigtigt, at vi ikke kompromitterer sikkerheden, og jeg er altså meget tilpas med, når der løbende kommer vejledninger, som f.eks. også, at borgerne skal sørge for at opdatere forskellige sikkerhedssystemer på deres computere.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder en høj kommunikationskadence.
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Jeg kan jo godt høre på videnskabsministerens svar, at ministeren ikke sådan er speciel stolt af de nedskæringer, der så kom med finansloven.
Det kan jeg godt forstå.
Det ville jeg heller ikke være
, hvis jeg var videnskabsminister.
Men der er altså en hel sektor, nemlig universiteterne, som ærlig talt føler sig noget snydt.
Danske Universiteter udsendte jo ellers en meget rosende pressemeddelelse, efter at vi havde indgået globaliseringsaftalen.
De var rigtig glade, og især fremhævede de, at der var kommet et løft af basismidlerne i forhold til det, som regeringen ellers selv havde foreslået.
Men de udsendte så altså også en pressemeddelelse, da regeringen havde indgået sit finanslovforlig og igen havde skåret på uddannelserne.
Jeg vil bare lige citere starten af Danske Universiteters pressemeddelelse, der lyder: »Med genopretningsplanen blev universiteterne pålagt betydelige besparelser i 2011 og de efterfølgende år.« Det er de rigtig kede af, fordi det selvfølgelig betyder, at de får vanskeligere ved at opfylde den opgave, der handler om, at flere studerende kan komme ind og møde en uddannelse af høj kvalitet.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Det er jo tydeligt, at det skal være et led i den kommende valgkamp om et år, at Socialdemokraterne vil påstå, at regeringen hælder penge ud til private løsninger på skatteydernes og de mindrebemidledes bekostning.
Vi er blevet klar over i regeringen, at den kanonade vil køre, og den vil køre, og den vil køre.
Svaret på det er for det første, at de private operationer er billigere end de offentlige.
Priserne ligger lavere, dem, der har været diskuteret så meget.
Priserne er jo kommet ned på 80 pct. For det andet tyder meget på – det kan man se af forskellige beregninger – at vi får noget for de penge, som fradragsmuligheden koster.
Vi får for det første, at alle medarbejdere i virksomheden er forsikret, og det gælder fra top til bund.
Og for det andet, at der er nogle, der nu får en privat operation betalt af forsikringen, som ellers ville have fået en offentlig operation, og det er jo til gavn for skatteyderne, for så sparer man jo den offentlige betaling for operationen, det er til gavn for dem, der venter, for så er der nogle, der bliver taget ud af køen.
Der er plusser og minusser ved det.
Nu får vi så vurderet virkningen på ventelisterne.
Det glæder jeg mig også til.
Så kan vi få det sat på plads.
Og med hensyn til sygefravær ville det da være højst ejendommeligt, hvis virksomhederne forsikrede deres medarbejdere, uden at de regnede med, at det havde en effekt på medarbejdernes sygefravær.
Hvorfor i alverden skulle de forsikre sig, hvis ikke de regner med, at det har en effekt?
Og selvfølgelig har det en effekt, fordi der trods alt stadig er ventetider i det offentlige system, selv om de er blevet kortere, og fordi det, som en forsikring betaler, jo ofte foregår den næste uge.
Per Clausen (EL), 2010-11-17:
Det spændende her består i, at når man spørger ministeren, om han ikke synes, det kunne være interessant at undersøge, om man påfører det offentlige sygehusvæsen ekstraudgifter, fordi der sker flere fejloperationer i den private sektor, end der gør i den offentlige sektor, og det er med til yderligere at øge udgifterne i det offentlige sygehusvæsen og i virkeligheden for hele sygehusvæsenet, så er hans svar, at det synes han ikke at der er nogen grund til at undersøge.
Så varierer han sit svar lidt over temaet, at han er sikker på, at der ikke er nogen forskel, at han ikke har nogen grund til at tro, eller at han ikke med sikkerhed ved osv.
Pointen er vel, at vi ikke ved noget, og det er som med så meget andet inden for sundhedsområdet, at regeringens og Venstres meget store iver for at få privatiseret området nødig skal forstyrres af undersøgelser, der kan påvise, hvordan virkeligheden er.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Man kender jo til, hvilke fejl der er blevet klaget over, hvilke fejl der har ført til påtale, skærpet tilsyn og lukninger.
Hvis disse tal viser, at der er en tendens til, at de private har en større fejlprocent end de offentlige, skal jeg da være den første til at interessere mig for det.
Og hvis hr. Per Clausen vil stille mig et skriftligt spørgsmål om, hvorvidt der er sådanne indikationer, vil jeg da med glæde lade Sundhedsstyrelsen give et bud på et svar på spørgsmålet.
Jeg tror bare, det er forkert stillet; det er blot det, jeg antyder.
Orla Hav (S), 2010-11-17:
Tak for det.
Det får mig så til at spørge ministeren om, hvorfor ministeren så hårdt ønsker at fastholde fradraget for de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, når nu regeringen hverken kan dokumentere, at ordningen fører til lavere ventetider i sundhedsvæsenet, eller at de fører til et signifikant lavere sygefravær blandt de personer, der har arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Dertil kommer så alle de skævheder, ordningen har.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor regeringen ønsker at bruge pengene til sundhedsvæsenet på den måde.