Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Spørger man den svenske finansminister, er bankunionen lavet for eurolandene.
Spørger man rundtomkring i Europa, er bankunionen det største projekt, siden euroen blev skabt.
Hvad er det så, der er i det her projekt?
Der er bl.a. en afviklingsfond.
Hvad er indholdet af den afviklingsfond?
Jamen det er omkring 400 mia. danske kroner.
Hvad er der så blevet brugt i EU siden finanskrisen på at give direkte bankpakker eller garantier til banker?
Der er brugt omkring 12.000 mia. danske kroner.
Det er altså et markant større beløb end det, den finansielle sektor nu bliver sat til at indbetale til afviklingsfonden.
Hvem er det så, der skal dække ind, når afviklingsfonden bliver tom?
Det er jo bagstopperne, det er statskasserne, det er skatteborgerne, som derefter skal betale regningen.
Afviklingsmekanismen, som man så sætter i værk, skal bestyres af Den Europæiske Centralbank.
Det vil altså sige, at spørgsmålet om, om Danske Bank skal reddes eller skal lukkes i fremtiden, er et spørgsmål, som ikke afgøres i Danmark, men afgøres af ikkefolkevalgte i Den Europæiske Centralbank.
Jeg synes ærlig talt, det er underligt, at ikkefolkevalgte skal træffe så afgørende en beslutning i fremtiden, og jeg frygter, at det kan blive en rigtig, rigtig dyr omgang for skatteborgerne.
Regeringen, som jeg har forstået den, siger, at man har opstillet tilstrækkelige regler, til hvis der kommer en ny finanskrise. Okay.
Ser jeg på de regler, der er, må jeg ærlig talt sige, at de er fuldstændig utilstrækkelige.
Vi har en situation i dag, hvor Wall Street er bedre reguleret end finanssektoren i EU.
Man har sågar taget den internationale minimumsstandard og gjort den til maksimumsstandard i EU – altså, landene må ikke gå foran og regulere bedre end den maksimumsstandard, som EU har sat op, og som internationalt blot er minimumsstandard.
Betyder det så, at den her regulering gør, at vi kan undgå fremtidige finanskriser?
Nej, reguleringen er alt, alt for dårlig.
Kan vi undgå, at statskassen og skatteborgerne igen kommer til at betale?
Kan vi undgå, at regningen for en ny finanskrise igen lander hos hr. og fru Jensen?
Nej, det kan vi ikke.
Og det er derfor, jeg mener, det er en rigtig, rigtig dum idé at gå med i bankunionen.
Jeg mener, at vi skulle opdele de store banker, og jeg mener, at Danmark bør træffe den samme beslutning, som man har truffet i Sverige og England, nemlig at stå uden for bankunionen, fordi man ikke er medlem af euroen.
Skal vi gå med, skal der selvfølgelig være en folkeafstemning.
Jeg synes, det vil være dybt problematisk, hvis man endnu en gang lister EU ind ad bagdøren uden at spørge befolkningen.
Det har vi set ske med Lissabontraktaten, det har vi set ske med finanspagten.
Nu har vi en situation, hvor EU blander sig i den økonomiske politik, vi fører i Folketinget, hvor EU blander sig i, hvilken velfærdspolitik vi må lave herhjemme.
Det er der rigtig, rigtig mange der er trætte af, og lige nu er de forenede japartier ved at gøre præcis det samme med bankunionen, hvis de kan slippe af sted med det; hvis juristerne i Justitsministeriet kan give dem lov til det, gør de det uden at spørge befolkningen.
Jeg synes, det er dybt, dybt problematisk, og derfor støtter Enhedslisten også beslutningsforslaget og ønsker en folkeafstemning, såfremt et flertal i Folketinget skulle være så ufornuftige at ønske at tilslutte Danmark bankunionen.
Ordføreren undrer sig over, at Enhedslisten har en holdning til bankunionen, og om Danmark bør deltage i den.
Det synes jeg egentlig ikke er så underligt.
Og der er spørgsmålet jo så: Kan den her forsvindende lille fond løse det problem?
, det synes jeg ikke; det er jeg ret overbevist om at den slet ikke kan.
Og skal danske skatteborgere og statskassen så være garant ikke bare for danske, men for alle banker i EU-landene?
Det er jo det, som vi forholder os til i Enhedslisten – vi siger nej.
Jeg synes bare, det er underligt, at Socialdemokraterne ikke kan danne sig en klar holdning og sige, om man vil være med, før der skal være valg den 25. maj.