runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Der er flere spørgsmål samlet her.
Et af dem gik på overvejelserne om den investering på 80 mio. kr., der var gjort.
Jeg mener nu, at det er 60 mio. kr., der er blevet renoveret for.
I den forbindelse vil jeg sige, at DTU aktuelt arbejder med en meget større campusplan, som omfatter en koncentration af universitetets aktiviteter på færre adresser, og som herunder altså som konsekvens kan have flytning af aktiviteterne fra Lindholm.
I den forbindelse vil jeg gerne sige, at DTU har oplyst, at det altså er uforholdsmæssigt omkostningskrævende at drive forskningsaktiviteterne på øen, og at det ville være bedre, bl.a. med hensyn til at give en faglig synergi, at samlokalisere aktiviteterne på Lindholm med DTU’s øvrige miljøer.
Så kan jeg oplyse, at DTU er ved at undersøge de økonomiske implikationer i sagen.
Til de øvrige spørgsmål om, hvad ministeren mener om udkantsområdet, og som svar på spørgsmålet om Lindholm må jeg henholde mig til den aftale, vi har indgået sammen med Socialdemokraterne i forbindelse med universitetsloven, altså at det er DTU, der har selvstyre i den her sag.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Jeg kan godt høre, at man ikke fra regeringens side eller fra videnskabsministerens side vil gå ind og ændre på den her beslutning, som DTU har taget.
Så må jeg sige, at jeg til gengæld venter i spænding på, hvilke initiativer der så kan komme fra ministerens side til at sikre det område, jeg bl.a. repræsenterer i Folketinget, Lolland-Falster og Sydsjælland.
For hvis nu vi kunne se på nogle nye initiativer, som videnskabsministeren måske så vil være med til at lave i stedet for de her typer af arbejdspladser, der forsvinder, kan de ansatte, der er der, måske begynde at efteruddanne sig, i forhold til hvad det er for nogle arbejdspladser, man vil lave i stedet for.
Så jeg vil bede ministeren løfte sløret lidt for, hvad det er, regeringen vil gøre for os, der bor i udkanten af Danmark.
Det er sandelig heller ikke DTU, jeg er efter i den her sammenhæng.
Jeg kan sagtens forstå, at man kan lave stordrift ved at sammenlægge nogle ting.
Det er klart, at DTU skal gøre det, fordi de har fået en økonomisk ramme.
Men dem, der er valgt til Folketinget, og dem, der er i regering, har jo altså muligheden for at gå ind og lave nogle andre løsninger, fordi de kan lave en løsning for Danmark som helhed, og det er i den sammenhæng og i det perspektiv, jeg godt kunne tænke mig at ministeren så de her spørgsmål.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil bare lige afslutningsvis nævne det faktum, at der i de seneste år er etableret flere statslige arbejdspladser uden for hovedstadsområdet end i hovedstadsområdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Mener ministeren, det er tilfredsstillende, at andelen af en ungdomsårgang, som tager en videregående uddannelse, ifølge regeringens nye opgørelse er faldet fra 47,9 pct. til 46,6 pct. fra 2005 til 2008?
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at andelen af en ungdomsårgang, som tager en videregående uddannelse, ifølge regeringens nye opgørelse er faldet fra 47,9 pct. i 2005 til 46,6 pct. i 2008?
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Jeg må sige, at der, hvor jeg kommer fra i Danmark, er den sang om, at man samler til stordrift, noget, vi har hørt før.
Vi har haft en kommunalreform, der skulle gøre, at alting skulle samles i større enheder.
Vi har haft en domstolsreform, vi har haft en retssalsreform, vi har haft en politireform osv.
Og alt har været med til at sikre, at statslige arbejdspladser har fjernet sig fra det område, jeg kommer fra.
Jeg synes ikke, der er meget konkret at hente, og vi kan nok ikke bruge Herningområdet til så meget.
Vi har ikke de samme traditioner, vi har ikke de samme ting.
De arbejdspladser, man er ved at fjerne fra vores område, er nogle arbejdspladser, der er temmelig unikke i området, så jeg har svært ved at se, hvordan vi kan bruge det.
Selvfølgelig skal vi være positive, og jeg tager da også svaret fra ministeren, som at vi sammen skal prøve at finde en udfordring i, hvordan vi kan gøre det.
Men jeg mener, at regeringen må få kridtet skoene i forhold til at være med til at komme med nogle mere basale og praktiske ideer og ikke bare ideer til, hvad vi andre selv kan gøre.
For det er nu engang regeringen, der har været med til at fjerne rigtig mange af de her arbejdspladser igennem de seneste 10 år.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Regeringen følger udviklingen vedrørende 50-procents-målsætningen tæt, og vi har hele tiden fokus på at øge optaget og reducere frafaldet på de videregående uddannelser.
I forlængelse af regeringens globaliseringsstrategi og globaliseringsaftalen er der allerede igangsat en række initiativer, og de kan simpelt hen ikke ses i tallene endnu.
Men jeg forventer, at de klart vil bidrage til, at vi når 50-procents-målsætningen.
På universitetsområdet har vi f.eks. i fællesskab afsat penge til en forhøjelse af uddannelsestaxameteret til humaniora og samfundsvidenskab.
Det skal sikre højere kvalitet i uddannelserne og dermed også et lavere frafald.
Blandt andre initiativer, som jeg forventer en positiv effekt af, vil jeg fremhæve tidsbegrænsningen i forbindelse med de studerendes specialeskrivning og de specifikke adgangskrav, som sikrer, at de studerende har et højt fagligt niveau ved studiestart og dermed en mindre risiko for at falde fra.
Også på Undervisningsministeriets område er der sat penge af til en styrket indsats på erhvervsakademierne, produktionsskolerne og ingeniørhøjskolerne.
Erfaringerne fra sidste år viser altså, at brevet netop gav det skub, der fik unge, der ligesom manglede at tage kontakt til Studievalget, til at komme i gang og få afklaret deres uddannelsesmuligheder.
Så må jeg sige, at undervisningsministeren og jeg desuden er meget optaget af at skabe en bedre sammenhæng i uddannelsessystemet, så den manglende sammenhæng ikke bliver en barriere for at gennemføre en uddannelse.
Samtidig er Videnskabsministeriet aktuelt i dialog på universiteterne om, hvordan vi i endnu højere grad kan bidrage til, at man når 50-procents-målsætningen.
Så jeg mener faktisk, at vi er på rette vej, men det er klart, at hvis det viser sig, at de initiativer, der allerede er igangsat, ikke har en tilstrækkelig effekt, vil vi selvfølgelig se på, hvordan indsatsen yderligere kan styrkes, sådan at man får flere til at gennemføre en videregående uddannelse.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Men mit spørgsmål går på, om regeringen synes, at det er tilfredsstillende.
Man har nu gennem en årrække altså haft sådan en målsætning om, at halvdelen skal have en videregående uddannelse, og nu har vi lige fået den nye opgørelse fra videnskabsministeren selv, hvor vi kan se, at det går i den stik modsatte retning, nemlig at der er et fald fra 2005 til 2008 – det er de seneste tal – på over 1 procentpoint, altså fra 47,9 pct. til 46,6 pct. af en ungdomsårgang.
Jeg lurer bare på, om ministeren sådan kan komme med et lidt mere oprigtigt og ærligt svar på mit spørgsmål.
Er det ikke utilfredsstillende for en videnskabsminister, som altså har en stor del af ansvaret for, at den her målsætning bliver opfyldt?
Jeg er godt klar over, at en anden stor del ligger hos undervisningsministeren, men nu kan man jo ikke stille spørgsmål til to ministre, det kunne ellers have været nyttigt i den her sag.
For det helt afgørende er, at der også finder en koordineret indsats sted imellem de to ministerier.
Og set fra vores side her i salen ser det altså ud, som om denne koordinering nogle gange ikke fungerer særlig godt.
Det kommer jeg tilbage til under næste spørgsmål.
Er det tilfredsstillende for en regering, der nu har haft ansvaret i det her land i 8½ år, at man altså ser et fald i andelen af en ungdomsårgang, der får en videregående uddannelse, og ikke en stigning, sådan som målsætningen lægger op til?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Det er korrekt.
Vi kommer til at gentage nogle af overvejelserne i forbindelse med spørgerens næste spørgsmål, når det gælder samarbejde med Undervisningsministeriet.
Jeg vil sige, at det da er klart, at jeg som videnskabsminister selvfølgelig ikke er tilfreds med at se et fald i andelen af en ungdomsårgang, der tager en videregående uddannelse.
Heldigvis er der, som jeg lige nævnte, allerede gennemført en række initiativer, hvor det kan være svært på nuværende tidspunkt at se effekten af tallene.
Men det er altså min klare overbevisning, at vi er på rette vej mod 50-procents-målsætningen.
Jeg synes også, det er værd at nævne, at der er nogle positive tendenser i den nye opgørelse, som jeg meget gerne vil fremhæve.
Der glæder jeg mig bl.a. over, at andelen af en ungdomsårgang, der forventes at fuldføre en videregående uddannelse som ca. 25-årig, er steget med godt 4 procentpoint siden 2005.
Det er også glædeligt, at andelen af unge med en anden etnisk herkomst, der forventes at gennemføre en videregående uddannelse, er steget med knap 5 pct. fra 2005 til 2008.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-12:
Det er lidt pudsigt.
Ministeren anerkender faktisk på den ene side i sit svar, at der er et klart fald, der er en nedgang i andelen af en ungdomsårgang, der får en videregående uddannelse, og det er ministeren ikke tilfreds med, kunne vi høre.
Det er jo fint, at ministeren indrømmer, at der altså er det her fald, og at det selvfølgelig ikke er tilfredsstillende.
Men på den anden side siger ministeren så, at vi er på rette vej.
Javel.
Det fremgår ikke af tallene.
Det kan man spekulere længe over om er tilstrækkeligt eller ej, men jeg synes, at ministeren alligevel bør forholde sig til den konkrete nedgang, altså til de tal, vi kan se på den nyeste opgørelse, vi har fået fra ministeren.
Der er der altså tale om et fald, og det må da tages som en fiasko fra regeringens side i forhold til det mål, man har sat sig.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Jeg må sige, at præmissen for spørgsmålet ikke er helt korrekt.
Videnskabsministeren kan ikke blande sig i DTU’s selvstyre og beslutning om eventuelt at flytte aktiviteterne på Lindholm.
Det hverken kan eller må jeg gøre.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Altså, jeg må sige, at det politiske system vel altid har mulighed for at gå ind og planlægge.
Det er jo et spørgsmål om at friholde DTU for nogle økonomiske udgifter.
Der har man vel mulighed for at gå ind og sige: Det er vigtigt for os, at Danmark ikke knækker over, og at alting i Udkantsdanmark ikke skal flyttes ind, fordi der altid er fordele ved stordrift.
Det sidste har vi hørt på de sidste 10 år.
Vi har som politikere mulighed for at gå ind og ændre på nogle sammenhænge.
Det kan godt være, at det koster flere penge, men det er vel vigtigt, at vi har folk bosiddende i hele landet, og i den sammenhæng er det altså os herinde, der kan gøre det, hvis nogen kan.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Ja, det er ganske korrekt, at det er her i Folketingssalen, vi beslutter tingene.
Jeg er altså nødt til lige igen at præcisere, at som videnskabsminister hverken kan eller må jeg blande mig i en eventuel flytning af Lindholm.
Jeg nævnte tidligere, at regeringen arbejder på et oplæg om Danmark i balance, og det vil give nogle indikationer.
Men derudover vil jeg da meget positivt kvittere for også den indikation, der var i spørgsmålet, af, at det er vigtigt at tænke på nye muligheder, hvad der kan være af alternativer til et område.
Der synes jeg da, der er nogle fortilfælde, man kan hente inspiration i.
Herning-Ikast-området stod for nogle år siden over for nogle meget store udfordringer med udflytning af tekstilindustrien, og de har mestret at få vendt udviklingen og er i dag et meget spændende erhvervsområde.
Der er andre områder inden for kulturlivet med eksempler som Zentropa og Brandts Klædefabrik, hvor faciliteterne tidligere har været brugt til noget andet og nu kan benyttes til kultur.
Så jeg kan meget opfordre til nytænkning på området.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Er ministeren enig i, at den store internationale anerkendelse, som Lindholms forskning nyder, kan gå tabt i forbindelse med en eventuel flytning af forskningsinstitutionen?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Danmarks Tekniske Universitet har oplyst, at det er uforholdsmæssigt omkostningskrævende at drive forskningsaktiviteterne på øen, og at der vil være større faglig synergi ved at samlokalisere aktiviteterne på Lindholm med universitetets øvrige miljøer.
Det er således DTU’s vurdering, at opretholdelsen af den internationale anerkendelse fordrer samarbejde med DTU's øvrige forskningsaktiviteter.
Igen vil jeg gerne fremhæve universiteternes selvstyre.
Det er bestyrelsens opgave at forvalte universitetets midler sådan, at de bliver til størst mulig gavn inden for universitetets formål, og jeg har altså tillid til, at DTU’s ledelse er sig sin opgave bevidst, også i forhold til Lindholm.
Jeg vil lige nævne, at Fødevareministeriet har en aftale med DTU om forskningsbaseret myndighedsbetjening, bl.a. på husdyrsundhedsområdet, og væsentlige dele af aktiviteterne på Lindholm finansieres faktisk gennem den aftale.
Og Fødevareministeriet har ikke udtrykt bekymring for kvaliteten af de forskningsbaserede ydelser, i det tilfælde at forskningen vil blive flyttet.
Det er universiteternes opgave at drive forskning og forskningsbaseret uddannelse til højeste internationale niveau, og det har jeg altså fuld tillid til at DTU’s ledelse sørger for sker.
Vibeke Grave (S), 2010-05-12:
Jeg er ikke interesseret i at ophæve nogen som helst forlig eller noget som helst andet i dag, det er ikke mit ærinde.
Mit ærinde er at finde ud af, om regeringen har nogen som helst planer om, hvordan man vil være med til at sikre, at Udkantsdanmark fastholder nogle statslige arbejdspladser og nogle forskerpladser.
Det kan jeg høre at jeg ikke rigtig kan få så meget bud på, for det ligger alt sammen åbenbart i DTU’s hænder, og det må vi jo så leve med.
Som videnskabsministeren også er inde på her, forskes der i øjeblikket i mund- og klovsyge og svinepest ude på en isoleret ø i Stege Bugt.
Den forskning vil man lægge ind midt i en storby, og i den sammenhæng er det da rigtigt at jeg har udtrykt bekymring for, om der kan blive problemer i forhold til smittefare osv.
Man har set det ved en lignende flytning i Canada, hvor der har været medarbejderflugt.
Og ikke alle, der bor på Sydsjælland og Lolland-Falster, har behov for at pendle til Storkøbenhavn for overhovedet at sikre sig et arbejde.
Så vi risikerer altså, at nogle af de 84 medarbejdere, som der er på Lindholm i øjeblikket, siger nej tak til at flytte med.
Det må formentlig betyde, at en stor del af den viden, der er på institutionen, heller ikke kommer med, og det kan altså rent faktisk betyde noget for det beredskab, vi har i forhold til netop mund- og klovsyge og svinepest i Danmark.
Jeg har forsøgt at stille spørgsmålet også til fødevareministeren, men har fået besked på, at det er videnskabsministeren, der har området, og at det er hende, der svarer på det.
Er ministeren ikke bekymret for, at den store viden, der nu findes på Lindholm, og som er anerkendt mange steder i udlandet, bl.a. til gavn for vores egen svineeksport, vil gå tabt i forbindelse med en flytning?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil henholde mig til DTU’s vurdering, at det både økonomisk og forskningsfagligt er kløgtigst at få samlokaliseret faciliteterne.
Til de øvrige bekymringer, der bliver rejst, om de myndigheder, der skal inddrages i forbindelse med en sådan eventuel flytning, kan jeg sige, at DTU har oplyst, at de myndigheder, der skal inddrages, er den pågældende kommune, der skal inddrages i forbindelse med bl.a. en lokalplan.
Den pågældende kommune eller det pågældende miljøcenter skal inddrages i forhold til f.eks. spildevandstilladelser, affaldshåndtering og miljøgodkendelser.
Så skal Fødevarestyrelsen godkende ibrugtagningen af de nye laboratorier.
Arbejdstilsynet skal selvfølgelig ind over, og det samme skal Sundhedsstyrelsen.
Og DTU er naturligvis i den grad indstillet på at sikre, at de imødekommer alt, hvad der skal imødekommes af regler og forordninger.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-12:
Nu vil jeg forklare, hvorfor vi synes, det er så interessant at tage den her sag op.
Det er jo netop, fordi ministeren selv var ude i Jyllands-Posten med det, som i hvert fald i Jyllands-Posten blev tolket som værende en nyhed.
Nu siger ministeren så, det altid har været regeringens politik, men dér var det en nyhed, da ministeren altså slog en ny kurs an – i hvert fald sådan som redaktionen på Jyllands-Posten formulerede det.
Jyllands-Posten konkluderede så efterfølgende, at når det drejer sig om statslige selskaber som DONG og DSB, er der nu sået tvivl om, hvad regeringens politik egentlig er på det område.
Det er meget relevant at høre ministerens svar her i dag, og når jeg hører det, kan jeg forstå, at ministeren taler meget om en strategisk-kritisk del af infrastrukturen.
Er det den sondring, som ministeren prøver at lægge frem?
Det kunne være interessant at høre.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-12:
Jeg vil gerne henvise til mine tidligere svar, hvor jeg redegør for min holdning om, at privatisering skal ske med omtanke og bero på en konkret vurdering af den enkelte virksomheds situation.
Det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Det har hele tiden været den her regerings holdning, at privatisering kun kunne ske, hvis det var muligt, og hvis det ville være hensigtsmæssigt.
Når det gælder strategiske dele af vores infrastruktur, kan det godt give god mening at bevare en form for statslig kontrol, og derfor skal vi tænke os godt om, når vi overvejer privatisering på infrastrukturområdet, så vi sikrer, at væsentlige samfundsinteresser tilgodeses.
Det er også vigtigt her at slå fast, at det ikke er statens opgave eller i statens interesse at drive virksomhed på markedsmæssige vilkår, og derfor vil vi fortsætte processen med at privatisere en række virksomheder, og vi vil hele tiden løbende vurdere, om andre statslige virksomheder er egnet til salg.
Der er det vores holdning, at privatisering skal ske med omtanke, og at vi skal tænke os godt om, og derfor vil vi kun privatisere i staten, når det giver god mening – og det gælder også på infrastrukturområde.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-12:
Jeg vil gerne spørge: Hvorfor gør regeringen med sit »serviceeftersyn« skattereformen endnu mere socialt skæv, end den er i forvejen?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Jeg vil først og fremmest gerne slå fast, at forårspakke 2.0 fører til et øget rådighedsbeløb for alle indkomstgrupper.
Det har serviceeftersynet og sundhedspakken ikke ændret ved.
Det skyldes jo, at de, der tjener mest, derfor også betaler mest i skat, og der vil også være nogle, som så får en lidt større glæde af skattelettelserne.
Når det så er sagt, vil jeg også henholde mig til, at vi har lavet en sundhedspakke.
Vi har lagt frem, at vi mener, vi bliver nødt til at sætte meget hårdt ind over for de ting, som vi vil have mindre af, her vil vi lave en adfærdsændring.
Det er noget, som jeg har set at SF støtter her i Folketingssalen.
Jeg håber også, at hr. Jesper Petersen her i dag vil sige, at det er noget, man bakker op om, men det tilkommer jo ikke mig at spørge hr. Jesper Petersen om det.
Men lad mig bare sige én ting: I det udspil, som blev præsenteret fra S og SF sidste år, »Fair Forandring«, lægger man op til, at fedtskatten skal være på 50 kr., og det er da i hvert fald noget, der er meget, meget anderledes og meget, meget mere end det, som regeringen lægger op til; vi laver en fedtskat, der kommer til at ligge på mellem 13 og 14 kr.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-12:
Det er jo en meget skønmalerisk fremlæggelse af skattereformen at sige: Nåh ja, nogle får lidt større lettelser end andre.
Altså, faktum er, at det her er en pilskæv skattereform, hvor de velstillede får langt broderparten af skattelettelserne.
I hvert fald er forskellen utrolig stor på, hvad almindelige lavtlønnede danskere og folk, der er pensionister, får, og hvad de meget velstillede får.
Millionærer kan få skattelettelser på over 50.000 kr.
Det er en pilskæv skattereform.
Regeringen siger så: Nåh jo, men alle får noget, og vi laver jo også en grøn check, og derfor kompenserer det for de afgiftsstigninger, der er heri.
Det er korrekt, at vi også har foreslået nogle afgiftsstigninger på de her punkter, men vi vil da bruge de penge på bedre sundhed, bedre sygehuse og bedre forebyggelse i stedet for at bruge dem på nogle skattelettelser.
Og vi laver en kompensation til de mennesker, der bliver ramt af de afgifter, så det ikke vender den tunge ende nedad – bortset fra cigaretterne, hvor der skal være et meget kraftigere incitament.
Men det gør vi på de andre ting, også på de her ting omkring mættet fedt og andre ting, som regeringen nævner her.
I forvejen er skattereformen altså meget, meget skæv.
Der er lavet en grøn check, men den tager jo ikke højde for, at der nu kommer yderligere afgifter på dem, og dermed vender finansieringen af skattereformen den tunge ende yderligere nedad.
Man pålægger igen almindelige mennesker at bære den største byrde for, at man har kunnet dele skattelettelser ud til de velstillede.
Det er jo regeringens politik, det har vi jo set igennem alle årene er den skattepolitik, man fører.
Vi synes bare, det er bunduretfærdigt, at det skal være sådan, at det konsekvent er de velstillede i det her samfund, der får gavn af regeringens skattepolitik og nu en gang til, fordi regeringen ikke har kunnet levere den finansiering af skattereformen, som de lovede sidste år.
Hvad skal vi gøre? tænker man.
Og så laver man nogle forhøjelser af afgifter uden at kompensere de dårligst stillede for dem.
Vupti, der spiste man af den meget, meget beskedne skattelettelse, som folk i de lavere dele af samfundet har fået, hvis de overhovedet har fået nogen.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-12:
Hr. Jesper Petersen er jo en mand, der er ramt af ærlighed.
Det har han jo før turneret med her i Folketingssalen, og jeg ved, at ærlighed betyder meget i SF, så derfor forstår jeg ikke, hvorfor hr. Jesper Petersen bliver ved med notorisk at stå og sige noget, som er forkert.
Jeg vil gerne slå følgende fast, og det var det, jeg startede med: Først og fremmest giver forårspakke 2.0 et øget rådighedsbeløb for alle indkomstgrupper.
Det har serviceeftersynet og sundhedspakken ikke ændret ved, og det synes jeg sådan set er en vigtig præmis at slå fast.
Men når hr. Jesper Petersen så får det til at blive et problem, at man gør noget for, at folk bliver ældre, forstår jeg simpelt hen ikke sammenhængen.
Endnu er der jo ikke en rygepligt i Danmark.
Det er jo ikke sådan, at man skal ryge, og det er heller ikke sådan, at man skal drikke alkoholsodavand, for bare at nævne to eksempler, hvor vi siger: Her bliver vi nødt til at gøre noget mere, fordi vi ikke vil blive ved med at se, at unge drikker i det ekstreme omfang, som sker, plus at vi også bliver nødt til at gøre det sværere for folk at ryge.
Det er alt sammen noget, der helt er sund fornuft, og det er jo sådan set ikke noget, der skal have noget som helst med sundhedspolitik at gøre, i forhold til at man så skal give flere penge til sygehusene.
Vi har givet flere penge til sygehusene, vi har oprustet, og vi også set effekten af det.