runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2014-05-27:
Der er jo meget, der tyder på, at kommunerne har de rigtige rammer.
De har ikke søgt om dispensation, og de har ikke gjort brug af den mulighed, der er i dag, for at sige: Der er nogle bånd, der snærer for meget.
Så der er meget, der tyder på, at det har kommunerne fint styr på.
Så må vi bare sige, at det offentlige ikke skal udvikle sig til en virksomhed.
Det offentlige skal sørge for, at der er nogle grundlæggende ting til rådighed for borgerne; at der er nogle, der kan være med til at holde et socialt sikkerhedsnet under folk; og at vi har den bedst mulige offentlige service.
Men man skal jo ikke ud og være en stor aktør, som kan eksportere til Kina og Japan og alt muligt.
Det må man gøre sammen med private og sørge for, at ens viden kommer i spil der.
Ellers kan vi jo heller ikke forvente, at private giver sig i kast med at løse nogle af de her opgaver, som kommunerne også kan komme ind over.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Tak til ordføreren, og jeg kan jo så bare konstatere, at ordføreren ikke har ændret holdning, for det var også De Radikales opfattelse, dengang forslaget blev vedtaget.
Da støttede man forslaget.
Så derfor kommer ordførerens udmeldinger selvfølgelig overhovedet ikke bag på mig, men alligevel vil jeg gerne spørge om to ting.
Den ene ting er, at jeg er helt enig, og det tror jeg alle i Folketinget er, i, at vi ikke skal løse problemer, som ikke eksisterer, og som der i hvert fald ikke er blevet dokumenteret et behov for at få løst.
Så er det bare interessant, at man vedtog den lov i sin tid, for der var ikke noget dokumenteret behov for at indføre de begrænsninger, som lov nr. 548 medførte.
Hvis ordføreren er kommet i tanke om nogen, vil jeg da gerne høre det.
Men det var der jo ikke dengang.
Så vil jeg bare stille det sådan helt banale spørgsmål: Hvorfor dog ikke overlade til kommunerne selv i langt højere grad at finde ud af, hvad rammerne skal være for deres samarbejde med det private erhvervsliv?
Ida Auken (RV), 2014-05-27:
For Det Radikale Venstre er det meget vigtigt at sikre et godt samarbejde mellem det offentlige og det private.
Vi synes, det er et spændende felt, hvor mange nye muligheder kan opstå, og hvor samarbejder kan bibringes det bedste fra begge verdener.
Men det er også vigtigt at finde den rigtige balance mellem at sikre, at det offentlige kan være med i et udviklingsarbejde, men ikke samtidig udvikler sig til et privat selskab.
Så for os er det meget vigtigt at finde den rigtige balance, og derfor støtter vi og synes det er en god idé, at der er visse begrænsninger på, hvad kommuner og regioner kan være med i.
Derfor kan vi heller ikke støtte Enhedslistens konkrete forslag.
Jeg vil gerne pege på de to første områder i beslutningsforslaget.
Enhedslisten foreslår, at der f.eks. ikke længere skal være et krav om, at der skal være en privat ejerandel på 25 pct. for at oprette et selskab.
Og Enhedslisten mener også, at lovens grænse på maksimum 50 pct. af omsætningen i et selskab til andre end kommuner og regioner står i vejen, men her kan man også søge dispensation.
Som ministeren sagde tidligere, er der altså kommet én dispensationsansøgning, så der er ikke noget, der tyder på, at det er et kæmpestort problem.
Og generelt skal vi måske herinde på Christiansborg holde os fra at prøve at løse problemer, der ikke eksisterer.
Så der er jo meget, der tyder på, at balancen mellem de to ting er ganske fornuftig.
Derudover er der så et forslag fra Enhedslisten om, at kommuner skal kunne udføre alle slags opgaver for andre offentlige myndigheder uden udbud, og man ønsker også at ophæve lovens rammer om, at et selskab skal kunne varetage en opgave, som tidligere har været i udbud.
Her kommer vi simpelt hen i nærheden af EU-lovgivningen, hvor vi jo selv har været med til at vedtage EU's udbudsdirektiv.
Vi må stå ved de aftaler, vi laver, og den lovgivning, vi laver, også internationalt, og derfor kan vi heller ikke støtte den del af Enhedslistens forslag.
Morten Marinus (DF), 2014-05-27:
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at vi har det krav i den her sammenhæng.
Det er altså vigtigt, at vi er sikre på, at vi får den rigtige ydelse, når vi har med skatteborgernes penge at gøre.
Så kan hr. Finn Sørensen jo godt sige, at det er, fordi jeg ikke har tillid eller tiltro til det kommunale selvstyre.
Men når jeg bl.a. fremhæver det med konkurrenceudsættelserne og de her krav, er det jo ikke, fordi jeg ikke virkelig har tillid og tiltro.
Det er bare en konstatering af, at når man konkurrenceudsætter, for at tage det som eksempel, så er der nogle kommuner, der finder ud af, at man rent faktisk bruger for mange penge på nogle opgaver.
Derfor er det også en god idé at have private med i de her samarbejder, når man starter nye selskaber op i kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Jeg kan forstå, at der ikke er megen tillid til kommunerne eller princippet om det kommunale selvstyre, når det kommer til at fremme ganske bestemte ideologiske interesser, som Dansk Folkeparti går ind for.
Og så har jeg lige et spørgsmål: Ordføreren mener, at det skal være på lige vilkår; f.eks. det her med en privat ejerandel på 25 pct.
Det forstår jeg ikke.
Det er da ikke lige vilkår.
Der er da ikke noget krav i private virksomheder om, at der skal være en offentlig ejerandel på mindst 25 pct., så det er vel ikke lige vilkår.
Morten Marinus (DF), 2014-05-27:
Der kan jeg jo henvise til Venstres ordfører og sige det samme, som allerede er blevet sagt, nemlig at der jo skal være konkurrence på lige vilkår, og det mener vi altså bedst kommer, hvis man også får private med ind i de offentlige samarbejder.
Ordføreren nævner så det med, hvor meget overskud de her selskaber må have, og der har Enhedslisten jo selv sammen med den nuværende regering været med til at sætte de procenttal op.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti var imod det, men der er set med Enhedslistens øjne trods alt sket noget på det punkt.
Så jeg må indrømme, at jeg faktisk synes, det er rigtig godt for kommunerne og borgerne, som loven er i dag.
Man får den gode service til den rigtige pris, og det er jeg altså ikke sikker på man nødvendigvis ville få, hvis kommunerne stod alene med det her.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Tak, og tak til ordføreren.
Den her debat drejer sig ikke om, om det kan være en fordel for en kommune at entrere med en privat virksomhed, hvor den private virksomhed så får en ejerandel på 25 pct.
Det er slet ikke det, det handler om.
Vores spørgsmål er, hvorfor det skal være en tvang, at det skal være på den måde.
Hvorfor skal det være sådan, at hvis en kommune har succes med en eller anden form for produktionsvirksomhed, skal den sælges tvangsmæssigt, fordi omsætningen og overskuddet bliver for stort ifølge de stive regler, der indføres her?
Det er sådan set det, jeg gerne vil have et svar på, for det er jo det, vores forslag drejer sig om.
Morten Marinus (DF), 2014-05-27:
Jeg kan starte med at konstatere, at Dansk Folkeparti er imod det her beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten synes, det er et stort problem, at der i dag, når kommuner og regioner opretter nye selskaber, er et krav om, at der så skal være en privat ejerandel på 25 pct.
I Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at det kan være en fordel, at man også får noget ekspertise udefra, får noget sparring og noget, ja, jeg var lige ved at sige hjælp til, hvordan man kan få mest mulig kvalitet for pengene.
Vi kan også sammenligne det lidt med ønsket om mere konkurrenceudsættelse i kommunerne.
Når vi i Dansk Folkeparti siger, at vi godt vil have, at kommunerne konkurrenceudsætter forskellige opgaver, siger vi det jo ikke med den bagtanke, at det partout skal være de private, der byder ind på de her opgaver.
Det er lige så meget, fordi kommunerne også skal se indad og finde ud af, om man faktisk bruger pengene på den rigtige måde.
Vi har faktisk set eksempler på det.
Nogle kommuner, som var billigst på de her konkurrenceudsættelser, var det, fordi de faktisk havde fundet ud af, at de kunne skære ned på nogle af de administrationsomkostninger, som de tidligere havde.
Men i sidste ende fik de faktisk mere kvalitet for de samme penge.
Så vi synes faktisk, at de forskellige tiltag, der blev indført i 2006, var rigtig gode, og dem bakker vi fortsat op om, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag i dag.
Anne Sina (S), 2014-05-27:
Det kan ordføreren godt.
Vi har jo lavet de her ændringer, fordi vi syntes, det skulle være mere afbalanceret, der skulle gives lidt flere rettigheder til kommuner og regioner.
Og vi synes, vi er landet ganske fornuftigt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Det gled vist lidt i den sproglige formulering – mere afbalanceret eller balanceret.
Altså, kendsgerningen er, at Socialdemokraterne dengang stemte imod, fordi man opfattede det som en privat omklamring af det offentlige.
Det var de ord, der blev brugt af den daværende socialdemokratiske ordfører: privat omklamring af det offentlige.
Mener man stadig det, eller mener man det ikke?
Hvis man stadig væk mener det og ikke tager afstand fra det, man sagde dengang, forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke går hele vejen og støtter Enhedslisten i at fjerne de begrænsninger, der ligger på kommunerne.
Normalt går Socialdemokraterne jo ind for eller holder i hvert fald lange taler om det kommunale selvstyre, f.eks. når Enhedslisten gerne vil have indført velfærdsrettigheder.
Nej, det må man ikke for det kommunale selvstyre, men man må gerne tvinge kommunerne ind i nogle ganske bestemte rammer.
Kan vi få en forklaring på, hvordan det hænger sammen?
Anne Sina (S), 2014-05-27:
Du har jo gjort ligesom jeg – jeg har gravet mig ned i de holdninger, vi havde dengang til lovforslaget.
Vi har jo lavet nogle forandringer på det her område, siden vi er trådt til, og det har vi gjort, fordi vi syntes, at rammerne skulle løsnes lidt.
Jeg synes, det er mere afbalanceret nu, end det var i sin tid, så ja.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Jeg er da fuldstændig på det rene med, at det er Venstres holdning.
Men som jeg også har prøvet at oplyse Venstre om, er virkelighedens verden den, at der ikke er mulighed for at pålægge regeringen at gennemføre den administration af loven, som Venstre går ind for.
Nu er der så en anden mulighed, hvor skatteministeren klart har sagt, at hvis Enhedslistens forslag bliver vedtaget, så vil han respektere det og føre det ud i livet.
Og det betyder jo, at der så vil blive administreret i overensstemmelse med en meget vigtig forudsætning, der er i den lov, og som jeg troede at Venstre og Konservative var enige i, nemlig at en forudsætning for at få udbetalt børnecheck og børnetilskud er, at barnet opholder sig her i landet.
Men det vil man så alligevel ikke gennemføre, når det kommer til stykket.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-27:
Tak for bekræftelsen.
Dermed bekræfter Enhedslistens ordfører, at den der ordførertale, som Enhedslistens ordfører holdt, og som jo ikke handlede om, hvad Enhedslisten mener, men som var skældud til samtlige andre partier, som har tilladt sig at have det synspunkt, at der skal være ret og rimelighed i den måde, vi udbetaler danske offentlige ydelser på, jo sådan set bare var en skåltale.
For når Venstre vælger at stemme, som vi gør, er det jo, fordi vi ikke støtter en afskaffelse af optjeningsprincippet.
Jeg tror ikke, det er en overraskelse for nogen, at vi ønsker at opretholde optjeningsprincippet både for folk, der kommer fra lande uden for EU, men også for EU-borgere.
For vi synes sådan set, det giver rigtig god mening, at man skal have været i det danske samfund og bidraget, betalt skat, været bosiddende her i en periode, før man får fuld adgang til danske sociale ydelser.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Sådan kan man godt stille det op.
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at Venstre hele tiden har forsvaret den lov, som de selv stod fadder til i 2010, og det fremgik faktisk også af min ordførertale, da jeg jo ikke påstod, at det forslag, vi fremsætter i dag, i et og alt er i overensstemmelse med Venstres og for den sags skyld Konservatives og Dansk Folkepartis holdning. Jeg gjorde bare opmærksom på det faktum, at selv om der konstateres et flertal for forslaget B 60 , har det ikke nogen praktisk betydning, og at situationen nu er den, at hvis de borgerlige partier ønsker det, kan de få gennemført et lovforslag, hvor i hvert fald en del af det, der lå i den kritik – det var det ordvalg, jeg brugte – som de har fremført af regeringens fortolkning af reglerne, nu kan føres ud i livet, fordi skatteministeren har sagt, at hvis der er flertal for Enhedslistens forslag, så vil han respektere det og administrere i overensstemmelse med det.
Og jeg forstår da så ikke, at man ikke benytter den chance, der er, når nu man har konstateret, at der ikke er flertal for ens eget forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-05-27:
Jeg havde nemlig spurgt, om jeg skulle komme op, men jeg fik at vide, at vi skulle tage korte bemærkninger hernedefra, så det vil jeg gøre.
Jeg har egentlig bare et spørgsmål, fordi Enhedslistens ordfører jo nu står og fører sig frem om, at hvis man ikke stemmer for det her, er det, fordi alt det, man har sagt igennem måneder, ikke længere står ved magt.
Men det handler jo på ingen måde om, at vi ikke gerne tager den kamp, der handler om at sikre ret og rimelighed i udbetalingen af danske børnepenge, herunder dialogen med Europa-Kommissionen.
Så jeg vil blot høre, om Enhedslistens ordfører ikke kan bekræfte, at når vi stemmer imod, er det, fordi Enhedslisten har valgt at inkludere en annullering af VK-regeringens optjeningsprincip.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-27:
Tak for det.
I betænkningen til det her lovforslag har vi i Dansk Folkeparti angivet, at såfremt vores ændringsforslag til anden behandling ikke blev vedtaget, ville vi redegøre for vores stilling her ved tredje behandling.
Så det er det, jeg gør nu.
Lovforslaget går jo ud på, at man vil lave et pålæg om, at børnene skal opholde sig i Danmark, for at børne- og ungeydelsen kan udbetales, hvilket vi i Dansk Folkeparti synes er ganske rimeligt.
Vi har ved andenbehandlingen stillet et ændringsforslag, der skulle gøre, at der samtidig blev opretholdt et optjeningsprincip, så man ikke kunne optjene retten til det fra dag et med en minimal indsats på 9 timer om ugen.
Det ændringsforslag faldt desværre ved andenbehandlingen, og derfor er vi i Dansk Folkeparti kommet frem til den konklusion, at vi stemmer gult til det her lovforslag.
Vi synes, det er ganske rimeligt, sådan som Enhedslisten foreslår, at børnene skal opholde sig i Danmark.
Derfor kan vi ikke stemme nej til forslaget, men vi mener også, det er forkert, at optjeningsprincippet fjernes, og derfor kan vi ikke stemme ja til forslaget.
Så derfor er Dansk Folkepartis konklusion, at vi stemmer gult til det samlede forslag, for vi synes faktisk, at kombinationen af et optjeningsprincip plus det, at børnene skal opholde sig i Danmark, er ganske rimelig.
Først vil jeg lige komme med en lille stikpille til fru Ellen Trane Nørby fra Venstre, for det fremgår faktisk meget tydeligt af betænkningen, at Venstre og Konservative ville stemme nej til forslaget, selv om man støttede Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Så selv om optjeningsprincippet var blevet vedtaget ved andenbehandlingen, ville man stadig væk stemme nej ved tredjebehandlingen.
Så det er ikke helt korrekt, at det er den samlede grund til, at man vil stemme nej, men det må Venstre selv redegøre for.
Det ærgrer mig lidt, at Enhedslistens ordfører siger, at det her ikke er vigtigt for Dansk Folkeparti efter valget.
Det er det faktisk.
Det er utrolig vigtigt.
Grunden til, at vi ikke støtter Enhedslistens forslag, er jo faktisk, at det ikke er vidtgående nok.
Vi er sådan set enige med Enhedslisten i, at der skal være et bopælskrav, altså at børn skal være i Danmark, men vi ønsker bare ud over det også at opretholde et optjeningsprincip.
Faktisk er der, som det står i loven i dag, både et krav om et optjeningsprincip og et bopælskrav.
Den ene af delene vil Enhedslisten så fjerne, og det er jo derfor, vi ikke støtter det fuldt ud, men ender med at stemme gult.
For vi vil sådan set gerne have begge dele.
Det betyder faktisk bare, at vi gerne vil gå endnu længere, end Enhedslisten vil.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Først tak til ordføreren, fordi han lige mindede salen om, hvad det egentlig er, Venstre og Konservative har indstillet, nemlig at de vil stemme imod det under alle omstændigheder.
Det skulle jeg selvfølgelig have udnyttet noget kraftigere i min ordførertale, så tak for den del.
Jeg har ellers det samme svar til hr. Dennis Flydtkjær som til fru Ellen Trane Nørby.
Man må jo bare forholde sig til den virkelighed, at der ikke kan skabes flertal for at pålægge regeringen at administrere i overensstemmelse med Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis ønsker.
Men der kan skabes flertal, hvis Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti vil det, for at pålægge regeringen at administrere i overensstemmelse med en anden vigtig præmis, der står i den her lov, nemlig at det er en forudsætning for at få udbetalt børnecheck og børnetilskud, at barnet opholder sig her i landet.
Da jeg har forstået det sådan – og man kunne jo bare høre på ordførerens ordførertale for lidt siden – at det er vigtigt for Dansk Folkeparti, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man stemmer gult ved den her lejlighed.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-27:
Jeg skal ikke sige noget til selve indholdet i lovforslaget, men jeg vil bare takke justitsministeren for, at man har valgt at være med på, at lovforslaget bliver delt op i to dele; det synes jeg er god stil, og det synes jeg at resten af regeringen kunne lære noget af, altså at når nogen gerne vil have lov til at stemme for en del af et lovforslag og de dermed beder om at få det splittet op, så er det noget, vi gør.
Så tak for det.
Og nu har jeg ovenikøbet fået ministerens opmærksomhed, så det kan jo ikke være bedre.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Jeg er fuldstændig på det rene med, hvad Dansk Folkepartis holdning er i den her sag.
Der har været lidt slør, for under en tidligere behandling fik vi at vide, at det måske ikke var så vigtigt endda, men skidt med det.
Det er Dansk Folkepartis holdning, og vi er dybt uenige med dem.
Det betyder, at man diskriminerer både udenlandske og danske statsborgere.
De skal betale det samme i skat, men de kan ikke få de samme rettigheder.
Det holder jo simpelt hen ikke.
Hvorfor vil man så ikke det?
Så er det, vi tillader os at konkludere, at så er det måske til syvende og sidst, fordi man ikke tør udfordre EU-retten, når det kommer til stykket.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-05-27:
Grunden til, at optjeningsprincippet er vigtigt, er jo ganske enkelt, at vi ikke synes, det er rimeligt, at man kan optjene retten til bl.a. børne- og ungeydelsen fra dag et med en minimal indsats på 9 timer om ugen.
Det mener Enhedslisten så er rimeligt.
Vi mener faktisk, at kombinationen af de to ting er vigtig, altså at man både har bidraget til samfundet et stykke tid og at familie og børn samtidig også opholder sig i Danmark.
Det synes jeg ikke er et urimeligt krav.
Enhedslisten har så lidt mere snævre krav, men det gør jo ikke, at Dansk Folkeparti ikke synes, at det her er vigtigt.
Jeg tror faktisk, at vi synes, det er endnu mere vigtigt end Enhedslisten, fordi vi trods alt er klar til at gå endnu længere, end Enhedslisten vil.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Jeg vil gerne høre SF's ordfører, om SF's ordfører husker Combus.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Ja, det gør jeg.
Mai Mercado (KF), 2014-05-27:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at i den ideelle verden ville vi selvfølgelig alle sammen helst have, at alle kendte deres fædrene ophav – i den ideelle verden.
Men nu nævnte jeg jo i min tale et eksempel, som jeg også godt vil tage frem her og spørge lidt ind til.
Hvis man nu har et par, hvor manden begår vold af utrolig voldsom grad mod kvinden, som flygter og tager på krisecenter og finder ud af, at hun er gravid, så vil der jo være sandsynlighed for, at hun vil blive presset ud i en abort, hvis der ligger et senere krav om, at han, altså voldsmanden, skal ind og tage en faderrolle og tage et faderansvar.
Så vil der være nogle, som siger nej, og som vælger at få en abort i stedet.
Og så tænker jeg bare, at så er vi ude i nogle konsekvenser, som jeg ikke er sikker på at Socialistisk Folkeparti har medregnet.
For der er også hændelser med konsekvenser, hvor ikke alt er som i den ideelle verden.
Mai Mercado (KF), 2014-05-27:
Det kommer jo an på, hvad en beretning skal indeholde.
Vi vil jo gerne være med til at kigge på det her område.
Men jeg må også bare holde fast i, at for os er det med udgangspunkt i barnets tarv.
Det er med udgangspunkt i at sikre en så tryg opvækst og en så god opvækst som overhovedet muligt.
Jeg ser jo ikke det her beslutningsforslag som et, der tager hånd om børnene.
Jeg ser tværtimod beslutningsforslaget som et, der potentielt risikerer at optrappe konfliktniveauet, og som spiller forældre ud mod hinanden.
Det er både biologiske forældre, men også en eventuel stedforælder, der er kommet til senere.
Jeg siger bare, at vi af hensyn til barnets tarv er betænkelige ved at gå ind og støtte det her beslutningsforslag.
Men at kigge på en beretning afviser vi jo ikke.
Vi er jo altid gode, konstruktive samarbejdspartnere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Jamen det interessante er jo, at statsforvaltningerne anfører, at lige præcis børneloven, som den ser ud, er med til at optrappe konflikterne.
Det synes jeg at den konservative ordfører skulle anerkende.
Det er statsforvaltningerne, der påpeger, at her er der faktisk et konfliktområde, fordi en mand, der rettelig er biologisk far til et barn, ikke kan blive anerkendt som biologisk far, og at det i sig selv skaber nogle konflikter.
Så det var måske lidt af et overkill, den konservative ordfører kom ud i.
Men det, jeg vil høre, er, om den konservative ordfører i fuldstændig modstrid med Dansk Folkepartis og Liberal Alliances ordførere ikke vil være med til, at vi i Socialudvalget kigger på en beretning, der kan endevende hele området.
Mai Mercado (KF), 2014-05-27:
Så vil jeg da godt lige tage talen en gang til – ikke hele talen, men starten af den: Der findes mange etiske dilemmaer; dette er et af dem.
På den ene side – og så kommer hele indholdet i mit på den ene side – og så er der på den anden side, hvor jeg så siger, at det er den anden side, der vejer tungest.
Deri ligger jo egentlig svaret på spørgsmålet fra fru Pernille Vigsø Bagge, nemlig at for os er det altså afgørende, at man, når man har en familie, også passer på den familie.
Vi kan jo se, at der potentielt er nogle problemer med det her beslutningsforslag.
Lige nu sidder vi som socialordførere og skal samles for at diskutere samværsregler og de her problemstillinger, der er med statsforvaltningerne.
Der synes jeg jo at det er lidt mærkværdigt, at vi på den ene side har et forslag, der er med til at optrappe konfliktniveauet i familierne, mens vi på den anden side skal sidde til møder andetsteds med socialministeren og forsøge at finde ud af, hvordan de her konfliktfyldte familier skal håndteres.
Jeg synes ikke, at der er overensstemmelse i den politik, SF fører på det her område.
Det må jeg bare sige.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at man ikke rigtig anerkender, at der er nogle problemer på det her område.
Den konservative ordfører giver i hvert fald ikke som resten af Folketingets partier, der har været på talerstolen, udtryk for i sin ordførertale, at man er villig til at se på området.
Skal jeg forstå det sådan, at den konservative ordfører i det hele taget synes, at det er et problem, at man kan omstøde et faderskab inden for 6 måneder?
Det er jo logikken ud fra det, den konservative ordfører siger.