runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Det vil jeg spare dem, der lytter, for.
Men jeg synes sådan set, at Liberal Alliance skal se på, hvad regeringen har gjort – man kan tage tilbagetrækningsreformen: Det er jo at flytte mennesker fra passiv forsørgelse ved hjælp af aktiv arbejdsmarkedspolitik, så de kan være på arbejdsmarkedet, også det private.
For det første var det dyrt for de offentlige kasser, men for det andet, så var det jo ikke kun uddannede, men også erfaren arbejdskraft, som godt kunne blive på arbejdsmarkedet, men som vi betalte for at trække sig tilbage.
Jeg tror efterhånden, det står lysende klart for alle danskere, at det da var meget behageligt, hvis man havde muligheden, men at vi bare ikke havde råd til det.
Derfor synes jeg egentlig, jeg vil svare ja til Liberal Alliances spørgsmål, og tilbagetrækningsreformen er jo et konkret eksempel på, at vi synes, det er en rigtig vej at gå.
Derfor er mit spørgsmål: Synes hr. John Dyrby Paulsen, at 4.000 kr. pr. familie er mange penge, eller synes han, at det ikke er værd at snakke om?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Der er ingen tvivl om, at 4.000 kr. er mange penge for en familie.
Det er mange penge for dem, der har måttet leve på starthjælp og reducerede kontanthjælpsydelser – det, vi kalder fattigdomsydelserne.
Og det ved de forrige regeringspartier jo udmærket, for det var dem selv, der som regering indførte de fattigdomsydelser, og de ved også, hvad det betyder.
Alligevel har man holdt fast i de fattigdomsydelser, og selv om jeg kan forstå på hr. Peter Christensen, at han godt ved, at det er mange penge for en familie, vil han alligevel holde fast i de der mærkværdige ydelser.
Så den går jo flere veje.
Ja, 4.000 kr. er mange penge, og specielt for folk, der ikke har de store indkomster i forvejen, er det rigtig, rigtig mange penge.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Svaret til alle de danske familier, der ikke har været ramt af et kontanthjælpsloft – og det er dog de fleste familier – er altså: Ja, vi synes faktisk, det er mange penge, men det skal I betale, og så forventer vi oven i købet, at I går ud og sætter gang i privatforbruget. Er der hos Socialdemokratiet overhovedet ingen reflektioner over, at det kunne være, at danskerne reagerede ved at holde på deres egne penge, når man sender sådan en regning ud?
Og det er jo gennemsnitligt – der vil jeg lige være fair over for Socialdemokratiet – 4.000 kr., hvilket betyder, at velhavere, der bor i et energihus og ikke bruger meget energi, ikke ryger, lever det politisk korrekte liv, ikke får den store regning, mens dem med de små indkomster, som bor i den utætte lejlighed, og som ryger, drikker og spiser usund mad, skal betale meget mere.
Det må Socialdemokratiet forklare.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg bliver nødt til at sige det meget klart: Vismændene siger jo ganske klart i deres rapport, at hvis man opkræver mere i skat og bruger de penge til fornyede aktiviteter i samfundet, er den gavnlige effekt på beskæftigelsen entydigt positiv.
Det, Venstre glemmer, er jo, at de skatter og afgifter, der bliver opkrævet, går til at skabe nye aktiviteter, de går til andre ting, de bliver i samfundet.
Og de mennesker, der i dag er ledige, og som nu kommer ud i job, får en bedre økonomi.
Sådan er det.
I Venstre glemmer man jo den anden side af lighedstegnet, nemlig at de penge, der bliver krævet op i skatter og afgifter, har to effekter: Den ene kan være en sundhedsmæssig effekt, og den håber vi på, og den anden kan være, at det har en effekt på jobskabelsen, og det ved vi at det har.
Så samlet set er det her altså en gevinst for det danske samfund.
Vi får skabt vækst, og vi får skabt arbejdspladser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Tak, formand.
Der var jo en amerikansk komiker, der på et tidspunkt sagde, at en politiker er et menneske, der ryster din hånd før valget og din tillid bagefter.
Og man må sige, at det måske blev sagt sådan i et skær af komik, men her i Danmark er det jo desværre blevet dramatisk alvor med den nye regering, der er kommet til efter valget.
Hr. John Dyrby Paulsen taler meget om, at det i et demokrati, hvor man indgår kompromiser, er det rene vrøvl at tale om løftebrud.
Og derfor må jeg spørge hr. John Dyrby Paulsen, hvorfor det er det rene vrøvl at tale om løftebrud, når selv ting, der før valget fra Socialdemokratiets side blev udråbt som ultimative krav til en ny regering, er væk.
Altså, man ændrer selv ting, om hvilke man over for vælgerne har sagt: Det her er ikke bare et løfte; det er ikke bare noget, vi vil kæmpe for; det er et ultimativt krav til dannelsen af en ny regering; der kommer simpelt hen ikke en regering under socialdemokratisk ledelse, uden at det bliver sådan her, som vi nu lover vælgerne.
Hvordan kan det være det rene vrøvl at tale om løftebrud i forhold til sådan nogle emner?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-10:
Jeg vil bare gerne rette en misforståelse.
Liberal Alliance ønsker bestemt ikke at være i konflikt med Venstre.
Tværtimod, vi vil meget gerne medvirke til, at Venstre rykker ind i regeringskontorerne igen, men jeg synes ikke, at hr. Anders Samuelsen fik svar på det spørgsmål, som han stillede, og derfor vil jeg stille det på en anden måde: Mener ordføreren, at markant lavere offentlige udgifter, et markant lavere skattetryk og dermed en markant bedre konkurrenceevne for Danmark er den medicin, som Danmark har brug for i den situation, vi står i nu?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Hvad er det, der for alvor kan sætte gang i det, man kan kalde en positiv spiral?
Det er jo, at danskerne tør investere deres egne penge, at de har tillid til deres egen økonomi, og at vi får sat gang i boligmarkedet ved at folk tør investere.
Det er derfor, jeg siger, at det jo ikke nytter noget, at Socialdemokratiet kun vil snakke om den ene del af deres økonomiske politik.
Vi fra Venstre vælger at se på det som en helhed, og der ser vi et problem, som er, at man vælter skatter og afgifter ud på danskerne.
Jeg tror rent faktisk, at det slet ikke er gået op for danskerne endnu, hvad det her kommer til at betyde.
Jeg tror, at de først opdager det, når rudekuverten kommer ind ad døren, og da er det jo desværre for sent.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-10:
Jeg kan høre, at ordføreren ikke synes, det er noget særligt, at vi rent faktisk vil give de penge, som det koster med det ekstra optag, men at han derimod synes, at det var helt o.k., at der under den tidligere regering manglede de penge til det ekstra optag.
Vil ordføreren bekræfte, at det er sådan lidt ligegyldigt med de ekstra penge, vi nu har givet, for at universiteterne bl.a. skal have råd til de ekstra studerende, og at det heller ikke var noget problem, at man i den tidligere regerings forslag ikke fulgte det ekstra optag op med ekstra penge?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg kan forstå, at venstrefløjen gerne vil have ros for at følge loven og finde finansieringen til lovbundne udgifter.
Jeg håber, at vi kan finde hinanden, få en aftale.
Vi er mødt konstruktivt op, og igen håber vi jo, at der er lidt alvor bag regeringens ord om, at den gerne vil lave brede aftaler.
Hvis forudsætningen for at få et godt forhandlingsklima er, at jeg skal stå her og rose regeringen for at følge lovbundne udgifter, så gør jeg det gerne.
Jesper Petersen (SF), 2011-11-10:
Tak for lejligheden til nu at diskutere med hr. Peter Christensen som finansordfører.
Jeg er lidt optaget af, hvad der egentlig er Venstres politik i forhold til de multinationale selskaber, for i den her finanslov bliver det lagt frem, at vi nu sætter ind med skrappere kontrol, styrket lovgivning og sørger for, at nogle af de penge, der er sluppet uden om, bliver kontrolleret bedre, og at vi får strammet op på nogle af de regler, der gør, at der er blevet betalt meget lidt i skat for en række selskabers vedkommende.
Der var først en skatteminister, der hed hr. Troels Lund Poulsen.
Siden blev finansordføreren her så skatteminister.
Hr. Troels Lund Poulsen fremlagde en handlingsplan om multinationale selskaber.
Så blev hr. Peter Christensen skatteminister, og så blev den handlingsplan trukket af bordet.
Det var lidt svært dengang at finde ud af, hvad der egentlig var Venstres politik, og nu har jeg noteret mig, at man igen egentlig har kritiseret, at vi nu vil gøre noget ved, at vi får pengene i kassen fra de multinationale selskaber.
Nu vil jeg egentlig bare gerne høre, hvad der er den opdaterede version.
Støtter man, at vi sætter skrappere ind, eller gør man ikke?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Der er meget symbolpolitik, for jeg kan forstå, at det løfte, som hr. Jesper Petersen taler om, reelt handler om to ekstra medarbejdere til SKAT.
Men igen: Hvis det er det, der skal til for at stive regeringen af, altså at man skal have ros for det, så for min skyld ingen alarm.
Men nu kan jeg forstå, at SF vil garantere, at der kommer flere penge i kassen, og jeg kunne forstå på den nye skatteminister, at de internationale virksomheder snyder.
Det er jo interessant, hvis de snyder.
Så synes jeg virkelig, at regeringen skal få gjort noget ved det.
Det var ikke en viden, jeg var i besiddelse af som skatteminister.
Når det kommer til, om der er regler, der skal laves om, om der er lovgivning, der skal laves om, så synes jeg, at man skal lave lovændringer, hvis det viser sig, at der er nogle helt konkrete problemer.
Det var det, jeg som tidligere minister bad SKAT om at finde ud af
: Er der nogle helt konkrete steder, hvor der er problemer?
Er der steder, hvor vi har en slap lovgivning sammenlignet med landene omkring os?
Det var ikke mit indtryk.
Jesper Petersen (SF), 2011-11-10:
Jeg kan bare konstatere, at der så er en dyb, dyb uenighed i Venstre på det her område.
Altså, da hr. Troels Lund Poulsen var skatteminister, fremlagde han en handlingsplan, som jeg står med her, hvor der bliver strammet op, eller hvor der i hvert fald er forslag om at skulle se på f.eks. det her om fremførsel af underskud, og om reglerne vedrørende afskrivninger er gode nok.
Der bliver virkelig problematiseret nogle ting her, og det er nogle af de greb, som den nuværende regering så tager.
Og ja, det giver penge i kassen.
Man kan jo simpelt hen sige sig selv, at det vil komme til at ske, og det mente hr. Troels Lund Poulsen sådan set også, da han var skatteminister.
Det var langsomt ved at gå op for Venstre dengang, at det altså ikke var holdbart, at der var nogle, der år efter år kunne undgå at betale skat i det her samfund, selv om de havde meget, meget stor omsætning og måtte formodes at have gavn af de danske forbrugere og de danske erhvervsvilkår.
Så der var nogen, der egentlig var på vej til at mene, at det måske var en god idé at gøre noget ved det.
Nu tager vi så fat på nogle af de ting, hvorom en Venstreminister på et tidspunkt sagde: Det her må vi hellere undersøge om vi ikke skal gøre.
Og så kom der en anden Venstreminister, som var hr. Peter Christensen, og fejede det af banen og sagde: Kør bare videre.
Vi lukker øjnene for, at der ikke bliver betalt skat år efter år.
Nu skal jeg bare være helt sikker på, at svaret er, at Venstre ikke mener, at der skal sættes ind på det her område.
På trods af uenigheden er det nu Venstres svar, at der ikke skal gøres noget ved de multinationale selskaber.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Vi er parate til at diskutere, hvis der er helt konkrete problemer, huller, som man bør gøre noget ved.
Vi har også den holdning, at man skal sørge for, at dansk skattelovgivning ikke er markant anderledes end den i landene omkring os, for det taber vi arbejdspladser på.
At gøre et stort nummer ud af, at der nu kommer to ekstra medarbejdere hos SKAT, at man nu vil hænge virksomheder ud på nettet, hvis de ikke betaler skat – der kan jo faktisk være grunde til, at de ikke betaler skat – kan SF have for sig selv.
Jeg beder så en stille bøn om, at det ikke betyder, at der er store investeringer fra internationale virksomheder, som går uden om Danmark.
Vi så i TV-avisen i Danmarks Radio for nogle uger siden, hvordan de viste, at dem, der skaber arbejdspladser i Danmark, dem, der investerer i Danmark, er de omtalte multinationale, internationale virksomheder.
Men de er udset som symbol på noget, SF ikke kan lide, noget, der skal ned med nakken, og så er det jo bare ærgerligt for de tusinder af danskere, der arbejder for den type virksomheder.
Vi er optaget af ægte vækst og ikke den slags tom symbolpolitik.
Kirsten Brosbøl (S), 2011-11-10:
Skal vi have ros for at finansiere lovbundne udgifter til et øget studieoptag?
Det er jo op til andre at bedømme.
Man kunne måske med rette kritisere den tidligere regering for i sit finanslovforslag for 2012 ikke at have finansieret dette øgede optag.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Hvordan ville den tidligere regering have finansieret det her øgede optag?
Det er jo altså knap 1 mia. kr., vi taler om – altså et hul, som man overlod til den nye regering, med hensyn til at finansiere det her øgede studieoptag.
Altså, har man finansieret det øgede optag, eller har man ikke?
Det har den nuværende regering.
Det havde den tidligere regering ikke.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Vi lader os gerne måle på økonomisk ansvarlighed, og jeg vil gætte på, at havde vi vundet valget, ville der have været forhandlinger, ligesom der foregår forhandlinger nu.
Det ville dog have været en anden minister, der havde indkaldt til forhandlingerne, men jeg vil gætte på, at det ville have været den samme kreds af partier, der ville have siddet og forhandlet om det her spørgsmål.
Jeg ved ikke, om debatten går ud på, at vi ikke skal kunne finde hinanden på området.
Så kan vi da bruge tid på det.
Det ville ikke være min tilgang.
Min tilgang er, at vi fortsætter de gode forhandlinger, der er, finder konkret finansiering og får en bred aftale på området.
Det er vores tilgang til uddannelsesområdet og forskningsområdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2011-11-10:
Jamen det er sådan set ikke det, vi sidder og forhandler om.
Vi forhandler om udmøntningen af forskningsmidlerne.
Det er også knap 1 mia. kr., og der er det rigtigt at vi stadig væk har alle partier med rundt om bordet.
Det er rigtig fint, og jeg håber bestemt også, at vi får en bred aftale.
Det er ikke en del af de forhandlinger, vi sidder midt i.
Hvad angår finansieringen af et øget studieoptag i 2011, udgifter, som man allerede kunne se, og som ikke var finansieret i den tidligere regerings finanslovforslag, er det ikke uansvarligt, at man altså efterlader en milliardregning til en ny regering uden at anvise, hvordan man i øvrigt selv ville finansiere det?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg synes, at vi måske skulle tage et helt nøgternt kig på ansvarlighed og økonomi.
Den tidligere regering ville have fundet penge til lovbundne udgifter.
Der var i det hele taget fremlagt en ansvarlig økonomisk ramme, der indeholdt reformer – reformer, som Socialdemokratiet var imod.
Hvad var svaret fra Socialdemokratiet?
Det er jo det, der næsten ville være underholdende, hvis ikke det havde været tragisk for landets økonomi.
Det er, at man lægger en plan frem, som er massivt underfinansieret, hvori man spreder løfter til højre og venstre, og dagen efter valget løber man fra hele.
Finansministeren siger oven i købet, efter at han er blevet finansminister: Ja, vores egen plan var hamrende uansvarlig.
Så fri mig for at blive angrebet for, at VK-regeringen ikke førte en ansvarlig økonomisk politik.
Jeg synes, det ville klæde Socialdemokratiet at sige: Ja, vi vandt valget på valgflæsk.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-10:
I Socialdemokratiet er vi faktisk meget optaget af, at der i den virkelige verden – derude på den anden side af murene – i dag er i omegnen af 160.000 mennesker, der er ledige i Danmark.
Det tal ser efter al sandsynlighed ud til at stige, og det regner jeg også med ordføreren er enig med mig i.
Det bekymrer faktisk os, at der er så mange.
Vi ved også godt, at en af årsagerne til, at væksten i økonomien ikke er i gang i Danmark, og at folk er usikre, netop er, at de netop ikke har troen på, at de har et arbejde i morgen.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det tal er foruroligende, og at det også er baggrunden for, at der er brug for en kickstart i Danmark, så troen på, at økonomien kan komme på plads, kommer tilbage?
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg synes da, det er bekymrende, når vi har en stigende ledighed, selvfølgelig gør jeg det – af mange grunde.
For det første er det altså sjovere for alle, når der er gang i hjulene, når der er vækst og ens købekraft stiger, og når man ikke skal være bekymret for ledighed.
For det andet er det også det bedste socialpolitiske instrument, vi overhovedet har.
Det var det for den tidligere regering, da det lykkedes at få bragt ledigheden ned på danmarkshistoriens laveste niveau.
Det var da godt.
Og derfor er det modsatte selvfølgelig også ærgerligt.
Det er alligevel interessant at høre, at Socialdemokratiet via sine spørgsmål anerkender, at der er de her omkring 160.000 ledige, og at man så laver en kickstart, der ifølge de tal, jeg fik, ligger på 9.000.
Hvad er så sandheden?
Den er: Ja, der vil stadig være en stor gruppe danskere, som er ledige.
Ergo kan vi politikere ikke skabe fuld beskæftigelse ved at øge skatter og afgifter.
Det handler jo om, hvordan vi får skabt ægte privat vækst, og det har Socialdemokratiet ikke et ærligt svar på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-10:
Jamen når Venstre og ordføreren nu anerkender, at det er et problem, at der er så mange ledige, og ordføreren også tidligere i dag anerkendte, at den plan for en kickstart, som regeringen har fremlagt, giver 9.000–13.000 flere i arbejde, og det vil sige, at man også sikrer, at der ikke bliver flere ledige, end der er i øjeblikket, kan man så tage det som udtryk for, at Venstre vil tage de lediges problemer alvorligt og faktisk vil stemme for det finanslovforslag, som regeringen har fremsat?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Vi bekendtgjorde jo klart i fredags, da vi var på det her ene besøg, som vi under de centrale forhandlinger har haft lejlighed til at aflægge finansministeren, at vores agt med de forhandlinger selvfølgelig er at bringe os i en situation, hvor det er uomtvisteligt, at vi stemmer for finansloven.
Det er jo det vi gerne vil at der ikke skal være tvivl om, bl.a. også fordi vi må gå ud fra – det gjorde vi i hvert fald også i fredags, og det er det, vi gerne vil have afklaret i dag, og det går jeg ud fra at vi kan komme lidt nærmere, for vi har fortsat en lang debat foran os – at når man render rundt og påstår over for befolkningen, at man vil det brede samarbejde, vil man det.
Men hvordan kan det så være, at man tilrettelægger en proces for finanslovforhandlingerne, der umuliggør det brede samarbejde?
Hvis man vil lave et bredt samarbejde, nytter det jo ikke noget, at man på det tidspunkt, hvor finansministeren har sagt, at finanslovforhandlingerne er afsluttet, siger til mig, når jeg spørger om, hvordan forslaget om at hæve afgifterne påvirker grænsehandelen, at det må jeg spørge om i Folketingssalen, og at jeg måske kan få svar på det næste onsdag eller næste onsdag igen.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Der er et stort problem ved regeringens samlede økonomiske politik, og det er, at det, vi ved slår igennem uden nogen forsinkelse og med en effekt, der ingen tvivl er om, er de store skatte- og afgiftsstigninger, der kommer.
Finansministeren startede sin præsentation af finanslovoplægget med at slå fast, at det allerstørste problem i Danmark er, at privatforbruget er gået næsten i stå – en god erkendelse, fordi den er sand.
Så dykker man ned og ser på den konkrete politik og siger, når man kan se et problem: Gad vide, hvad regeringen så vil gøre ved det?
Og så er overraskelsen jo endnu større, når man ser, at svaret er: Jo, vi tager nogle flere penge fra danskerne.
Det er jo derfor, det kan være udmærket at fremrykke offentlige anlægsinvesteringer, men det nytter jo ikke noget, når det kombineres med så store skatte- og afgiftsstigninger, som der lægges op til, fordi det jo samlet set betyder, at vi ikke får gang i privatforbruget, for man skal være socialdemokrat eller SF'er for at tro, at måden, man får danskerne til at bruge flere af deres egne penge på, er ved, at staten tager dem fra dem.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Så må jeg også tolke det som et hip til Venstre om, at de skal se at komme ind i kampen og være et ansvarligt parti og på samme måde opretholde den her tradition, vi har om finansloven.
Jeg vil bare konstatere, at det er sådan, jeg udlægger det svar.
Så vil jeg godt gå et skridt videre, for jeg bemærkede, at hr. Kristian Thulesen Dahl omtalte kickstarten og jobskabelsen positivt.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl og dermed Dansk Folkeparti ikke enig i, at det, der må være hovedopgaven med finansloven i Danmark, er at skabe flere job og skabe mere vækst?
Det er svært med det underskud, vi har overtaget, men er det ikke også hovedsigtet for Dansk Folkeparti, at vi får skabt flere job og mere vækst i Danmark til gavn for danskerne?
Anni Matthiesen (V), 2011-11-10:
Tak for det.
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge ind til nogle af de ting, som hr. Peter Christensen jo også var inde på tidligere i dag, bl.a. det med, at man nogle gange skal sluge nogle kameler.
Jeg vil gerne høre fru Marianne Jelved om det med, at man nu vil lægge afgifter på de usunde fødevarer, altså afgifter på sodavand, chokolade, cigaretter m.m. Mener fru Marianne Jelved ikke, at der er en risiko for, at vi bare øger grænsehandelen?
Jeg kan i hvert fald sige, at i det område, hvor jeg kommer fra, er det helt naturligt, at flere og flere bare trækker ned over den tyske grænse for at købe de her varer.
Synes fru Marianne Jelved, at det er sundere at købe slik i Tyskland frem for at købe slik i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Nu har vi sådan set i mere end 100 år haft afgifter på mange forskellige varegrupper i Danmark.
Dengang vi for meget lang tid siden – i begyndelsen af 1900-tallet – lagde afgift på snapsen, faldt forbruget af snaps.
Det er bare for at tage en succeshistorie som et eksempel.
Vi har altid haft problemer med grænsehandelen, og derfor er det altid en afvejning.
Men den tidligere regering og regeringer før den har alle sammen brugt det at lægge afgifter på diverse varegrupper som en måde at styre adfærd på.
VK-regeringen lavede en fedtafgift, som er ekstremt bureaukratisk, besværlig, uhensigtsmæssig osv., men det gjorde VK-regeringen.
Hvorfor gjorde den det?
Fordi den skulle skaffe nogle penge.
Hvad skulle den skaffe penge til?
Anni Matthiesen (V), 2011-11-10:
Det, fru Marianne Jelved her siger, er, at det udelukkende er for at få flere penge i statskassen, at man vælger at lægge de her afgifter på, og at det ikke er for at gøre danskerne mere sunde.
Eller hvad?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Det er begge dele.
Vi har jo fået god inspiration fra Forebyggelseskommissionen, som den tidligere regering nedsatte, og som kom med et forslag om, at vi burde lægge 10 kr. på cigaretprisen.
Der var mange andre ting, vi skulle gøre for at dæmpe forbruget af usunde fødevarer og ændre usunde vaner.
Vi har plukket noget af det ud og synes, at det, vi har gjort, er meget fornuftigt.
Jeg tror også på, at det skaber ændrede vaner, hvis vi samtidig laver kampagner og gør det muligt, at folk kan se, hvordan de kan ændre deres vaner i deres hverdag.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
Nu er vi i dag af den radikale ordfører blevet belært om, at det er ubrugeligt og helt ufattelig gammeldags, at man skal holde, hvad man lover i et svagt øjeblik, og jeg får jo en mistanke om, at i hvert fald statsministeren og udenrigsministeren på det punkt er overordentlig enige med ordføreren, for alt er, får vi at vide, et kompromis.
Jeg kunne derfor godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre – og det er selvfølgelig en meget tænkt situation – hvis nu man fik 90 mandater i Folketinget, så også ville garantere, at man stod fast på det princip, at man nemlig ikke ville finansiere et højere offentligt forbrug gennem øgede skatter og afgifter.