runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2010-01-26:
Jeg havde lyst til at sige 72,89 pct.
– altså, tænk på et tal.
Vi vil gerne have flest mulige til at bruge cykelhjelm, og kan vi få en mere til at gøre det i morgen, end der gjorde i går, er det jo den vej, vi skal gå.
Derfor har vi ikke noget egentligt måltal.
Jo, man kan sige, at kunne vi nå op på 100 pct., ville det være herligt, og det vil vi gerne, men det skal være, uden at det bliver på bekostning af, at der så er færre, der cykler.
Vi vil nødig have, at vi indfører sådan et krav, at kun halvdelen af dem, der cykler i dag, vil cykle, når kravet bliver indført.
Vi vil have flest mulige ad frivillighedens, sundhedens og fornuftens vej.
Nej, egentlig ikke.
Men jeg vil gerne lige sige, at jeg egentlig synes, at cykelhjelme er smarte.
Der er lavet rigtig mange smarte modeller, som oven i købet godt kan få dumme til at se klogere ud.
Jeg synes ikke, det så ofte er kloge, der kommer til at se dumme ud, når de har den på.
Der er mange flotte cykelhjelme.
Jeg synes ikke, vi helt kan sammenligne sikkerhedsseler med cykelhjelme, for sikkerhedsselen er der jo i enhver bil, det er bare lige at stikke armen ind over skulderen og trække den ned.
Der er krav om, at der er sæder til mindre børn, og der vil altid være en ansvarlig voksen.
Det er jo derfor, vi har lavet loven om sikkerhedsseler så smart: Der er altid en bag bilens ruder, der er ansvarlig, og det er den voksne, og det er den voksne, man giver en bøde, hvis et barn ikke har sele på.
Forskellen er, at på cykel færdes børnene alene.
Vi ved, hvordan børn nogle gange er onde og mobber hinanden lidt og måske gemmer hinandens cykelhjelme osv., og så kan man bare trække hjem.
Så det er ikke den samme problematik.
Endelig kan jeg som en sidebemærkning sige, at vores bycykelkultur jo også ryger fløjten, hvis vi indfører krav om cykelhjelm til alle.
Kim Christiansen (DF), 2010-01-26:
Jeg kan forstå, at fru Lone Dybkjær har ventet med spænding på at høre Dansk Folkepartis holdning til det her forslag, og nu skal jeg da udløse spændingen.
Der er sund fornuft i, at både børn og voksne skal bruge cykelhjelm.
Dansk Folkeparti mener ikke, et påbud vil have nogen som helst effekt på det her område, tværtimod kunne det have en negativ effekt.
Det fremhæver forslagsstillerne også selv i bemærkningerne til forslaget.
Det er og bliver forældrenes ansvar at sørge for, at deres børn bærer cykelhjelm.
Alt andet vil være uansvarligt af forældrene.
Det bliver nævnt, at det skal være muligt for politiet at stoppe børn, der kører uden cykelhjelm, men at der ikke kan udstedes bøder.
Nej, naturligvis kan der ikke det, det er jo børn, vi har med at gøre.
Derfor er det også efter Dansk Folkepartis mening irrelevant at lave lovgivning, når der ikke kan sanktioneres, og som andre har været inde på, vil det være spild af politiets ressourcer.
Der står ikke noget om, at den voksne skal have hjelm på, men det er måske en forglemmelse.
Jeg tror, vi skal passe på med ikke at regulere borgernes adfærd ned i mindste detalje og dermed fratage borgerne muligheden for at udvise ansvar og omtanke.
Det er ikke alle, der gør det, men de skal da i det mindste have chancen.
Der er som sagt ikke nogen dokumentation – det er også bekræftet af justitsministeren – for, at et forbud vil øge brugen af cykelhjelm, tværtimod kunne det måske have den konsekvens, at færre ville tage cyklen.
Og det er i hvert fald ikke Socialistisk Folkepartis holdning til cyklisme, det ved jeg.
Det er heller ikke Dansk Folkepartis, for vi vil gerne have rigtig mange mennesker ud at cykle.
En anden ting er også, at der, hvor skaderne er størst – når vi ser på de tilfælde, hvor det skyldes manglende brug af cykelhjelm – faktisk er blandt de 12-16-årige, fordi det lige nøjagtig i den alder bliver en lille smule utrendy at køre med cykelhjelm, hvorimod de 0-12-årige faktisk er ganske flittige, som vi har hørt at statistikkerne siger.
Det er også Dansk Folkepartis opfattelse, at langt, langt de fleste forældre trods alt lever op til deres forældreansvar og giver deres børn cykelhjelm på.
Det tror vi på hjælper.
Vi støtter oplysning frem for påbud.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Nu har jeg med spænding ventet på, at Dansk Folkepartis ordfører skulle gå på talerstolen, for jeg har adskillige gange i trafikforligskredsen noteret mig, at hr. Kim Christiansen og jeg er meget enige om, at man skal opprioritere cyklismen i Danmark, og vi har derfor også begge kæmpet for, at der skulle sættes penge af til cyklismen.
Jeg er så ked af, at vores enighed ikke kan fortsætte på det her område til også at omfatte cykelhjelmen.
Men hr. Kim Christiansen siger også i sit ordførerindlæg, at han ønsker at arbejde for, at flere bruger cykelhjelm.
Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre for at få flere til at bruge cykelhjelm, for noget tyder på, at udviklingen i brugen af cykelhjelm er stagneret, at den ikke er stigende.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Altså, det kan man jo have forskellige meninger om.
Jeg har den klare mening, at hvis det blev påbudt at cykle med cykelhjelm, gjaldt det påbud for alle, og så så vi alle sammen lige idiotiske ud – for det er jo selvfølgelig sandheden bag alt det her, at så fikse er cykelhjelme jo ikke; der er nogle ganske få, de klæder, og jeg tror ikke, jeg hører til dem.
Det andet, jeg så vil sige, er, at jeg synes, det helt ærligt var et lidt for useriøst svar, for jeg er helt sikker på – uden at være gået tilbage og have læst referatet af debatten fra dengang, man diskuterede sikkerhedsseler – at man også dengang forsøgte sig med frivillighedens vej.
Det tror jeg faktisk man gjorde.
Og da det var en Venstrepolitiker med en meget liberal tankegang, nemlig hr. Knud Enggaard, der gennemførte det, gjorde han det jo kun nødtvunget.
Det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Han sagde: Jeg bryder mig jo som liberal ikke om at skulle lave et forbud mod at køre uden sikkerhedssele i en bil eller et påbud om, at man skal bruge sikkerhedssele.
Jeg er helt sikker på, man havde en stor diskussion om frivillighed og konstaterede, at man ikke nåede langt nok.
Derfor spørger jeg her: Kunne man ikke forestille sig den samme situation?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Vi ved, at en tredjedel af de børn, der er under 12 år, ikke kører rundt med cykelhjelm.
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre for at sikre, at de begynder at køre med cykelhjelm, når nu Venstre ikke har lyst til at støtte det her forslag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Nu er det jo en fornøjelse at få mails fra konservative vælgere, der siger, at de støtter vores forslag.
Han nævner et helt konkret eksempel, nemlig at hans søn skal på efterskole, og at kravet for at komme på efterskole er, at man både har cykel og cykelhjelm med.
Faren var bekymret for, om sønnen så overhovedet ville tage på efterskole, men sønnen svarede: Jamen når de andre skal, så vil jeg også.
Tror du ikke, at det vil have den effekt, at hvis vi laver et påbud, vil der være sådan en automatik omkring det, at man skal have cykelhjelm på?
Man sætter ikke på samme måde spørgsmålstegn ved det at have cykelhjelm på.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Nej, jeg tror ikke, at det vil have den effekt.
For det her forslag handler jo om børn, som er op til 11 år.
Der er sandsynligvis ikke så mange af dem, der er på efterskole.
Skiftet sker, hvis man kommer med et obligatorisk påbud, og så bliver de lige pludselig fri bagefter.
Men hensyn til børn fra 0-11 år er det min egen erfaring, at de fleste forældre sørger for det.
Jo, det er de fleste forældre, der sørger for det.
Det er nemlig over halvdelen af børnene, som har cykelhjelm.
Så derfor er situationen jo altså den, at hvis man laver et obligatorisk påbud, vil der ske det, at når de når aldersgrænsen på de 12 år, vil de da bare sige: Jamen ha!
Jeg behøver ikke have den på.
Så er det da meget bedre at have en pædagogisk holdning til det, en forældreholdning til, at det giver mere sikkerhed, at det betyder, at de undgår hovedskader, og at det er hensigtsmæssigt, at flest mulige cykler med cykelhjelm, og på den måde kan man så undgå, at der kommer sundhedsskader af, at de falder på deres cykel, kører ind i nogle andre, kører ned i et hul og på den måde slår hovedet.
Derfor er det bedste altså, at man opfordrer folk til frivilligt at tage en hjelm på.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Nu ved ministeren udmærket godt af erfaring, at det jo ikke er så nemt at have børn, og slet ikke teenagebørn.
Men ministerens argumentation tyder jo på – og det er sådan set i overensstemmelse med Det Radikale Venstres opfattelse – at vi i virkeligheden burde påbyde cykelhjelmen for dem, der er op til 15 år, eller muligvis for dem, der er op til 18 år.
Altså, de må jo ikke købe tobak, indtil de er 18 år, og på et tidspunkt må de vel heller ikke købe alkohol, og så kunne man jo godt sige, at det sådan var en meget naturlig aldersgrænse.
Man kunne jo også sige, at alle skulle bære cykelhjelm; det tror jeg vi ender med, helt ærligt.
Det er ikke sikkert, vi gør det i denne folketingssamling, men på et eller andet tidspunkt tror jeg såmænd der bliver et påbud om, at alle skal bære cykelhjelm.
Hvad mener ministeren om det?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Jeg synes, at alle skal bære cykelhjelm af egen fri vilje, men jeg synes ikke, at der skal være en lov, som siger, at man skal bære cykelhjelm, for så tror jeg desværre, det har den effekt, at færre vil cykle, når de kommer op i teenagealderen og voksenalderen; de vil tage bilen, og de vil tage bussen i stedet for.
Det er uhensigtsmæssigt af miljømæssige årsager, af sundhedsmæssige årsager og af hensyn til fremkommeligheden.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg synes, det er interessant, hvilke argumenter man finder frem, når man er imod noget, og det her er et af de sådan mere sublime, nemlig at de vil køre i bil i stedet for.
Det er der jo altså en del unge under 18 år der ligesom ikke kan.
Men til det her med, at det skal være ad frivillighedens vej, vil jeg sige, at min egen partifælle, hr. Hilmar Baunsgaard, i Folketinget stemte imod påbud om sikkerhedsseler, fordi han mente, at det var en berøvelse af hans frihed.
Den liberale Knud Enggaard, som var den, der gennemførte lovforslaget om, at det var obligatorisk med sikkerhedsseler – og dengang var det jo kun på forsæderne, og nu er det så mere – sagde, at der er grænser for, hvor meget man kan vide, uden at gøre noget, og derfor lod han det med sikkerhedsseler være et påbud.
Hvad siger ministeren til den argumentation omkring cykelhjelme?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Den holder ikke, for alternativet til obligatorisk at køre rundt med en cykelhjelm på en cykel er, at man vælger en anden transportform.
Det er det ikke med hensyn til sikkerhedsseler i biler, som jeg for øvrigt støtter bravt er obligatorisk både på forsædet og på bagsædet i dag.
Så derfor synes jeg ikke, at det ræsonnement holder på nogen som helst måde, for jeg vil gerne have, at flest mulige cykler.
Jeg er selv det gode eksempel, jeg cykler hver eneste dag, og jeg ved også, at fru Lone Dybkjær cykler rigtig meget, og det er der mange der gør, og godt for det.
Men hvis man blev tvunget til at tage en cykelhjelm på, ville der givetvis være nogle – det viser de konklusioner, som Rådet for Sikker Trafik jo også har – som ikke ville tage cyklen, fordi de ikke vil have den cykelhjelm på, af mange forskellige årsager, og det kan man jo undre sig over.
Men så må det være vores opgave ved hjælp af kampagner og ved at være det gode eksempel at sørge for, at man tager den cykelhjelm på.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Ministeren sagde jo, at hvis man tvinger børn under 12 år til at bære cykelhjelm, bliver det til et eller andet forbud, som gør, at lige så snart de er over 18 år, så holder de op med at bruge cykelhjelm, for så kan de lade være med at gøre det.
Men det samme må vel så også gælde for seler i biler.
Er det så også ministerens opfattelse, at når nu børnene bliver tvunget til at have sele på – mange gange under store protester fra især de helt små børn – så er det sådan, at lige så snart de er over 18 år og har deres egen bil, så dropper de selen, for nu kører de i deres egen bil uden mor og far til at tvinge dem i selen?
Er det så den logik, der også ligger bag den lov?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Man skal passe på med at karakterisere spørgsmål, men det her hører altså til underholdningsspørgsmålene.
Hvordan kan man sammenligne en cykelhjelm med en sikkerhedssele?
En sikkerhedssele skal man have på i bilen; det skal alle have på, uanset hvor gamle de er.
Det har ikke noget at gøre med, om et ungt menneske vil have noget på, som kan ødelægge vedkommendes frisure eller den måde, man ser ud på, og alle mulige andre ting.
Det er det, der er sagens kerne, nemlig at en del unge mennesker ikke vil have den forbandede cykelhjelm på af mange forskellige, også kosmetiske, årsager.
De føler, at de bliver latterliggjort og alle mulige andre ting.
Det har intet at gøre med sikkerhedsseler, altså om man skal bruge dem senere eller ej.
Jeg slet ikke forstå sammenhængen i det.
Man skal have lyst til at tage den på, fordi man ved, at den hjælper, hvis man falder og slår sig.
Men det skal altså være frivilligt.
Det viser al erfaring er den bedste måde at gøre det på, og det er den danske måde at gøre det på.
Kamal Qureshi (SF), 2010-01-26:
Jeg forstår slet ikke det her med, at det skulle være en eller anden særlig dansk egenskab ikke at lovgive på trafiksikkerhedsområdet.
Men det skal de, selv om det er besværligt.
Det er også sådan, at føreren af bilen nogle gange kan have besvær med selerne, men de bruger dem.
Og det er jo ikke noget, de vokser fra; tværtimod er det jo sådan, at det bare bliver naturligt at bruge dem.
Så den argumentation med, at hvis man tvinger børn til at bruge cykelhjelm, holder de op med at bruge den, i det øjeblik de så kan smide den fra sig, er jo ikke rigtig.
Det er jo rigtigt nok, at det har hjulpet meget, at der er kommet smartere cykelhjelme og alt muligt andet, men der er altså masser af trafiksikkerhedspolitiske tiltag, der er lavet som lovgivning herindefra, og som efterfølgende har virket og er blevet normalt for folk at følge.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-26:
Hr. Kamal Qureshi må meget undskylde, men jeg forstår stadig væk ikke ræsonnementet, det gør jeg altså ikke.
I dag er det sådan, at det er obligatorisk, at man har sikkerhedssele på i bilen, uanset hvor gammel man er.
Der er ikke et skifte, når man fylder 11, 12 eller 18 eller 25 år, og det har intet at gøre med kosmetik eller folks følelser af, hvordan de ser ud.
Det har cykelhjelmen – desværre, kan man sige.
Derfor handler det om holdningspåvirkning, om at gøre det smart, om at gøre det fornuftigt at have den cykelhjelm på.
Hvis man lavede en egentlig lov, er jeg bange for, at det ville få den fuldstændig modsatte effekt.
Så ville det være usmart, så ville det være problematisk at have den hjelm på.
Nu skal det være smart, nu skal det være en rigtig, rigtig god måde at tænke sig om på at man har den hjelm på.
Derfor kan vi også se, at flere begynder at bruge cykelhjelm ad frivillighedens vej, og det er den rigtige måde at gøre det på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-26:
For jeg må sige, at der også fra Venstres ordfører har – vil jeg næsten tillade mig at sige – været indikeret, at man er fuldt tilfreds.
Men man har ikke et overblik over eller et billede af, hvor stort problemet er, og der må jeg sige fra socialdemokratisk side, at alene det er fuldstændig uacceptabelt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-01-26:
Så må jeg sige, at det bare virker som et slag i luften.
Som justitsministeren har været inde på, og som Venstres ordfører, fru Irene Simonsen, også har været inde på,
er stort set alt i det her beslutningsforslag sådan set allerede ved at blive implementeret eller er i gang osv. osv.
Så er det her ikke bare et slag i luften?
Altså, man fremsætter et beslutningsforslag for at fremsætte et beslutningsforslag, for at vi alle sammen hernede kan sige til hinanden: Ih, hvor er det godt, og 90 pct. af indholdet i det her beslutningsforslag er sådan set allerede i gang med at blive sat i værk eller er allerede en del af den danske lovgivning.
Så det er jo da kun et slag i luften.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Jeg vil gerne komme tilbage til det, hr. Tom Behnke kom ind på omkring sms-lånene.
I de høringssvar, der ligger fra Forbrugerrådet, lægges der i hvert fald op til, at noget af det, det kunne være smart at indføre, hvis man skal undgå at få for mange unge, der er i bundløs gæld, ville være at indføre en betænkningsperiode på 24 timer omkring sms-lån.
Hvordan stiller De Konservative sig til det?
Det var det ene.
Det andet er, at når hr. Tom Behnke nævner ågerparagraffen, som jo er en del af straffeloven – det er jeg sådan set helt enig i – vil hr. Tom Behnke så ikke give mig ret i, at den paragraf slet ikke benyttes i dag?
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Og det er jo sådan set fint nok.
Det er da dejligt, hvis vi rent faktisk har en paragraf, som alle overholder.
Gid det var sådan med mange flere af de paragraffer, vi vedtager her i landet.
Det ville da være et drømmescenarium.
Men sådan er det jo desværre ikke. Med hensyn til en betænkningstid på 24 timer, fordi nogle måske for hurtigt får taget et lån, så ligger der altså for det første det, at der skal foretages en kreditvurdering.
Det tager lidt mere end 5 minutter, vil jeg tro.
Det andet, der er i det,
er: Hvorfor skal det være sådan, at alle de, der sagtens kan finde ud af at håndtere deres økonomi, skal tvinges til at vente 24 timer eller 2 dage eller 1 uge på at få et lån, fordi nogle få ikke kan håndtere det?
Hvorfor skal vi genere alle dem, der godt kan finde ud af at styre det?
Derfor skal vi ikke ind og lave sådan en 24-timers-regel, men vi skal lave en regel om, at den, der giver lån, skal lave en kreditvurdering, for så er det en vurdering, man laver, af den, der har problemet, hvorimod alle andre bare kan få lånet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-26:
Jeg noterede mig, dengang vi havde debatten omkring gældsrådgivning og problemet med gæld i Danmark i Folketingssalen, at De Konservatives ordfører også da var meget opmærksom på – det var så en anden ordfører for De Konservative – at vi har et stigende problem, også når det drejer sig om sms-lån.
Vi kan se, at det på 2 år er steget fra ca. 1.500 til, at det i dag er næsten 24.000, der tager et sms-lån, og at nogle af dem altså havner i bundløs gæld.
Jeg vil bare håbe, at De Konservatives ordfører kunne have en lidt mere åben tilgang til, at man, hvis der nu er et problem, så i hvert fald kan kigge på det.
Med hensyn til den anden del omkring ågerparagraffen vil jeg bare gøre ordføreren opmærksom på, at der nogle gange også er en lovgivning, som måske ikke er god nok til at blive benyttet.
Når vi nu kan se, at der er selskaber, der opkræver mere end 1.000 pct. i rente på deres lån, så kunne man jo godt tale om en ågerrente, men der er desværre ingen sager om det, og Forbrugerombudsmanden siger, at det er rigtig svært at benytte sig af ågerparagraffen.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Så er det jo godt, at det ikke er den eneste bestemmelse, der er mulighed for at tage i anvendelse i den sammenhæng, men at man også kan tage Forbrugerombudsmanden med, og at han også selv kan agere i den her sammenhæng, så der er flere forskellige muligheder.
Se, i forhold til gældsrådgivning så er det jo noget, der træder i kraft, når skaden er sket.
Det, vi gør med lovforslaget her, er jo at forhindre, at skaden sker.
Man går ind og laver en kreditvurdering, således at der ikke er så mange, der kommer ud i håbløs gæld.
Hvorfor er det sådan, at man skal lave en generel regel?
Hvorfor skal staten beskytte alle borgere?
Hvorfor skal fru Pia Olsen Dyhr ikke have lov til at gå ud og optage et her og nu-lån, fordi der er nogle få, der ikke kan håndtere det?
Jeg ved godt, at det er rent socialistisk tankegang, at staten skal beskytte individet mod individet selv, men det er ikke en konservativ tankegang.
Vores opfattelse er, at man skal gå ind og sørge for, at de, der har brug for hjælp, skal have hjælp, men alle vi andre skal have lov til at klare os selv.
Jeg tror, det er en strid om ord, og jeg tror også, det er en strid om, hvordan man forestiller sig at det her foregår.
Altså, med lovforslaget her bliver kreditgiver pålagt at lave en kreditvurdering af den, der ønsker et lån.
Hvis man kan se, at den, der ønsker et lån, er i bundløs gæld og i forvejen har vanskeligt ved at betale det, vedkommende skal, er det jo ikke et spørgsmål om, at man skal vejlede den kunde om, hvordan kunden skal håndtere sin økonomi.
Næh, så er det et spørgsmål om at give et afslag på yderligere lån, og det er jo det, der skal til, altså en vurdering og et afslag, hvis ikke det er forsvarligt at give yderligere lån.
Tom Behnke (KF), 2010-01-26:
Der er også en anden bestemmelse i straffeloven, der siger, at man ikke må udnytte en vildfarelse.
Det er rent faktisk strafbart at gøre det, i hvert fald hvis det er for egen vindings skyld, så det vil jeg undlade at gøre.
Men jeg vil så prøve at rette op på en vildfarelse.
Fru Lone Dybkjær kommer til at give et indtryk af, at der er en særlig bestemmelse i våbenloven, der gør, at fru Lone Dybkjær ikke må gå med kniv, og det er altså ikke rigtigt.
Fru Lone Dybkjærs navn er ikke nævnt i våbenloven, og det vil sige, at våbenloven er ens for alle, og alle må gerne gå med kniv, hvis det er en lovlig kniv.
Forudsætningen er altså bare, at man går med en lovlig kniv.
Den vildfarelse, som fru Lone Dybkjær befandt sig i, vil jeg gerne udrydde.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-26:
Jeg vil gerne takke hr. Tom Behnke, fordi han gør opmærksom på, at mit navn ikke er nævnt i den sammenhæng, men det var jeg sådan set nok selv klar over.
Det var bare derfor, jeg nævnte det med kniven.
Per Clausen (EL), 2010-01-26:
Det kunne selvfølgelig være spændende, hvis vi under behandlingen af det her lovforslag kunne få endelig afklaret, hvad de grundlæggende forskelle er på socialister og ikkesocialister.
Hvad fru Lone Dybkjær så lavede i den debat, kan man jo undre sig over, men jeg er da glad for, at hun spontant følte en trang til at forsvare et socialistisk standpunkt.
Det synes jeg er rigtig sympatisk, og det kan da sikkert lette mange ting i fremtiden.
Ellers vil jeg sige om det her lovforslag, at Enhedslisten jo grundlæggende er imod, når EU laver totalharmoniseringer.
Vi er faktisk særlig meget skeptiske over for det, når det handler om forbrugerbeskyttelse, fordi det som oftest fører til, at forbrugerbeskyttelsen bliver ret dårlig og det jo også forhindrer, at man kan gennemføre bedre forbrugerbeskyttelse i Danmark.
Men den diskussion om det her direktiv, totalharmoniseringsdirektiv, har vi jo taget, da vi behandlede direktivet.
Da vi behandlede direktivet, var Enhedslisten imod direktivet af de grunde, jeg lige har fremført.
Men det er på den anden side også klart, at når det så bliver til et lovforslag i det danske Folketing, er vi sådan set relativt ligeglade med, om baggrunden for, at der kommer et lovforslag, er, at regeringen har fået en fornuftig tanke, hvad der jo kan ske, eller om det er EU, der har udviklet et eller andet, som er et fremskridt.
Under begge omstændigheder vil vi stemme for forslaget.
Men pointen er nu, at vi faktisk tror, at de her indgreb er ret fornuftige og gode indgreb netop i forhold til den situation, der eksisterer, med, at der er mange mennesker, som ender i et gældshelvede.
Det tror jeg vi er mange der kan tale med om.
Så det er vi for.
Jeg vil så sige, at vi ligesom nogle af de øvrige talere i dag har kigget på nogle af Forbrugerrådets indstillinger, og der er tre elementer, vi synes man skulle se særlig positivt på: et forbud mod, at en kreditgiver indgår kreditaftaler, der står i et misforhold til kundens økonomi; et loft over årlige omkostninger i procent på forbrugslån; og at klager over lån optaget i finansieringsselskaber kan indbringes for et klagenævn eller et ankenævn.
Det er nogle af de ting, vi synes var værd at tage med, og vi går ud fra, at vi i udvalgsarbejdet vil assistere sådan, at de holdninger og tilkendegivelser, der er kommet fra Forbrugerrådet, også bliver behandlet grundigt, og det betyder, at ministeren får lov til at svare på spørgsmål om det i hvert fald mindst en gang og måske to gange.
Men uanset det vil vi altså stemme for det her lovforslag, når vi kommer til tredjebehandlingen.