runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Det, vi vil, er simpelt hen, som jeg sagde om de her forslag, at give de her kommuneskoler nogle muligheder for at vise, hvad det virkelig er, de kan på det område.
De skal give os de gode eksempler.
De får 3 år til at lave et rigtig godt forsøg, og jeg er sikker på, at de, der melder ind, har lyst til det.
De skal vise os, hvad det er, de virkelig kan, og så kan vi snakke om det igen om 3 år og sammen finde frem til noget.
Det er det, vi lægger op til.
Jeg mener rent faktisk, at vi alle sammen vil det faglige i skolen, selvfølgelig vil vi det, men det er jo ikke et enten-eller, men et både-og.
Der står jo lige netop i det her projekt, at hvis man får det musisk-kreative ind, får fantasien ind, hvis man finder ud af, at man ikke bare kan lære ved at læse et stykke papir, men også ved at forme, bliver man mere interesseret i læringen, og så får man også mere lyst til det faglige.
Det er det, vi tror på.
Det er den holdning, vi godt vil have mere ind i det, for den synes vi er gået lidt tabt på det sidste.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det er bare, fordi man sådan forsøger at skabe et billede i pressen af, at det er noget nyt og revolutionært, og at Socialdemokraterne nu kommer med noget nyt på skoleområdet, men så kopierer man i realiteten bare regeringens politik.
Det er jo ikke så opfindsomt.
Jeg synes i øvrigt, at der godt kan stilles visse spørgsmål ved, at man skal lægge eksempelvis sløjd og håndarbejde sammen til et fag, og der er også nogle, der har talt om, at billedkunst skulle med.
Jeg så hellere, at man eksempelvis gjorde lidt mere ud af sløjd og også de andre fag, altså gav eleverne mulighed for at have dem i et større omfang.
Der er mange af de her elever, måske særlig drenge, som ikke er så bogligt anlagt, som måske ville have godt af at have nogle håndværksfag, f.eks. sløjd, tømrerfag osv., og så få nogle fagpersoner fra relevante faggrupper ud og undervise dem i folkeskolen.
Det kunne også være i motorlære og andre fag.
Er det en tankegang, som Socialdemokraterne kan se logikken i?
Eller mener man stadig væk, at eksempelvis sløjd og håndarbejde og måske billedkunst skal lægges sammen til et fag i folkeskolen?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Så er der måske håb.
Jeg synes lidt, at det var noget sludder, hr. Mogens Jensen fik sagt her i starten.
Han fik for det første sagt, at der ikke var nogen positive undersøgelser af nogen som helst art.
Nu har vi lige fundet ud af, at vores fjerdeklasser i naturfag, matematik og læsning er blevet det, der svarer til en hel årgang, bedre.
Det synes jeg da er rigtig dejligt at se.
Han fik for det andet sagt, at vi nu i stedet for skulle koncentrere os om de kreative fag.
Jeg håber meget, at hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokraterne vil være med til at fokusere på begge dele.
Vi skal selvfølgelig fortsætte med at fastholde den linje, vi har lagt i folkeskoleforligskredsen.
Det er derfor, at jeg gerne vil have hr. Leif Lahn Jensen til at bekræfte fra Folketingets talerstol, at man ikke er i gang med at gå væk fra elevplanerne, at man ikke er i gang med at gå væk fra de nationale test og alle de andre gode ting, vi har lavet, f.eks. trinmål, men at man bare ønsker også at sætte fokus på de kreative fag, herunder det forslag, som De Konservative og Venstre var ude med sidste sommer, for så kan vi sandelig bare arbejde videre med det i forligskredsen.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg svarede sådan set på det spørgsmål før, men jeg vil godt uddybe det lidt.
Vi er rigtig glade for det med de fjerdeklasser.
Det har vi selvfølgelig også været med til, da vi er med i forliget.
Vi tror faktisk på, at vi kan gøre det endnu bedre rent fagligt for de her fjerdeklasser, hvis vi også får de musisk-kreative fag ind.
Det er det, vi vil arbejde for.
Her vil vi selvfølgelig være parate til at tage diskussionen i forligskredsen.
Så vil jeg sige, at jeg er glad for, at fru Charlotte Dyremose mener, at der er et håb.
Det, jeg hørte ministeren sige, og det, jeg hører ordførerne sige, gør, at håbet ikke står så klart for mig.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren sige, at der findes rigtig mange gode eksempler derude på skolerne på, hvordan man kan styrke kreative kompetencer, og det giver jeg ordføreren fuldstændig ret i.
Men jeg hørte også ordføreren sige, at man kun mangler at få videreført de her gode eksempler, og det er lige netop det, man kan gøre med vores forslag.
De gode eksempler kan videreføres, og de kan samles i de her forsøgsskoler, så man kan gå ud i forsøgsskolerne og kigge på alle de her gode eksempler, kan gå ud og kigge på anbefalingerne fra den her rådgivningsgruppe og så lige netop køre en god kreativ skole igennem.
Hvorfor søren vil ordføreren ikke være med til det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Jeg støtter op om undervisningsministerens forslag om evaluering, der ikke behøver at tage så mange år, og om, at der bliver lavet forsøg på et antal skoler.
Det er lige nøjagtig den vej, vi lige så godt kan gå, vi behøver ikke at vente så længe.
Bertel Haarder (V), 2008-12-11:
Jeg vil gerne forsikre hr. Martin Henriksen om, at det har ingen effekt, om forslaget vedtages før eller efter selvstyreændringen.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Når vi er en række partier, der har anmeldt denne forespørgsel, så skyldes det, at vi tror, det kan være muligt at samle et bredt flertal i Folketinget om at sætte et langt stærkere fokus på udviklingen af børn og unges kreative og skabende kompetencer i folkeskolen og dermed også skabe en skole, der er udfordrende og spændende, og som sikrer, at børn og unge har de nødvendige faglige kompetencer, som samtidig styrker børnenes kreative og skabende egenskaber.
Der har alt for længe været et meget ensidigt og også negativt fokus på folkeskolens udvikling i Danmark med udgangspunkt i de utilfredsstillende resultater, Danmark på en række punkter har haft i PISA-undersøgelserne, og i den efterfølgende debat har man ofte følt sig sat tilbage til den sorte skoles tid med et alt for simpelt syn på boglighed og skolens udvikling i det hele taget.
Folkeskolen har også i den forbindelse været udsat for meget hård kritik med det resultat, at mange lærere har følt sig demotiverede, og at mange forældre måske ikke har syntes, at folkeskolen var det mest fede sted at sende børnene hen.
Nu er der grund til at vende bøtten og få sat et positivt fokus på fremtidens spændende, oplevelsesrige og skabende skole, hvor vi giver plads til de praktisk-musiske fag og til et stærkere samspil mellem skole, kunst og kulturliv.
Det er vi ikke de eneste der gør, også i Norge, Sverige og Finland er diskussionen i gang, og i Norge har man særlig vist vejen med konkret handling.
Her har det norske kundskabsdepartement allerede udarbejdet en strategiplan, som hedder »Skabende læring, strategi for kunst og kultur i oplæring 2007 - 2010«, som skaber gode rammer for udviklingen i Norge.
Under det islandske formandskab i Nordisk Råd er den kulturelle skole også på dagsordenen, og et udvalg under Nordisk Råds kultur- og uddannelsesudvalg arbejder i øjeblikket med en fælles nordisk satsning på området.
På samme måde er Europarådet på vej med en rapport om kreativitet og kulturel læring.
Vi synes, at Danmark skal gå foran, og et vigtigt første redskab har vi, nemlig professor Anne Bamfords rapport »The ildsjæl in the Classroom« en titel, som formanden tidligere udtalte meget fint - og også anbefalinger fra den rådgivningsgruppe til styrkelse af de praktisk-musiske fag, som undervisningsministeren og kulturministeren nedsatte, og som barslede i foråret 2007.
Det mener jeg faktisk.
Vi er helt enige.
Skal vi så ikke se at komme i gang?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Det skal ikke skorte på, at jeg også synes, at det er hyggeligt, at vi får en debat her i salen om børn og unges kreative kompetencer, men jeg bliver jo nødt til at stille et spørgsmål til Socialdemokratiet.
Jeg synes jo, at vi har mange, men ganske konstruktive møder i skoleforligskredsen, og det undrer mig jo såre, at vi skal mødes i Folketingssalen og snakke om noget, som jeg ikke kan se der ikke kunne være mulighed for hundrede procent opbakning til i forligskredsen.
Jeg kan jo også læse i Politiken i dag, at man ønsker et meget tæt samarbejde i oppositionen om folkeskolen, så jeg skal lige afkræve et svar fra Socialdemokraterne.
Er man hermed på vej ud af forligskredsen, eller er man inde i forligskredsen, men spørger ikke forligsparterne, om de er interesseret i at følge op på en sådan forespørgsel som den i dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg skal ikke forstås sådan, at fru Anne-Mette Winther Christiansen og jeg ikke kan lide at stå her i salen og debattere under en forespørgselsdebat.
Men så synes jeg også, at ordføreren skal snakke med sin minister om det her med forligskredsen, for vi har stor respekt for forligskredsen.
Før hørte jeg ministeren stå og sige, at ministeren sammen med kulturministeren havde lavet en masse forsøg, havde en masse tanker, og det har vi altså ikke hørt om i forligskredsen.
Der kunne ministeren jo også godt være kommet med nogle ting til forligskredsen og diskuteret det med os.
Så jeg mener: Nej, det er vi ikke.
Men det skal også gå begge veje.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Når så kulturordføreren var oppe og bringe ind, at det var musik, der skulle styrkes meget, så mener jeg jo, at vi har lavet aftale i finansloven for 2009 med økonomi sat af til, hvordan det kan styrkes.
Hvilke pengebeløb har Socialdemokraterne sat af i deres finanslovforslag til så at styrke børn og unges kreative kompetencer?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg kan rigtig godt lide de her spørgsmål, især når jeg kan svare på dem.
Vi har lige nøjagtig de forsøg her med i det udspil, der er kommet i dag, og det har vi med i vores finanslovforslag, som jo så desværre ikke kom igennem i går, vi har jo desværre ikke flertal.
Men vi har det med i vores forslag.
Jeg vil så også sige, at hvis man går med på det her i dag, så vil vi meget gerne hjælpe til med at finde pengene.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at hr. Leif Lahn Jensen også kan prøve at få spørgsmål, som han kan svare på.
Der skal også være plads til nye oplevelser i Folketingssalen.
Jeg kunne godt tænke mig at tale lidt om det udspil.
Det socialdemokratiske skoleudspil samler oppositionen, kan jeg forstå på Politiken i dag.
Man kan så se, at der er nogle fakta om det her skoleudspil fra Socialdemokratiet.
Et af punkterne hedder, at sløjd og håndarbejde skal erstattes af faget håndværk og design.
Så er det bare, at jeg gerne vil høre, hvad det er for en skolestrid, der i realiteten er, for det er jo et regeringsforslag, som Socialdemokraterne så har fået andre i oppositionen til at slutte op om.
Så hvad er det for en skolestrid, som Socialdemokraterne ser?
Mener hr. Leif Lahn Jensen ikke, at hvis man går ind og lægger nogle af håndværksfagene sammen håndværksfag, som ikke umiddelbart har en berøringsflade med hinanden så risikerer man rent faktisk at gøre det modsatte af hensigten, der er at styrke de her fag?
Det burde være hensigten, men man risikerer faktisk at svække dem.
Ser hr. Leif Lahn Jensen ikke en problemstilling der?
Hvis der er én ting, som Dansk Folkeparti er gået op i i forbindelse med forhandlingerne om den nye læreruddannelse i folkeskoleforligskredsen og de kvalitetsrapporter, som kommer ude i kommunerne, er det jo rent faktisk, at kommunerne - og det er jo noget nyt under VOK-flertallet er blevet forpligtet til hvert år at holde øje med, at der er de rigtige lærere til de rigtige fag.
Så Dansk Folkeparti synes i høj grad, at der skal være de rigtige lærere til de rigtige fag.
Men jeg synes også, man skal være åben over for, at der i nogle af håndværksfagene, som eksempelvis sløjd, kommer en, der har en snedkereller tømreruddannelse, og underviser eleverne, det synes jeg faktisk kunne være ganske, ganske fornuftigt.
Så synes vi også, det er udmærket, at der kommer forskellige kunstnere på skolerne og på den måde måske engagerer børnene i forskellige ting
det er jo så nok ikke lige sløjd.
Derfor synes vi også, det er fornuftigt, at der under Kulturministeriets ressort er en huskunstnerordning, som administreres og finansieres af Kunstrådet, og interesserede skoler kan få tilskud til at ansætte kunstnere som gæstelærere i kortere eller længere tid.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Der er lavet en timetalsundersøgelse af musikundervisningen i folkeskolen, og det viser sig, at i 1. og 2. klasse er det hver femte lærer, der ikke er linjefagsuddannet i musik, og når man så kun har 1 time om ugen ved en ikkeuddannet musiklærer, udgør det rent faktisk et problem for faget musik.
Har Dansk Folkeparti et konkret bud på, hvad vi skal gøre for at styrke muligheden for, at man overalt i landet kan tage musik som linjefag på en professionshøjskole?
Per Clausen (EL), 2008-12-11:
Jeg beklager, at jeg udtrykte mig uklart.
For det er der jo ikke noget nyt i.
Det kan man bare gøre.
Det har fru Charlotte Dyremose jo ret i.
Hvis det skulle være det nye i det her forslag til vedtagelse, som regeringspartierne foreslår, så er der jo ikke noget nyt i det.
Der er noget, som jeg så til gengæld synes er lidt underligt.
Altså, skal jeg forstå alt det, som fru Charlotte Dyremose nu siger om kreativitet, sådan, at det i virkeligheden kan reduceres til, at de kreative fag handler om almindelig dannelse og om at styrke elevernes fortrolighed med den danske sangskat?
Jeg har godt lagt mærke til, at sangskatten fylder meget.
Nu ser fru Charlotte Dyremose forvirret ud, men det er jo bare, fordi jeg refererer til, hvad kreativitet handler om i det forslag til vedtagelse, som fru Charlotte Dyremose selv støtter.
Der synes jeg bare, at det står meget tydeligt, at det handler om at bidrage til elevernes almindelige dannelse, og så handler det om, at man skal styrke elevernes fortrolighed med den danske sangskat.
Det synes jeg er et fattigt bud.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg tror kun, at hr. Per Clausen har læst halvdelen, for der er også et afsnit, der handler om at styrke håndværksfagene.
Det er rigtigt, at der i det her ligger en styrkelse af de musiske fag, men der er jo også de håndværksmæssige fag, og begge dele indgår.
Vi mener faktisk, at begge dele er utrolig vigtige.
Det, jeg netop sagde før til hr. Per Clausen, var, at det er vigtigt, at folkeskolen er almen, og at folkeskolen, uanset hvor man har sine kompetencer, og hvor brede eller snævre de er, så er med til at dyrke og styrke de kompetencer, det enkelte barn har, uanset om det handler om det ene, det andet eller det tredje fag, og uanset hvilken fagblok det handler om.
Så mener jeg faktisk, at der i det, at man kan lave nogle yderligere forsøg, ligger nogle alternative styringsmæssige redskaber, og derfor vil det netop også være inden for en ny struktur, at man vil kunne gøre de her ting.
Det vil jo f.eks. ikke i dag på samme måde være praktisk muligt at lave de her fag til prøvefag, hvilket vi i hvert fald synes det kunne være spændende at lave forsøg med.
Ib Poulsen (DF), 2008-12-11:
Det er i forlængelse af hr. Martin Henriksens forsøg på at få De Konservative med på ideen om at gøre morgensang obligatorisk.
Altså, jeg skal minde om, at der i forslaget til vedtagelse står, at musikfaget skal styrke elevernes fortrolighed med den danske sangskat.
Og i den forbindelse burde det jo være naturligt også for fru Charlotte Dyremose at være med til at gøre morgensang obligatorisk.
Vil hun ikke give mig ret i det?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Nej, det mener jeg sådan set ikke, for forslaget til vedtagelse handler om det, der foregår i folkeskolens fag, og hvad angår musikfaget, er det nemlig rigtigt, at det bl.a. - blandt andet - skal være med til at styrke fortroligheden med den danske sangskat.
Vi er så fuldstændig enige om, at det, at man så også har morgensang eller går til musik uden for skolen, eller hvad det nu måtte være, selvfølgelig bidrager yderligere, ligesom det, at man går til håndbold, bidrager yderligere til, at man bliver god til idrætsfaget.
Og sådan kunne man blive ved på en lang række områder.
Men grunden til, at det, vi har lagt vægt på, f.eks. var det her med at få lavet en sangbog, og at vi har været ivrige støtter af »Sangens år« og af syngelystkampagnen, er jo netop, at vi mener, at det her med sang skal komme af lyst.
Derfor synes jeg faktisk også, at ordet syngelystkampagne er så ganske udmærket, og jeg håber og tror, at det vil være med til, at flere skoler kommer til at få morgensang.
Ib Poulsen (DF), 2008-12-11:
Det var i forlængelse af det svar, som ordføreren gav til hr. Per Clausen, nemlig at det skulle skabe hele mennesker.
Jeg kan ikke dy mig for at få fru Charlotte Dyremose til at uddybe, hvad hun mener med et helt menneske.
Et det ikke noget, som forældrene skaber?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Der er en hel masse andre ting uden for i samfundet, herunder hjemme hos forældrene i deres opdragelse, der også er med til at skabe de hele mennesker.
Og det er uundværligt, folkeskolen kan ikke gøre det alene.
Men folkeskolen kan sørge for ikke kun at handle om bestemte fag, folkeskolen kan sørge for at handle om mange fag og om mange aspekter af vores liv.
Det er jo derfor, vi også har de her løbende diskussioner om, om vi nu skal have mere førstehjælp, om vi nu skal have mere badesikkerhed, og om vi nu skal have mere sundhed og ernæring ind i folkeskolen.
Det er jo, fordi vi dybest set alle sammen ønsker, at folkeskolen kan være med til at danne og forme os bredt videnmæssigt.
Det ændrer altså ikke ved, at forældrene har et personligt ansvar for at opdrage deres børn og forme deres børn, men folkeskolen er også en væsentlig del af vores almene dannelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Det første forstod jeg ganske enkelt ikke, men det kan være, at hr. Per Clausen vil forsøge en gang til.
Til det andet vil jeg sige: Jo, det er vigtigt at skabe hele mennesker, og det tror jeg bedst man gør, hvis man sørger for også at uddanne dem alment særlig fra starten.
Det er vigtigt, at man specialiserer sig op igennem uddannelsessystemet, men det er også vigtigt, at man som fundament i sin folkeskoleuddannelse har en bred vifte af kundskaber, og at man også både over for sig selv og over for omverdenen kan vise, at man har nogle kompetencer og et højt fagligt niveau på mange forskellige områder.
Det er vigtigt, at folkeskolen fremmer, at det, uanset hvor man har de største evner, står klart og tydeligt både for en selv og over for omverdenen, at man har dem, og hvad man i øvrigt kan bruge dem til, og hvordan de kan være en til gavn.
Per Clausen (EL), 2008-12-11:
Jeg forstod på fru Charlotte Dyremose, at det særlig smarte i regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse var, at det gav mulighed for, at man kunne undervise mere i de fag, som vi så for nemheds skyld kalder de kreative - hvis man ellers havde ressourcer til det.
Den tilføjelse kom fru Charlotte Dyremose ikke med, men jeg forstod det på den måde, at fru Charlotte Dyremose mente, at der ikke var nogen grund til at tilføre midler, for det kunne man jo bare gøre.
Et spørgsmål, jeg i grunden godt vil stille til fru Charlotte Dyremose, er, om hun er enig med mig i, at når man snakker om at styrke kreativiteten i folkeskolen, handler det om at styrke elevernes kreative kompetencer og faglige kompetencer, og det handler også om at styrke elevernes indlæringsevne i alle fag gennem en øget prioritering af de kreative fag.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Jeg noterede mig med glæde, at den konservative ordfører var meget, meget utålmodig og syntes, der slet ikke var grund til egentlig at lave flere forsøg, en 3-årig periode og ti skoler, sådan som vi har foreslået det.
Den konservative ordfører var også meget optaget af, at de praktisk-musiske fag skulle tages alvorligt, herunder at man skulle kunne afgive en prøve i det - man kunne lade det indgå i det med en lodtrækning.
Jeg vil bare sige, at vi fra socialdemokratisk side er fuldstændig enige i den tænkning.
Der er bare et lille »men« i forhold til det, som den konservative ordfører har fremlagt, og det er, at hvis det skal give mening, skal de fag jo faktisk gennemføres fra 5. klasse og frem til 9. klasse.
Det koster nemlig rigtig mange penge.
Vi har som en målsætning, at man skal kunne vælge fra 7. klasse, for vi synes, det skal føres op til og med 6. klasse, og at man så skal vælge enten billedkunst eller et musisk fag frem til 9. klasse.
Så giver det jo mening med eksamen.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg tror ikke, jeg fik sagt, at jeg ikke gerne så flere forsøg.
Jeg sagde bare, at vi også kunne drage erfaringer af de forsøg, der allerede findes.
Jeg ser sandelig gerne flere forsøg, de behøver bare nødvendigvis ikke finde sted lige inden for en 3-årig ramme, de kan godt vare både kortere og længere, jeg sagde oven i købet det der med, at de også kunne vare længere.
Men ellers vil jeg sige ja.
En af vores tanker med det her med at samle fagene er jo netop at gøre de her fag til så stor og massiv en klump, at den ligger hele vejen op igennem skoleforløbet, og det er jo sådan, at det kan ende med, at man også har en afsluttende prøve af en eller anden art eller har en udtalelse, eller hvad det nu bliver.
Det er jo ved, at det ligger gennem hele skoleforløbet.
Så det er vi meget interesserede i at vi får set på, nemlig hvordan vi kan få sikret det.
Christine Antorini (S), 2008-12-11:
Så vil jeg bare opfordre den konservative ordfører til alligevel at overveje, om Det Konservative Folkeparti ikke skulle stemme for oppositionens forslag til vedtagelse, for hvis der skal være nogen som helst substans i det, som den konservative ordfører siger, koster det altså nogle penge.
Det koster penge at indføre flere fag.
Vi har lavet et meget begrænset forsøg - det medgiver jeg - det drejer sig om ti skoler, til gengæld vil der være økonomi til, at de faktisk kunne gennemføre flere timer i de praktisk-musiske fag til og med 9. klasse, og det betyder, at man faktisk kunne lave et virkelig velafprøvet eksperiment med de erfaringer, det giver, at man har det som et samlet fag.
Derfor vil jeg høre: Er De Konservative parate til at investere i forhold til flere timer i de praktisk-musiske fag for at kunne efterleve det, som ordføreren lige har sagt, eller er det igen bare ord?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Jeg synes, det er relevant at sige tillykke til De Radikale, for nu er De Radikales skolesyn jo ved at brede sig til andre partier i Folketinget, bl.a. til Det Konservative Folkeparti, som nu også mener, forstår jeg - det kan godt være, at Det Konservative Folkeparti har ment det hele tiden, men det er så forbigået min opmærksomhed - at det er folkeskolens opgave at skabe hele mennesker.
Jeg har forstået, at det altid har været radikal skolepolitik, at det er folkeskolens opgave, og så vil jeg gerne bede fru Marianne Jelved om at definere, hvad et helt menneske er, og eventuelt også om at definere, hvad et kvart menneske, et halvt menneske og trekvart menneske er.
For det, der jo efter Dansk Folkepartis opfattelse var problemet med den skolepolitik, som man førte bl.a. i 1990'erne, var nemlig, at man jagtede et udefinerbart mål, og når alle jagter et bestemt mål, men ingen rigtig ved, hvad det er, kan det godt være, at indsatsen ikke bliver så god igen.
Men måske kan fru Marianne Jelved definere, hvad et helt menneske er.