runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at diskussionen jo er en diskussion mellem Færøerne og EU.
Nu er det jo sådan, at den danske statsminister lige nu er formand for EU, og som jeg fornemmede diskussionen tilbage i marts måned, handlede det jo i høj grad også om, hvordan Danmark agerede i det her spørgsmål, og ikke kun om, hvordan det samlede EU agerede.
Vi har jo haft en lignende diskussion om sælfangst og andre ting, og derfor er det jo lidt interessant at vide, hvornår det er, at regeringen skal måles på, om regeringen har gjort nok for at kæmpe for Færøernes fiskekvoter i EU-sammenhænge.
Det var egentlig sådan set det, jeg forsøgte at få kortlagt.
Hvornår er det så, at vi skal afgøre, om regeringen i ordførerens øjne har gjort nok for Færøerne, eller om det netop skal have parlamentariske konsekvenser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg er faktisk lidt forundret over, at fru Pia Kjærsgaard, som jo siger, at hun kæmper folkepensionisterne sag, ikke mere klart og entydigt kvitterer for de her tiltag i forhold til pensionisterne.
Det er mig en total gåde, at man ikke vil træde skridtet frem, ind til forhandlingsbordet og sikre forholdene for 850.000 folkepensionister, for de bliver jo netop ikke berørt af nogen af de ændringer, som vi i øvrigt foreslår for dem, der modtager overførselsindkomster.
Jeg synes, det er en gåde, at fru Pia Kjærsgaard ikke siger top, det vil man gerne være med til, når vi foreslår, at 260.000 folkepensionister vil få gavn af, at vi forhøjer ældrechecken med for nogle op til 4.500 kr. Når vi foreslår, at 850.000 folkepensionister skal have forhøjet deres pensionstillæg med 750 kr., når reformen er fuldt indfaset, hvorfor siger fru Pia Kjærsgaard så ikke ja tak til det?
Jeg forstår det ikke.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg bliver nødt til at sige til statsministeren, at statsministeren ikke har råd til at være aggressiv, og det synes jeg at statsministeren er nu.
En smule mere ydmyghed ville klæde statsministeren i den situation, som regeringen har bragt sig selv i.
Jeg synes, det er fantastisk, at man kan grine af det her.
Altså, jeg tror, at når der er gået et par dage, kan det være, at smilene ikke er så brede.
Jeg vil bare sige til statsministeren, at man ikke skal begynde at sige, at jeg har sagt nogle andre ting, end det, jeg lige har stået og sagt.
Jeg har kvitteret for forhøjelsen af Dansk Folkepartis ældrecheck.
Det duer ikke.
Så vil jeg godt høre statsministerens forklaring igen på, hvorfor i alverden pensionister, der arbejder, ikke får den der berømte topskattelettelse, som man giver andre.
Jeg forstod simpelt hen ikke det svar, som statsministeren forsøgte at give, og de andre ordførere, der har været på talerstolen, er sluppet lige så dårligt fra det, som statsministeren gjorde.
Det hænger ikke sammen, det er ikke til at forklare.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Fru Pia Kjærsgaard kan være helt forsikret om, at jeg tager det alvorligt.
Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at komme med et enkelt familietypeeksempel, for jeg tror også, at når man sidder derude og hører debatten, kan det være vanskeligt at forstå, hvad der egentlig tales om: En enlig folkepensionist, der bor i en ejerbolig og har supplerende privatpension på under 300.000 kr., vil jo faktisk vinde med det her forslag.
Og så er det, jeg har svært ved forstå, at Dansk Folkeparti ikke er mere positive over for det.
Vi hjælper 850.000 folkepensionister på en fornuftig måde, selvfølgelig afhængig af deres indkomstforhold.
Sådan vil det jo også være.
Det er jo en god ting at gå ind til forhandlingsbordet og sikre de folkepensionister.
Hvis man ikke gør det, må man jo også forklare de folkepensionister, hvorfor man ikke vil være med til det.
I forhold til det her med, at vi ikke ændrer topskattegrænsen for dem, som er ældre og på pension, hænger det jo netop sammen med, at vi har prioriteret at få 250.000 danskere flyttet ned under topskattegrænsen og vil bruge finansieringen maksimalt der.
Det er det, der giver det største arbejdsudbud; det er det, der giver flest arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg kan love statsministeren, at vi i Enhedslisten ikke vil stille krav, når vi ikke er sikre på, at pengene er der, og at vi heller ikke vil bruge meget energi på at forsvare de mest velhavende pensionisters interesser.
Hvis det går rigtig godt, vil vi heller ikke bruge meget energi på at korrekse statsministerens fremtoning og måde at tale på, men jeg vil godt stille hende et konkret spørgsmål.
Det er, om statsministeren mener, at det er rimeligt, at de arbejdsløse i det her land først rammes, ved at dagpengeperioden bliver halveret og optjeningsperioden bliver fordoblet.
Det fik man gjort under den gamle regering.
Man har så fået en ny regering, ny og anden politik, de gamle forringelser bliver ved med at være der, og så udsættes man for, at man i 2013 kan konstatere, hvis man er kontanthjælpsmodtager, førtidspensionist eller arbejdsløs, at man går ned i købekraft med 2.000 kr.
Først i 2020 har man samme købekraft som i dag, og helt frem til 2022 må man bare konstatere, at hvis der skulle komme en velfærdsstigning i vores land, så går den fuldstændig hen over hovedet på de arbejdsløse.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg kan heller ikke se, at det skulle være socialdemokratisk politik.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg er helt enig med hr. Per Clausen og Enhedslisten i, at det selvfølgelig er de arbejdsløse, som har betalt en enormt høj pris for denne krise.
Særlig de unge, som ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, betaler en meget høj pris, og på sigt er det også vores samfund, der betaler for det, hvis de unge ikke kan komme ud og være en del af samfundet.
Det er også derfor, at det altid vil være en socialdemokratisk ledet regerings fremmeste mål at sikre, at vi skaber arbejdspladser, og fra dag et har vi arbejdet på at skabe arbejdspladser.
Lad mig bare give nogle få eksempler.
Vi har sat gang i kickstarten.
Det sagde vi før valget.
Det gjorde vi efter valget.
Så mit svar til hr. Per Clausen er selvfølgelig, at det, vi skal gøre for både kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, er at arbejde hver eneste dag og utrætteligt på at skabe arbejdspladser i Danmark.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg anerkender, og det gør Enhedslisten også, at der er positive elementer i det udspil, der kommer, og et af de positive elementer er, at man faktisk trækker nogle penge ud fra f.eks. kapitalpension og fra bankerne og bruger dem til at skabe arbejdspladser.
Vi kan diskutere udformningen af den måde, man så vil skaffe arbejdspladser på, men selve intentionen og ideen og holdningen og den måde at føre politik på er vi helt enige i, og jeg er også enig i, at det udgør en afgørende forskel på den nuværende regering i forhold til den tidligere.
Ingen tvivl om det.
Men det ændrer jo ikke noget ved, at der også i 2022 vil findes arbejdsløse i det her land, det fremgår meget tydeligt af regeringens egne fremskrivninger.
Det, som bare er fuldstændig ubegribeligt for mig, er, at man tager penge fra arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister og i virkeligheden bruger de penge til at lave de skattelettelser, der åbenbart skal gøre Venstre glad.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg synes ikke, at det er fair at tale om, at man tager noget fra nogen, når det, man lægger op til, er at have en mindre regulering af overførselsindkomsterne, fordi for den arbejdsløse eller for kontanthjælpsmodtagere, der sidder derude, må det jo forstås sådan, at det, de har næste år, er mindre end det, de har i år – og sådan er det jo langtfra, hvis man følger regeringens forslag.
Vi lægger netop op til, at hver eneste kontanthjælpsmodtager og hver eneste dagpengemodtager hvert eneste år skal reguleres i deres overførselsindkomst, så de bevarer deres købekraft.
Det vil sige, at det, de kunne købe i går og i dag, kan de også købe til næste år.
Det er jo det, der er hele pointen.
Men vi er jo også nødt til at tage bestik af, at vi har nogle lønmodtagere i det her land, som har været ekstremt ansvarlige og sådan set har været meget tilbageholdende med at kræve lønstigninger, og hvis vi ikke gør det, som regeringen lægger op til nu, vil vi have en situation over de kommende år – altså bare de år, vi står over for her – hvor dem, der er på overførselsindkomst, vil få en højere stigning i deres overførselsindkomst end dem, der er på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg også er svært at forsvare, og derfor skal vi selvfølgelig finde en rimelig balance.
Det synes vi at vi har gjort.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Vi har jo læst regeringens skatteudspil, og vi bemærker, at man vil ændre på opbygningen af folkepensionen, sådan at det ikke i samme grad kan betale sig at spare op til egen pension, og at man derudover vil lave en særligt høj skat for dem over en vis alder i forhold til dem under en vis alder.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at en statsminister, som er gået til valg på ordet fair, som taler om, at ting skal være fair, og som fører kampagner på, at tingene skal være fair, kan være så unfair over for nogle af de mennesker, som i god tro enten arbejder, har sparet op eller vil spare op, altså tage ansvar, at de mennesker, som er flittige, arbejdsomme og dygtige, skal straffes. Jeg vil spørge statsministeren: Hvor er den dybere retfærdighed i det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Vi giver en stor lettelse til dem, der er under 65 og er på arbejdsmarkedet.
Jeg skal gøre det helt åbent og ærligt.
Det er rigtigt, at regeringen har prioriteret at få så mange som muligt – så mange, det nu kunne lade sig gøre – ud af topskatten.
Det er blevet til 250.000.
Det koster nogle penge, og derfor har vi prioriteret, at det skal gælde for den her gruppe og ikke for dem, der er over 65 år.
Når det så er sagt, vil jeg også minde om, at lige præcis den her gruppe jo stadig får forhøjet topskattegrænsen over de næste år fra 389.000 kr. til 409.000 kr. Så der er jo stadig en forhøjelse af topskattegrænsen, og det kan vel næppe kaldes en særskat for de lidt ældre medborgere.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Tak, og tak for redegørelsen – ikke kun til ordføreren, men også til hans kollega – for forholdene på Færøerne.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt ind til det forhold, som ordføreren også selv nævnte i sin tale, netop den parlamentariske situation i Danmark og det forhold, at tre af de nordatlantiske mandater sådan set er afgørende for, hvem der er statsminister i Danmark.
Der kørte jo en debat tilbage i marts måned om makrelkvoterne, og ordføreren nævner dem også selv her i dag.
Tilbage i marts måned var det en anden retorik, der kom fra Færøerne.
Der lød det, at man var klar til at vælte statsministeren, hvis statsministeren ikke leverede bedre makrelkvoter.
Er det fortsat tilfældet, og er ordføreren tilfreds med de resultater, der er nået hidtil, og hvor er målstregen for, hvornår man skal måle, om ordføreren stadig væk har tillid til statsministeren og regeringens ageren i den her sag?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-05-30:
Jeg er nødt til at spørge ind til det der fantastiske og meget spændende citat af hr. Mike Legarth tilbage fra den 11. april, hvor han siger: »Vi har store økonomiske udfordringer og det vil være at stikke blår i øjnene på vælgere, at sige at vi har råd til mere end nulvækst. Vi må fortælle befolkningen sandheden.«
Så er mit spørgsmål til ordføreren ganske enkelt: Er ordføreren enig med hr. Mike Legarth i, at Venstre netop stikker blår i øjnene på og ikke fortæller sandheden til vælgerne, når de ønsker en vækst på 0,8 pct.?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu vil jeg forholde mig til, hvad Det Konservative Folkeparti har af politik, og jeg vil afholde mig fra at gå ind og lave en vurdering af, hvorvidt det betyder det ene eller det andet.
Man må sige, at vi har forskellige holdninger, ja, vi er i den borgerlige lejr, men vi har forskellige holdninger.
Vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt, og ser egentlig hellere, at vi går ind og styrker den danske konkurrencekraft, sådan at vi kan få skabt mere vækst, få skabt flere job, få styrket det private initiativ og dermed også få sikret mere tryghed for den enkelte.
Det mener vi er den rette medicin, og så er der nogle andre, der mener noget andet.
Sådan er det med partierne, altså at vi har forskellige holdninger, men derfor behøver man jo ikke just at blive utroværdig.
Det er vores holdning, og det er den, vi har lagt frem.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-05-30:
Jamen så holder vi os til, hvad Konservative mener eller mente.
For dengang Konservative var i regering, ville de have en vækststigning på 0,8 pct., og 1½-2 mia. kr. skulle bruges til sundhed.
Dengang ville Konservative have 0,8 pct. i vækst.
Så holder vi os til Konservative.
Konservative var enige med den daværende statsminister.
Man havde sat to streger under facit.
Hører jeg så en konservativ ordfører sige, at Det Konservative Folkeparti dengang ikke fortalte sandheden til vælgerne, så vi faktisk ikke kan stole på det, De Konservative sagde dengang?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Der er faktisk sket rigtig meget siden da.
Det burde hr. Leif Lahn Jensen egentlig være meget bevidst om.
Regeringen har også gennemført nye skatter og øgede afgifter for godt 6 mia. kr.
Alt det er med til at forringe den danske konkurrencekraft og dermed også forværre den situation, som vi er i.
Derfor er vi i en anden tid nu i forhold til, hvordan det så ud, dengang den tidligere regering lagde sin plan frem.
Så burde spørgeren jo være meget bevidst om, at når man sidder i en regering, hvor der er flere partier med, så mødes man og bliver enige om den politik, man lægger frem.
Det er jo ikke sådan, at den ene bare kan få alt igennem.
Man mødes og sørger for, at man er enige om den politik, der bliver lagt frem, og det er det, man arbejder efter.
Men der er godt nok sket meget, siden vi kom med 2020-planen.
Jens Joel (S), 2012-05-30:
Nu er der jo hen over weekenden gået ren overbudspolitik i de borgerliges skattelettelsesforslag.
Der bliver talt meget om vækst og jobskabelse og alt muligt.
Der er ikke grænser for, hvad vi skal sænke af skatter.
Og alt, hvad den nuværende regering har gjort, er helt forfærdeligt.
Men kan fru Benedikte Kiær bekræfte, at piben havde en anden lyd, da man selv sad i regering?
Og kan fru Benedikte Kiær bekræfte, at den LO-familie, som vi nu beskyldes for at have hævet skatten for, alene i år som følge af genopretningspakken får en ekstra skatteregning på 4.500 kr.?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg kan bekræfte over for spørgeren, at den politik, man har ført i VK-regeringens tid, faktisk har betydet massive lettelser i skatten for den her berømte LO-familie.
Hvis vi ser på den samlede skattepolitik fra VK-regeringen i 2010 og den samlede besparelse i 2010, ja, så var den for den her berømte LO-familie, hvad der svarer til 38.000 kr. om året.
Det er noget, der fremgår af SKATs hjemmeside.
Jens Joel (S), 2012-05-30:
Benægter fru Benedikte Kiær SKATs oplysninger?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nej, det gør jeg sådan set ikke.
Jeg prøver bare at sætte det ind i en sammenhæng for spørgeren.
For spørgeren lader det fremstå, som om det eneste, VK-regeringen er skyld i, er den her stigning som følge af genopretningspakken.
Vi var ude at erkende åbent og ærligt med genopretningspakken, at vi alle sammen bliver nødt til at betale, for det så rigtig skidt ud på det tidspunkt.
Vi var alle sammen – os og alle de lande, vi plejer at sammenligne os med – ramt hårdt af den internationale krise.
Det, jeg blot forsøger over for spørgeren, er at udvide spørgerens horisont til mere end genopretningspakken.
Jeg kommer faktisk med en serviceoplysning til spørgeren ved at gå tilbage til 2001 og så se på, hvor meget den samlede besparelse svarer til i 2010.
Det er godt 38.000 kr. for den berømte LO-familie.
Og så kan man trække det fra, som spørgeren selv nævner, nemlig beløbet i svaret fra SKAT.
Så må man se, om det er i plus eller i minus.
Jeg vil mene, at det er et stort plus.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-05-30:
Nu kom fru Sara Olsvig selv ind på CIA-rapporten her til slut i sin ordførertale, og jeg vil sådan set spørge fru Sara Olsvig om, hvorvidt fru Sara Olsvig er tilfreds med den DIIS-udredning, der rent faktisk ligger om CIA-flyvningerne.
Jeg har i hvert fald noteret mig tidligere, at IA varmt bakkede op om det, da udenrigsministeren var i opposition og ønskede en undersøgelseskommission til at se på CIA-flyvningerne.
Derfor kunne jeg jo godt forstå, hvis man måske fra Grønlands side og fra IA's side var lidt skuffet over, at det endte med at blive en DIIS-udredning.
Så jeg vil gerne spørge fru Sara Olsvig om, hvad IA's helt klare holdning er til den DIIS-udredning, der ligger nu.
Er den god nok?
Sara Olsvig (IA), 2012-05-30:
Som jeg lige har sagt i mit ordførerindlæg, synes jeg, at rapporten er rigtig god og grundig og den lever op til det opdrag, DIIS fik.
Det opdrag var så ikke særlig stort, og vi vidste også, da opdraget blev givet, at det ikke ville give os svar på mange af de spørgsmål, vi havde.
Det blev også tilkendegivet fra DIIS' side.
Jeg synes, at når man læser rapporten, ser man, at der står nogle meget, meget klare ubesvarede spørgsmål tilbage.
Hvordan de svar præcist skal gives, og om de overhovedet nogen sinde kan gives, kan jeg ikke komme nærmere ind på.
Som parlamentarikere har vi jo heldigvis nogle redskaber, og der vil jeg gøre brug af et af de redskaber, som vi kan gøre brug af, nemlig at stille spørgsmål i Udenrigspolitisk Nævn til besvarelse der.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-05-30:
Forventer fru Sara Olsvig at følge op på alle de ubesvarede spørgsmål, som IA og fru Sara Olsvig har, og i så fald hvorledes vil man følge op på de ubesvarede spørgsmål?
Der er jo masser af muligheder for at udspørge udenrigsministeren, så jeg vil høre, om man forventer en opfølgning.
Jeg kan nemlig også godt huske, at da opdraget blevet givet til DIIS, var IA og fru Sara Olsvig meget kritiske over for, at det var et meget, meget lille opdrag, DIIS fik.
Så jeg vil bare spørge til, hvordan opfølgningen bliver i forhold til de ubesvarede spørgsmål, som rapporten helt klart rejser.
Tina Nedergaard (V), 2012-05-30:
Nu tilkommer det normalt ikke Tingets medlemmer at efterspørge en reaktion fra formanden, men jeg vil gøre en undtagelse og håber på forståelse herfor.
For det er jo faktisk sådan, at debatreglerne er ændret, således at man kan bede om at få en ressortminister op, for så vidt man har et spørgsmål, der retter sig specifikt mod det område, og det var det, fru Inger Støjberg benyttede sig af.
Men dialogen med statsministeren optager mig naturligvis mere her ved afslutningsdebatten.
Jeg oplever en statsminister, som i sin retorik er meget optaget af, hvad der sker med vores unge og med vores ledige.
Jeg kunne helt ærligt godt tænke mig at teste, om statsministeren egentlig følger op på tingene, om hun er klar over, hvordan situationen er.
Og ved statsministeren, hvilken effekt der har været af den såkaldte kickstart, som statsministeren taler meget om, i det danske samfund i form af nye arbejdspladser på nuværende tidspunkt?
Det er snart et halvt år siden, finansloven blev vedtaget.
Altså, jeg spørger efter to tal, to tendenser: antallet af praktikpladser og effekten på antallet af arbejdspladser af finansloven for 2012.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Kickstarten er noget af det, som vi har lagt vægt på helt fra starten, for kunsten i den økonomiske situation, vi har her og nu, er jo at finde en balance mellem, at man på den ene side bringer orden i budgetterne og på den anden side også sætter gang i dansk økonomi.
Derfor var noget af det første, vi gjorde sammen med Enhedslisten, netop at træffe beslutning om en egentlig kickstart for dansk økonomi.
Kickstarten skaber det, der svarer til mellem 7.000 og 8.000 arbejdspladser i år og det samme næste år.
Der er ingen tvivl om, at en kickstart er noget af det, Danmark har brug for.
Ud over det har vi så også en lang række andre tiltag.
Vi har jo vores energiaftale, som vi har lavet sammen, og som også skaber nye arbejdspladser.
Der er tiltagene her i skattereformen, som også vil skabe nye arbejdspladser og større arbejdsudbud.
Så på den måde er der faktisk efterhånden en del tiltag, som gør, at vi kan sige, at vi har sat skub i dansk økonomi.
Det er også rigtigt, at dansk økonomi har været langsommere om at komme op i gear, end man forudså for bare 1 eller 2 år siden, på grund af de internationale konjunkturer, men der er ingen tvivl om, at kickstarten holder hånden under beskæftigelsen.
Tina Nedergaard (V), 2012-05-30:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at statsministeren kan tale med en sådan sikkerhed og sige, at der ingen tvivl er, når hun tydeligvis ikke ved det.
Altså, statsministeren giver her udtryk for, at hun netop ikke ved, hvordan udviklingen har været i antallet af praktikpladser, siden statsministeren blev statsminister, og at hun faktisk heller ikke ved, hvilken effekt finansloven for 2012 har haft på antallet af ledige og beskæftigede i det danske samfund, i perioden fra statsministeren blev statsminister til dags dato.
Der er rent faktisk gået et betragteligt antal måneder, og jeg tror, at både de ledige på daværende tidspunkt, dem i beskæftigelse, men med frygt for at blive ledige, unge uden praktikplads, unge, der har søgt ind på erhvervsuddannelserne m.v., faktisk er interesseret i og optaget af, at deres statsminister følger udviklingen, og om hun ved, at hendes politik virker, at regeringens politik virker, eller om man bare tror, at den vil virke på sigt – for der er himmelvid forskel på de ting.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg tror ikke, at der er nogen af de unge, som søger en praktikplads, og som kigger på vores finanslov og ser, at vi har skaffet 3.000 ekstra praktikpladser, er i tvivl om, at det er det, de har brug for.
De har jo brug for at få noget at bestille, og de har brug for de praktikpladser, ligesom de har brug for den kickstart, som utvivlsomt sætter gang i dansk økonomi.
Det er rigtigt, at vi er i en meget vanskelig tid.
Vi overtog en økonomi, som ikke var i topform.
Bl.a. var vores konkurrenceevne og vores produktivitet bestemt ikke i topform.
Det er en kæmpestor opgave, og jeg kunne egentlig ikke drømme om at sige, at alt det var den tidligere regerings skyld.
Så vi står i en meget vanskelig tid, og konjunkturerne retter sig langsommere, end vi egentlig havde håbet på, men vi prøver jo at gøre noget.
Derfor kickstarten, derfor vækstinitiativerne i vores skattereform, derfor hjælpen til små og mellemstore virksomheder, derfor hjælpen til at få flere praktikpladser.
Det er alt sammen noget, der har fokus på at sætte gang i Danmark og fokus på netop de unge.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-30:
Tak, hr. formand.
Det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er de her reguleringer af kontanthjælps- og dagpengesatserne.
Hvis jeg har forstået det rigtigt, er det sådan, at de skal pristalsreguleres.
Det er bl.a. olieprisen og forskelligt andet, det er ikke kun prisen på dagligvarer.
Men de afgifter, regeringen har indført, er på dagligvarerne, og dermed får kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere en meget stor stigning i prisen på de varer, de skal købe i dagligdagen.
Hvis de så skal have en pristalsregulering, der ligger lavere end lønstigningen, vil det sige, at de får mindre at købe dagligvarer og madvarer for til familien, end de ellers ville have fået.
Var det så ikke bedre at have beholdt loftet over kontanthjælpen og lade være med at lægge de afgifter på?
Det er det, der kommer til at ske med det, som regeringen vil gøre nu.