runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Jamen det er da befriende klar tale.
Der afgives altså hermed et løfte om, at der ikke bliver rørt ved efterlønnen i næste valgperiode.
Det er løftet fra Venstre.
Hvad så med næste valgperiode igen, er der også et løfte der?
Jamen det er lidt interessant, at man mener, at man åbenbart kan forudsige hele den økonomiske situation så utrolig klart.
Man ved, at der er 1 år eller måske 1½ år til næste valg, og hvis man lægger 4 år til, vil det sige, at man simpelt hen kan afgive et løfte om, at man ikke vil ændre i efterlønnen 5½ år frem i tiden.
Det er et løfte, som man giver.
Det er samtidig også en total afvisning af de 61 pct. af Venstres vælgere, som faktisk mener, at det er nødvendigt at gøre noget.
Man tager hensyn til det meget lille mindretal i Venstre, som mener, at det ikke er nødvendigt at ændre ved efterlønsordningen.
Hvor langt strækker den her garanti sig?
Nu ved vi, at det i hvert fald er 5½ år frem i tiden, at man i Venstre ikke vil arbejde for en ændring af efterlønsreglerne.
Strækker den sig også ind i næste valgperiode, eller er man åben over for, at der så kan ske noget der?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Nu forstår jeg, at hr. Anders Samuelsen er meget optaget af, hvad Venstres vælgere mener, og hr. Anders Samuelsen henviser til en gallupundersøgelse, som viser, at 61 pct. af Venstres vælgere mener, at der bør ske ændringer i efterlønnen.
Men må jeg så ikke bare sige, at der jo er lavet et hav af forskellige målinger.
I den pågældende gallupundersøgelse mener jeg at kunne huske, at man nåede frem til, at 50 pct. af vælgerne samlet set rent faktisk mente, at der skulle ske ændringer i efterlønnen.
Men for lidt over en måned siden var der i Jyllands-Posten en måling foretaget af Rambøll, som viste, at 41 pct. mente, at der ikke skulle ske ændringer i efterlønsordningen.
Så må jeg ikke bare sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg tror, de der målinger går noget på kryds og på tværs.
Så der er ikke noget entydigt signal om, at et stort flertal i befolkningen rent faktisk har et krav om, at der skal ske ændringer i efterlønsordningen.
Men igen vil jeg gerne slå fast, at der ikke er nogen konkrete initiativer om at ændre efterlønsordningen, sådan som ministeren også fastslog det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg har stor respekt for, at Venstre ikke laver sin politik efter gallupmålinger – det synes jeg kun man kan tage hatten af for.
Det kunne så være, at man gjorde det efter de økonomiske forudsætninger; det ville jeg også tage hatten af for, hvis det var det, der var det afgørende for, hvilken politik man førte.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er det samme, som hr. Anders Samuelsen stillede spørgsmål om anden gang, og som der ikke rigtigt kom svar på.
Kan det virkelig være rigtigt, at Venstres ordfører og Venstre mener det?
Det må vi kunne få et klart svar på.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Jamen det mener jeg sådan set allerede at jeg har svaret på, og jeg gør det gerne igen, og jeg gør det også gerne med reference til det svar, som ministeren har givet på regeringens vegne til, jeg tror det var hr. Anders Samuelsen, nemlig at der ingen konkrete initiativer er til ændringer af efterlønsordningen.
Nærmere tror jeg faktisk ikke at vi kommer det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg kan forstå, at de næste 5 år er der ingen initiativer, og derefter er der ingen konkrete initiativer.
Det er det, der er svaret – eller hvordan er det, det med efter det andet valg skal forstås?
Det, jeg ikke forstår, er, at man herinde i Folketinget tror, at man har et klarsyn, der har samme omfang, som hvis man ved første verdenskrigs afslutning skulle have forudset Hitlers magtovertagelse i 1933.
Det er jo så langt et tidsperspektiv, der er tale om.
Man tror, at man kan se frem i forhold til de ændrede økonomiske forudsætninger, men vi ved, at der er en demografisk udfordring; vi ved, at Arbejdsmarkedskommissionen har sagt, at det her er noget af det allermest væsentlige, man kan gøre.
Det sagde Velfærdskommissionen, det siger DI, det siger DA, det siger Dansk Erhverv.
Alle dem, som regeringen plejer at lytte til, er enige med Liberal Alliance, og så er det svar, jeg får, at man også freder efterlønnen efter næste valg igen, altså efter to valg eller hvad? spørger jeg ordføreren.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Det forekommer mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke rigtigt har sat sig ind i velfærdsaftalen.
Jeg synes i hvert fald, at hr. Simon Emil Ammitzbøll skøjter noget hen over velfærdsaftalen og det, som velfærdsaftalen rent faktisk kommer til at betyde, også med henblik på den demografiske udfordring, som vi står over for.
Pointen er jo lige præcis at bidrage til at øge arbejdsudbuddet ved at hæve efterlønsalderen fra de 60 til de 62 år og tilsvarende hæve folkepensionsalderen fra de 65 til de 67 år.
Det er alt sammen noget, som uden tvivl vil bidrage til at øge arbejdsudbuddet.
Effekten af velfærdsaftalen vil man jo netop kunne se i det perspektiv, som hr. Simon Emil Ammitzbøll her efterlyser.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Nu er det ikke den store overraskelse for mig, at der ikke lige var opbakning fra Socialdemokraternes side til vores forslag.
Ordføreren siger, at det er et dumt forslag, og så må jeg bare konkludere, at 40 pct. af Socialdemokraternes vælgere er dumme, for de bakker sådan set op om forslaget.
De påpeger præcis det samme, og det påpeges i en undersøgelse fra Gallup: Ca. 40 pct. af de socialdemokratiske vælgere er enige eller delvis enige i, at det er nødvendigt at gøre noget ved efterlønnen i næste valgperiode.
Så jeg må bare konstatere, at der trods alt er 40 pct. af de socialdemokratiske vælgere, som ifølge den socialdemokratiske ordfører er dumme.
Eller hvad er forklaringen fra den socialdemokratiske ordførers side på, at der er 40 pct. af Socialdemokraternes vælgere, som bakker op om Liberal Alliances synspunkt?
Er de dumme – eller hvad?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Jeg vil så sige, at det heller ikke er den store overraskelse herfra, at Liberal Alliance i dag er mødt talstærkt op; det synes vi er en fornøjelse.
Det er svært at få øje på dem, men vi kan se, at de er der alle tre.
Det er dejligt at se.
Vedkommende forstår mig ikke endnu, men jeg kan sige til det lille barn
: Det velfærdsforlig, vi lavede i 2006, gør altså, at du kan gå på efterløn, når du er 68½ år, og det gør, at du kan gå på pension, når du er 73½ år, og det vil sige, at hvis du stemmer på Liberal Alliance og de gerne vil droppe efterlønnen, så er der pension, når du er 73½ år.
Det var faktisk det, vi sagde dengang med velfærdsforliget.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Det, ordføreren kan sige til det lille barn, er, at på grund af det velfærdsforlig, som er for lidt, for småt og for sent virkende, er der ikke et ordentligt skoletilbud til barnet.
Der bliver sparet på de områder, som Socialdemokraterne normalt synes er kerneområderne.
Det er det, der er udsigt til.
Det er det, som er prisen, der skal betales, for at man kan gå på efterløn, når man er 68½ år, hvis man bliver født i det Herrens år 2010.
Det er det, der er virkeligheden, og det er vel den virkelighed, som Socialdemokraterne også burde forholde sig til.
Virkeligheden er jo også – og det er jo påpeget gentagne gange – at efterlønsordningen reelt er aldersdiskriminerende, fordi den er med til at få arbejdsgiverne til at se skævt til folk på 58-59 år, fordi man ved, at de med overvejende sandsynlighed er på vej på efterløn.
Derfor er efterlønsordningen reelt aldersdiskriminerende.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Lad mig starte med at slå det fast, så det ikke kan misforstås: I Venstre støtter vi ikke Liberal Alliances beslutningsforslag om afskaffelse af efterlønnen.
Reglerne om efterløn er, som også ministeren ganske glimrende gennemgik det, senest blevet ændret i forbindelse med velfærdsaftalen, som blev indgået her i Folketinget i 2006, og som i øvrigt blev indgået af et bredt flertal her i Folketinget bestående af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Ud over det gjorde vi det helt enestående – synes jeg – nemlig at vi indekserede den fremtidige tilbagetrækningsalder med den forventede gennemsnitlige levetid for 60-årige.
Det vil sige, at efter år 2025 forøges efterlønsalderen hvert femte år i takt med stigningen i den gennemsnitlige restlevetid for 60-årige.
Folkepensionsalderen følger efter med 5 års forsinkelse, så der altid er 5 års efterlønsperiode.
Set i et europæisk perspektiv er det faktisk enestående beslutninger, der blev truffet her i Folketinget.
Som nævnt blev efterlønnen senest ændret med velfærdsaftalen, og det er vigtigt for mig at understrege, at vi i Venstre fuldt ud vedstår os velfærdsaftalen.
Det er nemlig helt afgørende for os, at danskerne ved, hvad de har at gøre godt med, at de har mulighed for at tilrettelægge og planlægge deres pension og dermed også deres exit fra arbejdsmarkedet.
Folk skal have tid til at indrette sig på de økonomiske vilkår, der gælder.
Vi vil under ingen omstændigheder være med til at ændre reglerne over en nat, sådan som det er set tidligere.
For os er det som sagt helt afgørende, at mennesker kender deres økonomiske vilkår frem i tiden, så de har mulighed for at planlægge derefter.
Det var præcis derfor, at vi med velfærdsaftalen lavede en 10-årig indfasning af ændringerne i efterlønnen.
Til Liberal Alliance vil jeg sige, for nu måske at foregribe de spørgsmål, som jeg vil blive mødt med: Drop nu det der med, at vi er blevet bange for at lave reformer.
Ser man på, hvad der er sket siden november 2001, kan man roligt sige, at vi har en regering, der har gennemført flere reformer, end nogen anden regering rent faktisk tidligere har gjort.
Det gælder kommunalreform, domstole, politi, og jeg kunne blive ved, men det gælder så sandelig også eller måske især velfærdsområdet, hvor vi ud over efterløn og folkepension, som jeg netop her har gennemgået, også har ændret sygedagpenge, dagpengesystemet som sådan, vi har reformeret hele beskæftigelsesområdet, så vi nu har et enstrenget system, og vi sætter nu ind langt tidligere med aktivering.
Det har alt sammen bidraget til at skabe et moderne, fleksibelt arbejdsmarked, der i 2008 betød, at vi var i den historiske situation, at vi aldrig før har været så mange i beskæftigelse i det danske samfund.
Så nej, vi vil ikke være med til at skabe usikkerhed for folk, der planlægger i tillid til de eksisterende regler, og derfor afviser vi Liberal Alliances beslutningsforslag her i dag.
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Jeg er enig så langt, at det bestemt er en faktor, at det bestemt er en af de ting, som man kan tage op, men omvendt set vil jeg også bare sige, at tiden ikke er til det, og at det jo heller ikke betyder, at efterlønnen er det eneste, man overhovedet kan røre ved for at øge arbejdsudbuddet.
Der er langt, langt flere ting, som man kan kigge på, bl.a. jo det, der også ligger i den velfærdsaftale, som blev vedtaget, og som netop dels tilskynder folk til at blive noget længere, dels betyder, at aldersgrænserne bliver flyttet opad.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Tidligere på dagen holdt statsministeren pressemøde, og det var en lille smule svært at tolke helt præcist, hvad han sagde, så det kan være, at beskæftigelsesministeren kan gøre os klogere.
Blev der fra statsministerens og dermed fra regeringens side afgivet et løfte om, at man ikke vil røre ved efterlønnen i den næste valgperiode?
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Jeg må sige, at jeg nu aldrig nogen sinde har oplevet, at det er svært at forstå, hvad statsministeren siger – af alle, vil jeg sige.
Der er ganske enkelt ingen konkrete initiativer på bordet nu og her, der skulle medføre, at vi skulle til at diskutere efterløn nu.
Det ligger fuldstændig fast, og det, der også ligger fast, er jo netop den aftale, der blev indgået i 2006, som jeg synes gør det gode for arbejdsmarkedet på den ene side, at den jo øger udbuddet af arbejdskraft, og på den anden side gør den altså også det, at man som borger kan planlægge sin pensionisttilværelse.
Derfor synes jeg, at der er en god balance i den aftale, der ligger.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Arbejdsmarkedskommissionen konkluderede, at der simpelt hen ikke findes nogen gyldig samfundsøkonomisk begrundelse for at bruge skattekroner på at tilskynde raske mennesker til at trække sig frivilligt ud af arbejdsmarkedet før folkepensionsalderen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om beskæftigelsesministeren har nogle gode grunde til, at Arbejdsmarkedskommissionen her tager helt fejl, og at der altså er gode grunde til at tilskynde raske mennesker til at trække sig fra arbejdsmarkedet før folkepensionsalderen.
Det er jo det, efterlønnen gør.
Den giver en tilskyndelse til at trække sig før folkepensionen.
Har ministeren nogen gode begrundelser, som Arbejdsmarkedskommissionen altså ikke kunne få øje på?
Det er den ene ting.
Den anden ting, som jeg godt vil have helt klokkeklart at vide, er: Vil regeringen i næste periode arbejde for at forringe efterlønsordningen?
Det er jo det, som vi vil fra Liberal Alliances side.
Vi vil forringe efterlønsordningen, og vi vil gerne helt af med den.
Det er det, vi vil arbejde for.
Vil regeringen afgive et løfte om på tilsvarende vis som Liberal Alliance at arbejde for at forringe efterlønsordningen i næste valgperiode?
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Først vil jeg gerne sige, at jeg synes, at Arbejdsmarkedskommissionens rapport var fagligt meget velfunderet, og jeg synes, at der jo kom mange brede forslag til, hvordan man kunne ændre arbejdsmarkedet.
Det er det ganske enkelt ikke.
Vi er i en international finanskrise.
Mennesker mister deres arbejde.
Og i det hele taget står vi i en vanskelig situation.
Så derfor er tiden ikke til at lave store reformer på det her område.
Det må vel betragtes som et svar på både hr. Anders Samuelsens første spørgsmål og på hr. Anders Samuelsens andet spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Jeg lagde mærke til, at beskæftigelsesministeren sagde, at det ikke var tiden til de store reformer.
Nu har man siddet på magten i en del år efterhånden, og da det gik godt, var det ikke tiden, når det går dårligt, er det heller ikke tiden.
Jeg har også spurgt ministerens forgænger, hvornår det her historiske vindue kommer, hvor man synes, at det er tiden til at lave den mest nødvendige reform af det danske velfærdssamfund overhovedet, nemlig at få gjort op med efterlønnen.
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Det var rent faktisk nogle store ændringer, der blev foretaget på daværende tidspunkt med et bredt flertal i Folketinget.
Derfor kan jeg sådan set
ikke komme det meget nærmere end til at sige, at det ikke er tiden til de store reformer nu.
Vi har lavet store ændringer i den velfærdsaftale, der blev vedtaget, og derfor vil jeg ikke stå her i dag og sige, at jeg nu lige springer på Liberal Alliances vogn, på trods af at man må sige, at der er et talstærkt fremmøde fra gruppen.
Det synes jeg er flot.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Nu kan man sige om det der velfærdsforlig, at det jo varer år og dag, før det overhovedet får nogen som helst betydning – og om den vil være særlig vigtig.
Problemet er jo, at vi står over for nogle udfordringer i det her samfund, som man overhovedet ikke svarer på fra regeringens side.
Ministeren siger, at Arbejdsmarkedskommissionens rapport jo er fagligt interessant, eller hvad det var, der blev sagt.
Ja, men er man enig, forstår man den?
Kan ministeren – og det synes jeg i virkeligheden måske er det mest spændende i dag – nævne tre fremtrædende anerkendte danske økonomer, der ikke er medlemmer af Folketinget, som taler for, at efterlønnen skal blive ved med at være der i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Nu bliver vi jo også nødt til at forholde os til den politiske virkelighed, som vi er en del af, den går jeg også ud fra at Liberal Alliance forholder sig til.
Jeg kan bare sige fuldstændig klart, at regeringen punkt 1 står ved den velfærdsaftale, der er blevet lavet, og punkt 2, at det ikke er tiden nu til at lave de store ændringer på arbejdsmarkedet.
Og så synes jeg jo, det ville være rigtig godt, hvis også Liberal Alliance kiggede rundt i Folketingssalen for at se, hvor de mange mandater, der skulle bakke op omkring Liberal Alliances forslag, egentlig er.
Villum Christensen (LA), 2010-04-06:
Vi er meget optaget af den demografiske virkelighed; den er ubønhørlig, og den kan vi ikke lave særlig meget om på.
Det er jo en kendsgerning, at vi står over for at miste 350.000 i den erhvervsaktive alder frem til år 2040.
Det synes vi er vigtigt at forholde sig til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvad er det for nogle ting, som regeringen vil foreslå, som skal løse den fuldstændig sikre problemstilling, vi står over for, altså at vi kommer til at mangle arbejdskraft, at vi kommer til at mangle hænder til at kunne løse vores opgaver i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Det er jo en del af svaret på det spørgsmål, som bliver stillet her.
Jeg skal da være den første til at medgive, at vi har en opgave rent demografisk alene af den grund, at de, der forlader arbejdsmarkedet – de årgange, der forlader det – groft sagt er dobbelt så store som de årgange, der træder ind på arbejdsmarkedet.
Så der er da ingen tvivl om, at vi også har en demografisk opgave foran os.
Villum Christensen (LA), 2010-04-06:
Det er jo interessant, hvis vi er i en parlamentarisk situation, hvor man ikke må udtale sig om de forhold, som man på forhånd har en forventning om ikke kan give flertal, altså af hensyn til nogle eventuelle vælgersanktioner.
Men det ændrer jo ikke ved det forhold, at afskaffelsen af efterlønnen – og det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren er enig eller uenig i – er langt, langt den vigtigste enkeltstående faktor, som kan påvirke det dilemma, jeg var inde på før, nemlig at vi kommer til at mangle 350.000 mennesker på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-06:
Det, jeg også kan fortælle det her lille barn, er, at mange af de penge, som skulle have givet barnet en ordentligt velfærd, har Liberal Alliance fjernet via alle de skattelettelser, de har lavet.
Det kan jeg også fortælle det her lille barn.
Når den her krise er overstået, er der rent faktisk 120.000 ufaglærte, vi ikke har et job til, fordi vi ikke har været gode nok til at give dem uddannelse, fordi den her regering sammen med Liberal Alliance ikke har sørget for uddannelse.
De vil med Liberal Alliance i spidsen kun forringe efterlønnen og alt muligt andet.
Det er faktisk 20.000 mere end det, Liberal Alliance vil påstå de kan opnå ved det med efterlønnen.
Så jeg vil sige til det lille barn: Hvis vi kunne komme til, så ville vi sørge for meget bedre uddannelse, og så kunne du også få en rigtig god uddannelse; så ville du kunne tjene nogle gode penge, og du ville også kunne leve meget bedre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-04-06:
Nu skal jeg ikke gå ind i en diskussion om, hvad ordføreren og hr. Anders Samuelsen hver især vil sige til det lille barn, men jeg vil gerne sige til ordføreren, at Liberal Alliance ikke er med i skattereformen, så den skal vi hvert fald ikke have skylden for.
Det er sådan, at hvis man ser på de 60-64-årige, er beskæftigelsesprocenten ifølge OECD 41 i Danmark, i Norge er den 57, og i Sverige er den 60.
Det er der ingen ting der tyder på, tværtimod.
Man holder ældre mennesker fra arbejdsmarkedet, samtidig med at man lader folk, der burde bidrage til samfundet og arbejde, blive finansieret af andre mennesker.
Er det ikke helt urimeligt også ud fra et traditionelt socialdemokratisk synspunkt?
Der er vel en grund til, at de to socialdemokratiske mønsterlande, Sverige og Norge, ikke har lavet en så tåbelig ordning som efterlønsordningen.
Jeg er da i hvert fald glad for, at man ikke har en harsk retorik over for efterlønsmodtagere.
Og så er det altså ikke mig, der siger, at der er 85 pct.
Det er de økonomiske vismænd, og de er altså ikke installeret af Liberal Alliance.
Selv om der vistnok også er tre, har de ikke noget med Liberal Alliance at gøre.
Det er landets fornemste ekspertise, og de er sådan set enige med stort set alle andre økonomer, man kan slæbe frem i det her land, og de mener det jo ikke for at genere folk.
De advarer og sørger for, at vi politikere i tide kan sørge for, at det her land ikke bliver fattigere og fattigere målt i forhold til verdens andre rige lande.
Det er de dårligst stillede, der kommer til at betale prisen for, at flertallet ikke vil afskaffe efterlønnen.
Vi vil godt advare om, at sådan bliver det – det er de dårligst stillede, mens bankdirektørerne nok skal klare sig.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll kan selvfølgelig holde sig til, hvad økonomerne har sagt, altså at der er 85 pct., der ikke er nedslidte; det er sådan, jeg tolker deres udmelding.
Jeg er sikker på, at økonomerne ikke har sagt noget om, at der er 85 pct., der ikke gider arbejde.
Det er hr. Simon Emil Ammitzbøll, der står og siger, at 85 pct. af dem, der går på efterløn, ikke gider arbejde.
Det er det, jeg siger ikke er Dansk Folkepartis opfattelse.
Dansk Folkepartis opfattelse er, at der er rigtig mange efterlønsmodtagere, der hellere end gerne vil arbejde, hvis arbejdsgiverne siger til dem: Vi vil gerne beholde jer.
Og den retorik med at nedgøre efterlønsmodtagerne på den måde, som hr. Simon Emil Ammitzbøll er i gang med igennem Liberal Alliance, synes jeg ikke hører hjemme her i Folketinget.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
De forslag til reform af efterlønnen, der her kommer fra SF, er det glade økonomiske vanvid.
I stedet fik vi et rent snit: Enten er man på arbejdsmarkedet, og hvis man ikke er på arbejdsmarkedet, er man henvist til nogle andre ydelser, afhængigt af hvilken situation man er i, nemlig om man er nedslidt eller ej.
Jeg vil bare lige have fat i ordførerens pointe med, at det er de svageste, vi her angriber.
Hvad er det dog for noget vrøvl?
Det er folk, der ikke har været i stand til at være fuldtidsforsikrede i 30 år, hvilket er kravet i dag.
Her taler vi om en stærk gruppe, hvis rettigheder SF beskytter, men hvem kommer til at betale for den her stærke gruppe?
Det er dem, der i dag ikke har ret til efterløn.
Det er da dem, der betaler for festen.
Det må SF da på en eller anden måde forholde sig til.
De går her ind og forsvarer en eller anden stærk middelklasse og deres særinteresse på bekostning af de svageste.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Det er uhyre underligt at høre Liberal Alliance sige, at det er de svageste, der skal betale for det her.
Det var Liberal Alliance, som mente, at de skattelettelser til de vellønnede, som regeringen har gennemført, som altså mest gavner dem med de højeste indkomster, ikke var store nok.
Og så kommer man her og taler om, at man slås for de svage!
Jeg tror godt, at befolkningen kan se, at det er der på ingen måde tale om.
Så bliver jeg nødt til at sige, at der altså er adskillige undersøgelser, der viser det, som jeg her har sagt, nemlig at der er mange af dem, der i dag vælger fuldtidsefterløn, som ønsker at fortsætte med at arbejde på arbejdsmarkedet på et nedsat timetal.
Det viser undersøgelserne simpelt hen.
Derfor ville man fremskaffe mere arbejdskraft, hvis man indførte de gulerodsmetoder, som jeg her har nævnt.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-06:
Det er noget sniksnak at manipulere med skattepolitikken på den måde.
Vi er da i bund og grund fløjtende ligeglade med, hvem der får for store lettelser.
Det, der er det afgørende, er, at man laver et skattesystem, som fremmer vækst, for når man fremmer vækst, skaber man nye arbejdspladser, og så bliver der faktisk et tilbud til dem, der gerne vil arbejde.
Det er det, der er hovedpointen.
Det er ikke et spørgsmål om, at der er nogen, der skal have rigtig meget.
Det er et spørgsmål om at skabe vækstpolitik.
Hvad siger SF's ordfører til de 34 pct. af SF's vælgere, som faktisk mener, at det er nødvendigt at gøre noget ved efterlønnen?
Har de bare misforstået det her, når de mener, at det er nødvendigt at ændre i efterlønsreglerne, sådan at efterlønsalderen hæves hurtigere end planlagt?
Har de misforstået hele verdenssituationen eller i hvert fald den danske situation?