runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Det var jo ikke mig, der begyndte at spørge ind til konkrete eksempler på, hvad der er opnået ude i landene.
Nu har jeg givet ordføreren eksemplerne på det, og så siger ordføreren, at det behøvede jeg ikke at gøre, for dem havde han læst om i forvejen.
Så var der sådan set ingen grund til at spørge mig om det.
Og så kan ordføreren jo også selv bekræfte, at der er nået konkrete resultater.
Der er opnået helt konkrete ting i helt konkrete lande til gavn for de landes befolkninger.
Ting starter jo altså et sted.
Der er selvfølgelig grænser for, hvad man kan nå at se af resultater efter 2 år.
Det er jo den tid, organisationen har virket i i sin nuværende form.
Vi vil jo først om nogle år kunne se, hvad de konkrete resultater ude på jorden bliver af de strategier, når de bliver implementeret og ført ud i livet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om noget.
Nu har ministeren jo også haft tid til at læse på lektien med hensyn til at komme med nogle eksempler.
Og jeg takker selvfølgelig også for det ihærdige og flotte forsøg, som ministeren gjorde.
Men det er jo bare en forkert måde at lave et regnestykke på, vil jeg sige til ministeren.
For det er jo ikke sådan, at man bare skal måle det ud fra nogle rådgivere, som har været på nogle projekter i Indonesien og Filippinerne.
Man skal jo måle det på, at der vistnok er 18 forskellige lande, der igennem 3 år har givet penge, siden GGGI overgik til en ny styreform.
De lande har givet langt større beløb end de 90 mio. kr., som Danmark har givet.
Derfor skal effekten af de penge, som er givet, også måles i forhold til den samlede bevilling af penge til de projekter, som GGGI har gennemført.
Der er det så, vi sagde, at jeg selvfølgelig anerkender, at man kan finde nogle, for jeg har læst rapporten, vil jeg sige til ministeren.
Det er sådan typisk, at når man ikke rigtig ved, hvad man skal sige, kan man altid sige, at modparten ikke har læst det.
Men sådan er det ikke. Men jeg synes jo bare, at effekten skal måles ud fra, hvor mange penge man har brugt, og hvad vi konkret har fået ud af det.
Der er pointen bare fra Dansk Folkepartis side, at vi desværre ikke ser ud til at have fået ret meget.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Altså, jeg ved ikke, hvorfor hr. Christian Juhl opfatter det som problematisk, for det er, som om man fremstiller det sådan, at vi arbejder på at få regeringen til at gøre noget i de pågældende lande.
Det er, som om det er problematisk.
Hvad er det, Enhedslisten hele tiden forsøger i det her land?
Det er jo at påvirke regeringen.
Det er da efter min opfattelse et fuldstændig vigtigt og nyttigt stykke arbejde, foruden at regeringen er overbevist om, at hvis man ikke gør noget, sker der absolut intet.
Så jeg forstår simpelt hen ikke Enhedslistens principielle modstand mod det, som GGGI er sat i verden for at gøre.
Jeg kan godt forstå, at man kan have kritikpunkter.
Det har vi jo også haft fra dansk side og fra den danske regerings side, og dem forsøger vi nu at indarbejde og får indarbejdet i den kommende strategi for GGGI.
Men udgangspunktet er altså, at vi bliver og rydder op, og vi render ikke af pladsen.
Nej, vi skal kun blive i pladsen og arbejde i organisationer, hvor vi tror at organisationen gør en forskel.
Det tror jeg her.
Det er, som om Enhedslisten har fået en tvangstanke i forhold til GGGI, fordi der har været nogle problemer.
Ja, det har der, det har vi alle erkendt.
Og hvad gør man så, når der er problemer?
Så løser man problemerne frem for at rende skrigende væk.
Og derfor bliver vi og løser problemerne.
Det er jo ikke rimeligt, at Enhedslisten bliver ved med at fremstille det, som om der ikke er nået nogle resultater.
Altså, nu har jeg lige stået og gennemgået sådan ret intensivt, hvad der er sket i forhold til Filippinerne, hvad der er sket i forhold til Peru, hvad der er sket i forhold til Indonesien, hvad der er sket i forhold til Cambodja, og de resultater kan Enhedslisten jo altså ikke fjerne, uanset hvor meget man gerne ville, for de beviser, at GGGI har løst konkrete opgaver og med succes.
Der skal løses endnu flere, og derfor bliver vi.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Jeg sætter pris på ministerens store iver og forsøg på at forklare, at det her er en god organisation.
Og: Der er klare krav til, hvad vi skal levere, og vi har så mange erfaringer med det her, at det nok skal gå godt.
Virkeligheden blev en anden.
Pengene er brugt, som fru Lone Loklindt fortalte, og endda ikke særlig fornuftigt.
Det indrømmede hun dog på regeringens vegne.
Vi prøver igen med en ny runde, 90 mio. kr., siger udviklingsministeren så.
Synes udviklingsministeren ikke, at det godt kunne – i hvert fald for dem, som ikke sådan beskæftiger sig så meget med udviklingsbistand – lyde lidt hult, at man siger, at nu prøver vi igen, når man nu har den historie, som trods alt er 2½ års erfaring med den her organisation?
Er der slet ingen situationer, hvor udviklingsministeren kunne finde på at sige, at nu løber vi af gården, eller nu trækker vi snoren, eller hvad der er det moderne udtryk for den slags ting?
Thyra Frank (LA), 2014-06-02:
Det siger jeg videre til ordføreren på området.
Frank Aaen (EL), 2014-06-02:
Nu ved jeg godt, at fru Thyra Frank ikke er ordfører på området, og det respekterer jeg fuldt ud.
Der var bare sådan en lidt principiel holdningstilkendegivelse, som ikke havde direkte med den her sag at gøre, nemlig det med, om det er politisk drilleri at tage sager fra Finansudvalget ned i Folketingssalen.
Der vil jeg bare gøre opmærksom på – og jeg behøver ikke noget svar – at det er en regel, som der er fuld enighed om i Finansudvalget, at partier kan bede om at få ting ned til åben debat i Folketingssalen, i stedet for at vi kun har en lukket debat i Finansudvalget.
Så derfor er det her ikke drilleri, det er sådan set bare demokrati.
Thyra Frank (LA), 2014-06-02:
Da Liberal Alliances ordfører på området ikke kunne være til stede i dag, skal jeg hermed redegøre for Liberal Alliances holdning til B 120 ved at oplæse ordførertalen.
Det bliver under ingen omstændigheder med opbakning fra Liberal Alliance, at der bevilges yderligere 90 mio. kr. til GGGI for perioden 2014-2016.
Vi har ikke tillid til, at hverken organisationens formål, opbygning, resultater eller fortsatte drift er på et niveau, der kan retfærdiggøre og forsvare, at Danmark fortsat skal anvende udviklingsmidler på organisationen.
Tværtimod finder vi, at historien om GGGI er historien om, hvad der sker, når institutionsinteresser og modefænomener overtager dagsordenen, når vi taler om udviklingsbistand.
Liberal Alliance kan imidlertid ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Vi opfatter det som et politisk overflødigt drilleforslag.
Den almindelige gang i sådanne sager er jo, at regeringen fremlægger aktstykker i Finansudvalget, som herefter tager stilling til bevillingen.
Vi afventer derfor behandlingen i Finansudvalget og vil i den sammenhæng stemme imod bevillingen.
Vi vurderer de konkrete aktstykker fra sag til sag ud fra en samlet vurdering, og det vil vi fortsat gøre.
Liberal Alliance kan således ikke støtte B 120.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-06-02:
Vi er sådan set enige med regeringen, når regeringen siger: Jamen GGGI leverer noget på et niveau, som ingen andre tilsyneladende gør – altså det niveau, som hedder, at man går ind på regeringsniveau, laver en strategi og får den ført ud i livet.
Der er vi enige med regeringen.
Det mener vi altså ikke at der nogen andre som kan bidrage med på samme niveau som GGGI.
Og det synes vi er et vigtigt led i den her vigtige opgave, at man altså får lagt nogle strategier for, hvad det er, man laver, så man ikke, som hr. Hans Kristian Skibby sagde det før, løber af sted med hovedet under armen og uden en plan.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jeg kan give et konkret eksempel fra et konkret land.
Det er Etiopien.
Her har GGGI arbejdet langsigtet med at få Etiopiens regering til at udarbejde en grøn strategi for, hvordan man der skal håndtere klimaforandringer, og hvordan man håndterer det, at man skal prøve at arbejde på at sikre sig flere vedvarende energikilder.
Man har konkret fået etableret en sådan strategi, og man har også været med til at lave træningsforløb for centrale personer i embedsapparatet, der gør, at den her strategi nu kan implementeres i konkrete aktiviteter i landet.
Sådan forholder det sig med en række af de lande, som GGGI har arbejdet i.
Frank Aaen (EL), 2014-06-02:
Nu har ministeren nogle gange sagt, at GGGI har skabt en masse resultater.
Det, jeg har læst, er, at der er sat store spørgsmålstegn ved, om der er skabt resultater.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jeg vil gerne sige, at i den tid, jeg har siddet som minister, har jeg reageret, hver eneste gang der er opstået en ny krisesituation i lande.
Og der er i min tid bevilget flere midler til Syrien, hvor vi oplever den måske største humanitære krise i nyere tid.
Der er bevilget penge til Den Centralafrikanske Republik.
Der er bevilget penge til Sydsudan.
Så vi er derude og bevilger penge som nogle af de første, når FN kalder.
Det prioriterer vi selvfølgelig midler til.
Og stadig væk er jeg altså ikke enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at GGGI ikke skaber konkrete resultater.
Det gør man.
Det har man bevist.
Vi vil have, at man skal skabe flere resultater.
Vi vil også have, at organisationen skal blive bedre.
Derfor har vi også indarbejdet en række punkter, som vi ønsker at forbedre i GGGI's strategi fremadrettet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Men altså, vise konkrete eksempler på, at nogle af pengene er givet godt ud, ja, bevar mig vel, havde jeg nær sagt.
Det er da rigtigt.
Men vi taler altså om 90 mio. kr., vi har brugt sammen med en række andre lande, som har givet endnu flere hundredvis af millioner kroner til den her organisation.
Så er det, jeg siger: Vi står og kan se, at Danmark for et år siden havde svært ved at give penge til den humanitære indsats i Syrien, hvor der er eskalerende, dybe, grove og virkelig alarmerende alvorligheder, hvor folk er truet på deres liv og førlighed osv.
Så er det da en kende underligt, at vi stod og manglede penge til den type indsats, altså akut nødhjælp fra akutmidlerne.
Den pengekasse var simpelt hen tom.
Og så i dag kan vi finde 90 nye millioner kroner og kaste efter GGGI.
Vi har også i december måned sidste år set, at man har givet hinanden kæmpestore lønforhøjelser i GGGI, selv om alle deres revisionsrapporter jo siger, at de ikke har styr på økonomien.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jeg tror, at Dansk Folkepartis ordfører må være enig med mig i, at når man skal arbejde med at forandre verden, skal man arbejde på to måder.
Selvfølgelig skal der være penge til den akutte indsats, altså det, der sker nu og her, når der opstår kriser rundtomkring, hvilket vi jo desværre og ulykkeligvis ser alt for meget af i øjeblikket.
Der skal vi selvfølgelig prioritere, og det gør vi også.
Der er ingen tvivl om, at jeg også har set med alvor på, at vi pludselig har været i en situation, hvor der er opstået så mange kriser, at den pengekasse er blevet mindre eller er blevet tom.
Derfor vil jeg også indstille, at vi fremover bevilger flere penge til den del af indsatsen.
Men det kan vi godt gøre, samtidig med at vi arbejder langsigtet i organisationer som GGGI.
Og jeg er slet ikke enig med ordføreren i, at man ikke har skabt konkrete resultater, for det har de evalueringsrapporter, vi har fået lavet, også klart vist.
GGGI har skabt konkrete resultater i konkrete lande.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Tak, hr. formand.
Jeg ville egentlig gerne spørge ministeren om det her med rettidig omhu.
Hvis vi prøver at gå godt og vel et års tid tilbage, var der jo en stor diskussion herhjemme, også før ministeren blev minister, om det her med, at vi jo har en ramme for vores udviklingsstøtte, og den går til akutte indsatser de steder, hvor det brænder på i løbet af årene.
Der var det jo sådan, at den ramme faktisk blev tømt.
Det betød, at Danmark havde en tom pengekasse, selv om vi kunne se, at der var ekstremt eskalerende problemer og udfordringer i Syrien og naturligvis i grænselandet til Syrien med syriske flygtninge, der søgte til nabolande, og hvor vi gerne ville have puttet ekstra penge ind, så det kunne have fået effekt og hjulpet de her mange berørte borgere.
Derfor er der måske mange vælgere, der, hvis de ser den her debat, godt kan undre sig over, at ministeren nu stiller sig op på talerstolen og taler for at bevilge nye 90 mio. kr. til GGGI, hvor de fleste vælgere trods alt har en vis indsigt i hvordan pengene er blevet brugt.
Det betyder med den her bevilling, der ser ud til at komme, at vi i Danmark har valgt at give 180 mio. kr. til GGGI, og det er faktisk ganske få konkrete og målbare resultater, der er kommet ud af det, som man kan sige har gjort hverdagen lettere for nogle af de borgere, der bor i de her omtalte lande.
Det vil sige, at vi har fået meget, meget lidt konkret hjælp til de her mange berørte borgere i mange forskellige lande, hvor GGGI har været aktør.
Synes ministeren ikke, det er underligt, at vi står og mangler penge til den akutte nødhjælp, og så går vi her og kaster penge ud til GGGI og alle mulige andre fantomprojekter?
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jeg vil sige, at jeg ikke ser organisationer, der leverer præcis det, som GGGI leverer i forhold til en række landes regeringer.
Det, GGGI kan, og det, som er specielt for GGGI, er jo, at man går ind og rådgiver regeringer, giver den nødvendige rådgivning til, at man kan etablere strategier og også implementere strategier for grøn udvikling og omstilling.
Det kender jeg ikke andre typer organisationer der gør.
Der henvises i beslutningsforslaget til Grøn Omstillingsfond, som man kunne støtte med midler, men det er jo sådan, at Grøn Omstillingsfond er klar til at lave investeringer de steder, hvor man har strategier, og hvor strategier skal implementeres.
Derfor er GGGI's arbejde helt oplagt og nødvendigt, også for at Grøn Omstillingsfond kan få projekter, som den kan finansiere rundtomkring i verden og selvfølgelig særlig i de mest udsatte lande.
Den rolle skal GGGI spille.
Vi har også helt klare bud i aktstykket og vores strategi for GGGI fra dansk side på, hvordan vi mener GGGI skal udvikle sig fremover og komme af med nogle af de børnesygdomme, som man har haft, og som man er ved at afvikle.
Frank Aaen (EL), 2014-06-02:
Som jeg læser papirerne, er der sat store spørgsmålstegn ved, hvor langt man er kommet i Etiopien.
Men ministeren siger, at der er mange andre eksempler; hvad er de mange andre eksempler?
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jeg synes, at aktstykket, som jo også bygger på den faglige vurdering, som Udenrigsministeriet selv har fået foretaget, og som bygger på de faglige råd, der er givet i den eksterne bevillingskomité, tager højde for det, vi ønsker skal være den fremtidige linje i strategien for GGGI.
Jeg har været inde på, at det er klart, at GGGI skal have en fattigdomsorientering i sit arbejde; at man også skal fokusere sit arbejde i et realistisk antal lande, så man ikke spreder sig ud over for mange aktiviteter; at man skal have en klar dialog med borgere, med civilsamfund og med erhvervsliv der, hvor man arbejder; og at man også skal få sine administrative og økonomiske procedurer helt på plads, også ude i de lande, hvor man arbejder.
Så jeg føler, der er meget overensstemmelse mellem det aktstykke, der er lagt frem, og også den kritik, som ngo'erne er kommet med, og som vi har forsøgt at indarbejde i den fremtidige tilrettelæggelse af strategier for GGGI.
Trine Mach (SF), 2014-06-02:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren vil kommentere på, hvordan aktstykket egentlig hænger sammen med den seneste appraisalrapport, hvori der står, at GGGI står over for en række centrale strategiske spørgsmål om dens funktion, rolle og virkemåde, som man stadig væk ikke har udviklet nogen egentlig klare svar på.
Hvordan hænger det egentlig sammen med et aktstykke, som lægger op til at give penge til en organisation, som skal kunne levere en masse?
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Det er rigtigt – og det tror jeg efterhånden mange har bemærket – at der har været opstartsvanskeligheder i den organisation.
Men det er en organisation, Danmark selv har været med til at stifte sammen med Sydkorea, fordi det flugter fuldstændig overens med vores udviklingspolitiske prioriteringer om at skabe en mere grøn og bæredygtig udvikling i verden.
For det er dem, der bliver ramt først, når klimaforandringerne sætter ind.
Så på den måder mener jeg, at selv om der er opstartsvanskeligheder, er støtten til GGGI det helt rigtige at gøre for at fremme en udvikling i verden, hvor flere lande har grønne klimastrategier til gavn for os alle sammen.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Så kan vi jo lade være med at bruge overskrifterne.
Jeg tror nu nok, at de fleste ville synes, at det er en lidt grov ting at sammenligne de penge, som blev svindlet væk – og ikke var så store alligevel – med, at fire store ngo'er har udtalt sig meget seriøst efter grundig bearbejdning, endda i en rapport, og med deres meget, meget lange baggrund inden for udviklingsverdenen.
Men så kan vi tage ministerens egne ord.
Han siger: Der er nu kommet en hensigtsmæssig administration og økonomisk praksis eller vil være det om kort tid.
Alene sådan en sætning afslører altså, at ministeren jo nok er noget i tvivl om, om det her er en rigtig vej at gå.
Han siger også: De fattige skal ikke skades utilsigtet.
Er det ikke meningen med en sådan strategi, at det skal gavne netop de fattige mennesker og ikke, at de bare ikke skal skades utilsigtet?
Hvis det er det, der ligger bagved, er Enhedslistens kritik af, at det først og fremmest er en plan for erhvervslivet og ikke noget for de fattige mennesker i verden, jo ganske rigtig.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Nu vil jeg jo sige til Enhedslistens ordfører, at man skal være lidt varsom med avisoverskrifter.
F.eks. var der for noget tid siden en overskrift i Politiken om, at 0,5 milliard bistandskroner til Mali var forsvundet ud i den blå luft, hvilket der overhovedet ikke var dokumentation for.
Så jeg vil anbefale ordføreren at være lidt forsigtig med overskrifter.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at der i ngo-rapporten også er kritik af GGGI.
Der er der også i Udenrigsministeriets egen faglige vurdering af organisationen, og som jeg nævnte i min ordførertale, vil vi jo arbejde for, at der netop på de punkter bliver rettet op i GGGI, og at man i den fremtidige strategi, der i øjeblikket er ved at blive udarbejdet, får indarbejdet en klar fattigdomsorientering og en klar inddragelse af civilsamfundet.
Så på den måde er der fuld overensstemmelse med Udenrigsministeriets vurdering og ngo'ernes vurdering af, hvad der skal til, for at GGGI får den helt rigtige retning og indretning.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Tak for det.
Jeg synes nu, at ministeren er noget tendentiøs i sin fremlægning.
Jeg kan anbefale ham at læse side 10 i referatet fra det møde med Udviklingspolitisk Råd den 28. april, hvor han selv var til stede.
Der bliver det direkte konkluderet, at der var konsensus om problemanalysen, og at der manglede klare strategier, ikke bare i forhold til fattigdomsorienteringen, men også om en rettighedsbaseret tilgang og involvering af civilsamfundet.
Det var den 12. marts 2014.
Og den 19. maj lød en overskrift: »GGGI glemmer sit ansvar for verdens fattige«.
Hvis det er sådan, at man som minister slet ikke kan lytte til græsrødderne i det omfang, vi her hører om, så synes jeg, den er ved at være gal, og jeg vil gerne bede ministeren om at svare: Gør det slet ikke indtryk, at der har været en så stor skepsis i både Udviklingspolitisk Råd og blandt de meget, meget tunge ngo'er, vi har i landet?
Trine Mach (SF), 2014-06-02:
Er det ikke rigtigt, at de ambitioner, som både den nuværende og den tidligere regering har på GGGI's vegne, indtil nu i hvert fald ikke har vist at kunne realiseres med den ramme, som GGGI er?
Først brugte man frygtelig lang tid på at omkalfatre en national organisation til en international, og så har den på stort set alle parametre ikke været i stand til at levere; det gælder helt basale administrative procedurer, resultater og det at have en egentlig strategi for, hvordan dens virke skulle være.
Kunne ministeren ikke forestille sig, at det måske var klogere at vælge en eksisterende organisation, som faktisk er kendt for at kunne levere resultater, frem for at opbygge en ny fra grunden?
Jeg er meget enig med ordføreren i, at 90 mio. kr. naturligvis ikke er meget ud af de omkring 16 mia. kr., men jeg går ud fra, at ordføreren også er enig med mig i, at derfor skal man stadig væk sikre, at de 90 mio. kr. bliver brugt på ordentlig vis, og måske endda sikre, at de giver mest mulig bistand for pengene.
Det er i hvert fald et mantra, som vi har diskuteret på et samråd i sidste uge.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren vil sige, hvad det er, der gør, at lige præcis GGGI er den organisation udi grøn vækst- og grøn omstillings-rådgivning, som giver mest mulig effekt for danske bistandskroner.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-06-02:
Det har hr. Frank Aaen fuldstændig ret i at vi vil stemme for.
Det ville jo også være halsløs gerning at kaste gode penge efter dårlige.
Men vi er faktisk meget tilfredse med det arbejde, som bl.a. bestyrelsesformanden for GGGI har stået i spidsen for, og som netop har betydet, at der blev ryddet op i de her ting.
Det er det, jeg hører ministeren sige; det er det, jeg ser revisionsrapporterne vise: at der netop er blevet ryddet op i de her ganske rigtigt kritisable forhold.
Så jeg er glad for, at der sidder en kompetent bestyrelsesformand for GGGI og håndterer det her.
Frank Aaen (EL), 2014-06-02:
Jo, men jeg synes jo bare, at når man skal bevilge 90 mio. kr. af skatteydernes penge – penge, som kunne bruges på andre formål; vi går jo ikke ind for at skære ned i udviklingsbistanden, og vi går ind for, at det de skal bruges fornuftigt – kunne man måske godt tillade sig at spørge dem, der i den grad har været engageret både i etableringen af organisationen og i udviklingen af organisationen og har set de skandaler, der har været, skandale på skandale, og det er jo ikke bare én skandale, det er jo ikke bare én flyrejse, det er jo hele organisationens fødsel, der er fyldt med skandaler, om det er nogen god idé at kaste 90 mio. kr. mere efter det.
For uanset om Venstre synes, at det er regeringen, der gør det, vil Venstre altså åbenbart stemme for.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-06-02:
Så nærmer vi os jo baggrunden for, hvorfor vi skulle have den her diskussion i dag.
Jeg tænkte nok, den ville komme på et eller andet tidspunkt.
Jeg må rette hr. Frank Aaen: Det er ikke os, der har bragt det her i Folketingssalen; det er blandt andre Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
Det er i øvrigt heller ikke Venstre, som har foreslået at forlænge den her bevilling.
Det er altså den måde, det foregår på.
Vi støtter regeringen; vi er enige med regeringen.
Vi mener, at det her er en rigtig god måde at bruge 90 mio. kr. over de nærmeste 3 år på.
Frank Aaen (EL), 2014-06-02:
Man kan vel godt sige, at det her er en slags barn af Venstre – altså, Venstre var i regering, da den her organisation blev etableret og Danmark gav sin støtte, bevilgede 90 mio. kr. Man kan vel også godt tillade sig at sige, at Venstre har været ret meget medvirkende i ledelsen af den her organisation.
Nu kommer man i dag og spørger, om ikke vi skal bevilge yderligere 90 mio. kr.
Er Venstre i virkeligheden så stolt af det, der er sket indtil nu i den organisation, og synes man, det er gået så godt, at det er værd at ofre yderligere 90 mio. kr.?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-06-02:
Overdrivelse fremmer forståelsen.
Nu er det 90 mio. kr. over 3 år; de andre penge er brugt, og dem får vi altså ikke tilbage igen, selv om hr. Hans Kristian Skibby synes, det kunne være rart.
Der er en række lande, som ministeren også nævnte.
Der er f.eks. Indonesien, der er f.eks. Filippinerne, som jo altså er ramt temmelig hårdt af klimaforandringer.
Men det her er jo en lille brik af den samlede danske udviklingsbistand, og jeg mener meget oprigtigt, at det er en god idé, at man laver planer for, hvordan vi kan klimasikre vores fælles planet bedst muligt.
Det synes jeg altså er en god idé.