Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Dette lovforslag er et bevis på regeringens fejlslagne politik på ghettoområdet.
Jeg forstår godt ønsket om at komme af med ghettoerne, men det er desværre ikke nok at afskaffe ordet.
Problemerne forsvinder jo ikke af den grund.
Der vil stadig være boligområder, som er utrygge, hvor folk er bange for at gå ud om aftenen; boligområder, hvor danskere får begået indbrud, fordi de er danskere; boligområder, som brandvæsenet ikke tør køre ud til, uden at politiet er med; boligområder, hvor danskere ikke får juletræ, og jeg kunne desværre blive ved.
Disse boligområder forsvinder ikke, bare fordi regeringen afskaffer ordet ghetto.
Ministeren gjort det hurtigt klart efter sin tiltræden, at ministeren ønskede at gøre op med det, han kaldte etnicitetskriteriet.
Det er det kriterium, hvor man ser på, hvor mange beboere uden vestlig baggrund der er i boligområdet.
Det har ikke været muligt for ministeren at gøre helt op med det kriterie, men i stedet har ministeren med dette lovforslag udvandet betydningen af kriteriet.
I dette lovforslag tilføjes der nemlig to nye kriterier, så der fremover er fem kriterier.
De to nye kriterier er et uddannelseskriterie og et indkomstskriterie, og disse to kriterier har nær sammenhæng med det allerede eksisterende kriterium om tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor er sandsynligheden for, at det er disse tre kriterier, man lever op til, stor.
Til gengæld kan et boligområde opfylde både kriteriet med hensyn til kriminalitet og kriteriet vedrørende ikkevestlig baggrund og alligevel ikke komme på den tidligere ghettoliste.
Det er åbenbart i orden, at der både er parallelsamfund og masser af kriminelle, hvis bare de har uddannelse, indkomst og tilknytning til arbejdsmarkedet.
Problemet med denne udvanding af kriterierne er, at vi ikke får taget fat der, hvor problemerne er.
Et helt konkret eksempel fra min egen egn i Region Sjælland er Askerød.
Askerød ryger med de nye kriterier ud af listen, men betyder det, at Askerød nu er et trygt område?
Nej, det gør det altså desværre ikke.
Det tyder blot, at der fremadrettet ikke vil blive taget nye initiativer for at hjælpe Askerød.
Samtidig med udvandingen af kriterierne har man også valgt at gøre kriminalitetskriteriet mere følsomt over for udsving.
Det betyder selvfølgelig, at hvis de kriminelle ryger i fængsel, bor de ikke i boligområdet, og så ryger området lettere ud af listen.
Til gengæld ryger det også hurtigt tilbage på listen, når de kriminelle bliver løsladt og flytter tilbage til området.
Det betyder med andre ord, at en del boligområder ofte vil ryge af og på listen.
Der er en lille del af lovforslaget, som ikke har med udvandingen af ghettokriterierne at gøre, og det handler om informationsdeling i forhold til beboere, der er dømt efter nogle forskellige paragraffer.
Denne informationsdeling er vi positive over for.
Det har vi selv kæmpet for igennem længere tid, og den del af lovforslaget ville vi gerne støtte, men jeg tvivler desværre på, at regeringen er villig til at dele lovforslaget op, og derfor må vi selvfølgelig afvise lovforslaget som et hele.
Endelig skal det siges, at selve ordet ghetto og den karakteristik af boligområder, som ghettokriterierne resulterede i, indgår i boligforliget fra 2010.
Det Radikale Venstre tog udelukkende forbehold for kriteriet, der omhandler beboernes herkomst, som de kaldte etnicitetskriteriet.
Det Radikale Venstre anerkendte dengang, at man lavede en liste, der blev kaldt for en ghettoliste, hvori de kriterier indgik, at der skulle være meget kriminalitet og en lille tilknytning til arbejdsmarkedet, samt anerkendte, at disse områder havde brug for en særlig indsats.
Vi ser derfor dette lovforslag som udtryk for forligsbrud.
Venstre kan ikke støtte lovforslaget.