runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-04-10:
Jeg var også meget glad for at læse, at ministeriet tager hul på fokus omkring daginstitutioner og skoler i forbindelse med ligestilling og i forbindelse med, at vi skal have fokus på køn i undervisningen og i daginstitutionerne, allerede fra børnene er små.
Jeg synes dog, det er lidt ær gerligt, at det igen er et spørgsmål om et oplysningsmateriale.
Tror Dansk Folkepartis ordfører virkelig, at et oplysningsmateriale, en pjece, der kommer ud i institutionerne, er tilstrækkeligt?
Og i den forbindelse vil jeg gerne spørge: Kunne Dansk Folkepartis ordfører, når man nu ser, at Dansk Folkeparti hylder centralt fastsatte krav også i skolen osv., forestille sig at komme med et forslag om, at ligestilling skulle være et obligatorisk fag på skoleskemaet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Venstre har på intet tidspunkt udtalt sig om at være bange for noget her.
Venstre siger, at det er det frie valg, der har stor betydning, Venstre siger, at det er organiseringen – selvfølgelig både internt i familien og i forhold til arbejdspladsen – der kommer til at være drivkraften, og det er det mest nyttige, for derved får man den mest fordelagtige situation for den enkelte, i stedet for at vi fuldstændig fastlåser lovgivningen og dermed slet ikke har nogen som helst mulighed for at få en tilpas situation for familien.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-10:
Det er jo altså faktisk sådan, at der er orlov til kvinder i starten af barselperioden, som falder væk, hvis kvinden ikke tager den.
Derfor kunne man jo godt gå ind for det her.
Det, som jeg egentlig tog ordet for at sige, var, at det jo ikke er nogen ny problemstilling, den her.
Vi har jo diskuteret det her med øremærket barselorlov til mænd i ret mange år, og derfor kunne man vel godt forestille sig, siden Venstre er et politisk parti, at Venstre havde en vision for, hvad man egentlig forestiller sig ud over det frie valg.
Synes ordføreren, det er en god ting, at mændene tager orlov, eller synes ordføreren ikke, det er en god ting?
Bare som sådan en overordnet vision eller drøm.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-04-10:
Det Radikale Venstre har stillet et ændringsforslag til L 110.
Ændringsforslaget er stillet for at rette op på det forhold, at fusionerede virksomheder, der betaler forskudsskat, kommer til at betale strafrenter i 2006, på trods af at indbetalingen er sket rettidigt.
Dette ændringsforslag er altså ikke en erhvervsmæssig skattelettelse, men blot et ønske om en anstændig behandling af gode danske virksomheder, der fusionerer og betaler deres skat til tiden.
Den paradoksale situation opstår, når to fusionerede virksomheders samlede skattebetaling gøres op.
Her vil den ene virksomhed få tilbagebetalt sin forskudsskat med et rentetillæg på 1,8 pct., mens den anden virksomhed bliver pålignet en efterbetaling, der renteberegnes med 5,3 pct.
Årsagen til denne ekstraskat på ekspanderende danske virksomheder er, at SKATs itsystemer bliver forvirrede, hvis virksomhederne finder på at fusionere eller købe op.
Har man hørt noget lignende?
Er det ikke gået op for regeringen, at danske virksomheder køber op, vokser, er globale og bliver større og mere konkurrencedygtige?
Det Radikale Venstre mener ikke, at der skal være en strafskat, fordi virksomheder fusionerer.
Det er en ekstremt dårlig undskyldning, at it-systemerne ikke kan håndtere det.
Så findes der vel andre måder at håndtere problemet på.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 om deling af lovforslaget
i 2 lovforslag: A.
Forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove.
omfattende § 1, indledningen og nr. 1, 2, 4-12, 14-22 og 26-30, §§ 2-4, § 5, indledningen og nr. 3 og 5, § 6, indledningen og nr. 1-7 og 10, §§ 7-12, § 13, indledningen og nr. 4, § 14 og § 15, stk. 1-3, 5, 7-10 og 12, B.
Forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskatningsloven, kursgevinstloven og ligningsloven.
Der foretoges dernæst afstemning vedrørende det under A nævnte lovforslag.
Ændringsforslag nr. 2-24 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 29 forkastedes, idet 14 stemte for, 96 imod; 3 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 25, 27 og 30-32 vedtoges uden afstemning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-04-10:
Det er jo en masse flotte ord: lige og frie valgmuligheder.
Jeg har noteret mig det afsnit, der handler om lige muligheder for orlov, og jeg har også noteret mig, at der ikke er et eneste bud på – ikke ét eneste bud på – hvordan vi skal komme tættere på en situation med lige orlov mellem mor og far.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at Venstres ordfører brugte bare lige et par sekunder eller lidt mere på at komme med nogle bud på, hvad det er, der skal ske på orlovsområdet.
For det er jo nemt nok at sige lige og frie muligheder.
Det, der er rigtig svært, er at komme tættere på en situation, hvor mor og far tager lige meget barsel, og det er der ikke et eneste bud på i den her redegørelse, vi har læst.
Det lyder igen flot.
Jeg vil bare gerne spørge, om Venstre mener, at der er fri mulighed for at fordele den barselorlov mellem forældrene, når det er sådan, at far får mest i løn.
For de fleste familier vil det være sådan, at når far får mest i løn, så er det også sådan, at familierne har rigtig svært ved at få tingene til at hænge sammen, hvis det er far, der tager orlov, for så ryger faren på dagpenge, og det har familien ikke råd til.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Stadig væk vil Venstre altså have, at det er familien selv, der prioriterer.
Og hvordan den vælger sine ordninger, må den jo finde ud af.
Vi kender jo altså også familier, hvor kvinden har mest i løn, og hun tager altså sin orlov, og hun har altså den tid, hun skal bruge til at være hjemme.
Så det kan ikke hjælpe, at vi kun sætter det op, som om det andet billede slet ikke eksisterer.
Der er mulighed for, at de kan prioritere i familien, og det skal de stadig væk kunne.
Jeg har også set beregninger, der viser, at hvis vi f.eks. på det private arbejdsmarked skal have en barselfond, hvor man har mulighed for at søge til sin orlov, ja, så er det altså 100.000, der skal indbetale, for at 1.000 kan få fordelen af den.
Og hvor er det så lige, vi er i vores logiske tankesæt dér?
Stadig væk er der altså ikke nogen, der mener, at det ikke er muligt at få et liv til at hænge sammen i Danmark, som det ser ud i dag.
Og det er altså også den vej, vi skal fortsætte.
Men dialog, dialog, dialog – selvfølgelig.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-04-10:
Det, ordføreren står og siger, har jo intet med lige muligheder og ligestilling at gøre, det er jo et spørgsmål om, at mange indbetaler til få, og der er vi sådan set meget enige om i det her samfund, at man indbetaler til et fællesskab.
Nu er det jo sådan, at i Island har fædre ret til 3 måneders barsel med fuld løn, og det har bevirket, at stort set alle fædre i Island tager lang barsel.
Det, vi efterspørger her, er nogle konkrete forslag til, hvordan man fremmer lige muligheder, så mænd og kvinder får lige muligheder for at tage barsel.
Nu ved vi godt fra ordføreren, hvad Venstre ikke vil; kunne vi ikke få nogle bud på, hvad Venstre så vil gøre for at fremme den her sag?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Vi vil stadig væk gerne lytte til bl.a. den topledercamp, som DI arrangerede, og som der kommer forslag fra nu.
De har jo dette år en plan om at få videreført mange af de gode ideer, som kom frem sidste år, da de havde deres ledercamp.
Selvfølgelig skal vi det.
Hvorfor skal vi fastlåse os allerede nu?
Vi skal også høre på de bud, der kommer fra kommissionen under familie- og forbrugerministeren.
Vi skal lytte til, hvad der er i dag.
Det er ikke noget jeg synes vi skal lovgive os ud af allerede nu.
Hvis man kan lave nogle gode aftaler privat, er det det, organisationerne skal ind og gøre.
Det er den fælles forpligtelse, vi skal ind og fremme.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-04-10:
Der er ikke meget lighed over det.
Det vil jeg gerne have ordførerens kommentar til.
Og så vil jeg gerne spørge: Hvorfor vil man hellere høre på en topledercamp eller en familieog arbejdslivskommission, der kommer med noget senere, i stedet for at gøre noget i forhold til den her redegørelse, den her handlingsplan?
Hvorfor vil man ikke gøre noget og kigge på de andre nordiske lande, kigge på Island, hvor vi har gode resultater, hvor fædrene tager lang barsel, og hvor de bliver kompenseret økonomisk, og derfor har familierne mulighed for at fordele barslen?
Kan vi få nogle kommentarer til, hvorfor man ikke vil komme med noget konkret fra Venstres side?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2007-04-10:
Det er da rart, at der er nogle firmaer i Danmark, der tager den her sag i egen hånd, men jeg hører det svar, jeg får fra Venstres ordfører, sådan, at det er pengene, der styrer trangen til barselorlov hele vejen rundt, når det er de kvinder, som tjener mest, der lader deres mænd tage en større del af barslen.
Er det ikke sådan, at fra det tidspunkt, hvor man gav kvinderne mulighed for 1 års barsel, har man bragt sig selv i den situation – fordi man ikke på det tidspunkt ville være med til at øremærke noget af barslen til fædrene – at der er en gruppe kvinder, som føler, at der vil blive taget noget fra dem i dag, hvis man øremærker barsel til fædre?
Er det det, Venstre er bange for?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Fordi vi prøver med en positiv dialog at få et fælles fundament i Danmark til det fælles grundlag at komme videre på.
Det er væsentligt, at vi alle sammen er med til at tage et medansvar, at vi alle sammen er med til at komme med de input, der skal bruges i det videre arbejde.
Det er væsentligt, at vi lytter til, hvad der kommer ind.
Og så er det altså lidt fjollet, at man allerede lægger ud med en færdig gryderet, før de her mange indspil, som der skal spilles videre med, er kommet eller krydderier skal tilsættes.
Vi er altså nødt til at have det her store setup først, synes jeg.
Det giver et meget bedre grundlag at komme videre fra, også fordi det giver et bredt fundament til os alle sammen.
Det er der flere årsager til, og en af årsagerne er jo, at der skal komme et udspil, nu er jeg ikke så dygtig til at huske navne, men det er i hvert fald fra en familiekommission nedsat af familie- og forbrugerministeren, der i maj måned er klar med et udspil.
Det er det ene.
Det andet er: Det er altså for Venstre meget vigtigt, at der på orlovsområdet er valgmuligheder.
Der er 1 års orlov, og det er muligt for familien selv at fordele den imellem sig.
Og så må vi også indrømme, at familien altså er dem, der er nærmest til at prioritere, hvad der er bedst for lige netop den familie.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2007-04-10:
Nu oplever vi, at Venstres ordfører her siger, at man ikke vil låse sig fast på noget i forhold til barsel, men det, der er det reelle, er vel, at Venstre har låst sig fast på det frie valg og derfor ikke har nogen manøvremuligheder.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører, om det slet ikke gør indtryk, at der er resultater fra de andre nordiske lande – for nu er det jo ikke kun i Island, man har fædrebarsel – med øremærkning af fædrebarsel, som medfører, at der er større tilknytning mellem fædre og børn, og at der også er undersøgelser, der viser, at der faktisk er færre skilsmisser, efter at fædre har fået en større andel af barslen?
For mig at se
Er der slet ikke nogen muligheder for Venstre ud over at vente på flere redegørelser fra kommissioner og udvalg?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Det frie valg er det absolut vigtige, det er det.
Og det gør da indtryk, men det gør da ikke mere indtryk, end at man også har de modsatte eksempler – også i Danmark.
Vi har også eksempler i Danmark, hvor det er fædrene, der tager den lange orlov, og det er mor, der smutter på arbejde ganske kort tid efter, at amningen er sluttet, og måske allerede længe før det.
Hvori er det så, at vi synes det er mere lige, at vi lovgiver omkring farens situation, end det er, at vi lovgiver omkring kvindens?
Er det ikke lige, at vi giver valget til den familie, som danner en enhed, og som har lavet deres interne prioriteringer?
Der er jo altså også i Danmark virksomheder, der har meget, meget fleksible ordninger, hvor man simpelt hen også på børns sygedage over hovedet ikke har nogen bekymring over, at forældrene er nødt til at blive hjemme; selvfølgelig er de hjemme, indtil barnet er rask.
Det har vi jo altså ikke alle steder.
Så jeg synes da nok, at vi kan lære af hinanden hele vejen rundt.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Ja, men nu snakker fru Birthe Skaarup jo netop om, at det er passiv rygning, vi begrænser.
Det er jeg enig i, og det vil sikkert også begrænse nogle dødsfald.
Men hvis vi snakker om rygning, er det jo ikke en passiv handling, det er jo en aktiv handling, og det var den, jeg kommenterede før.
Men det her lovforslag vil begrænse passiv rygning.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Og dermed vil det selvfølgelig også få nogle sundhedsmæssige konsekvenser med færre dødsfald osv.
Birthe Skaarup (DF), 2007-04-11:
Det er en indsats mod passiv rygning.
Og det er derfor, jeg siger: Den her indsats må altså også have en facitliste på et eller andet tidspunkt.
Og den vil, tror jeg, vise færre dødsfald.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Jeg tror, at det, der først og fremmest har indflydelse på, om folk ryger eller ikke ryger, er, hvordan det sociale syn på det er og ikke er.
Vi så jo f.eks., at den store forandring med hensyn til spirituskørsel i det her land kom dengang, hvor det simpelt hen ikke længere var socialt acceptabelt at køre og drikke.
Da kom det virkelig store skred.
Og det samme ser vi også med rygning.
Men det hænger i langt højere grad sammen med, hvordan folk synes det er – om de synes, det er socialt acceptabelt, om det er o.k. i omgangskredsen at ryge, eller det ikke er – end hvad vi står herinde og beslutter og diskuterer.
Birthe Skaarup (DF), 2007-04-11:
Nu hører vi jo så også, at De Radikale vil undlade at stemme, og det er da også et skridt på vejen.
En anden ting er, at når De Radikale siger, at passiv rygning skader og 2.000 dør om året – sådan er det – kunne jeg godt tænke mig at høre mere om fru Pernille Frahms udsagn omkring denne lovgivning.
Tror fru Pernille Frahm ikke, at vi, nu vi laver den her lovgivning, vil vi se mange færre dødsfald?
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Jamen det var det også, hvis det var det, der var argumentationen, men det var ikke det, der var argumentationen.
Argumentationen var, at det her er et skridt på vejen.
Nu tager vi et skridt.
Og det er muligt, hr. Morten Helveg Petersen vil få ret i, at der vil blive spekuleret i de her undtagelser.
Det bliver der jo altid i det her land.
Det bliver der jo i skattelovgivningen og hvad som helst.
Derfor følger vi jo også op på tingene.
Derfor skal den her lov også kigges igennem.
Og jeg er da enig i, at der er steder, hvor den ikke er køn.
Det tror jeg også jeg har sagt et par gange heroppefra.
Men jeg undrer mig godt nok over, at Det Radikale Venstre pludselig er så markant principfast i sådan en sag her.
Det er nyt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-04-11:
Nu har fru Pernille Frahm flere gange sagt det her med, at det er så fornuftigt med alle de her undtagelser.
Jeg synes bare, det fører til et generelt spørgsmål: Hvordan kan man synes, at det er et fornuftigt lovforslag, der lægges frem, fordi det er fornuftigt med så mange undtagelser?
Altså, det virker jo lidt bagvendt.
Hvis man har en intention om at modvirke det, der er det allerstørste problem i hele forebyggelsesindsatsen – 2.000 dødsfald om året som følge af det her – hvis det er den intention, at man gerne vil bekæmpe noget, er det da ikke en positiv ting, at der er en masse undtagelser.
Jeg synes, fru Pernille Frahm argumenterer lidt bagvendt, hvis hun og SF i øvrigt virkelig ønsker at gøre noget effektivt for at bekæmpe passiv rygning, hvad jeg antager SF også gerne vil.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Det er sådan en meget flot, men meget lidet radikal ufleksibilitet, der kommer for dagen her, synes jeg, netop når vi snakker om en lov, der kommer til at omfatte hele befolkningen.
Det kommer til at ramme hele befolkningen, det her.
Så er det meget usædvanligt, synes jeg, at høre, at netop Det Radikale Venstre ikke vil forstå, at man i en overgangsperiode måske gør nogle ting, der ikke er det bedste af det bedste, men dog er et lille ryk i den rigtige retning.
Det synes jeg altid ellers jeg har hørt Det Radikale Venstre være meget optaget af.
Det er ikke et godt lovforslag, fordi der er undtagelser i.
Det er et godt lovforslag, fordi det er et skridt på vejen.
Det er et skridt.
Om 3 år kan hr. Morten Helveg Petersen og fru Charlotte Fischer jo komme igen og andre komme igen, og så kan vi udbedre det, som i løbet af de 3 år viser sig at have behov for at blive udbedret.
Jamen altså i det lille ord ufrivillig ligger jo sådan set også, at man ikke kan tvinge folk ind i et rum, hvor der er røget.
Så derfor forstår jeg det stadig væk ikke.
Jeg kan godt forstå, at fru Charlotte Fischer ønsker, at der var tilsvarende regler som på arbejdsmiljøområdet, og jeg er meget glad for den der sociale indignation, som rammer Det Radikale Venstre en gang imellem – det er vældig, vældig godt, når den gør det, og det skal bestemt have fuld opbakning.
Jeg står heller ikke og siger, at det her er det bedste af alle lovforslag, at det er fuldstændig pletfrit, og at der intet er at pille ved det.
Tværtimod tror jeg faktisk, jeg sagde, at der er lavet mange undtagelser, der er lavet mange ting i lovforslaget, fordi det er en lov, der skal ramme så bredt.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-11:
Det sociale hensyn vejer jo normalt tungt hos SF, så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pernille Frahm om, hvordan hun synes, det her lovforslag stemmer overens med et socialt hensyn.
Man ved, at faglærte og ufaglærte i meget højere grad bliver udsat for passiv rygning end højere funktionærer.
Og et eller andet sted trækker det her lovforslag bare længere i den retning, når man går ind og laver særlig beskyttelse til funktionærerne på deres enkeltmandskontorer, mens rengøringsassistenterne skal have lov til at rydde op bagefter.
Vi var vældig indstillede på at indgå et kompromis på det her område, men der er altså grænser for, hvor mange huller i et lovforslag man ligesom kan bære igennem, hvor mange undtagelser man kan leve med.
Og der blev altså lige et nummer for mange i den her sag.
»Ingen tvang«, siger SF's ordfører.
Kan SF's ordfører så ikke forklare: Hvad er det med der lille ord ufrivillig?
Hvorfor der, når man ikke har det på det øvrige arbejdsmiljøområde?
LO mener, det er i strid med hovedprincippet i arbejdsmiljølovgivningen, for det gælder ikke, når det er støj eller kemikalier eller alt muligt andet.
Men lige præcis her synes man altså ikke at der skal så skrap en beskyttelse ind.
Kan fru Pernille Frahm forklare den forskel?
Jeg synes, den er meget ulogisk.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-11:
Nu er der jo, som det blev understreget flere gange, ingen tvang i forslaget.
Fru Charlotte Fischer måtte også til sidst komme med et lille ja heroppefra til, at det var sandt, at der ikke er nogen tvang, og at man godt kan sige nej til at gå ind i et rum, hvor der er blevet røget, og gøre rent.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det er noget, som jeg ellers synes, De Radikale plejer at være meget, meget gode til: Det er det her med at advare imod at gøre det bedste til det godes fjende.
I dag skal den advarsel komme fra mig til fru Charlotte Fischer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-04-11:
Jo, men en af grundene til, at vi er så skeptiske, er jo, at nogle af de her undtagelser vil vise sig at være kolossalt vanskelige at håndtere i virkelighedens verden.
Fru Pernille Frahm nævner selv det her med den lokale beværtning, eller hvad det måtte være, og de her 40 m2 , som man skal ind at håndhæve.
Så, ja, jeg forstår da godt, at man siger, at et lille skridt på vejen er bedre end intet skridt, men det, der formentlig vil være virkelighedens verden her, er, at restauratører og alle mulige andre virksomheder vil spekulere som gale i, hvordan og hvorledes de kan vrikle sig udenom eller udnytte alle de her undtagelser, som ligger i det her.
Og så må man jo gøre op på et tidspunkt, om man synes, at den samlede lov er tilstrækkelig.
Men jeg synes da alligevel, det har været et gennemgående træk her, at ordfører efter ordfører har sagt: Ja, det her er ikke kønt, og derfor er vi alligevel glade for lovforslaget.
Det synes jeg bare er en lidt bagvendt argumentation.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-11:
Det har vi også sagt klart.
Den her diskussion handler om, hvorvidt vi som politikere skulle have mandet os bare en anelse mere op og strammet lidt mere med den enorme viden, vi faktisk går rundt og har herinde om, hvor skadelig passiv rygning er.
Det er det, diskussionen handler om i dag.
Hvis man nu siger, at de små barer og værtshuse bliver undtaget, og alle andre skal indføre rygerestriktioner, kan man vel godt forestille sig, at der bliver ekstra run på sådan nogle barer og cafeer.
På sådan nogle små steder der vil der blive røget ekstra meget.
Det gør faktisk arbejdsmiljøet ekstra skadeligt for dem, der arbejder der.
Så vil jeg godt spørge: Det kan vel også godt være en udvikling, som det her lovforslag fører med sig?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-11:
Nu ved jeg ikke, hvor tit fru Charlotte Fischer kommer på de små værtshuse, og jeg vil medgive, at der bliver røget utrolig meget der i dag.
Jeg vil også medgive, at tjenerne på de værtshuse bliver udsat for utrolig meget passiv røg.
Sådan er det i dag, og sådan vil det være i fremtiden.
Det afgørende for vedkommende er ikke, om der sidder 10 eller 12 mennesker, for der er faktisk ikke plads til så mange flere end i dag –
ja, lad os sige, at der er plads til 28 eller 30, hvis vi stopper folk ind.
Det er ikke det, der er det afgørende, og det ved fru Charlotte Fischer også.
Det, der er det afgørende, hvis vi endelig skal snakke om noget, der er det, er, at en lille gruppe mennesker ikke er ordentligt beskyttet, det må jeg medgive.
Men de har i det mindste lov til at sige nej.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-04-11:
Jeg vil godt fortsætte lidt omkring den passive rygning, for det er jo ikke kun det at være i nærheden af den direkte røg, som er farligt, men også den passive rygning.
Det var lidt underligt at høre hr. Jørgen Arbo-Bæhr nævne, at kranføreren skulle have lov til at ryge i sin kran.
Tænker hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke også på, at der er en afløser for den kranfører?
Det er jo ikke således, at han har sin egen kran, fra han starter sit arbejdsliv, og til han stopper.
Der er jo andre, der skal i det samme lokale, et meget lille lokale.
Jeg er i hvert fald ikkeryger og synes det er meget, meget ubehageligt at komme i en bil, hvori der har været røget.
Jeg ved endda også, at hvis man skal sælge en bil, hvori der har været røget, så falder den i værdi.
Så hvorfor tager hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke også hensyn til kranføreren?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-11:
Som jeg også tidligere har sagt, vil jeg sige, at selv om vedkommende arbejder fra han starter sit arbejdsliv, til han dør, så dør han jo en eller anden dag, så det er rigtigt, at der kommer en anden en dag.
Det, der fremgår af lovgivningen, er, at der skal være mulighed for en effektiv udluftning.
Mig bekendt er der mulighed for en effektiv udluftning af lige præcis førerhuset på en kran.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-04-11:
Det er jo trods alt kendt af enhver.
Jeg vil godt fortsætte omkring den passive rygning, og det drejer sig netop om her i huset.
Huset er jo berømmet for sine enkeltmandskontorer, hvilket så vil sige, at der jo er op til flere hundrede rygekabiner placeret rundt i hele huset, hvor der frit kan ryges.
Hvordan vil hr. Jørgen Arbo-Bæhr håndhæve, at dørene er lukket, at der ikke er møder i dem osv.?
For jeg synes, at det er et problem, at vi ikke her i huset går forrest og siger, at fra den ene dør til den anden dør er der totalt rygefrit.