runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2013-11-14:
Hvis det var et spareforslag, ville det jo handle om at hive penge ud af nævnet, og det gør det ikke.
Det handler om at gøre nævnet endnu bedre, endnu hurtigere, at gøre adgangen for borgere lettere, fordi det for rigtig mange mennesker er den allerletteste måde at komme af med en klage på: at kunne gøre det digitalt.
Så det er faktisk for at lette livet for så mange som overhovedet muligt og for at kunne få sagerne hurtigere igennem, så de mennesker, der f.eks. har ansøgt om at udvide, det kunne være deres svinefarm eller deres virksomhed, ikke skal sidde i klemme i mange år.
Men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, det er godt, at der er lange sagsbehandlingstider i Natur- og Miljøklagenævnet.
Vi synes, det er godt at kunne få nedbragt tiden på det her område, og det gør vi bedst ved at gøre det digitalt.
Når vi så oven i købet kan tage hånd om dem, der ikke kan komme til at klage på den vis, tror jeg, det er den samfundsøkonomisk bedste og mest fornuftige måde at gøre det her på.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Der kom måske lige svaret, det der med skattekroner, altså at det her er et spareforslag i stedet for et effektiviseringsforslag.
For dem, der så vælger at bruge brevduen, ved måske også godt, at det tager lidt længere tid, inden brevduen er kommet frem, i forhold til it-løsningen.
Så vil det ikke bare være et spørgsmål om at sige til de borgere: Hvis I bruger it-løsningen, regner vi også med, at jeres sag er hurtigere igennem systemet?
Kunne det ikke lade sig gøre i en såkaldt prøveperiode?
Ida Auken (S), 2013-11-14:
Det svarer jeg meget gerne på.
Hvis man har problemer med at komme til at klage digitalt og kan påberåbe sig et problem af en slags, tror jeg, at det i langt de fleste tilfælde – om ikke alle – af nævnet vil blive godtaget som gode begrundelser, og så vil klagen også blive behandlet, selv om den ikke er indgivet digitalt.
Som sagt var det også det, som hr. Hans Christian Schmidt spurgte om, så det kan vi jo lige tage i udvalgsarbejdet. Til det andet om en prøveperiode i to spor må jeg sige, at vi har et klagenævn, som får rigtig mange klager, og hvor rigtig mange mennesker er kede af at deres processer sidder fast, altså fordi de befinder sig i klagesystemet i en kortere eller længere periode.
Så jeg tror, det er godt at få det optimale ud af det her ved at lave skiftet på en gang, altså så man ligesom kan optimere alle processerne og ikke skal bruge yderligere skattekroner på at få det her nævn til at køre endnu bedre.
Så af hensyn til den kritiske mængde og effektiviteten tror jeg, det er godt at gøre det på en gang – især fordi vi har en åbning til de borgere, der har det svært.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-11-14:
Jeg lyttede mig også frem til, at man gerne ville svare på nogle spørgsmål i udvalget.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, vedrører lidt den her prøveperiode.
Er det noget, ministeren har overvejet, altså om man ikke kunne køre det her i to spor, hvor der er et spor for dem, der egentlig gerne vil bruge det digitale, og så et andet for de andre, der måske ikke har internetadgang, og dem, der måske ikke er så begavede i forhold til internettet, hvor det gamle system kan køre i en periode?
Eller skal det være digitalt fra dag et?
Det var sådan set det, jeg gerne lige ville have svar på, for jeg synes, det er vigtigt, at man ligesom anerkender, at der er nogle borgere, som måske ikke lige har snilden til at bruge it fra dag et.
Hvordan har ministeren lige tænkt at deres indgang til systemet skulle være?
Ida Auken (S), 2013-11-14:
Det vil jeg selvfølgelig gerne.
Sådan som jeg har forstået det, og det er jo altid godt at trykprøve den slags, så er det, hvis man påberåber sig, at man ikke kan komme til at klage digitalt – det kunne jo også være på grund af it-problemer – at man så kan komme til at klage helt normalt.
Men lad os bare få stillet nogle spørgsmål og vendt det i udvalget.
Det kan i hvert fald ikke skade nogen.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Der var et par spørgsmål, som jeg stillede til ministeren, og som jeg har fuld forståelse for at vi også kan vælge at tage i udvalget.
Det, som jeg så bare er interesseret i, er selvfølgelig at spørge ministeren, om ministeren er indstillet på, at vi får afklaret det her omkring kriterierne og også om, hvordan retsstillingen er for et menneske, som er et sted, hvor man i grunden godt kan bruge digital selvbetjening – altså ikke falder ind under de særlige forhold – men hvor internetforbindelsen alligevel er så dårlig.
Dette er sådan set
kun sagt, for at ministeren her tilkendegiver, at ministeren vil medvirke til, at vi får afklaret det.
Ida Auken (S), 2013-11-14:
Jeg vil gerne begynde med at takke ordførerne for indlæggene.
Det er regeringens målsætning, at al kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Og som en del af det skal også adgangen til at klage til Natur- og Miljøklagenævnet gøres nemmere, og det gøres bl.a. ved at følge den fælles offentlige digitaliseringsstrategi og lave en digital selvbetjeningsløsning, som bl.a. vil betyde hurtigere og mere brugervenlig kommunikation med nævnet i klagesager i forhold til i dag.
Lovforslaget gør det som udgangspunkt obligatorisk at anvende den digitale selvbetjening ved indgivelse af klage til nævnet.
Uanset brugervenligheden skal det selvfølgelig stadig sikres, at digitaliseringen ikke bliver en barriere for, at enkelte borgere kan komme til at klage til nævnet.
Klagenævnet kan derfor dispensere fra brugen af den digitale selvbetjening, hvis der eksempelvis er særlige forhold hos klager, som betyder, at klageren ikke kan anvende den digitale selvbetjening.
Det kan f.eks. være, hvis der er tale om borgere med særlige handicap eller manglende digitale kompetencer.
Ud over at den digitale selvbetjening er en serviceforbedring for borgerne, vil den også betyde store fordele for klagenævnet.
Lovforslaget indeholder også en mindre ændring af planloven, som skal sikre, at klagenævnet kan tillægge en klage over en lokalplan opsættende virkning.
Samlet set vil lovforslaget sikre både nemmere og enklere klageadgang og mere optimale arbejdsgange og processer i klagenævnet.
Så er der bare lige et par yderligere spørgsmål, bl.a. om, hvornår det her bliver sat i kraft.
Det gør det, når miljøministeren gør det, og det gør hun – eller den, der sidder til den tid – først, når det er færdigudviklet og testet.
Dette også være sagt til Liberal Alliance.
Og skulle der være nedbrud af systemet lige omkring en klagefrists udløb, sørger man selvfølgelig også for, at det kommer klageren til gode.
Det vil sige, at hvis systemet går ned, skal man have klaget inden for en rimelig frist eller en rimelig tid omkring en klagefrist, efter at det er oppe at køre igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Da vores sædvanlige ordfører på området, hr. Villum Christensen, er meget aktiv i den kommunale valgkamp for øjeblikket, skal jeg læse en tale op for ham.
I Liberal Alliance finder vi det særdeles centralt, at den offentlige sektor drives så effektivt som muligt.
En af vejene til at nå dette mål går naturligvis gennem en højere grad af teknologianvendelse.
Det foreliggende lovforslag om obligatorisk digital selvbetjening i forbindelse med indgivelse af klager på miljøområdet ser vi som en naturlig videreudvikling af den igangsatte proces mod det endelige mål om at få al kommunikation mellem borgere og virksomheder og det offentlige digitaliseret.
Vores støtte til lovforslaget forudsætter naturligvis, at it-platformen er gennemprøvet og testet i tilstrækkeligt omfang inden lovens ikrafttræden den 1. maj 2014, ligesom det helt indlysende må sikres, at eventuelle systemfejl med loginproblemer og andet ikke kan komme klageren til skade.
Som vi læser ministeriets bemærkninger til høringssvarene, kan vi som politikere være betrygget i forhold til de tekniske udfordringer, hvilket vi mener, belært af erfaring, aldrig kan overvurderes.
Men Liberal Alliance støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Man kan selvfølgelig sagtens have kompetencerne til at bruge net og computer osv., men at bo et sted, hvor internettet er så elendigt – det er der desværre stadig væk steder i det her land hvor det er – reducerer ens muligheder kraftigt, og det synes jeg selvfølgelig også man skal tage højde for.
Det er jo en helt særskilt diskussion om: Skal man ikke kunne bo alle steder i det her land og have internetadgang?
Det er en kompliceret diskussion, og det er jo noget, som vi også tit diskuterer i den digitaliseringstidsalder, vi er i.
Det skal selvfølgelig være tilgængeligt for alle, både med hensyn til geografi og egne evner og formåen.
Lars Dohn (EL), 2013-11-14:
Vil det sige, at Venstre er parat til at yde en boligsocial indsats over for almene boligorganisationer med bebyggelser, hvor der kan konstateres problemer, for at rette op på de her ting, som bunder i sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige problemer?
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Med den ghettoplan, som vi lavede i sin tid, hvor Askerød jo var på, gav vi muligheden for de her redskaber, en masse redskaber, der jo lige præcis skulle hjælpe boligområderne.
Det eneste problem er jo bare, at Askerød ryger af.
Det er altså ikke nok, at der er parallelsamfund og kriminalitet.
Så vi synes, man målretter det mod de forkerte.
Problemerne løses ikke, bare fordi man ikke anerkender dem.
Tillykke med det.
Men det er, fordi Askerød rent faktisk er røget af listen.
Og det er sådan set sådan, at dem, jeg kender, der kommer i området, stadig væk føler sig meget utrygge i området.
Når nyhedsmedier skal sker derud, skal de have vagter med, for de kan ikke tage derud alene.
Mener ordføreren, at der ikke er nogen problemer i det område?
Mener ordføreren, at fordi de ikke har nogen problemer med uddannelse, tilknytning til arbejdsmarkedet og indkomst, er der ligesom ikke nogen problemer der, og at der heller ikke er nogen parallelsamfund?
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Nej, men den radikale ordfører bor i Blågården og har boet i Gjellerupparken.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Jeg vil sådan set høre, om den radikale ordfører har været i Askerød.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Tak for det.
I dag behandler vi et lovforslag, der udmønter den nye aftale om udsatte boligområder, som blev indgået mellem regeringspartierne, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Lovforslaget går på to ben.
For det første ændrer lovforslaget kriterierne for, hvornår et område kan komme på den her famøse liste over udsatte boligområder.
Der indføres nemlig to nye kriterier, uddannelse og indkomst, da vi sådan set mener, at de to kriterier siger en hel del om et boligområdes sociale forhold og dermed et boligområdes udsathed.
Vi mener sådan set, at sociale udfordringer bredt og generelt set i højere grad end etnicitet kan være med til at definere udsathed.
Det betyder ikke, at Radikale Venstre og de andre regeringspartier ikke ønsker at have fokus på ekstremisme og bandekriminalitet.
Det har vi, og vi har netop vedtaget et stort bandekriminalitetsudspil, ligesom vi har vedtaget handlingsplaner mod ekstremisme og radikalisering, hvor der er nogle tiltag i forhold til myndighederne og i forhold til frontpersonale osv. på de her områder.
Vi mener bare ikke, at etnicitet generelt set skal fylde så meget, som det gjorde på den tidligere liste.
Således er Radikale Venstre bredt set glade for udvidelsen af de her kriterier, da det er et klart skridt i den rigtige retning, fordi det sociale simpelt hen kommer til at fylde mere, og fordi etnicitetsfokusset, som vi synes var noget ensidigt, kommer til at fylde mindre.
For det andet indføres der en hjemmel til, at politiet kan videregive oplysninger om strafferetlige afgørelser til almene boligorganisationer som et led i en eksisterende tryghedsskabende indsats.
Og der indføres så mulighed for, at forskellige boligorganisationer, som har boliger i det samme geografiske område, hvor der også pågår en tryghedsskabende indsats, kan videregive oplysninger til hinanden om opsagte eller ophævede lejemål.
Hensigten med det er at gøre det nemmere at sætte ind over for uroskabende lejere, som ellers bare ville kunne flytte rundt i det samme geografiske område, i tilfælde med særlig grove overtrædelser af husordensbestemmelserne.
Radikale Venstre kan bakke op om lovforslagets to ben og kan støtte lovforslaget samlet set.
Jan Johansen (S), 2013-11-14:
Det, jeg udtalte, mente jeg.
Jeg bruger ordene udsatte boligområder, og det synes jeg er meget bedre ord end ordet ghetto.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-14:
Jeg synes, det er godt, at vi har Århuskonventionen, men jeg ville sådan set hellere have, at vi her i Folketinget som dem, der er direkte valgt af befolkningen, sørgede for det her, og derfor er jeg glad for ordførerens klare holdning om, at ting skal være i orden, inden vi kan begynde at sætte loven i kraft.
Det får mig så bare til lige at sige, at jeg fra en borger er blevet gjort opmærksom på, at vedkommende ikke vil føle, at vedkommende ikke er egnet til at sende klagen digitalt.
Det mener vedkommende faktisk godt at vedkommende kan.
Hvad kan vi efter ordførerens opfattelse gøre der?
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Nu udtalte ordføreren sig jo om, hvorvidt man kunne ændre det, når det var forligsbundet.
Så mener ordføreren, at man bare kan bryde et forlig, hvis man har lyst til det, eller føler ordføreren sig normalt bundet af forlig?
Er det bare i det her tilfælde, vi ikke behøver at tage seriøst, at vi har et forlig på området?
Jan Johansen (S), 2013-11-14:
Jeg har sandsynligvis nævnt, at vi skulle være enige om navnet.
Det har vi så ikke kunnet blive, og det er jo ærgerligt, for jeg vil ikke kalde det ghettolisten.
Jeg synes, at det skal hedde udsatte boligområder, og det holder jeg fast ved.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at ordføreren i en artikel den 4. oktober 2012 i Kristeligt Dagblad er citeret for at sige: »Vi skal være enige i boligforligskredsen om navnet, men det har vi ikke været,« siger Jan Johansen om, hvorvidt det skal hedde en ghetto.«
Kan hr. Jan Johansen bekræfte, at hr. Jan Johansen har sagt det i Kristeligt Dagblad den 4. oktober 2012?
Jan Johansen (S), 2013-11-14:
Dette lovforslag følger op på den boligaftale, som regeringen indgik i sommer med Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget indeholder tre vigtige elementer.
Det første element er en ny model for udvælgelse af særligt udsatte boligområder, hvor vi tilføjer to yderligere kriterier.
De to nye kriterier dækker uddannelse og indkomst.
I de særligt udsatte boligområder har vi i dag udfordringer med lav beskæftigelse, lav indkomst og lavt uddannelsesniveau.
Dertil kommer udfordringen med tryghed samt behov for bedre integration.
Fra Socialdemokratiets side ønsker vi boligområder med en bred og mangfoldig boligsammensætning, der er med til at skabe et godt boligmiljø.
Vi skal undgå, at boligområderne bliver isolerede kvarterer i forhold til det omgivende bymiljø.
Socialdemokraterne og regeringen har derfor den ambition, at antallet af særligt udsatte boligområder skal reduceres.
Målet er, at antallet af særligt udsatte boligområder er halveret i 2021.
For at nå det mål kræver det i sagens natur en årlig udpegning, så man kan målrette og prioritere indsatsen der, hvor behovet er.
Den hidtidige model for udvælgelse af særligt udsatte boligområder har ikke været nok til at fange alle de udfordringer, der er i boligområderne.
Derfor ændrer vi nu kriterierne.
Ud over de tre eksisterende kriterier for integration, beskæftigelse og tryghed supplerer vi derfor listen med to yderligere kriterier for uddannelse og indkomst.
Det vil sikre mere aktuelle og påvirkelige kriterier.
Det betyder, at hvis man står over for nye udfordringer, vil de hurtig slå igennem, så der også hurtigt kan sættes ind over for dem.
Socialdemokraterne og regeringen har allerede gjort meget for at løfte vores særligt udsatte boligområder.
Vi har fremrykket og forhøjet Landsbyggefondens renoveringsramme med knap 14 mia. kr. fra 2011 til 2013, hvilket både har været med til at løfte boligområderne og været jobskabende.
Vi har afsat 220 mio. kr. i Landsbyggefonden til boligsociale indsatser og afsat godt 250 mio. kr. frem til 2015 til en ny bandeindsats i særligt udsatte boligområder.
Det vil også være med til at bidrage til et generelt løft i vores særligt udsatte boligområder.
Vi har derfor fokus på vores særligt udsatte boligområder med de allerede igangsatte initiativer.
De øvrige elementer i lovforslaget går på tryghedspakken, som også er en del af boligaftalen.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at man kan færdes trygt i boligområderne.
Vi vil derfor give boligselskaberne bedre mulighed for at skride ind over for lejere, der chikanerer og skaber utryghed for de andre beboere.
Den ene del går på, at politiet kan videregive strafferetslige oplysninger til de almene boligselskaber.
Den anden del går på, at boligselskaber med boliger i samme boligområde som Vollsmose f.eks. kan udveksle oplysninger om lejere i forhold til en tryghedsskabende indsats i boligområdet.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg ikke synes, det i højere grad giver et helhedsbillede af det.
For man udvander de kriterier, der handler om kriminalitet og baggrund – altså, om folk har ikkevestlig baggrund.
Man tilføjer to nye kriterier, der har en meget nær sammenhæng med tilknytning til arbejdsmarkedet, og det gør, at de to andre får mindre vægt, og jeg synes sådan set, de to andre er de væsentligste.
Vi har jo allerede en liste med dem, der ikke har tilknytning til arbejdsmarkedet.
Der er en anden liste med socialt udsatte boligområder med dem, der ikke har tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så der har vi allerede et fokusområde.
Det her var for at have et alternativt fokusområde for de steder, hvor der er problemer med kriminalitet og parallelsamfund, og det er det, man totalt devaluerer her.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Nej, men det var ikke så meget det, jeg spurgte om.
For det, der sker med det her lovforslag, er jo, at regeringspartierne sammen med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance har valgt at udvide listen med nogle flere relevante kriterier.
Det betyder jo ikke, at regeringen lukker øjnene for parallelsamfund eller udfordringer med kriminalitet; det betyder bare, at vi mener, at der er en større helhed i det her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om bedre uddannelsesresultater og højere indkomster ikke også kan være en vej til at bekæmpe parallelle retsopfattelser.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Desværre må jeg jo nok sige, at der er en tendens til, at i de huse, hvor man smider andre ud og kun fastholder visse etniciteter, har man typisk også et parallelsamfund.
Et eksempel er Vollsmose, hvor vi har set, at der er et hus, hvor der nærmest kun er arabere, og et hus, hvor der nærmest kun er somaliere, og når danskerne flytter ind, får de indbrud og sådan noget.
Der er jo en meget høj grad af parallelsamfund.
Men f.eks. et sted som Lindholm nede på Falster: Der er der måske nok mange, der ikke har tilknytning til arbejdsmarkedet, men det betyder ikke, at der er parallelsamfund.
Altså, det er jo ikke de samme problemer, vi står med.
Det er nogle sociale udfordringer, ja, og vi skal sørge for, at folk får en uddannelse.
Men nu snakker vi om målrettede boliginitiativer til der, hvor der er utryghed.
Jeg synes bare ikke, det er det samme – jeg synes ikke, at manglende uddannelse giver utryghed i samme grad, som kriminalitet og parallelsamfund gør.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvad hun tror giver bedst grobund for parallelsamfund: bestemte etniciteter eller dårlige uddannelsesresultater?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-14:
Nu skubber ordføreren jo forskellige organisationer foran sig i stedet for at fortælle om, hvad Enhedslisten egentlig mener.
Jeg synes, det ville være velgørende, hvis Enhedslisten fortalte, hvad der er Enhedslistens syn på det her.
For jeg tror, at der er nogle kommuner, som oplever en endog særdeles stram økonomisk situation.
Men det er sådan set ikke budgetlovens skyld, det er ikke sanktionernes skyld.
Det er begrundet i, at vi har færre penge at gøre godt med, end vi har haft.
Og både kommuner og regioner har mulighed for at prioritere kernevelfærd.
De har taget nogle endog særdeles vanskelige beslutninger over de seneste år, og det har jeg meget stor respekt for, men det er altså ikke budgetlovens skyld.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Ministeren siger, at hun ikke kan genkende det billede.
Men det er jo et billede, der bliver beskrevet af FOA, der bliver beskrevet af BUPL, der bliver beskrevet af forældreorganisationer, der bliver beskrevet af bl.a. Venstreborgmestre i kommunerne.
Altså, er det sådan, at de ikke kender virkeligheden?
Jeg kan forstå det, hvis Liberal Alliance påstår, at de ikke kender virkeligheden, når man er offentligt ansat, når man er Venstreborgmester.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Fordi vi forhandler med regeringen om, hvordan man laver et nyt grundlag for ejendomsvurderinger, så man ikke laver en ny fejlagtig vurdering.
Det, jeg synes er så mærkeligt, er, at partiet Venstre, når de endda i den grad har ansvaret for, at det her er gået så frygtelig galt, har mere travlt med at lave polemik her i Folketingssalen, end de har med at gå ind i en debat om, hvordan vi retter op på fejlen, så vi sørger for, at folk, der har betalt for meget, kan få deres penge igen på et ordentligt grundlag.
Søren Pind (V), 2013-11-14:
Vi ønsker jo et grundlag frembragt, hvoraf man kan se, hvor meget der er betalt for meget.
Det ønsker hr. Frank Aaen åbenbart ikke, og det er derfor, spørgsmålet, når hr. Frank Aaen siger, at pengene skal betales tilbage, hvis der er grundlag for det, er, hvorfor hr. Frank Aaen så ikke kan svare ja til, at man selvfølgelig stemmer for et beslutningsforslag, hvori et sådant forslag indgår.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Jeg synes, at Venstre skulle tage ansvaret for det her på sig i stedet for at overlade det til Enhedslisten, som det ser ud til.
Men selvfølgelig lever vi op til, at folk, der har betalt for meget, skal have pengene igen.
Søren Pind (V), 2013-11-14:
Jeg synes ærlig talt ikke, at hr. Frank Aaen fik svaret på hr. Ole Birk Olesens spørgsmål.
Hr. Frank Aaen bliver ved med at sige, at hvis det kan dokumenteres, at folk har betalt for meget i skat, skal de have pengene tilbage.
Hvorfor vil hr. Frank Aaen så ikke være med til at tilvejebringe den dokumentation for, at folk har betalt for meget i skat?
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
; det har vi sagt hele tiden, og det mener vi stadig væk.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-14:
Tak for svaret.
Det fortolker jeg på den måde, at man ikke er enig med regeringen i, at det kun skal være fra 2013 og fremefter.
Som jeg forstår Enhedslisten, mener man, at er en borger blevet snydt i årene 2005, 2006 eller 2007 og fremefter, ja, så er det for den periode, de skal have pengene tilbage, men det kan hr. Frank Aaen jo bekræfte.
For det her er ikke er statens penge, men det er borgernes penge, og de skal jo hverken have mere eller mindre tilbage end det, de har betalt for meget.
I regeringens udspil har man sagt, at man kun går tilbage til 2011-vurderingen.
Men det betyder jo ikke, at folk får deres penge tilbage for 2011, 2012 og 2013; nej, det betyder kun, at det er fra indeværende år, 2013, og fremefter, man mener at de får pengene tilbage.
Det vil sige, at man måske står i en situation, hvor man er blevet snydt i 10 år, men man kun får penge tilbage for 1 år.
Der ville jeg høre, om hr. Frank Aaen rent principielt mener, at det er o.k., at man ikke går længere tilbage.
Altså, man kan jo risikere, at man er blevet snydt i 10 år, men at man ifølge regeringen kun skal have penge tilbage for indeværende år og fremefter.
Er det fair over for boligejerne?