runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2012-11-27:
Tak for det, formand.
Det er dem, som bliver fyret ved større afskedigelser, og som via varslingspuljerne kan komme tilbage i job.
Det er et uddannelsesløft for de arbejdsløse, som mister dagpengene og har stor risiko for at komme over i langtidsledighed.
Det gælder de ufaglærte og faglærte arbejdsløse, som har brug for de kompetencer, der efterspørges på arbejdsmarkedet.
Og sidst, men ikke mindst er der en indsats mod den store ungdomsarbejdsløshed, som kan hænge fast i mange år, hvis ikke vi gør noget.
Vi laver en midlertidig forhøjelse af jobrotationsydelsen til private arbejdsgivere.
Dette gør vi netop for at fremme brugen af jobrotation på det private arbejdsmarked, fordi vi ved, at de arbejdsløse, der kommer ind i en privat virksomhed, har større mulighed for at komme i ordinær beskæftigelse.
Vi øger varslingspuljerne, da det har vist sig at være et nyttigt redskab i forhold til de lokalområder, der oplever større afskedigelser.
Der bliver etableret en uddannelsespulje på ikke mindre end 275 mio. kr., som jobcentrene kan søge, så de kan give tilbud om målrettet uddannelse til ufaglærte og faglærte ledige.
Og sidst, men ikke mindst findes der finansiering til en del af den omfattende ungepakke, regeringen har sat i værk for at bekæmpe netop ungdomsarbejdsløsheden, og som gør rigtig mange og gode ting.
Alle de gode og nødvendige initiativer skal finansieres, sådan er det jo, og derfor har vi valgt at flytte penge fra aktivering til uddannelse og opkvalificering.
Uddannelse og opkvalificering er noget, som vi går rigtig meget op i.
Sagt med andre ord sker der i arbejdsmarkedspolitikken en markant og klar prioritering af uddannelse.
Vi ved, at der bliver mangel på faglærte og generelt en mangel på en veluddannet arbejdsstyrke i fremtiden, og hvis vi ikke allerede nu begynder at prioritere uddannelsen højere, kommer vi som samfund, særligt de ufaglærte, i klemme i fremtiden.
For så bliver situationen den, at virksomhederne kommer til at mangle den nødvendige uddannede arbejdskraft, samtidig med at ufaglærte i stigende grad vil få vanskeligt ved at finde arbejde.
Nu ved jeg også, at det eneste rigtige at gøre i en krise er at uddanne dem, som ikke kan få job, og styrke opkvalificeringen af lønmodtagerne og dermed undgå, at de ledige ender med blot at hænge fast i ledighedskøen som langtidsledige.
Det her mener jeg helt bestemt den borgerlige regering skulle have gjort for mange år siden, altså have fokuseret på uddannelse.
Men når jeg siger fokusere på uddannelse, så mener jeg bestemt, at vi har vist vejen med de her tiltag.
Det var mine ord, og jeg kan sige, at også De Radikale støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Det her forslag er jo, hvad skal man sige, en hjælp til jobrotationsordningen.
Det hjælper mange virksomheder til, at de kan få deres egne folk på noget efteruddannelse, og det er der også nogle virksomheder der bruger meget aktivt, men der er dog en ting ved jobrotation, som jeg vil påpege.
Det, det drejer sig om, er, at jeg håber, at ministeren vil være med til at se på det administrative bøvl, der er for virksomhederne, når de skal have folk i jobrotation.
Der er rigtig mange virksomheder, der på forhånd opgiver, fordi de synes, at det er en helt jungle, de skal igennem.
I den forbindelse har der også været en artikel i bl.a. Nordjyske i dag, hvoraf det fremgår, at kommunernes jobkonsulenter gør, hvad de kan, for at hjælpe virksomhederne igennem denne jungle.
Det ville være praktisk, hvis det var sådan, at ministeren ville se lidt på, om man kunne fjerne noget af alt det bøvl, så der var en nemmere tilgang for arbejdsgiverne og for folk i jobrotation.
Som helhed kan man sætte spørgsmålstegn ved den måde, det så bliver gjort på, med driftsloft, men det er jo ikke værre end det, der blev lavet i 2010, hvor man satte driftsloftet ned.
Som helhed stemmer Dansk Folkeparti for forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen, og så må vi se, om vi kan få ministeren overtalt til at lempe de administrative regler for virksomhederne og ad den vej hjælpe flere virksomheder til en nemmere adgang til at få folk i jobrotation.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
I SF mener vi, det er en god idé at forhøje det tilskud, som man giver i jobrotationsydelse, fra de 160 pct. af maksimal dagpenge til 180 pct., fordi vi tror, det vil sætte mere gang i brugen af jobrotation.
Jobrotation er jo et fantastisk godt princip, fordi man bruger en krisetid, hvor der også er arbejdsløshed, til, at fastansatte medarbejdere kan få noget efteruddannelse, og vikarer, som f.eks. kunne være arbejdsløse, kan så blive taget ind til at passe de faste job imens.
Det er en utrolig god ordning.
Vi synes også, det er en god idé, at der skal laves en skriftlig aftale, når en arbejdsløs får en mentor.
Det virker faktisk meget ubetryggende, at det viser sig, at der er givet tilskud til mentorer i det kommunale system, men at de pågældende arbejdsløse ikke har været klar over, at de havde en mentor.
Så det er selvfølgelig en elementær ting, at der bliver indgået en skriftlig aftale mellem den ledige og mentoren om, at nu er den her kontakt etableret, hvor lang tid den skal vare osv.
Det er også en god idé.
Med hensyn til det her driftsloft, som er blevet omtalt, så virker det på mig meget besynderligt, at man under den borgerlige regering har sænket driftsloftet, altså den økonomiske ramme, som man kan bruge til aktivering og andre ting, pr. helårsperson med, så vidt jeg husker, ca. 5.000 kr.
– jeg har ikke haft tid til at slå det op her under debatten, men jeg mener, det var ca. 5.000 kr. – og nu bliver det så sænket med 1.000 kr., og det bliver så fremstillet som et kæmpe problem.
Så havde man da et fem gange så stort problem under den borgerlige regering, skulle jeg da hilse og sige, hvis ikke min hukommelse svigter mig med hensyn til beløbets størrelse.
Jeg vil sige som afslutning, at jeg sådan set tror, at Venstre kan have ret i en enkelt ting af det, der er blevet sagt, og det er, at der kan være brug for at styrke den opsøgende indsats for at få mere gang i jobrotationen.
Jeg hører, at der er tale om, at nogle arbejdsgivere synes, at det papirarbejde, der ligger i det, er besværligt osv., og at nogle ikke kender ordningen.
Jeg tror, det er rigtigt, at man kan styrke det, og det kunne man måske se på fremover.
Men jeg vil så også sige, at når Venstre tiljubler kommunerne og jobcentrene i den grad, som vi har hørt det her, altså at de gør det på en helt fantastisk måde, og at der ikke er nogen, der må blande sig i det, så kan man jo undre sig over, at kommunerne ikke allerede nu har fundet ud af, at de burde lave noget mere opsøgende arbejde for at sætte gang i jobrotation.
Hvis det var sådan, at kommunerne altid gjorde det rigtige, som fru Ulla Tørnæs påstår, så ville de jo nu i lang tid have gjort et stort stykke arbejde for at opsøge arbejdsgivere for at få sat gang i jobrotationsprojekter.
Men konkluderende omkring selve lovforslaget vil jeg sige, at det er et lovforslag, SF stemmer for.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Enhedslisten er tilfreds med den aftale, vi har indgået med regeringen om at forhøje jobrotationsydelsen til private arbejdsgivere og målrette en del af aktiveringsmidlerne til uddannelsesløft og til ungepakken.
Vi har bemærket Dansk Arbejdsgiverforenings kommentarer, og det giver da stof til eftertanke, at der findes arbejdsgivere, som synes, at pengene kan bruges bedre end at give dem til arbejdsgiverne.
Nu skal arbejdsgiverne jo huske, at det er både fagforeninger og virksomheder, der sammen laver jobrotation, og på den måde er det jo vigtigt, at man kigger på de ting i en sammenhæng.
Ud over det skal jeg bemærke, at der er en række kommuner, der yder en ekstra service med jobrotation, f.eks. ved at tilbyde at koordinere noget af bureaukratiet, som hr. Bent Bøgsted efterlyste.
Jeg kan fortælle, at hjemme i min egen kommune er kommunen og jobcenteret og byens skoler gået sammen og har sagt, at når en virksomhed har lyst til at lave aktiviteter med uddannelse, stiller de sig til rådighed for at lave alt papirarbejdet for dem.
På den måde kan man komme temmelig langt lokalt.
Det var måske et svar til hr. Bent Bøgsted på, hvordan man kunne arbejde.
Og hvis det kunne fremmes, ved at man tog nogle af pengene fra arbejdsgiverne, som tilsyneladende ikke vil have dem, så synes jeg da, det ville være meget fint.
Vi håber, at der nu kommer mere gang i jobrotationen, fordi det er det bedste redskab, vi har i arbejdsmarkedspolitikken – det ubetinget bedste redskab.
Det er det, både fordi det giver de arbejdsløse et job, og fordi de, der er i arbejde, så får en mulighed for at komme på eftereller videreuddannelse, hvad vi jo i den grad har brug for, idet man må både håbe og forvente, at markedet igen kommer ud af sin krise. Det, vi nu mangler, er, at timerne i jobrotationsstillingerne tæller med til optjening af dagpengeretten.
Det er jo helt meningsløst, at de timer ikke tæller med.
Det er et stykke ganske ordinært arbejde, som vikarerne udfører på virksomhederne, mens de faste arbejdere er under uddannelse.
Det skriger til himlen, at de ikke tæller med i genoptjening af dagpengeretten.
Så jeg stiller mig meget måbende over for, at den borgerlige side af salen med undtagelse af Dansk Folkeparti ikke kan støtte et forslag som det her.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Her har vi efter vores opfattelse at gøre med endnu et dårligt forslag fra regeringen.
Det er et forslag, hvor effekterne er yderst tvivlsomme.
Jobrotation kan lyde fornuftigt, men det er det ikke.
Det er det ikke, fordi det ganske enkelt ikke er en rationel måde at bruge ressourcerne på.
Som eksempel kan jeg nævne, at forskningsleder for KORA, Jakob Arendt, har vurderet, at de 190 mio. kr., som regeringen har afsat til jobrotation i forbindelse med akutpakken, vil få knap 400 personer i job.
Det vil sige, at det er over ½ mio. kr. – ikke for at skabe et job, men for at få en jobrotation.
Det er ikke særlig rationelt.
Man kan måske synes, det er sympatisk, men det er bare ikke en rationel måde at bruge de ressourcer, vi har, på.
Effekterne af jobrotation på sigt er yderst tvivlsomme, og vi mener, at man som ansvarlig politiker hele tiden må vurdere, om de ressourcer, man bruger, skaber værdi.
Og hvis de ikke gør det, hvis de ikke skaber tilstrækkelig værdi, så er det ikke en rationel måde at bruge pengene på.
Det, man bør gøre, er at holde fast i den dagpengereform, man har indført, fordi vi kan se, at den virker.
Og så bør man i øvrigt bruge de ressourcer, vi har i vores samfund, på nogle mere rationelle ting, der kan skabe nogle reelle arbejdspladser i det her land.
Det gør det her lovforslag ikke, og derfor kan vi ikke støtte det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Jeg har et spørgsmål til ministeren – og det er muligt, at ministeren hørte det inde ved siden af – i forbindelse med jobrotation.
Ministeren var selv inde på en undersøgelse i Nordjylland, og bl.a. i Frederikshavn Kommune er erhvervskontoret inde at hjælpe private virksomheder med at få folk ud i jobrotation.
Det har hidtil været den offentlige jobrotation, men nu er det 40 ud af 52, der er ude i det private, og der er mange, der er kommet på kurser.
Med hensyn til det administrative bøvl vil jeg sige, at selvfølgelig kan erhvervskontoret hjælpe private virksomheder, men spørgsmålet er: Vil ministeren være indstillet på at se, om ikke der kan fjernes nogle af alle de papirgange vedrørende jobrotationsordningen?
For når arbejdsgiverne siger, at det virker uoverskueligt, er det vel på sin plads at se, om ikke der er nogle arbejdsgange, der kan forenkles i det administrative, så man kan fjerne noget af alt det papir.
Jeg tror ikke, det er noget, der koster noget særligt, men man kunne fjerne nogle af alle de papirgange, så der var en enklere tilgang til det for private arbejdsgivere, så de måske også kunne klare det selv uden at skulle have hjælp fra erhvervskontoret.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Et helt positivt tilsagn fra min side.
Kan vi forenkle reglerne på det her område, synes jeg, vi skal gøre det.
Så det er positivt tilsagn.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det der med, om noget er godt, om noget er en god måde at løse nogle problemer på,
skal vel måles i forhold til, hvor dyrt det er, altså hvad man putter ind i det, og hvad man får ud af det.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen jeg mener ikke, at der skal være mange hellige køer i beskæftigelsespolitikken.
Der er nogle principper, der for mig er meget, meget vigtige, og det er princippet om ret og pligt, altså at man står til rådighed for arbejdsmarkedet og forsøger at bruge sine ressourcer og sine evner bedst muligt, og at man også samtidig har rettigheder.
For mig er det også vigtigt, at beskæftigelsespolitikken gør den enkelte ledige stærkere end den dag, vedkommende blev fyret, og at det i øvrigt gavner dansk erhvervsliv, samt at vi skal passe på med ikke at umyndiggøre og klientgøre.
Sådan nogle principper i beskæftigelsespolitikken synes jeg er vigtige.
Men jeg anser jo jobrotation – ligesom alt muligt andet – for at være et middel og ikke et mål, og derfor er jeg altid villig til at diskutere, om der er noget, der kunne gøres endnu bedre, og om der er noget, der kunne sættes i stedet.
Jeg ved ikke, hvad det er, spørgeren konkret tænker på, men jeg vil gerne understrege, at i den nuværende situation synes vi fra regeringens side at jobrotation er et af de bedste midler, der er, fordi vi får understøttet den løbende voksen- og efteruddannelse, som der er behov for, samtidig med at der bliver skabt jobåbninger.
Og det er jobåbningerne, der er nødvendige her og nu.
Men jeg er altid villig til at diskutere, om vi kan indrette beskæftigelsespolitikken endnu mere fremadrettet, end vi gør det i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jo, men man må vel altid tage prisen i betragtning, når man bruger nogle penge på noget.
Altså, hvis jeg har 10 mio. kr., kan jeg også godt skabe nogle job, men det handler om, hvor mange job jeg skaber for de 10 mio. kr.
Det er bare sådan et princip, som jeg synes er vigtigt.
Men når beskæftigelsesministeren siger, at erfaringerne fra Nordjylland er gode i forbindelse med det her, vil jeg gerne citere fra den COWI-rapport, som har analyseret de her effekter.
Og der står i den COWI-rapport, hvor man har belyst det her: Samtidig kan det, at kontrolgruppen ikke kan udvælges tilfældigt, betyde, at effekten overvurderes.
Det vil sige, at når man taler om, at der er gode erfaringer, bør man måske lige nævne, at den forskning, der er lavet på området, siger, at det er enormt usikkert, hvad effekterne er, især på lang sigt, for der har man ingen erfaringer med det.
Man har kun nogle meget kortsigtede erfaringer.
Men på lang sigt er der ikke noget der tyder på, at det her er en specielt fornuftig måde at bruge skatteborgernes penge på.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen jeg vil sige, at vi i det hele taget har den udfordring i beskæftigelsespolitikken, at vi ved meget lidt om de langsigtede effekter af det, vi gør.
Vi har rigtig meget evidens for de kortsigtede beskæftigelseseffekter af positiv karakter og fastholdelseseffekterne af negativ karakter på den korte bane.
Men der er ikke ret meget forskning, der følger ledige, der eksempelvis er overgået til beskæftigelse på grund af en beskæftigelsesindsats, og så følger vedkommende i en årrække.
Så man kan sige, at der er jobrotation ikke en større skyldner end de øvrige beskæftigelsesindsatser, der er.
Noget af det, som vi mangler, er eksempelvis noget mere langsigtet viden om, hvad det er, der sikrer varig beskæftigelse.
Så vi har behov for at vide mere om de langsigtede effekter af den samlede beskæftigelsespolitik.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg hæfter mig blot ved Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar, og deraf fremgår det, at man sådan set ikke har anmodet om at få yderligere støtte til at gennemføre jobrotation i private virksomheder, fordi man har den erfaring, at det, der virker bedst, er, når der er en tæt opsøgende kontakt fra jobcenterets side. Hvad hr. Christian Juhl så aftaler med beskæftigelsesministeren om det her lovforslag og om det foregående lovforslag og i det hele taget i forbindelse med finanslovaftaler, som hr. Christian Juhl indgår med beskæftigelsesministeren, er og bliver jeg ikke en del af.
Og jeg har her redegjort for, hvorfor Venstre ikke kan støtte netop det her lovforslag.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at man laver en generel reduktion af det kommunale skatteloft for at kunne finansiere, at der bl.a. uddeles kontanthjælp til folk, som ikke har behov for kontanthjælp, hvis man ser på, hvordan vi normalt tildeler kontanthjælp, og hvis vi fastholder de principper, der ligger til grund for vores kontanthjælpssystem.
Det er det, hr. Christian Juhl nu har nikket til, altså at vi tager fra kommunernes generelle beskæftigelsesindsats for at sende penge af sted til folk, som vi ikke har nogen som helst vished for egentlig har brug for det for at kunne sikre sig et forsørgelsesgrundlag.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Det var særdeles skuffende og overraskende.
Jeg må sige, at det er en besynderlig situation, vi så har.
De arbejdsløse har ikke bedt om at blive fritaget for at få ½ års længere forsørgelse, jeg tror tværtimod, de har bedt ret alvorligt om at få det, og arbejdsgiverne har bedt om at blive fritaget for at få nogle ekstra penge til jobrotation.
Så kunne vi jo fint lave en byttehandel der og give de arbejdsløse en smule mere, hvis ellers fru Ulla Tørnæs havde en smule lyst til at lave politik her i salen.
Det ville da have glædet mig at se.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg er fuldstændig enig med LO i, at der er behov for en mere grundlæggende ændring af beskæftigelsespolitikken.
Som det er spørgeren bekendt, er det sådan set det, jeg har lagt op til i al den tid, jeg har bestridt posten som beskæftigelsesminister, og vi er langtfra færdige endnu.
Spørgsmålet om genoptjening er en anden sag.
Det har vi taget stilling til, og vi mener ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Så er der det med kritikken af, at det kun skal gælde fra starten af 2013.
Den kritik er jeg ikke enig i.
Jeg mener, at aftalen rammer der, hvor den skal.
Vi har en særlig udfordring i begyndelsen af 2013, og nu sørger vi for, at der er nogle grupper, der får ekstra meget tid til at finde job.
Så nej, jeg er ikke enig i, at ordningen skal forlænges.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
PROSA peger bl.a. på, at forberedelsesarbejdet ikke er gjort ordentligt, fordi der kun skrives uddannelse.
Er beskæftigelsesministeren enig i, at uddannelse og opkvalificering faktisk er det, som loven dækker, når vi snakker om de ting?
PROSA påpeger i deres indvendinger, at vi er kommet til kun at skrive uddannelse.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at LO skriver, at de gerne vil have større fokus på genoptjening.
Er ministeren så ikke lidt nervøs for – når vi gjorde så meget ud af netop dagpengereglerne og især genoptjeningskravet og dagpengenes størrelse osv. – at der er en stor gruppe, især arbejdsløse selvfølgelig, men også andre tæt på de arbejdsløse, som bliver noget skuffet over vores indsats, hvis vi ikke også tager fat på det område?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jo, men der er i hvert fald en logik, som man ikke kan udfordre i politik, og det er mandaterne.
Der er ikke 90 mandater i det danske Folketing, der kunne danne flertal for at ændre på de dagpengeregler, der findes i dag, og det har været Socialdemokraternes klare vurdering fra starten, da vi dannede regering, at det, at der ikke var flertal for al vores politik, ikke skulle hindre os i at danne regering.
Når man så indgår i en regering, er det klart, at man møder hinanden på de forskellige politikområder, og derfor taler jeg i dag på vegne af hele regeringen.
Når vi taler om, at nogle mennesker kan blive skuffede – det kan man jo let over politikere, og nogle gange er der bestemt også grund til det – tror jeg, at det, der kunne skuffe de fleste i den her situation, ville være, hvis vi ikke gjorde lige præcis det, vi gør, nemlig bruger stort set al vores vågne tid på at finde løsninger for mennesker, som står i en svær situation.
Jeg mener, at man med rette kunne være skuffet, hvis vi ikke gjorde det.
Derfor tror jeg der er grund til at glæde sig over, at der er kommet et nyt flertal og en ny regering, for vi har gjort rigtig meget for den her gruppe mennesker.
Jeg vil gerne sige, at jeg måske synes, at det er lidt en feinschmecker-diskussion, om det hedder uddannelse eller opkvalificering.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Dette lovforslag er ligesom det lovforslag, vi netop har behandlet, et lovforslag, der gennemfører den finanslovaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten.
Forslaget her har sådan set nogle positive elementer.
Jobrotation og mentorstøtte er værktøjer, som den tidligere regering gjorde brug af, og ved op til flere lejligheder udbyggede vi faktisk muligheden for at bruge netop jobrotation og mentorstøtte.
Så værktøjerne er der sådan set ikke noget galt med.
Jobrotation i den private sektor kan bestemt også være et godt værktøj, men jeg hæfter mig ved, at arbejdsgiverne i deres høringssvar bestemt ikke jubler over lovforslaget.
De har ikke efterspurgt en udvidet mulighed for jobrotation.
De har kort sagt ikke bedt om flere penge, sådan som regeringen og Enhedslisten nu lægger op til at de skal have.
Det, der virker for dem, er ikke øget tilskud – siger de – men derimod den tætte opsøgende kontakt mellem virksomhederne og jobcentrene.
Så hvorfor ikke udvide dette frem for blot at sende flere penge?
En skriftlig aftale om mentorstøtte lyder sådan set også ganske fornuftig.
På trods af at de to små elementer, jeg her har omtalt, isoleret set kan være positive elementer, så kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Og det skyldes det tredje element i lovforslaget, som drejer sig om en sænkning af det kommunale driftsloft.
Med det lille lovforslag sniger regeringen en dramatisk forringelse af kommunernes mulighed for at yde en god service over for de ledige borgere i kommunerne ind.
Da den tidligere regering i forbindelse med finanslovaftalen for 2011 valgte netop at sænke det kommunale driftsloft, var der ingen grænser for, hvordan det ifølge særlig Enhedslisten, SF og Socialdemokraterne ville medføre en massakre på kommunernes beskæftigelsesindsats og dermed forringe de generelle muligheder for de ledige.
Og hvad ser vi nu?
Vupti, partierne er kommet i regering, og jo, minsandten om ikke regeringen sammen med netop Enhedslisten nu reducerer det kommunale driftsloft yderligere.
Det virker mærkeligt, ja, nogle vil hævde utroværdigt.
Vi vil ikke være med til bl.a. at finansiere regeringens aftale om udvidet kontanthjælp – dvs. det lovforslag, vi netop har behandlet – altså at man fremover skal kunne modtage kontanthjælp, selv om man ikke har brug for det.
Det vil vi ikke være med til.
Vi vil ikke være med til at forringe det kommunale driftsloft og dermed forringe vilkårene for alle ledige.
Regeringen har – bl.a. i forbindelse med vores fælles aftale om førtidspension og fleksjobreform – forpligtet sig til at lave en gennemgribende reform af refusionssystemet.
Den aftale er vi en del af, og det holder vi fast i.
Derfor synes vi, det er særdeles upassende at ændre refusionssystemet for at skabe finansiering til en rød finanslovaftale, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Så skal jeg i øvrigt på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at de heller ikke kan støtte lovforslaget.
Det glemte jeg desværre at sige vedrørende L 74.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Skal jeg forstå, at Venstres ordfører mener, at der er tale om en dramatisk ændring af det her driftsloft pr. helårsperson?
Det er altså et fald på 1.000 kr., og de penge bliver så anvendt til at styrke uddannelsesindsatsen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er rigtig forstået, at det er det fald på 1.000 kr. fra godt 14.000 kr. til godt 13.000 kr., som her bliver betegnet som dramatisk.