runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-30:
Nej, det er jo rigtigt.
Det er svært at få noget, hvis der ikke er noget.
Det er ligesom at bede om et stykke lagkage, når der ikke er fødselsdag.
Sådan er det.
Alt andet lige er det jo rigtigt, at vi da fik industrialiseringen, var der jo nogen, der – set med mine øjne – udnyttede nogle arbejdere.
Det er selvfølgelig et følelsesladet udtryk, det var ikke meningen med det, men der var i hvert fald nogle arbejdere, der blev sat til at lave nogle ting på nogle vilkår, som jeg finder var urimelige, og hvor der så var nogle, der tjente mange penge på det.
Jeg tvivler på, at fru Merete Riisager ville arbejde på industrifabrik under de vilkår, der fandtes i 1920'erne.
Det tvivler jeg bare på.
Det er der i hvert fald ikke nogen fra Dansk Folkeparti der ville, og det tror jeg ikke der er nogen i Danmark der ville.
Et eller andet sted må man jo sige, at forslaget jo går ud på at bevare de rettigheder, vi har kæmpet for i 100 år i Danmark.
Det er jo egentlig det, det drejer sig om, altså at de ikke bliver forringet.
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Jeg tror egentlig godt, at jeg kunne stille mig tilfreds med, at markedet kan give velstand i hvert fald på et eller andet niveau, men jeg tror også, at det er sådan, at hvis markedet bare får lov til at tumle uhindret, vil der ske en øget ulighed i ethvert samfund, hvor man ikke prøver at regulere markedet, kapitalismen, som ordføreren kalder det.
Er der virkelig en indbygget tendens til større lighed, til større social retfærdighed bare ved at lade markedet vokse?
Eller er vi nødt til at sige, at der må vi gribe ind i markedets uhæmmede lyst til bare at rage til sig til små grupper?
Jeg mener, at der er en verden til forskel på velstand og velfærd, og derfor er vi nødt til at gå ind og forsvare arbejderne, altså de besiddelsesløses – i gåseøjne – ret til at forsvare sig, ret til at organisere sig, ret til at kræve deres del af væksten.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Her ønsker jeg selvfølgelig ordet for at svare på det beslutningsforslag, der fremsættes af Enhedslisten.
Jeg vil starte med at sige, at vi jo fra regeringens side i dette forår har fremlagt en ny model på sygedagpengeområdet.
Det har vi gjort, fordi vi igennem en årrække fra partiernes side har været optaget af den problemstilling, at der er nogle af vores langtidssygemeldte, der oplever at komme ud til varighedsbegrænsning af sygedagpenge, miste deres forsørgelsesgrundlag og derfor stå i den svære situation, at de fortsat er sygemeldte, men uden adgang til et forsørgelsesgrundlag.
Vi ønsker at gøre op med et historisk princip i sygedagpengeloven om, at sygemeldte potentielt kan stå uden forsørgelse, mens de fortsat er sygemeldte.
Det er her, vores fokus vil være.
Det er en ordning, som fortsat afventer endelig forhandling.
Det er også en ordning, der vil koste nogle penge, som vi er villige til at adressere, fordi vi synes, at det er vigtigt.
På den baggrund vil jeg også tilkendegive, at når vi nu befinder os i en fortsat økonomisk krise og derfor skal prioritere de fælles midler, afviser vi beslutningsforslagene her.
Det gør vi, fordi vi som sagt ønsker at finde en løsning på det problem, at der i dag er sygemeldte, der står helt uden forsørgelse, og det er så den hovedopgave, vi ønsker at løse på sygedagpengeområdet.
Jeg skal måske også lige oplyse, at ændringerne på sygedagpengeområdet som foreslået skønnes at være knap 300 mio. kr. årligt.
I en tid, hvor midlerne skal prioriteres, har vi altså vores fokus et andet sted, men tak for beslutningsforslaget.
Merete Riisager (LA), 2013-05-30:
Jeg tror sådan set, at man i den politiske sjæl i Dansk Folkeparti har arbejdsmoralen, har den historie med sig.
Det mener jeg ikke at man har i Enhedslisten.
Når man har værdien og velstanden, så får man goderne, det er den vej rundt.
Jens Joel (S), 2013-05-30:
Det, jeg i al beskedenhed vil sige, er, at vi skal starte med det, vi har en realistisk mulighed for at få resultater med, nogle resultater, som er helt nødvendige for danske lønmodtagere.
Og ja, vi ser nok nogle gange anderledes på tingene fra socialdemokratisk side, end Enhedslisten gør: Vi går på banen og spiller på den bane, der er lige nu, for at skabe nogle konkrete resultater, også selv om det ikke bliver sådan, som man kunne ønske sig det i den ideelle verden.
Der er sikkert også forskel på, hvad vi opfatter som den ideelle verden, men lad det ligge til en anden dag.
For os er det i hvert fald vigtigt at sige, at vi kan komme rigtig langt ad den vej, som vi går ad lige nu, ved at bekæmpe den sociale dumping i Danmark, ved at sætte ind målrettet i de diskussioner, vi har i EU, og jeg noterer mig bare, at når man så prøver at tage de her helt overordnede diskussioner om, hvordan EU f.eks. skal håndtere et spørgsmål som konfliktret, er det ikke vores løsning, der bliver præsenteret fra Bruxelles.
Derfor advarer jeg bare imod, at man gør den kamp til den vigtige, når man faktisk har mulighed for at høste nogle resultater, som kan være med til at stoppe den negative lønkonkurrence og den udbytning af de mange udenlandske arbejdere, som finder sted på danske arbejdspladser nu.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Jeg håber ikke, at hr. Finn Sørensen har misforstået Enhedslistens eget forslag, og jeg beklager, hvis jeg har misforstået det, men jeg kan gentage, at vi i Venstre ikke mener, det er en god idé med en social protokol til EU's traktater.
Og hvis det er Domstolen, der er udfordringen her, vil jeg sige, at Domstolen jo netop balancerer hensynet til arbejdsmarkedet og til arbejdskraftens fri bevægelighed.
Der er jo ikke tale om, at man underkender det ene eller sætter det ene frem for det andet.
Der er tale om en balancering fra Domstolens side.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-30:
Ja, så kan jeg høre, at ordføreren også skal hjem og læse på de domme, der er blevet afsagt, og som jeg remsede op før, for der er aldeles ikke tale om nogen balancering.
Der er tale om, at det indre markeds regler bliver sat højere end de faglige og sociale rettigheder, altså at de bliver sat højere end medlemslandenes ret til at beskytte sig mod social dumping, som medlemslandene nu synes: om det er gennem overenskomster eller gennem lovgivning.
Så jeg må altså bede ordføreren om at gå hjem og læse på lektien.
Så skal jeg bare lige rette en lille misforståelse.
Den sociale protokol er jo ikke Enhedslistens forslag.
Det er et forslag, der kommer fra den europæiske fagbevægelse, og som har bred støtte udeomkring i Europa og også blandt de socialdemokratiske beskæftigelsesministre.
Så ordføreren må lige forklare mig, hvordan forslaget om social protokol går ind og regulerer medlemslandenes arbejdsmarkedslovgivning, for det er åbenbart det, ordføreren har fået ud af det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Vi kommer lidt vidt omkring.
Jeg er glad for, at hr. Finn Sørensen netop nævner en af de her domme.
Jeg har derfor forberedt mig – selv om det ikke er hr. Finn Sørensens opfattelse – og har taget en præmis med fra en af dommene.
Det er den dom, der hedder Viking Line-dommen, præmis 79, og jeg vil nu læse højt: »Da Fællesskabet således ikke blot har et økonomisk formål, men ligeledes et socialt og arbejdsmarkedsmæssigt formål, skal de rettigheder, der følger af traktatens bestemmelser om den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital, afbalanceres i forhold til de formål, der forfølges med social- og arbejdsmarkedspolitikken, herunder, således som det fremgår ...« Der er altså tale om en afbalancering og ikke om en tilsidesættelse eller en hævdelse af et princip frem for et andet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Problemet er jo, at det, som blev resultatet af Vikingdommen, en dom, som handlede om, at organiserede finske arbejdere blev erstattet med uorganiserede, underbetalte estiske arbejdere på Viking Line, der sejler mellem Helsinki og Estland, var, at det ikke var i orden at kræve ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er jo derfor, at baggrunden er, at den europæiske fagbevægelse, en lang række socialdemokrater osv., har bakket op om det her forslag, som Enhedslisten fremsætter i dag.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre fra Venstre er: O.k., Venstre vil ikke være med til at lave en social protokol, Venstre vil ikke arbejde for det, men er det, fordi Venstre ikke mener, at der er pres på danske løn- og arbejdsvilkår udeomkring i Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Jeg vil starte med at nævne, at det er rigtigt, at man kan være enig eller uenig i Laval- og Vikingdommene, men det har man jo altså taget konsekvensen af, og fagbevægelsens konfliktmulighed er reguleret i udstationeringsloven som følge deraf og netop i øvrigt med fagbevægelsens støtte.
Spørgsmålet gik på ...
Jeg synes ikke, at ordførerens anden bemærkning skulle gå til at gentage spørgsmålet, fordi jeg ikke havde hørt efter.
Jo, vi anerkender bestemt, at der er konkurrence, men det er jo en del af globaliseringen, og løsningen over for en stadig mere globaliseret verden er jo ikke at bede den om at stoppe, fordi man vil af.
Det er fint og glimrende og udmærket at være imod globaliseringen, men man bliver nødt til at forholde sig lidt mere konstruktivt til det, og danske virksomheder og danske lønmodtagere bliver ramt af konkurrence, uanset hvad vi måtte indføre af sociale protokoller, fordi vi er en del af en større verden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Tak for det.
Det er bare lige, så vi i hvert fald har det på plads.
Så afviser Venstre at prøve at være med til at forhindre den her indblanding, som kunne være med til at stoppe presset på løn- og arbejdsvilkår, og Venstre siger, at det bare er en naturlig ting, man må acceptere.
Med globaliseringen er det sådan, at løn- og arbejdsvilkår bliver presset.
Når de kan se, at der er lønninger ned til 40-50 kr. i timen, er det bare noget, vi må lære at leve med.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Nej, det er det sådan set ikke, men jeg mener ikke, at hr. Nikolaj Villumsen har ret i den præmis, der hedder, at enten får man en social protokol til EU's traktater, eller også skal man have 40 kr. i timen.
Jeg mener ikke, at det er en rimelig måde at sætte tingene op på.
Jeg mener, at hvis man begrænser konkurrencesituationen, gør man både danske lønmodtagere og europæiske lønmodtagere og europæiske virksomheder fattigere, og det synes jeg ikke at der er nogen grund til.
Jeg synes, at det er fint med konkurrence på utrolig mange fronter i det europæiske samarbejde.
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Tak, og jeg ønsker at bruge begge mine indlæg.
I Danmark er der sket en udvikling, hvor vi har haft et marked og de frie rettigheder, og markedets frie rettigheder er der selvfølgelig blevet sloges for fra liberal side op gennem historien i de sidste 150 år, 200 år måske.
Det har så skabt det samfund, vi har i dag, og som jeg kan forstå at ordføreren forsvarer.
Hvis udviklingen så europæiseres, sådan at markedet bliver europæisk, er det så unaturligt, at der sker den samme proces, altså at der faktisk på arbejdsmarkedet i Europa også rejses et krav om, at man vil have ret til at konflikte, ret til at tegne overenskomster og ret til at organisere sig?
Og hvis udviklingen globaliseres, synes ordføreren så, det er mærkeligt, at man så forfølger de samme standpunkter på globalt plan for at modgå de negative konsekvenser af den totale markedsgørelse?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Det korte svar ville selvfølgelig bare være nej, at det synes jeg ikke er mærkeligt.
Jeg har vanskeligt ved at se, hvordan jeg har givet udtryk for det.
Altså, ja, jeg tror på de frie markedskræfter, og ja, jeg tror på muligheden for at organisere sig og for at kæmpe for sine rettigheder som arbejdstager.
Og det kan man gøre i det regi, man nu bliver enige om at gøre det i.
Det mener jeg ikke at jeg har udtrykt noget andet om.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-30:
Jeg vil da varmt opfordre ordføreren til at læse det forslag, Enhedslisten har fremsat, og læse den protokol, som vi taler om.
Hvis ordføreren gjorde sig den umage, ville ordføreren kunne se, at det er noget værre vrøvl, ordføreren står og siger.
For forslaget går jo netop ud på, at EU ikke skal regulere, hvordan landene vil bekæmpe social dumping.
Forslaget går nemlig ud på at ophæve Domstolens afgørelser, som blander sig i konfliktretten i medlemslandene og i medlemslandenes lovgivning mod social dumping.
Så forslaget opfylder faktisk det ønske, som ordføreren siger han har: at det ikke bør være EU, der regulerer, hvordan landene skal indrette deres arbejdsmarked.
Så jeg synes, at ordføreren skulle trække sin udmelding tilbage og gå hjem og læse på lektien, og så lad os tale om det, når ordføreren har fået læst, hvad vores forslag rent faktisk går ud på.
Og hvis ordføreren mener, at jeg har misforstået det, så vil jeg da gerne høre, hvordan jeg har det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-05-30:
Tak for det, formand.
Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning om at indføre en social protokol til EU's traktater indebærer, at faglige rettigheder får forrang frem for markedsrettighederne.
Det vil begrænse den fri bevægelighed på det indre marked, og det vil have en skadelig indvirkning på Europas økonomier.
I Venstre har vi meget vanskeligt ved at finde noget, Danmark har mindre brug for lige her og nu end begrænsninger af det indre marked, som er en klar forudsætning for, at vi kommer igennem den økonomiske krise.
I Venstre tror vi på, at arbejdskraftens fri bevægelighed er noget af det, der såvel historisk som fremadrettet skaber værdi for landene i Den Europæiske Union, og vi tror på nødvendigheden af et fleksibelt arbejdsmarked.
Når det er sagt, vil jeg også gøre helt klart, at Venstre ser meget positivt på den danske arbejdsmarkedsmodel og på, at kollektive forhandlinger er en grundlæggende del af det.
Vi mener ikke, at der skal lovgives om arbejdsmarkedsforhold – hverken på nationalt plan eller på EU-plan.
Arbejdsmarkedsforhold reguleres bedst efter aftale mellem arbejdsgiver og arbejdstager, da man herved sikrer et konkurrencedygtigt og fleksibelt arbejdsmarked.
Vi ser ikke nogen modsætning mellem fri bevægelighed og ordentlige forhold på arbejdsmarkedet.
Det er ligeledes Venstres holdning, at vi i EU bør respektere medlemslandenes forskellige modeller for arbejdsmarkedet, og at det ikke bør være EU, der regulerer medlemslandenes arbejdsmarkeder.
I den forbindelse kan jeg ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet over, at netop Enhedslisten – som måske ikke altid er helt så positivt stemt for det europæiske samarbejde som jeg – fremsætter et forslag om, at vi gennem EU skal regulere landenes arbejdsmarkeder.
Der består en god balance mellem den frie bevægelighed og den danske arbejdsmarkedsmodel; der er allerede velfungerende regler på området.
Udstationeringsloven fastsætter reglerne for, hvordan udenlandske virksomheder skal registrere sig i RUT-registeret – Registeret for Udenlandske Tjenesteydere.
Det register er jo netop til for at forhindre problemer med udenlandsk arbejdskraft i Danmark.
Samtidig sikrer vi, at de regler, der eksisterer for arbejdstagere i Danmark, håndhæves.
Venstre ser ikke behovet for en social protokol.
Medlemslandene i EU har allerede ratificeret ILO-konventioner, Europarådets sociale charter og EU's charter om grundlæggende rettigheder, hvori grundlæggende rettigheder for arbejdstagere er reguleret.
De faglige organisationer har ligeledes mulighed for at rejse sager ved domstolen, hvis de mener, at deres medlemmers rettigheder overtrædes.
En juridisk bindende protokol vil betyde, at EU skal tage del i reguleringen af arbejdsmarkedspolitikken i medlemsstaterne.
Det er Venstres fortsatte holdning, at sådan en politik hører hjemme under medlemslandenes egen kompetence.
Derfor vil Venstre stemme imod beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de er fuldstændig enige heri.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Jeg synes, at det er en lidt speciel diskussion, for Danmark og EU er nu to vidt forskellige størrelser, og derfor er det selvfølgelig heller ikke sammenligneligt.
Men det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Christian siger, når hr. Christian Juhl siger, at vi ideologisk ikke er uenige.
Joh, det er vi jo.
Enhedslisten er modstander af det indre marked, og regeringen er tilhænger af det indre marked.
Man kan jo ikke lade, som om det faktum ikke er der, når vi diskuterer en eventuel social protokol i EU.
Det kan jo ikke nytte noget.
Man bliver nødt til at have alle aspekter op på bordet.
Og det, regeringen er optaget af, er hele tiden at efterstræbe det rigtige balancepunkt mellem på den ene side hensynet til lønmodtagerrettigheder, altså at vi har et ordnet og reguleret både dansk og europæisk arbejdsmarkedet, og på den anden side, at vi ønsker et dynamisk indre marked, som også er til fordel for danske lønmodtagere.
Jens Joel (S), 2013-05-30:
Vi mener faktisk, at det, vi har lavet her, er den bedste løsning, vi kan lave, også inden for de givne økonomiske rammer.
Det, vi har valgt at fokusere på, og det, som vi rent faktisk også bruger flere penge på fremover, er jo at sikre et system, som tager fat om ikke bare de langtidssyge, som man sikrer ikke mister forsørgelsen, og de meget alvorligt syge, som kan blive på sygedagpenge, men som også sætter bedre og mere kvalificeret ind tidligt for nogle af de mennesker, som har sværest ved i dag at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Tak for det.
Jeg har fået at vide, at jeg ikke må diskutere med formanden, men der er meget forskel i praksis blandt de forskellige formænd, og det er ikke til at finde ud af, undskyld jeg siger det.
Vi er meget interesserede i det europæiske arbejdsmarked, og vi er også meget interesserede i, at der er en balance i EU.
Jeg spørger: Er det ikke regeringens opfattelse, at vi også i EU skal have en social balance, der er større, end den findes i dag?
Det er derfor, jeg nævner de fire markedsrettigheder.
En arbejderrettighed kunne jo være en god balance til det.
Første gang, jeg hørte om det, var det Euro-LO, der nævnte den, og jeg havde aldrig tænkt den tanke.
Jeg synes, at det er en forjættende tanke, at vi slås for en social protokol, hvor arbejderrettigheder har forrang for markedsrettigheder.
Og jeg håber da også, at vi elsker EU så meget alle sammen, at vi godt vil snakke om en social dimension også i EU, hvor arbejderrettighederne har en stor betydning.
Er det ikke rigtigt forstået, at vi er enige på det punkt?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke elsker EU.
Det at elske har for mig at se at gøre med andre ting end politiske institutioner, om end jeg bakker helhjertet op om det europæiske projekt.
For det andet tror jeg i al beskedenhed og ydmyghed, at jeg er bedre til at fortolke det socialdemokratiske synspunkt, end spørgeren er.
For konfliktretten i Danmark skal også respektere anden lovgivning, og konflikter kan være både lovlige og ulovlige.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-30:
Jeg synes alligevel lige, jeg måtte rejse mig, fordi egentlig synes jeg, det er at spise Enhedslisten af lidt for nemt, når man siger, at de jo er imod det indre marked.
Så vil jeg bare fortælle, at Dansk Folkeparti er ikke imod det indre marked.
Men ikke desto mindre synes jeg faktisk, at Enhedslisten har en pointe lige præcis her.
Jeg vil også godt sige, at vi ikke er imod EU.
Vi er skeptiske over for nogle ting.
Så det har jeg ligesom også som udgangspunkt.
Må jeg så ikke spørge: Når man nu skal finde det rigtige balancepunkt, som man jo skal finde i forhold til arbejdstagerrettigheder og i forhold til det indre marked og konkurrence og sådan noget, har man så en idé om, hvornår man finder det balancepunkt, eller rettere sagt, hvornår man kan se nogle resultater?
For det her er jo ret væsentligt for danske arbejdere og også for danske virksomheder i forhold til konkurrenceevnen.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Altså, vi har intensiveret indsatsen både på finansloven for 2012 og finansloven for 2013.
Vi sidder lige nu i kommuneforhandlinger med KL om at udbrede brugen af arbejdsklausuler, og vi er hele tiden og fortløbende i gang med indsatsen imod social dumping.
Det gør vi sammen med Enhedslisten, fordi vi har en fælles intention om og interesse i, at det danske arbejdsmarked skal fungere på ordentlige vilkår.
Det er en vigtig politisk indsats, den vil vi blive ved med at prioritere.
Det gør vi også på europæisk plan, og som jeg sagde før, synes vi – og det forstår vi der sådan set også er interesse for i dansk fagbevægelse – at vi får en bedre håndhævning af det udstationeringsdirektiv, der gør sig gældende.
Det betyder jo ikke, at diskussionen slutter her, fordi vi vil hele tiden efterstræbe præcis det balancepunkt, som jeg startede ud med at understrege vigtigheden af.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-30:
Jeg forstår sådan set udmærket godt, hvad ministeren siger, nemlig at man vil sikre en bedre håndhævelse af bl.a. udstationeringsdirektivet.
Jeg spørger så, hvor lang tid der går, og det er jo også et nemt spørgsmål at stille, det er jeg helt med på.
Men noget af det, som jo er problemet inden for EU – når man netop har de direktiver, som alle lande reelt burde overholde – er, at det så ikke sker.
Det er jo egentlig Kommissionen, der burde sørge for, at det skete.
Så hvor er det, regeringen ligesom vil lægge deres kræfter i at få håndhævelsen af det her direktiv til at ske?
For egentlig er det vel noget, Kommissionen bare burde gøre helt af sig selv.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Jamen altså, som spørgeren ved, har vi jo netop i den her tid diskussionen om en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet på dagsordenen.
Det har vi på det næste møde i EPSCO-rådet, hvor jeg selv deltager, og derved får man jo også anledning til at diskutere det i Folketingets Europaudvalg forud for det.
Noget af det, vi er optaget af fra regeringens side, er jo at sikre adgang til oplysninger for de faglige organisationer, der er en meget, meget aktiv del af kampen imod social dumping.
Noget andet, vi er meget optaget af, er selvfølgelig, at vi i Danmark kan have de kontrolforanstaltninger, som vi mener er vigtige og afgørende at have i indsatsen mod social dumping.
Derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende for os, at RUT-registeret også vil kunne bruges i fremtiden, og at vi ikke får lavet et direktiv på det her område, der så at sige begrænser os i at kontrollere, hvem det er af udenlandske udbydere af tjenesteydelser, der kommer til Danmark.
Overholdes reglerne?
Er man registreret, som man skal?
Derfor har vi fokus på hele tiden at gøre RUT-registeret bedre.
Det gælder ikke bare internt, men også i diskussionen på europæisk plan.
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Hvis det nu viser sig, at man har indført nogle markedsrettigheder, hvad man notorisk har i EU, og de så forringer mulighederne for arbejderbevægelsen i de enkelte lande for at forsvare deres rettigheder, er det så ikke o.k., at fagbevægelsen i Europa finder sammen og rejser et fælles krav, f.eks. en social protokol, og slås for den?
Og er det utopisk af euro-LO, af dansk LO og FTF at rejse det krav, som de kan se som den bedste beskyttelse imod at få forringet deres vilkår?
Jens Joel (S), 2013-05-30:
Det er jo fuldstændig uomtvisteligt, at de har rejst det her ønske, så det er slet ikke det, jeg siger.
Men man skal notere sig, at ETUC og dansk LO og alle mulige andre gode sammenslutninger i fagbevægelsen heldigvis også foretager sig meget andet for at påvirke den konkrete lovgivning, som de lige nu ser på som et problem.
Og man skal ikke tage fejl af, at der i Europa foregår en kamp, bl.a. mellem nogle kræfter i Storbritannien, som ønsker at trække miljøbeskyttelsen, arbejdstagerrettighedsbeskyttelsen ud af det europæiske samarbejde.
Og hr. Christian Juhl har fuldstændig ret i, at det, man startede med i Europa, var et indre marked, og det støtter vi sådan set fuldt og helt op om, men jeg skulle hilse og sige, at vi også fra socialdemokratisk side er blevet noget gladere for Europa, efterhånden som der er blevet bygget politiske regler, tøjling af markedskræfterne oven på det indre marked.
Så den kamp vil vi selvfølgelig fortsætte.