Karen Ellemann (V), 2009-11-11:
Lad mig lægge ud med at takke for den her forespørgselsdebat.
Jeg afgav i april en redegørelse til Folketinget om status for gennemførelse af kommunalreformen og det kommunale selvstyres vilkår.
Redegørelsen blev ikke debatteret, inden Folketinget gik på sommerferie, og da det er en meget vigtig sag, synes jeg, det er passende, at vi nu alligevel får taget en debat.
Kommunalreformen har ført til en styrket offentlig sektor.
Vi har nået de mål, vi har sat os.
Vi har skabt fagligt og økonomisk mere bæredygtige kommuner, som bedre kan indfri fremtidens krav til en god og effektiv opgaveløsning, og vi har styrket det lokale demokrati.
Jeg synes, at det tegner rigtig godt for den videreudvikling af velfærdssamfundet, som vi arbejder på.
Så de kritikpunkter, som formuleringen af forespørgslen antyder, kan tilbagevises et for et.
Først er der påstanden om de snævre økonomiske rammer.
Det kan jeg ganske som finansministeren overhovedet ikke genkende; tværtimod har der år for år været tale om løft i den kommunale økonomi.
Senest har vi, som finansministeren nævnte, foreløbig aftalt med Dansk Folkeparti at give et løft på 300 mio. kr. i finanslovaftalen med henblik på at styrke ældreplejen.
Lad mig også præcisere, at pengene ved alle opgaveflytninger i forbindelse med kommunalreformen er flyttet med opgaverne.
På det specialiserede socialområde har regeringen endda fulgt op på udgiftsudviklingen og tilført yderligere midler.
Senest er der med dette års økonomiaftale givet et niveauløft på 800 mio. kr. fra 2009.
Der er dermed heller ikke på noget tidspunkt lagt op til besparelser på kernevelfærdsområderne, sådan som det ellers påstås i forespørgslen.
I økonomiaftalen for 2010 er der således givet et generelt løft på 500 mio. kr. til bedre service.
Det er en del af det kommunale selvstyre, at det er kommunerne, der prioriterer pengene inden for de aftalte rammer, for selv om de samlede rammer øges, er der jo løbende brug for at se på, om pengene kunne bruges på en smartere måde.
Ligeledes kan der være behov for at omprioritere pengene, fordi der i en kommune f.eks. er udsigt til flere ældre, men færre børn.
Men det er altså bare vigtigt at huske på, at omprioriteringer ikke er det samme som besparelser.
For regionernes vedkommende har der år for år været tale om en betydelig realvækst på kerneområdet sundhed, og regionerne vil som bekendt i de kommende år kunne udbygge sygehusene markant; det har finansministeren også allerede været inde på.
Så kommer jeg til påstanden om, at kommunalreformen har ført til centralisering.
Jeg må sige, at jeg er meget forundret over, at nogen skulle tro, at det er tilfældet.
Kommunalreformen har nemlig tværtimod styrket og fremtidssikret den decentrale offentlige sektor.
Danmark er blandt de lande i Europa, der har decentraliseret flest opgaver til det lokale styre i kommunerne.
Som følge af kommunalreformen er endnu flere opgaver og mere ansvar blevet placeret i kommunerne, og så sent som i august blev decentraliseringen yderligere udbygget, idet kommunerne overtog den statslige del af jobcentrene.
Den decentralisering måtte regeringen i øvrigt gennemføre uden tilslutning fra de fire partier, som står bag den her forespørgsel.
Ud over at have skabt grundlag for yderligere decentralisering har kommunalreformen også skabt et værn mod centralisering.
Strukturkommissionen fastslog i sin betænkning, at mange kommuner var for små i forhold til den opgaveløsning, som lovgivningen kræver, og hvad der var endnu vigtigere, at vi på sigt simpelt hen risikerede, at de ikke ville være i stand til at levere den kvalitet, som borgerne i et moderne velfærdssamfund forventer.
Det ville ikke være en bæredygtig udvikling og ville derfor kunne danne en ulykkelig grobund for uhensigtsmæssige centraliseringstanker.
Som opfølgning på kommunalreformen blev regeringen og KL, som finansministeren også var inde på, enige om ti principper for decentral styring, der støtter op om det kommunale selvstyre.
I den sammenhæng vil jeg sige – for det kan nemlig ikke siges ofte nok – at regeringen ikke har noget ønske om at detailregulere kommunerne, tværtimod.
Et større lokalt råderum er nemlig afgørende for, at vi får virkeliggjort visionen om en smidig og enkel offentlig sektor, der leverer serviceydelser af høj kvalitet til borgerne.
Et større lokalt råderum giver samtidig vægt og tyngde til de lokale politiske beslutninger og er dermed også en løftestang for det lokale demokrati.
Her er vi så ved den sidste antydning i forespørgslen, nemlig udfordringerne for lokaldemokratiet og de mindre lokalområder.
Lad mig først slå fast, at lokaldemokratiet i Danmark lever og har det godt.
Kommunalpolitikerne har fået flere opgaver og mere ansvar.
Der er som bekendt valg til kommunalbestyrelserne og regionsrådene her på tirsdag, og jeg møder alle steder i disse dage en livlig debat.
Så alt i alt ser regeringen altså meget lyst på kommunernes og regionernes fremtid.
Jeg synes godt, at vi i Danmark kan bryste os af, at vi med rettidig omhu har gennemført en stor politisk, administrativ reform.
Med det nye danmarkskort og den nye opgavefordeling har vi dannet et nyt og langt mere robust fundament for udviklingen i velfærdssamfundet.
Men selv om regeringen ser lyst på fremtiden, skal der fortsat arbejdes målrettet for at få høstet det fulde udbytte af kommunalreformen.
Der skal arbejdes på at øge kvaliteten og innovationen i kommuner og regioner.
Det vil være med til at skabe fokus på politik og fastsættelse af mål.
Formålet er ganske klart: at forenkle og sanere utidssvarende regler, arbejdsgange og dokumentationskrav.
På den måde kan vi skabe større ledelsesrum og frihed i opgaveløsningen lokalt.
Lad mig til sidst benytte lejligheden til at kvittere for, at kommuner og regioner ansvarsfuldt har påtaget sig opgaven med at føre kommunalreformens visioner ud i livet.
Jeg er imponeret over den energi og pionerånd, der er blevet lagt for dagen.
Jeg vil også gerne takke de mange engagerede politikere i kommunalbestyrelser og regionsråd for indsatsen i den her første valgperiode efter kommunalreformen.
Rigtig meget er nået.
Men der bliver også travlhed i den kommende periode, for der er mange udfordringer.
Hvis jeg skal fremhæve bare en enkelt, må det være, at vi også skal blive bedre til at udbrede de gode eksempler, de gode historier fra kommunernes og regionernes arbejde, sådan at vi netop kan få aflivet de billeder af en forringet offentlig sektor, som alt for ofte er poppet op i medierne i den senere tid.
Der venter 4 nye spændende år for de kommende kommunalbestyrelser og de kommende regionsråd, og fra regeringens side vil vi yde vores bedste for at støtte op om det arbejde.