runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Det er præcis den diskussion, vi har haft i forbindelse med SU.
Jeg tror også, at det på lang sigt kan undergrave den fælles opbakning til, at vi har fri bevægelighed.
Fri bevægelighed er noget, jeg tror er rigtig vigtigt for rigtig mange borgere i EU, så man skal selvfølgelig være opmærksom på, at hvis det undergraves, eller hvis der er utilsigtet adgang til velfærdsydelser, kan det udvikle sig til at være et problem.
Så spørger hr. Kristian Thulesen Dahl om det fremadrettede.
Så vidt jeg ved, bliver det drøftet på et møde den 6.-7. juni af netop justitsministrene, og så må vi se, hvad der kommer ud af den diskussion.
Men som sagt er det noget, den danske regering støtter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Tak, så vil jeg spørge, hvordan regeringen agter at støtte det.
Er man blevet spurgt, om man vil være medunderskriver?
Det var også et spørgsmål.
For det er selvfølgelig interessant at vide, om Danmark vil forpligte sig til det også.
Og så vil jeg spørge: Hvad gør statsministeren sig af tanker om, hvordan man i praksis får gjort det operationelt?
For det kræver jo også nogle regelændringer.
Og hvad er i øvrigt statsministerens vurdering af, at der vil være et flertal af landene, der vil bakke op omkring de instrumenter her?
Det handler jo bl.a. om, at hvis der er en person, der har begået snyd og fået sociale ydelser, så man udviser vedkommende, så kan vedkommende faktisk efter de nugældende regler komme ind med det samme igen dagen efter, bogstavelig talt dagen efter, og så generhverve rettigheder.
Det er selvfølgelig fuldstændig uhørt, og der skal vi have lavet EU-reglerne om, så nationalstaterne får bedre mulighed for at gebærde sig imod den her sociale turisme.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Nu har jeg jo noteret, at hr. Kristian Thulesen Dahl er rigtig glad for at tale om løftebrud.
Jeg har også noteret, at hr. Kristian Thulesen Dahl kan sådan noget med, at når nogle skifter holdning eller standpunkt, så hedder det løftebrud, når det er os, der gør det, men når han selv gør det, er det noget helt andet og meget finere.
Hvis man selv skifter holdning til dagpenge lige pludselig, og hvis man selv begynder at være med i en skattereform, som virkelig giver kæmpe skattelettelser til de allerrigeste, så har det skam ikke noget med holdningsskifte at gøre, næh – det skrev jeg faktisk ned tidligere på dagen – så er det bare det muliges kunst.
Så sådan er det, hvis Dansk Folkeparti skifter holdning, men det er sikkert ikke den betegnelse, hr. Kristian Thulesen Dahl vil give det, når vi også efter valget har skullet indgå nogle kompromiser.
I forhold til firelandebrevet kan jeg sige, at regeringen støtter brevet fra de fire indenrigs- og justitsministre.
Det er jo en meget, meget relevant diskussion, som vi også kender fra Danmark i forhold til f.eks. den SU-diskussion, der har været.
For en god ordens skyld skal jeg selvfølgelig sige, at vi bestemt ikke mener, at vores regeringsgrundlag er udtømt, men jeg skal sådan set også takke for, at hr. Lars Løkke Rasmussen kvitterer for, hvor meget vi egentlig har nået.
Nogle gange kan Venstre ikke rigtig finde ud af, om vi har lavet meget, eller om vi har lavet lidt, og hvad der er sket, men nu har vi i hvert fald fået Venstres formands ord for, hvor meget vi egentlig har nået.
Men kunne jeg og nogle andre her i salen, som sikkert er interesseret, så ikke bare, på et eller andet tidspunkt, få et svar fra hr. Lars Løkke Rasmussen på – han kunne jo eventuelt gå herop og sige det – hvad er det, Venstre vil?
Hvad er det, Venstre vil for de tusindvis af mennesker, som nu kommer i klemme i forhold til den dagpengeindfasning, som har været alt for hård?
Hvad er det, Venstre vil?
Vi ved, at Venstre ikke vil stemme for her i salen, men at de alligevel vil lade være med at afvikle det, hvis de skulle få magt, som de gerne vil have.
Hvad er det, Venstre vil for de mennesker, som vi nu har skabt tryghed for, og som Venstre ikke på noget tidspunkt – ikke på noget tidspunkt – har haft bare et eneste svar til?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-05-29:
Jamen jeg er skam også meget interesseret i at få svar på de spørgsmål, jeg stiller, så nu stiller jeg det lige igen.
Der er et regeringsgrundlag, som jo i øvrigt starter med, at man skriver sig ind i VK-regeringens økonomiske politik i allerbredeste forstand, fuldstændig direkte op imod det, man gik til valg på, en af grundene til, at man i dag kan glæde sig over, at der ligger en fin udtalelse fra EU, hvor man begynder at slippe lidt om grebet om dansk økonomi, fordi vi netop holdt fast i en dagpengereform, en tilbagetrækningsreform, reducerede det offentlige forbrug, alt det, som statsministeren var imod, dengang hun forsøgte at erobre posten.
Nu er situationen så den, at det regeringsgrundlag er tømt, og det efterlader jo regeringen med en af to muligheder, altså enten et nyt regeringsgrundlag eller et valg.
Og jeg er interesseret i det sidste, for kommer der er et valg, så vil jeg da også gerne her give et tilsagn om, at vi i alle detaljer vil lægge vores politik frem.
Hvis ikke der kommer et valg, vil vi bruge de næste 2 år på at søge maksimal indflydelse på den her regerings politik – som vi har gjort i år, og jeg takker for kvitteringen – som man jo kan se på lange strækninger, heldigvis, er stærkt inspireret af det, vi andre har ment hele tiden.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Det er jo egentlig rigtig fint, at hr. Lars Løkke Rasmussen tager ordet i den her debat, og man kunne måske så godt have forventet, at hr. Lars Løkke Rasmussen ville have brugt lejligheden til at fortælle lidt om, hvad der er Venstres politik.
Men vi mangler jo faktisk stadig svar fra Venstre.
Og nu kan det jo være, at hr. Lars Løkke Rasmussen tager ordet, efter at jeg har sagt noget, og så vil jeg egentlig håbe, at vi kunne få bare nogle svar.
Når Venstre siger, at man ønsker nulvækst, så er det da ikke uinteressant, hvordan man vil etablere den nulvækst; hvor er det, der skal spares?
Det bliver Venstre da nødt til at svare på på et eller et andet tidspunkt.
Jeg tror i hvert fald ikke, at jeg og resten af dem, der sidder her i Folketingsalen, kan være de eneste, der er interesserede i at få de svar fra Venstre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Tak for svarene, og tak for den store interesse omkring Venstres politik – og det forstår man da godt, for det smitter jo.
Vi gennemførte en dagpengereform, statsministeren var imod og adopterede den, vi gennemførte en efterlønsreform, statsministeren var imod og adopterede den, vi lavede en tilbagetrækningsreform, statsministeren var imod og adopterede den.
Vi foreslog sidste år under skatteforhandlinger en erhvervsskattepakke, regeringen var imod det og har gennemført det her til foråret; vi foreslog i efteråret en forlængelse af boligjobordningen, og at man investerede i en kontanthjælps- og SU-reform i bedre rammebetingelser for erhvervslivet, regeringen var imod det og adopterede det.
Så jeg kan godt forstå, at statsministeren er så interesseret i Venstres politik, for det er jo åbenbart en vedvarende inspirationskilde.
Når statsministeren her ved afslutningsdebatten er så optaget af Venstres politik og ikke af sin egen, er det så, fordi statsministeren går i overvejelser om at udskrive et folketingsvalg, således at man søger inspiration til et eventuelt nyt fortsat regeringssamarbejde efter et valg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Tak for kommentarerne.
Nu er det altid farligt at diskutere med en ekspert, og man må jo sige, at når det handler om løftebrud, så står vi jo her med repræsentanten for det; man kan vel sige: alle løftebruds moder.
Det er vel egentlig det rigtige at sige.
For jeg fandt bare lige alle de der »Fair Forandring«, »En Fair Løsning« og alt sådan noget, man står med.
Men det er jo en lang, lang historie, og det kan trætte statsministeren.
Jeg er her jo kun for at gøre alle i godt humør
, så lad os straks gå videre.
Jeg vil nemlig stille et spørgsmål.
Det er jo England, og så må vi måske ikke rigtig være sammen med dem, for jeg har forstået, at regeringen ikke er særlig meget for englænderne, når det drejer sig om EU-spørgsmål, men det er også Østrig, det er også Holland, og det er såmænd også Tyskland.
Jeg står her med brevet.
Jeg tror, at statsministeren kender det.
Og deraf fremgår en masse nyttige ting om, hvordan man i EU skal ændre reglerne, så vi i medlemslandene nemmere kan bekæmpe den her sociale turisme, vi kan betegne det som.
Mit spørgsmål til statsministeren er: punkt 1, er Danmark blevet spurgt, om vi vil være medunderskrivere, og punkt 2, hvad er regeringens holdning til brevet og dets indhold?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Vil det sige, at den eneste løsning, statsministeren har på den ubalance, som er svær for det danske samfund, altså er at forsøge at gøre den private sektor større, men uden at regulere på den offentlige sektor, som tilhører en af verdens største offentlige sektorer i forhold til indbyggertal, og som er den egentlige årsag til, at vi har stor ubalance.
Når vi taler om effektiviseringer, mangler det jo fuldstændigt gennemslagskraft, hvis man ikke samtidig er klar til at reducere.
Vil det sige, at statsministeren overhovedet ikke overvejer, at den offentlige sektor kan reduceres for at finde balancen i det her samfund?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-29:
Vi kan høre, at statsministeren er meget interesseret i at skabe rigtige, virkelige job til mennesker.
Det lyder egentlig meget godt, også når der i statsministerens tale tidligere på dagen bliver sagt, at regeringen er meget interesseret i flere private arbejdspladser, altså at det har en meget høj prioritet for regeringen.
Så vil jeg egentlig gerne høre, hvordan det harmonerer med alt det rod, der foregår i forhold til landbruget og randzoner, hvor det viser sig, at regeringen pålægger landmænd at tage landbrugsjord ud af deres produktionsapparat, uden de kan få nogen som helst form for erstatning, altså at der faktisk er flere landmænd, der ikke kan få nogen erstatning for den jord, de nu ikke kan bruge.
For konsekvensen er jo, at man stiller de her landmænd dårligere, konsekvensen er, at det rammer mange af de følgeerhverv, som er knyttet til landmændene.
Husk nu, at der er omkring 160.000 arbejdspladser, der på den ene eller anden måde er knyttet til landbruget.
Så jeg vil spørge statsministeren om, hvordan de flotte ord harmonerer med, hvordan man behandler landmændene, særlig i forhold til randzonerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg vil selvfølgelig ikke fraråde fru Mette Bock at læse bøger, men jeg vil bare sige, at hvis udfaldet er, at hun kan forstå Socialdemokraterne, som om vi ikke er optaget af rigtige, virkelige job til mennesker, så synes jeg måske, det er mere relevant at spørge Socialdemokraterne selv.
For der er intet, vi er mere optaget af.
Vi synes da ikke, at mennesker skal gå på offentlig forsørgelse og være passivt forsørget, vi synes da, at folk skal være på arbejdsmarkedet, at de skal deltage på det helt almindelige arbejdsmarked, sådan at de kan forsørge sig selv og deres familie.
Der er nærmest intet, jeg brænder mere for, end at det skal være muligt for alle mennesker.
Så selvfølgelig skal det være sådan, og det er også derfor, at vi fra dag et, fra vi har haft muligheden for virkelig at tage fat, har arbejdet på at skabe flere arbejdspladser.
Hvad handler »Vækstplan DK« om, hvis den ikke handler om bedre rammebetingelser for virksomhederne, sådan at de kan få vækst, og at de kan skabe helt rigtige arbejdspladser til helt almindelige danskere?
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Men i betragtning af, at vi i dag har 800.000 danske borgere på overførselsindkomster, så synes jeg faktisk ikke, at succesraten er ret høj.
Jeg vil spørge statsministeren, som jo – og det anerkender og respekterer jeg – har et stort internationalt udsyn, om ikke det måske var på tide, at vi fik kigget på de generelle rammevilkår, f.eks. også et skatteniveau, og at vi i stedet for at stigmatisere modstanderne og sige, at de bare vil have folk til at ligge på gaden og dø af sult, så kigger på, at også det er et rammevilkår, som kan være med til at sikre investeringer i rigtige danske arbejdspladser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jamen jeg ved ikke, om jeg egentlig synes, at fru Mette Bock skal læse alle de bøger om Socialdemokratiet, for hun kan jo spørge mig om, hvad der er Socialdemokratiets holdning.
Der er intet, der er vigtigere for samtlige de Socialdemokrater, der sidder her i salen, end at sikre rigtige job til mennesker.
For vi er fuldstændig på det rene med, at det er det, der gør, at det enkelte menneske får flere muligheder, får flere valgmuligheder, får mere frihed, får mere værdighed, hvis man er en del af arbejdsfællesskabet.
Så det er egentlig ikke så svært set fra vores side.
Vi er også meget optagede af ret og pligt.
Det er derfor, vi har de her nyttejob.
For det betyder jo netop, at hvis et ungt menneske egentlig godt kan arbejde, så skal man også gøre det.
Det er i tråd med det, mine forgængere som statsministre, som Socialdemokraternes formænd, har sagt, og jeg føler mig særdeles stærkt forbundet med den del af Socialdemokraternes historie.
Og det er jo bare et utrolig godt eksempel på, at da man sad i regering, besluttede man en ting, men da man så holdt op med at sidde i regering, havde man pludselig en helt anden holdning til randzoner.
Vi står sådan set stadig på mål for, at vi har randzoner, og jeg bliver mere og mere i tvivl om, hvorvidt man stadig kan regne med, at Venstre og Konservative gør det samme.
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg har lige læst et meget interessant trebindsværk om Socialdemokratiets historie, »En bygning vi rejser«, hedder det, og det har jeg gjort, fordi jeg synes, det er vigtigt at sætte sig ind i sine politiske modstanderes historie.
Noget af det, der slog mig, var, at helt frem til 1960'erne var Socialdemokratiet, som det hed dengang, et parti, som var optaget af at skabe rigtige arbejdspladser, optaget af at skabe mere rigdom til Danmark og optaget af at myndiggøre folk.
Nu har vi nyttejob, vi har akutjob, og vi har uddannelsesydelser, som folk får, selv om de ikke er på uddannelse.
Jeg vil spørge, om det ikke en gang imellem slår statsministeren, som jo er leder af Socialdemokraterne i dag, at man måske skulle flytte fokus hen på at skabe det, som det handler om, nemlig rigtige job, og ikke alle mulige kunstige former for foranstaltninger, der i virkeligheden fastholder folk i en umyndiggørelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg vil igen opfordre til at tage forhandlingerne i forbindelse med netop de forhandlinger, der er; jeg synes, det er en god tradition, at vi ikke, når der er forhandlinger, tager dem her i Folketingssalen.
Men jeg kan også kun understrege, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vores børn kender til rigsfællesskabet.
Og det er også netop derfor, Undervisningsministeriet nu opprioriterer det, sådan at børnene kan få kendskab til rigsfællesskabet.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-29:
Jeg synes jo, det er rigtig godt, når statsministeren kommer med en tilkendegivelse, der går på, at vi skal undervise mere i rigsfællesskabet.
I Dansk Folkeparti vil vi jo gerne have, at der bliver undervist mere i danmarkshistorien, vi vil gerne have, at der bliver undervist mere i rigsfællesskabets historie, og det er rigtig godt, at statsministeren siger det.
Men så kan man jo ikke fremlægge et skoleudspil, hvor man lægger op til at svække de kulturbærende fag.
For hvis der skal være plads til at undervise i det mere, end man gør i dag, så kan man jo ikke svække faget, men så må man nødvendigvis styrke faget.
Så jeg håber, det var sådan, man skulle tolke det, som statsministeren sagde, og jeg håber, at det også bliver tilkendegivet fra Undervisningsministeriets side.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt; hvis man bare spørger sine egne børn om, hvad rigsfællesskabet er, så vil man måske være lidt ked af de svar, man får – eller de manglende svar.
Så der er behov for, at vores børn kender mere til rigsfællesskabet.
Så sidder vi jo i øjeblikket i folkeskoleforhandlinger, og jeg vil egentlig opfordre hr. Martin Henriksen til at tage den diskussion op i netop de folkeskoleforhandlinger – det har han sikkert allerede gjort.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-29:
Ja, det er jo en interessant debat.
Vi får at vide, at Enhedslisten vil holde sig inden for EU's rammer, og jeg bemærkede også, at statsministeren i sin afsluttende tale nævnte både folkeskolen, altså skoleforhandlingerne, og rigsfællesskabet, to ting, som ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Dansk Folkeparti har jo foreslået, at man styrker undervisningen i rigsfællesskabet.
Det har vi endnu ikke fået en positiv tilbagemelding på fra regeringen, men jeg går ud fra, at det så var det, som statsministeren gav her.
Men når man vil styrke undervisningen i rigsfællesskabet, er det jo oplagt, at man gør det i de kulturbærende fag.
Så skal jeg bare spørge, hvordan det hænger sammen med, at regeringen har lavet et folkeskoleudspil, hvor man lægger op til at svække de kulturbærende fag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Kommunerne har jo allerede fået mulighed for at bruge nogle af deres penge på anlæg i stedet for drift.
Det var et stort ønske fra kommunerne, og det har vi sådan set efterkommet, så det er jo på sin vis løst, i hvert fald delvis.
Men jeg er glad for, at Enhedslisten i dag har sagt, at de er enige i, at vi skal holde os inden for EU's rammer, jeg må næsten forstå det sådan.
Kan det virkelig være rigtigt, at vi i dag har fået klar besked fra Enhedslisten om, at vi skal holde os inden for de rammer, der anlægges eller gives i EU?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
En ting er jo at se på, hvordan man kan bruge pengene klogere – det gør vi jo alle sammen hele tiden – men en anden ting er jo det interessante, nemlig om der skal være nulvækst.
Det var sådan set det, spørgsmålet gik på, og det er et svar på det, vi gerne vil have fra Venstre, altså på, hvor der skal være nulvækst.
For helt overordnet skal der være nulvækst, og så er det jo interessant at vide, om det så er på hvert enkelt område, eller om der er områder, hvor der godt kan være en vækst, f.eks. sundhedsområdet.
Det er det jo interessant at få et svar på, men vi kan ikke få et svar på, om der må være en realvækst inden for sundhedsområdet, inden for uddannelsesområdet og inden for ældreområdet.
Det tror jeg sådan set at de mange unge, der skal have en uddannelse, eller de mange ældre, der kommer i de kommende år, eller de mange syge er interesseret i at få et svar på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg er da glad for, at hr. Jonas Dahl har lyttet efter, for jeg kunne ellers lige forstå, at det, som hr. Jonas Dahl læser op, havde hr. Magnus Heunicke ikke hørt i formiddag.
Så der er åbenbart nogle fra regeringspartierne, der har lyttet efter, og det er jeg egentlig glad for.
Så lad mig uddybe den del, som jeg egentlig også sagde noget om før, altså om det så betyder, at man ikke skal kigge på, hvordan man bruger ressourcerne inden for de her områder.
Det betyder ikke, at vi melder os ud af folkeskolereformforhandlingerne og siger, at fordi der ikke skal bruges flere penge, så mener vi ikke, at vi kan gøre folkeskolen bedre.
Det mener vi godt vi kan.
Vi kan også se, at der er stor forskel på det omkostningsniveau, der er rundt i kommunerne, både når vi taler om uddannelsesområdet, og når vi taler om ældreområdet.
Lad os tage et helt konkret eksempel.
Hvis vi holder os til ældreområdet, så bruger Københavns Kommune næsten dobbelt så mange penge pr. ældre, som man gør i Kerteminde Kommune.
Hvis det så var ensbetydende med, at ældreomsorgen i Københavns Kommune var dobbelt så god, ja, så kunne man sige, at vi fik noget for pengene.
Det er der bare ikke noget der tyder på at den er.
I hvert fald ligger Københavns Kommune under gennemsnittet i brugertilfredshed blandt de ældre, hvor Kerteminde Kommune sådan set ligger fornuftigt.
Og det illustrerer egentlig bare den pointe, at det her ikke bliver let, men at det kommer til at betyde, at vi skal vende hver en krone, som vi bruger af vores offentlige penge, sådan at vi får mere velfærd for pengene.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Ordføreren sagde tidligere her i dag, og jeg citerer: Der vil være områder, vi er nødt til at opprioritere, fordi der er en større indsats, vi skal løfte, fordi der er flere mennesker, hvad enten det er på sundhedsområdet og ældreområdet, hvor der bliver flere, eller det er på uddannelsesområdet, hvor vi har den politiske ambition, at der er flere unge, der skal have en uddannelse.
Det betyder, at vi skal opprioritere.
Citat slut.
Betyder det, at man opprioriterer sundhedsområdet, uddannelsesområdet og ældreområdet, at de tre områder ikke er omfattet af nulvæksten?
Ja eller nej?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
0,8 pct., som vi jo skrev ind i vores 2020-plan, var jo en velfærdsmassakre, hørte vi fra rigtig mange af de medlemmer, der i dag er en del af regeringen.
Det var 1,4 pct., der var store, rigtige tal.
Hvis man ikke leverede en realvækst på 1,4 pct. i det offentlige, ville man ikke gøre noget for vores velfærdssamfund.
Men den regering, som vi har nu, har jo praktisk talt kørt med nulvækst i de sidste par år, og alligevel har vi kunnet opretholde et stærkt velfærdssamfund i Danmark, fordi det handler om, hvordan vi bruger vores penge, om vi bruger dem kløgtigt eller spilder dem, bl.a. på et af de områder, som både hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg har nævnt her i dag, nemlig at vi bruger alt for mange penge på et udvidet asylansøgertal i Danmark, fordi regeringen har lempet udlændingepolitikken i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg bliver lidt interesseret i den her diskussion om realvæksten i den offentlige sektor og nedskæringer i kernevelfærden.
Altså, det er jo meget interessant, at man nu kører et angreb, der handler om, at hvis den kommer under 0,8 pct. – eller hvis den er på 0,0, eller hvad man nu skal sige – så er det nedskæringer i kernevelfærden.
0,8 pct. var i Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis optik også frem til 2011 og under valgkampen, men jo også i en periode efterfølgende, udtryk for nedskæringer i kernevelfærden.
Kan ordføreren bekræfte det?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-29:
Det kunne egentlig være rigtig rart, hvis statsministeren svarede på det, man spurgte om.
Vi kunne så se, at det her var begyndt at skride.
Hele grundlaget for randzoneloven var begyndt at skride, og der var det netop også, at Konservative sammen med de andre partier i oppositionen sagde: Stop det!
Synes statsministeren ikke, at det er ret og rimeligt, at man giver landmændene kompensation, som man egentlig har lovet dem?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jamen det må da også være hamrende bittert og irriterende, at man fik skrevet det, altså at det stod i Venstres plan, i VK-regeringens plan, at nulvækst er lig med nedskæringer i kernevelfærd.
Nu kan jeg forstå på Venstres ordfører, at det slet ikke passer, at det er helt forkert at sige det, men det er jo ikke mig, der siger det.
Jeg citerer jo 2020-planen fra VK-regeringen fra før valget: Nulvækst er lig med nedskæringer i kernevelfærden.
Hvis det ikke er rigtigt, hvorfor pokker skrev man det så?
Hvis det bare kan gøres sådan her, uden nogen kan mærke det, hvorfor skrev man så dengang efter 10 år, hvor man sad ved magten, at nulvækst ville betyde nedskæringer i kernevelfærd frem til 2020?
Vi har lige i dag hørt fra Konservative, at de vil undtage sundhedsområdet for nulvækst.
Vil Venstre også undtage sundhedsområdet for nulvækst?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Ligesom den regering, vi har nu, har lagt op til at modernisere den offentlige sektor for 12 mia. kr., er vi af den klare overbevisning, at vi godt kan prioritere vores velfærdskroner bedre, end vi gør i dag.
Det har vi allerede gjort på en lang række områder, og det kommer vi også til at gøre fremover.
Det er fuldstændig rigtigt, at med et udgangspunkt, der hedder et offentligt udgiftsstop, kommer vi til at skulle bruge vores penge klogere.
Det kan godt være, Socialdemokraterne ikke tror på det, men det mener vi vi kan, for vi ønsker at prioritere arbejdspladser for de penge, der er til rådighed.
Det råderum, der er, ønsker vi at bruge på arbejdspladser, ikke på at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.