runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Det er jo så præcis derfor, jeg gerne vil spørge justitsministeren, hvad det er for en proces, justitsministeren så her forestiller sig man kunne iværksætte.
Jeg kan næsten høre mellem linjerne, at regeringspartierne har tænkt sig at stemme nej til de borgerlige partiers ændringsforslag desangående, altså det med indrejseforbuddet, og formentlig også vil stemme nej – og justitsministeren må rette mig, hvis jeg tager fejl – til et beslutningsforslag, hvis vi fremsætter et sådant.
Men hvilken sådan mere konkret proces forestiller justitsministeren sig så vi kan igangsætte sammen, i den bedste, kærlige, samdrægtige ånd her i Folketingssalen, desangående?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Altså, jeg vil først og fremmest gerne sige, at jeg ikke klandrer de borgerlige partier for noget i det her forhandlingsforløb – jeg appellerer bare til, at vi får det færdiggjort.
De eneste, jeg klandrer i den her sammenhæng, er syrienskrigerne og de voksne mennesker omkring dem, der ikke tager deres ansvar alvorligt i forhold til at imødegå de problemer, vi har, med radikalisering, eksempelvis nogle af de udtalelser, vi har set i forbindelse med Grimhøjmoskeen.
Jeg mener ikke, der er noget grundlag for, at vi klandrer hinanden for noget i Folketinget i den her sag; jeg synes, vi arbejder godt, konstruktivt og klogt i fællesskab, og vi er i gang med tilvejebringe et meget bedre lovgrundlag end det, der har været tidligere.
Det er bare for at få det på plads.
Vil jeg så være med til at lave en meget grundlæggende ændring af vores retspolitik på grundlag af et ændringsforslag?
Jeg afviser ikke ideen om et indrejseforbud, men jeg vil gerne sikre mig, at vi, hvis vi skal indføre et sådant i dansk lovgivning, gør det på den rigtige, den kloge og den velovervejede måde.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Jeg står også og overvejer, om jeg skal stille et spørgsmål til justitsministeren, der handler om proces og om den diskussion, som ministeren selv startede i Folketingssalen her forleden dag, hvor justitsministeren langede ud efter de borgerlige partier.
Jeg overvejer også, om jeg skal klandre justitsministeren for overhovedet ikke at have oversendt nogen som helst form for materiale omhandlende det, som vi var enige om, eller om jeg skal spørge justitsministeren om det ændringsforslag, som vi vil stille i forbindelse med denne sags behandling, og som handler om det, som justitsministeren ganske rigtig kalder et indrejseforbud til Syrien og Irak.
Vil regeringspartierne stemme for det ændringsforslag, eller vil regeringspartierne stemme for et beslutningsforslag, som vi fremsætter her i Folketingssalen omhandlende det samme?
Eller hvilken proces forestiller justitsministeren sig med hensyn til det, som de borgerlige partier har foreslået?
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget om en styrket indsats for at forhindre, at herboende unge rejser til konfliktområder og deltager i konflikter i udlandet.
Der er desværre nogle unge, som bliver radikaliserede islamister og mener, at de skal tage til f.eks. Syrien for at deltage i konflikten.
Det skal de ikke, dels fordi det ikke løser konflikten, men blot forlænger den, dels fordi deltagelse i konflikter har den konsekvens, at de pågældende opnår nogle militære færdigheder, der sammen med en stærk radikalisering, forråelse og voldsparathed kan være med til at skabe store problemer i Danmark, når de pågældende vender tilbage.
Det er derfor vigtigt, at der gøres alt, hvad der er muligt, for at forhindre rejserne.
Dels skal der sættes ind med præventive tiltag, dels skal rejserne forhindres ved at inddrage de pågældendes pas og ved at give de pågældende udrejseforbud.
Samtidig skal myndighederne være særlig opmærksomme på at gribe ind over for de personer, som her i landet radikaliserer de unge og indgyder dem så meget had, at de får lyst til at rejse til konfliktområderne.
Mange vurderer, at radikaliserede syrienskrigere, der vender hjem til Danmark, udgør en meget stor trussel, og det forstås jo godt.
De er hærdede, de er endnu mere fanatiske, de er våbenkyndige, og de er uddannet i en terroristrede.
Det Konservative Folkeparti forventer, at myndighederne også retsforfølger dem, der opfordrer til, at andre rejser af sted, og derudover ønsker vi også, at det bliver strafbart at opholde sig i områder, som f.eks. er kontrolleret af IS, uden forudgående myndighedsgodkendelse.
Det Konservative Folkeparti støtter også den del af lovforslaget, der gør det muligt at inddrage opholdstilladelser her i landet, og vi vil i den forbindelse opfordre til, at den bestemmelse bruges, så vidt det overhovedet er muligt.
Vi havde gerne set, at lovforslaget også tog fat i muligheden for at inddrage statsborgerskab hos de nævnte personer, men det må vi så arbejde videre med.
Endelig skal det nævnes, at det er noget underligt, at regeringen for et halvt år siden afviste vores forslag om inddragelse af pas hos personer, som man mistænker for at ville rejse til konfliktområder, for så i dag selv at fremsætte lovforslaget.
Men nuvel, man kan blive klogere, og det skal da ikke afholde os fra at støtte lovforslaget.
Men som vi ser det, er arbejdet kun halvt færdigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Den vestlige verden er truet af vor tids totalitære hovedstrømning, nemlig islamismen – det være sig i form af trusler, krig eller terror.
De danske efterretningstjenester vurderer, at tilbagevendte krigere udgør den største trussel.
Europol har opjusteret trusselsbilledet og vurderer, at særlig hjemvendte syrienskrigere udgør en alvorlig trussel.
Det er i sandhed ekstraordinære tider, og i ekstraordinære tider kan der også være grund til ekstraordinær lovgivning, og det er vel det, vi står med her.
Det vil vi for så vidt godt være med til fra Liberal Alliances side, men det er vigtigt for os, at man også husker på de grundlæggende frihedsrettigheder og på retssikkerheden, for det står højt for os.
Derfor ser jeg også frem til, at ministeren giver diskussionen i forhold til mistankegrundlaget et par ord med på vejen i den afsluttende tale, for det synes jeg der er brug for.
Derfor foretrak vi sådan set et indrejseforbud frem for et udrejseforbud, fordi man er på mere sikker grund.
Og derfor er vi gået sammen med en lang række partier om at lave et flertal for, at dette lovforslag bliver udstyret med en solnedgangsklausul.
Der har været diskuteret lidt, om det her forslag løser det hele, og det er jo fuldstændig som at være tilbage til diskussionen i onsdags, da vi havde hasteforespørgsel, og havde diskussionen om Grimhøjmoskeen, for der var der også nogle, der sagde: Ahr, det forslag løser ikke det hele.
Og det er i begge tilfælde fuldstændig korrekt.
Der er en række andre ting, der skal gøres, både i forhold til – synes vi – at straffe dem, der truer og intimiderer andre mennesker til ikke at kunne bruge deres ytringsfrihed, men vi skal også huske på, at straf ikke kan stå alene.
Der skal også gøres noget på det forebyggende område, og det er her, diskussionen om antiradikalisering har været på sin plads, og den har også været oppe at vende i dag.
Jeg vil bare gerne endnu en gang understrege, at for Liberal Alliance er den forebyggende del i forhold til antiradikalisering meget, meget væsentlig, og vi håber, at partierne hurtigst muligt kan blive enige om en løsning, også i dette spørgsmål.
Men vi er sådan set tilbøjelige til at være positive over for forslaget, især når vi får solnedgangsklausulen med.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg vil igen meget gerne have mig frabedt at vurdere de to forslag over for hinanden, særlig taget i betragtning at Venstres intention jo er at gennemføre både regeringens forslag og sit eget.
Så det er jo ikke engang en mulighed for Enhedslisten at sige, at hvis bare Venstres var en lille smule bedre, kunne vi vælge det i stedet for regeringens.
Jeg vil sige det sådan, at hvis Venstre laver et egentligt lovforslag med bemærkninger osv., så man kan se, hvad mistankegrundlaget er, hvilke beviskrav der bliver stillet, så kan man foretage den vurdering.
Jeg ved ikke, hvorfor jeg bliver bedt om at svare på, hvem det er, der er mest tosset i sine forslag – hvis jeg skal være helt ærlig.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Samdrægtig og fælles er rigeligt; jeg ved ikke, om den også behøver at være kærlig, men hvis det er det, der skal til, tager vi også den arbejdsmetode i brug.
Vi er gået i gang.
Altså, Justitsministeriet er helt konkret gået i gang med at afdække, hvilke overvejelser vi skal gøre os, hvis vi ønsker at indføre et indrejseforbud.
Der er et juridisk konkret arbejde sat i gang.
Jeg synes, ideen er så interessant, at vi bliver nødt til at afdække den.
Derfor har jeg bedt Justitsministeriet om at gå i gang med de overvejelser, man altid skal gøre sig, når man foretager ændringer af vores lovgivning, især af en så radikal karakter som det, der lægges op til her.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Tak for det.
Jeg vil da gerne kvittere for, at Justitsministeriet er gået i gang med at afdække muligheden for, at det ændringsforslag, som vi er flere partier der ønsker gennemført, kan lade sig gøre efter regeringens opfattelse.
Det synes jeg er fornuftigt.
Jeg ville så ønske, at regeringen også ville gøre et arbejde for at undersøge, om der kunne skaffes bedre muligheder for f.eks. at fratage statsborgerskab.
Det er måske for meget at forlange i den her omgang, men det ville nu være ganske fornuftigt.
Jeg vil gerne spørge ind til noget andet.
Det er om, hvornår loven træder i kraft.
Jeg kan jo læse mig til, at loven træder i kraft den 1. marts i år.
Jeg ville høre, om justitsministeren egentlig ikke kan se en vis ræson i, at man arbejder hen imod, at lovforslaget træder i kraft lidt hurtigere.
For jeg synes, det ville være rigtig fornuftigt, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkepartis synes, vi har ventet i lang tid på det her, men vi synes, det kunne være rigtig fornuftigt, hvis vi sendte det signal, at vi arbejder hen imod, at det kan træde i kraft, lige så snart det overhovedet er muligt.
Og det må kunne gøres hurtigere end til den 1. marts.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jeg hører jo ministeren sige, at det ikke er nok med det her lovforslag, men jeg hører også ministeren sige, at man ikke umiddelbart kan støtte et borgerligt forslag, men at man nu vil undersøge det i Justitsministeriet.
Så tænker jeg også bare – jeg kan jo også godt være lidt optimistisk – at man vel næppe vil få afdækket et sådant forslag, hvis man ikke også politisk sympatiserer med det, og derfor tænker jeg, at det vel egentlig er ret let i dag at sige, at man synes, at det er et godt forslag, som de borgerlige er kommet med.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Jeg tror, man skal passe på med at sammenligne de to, men det er vidtgående.
Jeg sagde det også i min tale.
Det er et vidtgående redskab, når man som lovgiver beslutter sig for, at myndighederne skal kunne fratage folk deres pas.
Vi betragter jo passet som noget af det mere fundamentale udi at kunne udøve sin rettighed til at kunne rejse frit.
Det er vidtgående.
Det er selvfølgelig også derfor, at hr. Martin Henriksen og andre synes, at tingene tager lidt for lang tid,
også her har man jo skullet gøre sig en række nødvendige overvejelser om rækkevidden af forslaget og selvfølgelig også adgangen til at kunne få det afprøvet ved domstolene.
Det er vidtgående.
Og jeg har det jo så sådan, at selv om det er vidtgående, står jeg fuldt ud bag lovforslaget, fordi jeg mener, det er nødvendigt, at vi opstiller det tilstrækkelige værn mod, at folk udrejser til Syrien.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-16:
Tænk, hvis det kunne sprede sig og blive til en vane – det ville da være positivt for hele folkestyret.
Men når nu ministeren taler om, hvad der er vidtgående, er det vel dybest set mere vidtgående at tage passet fra folk og sige, at de ikke må rejse nogen som helst steder hen, men har værsgo at blive i Danmark, frem for at sige: Du kan sådan set godt rejse rundt, hvor du har lyst til, men du skal ikke rejse derned, hvor der er krig og ballade, for der er vi altså bange for at du tilslutter dig en kamp, som er en kamp mod Danmark.
Det, regeringen har foreslået, er da sådan set mere vidtgående end det, vi foreslår.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Jo, men vi bliver jo nødt til at vide, hvad det er, vi tager stilling til, for lige så let det er at sige, at myndighederne skal kunne fratage folk passet, lige så let er det at sige indrejseforbud.
Men vi bliver jo nødt til lovgivningsmæssigt – jeg gør det da i hvert fald som landets justitsminister – at vide: Hvad er det eksakte materielle indhold af de lovændringer, vi ønsker os?
For det er vidtgående.
Det er meget, meget voldsomt, at en stat siger til sine indbyggere, hvor man må rejse hen, og hvor man ikke må rejse hen.
Det er vidtgående, og bliver det brugt af de forkerte, vil vi jo ikke betænke os et øjeblik på at kalde det en meget totalitær måde at styre landets borgere på.
Derfor skal man gøre det med meget, meget stor omtanke, og jeg vil kende det materielle indhold, før jeg tager stilling dertil.
Så vil jeg sige helt generelt, at jeg da ikke synes, at der er nogen af os, der har råd til i den situation, verden står i og Danmark står i, at sige, at fordi det er en politisk modstander, der kommer med et forslag, så vil man ikke overveje det.
Min fornemste opgave som landets justitsminister er at passe på danskernes tryghed og sikkerhed, og hvis der er andre partier i Folketinget, der kan fremkomme med gode ideer til at nå det mål, så er det ikke mig, der afviser dem.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-16:
Det var jo en vaskeægte nyhed, der kom fra justitsministeren, at man er i gang med at undersøge vores forslag om et indrejseforbud.
Det synes jeg er positivt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg har en vis forståelse for, at justitsministeren ikke kan stå på talerstolen i dag og sige, at man stemmer ja til et ændringsforslag.
Så hvis vi kunne lande den der, at justitsministeren udtrykker sin støtte til ideen, men at selve processen selvfølgelig skal være rigtig, klog og velovervejet med dygtige mennesker i Justitsministeriet som penneførere, så tror jeg da, at vi kan nå en aftale.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Jeg afdækker gerne, om vi kan gøre det endnu hurtigere.
Der er givet nogle ting, vi skal have på plads, og det er givet derfor, datoen hedder den 1. marts.
Men jeg undersøger det gerne.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-16:
Det var heller ikke det, jeg kvitterede for – så jeg har ikke formuleret mig klart nok – men det var den juridiske proces, der var sat i gang i Justitsministeriet, jeg kvitterede for.
Og det er trods alt altid en begyndelse.
Det skal jo starte et eller andet sted.
Men jeg hørte også, at justitsministeren sådan set var positiv over for, at lovforslaget kunne træde i kraft hurtigere, hvis det var muligt.
For hvis vi alle sammen er enige om, at vi hurtigt skal sætte ind med nogle initiativer, er der jo ingen grund til at vente til den 1. marts.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-16:
Det kan jeg svare helt kort på.
Jeg vil også gerne have det til at træde i kraft så hurtigt som overhovedet muligt.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg ikke har sagt, at jeg kommer til at stemme for et ændringsforslag.
Jeg har udtrykkelig sagt, at jeg synes, ideen er interessant.
Det kan også være, at den er nødvendig.
Jeg vil gerne tilvejebringe et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag
både for os som regering, men forhåbentlig også for jer som Folketing.
Helt grundlæggende har jeg meget, meget svært ved at se for mig, at vi laver store ændringer af vores retspolitik i Danmark med ændringsforslag.
Der mener jeg at det er den helt almindelige lovgivningsvej vi bør gå.
Så jeg siger ikke ja til et ændringsforslag, jeg siger ja til at afprøve den idé, men at gøre det på et kvalificeret og oplyst grundlag.
Trine Mach (SF), 2015-01-16:
Jeg er meget enig med fru Mai Mercado, og hvis fru Mai Mercado med udtrykket at gå radikalt til værks ikke mener det i partipolitisk betydning, er vi i SF også klar til det – ja.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg er meget enig, og jeg tror også, vi er meget på bølgelængde i det her spørgsmål.
Man kan se af høringssvarene, at rigtig mange organisationer siger, at man bliver nødt til grundlæggende at nytænke systemet, og at man ikke bare kan blive ved med at lave de her lappeløsninger.
Derfor vil jeg bare spørge, som jeg også spurgte de Radikale, om ordføreren vil være parat til at vende hver en sten og også kaste boldene op i luften og se, om man kunne gå mere radikalt til værks og etablere et nyt system og herunder undersøge, om det kunne være en mulighed at etablere en familiedomstol her i Danmark.
Trine Mach (SF), 2015-01-16:
Jeg er rigtig glad for den brede aftale om initiativer til imødegåelse af samarbejdschikane i sager efter forældreansvarsloven og også den lovændring, som SF bakker op om, og som vi er klar til at vedtage sammen med de øvrige partier.
Jeg er glad for, at der er bred enighed om det grundlæggende indhold i aftalen.
Derfor vil vi også sammen med de øvrige partier følge området tæt og arbejde videre, særlig for at sikre børnenes perspektiv og deres rettigheder.
Selv om vi alle sammen herinde godt ved det, kan det ikke understreges ofte nok: Forældreansvarsloven handler om barnets ret til begge sine forældre og ikke om forældrenes ret til at se deres barn.
Det børneperspektiv er meget vigtigt for os i SF.
Det er et perspektiv, vi bør udbrede så meget som muligt.
Vi hører jo fra en del af børneorganisationerne – det giver egentlig også lidt sig selv – at erstatningssamvær kan risikere at stride imod børnenes interesser, f.eks. ved at falde oven i planlagte sociale aktiviteter.
Selv om vi med forslaget her forhåbentlig får nedbragt antallet af samværssager, hvor forældre chikanerer hinanden, så mener jeg ikke, vi er i mål.
Desværre tror jeg, vi aldrig når målet, hvis målet er at eliminere chikane og konflikt fuldstændig.
Skilsmisser handler om følelser, brudt kærlighed og brudte forhold, og det hverken kan eller skal staten styre fuldstændig.
Christiansborg kan ikke løse familietragedier eller garantere, at skilsmisser i fremtiden sker uden gnidninger, konflikter, chikane og stor sorg, men vi skal hjælpe, så godt vi kan.
Og her mener vi i SF, at vi skal arbejde endnu mere med forebyggelse.
Det bedste er selvfølgelig, at man løser problemerne, inden de vokser sig for store – så store, at de risikerer at få massive negative konsekvenser for de involverede børn.
Derfor er jeg også glad for, at vi med satspuljen for 2015 afsatte næsten 50 mio. kr. til et forsøgsprojekt med konflikthåndtering som forebyggelse i sager om forældreansvar.
Jeg har store forventninger til projektet og håber, at det kan danne grundlag for udbredelse af gode erfaringer med forebyggende konflikthåndtering.
Det er for mig at se vejen frem på store dele af socialområdet.
Afslutningsvis vil jeg gentage, at jeg er glad for, at vi er enige i Folketinget om at rette op på de fejl, mangler og ikkeintenderede effekter af forældreansvarsloven, men det understreger også, som flere af mine kolleger har sagt, at det er komplekst, og at det er følsomme problemstillinger, vi har med at gøre, og derfor må arbejdet ikke stoppe her.
Så vi glæder os også i SF til sammen med ministeren at tage fat på anden runde i arbejdet med skilsmisseområdet.
Lotte Rod (RV), 2015-01-16:
Det vil jeg meget gerne være med til at diskutere, og derfor synes jeg da, at vi, når vi forhåbentlig kommer i mål med version 1.0, som fru Mai Mercado så fint kalder det, så også skal tage en snak om det andet.
Jeg er enig med De Konservative og glæder mig til at have den her snak i hele kredsen og også med De Konservative.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jeg tror, det seneste års dokumentarudsendelser har vist, at der er nogle rigtig store problemer i det her.
Det har vi jo også erkendt i ordførerkredsen, og vi har med det her lovforslag, version 1.0, hvis man kan kalde det det, forsøgt at få håndteret det.
Men jeg tror også, at vi må være ærlige og sige, at det ikke er nok.
Selv om vi lancerer det her lovforslag og det bliver vedtaget, stopper chikanen ikke her.
Noget af det, man kan se i høringssvarene, og noget af det, man kunne se, hvis man fulgte med i går aftes i den utrolig triste dokumentar, som jeg tror greb alle, som fulgte med, om hjertet, er jo – og det er også det, der står i høringssvarene, som jeg sagde – at der er behov for at tænke mere i, hvordan vi får ændret hele systemet frem for bare at lave nogle bittesmå ændringer.
Der vil jeg egentlig bare høre, om De Radikale er med på egentlig grundlæggende at se helt fordomsfrit og overordnet på, hvordan vi bedst muligt kan sikre det her system, sådan at vi kommer ud over de her bittesmå inkrementelle ændringer og får kastet alle bolde op i luften og sagt: Hvad er det, vi kan gøre som politikere for at skabe et system til gavn for de børn, som lige nu sidder derude og mangler enten mor eller far?
Lotte Rod (RV), 2015-01-16:
Det kan være virkelig barsk, når ens forældre bliver skilt, og for nogle børn bliver det endnu værre af, at forældrene er uvenner, fordi de er uenige om, hvem der må se barnet hvornår, og derfor ender i statsforvaltningen.
Nogle gange går det så vidt, at en forælder bevidst forsøger at chikanere den anden forælder ud af barnets liv.
Det kan man f.eks. gøre ved at trække det hele i langdrag, eller hvis man som den forælder, barnet bor hos, sørger for at lægge ferien på det tidspunkt, hvor barnet ellers skulle have været hos den anden forælder.
Det er ikke fair over for den anden forælder, og det er slet ikke i orden over for det barn, som gerne vil være sammen med begge forældre.
Det handler om mennesker.
Vi vil med lovforslaget gøre vores til, at begge forældre er aktive og loyale i behandlingen af deres sag.
Man kan selvfølgelig ikke lovgive sig ud af de følelsesmæssige konflikter, og jeg er som radikal derfor rigtig glad for, at vi har sat penge af til at forebygge med konflikthåndtering.
Det her lovforslag bygger ovenpå ved at ændre reglerne, så den ene forælder ikke kan chikanere den anden.
Et godt eksempel er automatisk erstatningssamvær.
Langt de fleste forældre kan heldigvis finde ud af samarbejde og være fleksible om at flytte eller aflyse samvær, men der er eksempler, hvor forældre chikanerer hinanden i forbindelse med samværet, så barnet mister kontakten til den anden forælder, og derfor foreslår vi med det her, at man fremover skal have automatisk erstatningssamvær.
Det ændrer ikke på udgangspunktet om, at alle afgørelser skal træffes ud fra, hvad der er bedst for barnet.
I sager, hvor der er begrundet tvivl om, hvorvidt samværet faktisk er bedst for barnet, så skal det selvfølgelig vurderes lige så grundigt, som det hidtil har skullet.
Det er mit ønske, at lovforslaget ikke bare ændrer reglerne, men også sender et meget stærkt signal til forældrene om, hvor vigtigt det er, at de samarbejder og gør sig umage med at få det til at fungere.
Det skylder vi børnene.
Radikale Venstre støtter derfor gerne forslaget.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Så vil jeg spørge, om De Radikale så vil bakke op om at få undersøgt perspektiverne for en familiedomstol i Danmark.
Det har man jo i England.
Der har man lavet en række familiereformer, hvor man har reformeret systemet og lavet en selvstændig familiedomstol.
Det ville betyde, at de sager, som går til de almindelige domstole her i Danmark, så ville skulle føres over i én enhed, altså en familiedomstol, som skulle kigge på det her.
Det er egentlig bare et spørgsmål fra mig til ordføreren om, om ordføreren vil være villig til at få kigget på det her, når vi skal i gang med den næste proces internt i ordførerkredsen.