Colette L. Brix (DF), 2009-04-14:
Det var en ordentlig omgang at få med hjem her til påske.
Det er jo to meget omfattende lovforslag, vi skal behandle.
Der er i alt 415 paragraffer, og forslaget fylder lige så meget som et par mursten.
Det er umuligt at komme ind på det hele her, men jeg vil komme ind på de vigtigste af de mange forslag.
Der er gjort et meget stort og imponerende forarbejde til loven i form af den betænkning fra Udvalget til Modernisering af Selskabsretten, som i næsten 2 år har arbejdet med at modernisere, gennemskrive og samordne lovgivningen på området.
De afgav deres betænkning i november sidste år, og jeg vil kvittere for den kraftanstrengelse, som udvalget og sekretariatet bag har lagt i denne opgave.
De har banet vejen for, at vi i dag kan behandle en ny selskabslov, da der forud er gjort et dybt professionelt stykke arbejde.
De er da også opgjort til 142 mio. kr., men det er kun, hvis samtlige selskaber gør brug af de mange ændrede bestemmelser, hvilket jeg med sikkerhed kan sige ikke sker; men sådan regner regeringen.
Det vigtigste er imidlertid, at vi får moderniseret en meget fleksibel selskabslov, og at det giver langt mere end 142 mio. kr. i administrative lettelser i form af en lovgivning, som langt bedre passer til selskabernes hverdag.
Med den ny selskabslov får vi bl.a. samlet lovene om aktieselskaber og anpartsselskaber til én lov.
Vi tager så at sige det bedste fra henholdsvis aktieselskabsloven og anpartsselskabsloven og lægger det sammen til en ny selskabslov.
Vi kan i Dansk Folkeparti stort set tilslutte os forslagene, men der er dog et par knaster, som vi ikke kan støtte.
Det bør dog ikke skille vandene, da der som sagt ligger et meget gedigent stykke arbejde bag den ny selskabslov.
Alle de fornuftige forslag som bl.a. hurtigere og lettere stiftelse af et selskab, brug af standardiserede vedtægter og muligheder for at udstede stykaktier er tiltag, som kommer selskaberne til gode.
Det gælder også den teknologiske modernisering af de gamle love, så det bliver lettere at afholde elektroniske generalforsamlinger, udelukkende at registrere ejeroplysninger via et onlineregister over ejerandele og at afskaffe overflødigt papir som f.eks. aktiebreve.
Sammensætningen af en ledelse i et selskab gøres også mere fleksibel, så et aktieselskab f.eks. kan nøjes med et tilsynsråd, mens et anpartsselskab fortsat kan nøjes med et ledelseslag.
De andre forslag om bedre muligheder for aktieselskaber med hensyn til at erhverve egne aktier, smidigere forhold omkring likvidationer, fusioner, spaltninger, flytninger over landegrænser og omdannelser er også med til at skabe en selskabslov, som giver de bedste og mest fleksible rammer for erhvervsudøvelse.
Det er alt sammen meget fornuftige ting, som gør selskabsloven fuldstændig up to date.
Men der er også tidsler og noget i forslaget, vi ikke kan støtte.
Oprindelig ville regeringen afskaffe den nuværende indskudskapital på 125.000 kr., når man opretter et anpartsselskab, som foreslået af udvalget.
Det er nu modereret til, at indskudskapitalen nedsættes til 50.000 kr.
De fleste glemmer, at det i dag sagtens kan lade sig gøre at stifte en virksomhed uden en eneste krone på lommen.
Det hedder et personligt firma eller at være selvstændigt erhvervsdrivende, og på 4 dage kan der tildeles cvr-nummer og momsnummer, og så kan man blot gå i gang.
Her hæfter man personligt, mens man netop i et selskab kun hæfter for den kapital, som indskydes.
Vi frygter, at hvis kravet til indskudt anpartskapital sænkes, vil det øge risikoen for konkursrytteri og svindel, og kreditorer vil ikke kunne få deres tilgodehavender.
Samtidig udvander man også tilliden til de eksisterende anpartsselskaber, som jo tidligere har indskudt de 125.000 kr.
I øvrigt kan den indskudte kapital i dag bruges til f.eks. indkøb af maskiner og andre aktiver, og den bogførte kapital kan falde til halvdelen af værdien, før ledelsen skal genoprette kapitalen.
Så allerede i dag er der meget rummelige regler for, hvordan kapitalen kan anvendes. Samtidig vil forslaget næppe hjælpe noget.
Banker er ikke tilbøjelige til at låne ud til iværksættere, som ikke har den nødvendige kapital, og det har ikke ændret sig.
Det bliver altså ikke lettere at fremskaffe kapital, blot fordi man sænker kapitalkravet i et anpartsselskab.
I stedet for forslaget om at sænke indskudskapitalen skulle regeringen hellere glæde sig over, at de med Dansk Folkeparti har fået forbedret etableringskontoordningen, så det er lettere for iværksættere at spare op til etablering af f.eks. et anpartsselskab.
Hvis regeringen vil gøre noget yderligere, vil det gavne mere at fjerne eller udskyde efterbeskatningen, når iværksætterne med etableringskontoen i ryggen etablerer et selskab.
En anden knast er forslaget om at afskaffe mellembalancen, hvis der f.eks. skal ske et ekstraordinært udbytte eller kapitalen skal nedsættes.
Det støtter vi ikke, da mellembalancen giver sikkerhed for, at det er økonomisk forsvarligt, at der sker kapitalafgang fra selskabet.
Det er nemlig vigtigt, at det er sikret med syvtommersøm, at der er de nødvendige frie reserver i selskabet, og at det sker på markedsvilkår, ikke mindst, når mindre selskaber kan fravælge revisionspligten.
Med disse kommentarer skal jeg meddele, at vi arbejder videre i udvalgsbehandlingen.