runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Nu er det jo sådan, at PSO'en – og det hedder jo ikke en afgift, men noget andet – blev opfundet, fordi man var nødt til at sikre sig, at der var penge til investeringer i nye energianlæg, og det er jo også, det der sker nu.
Så når hr. Villum Christensen forsøger at få alt det her med PSO'en til at handle om, at vi bare kunne vælge at investere i f.eks. kul – og nej, nej, hr. Villum Christensen har aldrig sagt noget af det, han antyder det kun, og det er meget klogt, for så bliver vrøvlet måske mindre indlysende – må jeg bare sige, at pointen er den, at man, uanset om man vælger at investere i kul eller i vedvarende energi, har været nødt til at have PSO'en for at skaffe midler til det, og derfor er det i virkeligheden meget mere kompliceret at regne ud, hvad det koster eller ikke koster at gå over til vedvarende energi.
De rigtige regnestykker bliver jo nødt til at være langsigtede, dem kan vi først lave om nogle år, og så kan vi jo se, hvem af os, der får mest ret.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Tak for det.
Mener ordføreren, at det er en lille smule dyrere, når man havde forventet 200 mio. kr. i PSO-afgift – som var prisen for energiaftalen i 2014, det står der i aftalen, og det læste jeg op før – og vi i dag har en samlet PSO-afgift på over 7 mia. kr.?
Er det efter ordførerens opfattelse en lille smule dyrere?
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Nu er det her jo en sag, som i hvert fald har mindst to elementer.
Det ene er, at det er ganske rigtigt, at man selvfølgelig skal beskytte forbrugerne imod, at de produkter, de køber, holder op med at fungere, før det er nødvendigt.
Det mener jeg sådan set at der findes rigtig mange eksempler på sker.
Det andet er, at det også ressourcemæssigt er et frygteligt spild, at man producerer varer, som så ikke fungerer i den periode, de kan.
Jeg vil bare spørge fru Anne Sina, om Socialdemokraterne ikke er enige i, at vi bør gå ind i den her problemstilling ud fra begge de to vinkler og prøve at se, om vi ikke lovgivningsmæssigt, regelmæssigt eller gennem aftaler er i stand til at opnå nogle forbedringer i forhold til den tilstand, der er i dag.
Marie Krarup (DF), 2015-05-22:
Jeg har svært ved at forstå ministerens holdning, for sådan som jeg hørte talen, er ministeren enig i, at det er nødvendigt at opdatere sproget, sådan at det bliver forståeligt for alle, at landsforræderi er en meget alvorlig forbrydelse.
Men på den anden side skal man bare ikke gøre det lige nu.
Betyder det, at ministeren er enig i, at det er vigtigt at få indføjet ordet landsforræder og gøre det fuldstændig soleklart, og vil ministeren så stemme for et beslutningsforslag, som bliver genfremsat om 1 måned eller om 2 måneder eller om 14 dage, hvis justitsministeren stadig væk har den stilling, som justitsministeren har i dag, på det tidspunkt?
Jeg tror, jeg har brug for en afklaring.
Anne Sina (S), 2015-05-22:
Vi skal i dag behandle Enhedslistens forslag om, at producenter fremover skal oplyse elektroniske produkters forventede levetid, et forslag, der skal sætte ind over for producenternes brug af planlagt forældelse af deres produkter.
Vi Socialdemokrater er helt enige i, at det er problematisk og forargeligt, hvis producenter spekulerer i at lave produkter, der går i stykker inden for en bestemt periode.
I dag er det sådan, at en vare skal have en holdbarhed, som køberen efter salgsgenstandens karakter og forholdene i øvrigt har en rimelig grund til på en eller anden måde at kunne vurdere.
Derfor kan forbrugerne i dag forvente, at de varer, de køber, lever op til en ordentlig standard, og hvis de oplever, at en vare er mangelfuld, så kan de få varen helt eller delvis refunderet. Når det så er sagt, skal vi naturligvis altid være opmærksomme på, at lovgivningen følger udviklingen i samfundet, og det gælder bestemt også på forbrugerområdet, hvor udviklingen i forhold til elektroniske varer går lynende hurtigt, og hvor det ofte kan være svært at orientere sig.
Samtidig skal vi være påpasselige, når vi pålægger producenter og virksomheder nye oplysnings- og informationsforpligtelser, for det skaber, uanset hvordan man vender og drejer det, øget bureaukrati, og det skal man kun gøre, når det er højst nødvendigt.
Vælger vi at sætte ind over for producenter, der benytter sig af forældelse på den måde, som Enhedslisten beskriver det, så vil vi unægtelig også ramme alle dem, der producerer ganske ordentlige produkter.
Derfor skal vi holde os for øje, at mere udførlige krav om forbrugeroplysning også kan ramme rigtig mange, det ikke behøver.
Så det er altid en balancegang, når vi fra politisk side regulerer forholdet mellem producent og forbruger.
På den ene side skal vi sørge for, at forbrugeren har ordentlige vilkår, men vi skal på den anden side også være påpasselige, da det kan gå ud over en masse ordentlige virksomheder og i sidste instans føre til højere priser på varerne, og det er jo bestemt ikke til gavn for forbrugerne.
Hos Socialdemokraterne prioriterer vi forbrugernes vilkår og rettigheder højt, og vi er derfor enige med Enhedslisten i, at planlagt forældelse ikke bør finde sted.
Derfor arbejder vi bl.a. også på at få indført en differentieret reklamationsret på særlig dyre varetyper i EU-sammenhæng.
Det her er, som der også tidligere blev påpeget, en international problemstilling, så vi skal have EU med.
Men Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for det.
Hvis nu regeringen ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag, sådan som regeringen desværre ikke kan, har regeringen så andre forslag på vej?
For det, man har vedtaget indtil videre, har jo vist sig ikke at være tilstrækkeligt i forhold til at begrænse tilstrømningen, og jeg havde forstået det sådan, at da regeringen fremlagde sit forslag til ændring af asylreglerne, var formålet at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvilket ambitionsniveau regeringen har på det her område – det synes jeg man har holdt godt for sig selv – men der kommer fortsat rigtig mange mennesker hertil, og der er også rigtig mange mennesker, som får en opholdstilladelse på den baggrund, og de vil jo også hente familien herop.
Så har man en ambition – og det kunne være det ene spørgsmål – om at få antallet længere ned?
Og det andet spørgsmål er: Hvordan vil man så gøre det?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Tak for det.
For regeringen er det vigtigt, at vi har balance i reglerne på asyl- og indvandringsområdet.
På den anden side har vi en menneskelig og medmenneskelig og international forpligtelse i en situation, hvor millioner af mennesker er sendt på flugt.
Vi skal således både kunne give et realistisk svar på de udfordringer, og så skal vi hjælpe mennesker, der er på flugt.
Efter regeringens opfattelse lever den lov, som Folketinget vedtog for kort tid siden, om midlertidig beskyttelsesstatus op til de målsætninger.
Samlet set siger vi nej til beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2015-05-22:
Straffelovens kapitel 12 og 13 behandler forbrydelser imod staten, statens sikkerhed, terrorisme osv., men loven nævner ikke landsforræderi.
Det er blevet et problem, efter at vi på det seneste har oplevet, at mennesker opvokset i Danmark og med dansk statsborgerskab rejser til Syrien og deltager i en væbnet kamp på den modsatte side af den side, som danske soldater kæmper på.
Det er ikke i orden, og det skal være strafbart.
Det synes de fleste, og selv de fleste danske politikere, herunder justitsministeren, har udtalt sig positivt om at straffe syrienskrigere for landsforræderi.
Derfor er det også positivt, at justitsministeren og justitsministerens parti, Socialdemokratiet, udtaler sig positivt om beslutningsforslaget i dag eller tanken i beslutningsforslaget, samtidig med at det selvfølgelig også er lidt ynkeligt og trist, at hverken justitsministeren eller Socialdemokratiet tør stå ved den politik, den politiske hensigt, som de påstår at have, ved ikke at turde støtte beslutningsforslaget.
Problemet er imidlertid, at vi står med en straffelov, der ikke nævner ordet landsforræder, og som er stærkt præget af besættelsestiden.
Det ville gøre det lettere for os alle sammen, hvis vi moderniserede sproget i straffelovens kapitel 12 og 13, sådan at enhver kan forstå, hvad landsforræderi er også i den moderne verden.
Det ville spille en pædagogisk og afskrækkende rolle over for de mennesker, der overvejer at rejse ud og kæmpe på den forkerte side.
Og det ville spille en juridisk rolle for de advokater og dommere, der skal føre sagerne i retten for de folk, der har forbrudt sig imod loven.
Det ville også gøre det lettere for debattører og politikere og almindelige mennesker at forstå sammenhængen.
Sammenhængen er jo, at selv om vi lever i en globaliseret verden, hvor der er blevet kortere mellem f.eks. Syrien og Danmark på grund af de moderne kommunikationsmidler, så er det stadig væk national loyalitet og nationalstaten, der er den mindste byggesten i vores internationale system.
Den er også byggestenen internt i nationalstaten, hvor vi i Danmark er så heldige at nyde frihed, fred og demokrati.
Det er goder, der ikke kan forventes at vare ved, hvis vi ikke gør alt, hvad vi kan, for at forsvare dem.
Forståelsen af, at national loyalitet er afgørende i netop denne sag, er meget vigtig.
Derfor er det rettidig omhu og ganske enkelt en god og praktisk idé med en modernisering af straffeloven, så det fremgår klart og tydeligt, at det er strafbart at være landsforræder.
Og jeg takker de partier, der har tilkendegivet, at de ser positivt på beslutningsforslaget, og jeg er selvfølgelig ked af, at der er partier, der ikke har politisk mod til at stemme for beslutningsforslaget, altså at man ikke, som Det Konservative Folkeparti så klogeligt foreslår, kunne arbejde i to spor: lade Straffelovrådet nørkle med de tekniske detaljer og os andre udtrykke en politisk holdning om, at vi ønsker, at straffeloven gør klart på disse områder, at landsforræderi er en meget alvorlig forbrydelse, som skal beskrives klart også i moderne sprog og ind i den moderne nuværende verden.
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Vi behandler i dag et beslutningsforslag om at modernisere kapitel 12 og 13 i straffeloven.
Kapitel 12 handler om forbrydelser mod Danmarks selvstændighed og sikkerhed, og her er det et spørgsmål om at rette nogle ord bl.a. om besættelsesmagt og også få rettet sprogligt, at det ikke kun handler om angreb på Danmark, fordi den her lov jo ikke tager højde for angreb på danskere i udlandet.
Jeg kan bare sige, at fra Det Konservative Folkepartis side støtter vi beslutningsforslaget.
Der har været en del debat i dag om, hvorvidt man skulle lade Straffelovrådet arbejde færdigt med det her, og om det var nok, men vi mener primært, at Straffelovrådet jo kommer med en faglig vurdering.
Man kan godt have en faglig vurdering sideløbende med, at man har en politisk tilkendegivelse.
Og med det her beslutningsforslag ønsker vi altså politisk at tilkendegive, at det selvfølgelig skal være muligt at straffe landsforrædere.
Den absolut værste situation, vi kan forestille os, er, at man kunne have lyst til at retsforfølge nogle foreign fighters på et senere tidspunkt, men at der ville være en foreign fighter med en skarp forsvarsadvokat, der kunne gå fri, fordi vi simpelt hen ikke har udvist rettidig omhu og altså ikke har fået moderniseret kapitel 12 og 13 i straffeloven.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-22:
Liberal Alliance deler forslagsstillernes ønske om en sproglig og indholdsmæssig modernisering af straffelovens § 12 og 13.
Det er en god idé både at se, om loven er til at forstå, forstået på den måde, at folk, der overtræder den, også kan læse sig til, at de gør det, og det er logisk at se på, om den har det rette indhold bl.a. i forhold til diskussionen om landsforræderi, som vi også har haft tidligere her i Folketingssalen.
Det er jo alvorlige forbrydelser, der er tale om.
Det er folk, som vil vores samfund, vores stat og vores demokrati det skidt.
Det er folk, som begår alvorlige forbrydelser, og som går ind for at indføre et totalitært system, der fratager mennesker friheden til at være herre i deres eget liv.
Liberal Alliance har tidligere støttet op om, at man skulle se på at få straffet de folk for landsforræderi, hvor det er muligt, og det vil vi stadig gerne være med til.
Vi støtter beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-22:
Terror er jo sådan set et ret alvorligt problem, og vi har desværre set, at den slags kan forekomme på dansk jord, og det er derfor også nødvendigt, at vi hele tiden vurderer, hvad det er for nogle strafferetlige værn, vi har i forhold til terror, så de følger med udviklingen.
Det handler om, at lovgivningen skal være med, at politiet skal have de rette ressourcer, og at vi ikke mindst skal have de forebyggende indsatser, som betyder, at unge ikke fristes af ekstremismen.
Jeg kan være enig med forslagsstillerne i, at der er nogle af de ting, som man hiver frem i forslaget, som kunne kræve en sproglig revurdering, bl.a. alt det her med besættelsestiden osv., og jeg kan godt se behovet for en modernisering.
Men nu har justitsministeren jo lovet, at man kigger på det her felt om landsforrædere, og det synes jeg er tilfredsstillende, og vi afventer i SF, at man får en endelig afklaring på det.
Det, der har været udfordringen hidtil, har jo været, at vi ikke har kunnet straffe de her mennesker, som tager til Syrien.
Det er udfordrende at finde bevismaterialet, og det er faktisk endnu ikke lykkedes at starte en eneste sag overhovedet.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, men vi kan jo ikke ændre på, at politiet skal have fældende beviser, hvis de skal kunne opnå en dom, og det er altså ikke lykkedes indtil videre.
Det er desværre også et signal til de unge mennesker om, at det er rimelig risikofrit at tage af sted, fordi man ikke kan komme efter dem.
Ministeren har jo i øvrigt også nedsat en terrorkommission, som forhåbentlig på et tidspunkt kommer med forskellige bud på, hvad vi kan gøre mere af.
I kølvandet på terrorangrebet er der blevet nedsat indtil flere arbejdsgrupper, som skal se på, hvordan politiet kan blive bedre på området, og vi har i satspuljeforligskredsen givet penge til, at man også kan komme lidt mere på banen i forhold til forebyggelsen, bl.a. ved at lave exitprogrammer for radikaliserede.
Jeg synes grundlæggende, der er sat rigtig mange gode ting i gang.
Man kan altid spørge sig selv, om man skal gøre andet og mere.
Justitsministeren kigger allerede på nogle af de ting, som forslagsstillerne har taget op, og det synes jeg vi skal afvente.
Det er tilfredsstillende for SF, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-22:
I forslagets bemærkninger kommer man jo vidt omkring.
Der refereres både til dronning Ingrid, til Jyske Lov fra 1241 og haitianersagen fra midten af 1990'erne, når man forsøger at argumentere for, hvorfor vi skal have en komplet revision af disse to kapitler.
Vi anerkender, at der kan være ting, som sprogligt er knap så opdaterede, men vi skal bruge vores ressourcer hensigtsmæssigt.
En lovrevision ville kræve en grundig juridisk gennemgang fra Straffelovrådets side; det er sådan, man typisk foretager den slags.
Jeg så hellere, at Straffelovrådet sørgede for at tage sig af de ting, som de allerede er sat til, frem for at vi overbebyrder dem med nye opgaver, altså en gennemgang af to meget tekniske kapitler i straffeloven. Vi sætter Straffelovrådet til mange ting, og forslagsstillerne er også med til at sætte Straffelovrådet til mange ting.
Sidste år bad et samlet Kulturudvalg om, at man fik set på bestemmelserne om urigtige historier og injurier, og det drøftede vi faktisk her i salen i går.
Så jeg tror, vi må spare vores krudt en smule og så bestemme os for, hvad der er vigtigt.
Og der vil jeg godt nævne, at der er ting i det her beslutningsforslag, som vi er enige med forslagsstillerne i, nemlig at der kan være enkelte bestemmelser i kapitlerne, som der skal kigges på, og dem vil vi meget gerne kigge på fra radikal side.
Forslagsstillerne nævner selv en vigtig pointe, nemlig om bestemmelsen om landsforræderparagraffen eller det, der omhandler bistand til fjenden under krig, som det hedder i straffeloven, gælder og kan bruges nu til dags i forbindelse med et konfliktmønster, der ligger langt fra besættelsestiden.
Det er vi Radikale enige i at der skal sættes fokus på, for vi ønsker også, at man kan straffe efter landsforræderparagraffen.
Derfor har man sat Straffelovrådet til at kigge specifikt på denne del, og det bakker vi Radikale meget op om.
Vi bakker også op om, at udtalelsen i forhold til lige præcis dette spørgsmål faktisk er blevet fremrykket; det har justitsministeren gjort.
Straffelovrådets udtalelse skulle, som ministeren fortalte, være lige på trapperne.
Sådan afsluttende vil jeg dog godt lige høre forslagsstillerne, om man er klar til at modernisere vores grundlov, og det er, fordi man bruger argumentet om, at kapitel 12 og 13 skal opdateres, fordi de sprogligt er skrevet i en helt anden tid.
Man skriver f.eks., at det er misvisende, at der står bestemmelser om enkedronningen, fordi hun døde i år 2000.
Det er jo for så vidt en god pointe, synes jeg, men så må forslagsstillerne vel også mene, at grundloven trænger til en modernisering, eftersom der står »kongen« hele 41 gange i den.
Han har mig bekendt også været død i i hvert fald en del år, og mange andre ting i vores grundlov er også yderst forældede.
Det håber jeg at forslagsstillerne lige vil knytte en ganske kort kommentar til.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Ja, man hører jo det, man selv vil.
Det, vi siger helt klart, er, at vi bestemt ikke vil afvise justeringer af lovens enkelte bestemmelser, men en generel revision af straffelovens kapitel 12 og 13 er vi ikke enige i.
Og det kan også betyde ændringer i kapitel 12 og 13.
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Det var jo ikke noget svar på mit spørgsmål.
Til gengæld fik jeg så at vide, at jeg og en stor del af salen er mindre begavede.
Og det er jo et typisk politikersvar: at når man ikke vil forholde sig til en substans, kan man bare sige, at de andre ikke har forstået noget som helst.
Hvorfor kan man ikke gøre begge dele?
Lad mig bare sige, at tilbage står jo et forpjusket Socialdemokrati.
For når handling ikke følger ord, kan vi jo godt komme i tvivl om – og det er jo også den tvivl nogle af de andre spørgere rejser – om man rent faktisk mener det.
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Men vi ønsker – og det troede jeg sådan set også var De Konservatives politik – et ordentligt juridisk grundlag at stå på, inden vi træffer forhastede konklusioner.
Og det er det, der er forskellen på symbolpolitik og realpolitik.
Pernille Skipper (EL), 2015-05-22:
Jeg vil starte med at sige, at da jeg læste beslutningsforslaget var jeg umiddelbart en lille smule i tvivl om, om vi pludselig havde fået et Dansk Folkeparti, der er villig til at få den der kritiske gennemgang af terrorlovgivningen for at vurdere, om den måske er for bred og for omfattende, og om det måske er et problem, at vi har en terrorlovgivning, som kan favne selv støtte til tv-stationer og kritisk journalistik, men så læste jeg jo lige bemærkningerne, og så var alting ved det gamle.
Det er blot et forsøg på at få den diskussion, som vi har haft rigtig, rigtig mange gange, som handler om det her begreb landsforræderi.
Jeg er godt klar over, at det er en vigtig diskussion for Dansk Folkeparti, og derfor tager jeg den selvfølgelig gerne en gang til.
Det er også vigtigt for Dansk Folkeparti at dømme folk, der har tilsluttet sig Islamisk Stat, for landsforræderi.
Men jeg må ærligt indrømme, at jeg har en lille smule svært ved at forstå det.
Jeg har jo ikke svært ved at forstå, at man gerne vil have personer, der tilslutter sig Islamisk Stat, dømt.
Det er klart, at det er nogle af de mest forfærdelige handlinger over for civilbefolkningen, man kan forestille sig, der lige nu bliver begået i Nordirak og Syrien, og både militære og civile gidsler bliver behandlet horribelt og bliver dræbt.
Det går over min forstand, at mennesker kan få sig selv til at gøre sådan nogle ting, og det er helt klart, at hvis danske borgere rejser ned og tilslutter sig det og begår sådan nogle handlinger, skal de straffes for at begå sådan nogle handlinger.
Det, jeg har svært ved at forstå, er, at højrefløjen øjensynligt går mere op i, hvordan vi straffer dem for det her moralske svigt over for Danmark, som jo er det, der er det strafbare, når man straffer for landsforræderi.
I Enhedslisten går vi mere op i, hvordan vi får dem straffet for medvirken til krigsforbrydelser, etnisk udrensning, terrorisme, massevoldtægt, mord, drab osv.
Det er de handlinger, som vi mener det er vigtigt at få mennesker straffet for, for det er de handlinger, der er forkastelige.
Den der moralske forpligtigelse over for Danmark synes jeg sådan set er sekundær, hvis ikke ligegyldig, og jeg synes, det er mærkeligt at bruge tid på den diskussion i stedet for at bruge tid på, hvordan vi løser det, der er det virkelige problem, nemlig at få indsamlet beviser nok til at få straffet mennesker for de handlinger, der bliver begået i Nordirak og Syrien af Islamisk Stat – såfremt de selvfølgelig er danske borgere og vender tilbage til Danmark.
Det er meget svært at indsamle beviser, når noget er sket i en krigszone, og det er det problem, vi skal forsøge at løse, og det er det problem, Enhedslisten meget gerne vil gå op i at få løst.
I Enhedslisten synes vi, at det er det ægte problem.
Vi ved også, at regeringen allerede har bedt Straffelovrådet om at se på den her diskussion om landsforræderi.
Det synes vi sådan set er ærgerligt.
Vi synes, der er andre ting, man kan bruge Straffelovrådets sparsomme tid på.
Det gør jo også, at diskussionen her bliver endnu mere overflødig.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Vi har jo netop strammet op på asylområdet.
Vi har også haft den her diskussion i Folketinget ad mange omgange, og jeg er ikke sikker på, at vi opnår en enighed ved at tage diskussionen igen og igen.
Der er strammet op på asylområdet.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Men så kan jeg stille det første spørgsmål igen: Er det regeringens ambition at få antallet bragt ned?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Bare for at vi får faktadelen på plads, for den tror jeg ikke hr. Martin Henriksen og jeg kan diskutere meget, så vil jeg frit efter hukommelsen sige, at det omtrent er 1.500 brutto, der er kommet og har søgt asyl i Danmark i første kvartal af indeværende år.
Det er ikke nødvendigvis det samme, som at de får asyl.
Men lad os tage bruttoansøgertallet.
I september måned var det, så vidt jeg husker, og det er igen frit efter hukommelsen, ca. 3.000 brutto, der søgte, alene i den måned.
Min pointe var bare – og jeg underbyggede den også med, at eksempelvis Dansk Flygtningehjælp har været ude at sige det – at i det øjeblik man laver en stramning og det rygtes videre, betyder det også, at bruttoantallet, der søger, falder.
Jeg mener, der faktuelt er belæg for at sige, at det er det, der er sket, hvis vi kigger på, hvor mange der har søgt asyl i Danmark over det sidste halve til hele år.
Det er det ene.
Det andet er så, hvad der er behov for på det her område.
Sådan forstod jeg hr. Martin Henriksens spørgsmål sådan lidt bredere formuleret.
Det, jeg først og fremmest synes der er behov for, er at kigge på dansk udlændingepolitik lidt i et helikopterperspektiv.
Hvad er det for en udvikling, vi ser?
Derfor er noget af det, der først og fremmest er behov for, at holde øje med, hvad det er, vi faktuelt ser, og så være parat til at melde ud, hvad vi så vil gøre for at håndtere den udvikling.
Hvorfor det?