runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2010-05-05:
Jeg mener nu, at det er vigtigt at få en ministers holdning til nogle sundhedsspørgsmål om noget, som kan forbedre sundhedstilstanden for nogle af de kroniske patienter, som vi netop prøver at sætte fokus på mange gange.
Jeg ville netop også have spurgt til det arbejde, der blev sat i gang, for det er over et år siden, jeg spurgte den tidligere sundhedsminister, der dengang hed Jakob Axel Nielsen, og fik at vide, at man ville få det faglige selskab til at undersøge indikationerne.
Det er igen en af de sager, man ser trækker ud, og hvor vi kan se, at nogle patienter, netop kronikere, ville kunne få et bedre forløb, hvilket international forskning viser, netop fordi der er nogle diabetespatienter, der skal gå og stikke sig ti gange i løbet af en dag for hele tiden at kunne være ajour med, hvor højt deres blodsukker er.
Ved at få en sensor, som man sætter i maveskindet, og som selv kan måle og derved give insulinen, undgår man de store svingninger, og det vil sige, at man også undgår de følgesygdomme, man kan få som diabetespatient, netop ved at man ikke bliver udsat for den store blodsukkersvingning, som der kan være over en dag.
Bertel Haarder (V), 2010-05-05:
Glokosesensorer anvendes til kontinuerlig måling af blodsukkeret hos patienter med type 1-diabetes.
Sensorerne anvendes sammen med insulinpumper, som automatisk doserer insulinen i forhold til blodsukkerniveauet.
Sundhedsstyrelsen har oplyst, at der stadig mangler en faglig afklaring af, hvilke patienter der bør få målt deres blodsukker kontinuerligt.
Det er heller ikke afklaret, om det er en god forretning at gøre det, som det blev nævnt lige før.
Men Dansk Endokrinologisk Selskab er ved at udarbejde en redegørelse om kontinuerlig blodsukkermåling.
I redegørelsen vil der være en vurdering af, hvilke patienter der bør tilbydes glukosesensorer, og der vil være en vurdering af omkostningerne.
Redegørelsen for, hvilke patienter der bør tilbydes glokosesensorer, er først og fremmest en vejledning til læger og sygehusmyndigheder, som har ansvaret for behandling af patienter med diabetes.
På nuværende tidspunkt er der altså ikke noget grundlag for at svare generelt på, om det er rigtigt eller forkert, hvis nogle patienter ikke får tilbud om glokosesensorer som led i deres behandling.
Det er en konkret lægefaglig vurdering i hvert enkelt tilfælde og ikke noget, der kræver en ministerholdning.
Til gengæld har jeg den holdning, at sygehusmyndighederne skal leve op til deres ansvar for at sikre, at patienterne får behandling i overensstemmelse med faglige anbefalinger, og det gælder selvfølgelig også fremtidige anbefalinger vedrørende behandling af diabetes.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-05:
Hvad er ministerens holdning til, at diabetespatienter stadig har svært ved at få bevilget en glukosesensor, selv om det vil være en »god forretning« for Danmark samt give patienten færre følgesygdomme i det lange løb?
Hvad er ministerens holdning til, at diabetespatienter stadig har svært ved at få bevilget en glukosesensor, selv om det vil være en »god forretning« for Danmark og give patienten færre følgesygdomme i det lange løb?
Bertel Haarder (V), 2010-05-05:
Jeg har i hvert fald ikke en forklaring, som jeg tør komme med her i spørgetiden.
Jeg synes, at vi kom ind på det, da jeg var i samråd, men hvis fru Karen J. Klint gerne vil have uddybet mine svar fra samrådet, er hun meget velkommen til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan starte med at sige, at alle jo heldigvis har mulighed for at udtale sig i Danmark, så det kunne jeg aldrig finde på overhovedet at blande mig i.
På ingen måde.
Jeg har jo også bemærket, at man benytter den mulighed, og det synes jeg kun er dejligt.
Men jeg har også fundet anledning til at sige, hvad konsekvenserne måtte være, i det tilfælde – i det tilfælde – at der måtte komme en anden regering.
Vi ved jo, hvad det kommer til at betyde.
Det betyder benhårde vilkår for erhvervslivet.
»Fair Forandring«, som man jo kalder et skatteoplæg, der kun går ud på at styrke selskabsbeskatning og beskatte folk endnu mere, tror jeg for erhvervslivet kommer til at betyde ca. 10 mia. kr. i ekstra byrder.
Det synes jeg sådan set man skal være opmærksom på, og det er derfor, jeg finder det glædeligt, at der nu er en diskussion om erhvervslivets vilkår også her i Folketingssalen.
Jeg siger sådan set bare stilfærdigt, at det jo er vigtigt, at man får den oplysning spredt ud, og derfor vil jeg gerne takke spørgeren for, at jeg får lejlighed til her i dag at gøre opmærksom på, hvad konsekvensen måtte være, i det tilfælde at der måtte komme en anden regering.
For det vil betyde arbejdspladser ud af Danmark, og det vil betyde langt, langt sværere konkurrencevilkår.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det virkelige liv og en værktøjskasse.
Det siger sig selv, at når Danmark skal omstille sig til at blive uafhængigt af fossile brændsler, vil det jo ikke være gratis, det var bestemt ikke det, jeg sagde, men det er heller ikke gratis at lade være.
Der må man sige, at der er status quo jo gået hen og blevet en illusion.
Det hænger altså sammen med, at vi kommer til at stå over for nogle stigende energipriser på verdensplan, når vi ser på de fossile brændsler, og det hænger også sammen med, at energireserverne kommer til at gå den anden vej.
Derfor skal Danmark omstille sig, men det er ikke ligegyldigt, hvordan vi vælger at gøre det, altså om vi vælger at satse massivt på vindenergi eller biomasse eller energieffektivitet, og hvordan vi vælger at se på vores skattesystem, og hvordan vi investerer i forskning.
Det er altså en meget, meget bred diskussion, vi skal igennem her, og jeg kan bare sige, at det ikke er noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-05:
Det er jo tydeligt, at det ærgrer ministeren, at SF har fået nye legekammerater.
Men er det ikke også, fordi ministeren hænger fast i en forestilling om, at partierne sådan har patent på eller ejerskab til bestemte vælgergrupper?
Jeg ved også godt, at der er meget at tumle med som minister, men har ministeren da fuldstændig overset udviklingen i dansk politik, som indebærer f.eks. – og beklageligvis – at lønmodtagere stemmer på Venstre, men som også indebærer, at virksomhedsledere faktisk godt kan se et potentiale i at have en dialog med SF?
Det vil sige: Lagt det bag sig har de jo ikke helt, for milliontilskuddene til V og K ligger der jo stadig væk, mens SF kan få en tale på sit landsmøde.
Men jeg tror mere, det er et udtryk for det, som også med god grund kan ærgre ministeren, nemlig at erhvervslivet har taget bestik af, hvem der vinder næste valg.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg indrømmer ikke noget, når der ligesom ikke rigtig er noget at indrømme.
Som jeg forhåbentlig har redegjort for her, tager man et notat fra den 24. august og siger, at der skulle være belæg for at sige, at Danmark skulle stå i centrum for kvotehandel.
Det er der simpelt hen ikke, når man læser det her notat, og vel at mærke handler det her notat slet ikke om, at Danmark skulle være arnested, det handler om, hvorvidt der er risiko for, at den danske statskasse bliver udsat for momssvindel.
Det er det, som det her notat drejer sig om.
Så er det fuldstændig korrekt, at der har været problemer med det danske kvoteregister, ved at man ikke hele vejen igennem fra Energistyrelsens side har overholdt den måde, man skal registrere sig på i henhold til EU's registerforordning.
Ja, det er korrekt.
Det har jeg så sandelig også beklaget, og jeg har så sandelig også rettet op på den situation på en sådan måde, at Danmark i dag har strammere regler end de øvrige lande, ved at vi har indført regler mod hvidvaskning i Danmark.
Ida Auken (SF), 2010-05-05:
Det er jo godt, at ministeren har læst Ekstra Bladet i dag, så hun var godt forberedt til den her spørgetime, men så skulle vi måske igen vende tilbage til spørgsmål S 525.
Og så svarer ministeren, at der ikke er noget, der tyder på, at Danmark er centrum for det her.
Det ved vi jo ikke er rigtigt.
Vi ved, at registeret har stået åbent i 2 år, vi ved, at der allerede i august måned blev anholdt ni mennesker i England, og at et af de vigtigste firmaer her, Bilta, var fra Danmark.
Det er i det hele taget simpelt hen så pinagtigt at følge det her efterår i Klima- og Energiministeriet, hvor man bare har ladet det her register stå pivåbent og ikke har fulgt det påbud, man har fået fra Kommissionen, og prøver at tale sagen ned i stedet for nu at indrømme, at man har fejlinformeret Folketinget og ikke er gået ind og har sagt, at Danmark faktisk er i centrum for den her momssvindel.
De fleste af de sager, der bliver efterforsket i dag, refererer direkte til det danske kvoteregister.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Det er da fuldstændig korrekt.
Og det har jeg jo også oplyst i forbindelse med det samråd, som fru Ida Auken jo så også refererer til.
Så det er da fuldstændig korrekt.
Vi ved bare stadig ikke i dag, i hvor høj grad Danmark er centrum eller arnested, eller hvilket udtryk man ønsker at benytte sig af her.
Det ved vi ikke.
Der skal man jo ind i de enkelte registre, og det er jo noget, som Europol i høj grad ser på.
Det, der bare er vigtigt for mig at præcisere her i dag, er, at jeg får skudt i skoene, at jeg skulle have fejlinformeret Folketinget på baggrund af det her notat, som er fra den 24. august, og der må jeg altså bare konstatere, at i det her notat, som jo er udarbejdet af SKAT, står der jo, at ja, det er rigtigt, at der er mistanke med hensyn til, at der kan være svindel over for den danske statskasse, momssvindel, men der står intet som helst om, at Danmark skulle være centrum for momssvindel, og det er jo det, som jeg bliver spurgt om i det spørgsmål, der bliver refereret til her, S 525, og der svarer jeg jo så, som det er, at der altså ikke er noget, der taler for, at Danmark skulle være centrum for den momssvindel, der foregår på EU-plan – med reference til Skatteministeriet.
Så det drejer sig altså om de her to dokumenter, hvor jeg altså har meget, meget svært ved at se, at der skulle være tale om, at jeg kommer med forkerte oplysninger.
Snarere synes jeg tværtimod nok, at man skulle præcisere fra fru Ida Aukens side, hvor det så skulle være henne specifikt.
Ida Auken (SF), 2010-05-05:
Så er det jo lidt ærgerligt og meget uheldigt, at ministeren på et spørgsmål om, hvordan hun har det med, at det danske register i øjeblikket bliver brugt til momssvindel, så svarer i en helt anden sammenhæng.
Jeg er ikke færdig.
Lad mig lige læse op her.
Af de sager, der kører i øjeblikket, kan jeg sige, at i Tyskland er der 50 sigtede og 26 anholdte, to firmaer drejer det hele sig om, registrerede i Danmark.
England: ni anholdte, et firma, Bilta Ltd., Danmark.
Norge: fem anholdte, fire sigtede firmaer, alle sammen registrerede i Danmark.
Frankrig: fire anholdte, et af de her mennesker registreret i Danmark.
Holland: tre firmaer registrerede i Danmark.
Belgien: fire anholdte, hovedmanden registreret i Danmark.
Ungarn, Litauen, jeg kunne blive ved.
Kunne det være, at klima- og energiministeren skulle indrømme, at Danmark spiller en ganske central rolle i den her kvotesvindel, og at man, når man svarer på et spørgsmål, så skulle svare på det, man bliver spurgt om?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal starte med at sige, at der er tale om en meget kompleks sag, og påstanden er jo så, at jeg skulle have fejlinformeret Folketinget.
Det har jeg ikke; jeg har i mine svar til Folketinget i denne komplicerede sag hele tiden henholdt mig til den mest opdaterede viden om sagen.
Problemet er nok snarere, at vi her kommer til at blande nogle ting sammen, nemlig hvorvidt Danmarks statskasse er mål for momssvindlere eller Danmarks kvoteregister er mål for momssvindlere, altså hvorvidt Danmark er arnested for momssvindlere generelt.
Det kan jo så åbenbart misforstås, og derfor skal jeg lige redegøre for sagen i sammenhæng.
Der er det jo så, at det her notat så klart redegør for, at ja, der er en mistanke om, at Danmark kan blive udsat for momssvindel.
Det er det, som det her notat klart forsøger at redegøre for.
Der handles jo så også med det samme i den sag, og man prøver på at rette op på sagen, bl.a. ved at ændre på hele den overordnede registrering.
Der står intet som helst sted i det her notat noget om, hvorvidt Danmark er arnested for svindel, hvor man altså registrerer sig i Danmark og så svindler i andre lande.
Jeg vil lige tillade mig at læse op fra notatet, da det virker lidt, som om der bliver taget én sætning ud her, hvor der ganske rigtigt står på side 1:
Særlig Danmark er nu tilsyneladende mål for momssvindlere.
Korrekt.
SKAT har inden for de sidste 10 dage foretaget de første arrestationer i momssvindelsager og arbejder med flere konkrete sager.
Omfanget af svindel vurderes af SKAT til stadig at være begrænset.
Det er jo ligesom det, jeg har forholdt mig til i den her overordnede sag.
Ida Auken (SF), 2010-05-05:
Det drejer sig om den her enorme kvotesvindel på 5 mia. kr., der har været i europæisk sammenhæng, og den 8. december sidste år, da klima- og energiministeren næsten lige var tiltrådt som minister, svarede klimaog energiministeren på en række spørgsmål her i Folketinget.
Ministeren svarer om den her kvotesvindel, at det ikke er SKAT's opfattelse, at der i Danmark foregår forholdsmæssigt mere svig end i de øvrige EU-lande.
Så bliver ministeren spurgt igen i spørgsmål 622, om hun mener, at hun har svaret sandfærdigt og retvisende.
Og ministeren vælger at svare: Jeg mener, at mine svar på spørgsmål 525 af 8. december er både sandfærdige og retvisende.
Problemet med de her to udsagn – ud over den kæmpe fadæse med, at Klimaog Energiministeriet har haft ansvaret for et register, der har stået pivåbent – er, at vi har et fortroligt notat underskrevet af klima- og energiministeren den 25. august, hvor der med al tydelighed står: Særligt Danmark er nu tilsyneladende mål for momssvindlere.
I december måned siger klima- og energiministeren, at der ikke er noget, der tyder på, at Danmark er i centrum, selv om man 4 måneder tidligere er blevet tydeligt orienteret om, at særligt Danmark nu tilsyneladende er mål for momssvindlere.
Vi spurgte så igen i et samråd den 15. april, og igen vævede klima- og energiministeren rundt om det her.
Nu vil jeg så give hende muligheden for at svare, for jeg er sikker på, at ministeren har sat sig ordentligt ind i den her sag i mellemtiden og også godt kender notatet fra den 24. august.
Så nu får hun muligheden igen for at svare, at selvfølgelig er hun nu klar over, at der var et notat, der viste, at Danmark særligt var i centrum, så kan hun beklage, at man ikke har givet retvisende oplysninger til Folketinget.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Altså, den første udlægning af mit synspunkt synes jeg godt nok var lidt af en tilsnigelse, da jeg netop var inde på at sige, at Danmark jo har sat sig et af de mest ambitiøse mål inden for vedvarende energi, og at vi vel at mærke er meget, meget tæt på at indfri det mål.
Danmark har også sat sig de mest ambitiøse mål, når det gælder om at reducere uden for det kvotebelagte område.
Og Danmark ligger også fint dér med hensyn til at indfri det.
Så jeg synes altså, at det er lidt af en tilsnigelse at sige, at vi ikke fører nogen ambitiøs politik.
Det var præcis ikke det, jeg sagde.
Det sidste kan jeg igen svare meget direkte på: Atomkraft indgår ikke i min overordnede vision for Danmarks fremtidige energiforsyning.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-05:
Det er jo svært at tage som andet end en bekræftelse af, at Danmark skal følge EU's mål, men hermed bliver vores grønne forspring, sammenlignet med resten af EU, jo også bare et nul.
Hvis ikke vi lægger an til at reducere vores CO2-udledning mere, end resten af EU gør, så forsvinder enhver form for grønt forspring, vi måtte have haft.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er ministeren – for nu at lægge an til noget af det andet, der har været oppe i debatten – enig med De Konservatives energiordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, når han siger, at vi kun kan blive helt fri af de fossile brændsler og komme helt ud af CO2-udslippet, hvis vi bruger atomkraft?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg går ud fra, vi er enige om, at når vi kigger på Danmarks mål for vedvarende energi, ser vi, at vi har et af de mest ambitiøse mål.
Jeg går også ud fra, vi er enige om, at vi, når vi kigger på, hvad Danmark skal gøre uden for det kvotebelagte område, ser, at Danmark også der har et af de mest ambitiøse mål.
Men igen, det er også sådan, som jeg har redegjort for, at Danmark skal gøre endnu mere, og det skal vi jo især, fordi det her jo ikke kun drejer sig om klimaet.
Det drejer sig i høj grad også om forsyningssikkerhed, og det drejer sig om, at Danmark skal bevare de førerpositioner, vi har inden for grøn vækst.
Det kan f.eks. være et område som vindmølleindustrien.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-05:
Men når vi opretholder de samme mål, som resten af EU har, prøver jeg at spørge igen: Er det så udtryk for regeringens idé om vores eget grønne forspring?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Nu er det jo sådan, at når vi ser overordnet på de forskellige mål, som Danmark har sat sig, er de altså ambitiøse.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at Danmarks mål vedrørende vedvarende energi er et ambitiøst mål.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det mål, vi har inden for hele Kyotosystemet, også er et ambitiøst mål i EU-regi.
Så at Danmark vælger og har en ambitiøs linje, mener jeg ikke man kan sætte spørgsmålstegn ved.
Men at vi skal længere, det er der så heller ingen tvivl om.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-05:
Regeringen vil reducere Danmarks CO2-udslip med 20 pct. i år 2020.
EU vil reducere CO2-udslippet med 20 pct. i år 2020.
Er det regeringens egen idé om Danmarks grønne forspring?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Altså, nu kan man jo reducere CO2-udslippet på mange forskellige måder.
Helt overordnet, når man skal være uafhængig af fossile brændsler, er der altså også – det kan godt være, at vi ikke er enige om det – mulighed for at benytte sig af kvotehandel, og der er jo også mulighed for at benytte sig af CCS.
Så der er altså forskellige elementer, man her kan kaste sig ud i.
Som jeg også svarede på det forrige spørgsmål, er det med de 85-90 pct. den overordnede målsætning, og så skal man jo så efterfølgende i bl.a. EU-regi blive enig om byrdefordelingen.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg i dag har stået her og foreslået, at man skulle afskaffe noget som helst fra den ene dag til den anden.
Hvis man kan kritisere det, jeg stiller spørgsmål om, er det måske for, at det er så langt ud i fremtiden, at det er for nemt at give et rigtigt svar, fordi man måske ikke som minister kommer til at stå til ansvar for det.
Men jeg forstod, at det, der var vigtigt og godt i forbindelse med klimatopmødet i København, var, at de rige lande forpligtede sig til, at man ville reducere CO2-udslippet i den rige del af verden med 85-90 pct.
Danmark er selvfølgelig bundet af det løfte, det er et løfte, man har afgivet, og så stiller jeg bare det spørgsmål: Hvordan kan ministeren så nogen som helst tvivl om, at vi skal være uafhængige af fossile brændstoffer i 2050?
For hvis vi ikke er det, hvordan forestiller ministeren sig så at vi skal kunne gennemføre den her reduktion af CO2-udslippet?
Kim Mortensen (S), 2010-05-05:
Nu hørte vi tidligere ministeren parkere diskussionen om, hvad der skal ske i dansk energipolitik til engang, når der er kommet en redegørelse fra en energikommission.
Der er jo kommet mange udspil, der siger nogenlunde det samme, nemlig at det er bedre at komme i gang nu, end det er at vente.
Jeg lagde mærke til, at ministeren brugte argumentet: Hvad er det, der skulle være anderledes nu, end det er til september eller oktober?
Så kan man spørge: Hvad er det, der skulle være anderledes nu, end det vil være til oktober eller til juni næste år?
Det, der er sagen, er jo, at hvis vi tager ministerens egen energiredegørelse her til Folketinget, der skal diskuteres senere på måneden, så fremgår det der, at hvis vi går 40 år tilbage, var der jo ingen i starten af 1970'erne, der havde en viden om, hvordan Danmarks energiforsyning ville se ud i 2010.
Da skete vi hovedparten af vores energiforsyning via olie.
Nu er der vokset en masse nye teknologier op, som vi ikke kendte på det tidspunkt.
Det, der er lidt ærgerligt, er jo, at når der så kommer f.eks. et udspil fra oppositionen, så får det den her meget blanke afvisning fra regeringen.
Jeg har lagt mærke til, at energisektoren, selv Dansk Energi, i en pressemeddelelse siger følgende: »Dansk Energi opfordrer de danske politikere til at invitere energiselskaberne til konkrete drøftelser om, hvordan Danmark kan blive fossilfri allerede i 2050.«
Så står der endvidere: »Oppositionen har rakt hånden frem.
Det siger altså Dansk Energi.
Var det ikke en invitation, som ministeren kunne benytte sig af at tage imod og sige, at nu ligger der et udspil fra oppositionen, og energisektoren siger, lad os komme i gang, de danske virksomheder inden for energiområdet siger: Lad os nu komme i gang?
Var det ikke en idé, at ministeren så tog imod den invitation og sagde: Godt, vi indkalder til mødet, vi vil også gerne selv betale kaffen?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg tror nok hurtigt, at vi kunne blive enige om det med kaffen.
Det tror jeg ikke er det helt store problem.
Altså igen: Regeringen har nedsat en Klimakommission for at få analyseret til bunds, hvad der skal til, for at Danmark kan blive uafhængig af fossile brændsler.
Den rapport kommer den 28. september.
Så vil vi naturligvis se på den, og så vil vi selvfølgelig diskutere, hvordan vi så får skruet det konkrete udspil sammen og naturligvis også et nyt energiforlig.
På den måde mener jeg ikke, man kan sige, at vi parkerer den her debat.
Vi er jo i fuldt sving vedrørende vedvarende energi og mange andre ting.
Til det der med, at det skulle være en blank afvisning, vil jeg sige, at jeg sådan set har været ude at kvittere for det og sige, at det glæder mig, at vi nu er enige om, at den her debat drejer sig om tre ting.
Den drejer sig om klima, den drejer sig om forsyningssikkerhed, og den drejer sig om »Grøn Vækst«.
Nu er det jo lidt svært sådan at love på forhånd, at man vil følge en kommissionsrapport, som man naturligvis ikke har haft mulighed for at se.
Det er jo sådan, som jeg var inde på for lidt tid siden, at Klimakommissionens anbefalinger først vil ligge senere på året, og derefter vil regeringen komme med en plan for – selvfølgelig med afsæt i analysen fra Klimakommissionen – hvornår og hvordan Danmark kan blive uafhængigt af de fossile brændsler.
Rækkefølgen er altså sådan i tænkningen, at først kommer Klimakommissionens rapport, og derefter kommer så regeringens oplæg.
Det ville jo heller ikke give meget mening at nedsætte en kommission, hvis man bare handlede, før Kommissionen var færdig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg stiller mig fuldstændig uforstående over for påstanden om, at nogen skulle være ført bag lyset.
Så det giver ikke nogen mening at have en debat med afsæt i, at nogen skulle være ført bag lyset.
Når der efterspørges handling, er jeg fuldstændig enig i, at det er det, der er brug for.
Derfor gælder det jo sådan set om at bygge videre på den aftale, der blev indgået i København mellem nu 122 lande, der dækker 90 pct. af verdens totale velstand i bruttonationalprodukt og 83 pct. af verdens globale CO2-udslip.
Der spiller Danmark fortsat en rolle, fordi vi har formandskabet for COP'en frem til den næste COP i Mexico.
Det vil under ingen omstændigheder være i overensstemmelse med god varetagelse af den opgave, hvis vi, mens vi har det her formandskab, begyndte at lave store skriftlige evalueringer i regi af en eller anden international blame game-øvelse.
Det ville ikke gavne klimasagen.
Det ville ikke gavne agtelsen af Danmark.
Det ville ikke gavne nogen ting.
Allerede af den grund står jeg på det synspunkt, jeg også havde, da jeg var i det samråd, som danner udgangspunktet for spørgsmålet her i dag, nemlig at regeringen ikke har lavet en samlet skriftlig evaluering og påtænker heller ikke at gøre det.