runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Nu bliver der lagt nogle ord i munden på mig, jeg ikke sagde.
Det har jeg aldrig sagt.
Men det, den førte med sig, der i hvert fald har en betydning for folkene i Sderot og omegn, er, at der siden slutningen på operationen, og det var den 20. januar, kun er landet 58 raketter på israelsk område.
58 raketter på israelsk område, og vi taler nu om næsten 3 måneder.
Det må da i hvert fald siges at være positivt, at børnehavebørnene i Sderot nu kun en gang hver anden dag skal løbe ned i kælderen.
Så på den side synes jeg, at man kan være ret begejstret for, at der dog er sket et eller andet.
Raketangrebene er ikke bragt til ophør, de foregår stadig væk, men jo slet ikke i det mål, som man var vant til før.
Det må hr. Jeppe Kofod da også indrømme er positivt.
Kamal Qureshi (SF), 2009-04-02:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at stort set alle andre partier herinde for det første står bag et fælles forslag til vedtagelse, undtagen Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen, og at alle partier herinde for det andet i forskellige former har snakket om de civile tab på begge sider, har snakket om, hvordan begge parter har haft ansvaret for situationen og krigen.
Derfor undrer det mig, at hr. Søren Espersen ikke deler den bekymring, som man har i Israel, i særdeleshed, fordi Israel jo om nogen er bekymret for udviklingen.
Flere eksperter siger, at det, vi ser i Gaza, er, at man nu er ved at skabe den næste generation af ekstremister.
Man er ved at skabe den næste generation af terrorister, som vil fortsætte kampen mod Israel.
Man får nogle børn – 300.000-400.000 palæstinensiske børn - der er dybt traumatiseret, og som, hvis ikke de får nødvendig hjælp, vil være de næste, der vil kæmpe mod Israel.
Bekymrer det ikke hr. Søren Espersen, som det bekymrer hovedparten af israelerne?
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jeg vil sige, at de tab, der har været i Gaza, jo ikke er acceptable.
Det er så ubehageligt, når der dør civile i det hele taget.
Men må jeg ikke godt sige noget her.
Nu bliver det så sagt, at der bliver skabt en ny generation af terrorister.
Hvad var det, der skete i 2005?
Det har man næsten allerede glemt.
Dengang trak Israel sig frivilligt ud af Gaza og overlod området til palæstinenserne.
Men dér blev skabt en ny generation af terrorister, skal jeg da ellers lige love for, med det ensidige, fredelige skridt, det var at sige, at nu trækker vi os ud af Gaza.
Hvad var svaret på det ensidige skridt?
Det var nye terrorbombninger.
Så jeg tror ikke på den historie med, at det så nu skulle være særlig mange nye terrorister, der var blevet skabt på grund af den her nye krigssituation, som man har haft dernede.
Det tror jeg simpelt hen ikke på, vil jeg sige til hr. Kamal Qureshi.
Kamal Qureshi (SF), 2009-04-02:
Så må jeg jo sige, at jeg desværre havde ret i min bekymring, altså at hr. Søren Espersen som en af de få - også i forhold til mange af de israelske eksperter - ikke har den bekymring, som man har fra internationalt hold, både fra eksperter og fra mange politikere i Israel, som jo er dem, som er i frontlinjen i de diskussioner.
De frygter i den grad, at den her krig har været med til at forværre Israels sikkerhed på lang sigt.
Så kan det godt være, at hr. Søren Espersen her og nu kan tælle antallet af raketter og sige, at der er faldet færre raketter, og at det derfor giver en øget sikkerhed.
Men hvis man hører de israelske politikere, hvis man hører det israelske folk, så skal man lede længe efter folk, der mener, at den her krig har bidraget til større sikkerhed for Israel.
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jamen jeg mener, at den har bidraget til større sikkerhed.
Det kan man jo, som jeg siger, se alene af antallet af nedslagne raketter i områderne omkring Gaza.
Hr. Kamal Qureshi kan sikkert huske bare nogle år tilbage, hvor der var en situation før 2000, som egentlig var ganske rimelig og fredelig; der var også en god økonomisk udvikling på Vestbredden og faktisk også i Gaza, en masse ting skete, og der var en fornuftig situation, og så kom den her intifada, som alle ved.
Jeg tror, at der har været en stadig optrapning af terrorismen efter de år, altså efter 2000, og jeg tror ikke, den har noget som helst at gøre med, at Israel svarer igen.
Hvad skulle man ellers gøre?
Altså, hvis det var Danmark, der på den måde blev angrebet dagligt med raketter, ville vi formodentlig slå igen.
Og hvad var alternativet til at slå igen?
Frank Aaen (EL), 2009-04-02:
Den skal såmænd være meget kort.
Er der efter Dansk Folkepartis mening overhovedet noget at kritisere Israel for?
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Om der er noget at bebrejde Israel?
Det kunne jeg da sagtens forestille mig der var.
Altså ligesom der er i andre lande, er der nogle udviklinger, man ikke bryder sig om, og nogle andre ting, man hellere så på en anden måde.
Det er jo almindelig politik, at det godt kunne ske, at jeg hellere ville have en anden regering end den, der sidder, eller have nogle andre folk til at være ved magten.
Jeg må bare betragte Israel som et land ligesom alle andre suveræne FN-lande, som har folk, jeg sympatiserer med, og folk, jeg ikke nødvendigvis sympatiserer med, men som jo ikke bliver diskuteret i forhold til rettigheden af landet.
Jeg kan godt være uenig med den franske regering.
Det får mig ikke til at sige, at Frankrig skal nedlægges eller ikke har ret til at eksistere.
Det er på det niveau, jeg gerne vil se Israel, altså som et helt almindeligt medlemsland af FN, der bliver behandlet på samme måde som alle andre.
Frank Aaen (EL), 2009-04-02:
Jamen der er jo ikke nogen i den her sal, der sætter det mindste spørgsmålstegn ved Israels ret til at eksistere.
Det, mit spørgsmål gik på, var, om der efter Dansk Folkepartis opfattelse er noget at kritisere Israel for i forhold til deres behandling af palæstinenserne.
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jeg synes, at israelerne i høj grad burde tage imod de tilbud, der kommer f.eks. fra andre lande om at medvirke i forhold til overvågning af grænser, søgrænser osv.
Der mener jeg at der er nogle ting, som man godt kunne gøre på en anderledes måde.
Men i forhold til den måde, hvor en suveræn stat agerer, altså simpelthen som en stat, der har til formål at forsvare sine borgere og være stat for borgerne, er det svært for mig at finde nogen ting, som israelerne kunne have gjort bedre.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Det beskrev ordføreren utrolig malende, og jeg synes, det er rigtigt at gøre opmærksom på, hvor voldsomme de oplevelser er for både voksne og børn, for civile, som ikke rigtig har nogen mulighed for at undgå tilfældige angreb.
Men det, der så undrer mig, er, at man ikke har den samme forståelse for, at præcis de samme traumer og den samme ulykke jo findes på den anden side - i modsætning til da jeg var oppe og holde min ordførertale, hvor jeg tog stærkt afstand fra angreb fra begge sider, som gik ud over civile.
Det undrer mig, at ordføreren overhovedet ikke har nogen som helst kommentarer tilovers for, at der faktisk blev dræbt 100 gange så mange palæstinensere, og at der i de 3 måneder, som ordføreren taler om, jo faktisk også er blevet dræbt adskillige palæstinensere af israelske soldater.
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jo, jeg har flere gange sagt, at alle civile tab er noget, man skal beklage.
Jeg vil så også sige, at forskellen på den måde, Israel og f.eks. Hamas agerer på, måske er, at Israel jo ikke pr. definition bruger civile som skjolde.
Det er jo ikke sådan, at hæren i Israel gemmer sig bag nogle civile, som man så kan få lov til at ramme.
Det er den måde, Hamas opererer på og i øvrigt også Hizbollah i sin tid i Libanon.
Altså, de anbringer bevidst deres mortergranatsystemer i nærheden af, hvor der bor mange mennesker: i børnehaver, i forbindelse med skoler osv.
Det er dér, hvor de står.
Det var også dér, hvor Hizbollah stod i Libanon.
Det er jo en enorm forskel: at de genner civilbefolkningen, børn og kvinder, frem foran som et skjold.
Og det er det, jeg synes er den væsentlige forskel på den måde, Israel fører krig på, og den måde, terrorister fører krig på.
Kamal Qureshi (SF), 2009-04-02:
Det synes jeg er godt at høre.
Jeg vil da meget gerne spørge hr. Tom Behnke, om ikke han er klar over, at Politiken så sent som den 24. marts her i år skriver en historie med en overskrift om, at FN siger, at Israel brugte en lille dreng som skjold.
De fortæller en historie om en 11-årig palæstinensisk dreng, der blev beordret til at åbne en pakke, som israelske soldater mente kunne være farlig.
Herefter blev drengen tvunget til at gå foran dem, og da soldaterne blev beskudt, blev han stadig holdt foran dem.
Sådan nogle historier har FN mange, mange flere af.
Er det også en palæstinensisk taktik, at israelske soldater får palæstinensiske børn til at åbne farlige pakker og til at gå foran dem, mens der bliver skudt imod dem?
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-02:
Jeg kan sådan set godt forstå hr. Frank Aaens forundring over, hvordan Socialistisk Folkeparti stiller sig i den her situation.
Jeg må sige, at personlig undrer jeg mig da også noget over det, og jeg undrer mig også over en del af den udlægning, som SF's ordfører lægger i det forslag til vedtagelse, som SF jo altså er medforslagsstiller til.
Derfor må jeg spørge hr. Frank Aaen, om hr. Frank Aaen kan give et bud på, hvorfor SF gør således.
Jeg kunne godt tænke mig at få udlægningen fra Enhedslisten, som jeg trods alt betragter som værende SF's nærmeste venner, selv om SF, i hvert fald med den nye leder, har flyttet sig en smule inden for bare 1 år.
Frank Aaen (EL), 2009-04-02:
Jeg synes jo altså, at man skal stille SF spørgsmålet om, hvad SF mener og siger og gør, og hvorfor de gør sådan, i stedet for at bede mig om at forklare, hvad SF gør.
Jeg synes bare, at man giver køb på for meget politik, inden man kommer ind i regeringen.
Peter Juel Jensen (V), 2009-04-02:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for en fyldestgørende redegørelse.
Min ordførertale vil ikke være lige så omfattende, men bare et rids af de store ting, som OSCE har bidraget med i 2008.
De mange medlemsstater vil på trods af en forpligtelse til OSCE-standarder som demokrati og menneskerettigheder ikke altid det samme sted hen.
Her tænker jeg på den hårde kritik fra Rusland og andre SNG-stater af den menneskelige dimension, hvilket især er gået ud over valgobservationsområdet, hvor især Rusland har fastholdt kravet om mere begrænsede observationer.
Ellers har 2008 været brugt til at fokusere på kerneområder såsom opbygning af de demokratiske institutioner og sikring af fundamentale frihedsrettigheder, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed.
Disse overskrifter må vi fra Danmarks side arbejde videre med, således at de forbliver højt placeret på den politiske dagsorden.
Der har ligeledes været fokus på bekæmpelse af menneskehandel, hvor en konference lagde op til yderligere indsats på området, herunder retsforfølgelse.
Jeg noterer mig ligeledes, at det græske OSCE-formandskab lægger op til en videre drøftelse af retsstatsprincipper, ligestillingsspørgsmål, herunder vold mod kvinder, og bekæmpelse af diskrimination mod minoritetsgrupper.
Efter at Rusland suspenderede sin deltagelse i CFE-traktaten i 2007, var der lagt op til nogle principper for at få processen på plads igen, men krisen i Georgien i august 2008 satte en midlertidig stopper for forhandlingerne, som først blev genoptaget i december.
OSCE-missionerne udfører et vigtigt arbejde for at fremme organisationens målsætninger.
Især missionen i Georgien har i den grad været i ilden.
Denne mission bistår med konfliktløsning, demokratisering, menneskerettigheder og fremme af god regeringsførelse.
OSCE har også været direkte involveret i våbenhvileaftaler - aftaler, der forhåbentlig kan bane vej for egentlige forhandlinger om en varig ordning.
Under den økonomiske og miljømæssige dimension rettede man i 2008 særlig fokus på sikkerheds- og miljøaspekter i spørgsmålet om maritime og indlandsvandveje i OSCE-regionen.
Der lægges op til et styrket samarbejde mellem OSCE og IMO.
Der har været bestræbelser på at drøfte sikkerhedsaspekterne af klimaforandringerne, men Rusland blokerede for en beslutning, under henvisning til at OSCE ingen relevans havde inden for klimaforandringer.
Jeg er dog optimistisk, da 55 ud af 56 deltagerstater var parate til at vedtage det foreliggende beslutningsudkast.
Bestræbelserne fortsætter i 2009.
Her tænker jeg ikke mindst på OSCE's Parlamentariske Forsamling, som har flere vigtige funktioner; det er ikke kun valgobservationer, men også debatter og resolutioner, der fremmer OSCE-standarder.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jeg har ikke læst Politiken den 24. marts, og jeg kender derfor ikke den pågældende historie.
Det, der blev spurgt om, var, om jeg kunne bekræfte, at det stod i Politiken.
Det kan jeg ikke, for jeg har ikke læst Politiken den pågældende dag.
Som situationen bliver fremstillet her - og jeg kan jo så ikke vide, om det er sådan fuldstændig korrekt fremstillet i forhold til det, Politiken har skrevet, og om Politiken har fremstillet det fuldstændig korrekt i forhold til det, som FN har sagt osv., det kan jeg ikke vide, men lad os bare tage den her hypotetiske situation, som det jo må være, når jeg ikke kender den faktuelle baggrund - den tænkte situation, som her bliver ridset op, tager vi selvfølgelig klart afstand fra.
Frank Aaen (EL), 2009-04-02:
Der står allerhøjest, at hvis de har begået overtrædelser af folkeretten, så skal de kritiseres.
Det håber jeg sådan set at hele Folketinget mente i forvejen.
Men der står ikke ét eneste ord om, at Israel har ansvaret for det, der foregår, og at det er dem, der har nøglen til fred.
Det er sådan set bare det, jeg kritiserer.
Det er også helt fundamentalt.
Det er jo ikke bare et tilfælde.
Det er jo, fordi det er regeringens holdning - og det er åbenbart også Socialdemokratiets holdning - at man ikke må kritisere Israel.
Det er absolut meget forkert, for man kan ikke få nogen løsning, hvis ikke man kritiserer Israel.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jeg har heller ikke læst Politiken den pågældende dag.
Jeg læser i det hele taget ikke ret tit Politiken; det er der formentlig ikke ret mange der er overrasket over, men sådan kan det jo gå.
Vi har hver vores kilder.
Men det, der er sagen, og det, som jeg kan huske, var, at på det tidspunkt eller i de dage så jeg en aften et indslag i fjernsynet, hvor der var en talskvinde for det israelske militær, der i forhold til alle de her beskyldninger, der var fremme, og de historier, der kørte, trådte frem for åben skærm og sagde: Det er helt uacceptabelt, og det vil det israelske militær undersøge til bunds, og de, der har ansvaret for det, vil blive stillet til ansvar for deres gerninger og handlinger.
Det er den måde, man agerer på i Israel, når nogle israelske soldater bryder de spilleregler, der er.
Har man gjort det fra Hamas' side?
Har man gjort det?
Er der overhovedet nogen i Gazastriben, der har gjort det?
Er der nogen, der rejser sig op og siger: Hov, det, vi lavede dér, var forkert, det var noget snavs, det skulle vi ikke gøre?
Nej, det er der ikke, og det er derfor, det er så asymmetrisk en krig, der foregår.
På den ene side har vi nogle, der ønsker og prøver at gøre, hvad de kan, for at overholde spillereglerne ...
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jeg er så glad for den sidste bemærkning her, for det er også præcis det spørgsmål, jeg vil rejse.
Omkring den historie med den meget smagløse T-shirt med den gravide kvinde er der jo rejst straffesager mod de to soldater, det bliver undersøgt, hvad det er, det her drejer sig om, og man finder ud af, hvor de er blevet trykt; mens jeg aldrig har set en palæstinensisk sag rejst mod nogen, der går rundt med et skilt, hvor der står: Død over jøderne.
Så skulle man godt nok også have en hel del retssager både på Vestbredden og i Gaza.
Selvfølgelig er det præcis det, der er forskellen, og det er egentlig der, jeg gerne vil bede den konservative ordfører om at bekræfte, at der, hvor der foregår ubehageligheder, fordi det er mennesker, vi har med at gøre - der er gode soldater, og så er der også nogle, der ikke er så gode en gang imellem - bliver det altså undersøgt og taget alvorligt, mens det andet er fuldstændig utænkeligt.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Det er nemlig fuldstændig korrekt, og det, man så skal være opmærksom på, er, at hvor forespørgerne her i dag er meget ensidige i deres opfattelse af tingene og meget ensidigt kører kun den ene vej, har vi jo netop sørget for at lave et forslag til vedtagelse, hvor der, til trods for, at vi ved, at det israelske militær selv undersøger tingene, selv stiller soldater til ansvar, selv retsforfølger, når spilleregler bliver overtrådt, i den tredje pind står: »en FN-undersøgelse i forhold til beskyldninger for overtrædelser af folkeretten«.
Så vi går med livrem og seler og er i en position, hvor vi går på to ben og siger som så: Der er to parter i den her konflikt, og begge parter skal forlige sig, begge parter skal ville freden.
Det er vi i forhold til forespørgerne jo så lidt alene om.
Nu kan jeg forstå, at forespørgerne så af taktiske grunde stemmer for det her forslag til vedtagelse, men det er jo så først kommet frem i dag.
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at filosofere lidt yderligere over begrebet proportionalitet, for jeg synes, at det er et utrolig svært ord at håndtere.
Vi er jo enige om, formodentlig, at det, der var den israelske hærs formål, var at ødelægge mulighederne for, at der kunne affyres raketter.
Det gør man så på den måde, at man udpeger de mål, hvorfra raketterne bliver affyret.
Men når man har det i baghovedet, bør man også tænke på, og det synes jeg også jeg vil bede om at få en bekræftelse af, at Israel i løbet af 40 minutter kunne udslette hele Gaza, ligesom man i 2006 kunne have lagt hele det sydlige Libanon øde i løbet af en dag.
Det er det, der er Israels magt og evne, men det bruger man jo ikke, og den anerkendelse synes jeg også jeg vil bede den radikale ordfører om at fremkomme med, nemlig at man ihærdigt forsøger at ramme de militære mål, og at man ikke går efter de civile mål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-02:
Jeg tror, at vi alle er helt på det rene med, at Israel i militær henseende, med hensyn til militær styrke og militær teknologi, er sine naboer overlegen og kan forvolde meget stor skade.
Men på trods af det hr. Søren Espersen siger om vanskelighederne ved at bekæmpe raketaffyringsramper i et tæt befolket område, finder jeg alligevel, at den måde, det blev grebet an på, var unødigt brutal.
Det er min vurdering af det, at det har skadet Israel, og at man kunne have ført felttoget på andre og bedre måder, end det skete.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Det er jo bare ikke det, der står i teksten, det er jo ikke det, der står i teksten.
Det, der står i teksten, er, at man vil kræve et øjeblikkeligt stop for raketangreb inde i Israel.
Det er der vel ingen af os, der er uenige i.
Så står der, at man skal sørge for, at der bliver en forsoning mellem de palæstinensiske fraktioner.
Jeg ved, at hr. Frank Aaen og jeg er enige om, at noget af det mest beklagelige, der sker for øjeblikket hos palæstinenserne, er de interne konflikter, der er.
At bidrage til forsoning mellem palæstinenserne, er da noget, vi alle sammen må kunne gå ind for.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Det er, som om der har været et kollektivt angreb af forundring i dag over, at SF er imod terror.
Jeg kan forstå, at ordføreren for Enhedslisten er blevet grebet af den samme forundringsbølge.
Det blev udlagt, som om det her forslag til vedtagelse, som vi er medunderskrivere på, er ensidigt.
Jeg vil gerne bede ordføreren for Enhedslisten om at bekræfte, at der er seks pinde, og at de tre af dem er kritik mod Israel.
Den ene af dem er kritisk over for Hamas, og så er der to pinde, som retter sig sådan i almindelighed mod, at der skal ordnes nogle forhold, men som egentlig ikke er rettet mod den ene eller anden part i sagen.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte det?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-03:
Hvis sagen ikke var så alvorlig, ville jeg måske godt gå ind i den polemik.
Men situationen er jo den, at regeringen helt konsekvent har undervurderet den økonomiske krise.
I januar havde vi en debat om de økonomiske forhold i Danmark her i Folketingssalen, hvor regeringen sammen med Dansk Folkeparti vedtog, at dansk økonomi var i superform - i superform - og i efteråret ville man sådan set genindføre, at danskerne skulle spare op til SP.
Så jeg må sige, at de der ideologiske principper, som hr. Torsten Schack Pedersen finder frem fra hylden, altså er opfundet til lejligheden.
For man kunne jo have lavet en skattereform med Det Radikale Venstre, tror jeg, som ville have haft et langt større omfang og dermed bragt flere penge tilbage i borgernes lommer, hvor jeg har forstået at man i Venstre engang syntes de havde det bedst.
Derfor vil jeg sige, at det der med at gøre det her til et ideologisk skoleridt synes jeg sådan virker lidt opfundet til lejligheden.
Det, der til gengæld var afgørende, hvis man ville gøre noget ved krisen, var, at man lavede målrettede midlertidige og veltimede indgreb.
Og der må vi jo bare konstatere, at Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre hver for sig alle sammen har fremlagt vækstpakker; regeringen har ikke gjort noget som helst.