Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Jamen jeg må sige til ministeren, at vi efterhånden har diskuteret den her sag rigtig mange gange, i op til flere samråd, § 20-spørgsmål, udvalgsspørgsmål sågar også, så jeg vil egentlig bare starte med at sige tak for den debat, for selv om vi ikke er enige, synes jeg, det har været rigtig godt at tage den.
Nej, men jeg synes jo, det er interessant, for hvis man tager den beregning så alvorligt, som SF's ordfører gør, kan jeg da godt undre mig over, at det fleksible klasseloft så ikke er på 27 elever, men at det er på 28 elever.
Altså, hvis den logik skal være rigtig, burde det forslag, som bliver fremsat nu, jo netop gå på 27 elever og ikke 28 elever.
Jamen jeg har faktisk selv være aktiv i DGS.
Det skulle man ikke tro, men det har jeg, så den der vil jeg godt tage med et gran salt.
Jeg kender godt de metoder, som man udarbejder undersøgelser på.
Det, der er helt afgørende her, er jo netop, at institutionerne, altså gymnasierne, selv har muligheden for at planlægge.
Som politiker har jeg ikke lyst til at gå ud og lave et bestemt loft og tvinge uddannelsesinstitutionerne til, at de så skal have så og så mange.
Jeg synes, det må være op til den enkelte skole – med den måde, hvorpå de også sælger sig selv og deres faglighed – at vurdere, hvor mange de vil have ind i en klasse.
Regeringens bud på et kvalitetsløft i gymnasierne har de seneste år været antallet af elever i en klasse.
Hvis blot antallet af elever i klassen blev sat ned, ville alle elever klare sig markant bedre, og målsætningen om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skulle have en ungdomsuddannelse, ville bedre kunne opnås.
Vi er sådan set enige i, at der skal gøres noget ved det høje frafald, og at vi skal hæve kvaliteten.
Men vi er uenige i midlet hertil, som det bliver fremsat i lovforslaget.
Og vi er sådan set ikke de eneste om at være uenige, for hvis man ser på høringssvarene, står der under de generelle bemærkninger, at der egentlig er bred tilslutning til intentionen i lovforslaget om at sikre bedre pædagogiske rammer.
Det er vi jo også fuldstændig enige i, men en række høringsparter finder ikke, at gennemførelsen af et fleksibelt klasseloft vil medvirke hertil.
Rektorforeningen har under debatten fremhævet, at det ikke er klassekvotienten, som har betydning for, om eleverne flytter sig fagligt, og det bakkes op af forskerne fra Danmarks Pædagogiske Universitet, så der er ikke noget fagligt argument for et klasseloft.
Danske og faktisk også en række internationale forskningsartikler viser til gengæld, at antallet af timer har stor betydning.
Det gælder jo også i folkeskolen.
Så i stedet for at lave et klasseloft, burde man måske have arbejdet henimod, at eleverne skulle have nogle flere timer, hvis man ville have sikret et fagligt løft.
Flere rektorer udtrykker også bekymring for klasseloftets indvirkning på planlægningen og styringen lokalt.
Gymnasierne har traditionelt været selvejende institutioner, hvor skolernes bestyrelser var ansvarlige for bygninger, budget og undervisningens gennemførelse.
Dette forslag er derfor også et slag mod selvstyret og friheden til selv at træffe de faglige og pædagogiske beslutninger og hensyn, når undervisningen skal tilrettelægges.
Det risikerer at gå ud over fagligheden.
Derfor kan man også med rette sætte spørgsmålstegn ved, om det overhovedet vil betyde et kvalitetsløft at indføre et klasseloft, men det er især, hvis man ser på økonomien i forslaget.
Først blev der afsat 121 mio. kr. i finanslovforliget, og alle regeringspartierne var glade.
Men det interessante er jo, at den selvindsigt først opstod, efter at Rektorforeningen havde været på banen i offentligheden og sagt, at det afsatte beløb var alt for lavt.
Så der var ganske enkelt forskel på virkeligheden og ministeriets beregninger.
Ministeren tog en del af kritikken til sig og afsatte yderligere 85 mio. kr., og det beløb er jo egentlig også interessant, for hvordan er man havnet på netop dette tal, når både Rektorforeningen og GL sagde, at det beløb altså skulle være meget højere, hvis man ikke skulle ud og spare.
Tre gange så højt blev der endda sagt.
Og hvad nu, hvis beløbet viser sig at være for lidt?
Jamen så vil det jo alene gå ud over skolerne, for det vil jo desværre betyde, at skolerne så skal skære et andet sted, og det paradoksale her er netop, at besparelserne vil gå ud over de tiltag, som skal sikre, at eleverne rent faktisk bliver fastholdt på gymnasiet.
Der har været nævnt lektiecafeer, øget vejledning, mentorordninger eller anden støtte.
Det er alt sammen tiltag, som står først for tur, når der skal reduceres og når der mangler penge, og der bliver altså kun en taber i det her.
Og det er alle de elever, som risikerer at falde fra på grund af et stykke symbolpolitik fra regeringens side, og pengene kan derfor bruges bedre.
Når der skal være færre i en klasse, skal der oprettes flere klasser.
Det har måske ikke været så stor en del af debatten i dag, men flere fagpersoner har forudset, at mange gymnasier, vil opsætte barakker og pavilloner, for at kunne huse de ekstra klasser.
Det kan ikke være fremmende for trivslen, og jeg køber ikke præmissen om, at der er sat penge nok af til alle de barakker, der skal opsættes.
Så end ikke de fysiske rammer antages at blive forbedret.
Nogle elever kan også risikere ikke at komme ind på deres drømmegymnasium og vil dermed få meget langt til deres uddannelsessted.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og det er altså ikke nok, at ministeren i sit lovforslag har forsøgt at dække sig ind med, at der skal laves dispensationer i særlige tilfælde, for alt andet lige vil der jo stadig kun være tale om særlige tilfælde.
Så af hensyn til elevernes fastholdelse og deres videre udvikling, trivsel og faglighed, kan Konservative ikke støtte lovforslaget.
Men jeg vil ikke slutte min tale med det.
Da havde jeg ellers planlagt hjemmefra.
Jeg vil faktisk rigtig gerne kvittere for den debat, der har været her i dag, for man kan jo se, hvor vigtigt det i hvert fald er at diskutere det her lovforslag.
Man kan se, hvor meget engagementet lyser ud af øjnene og hvor meget alle politikere brænder for det her, så uanset at vi er imod lovforslaget, vil jeg rigtig gerne sige tak for en fantastisk debat i dag.
Det er uhyre fantastisk at stå på en talerstol og være med til sådan en velkvalificeret debat.
I hvert fald tak herfra.