Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Der er ingen tvivl om, at vi fra regeringens side vægter hensynet til færdselssikkerheden meget højt, og derfor er lovforslagets helt overordnede formål jo også at højne færdselssikkerheden ved både at styrke retshåndhævelsen over for dem, der overtræder hastighedsgrænserne, og i øvrigt sætte ind på andre områder.
Jeg er faktisk meget glad for den debat, vi har haft her i dag, fordi den jo omhandler også mere principielle spørgsmål, når det handler om, hvordan vi får forbedret færdselssikkerheden.
Lovforslaget indeholder to dele.
Formålet med den ene del er som sagt at sikre en bedre beskyttelse af personer, der arbejder på eller ved vores veje for at holde dem i god og sikker stand.
Med den anden del fastholder vi kontroltrykket på bilister, der ikke overholder hastighedsgrænserne, ved at effektivisere sagsbehandlingen af mindre – og det tror jeg er vigtigt at understrege – hastighedsovertrædelser i forlængelse af den kommende udvidelse af antallet af ATK-vognene, det, der hedder automatisk trafikkontrol-vogne.
Det sker nærmere bestemt ved som sagt at indføre et betinget objektivt bødeansvar for ejeren eller også forbrugeren af et køretøj for hastighedsovertrædelser, som altså er konstateret ved ATK-kontrol i de tilfælde, hvor forseelsen ikke udløser anden sanktion end bøde.
Jeg er selvfølgelig meget tilfreds med, at vi nu med lovforslaget skærper sanktionerne for hastighedsovertrædelser, som er begået ved vejarbejde, for det er og skal selvfølgelig være helt centralt, at de personer, som arbejder på vores veje for at holde dem i god og sikker stand, kan udføre deres arbejde under både sikre og selvfølgelig også trygge forhold.
Forslaget ligger i forlængelse af et andet lovforslag, som Folketinget vedtog med i øvrigt bred tilslutning sidste år, hvor vi fik skabt bedre sikkerhed for mekanikere og servicemedarbejdere, der bliver kaldt ud til havarerede køretøjer, der holder i nødsporet på vores motor- og trafikveje.
I tillæg hertil nedsættes også grænsen for, hvornår der skal ske en betinget frakendelse af førerretten i de sammenhænge, så frakendelsen skal ske allerede ved en hastighedsoverskridelse på 40 pct. mod altså i dag 60 pct.
De skærpede sanktioner foreslås så at skulle gælde på steder, hvor det – og det har også været en del af debatten – er tydeligt, at den generelle hastighedsgrænse ved færdselstavler eller anden markering er midlertidigt nedsat af hensyn til det pågældende arbejde, altså hvor der er tydelig markering.
Og det vil som sagt gælde.
Det vil jeg understrege, også i forlængelse af det, som hr. Tom Behnke var inde på, nemlig at der selvfølgelig skal være tydelige markeringer.
De foreslåede sanktioner – det var også noget, hr. Tom Behnke var inde på – kommer altså til at gælde, uanset om der konkret er mennesker, så at sige, ude at arbejde på stedet eller ved vejen.
For jeg tror, at det er værd at være opmærksom på, at det jo altså ikke kun er et hensyn til dem, der arbejder på vejen, vi skal tage.
Det er vigtigt, og det gør vi også med det her.
Det er jo for at sikre en bedre afvikling af trafikken.
Og har vi folk, der overskrider hastighedsgrænserne der, ja, så udsætter de både sig selv, men jo også andre for en betydelig fare.
Derfor er det en bredere sanktion end det, hr. Tom Behnke jo altså tidligere har agiteret for.
Men det er nødvendigt, for det er både vejarbejderne og også sig selv og andre trafikanter, som man udsætter for en fare i de her situationer.
Øget færdselssikkerhed er også det bærende element i lovforslagets anden del.
For høj fart ved vi alle sammen er skyldig i alt, alt for mange alvorlige trafikulykker.
Vi skal have tallet ned, både for så vidt angår andelen af dem, der bliver dræbt i trafikken, og også dem, der kommer alvorligt til skade.
Det er glædeligt, at antallet af ulykker de seneste år er på vej ned, at vi altså ser en mindskelse i antallet af dræbte i trafikken og også i antallet af tilskadekomne i trafikken.
Men vi skal længere ned, og derfor er vi nødt til hele tiden og løbende at overveje nye tiltag, som gør, at vi får sat bedre ind over for de hastighedsoverskridelser, der stadig væk er alt for mange af i trafikken.
Brugen af automatisk trafikkontrol er et helt centralt værktøj i politiets arbejde med at kontrollere hastighedsgrænserne, og med regeringens trafiksikkerhedspakke, som er fra 2012, blev det som sagt besluttet at firdoble antallet af politiets fotovogne.
Jeg har også med meget stor tilfredshed noteret mig, at en undersøgelse fra Rådet for Sikker Trafik her fra 2013 viser, at 86 pct., 86 pct. af danskerne mener, at det er en god eller meget god idé, at politiet kontrollerer bilisternes fart med fotovogne.
Når beslutningen om flere ATK-biler er udmøntet, vil vi opleve det, der er helt centralt, nemlig et øget kontroltryk i forhold til hastighedsforseelser.
I den forbindelse er det vigtigt, at fartsynderne så også oplever, altså oplever, at de udsættes for et stærkt kontroltryk.
Det kan vi selvfølgelig medvirke til at sikre på forskellig vis; dels ved at sikre, at der til behandlingen af sager under den foreslåede ordning vil blive introduceret et nyt it-system, så sagsbehandling af de her sager og af de her forseelser i højere grad automatiseres, dels ved at det med det her forslag sikres, at der som udgangspunkt altid er en at holde ansvarlig i de her situationer.
I dag er det sådan, som det også har været fremme, at ca. 12 pct. af alle ATK-billederne henlægges, fordi billedet ikke kan anvendes som bevis for, hvem der var fører i den pågældende situation, og det er vel at mærke, selv om nummerpladen er læselig, så ejeren godt ville kunne identificeres ad den vej.
I 2012 svarede det til 36.000 billeder.
Årsagen hertil kan f.eks. være, at føreren bærer en hovedbeklædning, holder en hånd foran ansigtet, drejer hovedet væk eller er skjult bag en solskærm.
Med forslaget om betinget objektivt bødeansvar sikrer vi jo altså, at der som udgangspunkt altid er nogen at holde ansvarlig, nemlig enten ejeren eller brugeren af bilen, uanset om det er tilfældigheder eller bevidst forsøg på omgåelse, som er skyld i, at man ikke kan se føreren tydeligt.
Samtidig sikrer vi også, at ejeren eller brugerne får en klar og let adgang til at slippe for bøden, om man vil, hvis en anden anerkender at have været føreren på det pågældende tidspunkt.
Vi taler ikke om klip i kørekortet, vi taler heller ikke om frakendelse eller kørselsforbud, vi taler heller ikke om konfiskation og selvfølgelig heller ikke om fængselsstraf.
Bøden kommer desuden, som det også har været fremme, ikke til at stå på straffeattesten.
Det er også vigtigt at have for øje, at det erfaringsmæssigt rent faktisk jo er ejeren eller brugeren, der sidder bag rattet i over halvdelen af sagerne, og i de resterende sager tilhører førerne i de fleste tilfælde samme husstand som ejeren eller brugeren.
I øvrigt kommer det selvfølgelig ikke på tale at pålægge ejeren eller brugeren en bøde, hvis bilen f.eks. har været stjålet.
Ejeren eller brugeren bliver desuden fritaget for det objektive ansvar, når han udpeger en anden person, som erkender at have ført bilen på gerningstidspunktet.
Den foreslåede ordning betyder, at man som ejer eller bruger jo selvfølgelig bør forholde sig til, hvem man udlåner sin bil til; det gælder også, når føreren er fra ens egen husstand.
Med de her oplagte forholdsregler er det min formodning, at de færreste ejere eller brugere vil stå i en situation, hvor de enten ikke kan udpege en anden som fører eller den anden fører ikke erkender eller vil erkende kørslen.
Så jeg mener sådan set, at det er på et ret sikkert fundament, vi står.
Når det er sagt, er det klart, at der har været debat om det, og der har også været grundige overvejelser forud for det her lovforslag, fordi det jo er regler om objektivt ansvar, og det er regler, som jo altså kun undtagelsesvis, men dog alligevel tidligere er blevet indført.
Uanset at vi ikke anbefaler et rent objektivt ansvar, så har en række høringsparter også reageret på forslaget med bekymring i forhold til de retssikkerhedsmæssige konsekvenser, og det har også været fremme i debatten i dag – helt naturligt i øvrigt – og det har selvfølgelig også gjort indtryk.
I lyset af den her kritik har vi også arbejdet videre med lovforslaget, og i det endelige lovforslag, som vi behandler her i dag, har vi jo altså beskrevet processen mere end nøje for, hvordan man pålægger et bødeansvar, og hvordan det vil blive tilrettelagt, og de aspekter synes jeg der er grund til at fremhæve her i dag.
Ejeren vil med den foreslåede ordning ikke indledningsvis få ATK-billedet tilsendt – og nu kommer det – men ATK-billedet vil selvfølgelig være lagret i politiets it-system, og ejeren vil kunne få adgang til at se det, hvis man er i tvivl om, hvorvidt han på gerningstidspunktet har kørt på den pågældende strækning, eller er i tvivl om, hvem der kan have ført køretøjet, og den her adgang til at se billedet er nu udtrykkelig nævnt i lovforslagets bemærkninger.
Så den mulighed er der; er man i tvivl, kan man få lov til at se billedet, så kan man se, hvem det er, der har kørt det, man kan også se, om man rent faktisk kørte på den vejstrækning, som man altså får en bøde for.
Og ligesom i dag vil man også fremadrettet kunne komme med indsigelser over for ATK-måling, f.eks. vedrørende målingens rigtighed, udstyrets kalibrering, som det hedder, skiltningens lovlighed, eller om fotovognen var opstillet korrekt.
Det er også udtrykkelig nu nævnt i lovbemærkningerne.
Og så vil jeg også gerne understrege, at det naturligvis, som det også er tilfældet i dag, vil være anklagemyndigheden, der skal tage skridt til at indlevere anklageskriftet til retten, hvis ejeren ikke vedtager bødeforlægget.
Det vil således påhvile anklagemyndighederne og ikke borgeren – det kunne man måske få opfattelsen af, når man lytter til hr. Tom Behnke – der skal følge op på manglende reaktion fra ejerens side, hvis forholdet skal retsforfølges.
Det er altså det, der er tale om i forhold til det, vi foreslår.
Med de her bemærkninger vil jeg endnu en gang takke for opbakningen til forslaget.
Jeg skal sige, at for så vidt angår Enhedslistens ønske om en evaluering af hele konceptet, er vi selvfølgelig indstillet på at finde en vej til det.
Grundlæggende mener vi, at det her er en god ordning.
Det vil have stor betydning, det vil også kunne forbedre færdselssikkerheden, hvilket er hovedmålet, nemlig at vi skal have færre dræbte og tilskadekomne i trafikken.
I forhold til spørgsmålet om hastighedsoverskridelserne med vejarbejde, håber jeg dog ikke, at De Konservative er af den opfattelse, at når folk går hjem fra et sådant vejarbejde, når man stopper ved 4-5-tiden, så skal man bare have lov til at køre, som man vil.
Der er jo altså også hensynet at tage til andre trafikanter omkring vejarbejdet, og det er jo derfor, at det gælder, uanset om det så at sige er den lyse eller mørke tid på dagen.
Det er jo rigtigt nok med billedet, at det nu udtrykkeligt er indført, at det kan man, hvis man er i tvivl, og så kan man jo henvende sig til politiet og få lov til at se billedet, så man kan få afklaret de der forskellige tvister, der måtte være i de situationer.