Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Dette lovforslag omhandler syv forskellige lovændringer, så det giver mig ikke meget tid her i min tale ved førstebehandlingen til at gå i dybden med de forskellige ændringer, som alle træder i kraft med meget kort varsel og med meget kort tid for høringsparterne til at komme med deres bidrag.
Det hænger jo meget dårligt sammen med regeringsgrundlagets afsnit om god regeringsførelse, at man på den her måde japper et lovforslag igennem.
Det første punkt, jeg vil nævne, er afskaffelsen af multimedieskatten for i stedet for at indføre en ny skat på fri telefon.
Grunden til afskaffelsen af multimedieskatten skulle angiveligt være, at man ville afskaffe skatten på arbejdsredskaber, men det hænger jo unægtelig dårligt sammen med, at man så vil lave en ny ordning, hvor man beskatter fri telefon, som også er et arbejdsredskab.
Jeg ser en række problemer i den nye ordning, ved med at man i bund og grund har lavet en skat, der er forældet, allerede inden den er trådt i kraft.
Tiden er ganske enkelt løbet fra den, allerede inden den er blevet vedtaget.
Bare for at nævne én problemstilling vil jeg sige, at man f.eks. fremover bliver beskattet af en iPhone, men ikke af en iPad, selv om de begge indeholder et SIM-kort og man kan ringe fra dem begge.
Udviklingen bliver sådan, at det ikke vil være små telefoner, vi går rundt med, men i stedet for de her små computere, som en iPad er.
Den nye skat på smartphones svarer til, hvis det for 10 år siden var blevet gjort skattefrit at have en almindelig stationær computer, mens man skulle betale skat, hvis man havde en bærbar computer.
Når man ser på den udvikling sammenholdt med, at mobiltelefoner i fremtiden vil være små arbejdsstationer, må man sige, at tiden som sagt er løbet fra den nye smartphoneskat på fri telefoni, inden den er vedtaget.
Jeg vil i stedet foreslå en ny multimedieskat, hvor vi for de samme penge, som regeringen bruger, kunne lave en mildere multimedieskat, hvor man kunne blive beskattet af 500 kr., hvori der både var fri telefon, computer, internet, ligesom der er i dag.
Det gode ved det forslag er jo, at det er teknologineutralt, og at man derfor ikke beskatter fremtidens teknologier, som man gør med den nye skat.
Så er der afskaffelsen af skattefritagelsen for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Regeringens argument er angiveligt, at det vil begrænse uligheden, og at alle skal have lige muligheder, fordi man mener, det er uretfærdigt, at nogle er så heldige at have en arbejdsgiver, der tager sig godt af sine ansatte.
Men at en medarbejder via sin arbejdsgiver kan komme på et privathospital, er jo ikke et onde for samfundet.
Tværtimod burde vi være glade for det, for det gør jo bare, at personen hurtigere bliver behandlet og er tilbage på arbejdsmarkedet, så samfundet derved sparer sygedagpenge.
Samtidig hermed ryger de ud af ventelisten på det offentlige sygehus, hvilket betyder, at alle os andre også bliver hurtigere behandlet.
Et faktum er, at arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er et plus for samfundet og ikke et problem, der kan fjernes i lighedens navn.
Det passer dog meget godt ind i den socialistiske tankegang, at alle skal have den samme service, og så er det lige meget, om vi i det her tilfælde alle sammen skal have et lige ringe sundhedstilbud.
Angående loftet på børne- og ungeydelsen er vi i Dansk Folkeparti imod, at det fjernes.
Børnepengene er jo et lille tilskud fra staten, som man ikke skal begynde at gøre sig afhængig af og slet ikke skal spekulere i, som vi bl.a. ser det med nogle af indvandrerfamilierne.
Ved at fjerne loftet åbner man nu igen op for muligheden for, at man kan spekulere i at få børn.
Med hensyn til boligjobordningen kan vi godt støtte de små justeringer, der er, og at ordningen laves om.
Vi ærgrer os dog meget over, at man ikke får lov til at gøre ordningen færdig til 2013, som det oprindelig var planlagt, både fordi vi synes, det er en rigtig god ordning i forhold til at øge beskæftigelsen, og fordi det mindsker incitamentet til at lave sort arbejde.
Så er der forhøjelsen af den grønne check, som man kun kan smile lidt ad, for kompensationen på de 280 kr. om året – eller 23 kr. om måneden – er jo ment som en kompensation for alle de andre skatter og afgifter, som regeringspartierne og Enhedslisten så rundhåndet smider om sig med.
Jeg synes jo næsten, det er en hån mod folk med de laveste indkomster, at man foregøgler dem en kompensation på 23 kr. om måneden, samtidig med at man forhøjer en række andre afgifter, specielt set i det lys, at vi fra Dansk Folkepartis side allerede i første hug fik sat den grønne check op til 1.300 kr.
Nu er Enhedslistens betaling, for at de kunne stemme for finansloven, så 280 kr. Som det formentlig har kunnet høres på min tale, er vi fra Dansk Folkepartis side ikke så store tilhængere af det her forslag, og derfor stemmer vi imod.