runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2013-01-15:
Jeg vil kort forklare, hvad jeg mener med ordet abespil, når hr. Kim Christiansen ikke kender det.
Det er ellers, føler jeg, en udbredt disciplin i Folketinget, hvor man bruger tid på at pege fingre ad hinanden frem for at nå frem til nogle konstruktive løsninger.
Og jeg synes, at der her er brug for en konstruktiv løsning, nemlig først og fremmest at få vedtaget og gennemført det, som vi har besluttet, og derfor starter jeg også med at pege lidt fingre ad os i den tidligere regering, for vi nåede det ikke.
Derfor siger jeg, at nu skal det nås af os alle sammen i fællesskab.
Med hensyn til påmonteringen i alle nye køretøjer har jeg det sådan, at jeg vil sætte ind der, hvor det har den størst mulige effekt, og det har det jo i forhold til dem, som er dømt i henhold til den lovgivning, der er gennemført.
Det har det ikke i forhold til de mennesker, som der heldigvis er langt flest af, som ikke rører spiritus, inden de skal køre bil, og som altså populært sagt kan skille spiritus og bilkørsel fuldkommen ad.
Jeg ser ikke nogen grund til, at folk, som aldrig indtager spiritus, afholdsmennesker, behøver at investere i en alkolås, fordi vi vil ramme alle over en bred kam.
Jeg synes, at ministeren udtrykte det meget fornuftigt ved at sige, at vi skal have størst mulig trafiksikkerhed for pengene frem for at ramme alle over en kam, også de, der overhovedet ikke er nogen grund til at pålægge en sådan byrde.
Til sidst må man jo nok sige, at med hensyn til den indfasning, som Dansk Folkeparti lægger op til, er det jo sådan, at det meget, meget sjældent er folk i de splinternye biler, der kører spirituskørsel.
Det er jo gerne dem i de udrangerede biler, der er mindst 10 år gamle, så løsningsforslaget vil ikke hjælpe før om 10 år.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-15:
Det er en udvikling, vi skal fortsætte, måske ved at vi alle sammen er opmærksomme på at fordømme spirituskørsel, og at vi gør opmærksom på, hvor dumt og tåbeligt det er – altså en appel til at tage et personligt ansvar for os selv og for andre.
Det er stadig væk en god liberal tænkning.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Tallet er faldende, det er korrekt, og det er det på grund af et rigtig godt stykke arbejde omkring færdselssikkerheden, men der er stadig væk spiritus indblandet i over 13 pct. af de ulykker med dræbte, der sker på danske veje.
Er det noget, som hr. Leif Mikkelsen bare fuldstændig kan negligere ved at sige: Nå ja, når bare vi er nede på 13 pct., betyder det ikke noget, og så skal ikke gøre noget ved problemet?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-15:
Ja, nu har jeg jo forsøgt at pege på, at jeg synes, at vi først og fremmest skulle få regeringen til at bruge den lovgivning, der er vedtaget, sådan at vi brugte en sådan ordning mod dem, der forbryder sig mod det her.
Men at kaste sig over alle bilister i Danmark på grund af det heldigvis faldende og beskedne tal er efter vores opfattelse at skyde gråspurve med kanoner, og det er det, vi ikke vil medvirke til nu.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Når nu hr. Leif Mikkelsen siger – næsten afslutningsvis i sin tale – at der ingen tvivl er om, at det her er inden for rækkevidde, forstår jeg ganske enkelt ikke argumentationen mere.
Det her er inden for rækkevidde, men vi vil ikke stemme for det, vi vil ikke have det.
Men det er inden for rækkevidde, og det er noget, vi gerne ser i alle biler på sigt.
Sådan tror jeg også godt jeg kunne tolke hr. Leif Mikkelsens tale.
Hvorfor skal man så udskyde den proces?
Det jo ikke vanvittig dyrt.
Ifølge Rådet for Sikker Trafik ligger prisen på en alkolås i dag nede på omkring 6.000 kr., og det er stadig væk min formodning, at den vil blive endnu billigere frem mod 2015.
Men hvorfor udskyde det her, vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen, når nu det er inden for rækkevidde, og når nu det er noget, ordføreren, kan jeg forstå, gerne ser på sigt?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-15:
Tak for det.
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at vi så nu står her igen efter 10 måneder og kan konstatere, at på trods af den lovgivning, der er vedtaget på området, er det altså ikke udført – den lovgivning, som blev vedtaget i Folketinget for at sende det signal, at hvis man begår den forbrydelse at køre spirituskørsel, så har det en konsekvens, nemlig at der så skal installeres alkolås, og det indebærer selvfølgelig en økonomisk udgift osv.
Det må understreges, at man undrer sig her fra Tingets talerstol, og at der på et tidspunkt må gives en god forklaring på, at det ikke effektueres.
Når man nu ikke kan gå ind for det her lovforslag, skal man nødig tages til indtægt for, at man så går ind for spirituskørsel.
Det gør vi også en gang imellem, så der skal ikke lyde onde ord for det.
Og det er, fordi det er et problem, der er værd at have fokus på.
Jeg mener så ikke, at vi skal forfalde til det, vi så tit gør her i Tinget: at vi lovgiver for de mange på grund af nogle få personers overtrædelser.
Vi har en hundelov, en knivlov og mange andre spændende love i det her land, som, fordi nogle gør noget forkert, skal gælde alle til stor gene.
Jeg tror faktisk, at vi hver især kan gøre meget i forbindelse med det her problem.
Hvis vi alle de steder, vi færdes, har modet til at sige, når vi f.eks. ser nogle til en fest, der vil køre hjem, at det ikke er godt nok, altså faktisk tør udtale: Lad nu være med det, det er for dumt.
Måske er der også nogle, der gør det.
Måske er det derfor, at vi kan konstatere med glæde, at antallet af ulykker, hvor spiritus er indblandet, er faldende, og det er rigtig glædeligt.
Og hvis udviklingen i de tal kan fortsætte, ja, så løser problemet jo stort set sig selv over tid.
Så det er godt, at der er fokus på det her, og vi kan måske ikke diskutere det for tit.
Jeg mener dog ikke, at løsningen er at installere alkolås i alle biler, selv om det kan være ønskværdigt.
Man kan se det for sig: Bilen kan simpelt hen ikke køre, hvis den, der har tænkt sig at køre, har nydt spiritus.
Det er en tiltalende tanke.
Så på et tidspunkt vil jeg sige at det godt kan være inden for rækkevidde.
Så jeg tror ikke, at vi skal stoppe debatten, men vi kan ikke støtte forslaget nu, ligesom vi heller ikke kunne det sidste gang.
Det er godt, at der peges på, at der ved en eventuel vedtagelse, når vi kommer dertil engang, selvfølgelig skal være afgiftsfritagelse.
Man kunne så håbe på, at Dansk Folkeparti ville gå meget op i, at vi egentlig fik mere afgiftsfritagelse på en række af den slags ekstraudstyr.
Ja, måske kunne vi endda finde sammen om en afgiftsfritagelse i det hele taget på vores bilpark i Danmark, som er alt for afgiftsbelagt.
Men forslaget her kan vi ikke støtte.
Vi er enige i intentionen om, at spirituskørsel bør forhindres med alle de midler, vi i øvrigt har, uden at vi skal have en sådan anordning i køretøjer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-15:
Alkoholpåvirkede bilister er skyld i alt for mange ulykker, og selvfølgelig skal vi bruge ressourcer på at sætte ind over for det.
Heldigvis er antallet af alvorlige trafikulykker faldet, og det er bl.a. sket på grund af de mange adfærdspåvirkende kampagner, der har været igennem årene, og så er straffen blevet skærpet.
Af mange af de grunde, der er blevet nævnt af bl.a. trafikministeren, den socialdemokratiske og den radikale ordfører – jeg skal ikke opremse de samme argumenter igen – kan vi ikke støtte det her forslag, men vi ser meget frem til en videre drøftelse af, hvordan vi sammen i Folketinget kan sikre trafiksikkerheden.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Jo, det synes jeg, for det er så lille et antal bilister, der kører spirituskørsel.
Langt de fleste danskere gør ikke, og derfor synes jeg ikke, det er rimeligt, at man pålægger alle en afgift ved at have en alkolås.
Jeg synes bedre om et forslag om at gøre det lidt billigere at installere sikkerhedsudstyr og købe det med, når man køber en bil.
For så går det ad frivillighedens vej, og jeg tror i øvrigt også, at rigtig mange danskere så ville vælge at købe noget sikkerhedsudstyr.
Men jeg tror måske, at de vil vælge noget andet, f.eks. noget, der gør noget ved farten og gør noget ved, om man falder i søvn på landevejene.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-15:
Jamen det er jo rigtigt, at det – altså farten – også er en stor årsag til rigtig mange færdselsulykker med tilskadekomne og døde.
Det er jeg helt enig i.
Men spritbilisme er det jo altså også, og jeg vil sige til hr. Andreas Steenberg, at det ene vel ikke udelukker det andet.
Det skulle jeg ikke mene at det gør –
nå, nu tabte jeg tråden.
Det ene udelukker i virkeligheden ikke det andet.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Når vi nu er i gang med at diskutere sikkerhedsudstyr, har jeg lagt mærke til, at statistikkerne siger, at de fleste meget alvorlige uheld sker, fordi mænd på min alder vælger at køre alt for hurtigt på de jyske landeveje.
Og når vi nu snakker om, hvad for noget udstyr vi skal prøve at få folk til at installere i bilerne, så tror jeg, vi skal se meget mere på nogle fartkontrollerende instrumenter, altså de her fartspærrere eller noget teknologi, der gør, at en bil bremser af sig selv.
Dermed fik vi faktisk som et af de første lande sikkerhedsseler i alle biler, så det kunne jo godt være en vej at gå.
Det synes jeg ville være en bedre måde end at tvinge en afgift ned over alle danskere.
Rasmus Prehn (S), 2013-01-15:
Nu har vi socialdemokrater jo det tilfælles med Enhedslisten, at vi er optaget af, at også dem, der har mindst, skal have en fair chance her i livet.
Lad os tage det konkrete eksempel, at en hårdtarbejdende enlig mor til to, der har cyklet gennem 5-6 år, endelig har fået sparet sammen til en af de her nye små billige miljørigtige biler.
Hun kunne aldrig drømme om selv på en fredag aften at drikke noget, der var stærkere end Ribenasaft.
Så kommer hr. Henning Hyllested og hr. Kim Christiansen og pådutter den her kvinde, at hun skal af med 10.000 kr. ekstra for en alkolås – noget, hun ikke har brug for, noget, der bare med til at mistænkeliggøre hende, noget, som forekommer helt malplaceret, eftersom hun aldrig kunne finde på at køre spirituskørsel.
Det er den sammenhæng, jeg gerne vil have Enhedslistens hr. Henning Hyllested til at kunne se.
Skal hun virkelig pålægges så stor en udgift?
Hvis vi kan kortlægge, at der er mulighed for at gøre det billigere og nemmere og bedre osv., så kan vi diskutere det, men det er relativt dyrt.
Selv hvis der var 3.000 eller 4.000 kr., der var tale om,
ville det være et meget stort beløb, man pådutter nogle, som egentlig er lovlydige.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Nu nævnte hr. Andreas Steenberg, at det var et blæseinstrument.
Men det er korrekt, at det er en anordning, der skal pustes i, og hvis promillen viser mere end det, der er tilladt, kan man ganske enkelt ikke starte sin bil.
Det er jo simpelt hen keep it simple, som man ville have sagt på nydansk.
Hr. Andreas Steenberg prøver så at male et eller andet skræmmebillede op med 10.000 kr. for en alkolås, men det koster en alkolås altså ikke i dag.
De fås langt billigere, og så bilder jeg mig ind, at når sådan noget bliver sat lidt i storskala og det er bilproducenterne, der står for en masseproduktion af de her godkendte alkolåse – naturligvis ud fra nogle specifikationer, som man fastsætter – vil det ikke vil betyde en fordyrelse, når vi når frem til 2015, i forhold til nyprisen på en bil.
Den vil i hvert fald været så minimal, så jeg vil godt være med til at udsætte bilisterne for, at den skulle stige med 1.000 eller 1.500 kr.
Folk betaler i dag gladeligt 4.000-5.000 kr. for fire nye alufælge, så mon ikke også man kunne leve med det her for at øge trafiksikkerheden og sørge for, at vi får færre dræbte.
Så med hensyn til det der regnestykke med 25 milliarder, og om vi får nok for pengene, vil jeg spørge: Hvem er det, der skal have nok for pengene?
må jeg spørge hr. Andreas Steenberg.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-15:
Ork jo, men jeg kan alligevel ikke undlade at kommentere hr. Rasmus Prehns kommentar her: På baggrund af et lille mindretal – ja, lille og lille – kriminaliserer man store dele af befolkningen.
Og jeg havde nær sagt: Hvad så?
Tror hr. Rasmus Prehn, at folk også vil føle sig kriminaliseret?
Altinget har jo gennemført en spørgeundersøgelse, som viser, at forslaget om at indføre alkolåse i nye biler støttes af over 70 pct. af den danske befolkning, så jeg tror, det er en falsk problemstilling, hr. Rasmus Prehn og andre opstiller her.
Jeg tror ikke, det er noget problem for den danske befolkning og for de danske bilister, hvis man kan være med til at afskaffe et problem, som jo også rammer de lovlydige, hvis de bliver påkørt eller kørt ned eller smadret af en spritbilist.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Nu gik hr. Kim Christiansen jo ikke videre i X Factor, men jeg så programmet, og jeg er med på, at hr. Kim Christiansen ved mere om musik, end jeg gør.
Så jeg tager det her med blæseinstrumentet til mig og er med på, at der er forskel på de to ting.
Nu er det sådan, at Danmark jo ikke er et specielt stort land, så det der med, at der kommer et kæmpe marked for alkolåse, hvis vi siger, at der skal være det i alle nye biler, tror jeg ikke på.
Der skal vi nok igennem EU, og det ved jeg jo at hr. Kim Christiansen ikke er den store tilhænger af.
Men hvis EU sagde, at nu skulle alle nye biler i EU have alkolåse, er jeg fuldstændig enig, og så tror jeg, at det ville blive relativt billigt, fordi så sætter man den i ude på fabrikken.
Men det, vi ude i her, er, at vi også skal opbygge et statsligt kontrolsystem, som skal ud og sætte en alkolås i og teste den og sørge for, at der ikke kan være snyd og alt muligt.
Så derfor er jeg ikke enig i, at det bare bliver 1.000 eller 2.000 kr.
Det kan godt være, at det er mindre end 10.000 kr., men jeg er helt sikker på, at det vil være en væsentlig udgift.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-15:
Jeg vil tage fat i noget andet, som hr. Andreas Steenberg og flere andre ordførere har nævnt, nemlig at det her ville være at kriminalisere en masse mennesker.
Gør det slet ikke indtryk på hr. Andreas Steenberg, at en undersøgelse offentliggjort på www.altinget.dk i december måned, viste, at over 70 pct. af danskerne faktisk synes, at det er helt o.k., er der kommer alkolås i alle biler?
Er det så at trække noget ned over hovedet på folk?
Det tror jeg ikke er sket i Folketinget endnu.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Nu brugte jeg ikke udtrykket kriminalisere.
Jeg sagde, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at alle lovlydige borgere skal betale den her udgift på nogle tusinde kroner til en alkolås.
Jeg tror måske også, at Altinget har glemt at spørge folk om det, for hvis jeg nu bliver spurgt, om det ikke er o.k., at der en alkolås, så ville jeg da også tænke: Jo, o.k.
Men hvis jeg lige blev gjort opmærksom på, at det altså ville koste mig en del tusindkronesedler, så tror jeg, at jeg ville blive mere skeptisk, og derfor tror jeg, at støtten er mindre end 70 pct.
Men det er i øvrigt ikke det, der skal afgøre det.
Altså, jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi pålægger alle danskere en udgift til en alkolås, fordi en meget, meget lille del af bilisterne er så dumme, at de vælger at køre, efter de har drukket alkohol.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-15:
Det undrer mig lidt, at hr. Andreas Steenberg er så voldsomt optaget af og så bekymret over, at det skulle være så dyrt og ganske forfærdeligt, når folk skal anskaffe sig en bil, osv. osv.
Jeg troede sådan set, at De Radikale havde en ambition om at mindske bilkørslen i det her land, og man kan jo sige, at dyrere biler om ikke andet ville bidrage til det.
Airbags har været dyre at installere, og sikkerhedsseler har såmænd også været det engang og er det vel stadigvæk, og man kunne også nævne ABS-bremser.
Altså, man kan jo nævne en masse ting.
Det koster jo selvfølgelig alt sammen, og det samme vil alkolåse selvfølgelig gøre, så hvad er bekymringen lige pludselig i forhold til alkolåsen?
Det ville med et enkelt slag – eller noget, der ligner et enkelt slag – stort set fjerne det problem, vi har med spritbilisme, og dermed også fjerne en af de helt store årsager til ulykker på vejene.
Jacob Jensen (V), 2013-01-15:
Det er sådan set bare et mere lavpraktisk spørgsmål.
Jeg skal bare høre, om de eksperter også omfatter erhvervsorganisationer – altså virksomhederne, som jo også skal være en del af det her, hvis det skal lykkes, jævnfør hvad vi tidligere i dag har diskuteret – så man kan få den tillidsskabende debat om de erfaringer, gode som dårlige, som man har gjort sig, sådan at man på hver sin side af bordet kan føle tillid.
Altså, vil de også blive en del af det arbejde, som ministeren forestiller sig?
Jeg skyder sådan set ikke ordføreren noget i skoene.
For jeg synes ikke, at ordføreren egentlig gav udtryk for, at der kunne være noget positivt omkring det at spørge til pris og kvalitet.
Men jeg forstår, at det går Enhedslisten sådan set også ind for, altså at de kan se situationer, hvor det faktisk er en fordel for samfundet, herunder den skatteborger, der skal betale, herunder den borger, at der skal modtage en given service, at man faktisk får tjekket, om den offentlige leverandør også er den bedste, mest hensigtsmæssige, mest effektive til den opgaveløsning, der nu skal være.
Så det vil jeg gerne kvittere for at Enhedslisten faktisk også går ind for.
Finn Sørensen (EL), 2013-01-15:
Nej, det kan man jo ikke være i virkelighedens verden.
Der må man jo i den enkelte kommune se på, hvordan man får løst opgaverne.
Så det, at vi ligesom bliver skudt i skoene, at vi under ingen omstændigheder vil medvirke til udlicitering,
er ikke rigtigt, for det kan man jo ikke afvise.
For der kan være nogle opgaver, nogle driftsopgaver, nogle tekniske opgaver, hvor kommunen i den konkrete situation ikke besidder den nødvendige kapacitet, og så kan man jo blive nødt til at entrere med private virksomheder.
Det sker jo hver dag i forhold til byggeopgaver og andre opgaver.
Så at skyde os i skoene, at vi har et eller andet religiøst forhold til det, må jeg jo så afvise.
Jacob Jensen (V), 2013-01-15:
Jeg vover at stille et spørgsmål trods alt, og tak for det.
Nej, jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår Enhedslistens ordfører korrekt.
Er det sådan, at Enhedslisten er imod enhver form for konkurrenceudsættelse i enhver forstand?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-15:
Når jeg sagde inden for rimelighedens grænser, kiggede jeg mere på opgavevaretagelsen.
Der ved vi jo selvfølgelig er der forskel på de forskellige politiske partier, med hensyn til hvor meget man synes der skal i udbud.
Vi kan dog også se, at pragmatismen lever i kommunerne, for der er faktisk en lille smule flere socialdemokratiske borgmestre, som sender ting i udbud, end der er Venstreborgmestre.
Det ligger nogenlunde lige.
Så når fru Eva Kjer Hansen spørger mig, om det skal være mere eller mindre i forhold til procentsatser, vil jeg sige: Det overlader jeg trygt til kommunerne.
Det er derfor, vi har et kommunalt selvstyre, og folk stemmer på folk derude, så de kan vælge politikere, som på den måde varetager opgaven bedst muligt.
Og jeg synes ikke, og SF synes ikke, at en skoles opgaver skal sendes i udbud.
Der har vi folkeskoler, og vi har frie skoler.
Så det var et eksempel på noget, der ikke skal sendes i udbud.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-01-15:
Men nu handler det her om ordførerens mening.
Det, jeg spørger til, er: Hvad mener ordføreren, når ordføreren siger: Udbud inden for rimelighedens grænse?
Hvad er rimelighedens grænse for SF's ordfører i den her sag?
Vil ordføreren tage et initiativ i forbindelse med udbuddet, hvis det efter de ændrede regler bliver mindre end i dag, eller hvor er grænsen?
Er det 50 pct. eller 80 pct., eller er det 10 pct.?
Man må da kunne få et klarere svar fra SF's ordfører på, hvad udbuddet inden for rimelighedens grænser er, når ordføreren selv bruger det udtryk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-15:
Jamen jeg er helt sikker på, at der er nogle kommuner, der godt kunne sende nogle flere ting i udbud i dag for netop at få belyst, om deres opgavevaretagelse er så god, som den kan være.
Det er der andre kommuner, der ikke gør.
Vi har et lokalt demokrati, vi har kommunalt selvstyre med valgte politikere.
Der må befolkningen i kommunerne jo så vælge politikere, som de synes varetager opgaven
bedst muligt.
Så jeg tror, det er meget forskelligt fra kommune til kommune, og det kan vi jo også se på tallene, nemlig at de kommuner, der sender mest i udbud, sender dobbelt så meget i udbud som dem, der sender mindst i udbud.
Og ud af den toptre, kan man sige, over de kommuner, der sender mest i udbud, er der to små økommuner.
Og der giver det sikkert rigtig, rigtig meget mening – uden at jeg ved noget konkret om dem.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-01-15:
Nu nærmer vi os jo nogle svar på spørgsmål, som er uden for rimelighedens grænse.
Altså, ordføreren blander jo nu fuldstændig myndighedsopgaver og driftsopgaver sammen.
Vi diskuterer jo ikke udbud af myndighedsopgaver.
Det er jo helt grotesk at svare på den måde.
Det, der blev spurgt til, er, hvad ordførerens synspunkter om, hvad der er rimelighedens grænse, er, når vi taler om driftsopgaver.
Kunne jeg ikke bare spørge ordføreren om den her definition på rimelighedens grænse: Er det mere, eller er det mindre, i forhold til hvad kommunerne udbyder i dag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-15:
Jeg synes egentlig, at det illustrerer det meget godt, så uanset om Tingets ærværdige medlemmer synes, det er interessant eller ej, vil jeg gerne lige have mulighed for at svare hr. Morten Marinus.
Det, der skete, var jo, at der skulle laves et udbud, der skulle løbe over 3 år.
Så fandt man ud af, at kommunens tilbud over 3 år var billigst, men det var egentlig ikke det, man ville, fordi man ville have en privat aktør ind, så man lavede tidshorisonten om – så det var en teknisk manøvre – så man rent faktisk fik et billigere tilbud ved den private.
Men problemet var jo, at den her private aktør havde en form for monopol, og den kvinde, som hr. Morten Marinus taler om, som netop har ønsket at levere nogle ydelser, har haft meget svært ved det.
Så jeg synes, at det her illustrerer, at man altså skal kigge på de omkostninger, der kan være ved at sende noget i udbud.
Ligesom vi ikke ønsker et offentligt monopol på nogle områder, ønsker vi da heller ikke et privat monopol, som ikke engang er ansvarlig over for befolkningen på den måde, som politikere jo er.
Morten Marinus (DF), 2013-01-15:
Jeg bliver nødt til at irettesætte ordføreren en gang til.
Der har ikke været monopol, der er ikke monopol.
Når man ligefrem fra SF's ordførers side går ned i sådan en konkret sag, er man jo også nødt til at tage alle aspekter med.
Den offentlige madservice i Jammerbugt Kommune var årene før det kommet ud med et underskud, jeg mener, at det sidste år var på 1,4 mio. kr. ud over det budgetterede, så der var altså stor forskel i de priser, man fik fremlagt.
Senere hen, nu her 2 år efter, er brugere tilfredse, ældrerådet er tilfreds, der har været prøvesmagning, der har været debat, man er tilfreds.
Så man skal lade være med at begynde at sige, at det var en dårlig aftale.
Det var det ikke.
Den var faktisk rigtig god.
Det er også rigtig godt for de private, som nu har startet egen virksomhed.
Det er stadig væk rigtig godt for de private, som også havde kromad til ældre før det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-01-15:
Nu er det jo selvfølgelig en lidt dum diskussion, når hr. Morten Marinus ikke kan få lov at svare mig.
Jeg vil meget gerne følge op på den her diskussion, fordi jeg synes, at den er principiel på nogle områder, men der var én aktør, der afgav et tilbud.
Det er vel ikke det, vi gerne vil have, når vi sender ting i udbud.
Det er vel, at der er en bred vifte af private aktører, som kan konkurrere på pris og på kvalitet, og så kan det så afspejle sig i, om kommunen er lige så dygtig til det eller ej.
Men jeg vil meget gerne fortsætte diskussionen med hr. Morten Marinus et andet sted.