runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2014-04-09:
Så den del kan ministeren jo sådan set godt spare sig for at sige, fordi det er vi selvfølgelig fuldstændig enige i.
Men vi synes jo også fra Venstres side, at det er vigtigt at skabe nogle private arbejdspladser.
En af de ting, vi kan se fungerer, er jo så at give skattelettelser til erhvervslivet.
Og det mente ministeren jo også for et år siden, da ministeren var med til at lette skatterne for erhvervslivet.
Det var så godt nok på baggrund af nogle besparelser i kontanthjælpssystemet bl.a., men mit spørgsmål til ministeren nu kunne jo så bare være: Har det her været til behandling i økonomiudvalget?
Kan ministeren bekræfte, at regeringen planlægger at spare 400-600 mio. kr. på beskæftigelsesindsatsen i regeringens kommende vækstudspil og bruge pengene på skattelettelser, sådan som det er omtalt i Ekstra Bladet den 4. april 2014?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-09:
Svaret er nej.
Inger Støjberg (V), 2014-04-09:
Det er meget sjældent, man hører en minister sige, at det var en uklog prioritering, hun foretog.
Det var i øvrigt en prioritering, man foretog sammen med os i Venstre.
Når nu ministeren bliver ved med at sige, at jeg tilsyneladende har misforstået det hele, så forstår jeg det sådan set slet ikke, for det er jo det, der har givet det helt store bråvallaslag bl.a. i Socialdemokratiet og helt ind i SF.
Det er den opfattelse, jeg har af den kontanthjælpsreform, som man lavede sidste år, nemlig at man skar ned på kontanthjælpen, og så brugte man pengene på selskabsskattelettelser i stedet for.
Det var jo en prioritering, som vi var enige i.
Vi var jo enige i den kontanthjælpsreform, som blev gennemført.
Jeg vil bare her til sidst spørge ministeren, om ministeren synes, at det kunne være en farbar vej, at vi forbedrede beskæftigelsessystemet sammen i de forhandlinger, som vi forhåbentlig snart skal i gang med, og at vi så bruger pengene til at lette skatterne for virksomhederne, så man kan få skabt nogle flere private arbejdspladser til gavn for både ufaglærte og faglærte, unge og gamle, indvandrere og alle andre, der er i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-09:
Men det er ikke, som det er beskrevet i avisen – og det har landets finansminister jo allerede gjort meget, meget klart.
Og på sin egen måde er det mageløst, at min forgænger, som man kan beskylde for meget, men jo ikke for at føre en ret god beskæftigelsespolitik, tropper op i Folketingssalen igen i dag med et eneste ønske, nemlig at spare på de arbejdsløse, og uden et eneste ord om, hvordan der sikres en bedre beskæftigelsespolitik.
Jeg bliver bare nødt til at sige helt stilfærdigt, at mine prioriteringer er anderledes.
For der er fortsat rigtig mange mennesker, der bliver ramt af arbejdsløshed i Danmark.
Mange af dem kommer i arbejde af egen kraft, og det er positivt, men der er også nogle, der har brug for hjælp.
Det er dem, der ikke behersker det danske sprog ret godt; dem, der måske har forældede kompetencer; dem, der er blevet ramt særlig hårdt af krisen; dem, der ikke fik en uddannelse, dengang de var unge.
Alle de mennesker vil vi gerne hjælpe tilbage på arbejdsmarkedet, og det er det, vi ønsker at bruge vores energi på.
Inger Støjberg (V), 2014-04-09:
Jamen alt det her kan vi jo sagtens være enige om, men jeg kan så ikke forstå, at ministeren synes, det er så utroligt, at vi i Venstre gerne vil være med til at forbedre beskæftigelsessystemet.
Jeg sagde også, da jeg var beskæftigelsesminister, at der var ting, der ikke fungerede så godt.
Og en af de ting, som vi godt kunne forestille os at kigge på, var jo 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det er noget af det, der er rigtig mange penge i, så det kunne man spare nogle penge på, som kunne lægges over til skattelettelser til virksomhederne, altså så vi kan få nogle flere private arbejdspladser.
Det er jo sådan set i al sin enkelhed det, jeg spørger ministeren om i dag.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-09:
Jeg har jo svaret på spørgsmålet.
Jeg har endda gjort det så klart, som man overhovedet kan, ved at sige nej – og det gør jeg meget gerne igen.
Det, der driver regeringen i den her sag, er at sikre kvalitet i indsatsen og ikke mindst sikre, at nogle af de mennesker, der ulykkeligvis er blevet ramt af arbejdsløshed, kan få lov til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Så kan man jo have alle mulige holdninger til, hvad man ønsker at bruge penge på, og det er jo ofte også en interessant diskussion, men kunne vi ikke bare for en gangs skyld have fokus på de mennesker, det her også handler om, nemlig dem, der ulykkeligvis har mistet deres arbejde – og det er altså dem, vi er optaget af.
Statsministeren har sagt det i andre sammenhænge også: Vi er optaget af at sikre en beskæftigelsespolitik, der virker, så vi sørger for, at flere mennesker kommer i varig beskæftigelse.
Og så skal vi behandle mennesker ordentligt.
Det er det, der driver os.
Inger Støjberg (V), 2014-04-09:
Ja, det må man sige var et kort svar og jo da især, når man ser på baggrunden for Ekstra Bladets artikel, som jeg står med her i hånden.
For Ekstra Bladet kan jo beskrive, at avisen er kommet i besiddelse af et internt regeringsnotat, og i øvrigt helt i detaljer beskrive det notat, som regeringen har drøftet på et økonomiudvalgsmøde; det kan man også læse i avisen.
Så på en eller anden måde må der jo blive arbejdet med den her sag.
Jeg kan kun sige, at jeg da blev glad, da jeg læste artiklen i Ekstra Bladet.
Det er ikke hver dag, vi bliver glade, når vi læser Ekstra Bladet, men den her gang syntes jeg faktisk, det var rigtig godt at kunne konstatere, at ministeren og regeringen jo tilsyneladende er i bevægelse, når det gælder om at se på, om man kan forbedre beskæftigelsesindsatsen og så bruge de penge, som beskæftigelsesindsatsen forbedres med, på at lette skatterne for erhvervslivet, så vi kan skabe nogle flere private arbejdspladser.
Den bevægelse synes jeg jo er rigtig god, og det er selvfølgelig derfor, at jeg spørger til det i dag.
For der skal jo ikke mangle opbakning fra Venstres side på det her felt, i og med at det jo også er et forslag, som vi selv tidligere er kommet med.
Så det kan heller ikke komme bag på ministeren, at vi selvfølgelig bakker op om det her, hvis det er, som det er beskrevet i avisen, hvilket alt jo tyder på, i og med at avisen har kunnet fremlægge tabeller og sådan noget; det er jo ikke noget, man bare lige gør ud af den blå luft.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Hvad er årsagen til, at regeringen vil lave den mest gennemgribende reform af folkekirken siden reformationen med et kirkeråd?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
Disse ord har været at læse i grundloven siden 1849.
Under drøftelserne i den grundlovgivende rigsforsamling blev intentionerne med bestemmelsen beskrevet således, at der skulle udformes en lov, der skulle: »[...] bestemme Formerne og Grænserne for den Medvirken, som Kirkesamfundet selv bør have ved Sammes Bestyrelse«.
Ideen om en øget indflydelse på folkekirken, som reguleres ved lov, er ikke på nogen måde ny.
Det har faktisk været med, lige siden grundloven kom første gang i 1849.
Det er jeg personligt meget optaget af.
Uanset om vi sidder i regering eller ej, har det altid stået sådan for mig med min historiske interesse, at man burde svare på den opfordring, som der er i § 66.
Det er baggrunden for, at jeg bl.a. er glad over, at jeg er blevet kirkeminister og skal varetage opgaven med at forvalte den betænkning, der er kommet på baggrund af styringsudvalgets arbejde og samarbejde med partierne i Folketinget.
Det er jo ikke regeringen, der beslutter noget selv her; det er partierne i Folketinget, der er med til at afgøre, hvad der skal ske.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Tak for svaret.
Altså, man kan diskutere den her såkaldte løfteparagraf, hvilket også er blevet gjort.
Det var sådan set det.
Der har jo ikke været en stor og vild diskussion om den her paragraf, heller ikke i annalerne.
Det er faktisk svært at få øje på, om det overhovedet har været diskuteret.
Det, jeg så synes, er, at så former historien det sådan, at vi faktisk ud fra en almindelig sædvane og praksis med den ramme, som der er, får en af verdens bedste kirkeordninger.
Det er så også derfor, jeg synes, at det vil være utrolig sørgeligt, hvis en paragraf i grundloven, som ikke ret mange, i hvert fald da den blev udformet, har tillagt særlig stor værdi, ligesom pludselig bliver årsag til, at den her fine ordning, som vi har i folkekirken, bliver ændret radikalt, og at vi også kommer til at ødelægge den folkelige forankring, ved at vi får et kirkeråd.
Det forudser jeg altså at vi kommer til at gøre, hvis vi får sådan et paveråd, der skal sidde og udtale sig på folkekirkens vegne.
Jeg kan i hvert fald godt for mit eget vedkommende se – og jeg ved egentlig ikke, om det er spørgsmål – hvad det er, der har været styrken i den folkekirkeordning, vi har, og så kan jeg også godt blæse på den her § 66, for jeg mener ikke, at det spørgsmål, den stiller, har været ret vigtigt at få besvaret, i hvert fald ikke for dem, der lavede paragraffen.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
[Lydudfald]
... Christian Langballes synspunkt på spørgsmålet, og jeg er bare uenig, idet jeg har en anden holdning selv, fordi jeg synes, det er en løfteparagraf.
Man har stillet noget i udsigt, og man må også notere sig – det har jeg i hvert fald gjort – at der er et flertal i udvalget omkring folkekirkens styrelse, som er enige om, at der skal lovgives på det her område på den ene eller på den anden måde.
Det betyder også, at alle de instanser, som er berørt, er repræsenteret i det styringsudvalg – fra menighedsrådene over præster osv. til biskopperne.
Derfor er det jo ikke uden betydning, at der er et flertal, der repræsenterer folkekirkens landskab, hvis man kan kalde det det, som er enige om, at der skal lovgives.
Så er de uenige om forskellige forhold i forbindelse med den lovgivning, men der er et flertal.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Man kan jo altid diskutere, hvor meget den her kommission repræsenterer det almindelige folkekirkelige landskab.
Sagen er jo, at folk, som folk er flest, og det vil også sige de folk, der sidder i menighedsrådene, som i øvrigt har lavet et høringssvar til det oplæg, der kom, og hvor der er et klart flertal, der siger nej, ikke nødvendigvis vil gå ind i en kommission.
De vil heller ikke sidde i et kirkeråd.
Det vil være de her kirkelige aktivister, der kommer til at dominere et kirkeråd, hvis det kommer.
Det siger jo lidt om, hvad det er for en diskussion, vi har, nemlig om folkekirken, og hvad det er for en kirke.
Er det den kirke, der tager sit udgangspunkt i sognet, eller er det den kirke, som har en kirkelig elite, der utrolig gerne, altid gerne har villet sætte sig på folkekirken og gøre den til et talerør for deres egne synspunkter.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
Det vil efter min opfattelse slet ikke kunne lade sig gøre med det forslag, der ligger i Styringsudvalgets betænkning.
Der er det helt klart indkranset, hvad det i givet fald er, en valgt forsamling skal forholde sig til.
Og der er heller ikke frit spil.
Hvad angår økonomien, skal man lægge sig inden for nogle rammer, som kirkeministeren afstikker, og nogle principper, som kirkeministeren angiver.
Når det drejer sig om indre anliggender, er det jo også koncentreret om de indre anliggender, som i dag ordnes ved kongelig resolution og kongelig anordning, altså de to kategorier, og derfor er det jo afgrænset, hvad det er for materie, man skal beskæftige sig med.
Uden at jeg dermed tager stilling for eller imod, prøver jeg bare at retfærdiggøre det, der er sket.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Jeg er fuldstændig sikker på, at der i den svenske og den norske kirke har været præcis de samme overvejelser om at nedsætte den her kommission.
Når jeg så ser det svenske kirkeråd og det norske kirkeråd, må jeg bare konstatere, at det altså er kirkeråd, der så lige pludselig – selv om det er noget, der kaldes indre anliggender – har fundet anledning til at udtale sig om politiske emner, fordi man dækker det ind under, at det også har noget med kirken at gøre.
Man kan nævne konflikten mellem Palæstina og Israel, som det norske kirkeråd gik ud og udtalte sig om, hvor man så fandt nogle henvisninger i Bibelen til Jerusalem, og så sagde man, at det var det samme.
Og det var så kirkens indre anliggender, så på den måde kan man også drive politik ud fra de indre anliggender.
Når det kommer til stykket, bestemmer man nemlig selv, hvad de indre anliggender er.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-09:
En af vores tidligere kollegaer, som desværre ikke er her mere, nemlig Erling Olsen, sagde jo engang meget, meget klogt, at det i politik altid er værre at tabe hovedet end at tabe ansigt.
Derfor synes jeg faktisk ikke, man skal være specielt tilbageholdende som minister, hvis man foretager sig dispositioner eller træffer beslutninger, som man efterfølgende kan se ikke har haft den effekt, man i virkeligheden havde ønsket.
Det tror jeg ville klæde os alle sammen at kunne gøre.
Kontanthjælpsreformen har jeg personlig meget stor fidus til, fordi jeg synes det giver rigtig god mening, at vores unge kontanthjælpsmodtagere skal i gang med uddannelse i stedet for at være på kontanthjælp.
Det er jo derfor, jeg bliver ved med at dvæle så meget ved dem.
Egentlig glæder det mig, hvis vi har kunnet bruge spørgetimen i dag til at rette en af de misforståelser, der har været, om kontanthjælpsreformen, for vi har ikke lavet store besparelser på kontanthjælpsområdet for at flytte pengene væk.
Vi har lavet nogle ændringer på ydelsesområdet, og ja, der er nogle mennesker, der bliver hårdt ramt af det, men vi har valgt at bruge de penge til at investere i menneskers fremtid.
Og jeg vil til enhver tid hellere stille krav til de stærke unge om, at de skal gå i uddannelse, og finansiere det uddannelsesløft end at køre videre med de gamle regler.
Derfor synes jeg stadig væk, at kontanthjælpsreformen var en ualmindelig klog beslutning, og jeg håber, at vi snart begynder at se nogle positive effekter deraf.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
Det er korrekt, fordi jeg er meget varsom med, hvad jeg siger på nuværende tidspunkt af respekt for høringsprocessen og af respekt for de forhandlinger, der skal foregå med partierne efterfølgende.
Men det er klart, at regeringen jo vedkender sig et regeringsgrundlag, hvor det står formuleret, at man gerne vil se på en styringsform af folkekirken, og det vil jeg gerne uddybe i svaret til næste spørgsmål.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Nu går jeg ud fra, at ministeren er enig i, at det jo er regeringen, der har nedsat den her kirkekommission, så jeg går ud fra, at regeringen i udgangspunktet har nogle holdninger til folkekirken og holdninger til, hvordan man så at sige giver folkekirken penge.
Min store bekymring – jeg tør godt at sige, hvad jeg mener – er selvfølgelig, at bloktilskuddet eller en bloktilskudsordning jo fordrer, at der sidder en instans i den anden ende, som modtager det.
Den, der får pengene, er også den, der bestemmer.
Hvis man nu forestiller sig, at der kommer det her kirkeråd, så er det, man gør, og som jeg synes er dybt problematisk – jeg mener faktisk, det er noget af en katastrofe, hvis det sker – i virkeligheden, at man tager de penge, som er ude i sognene.
Dem flytter man så ind i et kirkeråd, så de kommer til at bestemme over pengene, og det synes jeg egentlig ville være synd, for vores folkekirke er netop bygget op på, at det er sognet, der er centrum.
Både inden for bloktilskud og bloktilskudsordningen og inden for kirkeforfatning og måske kirkeråd synes jeg, at det, der sker, er meget, meget synd og lidt trist.
Jeg vil i hvert fald gøre mit til, at det ikke sker.
Men kan kirkeministeren se, at der er en problemstilling, som er værd at overveje, eller hvad?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
Diskussionen om at indføre en bloktilskudsordning for folkekirken er jo ikke en ny diskussion.
Tværtimod har spørgsmålet været drøftet indgående i betænkning 1511 om omlægning af statens tilskud til folkekirken til bloktilskud fra oktober 2009 og nu også i styringsudvalget.
I kommissoriet for styringsudvalget står der, at udvalget skal overveje at komme med eventuelle forslag til en omlægning af statens tilskud til folkekirken.
Og det fremgår af betænkningen om folkekirkens styre, at der i udvalget er forskellige holdninger til spørgsmålet om, hvorvidt statens støtte skal omlægges til et bloktilskud.
Et flertal på 11 medlemmer anbefaler dog en sådan omlægning.
Jeg vil derfor ikke på nuværende tidspunkt konkludere noget om resultatet af disse forhandlinger.
Regeringen har været indforstået med kommissoriet, og der har jo været bred politisk opbakning.
Partierne har bakket op om kommissoriet og udvalget.
Derfor må regeringen jo også være forberedt på, ligesom Folketingets partier må være forberedt på, at der kommer et forslag på det område, som er nævnt som et muligt område at stille forslag til.
Så vil jeg ikke konkludere noget som helst på nuværende tidspunkt, for jeg har respekt for den høring, der er sat i gang.
Den høring kan jo påvirke den stillingtagen, man har.
Det er jo bl.a. det, høringer kan bruges til.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Men igen, og jeg ville jo have ønsket, at den her kommission aldrig nogen sinde var blevet nedsat.
Jeg må så sige, at der da må være en grund til – og vi kommer ind på det i det næste spørgsmål – at man nedsætter den.
Altså, er det, fordi man i regeringen har nogle holdninger til, hvordan folkekirken skal se ud, også med hensyn til økonomi, eller er det bare sådan et eksperiment, hvor man kaster en æske tændstikker op i luften og så ser på, hvordan de tilfældigt lander, eller hvad?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-09:
Korrekt, men som spørgeren selv udtrykker det, hører det jo ind under det næste spørgsmål, så det vil jeg lige vente lidt med at kommentere, men bare understrege her, at det efter min opfattelse såmænd ikke er så interessant, præcis hvad en regering mener.
Det interessante er, når der skal forhandles om en løsning, og det bliver der jo, efter høringen er udløbet, altså i juni måned.
Så bliver der en forhandling med partierne.
Så skal jeg jo ikke stå på et eller andet stejlt synspunkt, fordi jeg sidder i en regering.
Jeg skal jo lytte til dem, jeg forhandler her med, herunder også hr. Christian Langballe.
Christian Langballe (DF), 2014-04-09:
Jeg prøver bare at udfritte ministeren med hensyn til den bloktilskudsordning, som jeg mener helt principielt også i virkeligheden vil fordre et kirkeråd i en eller anden forstand.
Jeg håbede så bare på måske antydningsvis at få sådan en form for pejlemærke, i forhold til hvor regeringen er på vej hen, eller hvorfor man overhovedet har nedsat den her kommission, og hvorfor det er bragt i spil.
Men jeg kan godt høre, at det får jeg lidt svært ved.
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Helt sikkert skal vi da se på, hvordan vi får de ledige i arbejde.
Det er også derfor, jeg siger, at i forbindelse med at vi gerne vil af med de 6 ugers selvvalgt uddannelse, skal vi have mere fokus på, hvad det er for kurser, der kan hjælpe de ledige i job.
Så kigger vi ikke på, om det er 6, 8, 10 eller 12 ugers kursus, de skal have for at få et job.
Vi har også nogle muligheder for at opkvalificere nogle, der har arbejde inden for nogle bestemte områder, hvor man kan få en faguddannelse på kortere tid.
Det er aftalt i forliget om erhvervsskolerne.
Det er også noget af det, man skal se på.
Det hele hænger sammen, så der er mange muligheder.
Med hensyn til dem, der har været ledige i lang tid, vil jeg gerne have, at vi bruger det her med voksenelevordningen noget mere, fordi det er en rigtig god ordning.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Tak til Venstres ordfører for markeringen af standpunkterne.
Men Venstre siger også, at der skal være arbejde til flere.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han tror så meget på sin egen idé, at han tør give danskerne en garanti for arbejde – ikke fuld beskæftigelse hvert år, det er vist for overmodigt, men f.eks. en garanti for, at man hvert andet år kunne være sikker på at have et arbejde, når man bor i et land som Danmark, eller, hvis vi skulle gå med livrem og seler, hvert tredje år f.eks., så alle danskere vidste, at der på et tidspunkt er en plads til dem, at der er brug for dem.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Jeg ved godt, at Enhedslistens førsteprioritet er sådan en jobgaranti til alle, uanset hvordan det går med økonomien og hvordan økonomien i øvrigt har det i Danmark.
I Venstre er vi sådan set optaget af, at vi får skabt flere job, og det er det, der skal være nøglen til, at vi får nedbragt vores ledighed.
Jeg håber også, at Enhedslisten anerkender, at hvis der er gode vilkår for de danske virksomheder, vil der også blive skabt job.
Vi mener sådan set, der er en ret tæt sammenhæng mellem gode vilkår for de danske virksomheder og så muligheden for at nedbringe ledigheden, men jeg ved ikke, om Enhedslisten anerkender den præmis.
Vi er sådan set optaget af, at når man er ledig, er der så gode muligheder for at få et job, at det er det, der sker.
Det er bedst for alle parter, for hvis en dagpengemodtager kommer i arbejde, sparer vi alle sammen 280.000 kr. om året.
Så for Venstre handler det sådan set om at skabe rigtig gode vilkår.
Hr. Christian Juhl nævner, at indtjeningen er i top.
Det kommer an på, hvilke virksomheder man kigger på.
Altså, der er mange små og mellemstore virksomheder, der ikke alle har det lige godt.
De knokler hver dag for overhovedet at overleve.
De har da brug for en hjælpende hånd, og den kan komme her fra Folketingets side.
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Venstre snakker meget om, at de vil skabe flere job, men de har ikke så meget selvtillid, at de tror på, at de kan skabe flere job.
Jeg snakker ikke kun om et par år, jeg snakker om disse år.
Indtjeningen er i top trods krisen.
Opsparingen i virksomhederne er i top.
Det vil sige, at virksomhederne i Danmark har rigtig, rigtig gode vilkår selv under krisen.
Hvorfor i alverden får vi så ikke flere i arbejde?
Det vil sige, at Venstres ideer ikke passer.
Der kommer ikke arbejde, ved at man giver virksomhederne bedre vilkår.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er Venstres idé så at spare på systemet for at trykke de arbejdsløse længere ned og give dem ringere levevilkår?
Er det det, der er planen med Venstres ideer?
Bent Bøgsted (DF), 2014-04-10:
Lad os kigge på det, der er kommet.
Venstre, Konservative og vel også Liberal Alliance har vel låst sig fast på, at der kan spares 4 mia. kr.
Så kommer der et notat fra Finansministeriet, fra finansministeren, der siger 3,6 mia. kr.
Jeg erkender, at det jo bare er noget, jeg har læst i avisen.
Andet kender jeg ikke til det.
Så der har været nogle tanker om, at der kan spares.
Vi i Dansk Folkeparti siger bare stille og roligt: Lad os nu gå ind til de her forhandlinger og se, hvordan vi kan lave en god indsats, der kan hjælpe de ledige, og så må vi se på, hvor stor besparelsen bliver.
Bagefter kan partierne finde ud af, hvad den besparelse skal bruges til.
Jeg ved ikke, hvor stor besparelsen vil være.
Det kan være, at det er 0,5 mia. kr.
Det kan være, at det er 1 mia. kr.
Det kan være, at det er 2 mia. kr.
Det ved jeg ikke, for vi er jo endnu ikke nået til at se på, hvordan indsatsen skal være.
Det vil vi gerne have gjort, inden vi siger, hvad pengene skal bruges til, for vi ved ikke, hvor mange penge der er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-10:
Jeg vil gerne følge tråden fra den tidligere spørger.
Det er rigtigt, som Carsten Koch har lagt frem, at man sådan set godt kan effektivisere indsatsen, gøre den mere målrettet og mere fokuseret.
Det bakker vi sådan set også op om i SF, for der er ingen grund til at spilde folks tid som arbejdsløse, hvis man kan få en endnu bedre indsats.
Men de penge ser vi så gerne brugt i beskæftigelsesindsatsen igen til f.eks. at sørge for en bedre opkvalificering af ufaglærte, fordi vi kan se, at vi får brug for flere faglærte.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være villig til at sige, at vi kan effektivisere, og at vi nok også kan gøre det klogere, men at de penge kan bruges til, at vi bliver endnu bedre til at få nogle af de arbejdsløse i arbejde.