runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Jo, det med, at vi har behov for arbejdskraft, er jo klart.
Der, hvor vi bliver nødt til at anerkende, at der er forskel på en privat virksomhed og så på det offentlige – det var jeg også inde på i sidste uge – er jo i forbindelse med, at en privat virksomhed nemmere, hvis den mangler arbejdskraft i Danmark, kan få en leverance, en underleverance eller noget andet, foretaget i udlandet; altså, at B&O får lavet en underleverance, eller at LEGO måske endda flytter ud osv., der, hvor der er arbejdskraft.
Men vi kan altså ikke forestille os, at vi tilbyder vores ældre at blive plejet ude i Asien, fordi der er et rigtig godt plejetilbud med masser af muligheder for at ansætte folk.
Der tror jeg nok, de fleste af os anerkender, at det tilbud skal vi give dem her i landet, og derfor er det også her i landet, vi skal have den arbejdskraft.
Derfor har vi en særlig opgave, når det handler om den offentlige sektor med hensyn til at tiltrække den nødvendige arbejdskraft.
Når det så handler om skattestoppet, og hvilken fødselsdag det kommer til at fejre, vil jeg sige, at det aner jeg ikke noget som helst om.
Jeg kan bare konstatere, at vi er i den paradoksale situation, at vi har sagt, at vi laver aftaler om skattestoppet 1 år ad gangen, og hvis vi får en fornuftig finanslov, står vi også bag skattestoppet, men samtidig med at vi gør det, bliver vi nærmest overhalet selv af SF, som nu begynder at tilslutte sig skattestoppet.
Hvis nu vi sagde, at vi gerne ville problematisere det med skattestoppet, må det som radikal være helt mærkværdigt at opleve, at de, man egentlig troede man måske på et eller andet niveau på et eller andet tidspunkt skulle være sammen med, og som man i hvert fald tidligere har lavet aftaler med, er ved at overhale Dansk Folkeparti i det her spørgsmål.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Ordføreren sagde i sit indlæg, at en af de største udfordringer er, at vi ikke har nok arbejdskraft, at vi ikke har nok til at løfte opgaverne – det kan være i den offentlige sektor, men det kan også være i den private sektor – og den analyse er vi fuldstændig enige i for Det Radikale Venstres vedkommende.
Jeg har i den anledning to spørgsmål: Tror hr. Thulesen Dahl på, at skattestoppet, som vi diskuterede tidligere, kommer til at fejre 90-årsfødselsdag?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er hr. Thulesen Dahl enig i vismændenes analyse, der siger, at skattestoppet gradvis udhuler de forbedringer, som vi før sommer vedtog i fællesskab om velfærdsaftalerne, altså, at skattestoppet udhuler de forbedringer, vi har lavet i fællesskab?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Det er jo et godt spørgsmål, for på den ene side skal der de penge til, der skal til, for at vi har en sikkerhed for, at kontrollen fungerer, og at de kontrolbesøg, de tilsynsbesøg, som vi vil have gennemført, rent faktisk også bliver gennemført.
På den anden side har jeg jo så også så stor respekt for nogle mennesker, vi har sat til at lave en uvildig undersøgelse, at jeg vil acceptere, at vi bliver nødt til at væbne os med så meget tålmodighed, at de når at komme med deres anbefalinger, inden vi konkluderer.
Vurderingen herfra er, at det, de vil komme med, er, at der skal flere penge til, og det vil sige, at så kommer vi ikke til at stå med status quo.
Men i hvilket omfang og hvordan de anbefaler det, synes jeg jo altså at de selv skal komme med.
Så bliver der spurgt, om vi tager Rigsrevisionens beretning med i betragtning.
Ja, det gør vi så sandelig.
Den har vi gennemgået, og det er fuldstændig rigtigt, at den kan konstatere, at siden 2000 har man ikke levet op til de tilsynsforpligtelser, man har, og derfor har vi haft et problem lige siden 2000, som ikke er blevet løst.
Det er selvfølgelig galt, at det ikke er løst, og det skal løses.
Pia Olsen (SF), 2006-12-13:
Skal jeg forstå hr. Kristian Thulesen Dahls bemærkning sådan, at hvis den uvildige undersøgelse er sådan lidt mere sløret end Rigsrevisionens rapport, ender vi i eftermiddag med at stå med status quo?
Eller er Rigsrevisionens rapport også med i Dansk Folkepartis overvejelser?
Og der står meget klart, at der er for lidt mandskab; der er skåret 228 stillinger væk.
Vi ønsker alle sammen at opgradere fødevarekontrollen, og det er også, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl siger at Dansk Folkeparti gør.
Vil vi så i sidste ende alligevel risikere at stå med status quo, fordi den uvildige undersøgelse viser, at det måske alligevel går, og bla bla bla?
Hvad vil hr. Kristian Thulesen Dahl svare på det i eftermiddag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Jeg skal jo finde mig i, at vi hver anden dag får at vide, at vi bestemmer alt for meget, og hver anden dag skal vi have at vide, at vi slet ikke bestemmer noget som helst, men bare lægger os fladt ned for regeringen.
Men om det er det ene eller det andet, der er rigtigt, må folk sådan set selv om.
Hvis vi har det meget godt med det, vi går og foretager os, er det jo i hvert fald sådan, det er.
Det er jo det, der er vigtigst, nemlig om man selv har det nogenlunde godt med det, man laver.
Med hensyn til det her med bevillingerne, og hvornår man nu kan få noget at vide, vil jeg sige, at hvis den uvildige rapport, sammenholdt med det, vi kan se ud fra Rigsrevisionens beretning, gør det klart, at der er behov for yderligere midler, jamen så er der behov for yderligere midler, og så er det ikke til diskussion, om der er det, for så er der det – det er jo derfor, vi har bestilt en uvildig undersøgelse af det – og så er det klart, at der skal findes flere midler.
Det, vi så får en diskussion af, er selvfølgelig, hvor mange og i hvilken takt de bør komme, for at vi får nytte af dem.
Men det er ikke til diskussion, hvis det er anbefalingen, at der skal flere midler til.
Pia Olsen (SF), 2006-12-13:
Dansk Folkeparti har adskillige gange udråbt sig selv som forbrugernes vagthund.
Men er Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke regeringens skødehund, og kunne man så ikke kalde det falsk varebetegnelse, hvilket i virkeligheden er ulovligt?
Rigsrevisionens rapport viser jo netop, at der er for lidt mandskab til fødevarekontrollen, og eftersom Dansk Folkeparti har sat et afgørende fingeraftryk på alle den her regerings finanslove, er det vel i virkeligheden også Dansk Folkepartis ansvar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Umiddelbart er det jo en historisk dag, for jeg hører sådan set ikke nogen divergens, uenighed, mellem det, fru Line Barfod siger, og det, vi står for.
Altså, en meget stor del af arbejdet med en kvalitetsreform af den offentlige sektor består jo lige præcis i at gøre de offentlige arbejdspladser så tilstrækkeligt attraktive, at folk vil søge de pladser, søge de stillinger.
Det, vi kan se foran os som en af de absolut største udfordringer i vort velfærdssamfund, er jo at sikre, at vi har tilstrækkeligt med hænder i den offentlige sektor til de mest basale velfærdsydelser.
Vi vil jo ikke have et samfund, hvor vi ikke kan pleje vores ældre, fordi vi ikke kan få ansat folk i ældresektoren.
Og det er jo en af grundene til, at det også var så vigtigt for os, da vi lavede finansloven for 2007, som vi nu debatterer, at vi fik meddelt klart og tydeligt, at vi ikke tror på, at den her kvalitetsreform, den her omstilling af den offentlige sektor, kan ske, uden at der kommer penge med.
Det har jo virkelig været en overraskelse for os, at venstrefløjen med Socialdemokratiet i spidsen stemte imod i sidste uge, stemte imod at bruge 250 mio. kr. mere, altså en kvart milliard mere, næste år på den offentlige sektor.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Børnene, pædagogerne, pædagogmedhjælperne og forældrene kan jo se, hvad det er for en virkelighed, der er ude i børnehaverne og vuggestuerne, hvor de oplever, at de ansatte skal løbe hurtigere og hurtigere, og at der er mindre og mindre tid til det enkelte barn, både fordi der i mange kommuner bliver flere børn pr. voksen, og fordi de bliver pålagt flere og flere opgaver, hvor de voksne skal sidde og lave bureaukrati i stedet for at tage sig af børnene.
Derfor kan man jo selv sammenligne den virkelighed, man kender, med det, som hr. Kristian Thulesen Dahl står og læser højt af.
Men det, jeg spurgte til helt konkret, var kvalitetsreformen.
Hr. Thulesen Dahl sagde i sit indlæg, at der er masser af medarbejdere i den offentlige sektor, der knokler for at gøre det godt, og det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor har jeg også meget svært ved at se, hvordan man forestiller sig at lave en kvalitetsreform, hvor der med færre hænder skal gøres mere og det skal gøres bedre, frem for at sige, at man vil lytte til medarbejderne og faktisk sikre, at der kommer de flere hænder i den offentlige sektor, som der er brug for, hvis vi skal tage os ordentligt af vores børn og vores syge og vores ældre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Det var mange spørgsmål på én gang fra fru Line Barfod; det må jeg sige.
Men lad mig nu prøve at tage en enkelt ting op, som var med i spørgsmålet, nemlig forholdene for børnene, og sige, hvordan det nu er med det.
Det har jo nemlig været sagt, at vi generelt sådan skærer ned i udgifterne til børnepasning.
Det skal bemærkes, at der heri ikke er taget højde for børnepuljen i 2007 på de 200 mio. kr., som et flertal i Folketinget, altså Dansk Folkeparti og regeringen, netop har indgået forlig om i de verserende finanslovforhandlinger.
Hvis man korrigerer for den pulje, er der flere penge til rådighed.
Det er bare for lige at sige, når man nu spørger om, hvad vi lover, og hvad vi holder og sådan noget, at man altså tager udgangspunkt i en masse oplysninger, hvor man i bedste fald er uenig med dem, der sidder og laver budgetterne ude i kommunerne på de områder.
Så derfor skal man lige være enig om, hvad der er op og ned, hvad der er rigtigt og forkert, inden man kan finde ud af bagefter at konkludere, om vi har holdt, hvad vi har lovet, eller vi ikke har det.
For vi mener faktisk, at vi har holdt det.
Vi er meget, meget skeptiske over for øget brugerbetaling i den offentlige sektor.
Det er vi, fordi vi er bange for, det vil blive brugt til bare i virkeligheden at hæve skattebetalingen eller forringe de servicetilbud, man giver over vores almindelige skattesystem.
Så når det handler om spørgsmålet: Vil vi synes, det er en god udvikling, hvis der kommer større brugerbetaling i den offentlige sektor, herunder på ældreområdet? er svaret klart nej.
Det ville vi ikke synes ville være positivt.
Line Barfod (EL), 2006-12-13:
Regeringen og Dansk Folkeparti lover og lover.
De har udstedt masser af løfter, og vi kan se, at de ikke bliver holdt.
Det er måske derfor, man ikke tager hr. Kristian Thulesen Dahls ord for gode varer, netop fordi vi gang på gang har set, at der bliver lovet, at der skal ske noget, og så kan man senere se, at det ikke skete alligevel.
Virkeligheden passer simpelt hen ikke med de løfter og de tal, man kommer med fra talerstolen.
Vi har kunnet se den problematik, som vi har diskuteret i dag, på fødevare- og sundhedsområdet, vi har kunnet se den i forhold til velfærden over for ældre og over for børn ude i kommunerne, og vi har kunnet se den konkret i forbindelse med Dansk Folkepartis egne valgløfter om, at man ikke ville være med til satspuljen – jeg hentyder altså til tyveriet fra Den Sociale Pensionsfond.
Er der nogen som helst udsigt til, at Dansk Folkeparti en dag begynder at holde de løfter, man giver vælgerne, eller er det her, hvad vi også kan forvente os fremover, også i forbindelse med den kvalitetsreform, man vil lave sammen med regeringen?
Morten Østergaard (RV), 2006-12-13:
I sommer udtalte skatteministeren, at regeringen nu havde siddet så længe, at man måtte holde op med at bebrejde andre de ting, der foregik i 1990'erne, at man nu måtte tage ansvaret for det, man havde bedrevet.
Det går jeg ud fra at hr. Kristian Thulesen Dahl er enig i, og at Dansk Folkeparti derfor også – DF, som har lagt stemmer år efter år til de afgørende dele af finansloven – vil tage ansvaret for det, der er foregået der.
Derfor vil jeg gerne spørge: Kommer det virkelig som et ægte chok for Dansk Folkeparti, at man efter systematisk år efter år at have skåret ned på fødevarekontrollen så i dag står med noget, som Rigsrevisionen helt klart har sagt er en fuldstændig uholdbar situation, hvor ressourcerne ikke står mål med den indsats, man forventer, og hvor resultatet derfor er derefter: en dårlig fødevarekontrol og dårlige fødevarer til danskerne?
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekræfte, at Dansk Folkeparti har ansvaret for de nedskæringer, der er foregået siden 2001, og som med den nye finanslov samlet beløber sig til 87 mio. kr.?
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ikke er tilfreds med den fødevarekontrol, vi har i dag, og som har fået en klar kritik fra Rigsrevisionen.
Når man så åbenbart vælger at stille sig op ved håndvasken og vaske hænder og sige, det kan godt være, vi har skåret ned år efter år, men det er ikke vores ansvar, for vi har fået noget andet at vide, så er det helt centrale spørgsmål til Dansk Folkeparti: Hvad vil man så gøre ved ministeren?
Ministeren har ikke leveret den vare, som hr. Kristian Thulesen Dahl hvert år har skrevet under på at skulle have med sine stemmer til finansloven.
Hvad agter Dansk Folkeparti at gøre?
Tager man konsekvensen af, at man åbenbart har fået urigtige oplysninger, eller gør man, som man plejer, nemlig falder ned og læner sig tilbage og siger: Det er ikke vores skyld; det kan godt være, vi har lagt stemmer til reduktioner, men lige når det går skidt, er det ikke Dansk Folkepartis ansvar?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er sådan, at der i Nyhedsavisen i dag er en kurve, og det er rigtigt, at den kurve dykker i 2001 og i 2002, men det korte af det lange er, at antallet af besøg ligger væsentlig højere, end det gjorde under den tidligere minister, Ritt Bjerregaard.
Det vil sige, at kvaliteten i fødevarekontrollen er blevet betydelig bedre, alt sammen gennemført – om man så må sige – inden for den alliance, der er blandt de borgerlige partier, og som jo gradvis fører til, at der føres mere og mere borgerlig politik.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
De tal for, hvor mange kontrolbesøg der er gennemført under den tidligere og den nuværende regering, kan vi da godt sammenligne.
Rigsrevisionen nævner jo også, hvad der er sket i 2001, men lad det være.
Så ser tallene noget mindre kønne ud, og man har jo haft 5 år til at gøre det bedre.
Og som den nuværende skatteminister siger: Nu kan man jo ikke længere skyde på den tidligere regering.
Det citat kan jeg finde.
Men det ændrer ikke på, at med de mange roser, som hr. Wedell-Neergaard har til samarbejdet med Dansk Folkeparti – der er næsten ingen grænser for, hvor godt det går – får det mig sådan set til at gentage spørgsmålet, for der blev ikke svaret på det: Er der så noget principielt i vejen med, at et parti, man har det så godt med, også ligefrem kunne blive en del af regeringen og dermed tage et direkte medansvar for, hvad det er, man foretager?
Er der noget principielt problem i det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Vi har i dag en VK-regering, som har Dansk Folkeparti som støtteparti.
Det giver markante resultater.
Det betyder, at der kan gennemføres en ansvarlig økonomisk politik, og det betyder, at der kan løses en række problemer, og mange af de problemstillinger, vi kommer ind på her, er jo løst i et samarbejde mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Det er en meget stærk alliance, og den alliance har jo også medvirket til, at mange af problemerne på fødevareområdet er løst, og at antallet af tilsyn i Fødevarestyrelsen er steget fra 50.000 i 2000 til 66.000 i 2005, svarende til en stigning på 30 pct.
Det vil sige, at vi altså står i en situation, hvor det samarbejde, vi har, fører til markante resultater.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Hr. Wedell-Neergaard var vældig optaget af at bakke sin konservative familie- og forbrugerminister op, og det er også helt forventeligt, og de, der læser aviser, kan jo også se, at Dansk Folkeparti, som hr. Wedell-Neergaard mener man skaber gode resultater med, selvfølgelig dækker de mange skeletter, som er væltet ud af skabet på det område her.
Men det fører mig over til at spørge, når nu hr. Wedell-Neergaard er så glad for Dansk Folkeparti, om hr. Wedell-Neergaard kan se et principielt problem i, at de ligefrem kan blive en del af en regering, som hr. Wedell-Neergaard kan bakke op om – f.eks. sådan mere principielt.
Er der noget problem i det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er rigtigt, at en nedsættelse af marginalskatten naturligvis vil forøge det private forbrug, men vi står jo i en situation, hvor man kan sige, at der er mange, der taler om overophedning, men der er jo ingen, der kan – om man så må sige – dokumentere, at vi står umiddelbart over for en overophedning.
Men det, der er problemet, er, at vores produktion er begrænset som følge af mangel på arbejdskraft, og vores analyse er, at en nedsættelse af marginalskatten vil hjælpe på det.
Så vi holder fast i skattestoppet, og det gør vi, fordi vi mener, at skattestoppet har medvirket til at skabe tryghed og give borgerne en mulighed for at planlægge på lang sigt, og derfor er det et fast element også i den konservative politik.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Men der er jo ikke noget, der tyder på, at dansk økonomi har godt af at få endnu mere pres på, i hvert fald ikke hvis man skal tro vismændene og alle de advarsler, der kommer fra økonomerne.
For så er det jo ikke et spørgsmål om, at man skal åbne for mere privatforbrug gennem en skattenedsættelse.
Så det, Det Konservative Folkeparti her advokerer for, er sådan set en åbning for en endnu mere uansvarlig politik.
Når man så ser på, hvad vismændene siger, er det, at skattestoppet, hvis det fortsætter, simpelt hen vil undergrave den offentlige økonomi stille og roligt.
Men det er måske også en målsætning for Det Konservative Folkeparti, eller hvordan hænger logikken sammen?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Man kan sige, at den førte økonomiske politik er meget succesfuld, og der skabes i disse år meget flotte resultater, dels naturligvis som følge af de gode konjunkturer, dels som følge af den politik, der føres.
Der føres en ansvarlig politik, som på den ene side bygger på stram økonomisk styring og på den anden side på skattestoppet, og derfor må jeg sige, at det fungerer godt, og det kommer der også markante resultater ud af.
Vores analyse er, at hvis man sænker marginalskatten, vil det betyde et øget arbejdsudbud, og det øgede arbejdsudbud vil være medvirkende til, at det anstrengte arbejdsmarked får tilført nye, om man så må sige, ressourcer, og dermed at den meget anstrengte situation, vi er i i øjeblikket, vil blive løst op.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Nu ved jeg ikke, om hr. Christian Wedell-Neergaard har deltaget i hr. Peter Christensens nytårsfest eller forberedelserne til den, for det er ligesom, der er sådan lidt Farumagtig eufori over den måde, hvorpå Det Konservative Folkeparti skitserer landets økonomi og alle de goder, der er opstået på grund af den her regering.
Men jeg ved ikke, om hr. Christian WedellNeergaard har haft mulighed for at læse vismandsrapporten, hvoraf det jo fremgår, at vi har en relativt stor andel af fattige i Danmark.
Det er ikke så meget det, jeg vil hæfte mig ved, men det, at vi har en økonomisk politik, som, hvis den fortsætter, simpelt hen fører om ikke mod afgrunden, så i hvert fald væk fra den ansvarlige økonomiske politik, og samtidig siger Det Konservative Folkeparti, at der skal gives skattelettelser i en tid, hvor der er ved at være om ikke mangel på arbejdskraft, så mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Hvordan hænger det sammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Vi lytter selvfølgelig til de gode råd, der kommer – det skulle da bare mangle.
Men det er klart, at det, man skal gøre sig en overvejelse om, er, at hvis man åbner for en større skattereform, som Det Radikale Venstre ønsker, er der mange, der godt kan have en frygt for, hvad det vil være for en skattereform, hvilke partier der vil indgå i den, og hvad det er for nogle byrder, man vælter over på folk.
Vil man bruge en skattereform til reelt at få det til at gå i nul, eller vil man bruge en skattereform til reelt at øge skatterne?
Alle de spørgsmål er jo naturlige at stille, fordi man har kendt en situation før 2001, hvor det var normalen, at når man eksempelvis havde lavet en finanslov, var der en ny afgift eller en ny skat, der var med til at betale for nogle af de ting, man gerne ville.
Det, der så er kendetegnende for situationen, når vi nu har lavet en finanslov, hvor skattestoppet jo består, er, at der ikke kommer sådan nogle nye skatter og afgifter til at finansiere det, vi vil.
Meddelelser fra formanden
Ole Glahn (RV), 2006-12-13:
Er det ikke vigtigt for Dansk Folkeparti også at lægge vægt på de udsagn, der kommer fra de økonomiske eksperter, og dermed komme til regeringen og sige: Nu går den ikke længere med det her skattestop, for det har for voldsomme sociale konsekvenser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-13:
Der er sådan set ikke noget til hinder for, at man for et år ad gangen laver aftaler om, at der er flertal for skattestoppet.
Det er jo velkendt, hvad regeringen ønsker.
Den ønsker et skattestop, der står i mange år fremover.
Der har vi så sagt, at der er forskel på, om en regering med os som støtteparti beder os tilslutte os regeringsgrundlaget, og vurderingen af, at det skattestop består i en valgperiode.
Det er vi ikke blevet bedt om i den her valgperiode.
Det betyder, at efterhånden som regeringen ønsker at udmønte sin politik, skal den finde flertal for det og gerne med Dansk Folkeparti, og så laver vi i givet fald aftaler om det.
Der laver vi så en aftale, da vi laver finanslov for 2007, om, at skattestoppet består i 2007.
Så forklarede jeg på ægte gammelradikal vis, må det vel være, at der både er fordele og ulemper ved skattestoppet, og at vi sagtens kan se, at fordelene også er, at det giver tryghed og stabilitet, at man kan investere, at man som borger ved, at der ikke pludselig bliver væltet nye ting over på en.
Derfor er der bestemt nogle positive sider ved skattestoppet.
Ole Glahn (RV), 2006-12-13:
Nu hørte vi hr. Kristian Thulesen Dahl svare på hr. Morten Helveg Petersens spørgsmål om Dansk Folkepartis syn på den måde, regeringen har valgt at administrere skattestoppet på, nemlig som en fastfrysning af skattesystemet, som får asociale konsekvenser, fordi boligejerne favoriseres, og de, der arbejder, og det er typisk mellemindkomsterne, bliver brandskattet.
Da kom hr. Kristian Thulesen Dahl med sådan et fint afbalanceret spørgsmål med »på den ene side og på den anden side«, og jeg skal nok lade være med at kommentere, hvem der er blevet beskyldt for sådan noget før, men jeg vil bare spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvad er Dansk Folkepartis principielle opfattelse af skattestoppet?
Er det noget, der kan fortsætte i mange år, og kan man blive ved med at forlænge det et år ad gangen?
Det er jo det, regeringen vil.
Jan Petersen (S), 2006-12-13:
Der er ikke nogen, der i nogen af de udtalelser, Socialdemokraterne er kommet med, kan finde belæg for, at der foreligger en aftale om noget som helst.
Det vilkår er vores, det er ikke et vilkår, som SF har.
Det fremgik sådan set også af torsdagens debat.
Det gør vi ikke tilfældigt.
Det gør vi, fordi vi mener det, og det vil være vores vilkår for at kunne operere frem til den skattereform, som vil kunne træde i kraft efter næste valg, og som vil skulle laves på et bredt grundlag.
Nu siger jeg det igen, fordi jeg har et håb om, at det så efterhånden er på plads.