runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-04:
Jeg mener faktisk, at vi har skabt tryghed på især to forskellige måder.
For det første har vi altså lavet tryghed for 2.000 mennesker, som nu bliver i det her dagpengesystem.
Der er flere mennesker, der bliver længere tid i systemet, og supplerende dagpenge gør rent faktisk, at i stedet for 10.000, som Dagpengekommissionen foreslår vil falde på supplerende dagpenge, har de ændringer gjort, at det kun er 1.400.
Det er da en tryghed for rigtig mange mennesker, som Enhedslisten åbenbart ikke vil være med til at skabe tryghed for.
Det er fair nok, men det vil vi Socialdemokrater gerne.
Den anden tryghed er, at vi nu har sikret, at Venstre og Dansk Folkeparti, som vi jo fra 2010 ved kan finde på lidt af hvert, skal spørge Socialdemokratiet, hvis der skal ske nogle ændringer, fordi vi nu sidder med ved bordet.
Ingen arbejdsløse har sådan set kunnet vide, om den her dagpengereform virker eller ikke virker.
Nu er der lavet en bred aftale, og nu kommer det også til at virke efter et folketingsvalg, og det er da også en tryghed, jeg synes er værd at tage med.
Man kunne jo selvfølgelig også bare gøre ligesom Enhedslisten og læne sig tilbage og så være lidt ligeglad med de der 2.000 mennesker, vi hjælper.
Man kunne også ligesom Enhedslisten sige, at man overhovedet ikke vil være med til noget som helst og så være ligeglad med de supplerende dagpengemodtagere, de 10.000, som ville falde ud, hvis det stod til Dagpengekommissionen, men hvor vi så får det ned på 1.400.
Man kunne jo som Enhedslisten være fuldstændig ligeglad med de her mennesker, men det er vi ikke.
Så kan det godt være, at man vil give os hug for, at vi går ind og tager ansvar, men det er jo så åbenbart forskellen på Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Det vil vi gerne, for her kan vi rent faktisk hjælpe nogle mennesker.
Og det er essensen i det og essensen i de løsninger, vi også lavede sammen med Enhedslisten, da vi var i regering, for at hjælpe de mennesker.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Tak for formandens fleksibilitet.
Jeg havde bildt mig selv ind, at jeg havde trykket.
Mener ordføreren virkelig, at man med det her lovforslag omskaber den utryghed, som VKO skabte med deres dagpengeforlig, og som er årsagen til, at 70.000 mennesker har mistet deres dagpengeret, at mange af dem er havnet på kontanthjælp eller er helt uden forsørgelse, og at der sidste år var 16.500, der mistede deres dagpengeret?
Det her forslag forbedrer den score med 2.000 om året.
Det vil sige, at vi skal forvente, at i de kommende år vil mere end 10.000 miste deres dagpengeret hvert år.
Mener ordføreren virkelig, at man nu har genskabt trygheden?
Det er den tryghed, som VKO smadrede i 2010.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Nej, det er det ikke.
Altså, det er jo meningen med det hele.
Målet med udstationeringsdirektivet er jo at beskytte udstationerende virksomheder imod protektionisme på den ene side og på den anden side at sikre lønmodtagerne ligeværdige vilkår.
Og det vælger man at gøre på forskellig vis.
EU's løsning er lovbestemt mindsteløn eller almengøring.
Danmarks og til en vis grad Sveriges løsning er at give arbejdsmarkedets parter rum til selv at definere disse forhold med den konsekvens, at man ikke kan lave lovbestemt kædeansvar for lønelementerne i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Der er ikke andet at sige, end at ministeren har en utrolig levende fantasi.
Der står ingen steder i udstationeringsdirektivet eller i håndhævelsesdirektivet noget om, at man skal lovgive om løn, hvis man indfører et kædeansvar.
Det står ingen steder.
Der er ikke faldet nogen afgørelser ved EU-Domstolen, der siger, at sådan skal det være.
Tværtimod er der faldet en Wolff & Müller-dom engang, tror jeg, tilbage i 90'erne på et tidspunkt, hvor Tyskland ikke havde nogen lovgivning om mindsteløn, hvor der klart og tydeligt står, at kædeansvar er i orden.
Det er noget, man finder på, vil jeg sige til ministeren.
Nu kan jeg ikke komme igen, så jeg er nødt til at drage konklusionen: Det er en stor, dårlig undskyldning for ikke at ville indføre et kædeansvar ved lov.
Så enkelt er det.
Først noterer jeg mig jo, at ordføreren har modereret den udtalelse, han kom med her fra talerstolen, fordi der påstod ordføreren, at min kollega, som så ganske rigtigt var hr. Henning Hyllested, skulle have talt imod fonden.
Det gjorde han ikke.
Det er rigtigt, at han sablede den ned, og det har jeg også lige stået og gjort, fordi jeg siger, at det jo er en mikroskopisk forbedring.
Det, hr. Henning Hyllested hæftede sig ved, er jo et kritikpunkt, som egentlig er meget relevant, og som jeg godt forstår at danske håndværksmestre har vendt sig imod, nemlig det besynderlige, at de som arbejdsgivere, der bliver udkonkurreret af udstationerede arbejdere, skal bidrage til en fond, der kan dække løntilgodehavender, som de her udenlandske virksomheder er skyld i.
Jeg forstår meget godt, at det var det, som hr. Henning Hyllested hæftede sig ved i den diskussion.
Men jeg gjorde opmærksom på i et af mine indlæg, at det jo ikke var det, vi skulle tage stilling til i den fond.
Det gør vi i dag, og det har vi gjort med Enhedslistens sædvanlige principielle begrundelse, at hvis der er nogle forbedringer, de være sig nok så små, og der ikke er nogen forringelser for arbejdernes vilkår i et lovforslag, så stemmer vi for det.
Jeg vil da leve op til løfterne fra talerstolen, det er klart.
Og anledningen er jo, at ministeren nu igen igen står og snakker om, at lovgivning om mindsteløn vil være i strid med den danske model.
Det er alle i det her Folketing – hvert evig eneste folketingsmedlem – enig i.
Så kan ministeren ikke forklare mig, hvorfor han bliver ved med at fremhæve det som et argument for at indføre den her ordning i stedet for kædeansvar?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-04:
Direktiver og andre regler er jo ikke så meget værd, hvis de ikke håndhæves.
Og derfor er det jo selvfølgelig også nødvendigt med et håndhævelsesdirektiv.
Det er da vist EU i en nøddeskal.
Tilpasningen, som der er lagt op til, synes vi er o.k.
Lovforslagene vil også rette lidt op på nogle skævheder, bl.a. forbedringer inden for RUT.
SF synes, at LO peger på nogle områder, som vi vil se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Og så synes vi jo, at det i princippet er godt, at LO og DA har taget initiativ til et forsøg på at løse den udfordring, som burde være løst for mange år siden.
Især siden udvidelsen af EU i 2004 er vi jo jævnligt stødt på de her problemer med at få pengene hjem, når udenlandske firmaer er rejst fra regningerne.
Vi synes måske, det er et lidt forkølet forslag, men ikke desto mindre dog et forsøg på at gøre noget.
Indtil nu har det været sådan, at firmaejerne har grinet ad os hele vejen til bankerne i Warszawa, Bukarest og Vilnius.
Vi skal have snor i dem – eller måske mere rigtigt – vi skal have kæde i dem.
Vi synes egentlig ikke, at lovforslagene er særlig imponerende, men de er trods alt bedre end ingenting, og derfor vil vi se positivt på de små skridt.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-04:
Mange tak.
Vi havde hellere set et kædeansvar, og derfor stemte vi også for Enhedslistens forslag om det her den anden dag, men når vi ikke kan få det, stemmer vi trods alt for en fond, som det er blevet foreslået i trepartsforhandlingerne, selv om vi selvfølgelig også har et par overvejelser, især med hensyn til de spørgsmål, der også er rejst af DF og S, og ikke mindst: Hvad med dem, der ikke er dækket af en overenskomst?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-04:
Tak for det, formand.
Tidligere ordførere har redegjort for indholdet i de her to lovforslag.
Jeg vil starte med at sige, at vi ikke er begejstrede for lovforslagene, men vi anerkender, at alternativet er værre, nemlig det, at der skulle indføres et kædeansvar i Danmark, hvilket ville være et brud med den måde, vi gør tingene på her, også selv om man ikke lovgiver om løn.
Vi har ikke taget endelig stilling til, hvordan vi vil forholde os til det endelige lovforslag, og det skyldes, at vi synes, at det godt kunne have været skruet sammen på en lidt smartere måde.
Vi synes, det er problematisk, at der er arbejdsgivere og virksomheder uden for byggeriet, som skal være med til at finansiere udstationeringsfonden på lige fod med arbejdsgivere inden for byggeriet.
Vi synes, at der skulle indføres en eller anden form for differentiering i en anerkendelse af, at det ikke virker rimeligt, at brancher og virksomheder, der ikke har noget med byggeribranchen at gøre, skal være med til at finansiere den her fond.
Det synes vi sådan set ud fra en rimelighedsbetragtning vil være det fornuftige at gøre, og det vil vi indgå i en dialog om og se om det er muligt.
Men som sagt: Vi har ikke taget endelig stilling, og kunne vi f.eks. blive imødekommet på det her punkt, vil vi da naturligvis være betydelig mere positive over for lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-04:
Jeg forstod ikke helt det sidste.
Hvis forskellen består i, at Socialdemokraterne en gang imellem også stemmer for forringelser, så er det rigtigt nok.
Men jeg tror ikke, det var det, der blev sigtet til.
Jeg fik ikke svaret før på det her med arbejdsmarkedets parter.
Jo, Enhedslisten lytter også meget gerne til, hvad arbejdsmarkedets parter kommer med, men vi skal jo som medlemmer af Folketinget tænke selv.
Vi kan jo ikke deponere vores beslutningskraft hos nogle, der befinder sig uden for Folketinget, men vi er nødt til at tænke selv, for det er os, der skal trykke på den grønne knap, og her beskæftiger vi os altså med implementeringen af en lovgivning fra EU, der klart og tydeligt siger: Ja, I må gerne indføre et kædeansvar.
Og da Enhedslisten går varmt ind for at indføre et kædeansvar ved lov, siger vi, at det da simpelt hen er for dårligt, at man ikke benytter sig af den mulighed, og på det punkt er det rigtigt, at vi ikke bare retter os efter arbejdsmarkedets parter.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-04:
Jo, men det lyder jo meget fint.
Men sagen er jo bare den, at det, da vi havde drøftelsen sidst, dybest set også handlede om det at have en fondskonstruktion og det at lytte til arbejdsmarkedets parter, frem for at vi sidder herinde og lovgiver om det, hvilket var Enhedslistens holdning, og der synes jeg, det er positivt, at man stemmer for de forbedringer, der er.
Der må jeg så bare sige at der er en forskel på, hvordan vi griber det an i forbindelse med den lovgivning, der er på arbejdsmarkedet.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-04:
Jo, det kan jeg godt.
Altså, det letteste her ville bare være at læne sig op ad EU.
Så havde vi enten almengøring eller lovbestemt mindsteløn, og så havde vi kædeansvar.
Så her er EU altså virkelig fundamentet for dem, der ønsker det.
Når vi fra dag ét for mange år siden har udviklet RUT-registeret, har bygget på transparens og klarhed og registrering, så er det for at værne om arbejdsmarkedets parters aftaleret, som man også gør i andre nordiske lande, for at sikre, at der er en motivation for lønmodtagerne til at organisere sig.
For hæftelsesansvaret er bygget op over et hæftelsesgrundlag, der ligger inden for nogle rammer, der er skitseret i udstationeringsdirektivet.
Det er det, der er meningen med det hele.
Så der er lighedstegn imellem hæftelsesansvaret og kædeansvar.
Der er lovbestemt mindsteløn eller almengøring, og derfor skal man passe rigtig meget på her.
Så har man undermineret en del af fagbevægelsens konfliktret.
Søren Pind (V), 2016-05-04:
Jeg synes egentlig, at jeg har svaret rimelig klart på de spørgsmål, der er blevet stillet til mig i relation til det, som jeg så at sige har magt og agt over.
Hvis det kommer til en yderligere anvendelse af forsvarets personel, synes jeg jo i al rimelighed, at spørgsmålet må stilles til forsvarsministeren.
Men sagen er, at de 400 soldater altså står klar til at forhindre en gentagelse af det, vi så i september.
Det er en sag.
Så har vi så i fællesskab heldigvis kunnet inddrage hjemmeværnet til en aflastning af politiets opgaver på grænsen.
Den er der ingen som helst tvivl om at vi kommer til at kigge på i fællesskab.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-04:
Vi går gerne ind i en diskussion om ressourcer til dansk politi.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil prioritere højt.
Det viste vi også ved det forlig om politiet, som vi jo indgik sammen.
Men vi vil også gerne prioritere det endnu højere i fremtiden.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at holde fast i det her om at aflaste dansk politi, for de er enormt presset af de opgaver, der er nu.
Vi kan kigge tilbage og være bagkloge – det har jeg ikke lyst til – men der var nogle i det her hus, som allerede for i hvert fald 10 år siden sagde, at vi ville ende i en situation, der ville være faretruende for dansk politi, medmindre man straks begyndte at uddanne flere politibetjente.
Det var der desværre nogle der fik ret i.
Nu drejer det sig om at reagere på den og handle på den.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi ikke allerede nu træffer en beslutning om selvfølgelig at bruge dygtige soldater til at aflaste politiet, så vi ikke fuldstændig knægter den gruppe betjente, der gør en kæmpe indsats, men som altså er ekstremt hårdt presset for tiden.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Og vores spørgsmål har jo også ledt frem til, at vi i dag har det overblik, som vi har nu – ikke bare over, hvad omkostningerne bliver for kommunerne her i 2016, men også hvad de samlede omkostninger bliver for samfundet Danmark på basis af, at der er en befolkningsprognose, som tegner til en forøgelse på 99.000, i forhold til hvad den ellers ville have været.
Vores spørgsmål i denne sammenhæng går jo på det meget enkle at bede ministeren bekræfte, at det tal, den forudsætning, den prognose, som ministerens kollega, altså integrationsministerens ministerium og departement, har udarbejdet, faktisk var en del af finanslovsforhandlingerne, altså man kendte undervejs i forhandlingerne det tal, som for 2016's vedkommende var en prognose på 25.000.
Jeg beder finansministeren om at bekræfte dette, dels med den viden, at der jo har været en artikel i dagbladet Jyllands-Posten, der viste et udkast til aftalen om finansloven, hvor tallet på de 25.000 indgik, dels fordi det jo er relevant i forhold til det seneste spørgsmål, vi havde for et øjeblik siden, hvor finansministeren jo netop forholder sig til, at hvis de forudsætninger, vi kender i dag, var kendt på det tidspunkt, ville situationen måske have været en anden.
Derfor finder jeg det relevant at få afklaret, om tallet var kendt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
De udgiftsmæssige konsekvenser af Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets prognose for antallet af asylsøgere i 2016 blev naturligvis indarbejdet på finansloven for 2016.
Det skete i praksis på de tekniske ændringsforslag til finansloven for 2016 i tråd med helt normal praksis.
Dermed var opjustering af asylprognosen til 25.000 i 2016 indarbejdet i rammerne for den endelige finanslov for 2016.
Der er altså taget højde for de økonomiske konsekvenser af asylprognosen i den samlede finanslov for 2016.
Det var samtidig en finanslov, der både bragte dansk økonomi et skridt tættere på målet om strukturel balance i 2020 med et strukturelt underskud på 0,4 pct. af BNP og samtidig indfriede en lang række af regeringens valgløfter.
Med »Danmarks Konvergensprogram 2016« har vi desuden fremlagt en fuld vurdering af dansk økonomi og de offentlige finanser frem mod 2020.
Her er forudsætningerne om tilstrømningen af flygtninge og migranter fra finansloven indarbejdet i vurderingen af de offentlige finanser og det finanspolitiske råderum.
Dermed har vi fået et konsolideret overblik over flygtninge- og migranttilstrømningens betydning for de offentlige finanser frem mod 2020.
Effekten på de offentlige finanser afhænger selvfølgelig af de underliggende forudsætninger.
Hvis de ændrer sig, vil effekten på de offentlige finanser også blive påvirket.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Jeg oplæser spørgsmålet til finansministeren: Erkender ministeren, at opjusteringen af flygtningetilstrømningen fra 15.000 til 25.000 personer i 2016 allerede var kendt under finanslovsforhandlingerne, og at de økonomiske udfordringer, det ville medføre, dermed også var kendt, inden den endelige finanslovsaftale, der bl.a. omfattede skattelettelser, blev indgået?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg vil sige til hr. Benny Engelbrecht, at der ingen forskel er mellem, hvad skatteministeren mener, hvad jeg mener, og hvad regeringen mener.
Vi er glade for, som jeg sagde i indledningen til mit svar her, alle de ting, vi gennemførte i finansloven.
Jeg vil stadig sige, at forudsætningen for, at vi kan få vækst i det her land, er, at det kan betale sig at arbejde, og at der er flere, der kommer i beskæftigelse.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Jeg vil blot bede finansministeren bekræfte, at det følgende, jeg læser op, er skatteministerens egne ord og ikke noget, som er blevet dementeret af dagbladet Børsen:
Citat: Jeg tror, vi må erkende, at hvis de økonomiske udfordringer havde været lige så lysende klare i efteråret, var flere af de penge, som gik til erhvervslivets skattelettelser, nok gået til øget velfærd eller til flygtningeregningen.
Den politiske virkelighed er, at der skal findes finansiering, og der skal findes 90 mandater.
Citat slut.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg tror, hr. Morten Bødskov pisker en problemstilling op, som slet ikke eksisterer i virkeligheden.
Skatteministeren og jeg og regeringen er fuldstændig enige i, at det er nødvendigt at give nogle skattelettelser.
Det er nødvendigt, hvis vi skal have gang i væksten i det danske samfund.
Det er stadig totalt uforståeligt for mig, at Socialdemokraterne bare afviser, at de lavestlønnede skal have en skattelettelse.
Det er det, vi vil indkalde til forhandlinger om i jobreform II i efteråret.
Der glæder jeg mig jo virkelig til at se, om det står til troende, at Socialdemokraterne ikke vil hjælpe de lavestlønnede.
Integrationsministeriets prognose for antallet af asylsøgere her i landet blev indarbejdet ifølge gængs praksis på de tekniske ændringsforslag til finansloven for 2016, altså i tråd med helt normal praksis i den forbindelse.
Morten Bødskov (S), 2016-05-04:
Nogle vil måske sige tungt, men jeg forsøger alligevel.
Det gør jeg, fordi det sådan set er et citat fra skatteministeren.
Der er jo ikke ændret noget i det.
Det vil altså sige, at finansministeren er enig med sin skatteminister i, at hvis man havde kendt til tingenes tilstand, som de ser ud nu, da man lavede finansloven i efteråret, så havde man ikke givet de erhvervsskattelettelser, som man har givet, og så havde man brugt pengene på eksempelvis velfærd?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Skatteministeren har jo betonet, at der ingen forskel er på ham og hans vurdering og så regeringens vurdering i al almindelighed.
Så vi er rørende enige.
Alle forsøg fra hr. Morten Bødskovs side på at oppiske en eller anden problemstilling tror jeg jeg kan trøste med vil falde til jorden.
Morten Bødskov (S), 2016-05-04:
Tak for det, formand.
Nu havde man, lige før vi kom på, en repræsentant for Dansk Folkeparti, og det var jo relativt tydeligt at høre, at finansministeren har ret mange problemer.
Derfor er det jo uhyre interessant, at den uenighed, der er omkring regeringens økonomiske politik, ikke bare strækker sig til det parlamentariske grundlag – det er klart, at vi også kan være uenige om det, og at det er derfor, at I sidder, hvor I sidder, og at vi sidder, hvor vi sidder – men også internt i regeringen.
Det er sådan set det, vi spørger til.
Altså: Hvis tingene havde været anderledes og man havde vidst, hvad der så at sige ventede forude, som skatteministeren i en mere folkelig form siger, ja, så var flere af de penge, som gik til erhvervslivets skattelettelser, nok gået til øget velfærd eller til flygtningeregningen.
Var det, som skatteministeren sagde, en fejl?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
[Lydudfald]
... i den diskussion med Børsen.
Hr. Benny Engelbrecht har vel også fulgt den diskussion, der har været mellem skatteministeren og Børsen om det ædruelige i den artikel og de fortolkninger, som Børsen har lavet, og som jo i hvert fald notorisk har medført en beklagelse fra Børsens side.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Så går jeg da ud fra, at finansministeren sender en taksigelse til den tidligere regering for den skattereform, den tidligere regering gennemførte, som bl.a. hæver beskæftigelsesfradraget meget betydeligt frem til 2022 og netop sikrer, at det er attraktivt at tage et arbejde.
Men finansministeren svarer stadig væk ikke på spørgsmålet.
Mit spørgsmål går ikke på, om skatteministeren og finansministeren ønsker skattelettelser, men de udsagn, som skatteministeren er kommet med i Børsen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-04:
Jeg tror ikke, der er nogen forskel overhovedet på skatteministerens og min indstilling, nemlig at der er behov for skattelettelser.
Og jeg håber da meget, at hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet, når vi kommer til efteråret, vil være med til at se på skatten for de laveste indkomster, sådan at der bliver et større incitament til at tage et arbejde.
Det synes jeg er en meget, meget vigtig ting.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne hele tiden afviser at lette skatten for de laveste indkomster, sådan at det bedre kan betale sig at tage et lønnet job til omkring mindstebetalingen på arbejdsmarkedet.
Så hvis jeg skal være helt ærlig, betragter jeg faktisk det at få endnu flere mennesker i arbejde, det, at det kan betale sig for mennesker at arbejde, som en forudsætning for, at vi kan få gang i væksten igen i det danske samfund.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-04:
Jeg kan forstå, at man i regeringen nu satser ret meget på genbrug.
Sådan må jeg i hvert fald tolke finansministerens svar, idet jeg antager, at det var et talepapir, som tidligere har været anvendt her i salen, til at svare på andre spørgsmål med.
Det er i hvert fald ikke sådan, at man ligefrem kan sige, at finansministeren svarede på det, som er det skriftlige spørgsmål, altså det, om ministeren er enig i skatteministerens udsagn fra Børsen.
Det kan jo være, vi kommer det tættere på i de opfølgende replikker, og at det måske bare var, fordi det var et forkert talepapir, finansministeren læste op fra.
Men det må vi så se.
Derfor synes jeg jo, det er en interessant betragtning, når skatteministeren meget klart og tydeligt siger, at havde man kendt de udfordringer, der var med økonomien, underforstået de tal, som der var i forhold til flygtninge, på det tidspunkt hvor man indgik aftalen om finansloven, så kunne man godt have forestillet sig en situation, hvor aftalen var faldet anderledes ud.
Så kan jeg ikke bede finansministeren om faktisk at forholde sig til det spørgsmål?
Altså, er det en analyse fra skatteministerens side, som finansministeren er enig i?