Kristian Jensen (V), 2007-12-11:
Hr. Klaus Hækkerup har tydeligvis læst svaret på spørgsmål 1 fra udvalget, men jeg er ikke helt sikker på, at hr. Klaus Hækkerup har læst svaret på spørgsmål 9 fra udvalget.
Her er der en gennemgang af de afgiftsændringer, der er blevet foretaget siden regeringsskiftet, herunder afgiftsændringer fra 2001 til 2002, som hr. Klaus Hækkerup har talt med i sin opregning.
Det var afgiftsforhøjelser, som den tidligere SR-regering havde vedtaget, og som vi på grund af den hurtige ændring af regeringsmagten valgte at fortsætte med i 2002.
Hr. Klaus Hækkerup påpeger derefter, at der skete ændringer af afgiftssatserne omkring 2005.
Det skyldtes - præcis som det blev klargjort i svaret på spørgsmål 9 - at vi hævede nogle afgiftssatser, men til gengæld sænkede vi nogle CO2-afgifter, så det samlede afgiftstryk på området var uændret.
Derfor var det ikke sådan, at forbrugerne, som jo så sige skal betale regningen, fik nogen ændring af det samlede afgiftstryk på området.
For dem, der er interesserede, er det ganske tydeligt beskrevet i spørgsmål 9 og i svaret på dette spørgsmål.
Endelig har hr. Klaus Hækkerup så fundet ud af, at der er kommet en ny afgift på svovlfri diesel, og at det klart må være et brud på regeringens skattestop.
Det er det heller ikke.
Før vi indførte den, var der kun én afgiftssats, nemlig en afgiftssats på let diesel, som ikke var svovlfri, men kun svovlfattig, men nu indførte vi en ny afgiftssats, som er lavere end den tidligere, for at fremme den svovlfri diesel, så vi sænkede faktisk afgiften.
Alternativet til at indføre den nye, lavere afgiftssats var, at der fortsat skulle være betalt den gamle, højere afgift, så vi brugte faktisk skattemæssige instrumenter til at fremme en miljørigtig udvikling ved at sætte afgiften ned.
Det håber jeg ikke hr. Klaus Hækkerup opfatter som brud på skattestoppet, for så skal vi have diskuteret noget grundlæggende angående forståelsen af skattestoppet.
Til hr. Niels Helveg Petersen vil jeg sige angående den ønskede frugtbare uklarhed, tror jeg udtrykket var: Nu er det sådan, at når man opgør den faktiske prisudvikling, gør man det med et par års forsinkelse.
Inden de statistiske indberetninger er samlet ind, er der faktisk det at sige til det, at når vi skal ændre noget, ændrer vi det på baggrund af 2 år gamle tal.
Jeg kunne sagtens ønske mig et kortere tidsforløb, men jeg kan ikke trylle med statistikker og indberetningshastigheder, og derfor må jeg erkende, at sådan er vilkårene nu engang. I stedet for at sige, at 2 år gamle tal er mere rigtige end det, vi skønner fremadrettet, har regeringen valgt det, som for både erhvervslivet og skatteadministrationen er det enkleste, nemlig at sige, at den forventede prisudvikling frem til 2015 i gennemsnit er 1,8 pct., og det tal lægger vi ind.
Nu er det jo sådan med gennemsnit, at man ikke skal have studeret ret meget for at vide, at der kan ligge noget over og noget under gennemsnittet, og det betyder, at hvis man skal finde ud af, om gennemsnittet er nået i 2015, skal man faktisk helt frem til 2015, ja, måske endda lidt længere, for at kunne vurdere det.
Jeg vil mene, at det rigtige tidspunkt for at kunne vurdere og træffe beslutning på det foreliggende grundlag om, hvorvidt der skal ske ændringer, vil være efter 2015.
Det står naturligvis hr. Niels Helveg Petersen, Det Radikale Venstre og for den sags skyld også et kommende Folketing frit for at træffe en anden politisk afgørelse, men jeg håber, at de så vil fortælle vælgerne, hvilken indstilling de har, inden de møder dem.
Vores indstilling vil være den, som vi også har lagt frem og har fremsat lovforslag på grundlag af før folketingsvalget, nemlig at vi bruger den forventede prisudvikling frem til 2015, nemlig 1,8 pct.
Endelig til hr. Frank Aaen, som fortsætter diskussionen om, hvorvidt der med lovforslaget her vil være et mindre rådighedsbeløb til de fattigste befolkningsgrupper end ellers:
Når man kigger på den samlede virkning af lavere skat på arbejde, som forslaget her jo er en del af finansieringen af, så vil det også for folkepensionisterne vedkommende være sådan, at der i forhold til den økonomi, de kender i dag her i 2007, vil være en stigning af deres rådighedsbeløb hvert eneste år frem til 2015. Så kan man altid spørge, om de ville have fået en større stigning af deres rådighedsbeløb, hvis vi ikke havde hævet energiafgifterne.
Ja, det ville de, men vi har jo netop taget højde for, at en stigning af energiafgifterne ville medføre en belastning af folkepensionisterne.