runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2010-06-02:
Det er jo ikke sådan, at man er ligeglad – overhovedet ikke.
Det er bare sådan, at den her sag handler om en forfatning, der skal til folkeafstemning, sådan at det færøske folk for første gang selv bestemmer sine rettigheder, selv bestemmer afgrænsningerne af magten, selv bestemmer, hvilke procedurer der skal gælde, når man ændrer på statsforfatningsmæssige forhold.
Jeg kan bare gentage: Norge havde sin egen grundlov i 1814, og den sagde heller ikke noget om et statsoverhoved.
Det vil sige, at grundloven bare fastsætter, hvilke rettigheder folket har.
Den siger jo egentlig, at det færøske folk kan vælge selv; de kan både vælge at oprette deres egen stat med den her grundlov, de kan også vælge at holde fast ved det, der er, de kan vælge at gå ind i EU osv. Man skal skelne.
En grundlov som den, der ligger på Færøerne, fastsætter bare nogle demokratiske rettigheder for det færøske folk til at vælge sin egen skæbne, og det er fuldt i tråd med folkeretten og fuldt i tråd med alle internationale traktater, som Danmark har skrevet under på.
Søren Espersen (DF), 2010-06-02:
Jeg takker hr. Edmund Joensen for talen, for der tror jeg egentlig at det fremgår meget klart, som også hr. Edmund Joensen sagde, at der kun kan være én grundlov, der må gælde for alle dele af det danske rige.
Det synes jeg var en væsentlig udtalelse, kort tid efter at hr. Høgni Hoydal havde sagt det modsatte.
Jeg forstår også, at det har vakt bekymring hos mange på Færøerne; det tror jeg også vil ske her i Danmark, når det går op for den danske offentlighed, hvad det er, der er i gang.
Hr. Høgni Hoydal sagde, at alle partier på Færøerne er bag det her udkast til forfatning, og det vil jeg gerne have be- eller afkræftet.
Edmund Joensen (SP), 2010-06-02:
Altså, jeg kan svare for Sambandspartiet, at vi i dag har en styrelseslov for Færøerne, som er der i henhold til grundloven, selvfølgelig, og hjemmestyreloven.
For Sambandspartiet er det helt klart, at det her er en modernisering af den nuværende styrelseslov, som tager det samme hensyn til grundloven og til hjemmestyreloven, som man har gjort hidtil.
Søren Espersen (DF), 2010-06-02:
O.k., vi får forhåbentlig afklaret alle de der tekniske detaljer omkring det på mødet den 15. juni, selv om der vist kun er sat tre kvarter af – og det er jeg da bange for ikke er nok, må jeg sige til statsministeren – men det vil vi vende tilbage til.
Jeg vil også lige have en bekræftelse fra hr. Edmund Joensen på, at Højesteret ikke er nævnt i forfatningsudkastet, at et statsoverhoved ikke er nævnt i forfatningsudkastet, og så at der står noget, som på færøsk vistnok hedder heimarættur – jeg er sikkert ikke ret god til færøsk, men det betyder en eller anden form for statsborgerskab, som kommer til at være et specielt færøsk statsborgerskab.
De tre ting vil jeg gerne have bekræftet: at der ingen Højesteret er med, at der ingen statsoverhoved er med, og at Færøerne indfører sit eget statsborgerskab.
Edmund Joensen (SP), 2010-06-02:
Ja, altså det er rigtigt, som hr. Søren Espersen siger, at vi får det hele uddybet her den 15. juni, hvor vi har et møde med statsministeren i Færøudvalget.
Der kan vi gå ind i alle de nødvendige detaljer.
Derfor vil jeg kun sige, at vores parti anser status for at være nøjagtig den samme som i den nuværende styrelseslov.
Der ændres ikke noget i forhold til grundloven eller til hjemmestyreloven.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-02:
Vi har hørt hr. Høgni Hoydal kaste sig ud i en meningsudveksling med en række danske folketingsmedlemmer, hvor hr. Høgni Hoydal blæste på al logik og historisk sammenhæng.
Jeg vil gerne spørge hr. Edmund Joensen, om han er enig med mig i, at den handling fra norsk side jo altså var en torpedo imod den svenske grundlov.
Personligt synes jeg, det var ganske udmærket, fordi jeg jo er dansker, men er det ikke rigtigt, at det var en de facto-opløsning af rigsfællesskabet med Sverige?
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Så ser vi jo i stor spænding frem til, hvordan færingerne nu her snart beslutter, om det er rigsfællesskabet, de vil tilhøre, og det samme gælder egentlig grønlænderne.
Det vil selvfølgelig få de konsekvenser, at vi ikke kan opretholde den overhøjhed i forbindelse med fiskeriinspektionen.
Det vil jo være kropumuligt.
Der er ingen her, overhovedet, som holder på Grønland eller Færøerne.
Altså, hvis de folk vil være frie, må de da gerne være det.
Jeg er sikker på, at det forholder sig sådan.
Sådan er i hvert fald min holdning, og jeg er også sikker på Dansk Folkepartis holdning: Hvis færingerne og grønlænderne vil være frie, må de gerne det.
Edmund Joensen (SP), 2010-06-02:
Jeg siger tak for de mange spørgsmål og den interessante debat, vi har haft.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg vil slet ikke ind i den diskussion i dag, for det er jo at snakke udenom.
Grunden til, at jeg har taget ordet her, er ikke at få en ny ulandsdebat, men det er sådan set for at få belyst nogle områder, som jeg selv synes er vigtige, altså hvorfor Danmark bevæger sig den forkerte vej under den her regering.
Det er, at ulandsbistanden begynder at falde endnu mere, end vi havde skåret den ned i forvejen, og at den grønne prioritering ikke eksisterer, samt at vi er ved at miste respekt og anseelse i omverdenen.
Jacob Jensen (V), 2010-06-02:
Men det er jo en gratis omgang at stå og udstikke gyldne løfter til verdens fattigste, hvis man så ikke engang kan pege på, hvor man vil finde pengene henne, vil jeg sige til hr. Steen Gade.
Jeg synes da, det er forargeligt, hvis ikke man kan det.
Det er derfor, jeg bare vil hjælpe hr. Steen Gade lidt og spørge, om hr. Steen Gade kan bekræfte eller afkræfte, at finansieringen til det løfte, som SF her giver igen, om at hæve ulandsbistanden til 1 pct. af BNI, ligger i »En Fair Løsning«.
Eller ligger den et andet sted?
Eller ligger den måske ingen steder?
Er det det, der er svaret, altså at det løfte faktisk ikke er finansieret?
Og hvad kan verdens fattigste så bruge det til?
Ingenting.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Nu synes jeg, det er hr. Jacob Jensen, der får en gratis omgang, fordi han ikke forholder sig til det, jeg har sagt.
Det er jo ikke, fordi det er helt unormalt her i huset, det skal jeg indrømme.
Men jeg har faktisk talt om nedskæringerne i ulandsbistanden, og det er det, jeg synes er en vigtig del af det, altså at vi i løbet af året gør op, hvor vi er kommet til.
For øvrigt kan jeg bekræfte, at SF går ind for, at ulandsbistanden skal stige til 1 pct.
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Hr. Steen Gade har fuldstændig ret i, at Dansk Folkeparti har bragt det der med ulandsbistanden på banen.
Det skyldes to ting.
For det første bekymrer finansieringen os selvfølgelig, men det vil hr. Steen Gade jo ikke svare på.
Men så kan jeg da forsøge.
Det er selvfølgelig de danske skatteborgere, der skal betale det.
Det er de ældre.
Det er skolerne, altså alle de skoler, der nu har været nævnt her op til flere gange.
Det er børnehaver.
Men for det andet har vi også det problem i Dansk Folkeparti, at vi gerne vil give hjælp, hvis det hjælper.
Men hr. Steen Gade ved sikkert udmærket godt, at undersøgelser viser, at ulandsstøtten som sådan helt overordnet set faktisk har en meget ringe effekt.
Martin Paldam fra Aarhus Universitet har undersøgt et hav af lande for at se, om ulandsbistanden har hjulpet, og hans resultat er, at det har den ikke.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg har faktisk ikke kritiseret Dansk Folkeparti i den her sag om lige nedskæringerne, for det har jo været Dansk Folkepartis politik i årevis, at vi ikke skulle over 0,7 pct.
Så man kan jo også sige tillykke til Dansk Folkeparti, fordi det er lykkedes.
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Jeg kan forstå på hr. Steen Gade, at han er fuldstændig ligeglad med, om de mange milliarder, vi sender ud, har nogen effekt eller ej.
Bare der kommer nok ud og endnu flere, så er hr. Steen Gade og Socialistisk Folkeparti glade, for så er vi set ude i verden som gode og rare.
Så læsser vi penge ud, som ingen effekt har.
Med hensyn til den grønne prioritering og nedsættelse af CO2-udslip osv. er det jo ikke ukendt, at erhvervslivet ude i Europa, specielt bilindustrien, synes, at vi altså lige skal slappe af med dette med de 30 pct. og se, om det i det hele taget også der har nogen effekt.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Må jeg svare på det med nedsættelse af CO2-udslippet?
Hvis jeg nu må få lov at tænke lige så meget på danske interesser, som hr. Per Dalgaard hævdede han gjorde, så skulle vi faktisk gå ind for 30 pct., for vores industri står mere klar end megen anden industri.
Derfor er det også et spørgsmål om at være med til at skabe arbejdspladser i Danmark og især skabe nye arbejdspladser.
Derfor kæmper vi for 30 pct. reduktion i 2020 i EU.
Kristian Jensen (V), 2010-06-02:
Jeg synes, det har været pinligt at opleve, at hr. Steen Gade med den lange erfaring, hr. Steen Gade har i Folketinget, ikke har styr på, hvilke debatregler der er.
Når hr. Steen Gade går op som privatist, må hr. Steen Gade finde sig i, at vi så stiller spørgsmål til de indlæg, der kommer.
Og det spørgsmål, som mine kolleger fra Venstres folketingsgruppe har stillet, har været: Hvad er det for en finansiering, hr. Steen Gade og SF har bag det løfte, vi nu har fået, altså at SF i den første valgperiode, hvor SF måtte være i regering, vil hæve bistanden til 1 pct.?
Hvor er den finansiering henne?
Det vil jeg spørge hr. Steen Gade om.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Nu kan man se forskelligt på pinlighed, men jeg forstår, at hr. Kristian Jensen ikke synes, det er pinligt at løbe fra et løfte.
Kristian Jensen (V), 2010-06-02:
Jeg synes, det er arrogant.
Det er simpelt hen arrogant over for de folketingsmedlemmer og over for de folk, der følger debatten, at der, når vi stiller spørgsmål, ikke kommer noget svar.
Det koster ca. 3 mia. kr.
Hvor er finansieringen?
Er svaret, at der ikke er nogen finansiering?
For så er det jo hykleri, vil jeg sige til hr. Steen Gade.
Så spørgsmålet er ganske klart, og jeg håber, at tilhørerne må få et svar fra hr. Steen Gade.
Hvor er SF's finansiering til at hæve bistandsprocenten til 1 pct. af BNP igen?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Som jeg sagde, er der en finansiering.
Vi genopretter den nedskæring, som den her regering foretager, straks der kommer et andet flertal.
Det er melding et.
Det andet er, at vi arbejder for over en årrække at øge bistanden til 1 pct. Så synes jeg faktisk, det er lidt pinligt, at der ikke endnu er nogen af dem, der sådan set har ansvaret for, hvad der er ført af politik i det her land, som vil påtage sig ansvaret, andet end Dansk Folkeparti, som glæder sig over en nedskæring.
Det er jo jer, der er løbet fra jeres eget løfte.
Jacob Jensen (V), 2010-06-02:
Det er muligt, at det er ubekvemt for hr. Steen Gade at få de her spørgsmål om et emne, som hr. Steen Gade jo selv rejser fra talerstolen.
Men jeg synes stadig væk, det er rimeligt, at hr. Steen Gade så forholder sig til det, der bliver spurgt om i den sammenhæng.
Kan hr. Steen Gade bekræfte, at løftet fra SF’s side om at hæve ulandsbistanden til 1 pct. af BNI er finansieret inden for den plan, som S og SF har lagt frem, der hedder »En Fair Løsning«?
Kan hr. Steen Gade bekræfte det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-06-02:
Hr. Steen Gades løfter til verdens fattigste lyder jo smukke.
Mit spørgsmål til hr. Steen Gade er vel ikke lige så smukt, men i hvert fald lige så betydeligt, nemlig:
Hvor er finansieringen til de bistandsløfter, som hr. Steen Gade står og kommer med fra Folketingets talerstol?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg har ikke givet løfter.
Det er i virkeligheden det, der driver mig.
Havde vi stået og haft den debat, kunne vi have fået en diskussion om, hvorvidt vi skulle gøre det bedre, men det her har jo svækket Danmarks forhandlingslinje.
Det har jo svækket Danmarks image i verden.
I september måned er Danmark sammen med Senegal nogle af dem, der tager initiativ til at få FN's 2015-mål diskuteret i FN.
Det har da svækket Danmark, at vi nu skærer ned i ulandsbistanden.
Det er sådan set bare det, jeg beder statsministeren om at forholde sig til, nemlig den svækkelse af Danmarks image, af Danmarks position.
Karsten Lauritzen (V), 2010-06-02:
Men nu skylder hr. Steen Gade jo at anerkende det, der er fakta, og det er, at man fastfryser udviklingsbistanden på 15,3 mia. kr. i 2011, 2012 og 2013.
Det er selvfølgelig rigtigt, at hvis samfundsøkonomien vokser, falder procentsatsen, men beløbet er det samme, og det ligger betydeligt over de 0,7 pct., som FN giver som anbefaling.
Vi er fortsat i den klub af kun fem lande, som giver det, FN anbefaler, så jeg tror ikke, at det svækker vores indflydelse.
Nu siger hr. Steen Gade, at der ikke er givet nogen løfter, men der var en forespørgselsdebat i sidste uge i Folketingssalen, hvor hr. Steen Gades partikollega og den socialdemokratiske ordfører lovede, at udviklingsbistanden skulle øges til 1 pct., og så spørger jeg bare hr. Steen Gade: Hvor er finansieringen henne?
Hvor står det i Socialdemokraternes og SF's såkaldte økonomiske plan, at udviklingsbistanden skal øges til 1 pct.?
Hvor er finansieringen?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Den debat havde vi i sidste uge.
Jeg har faktisk ikke syntes, at vi skulle gentage den debat, jeg har egentlig bare villet konfrontere statsministeren med, at han er løbet fra et løfte oven i alle de indenrigspolitiske løfter, han er løbet fra, og at det er at lade de fattigste i verden bære byrden her.
Det er også i modstrid med det, den tidligere udviklingsminister, fru Ulla Tørnæs, sagde for halvt år siden, hvor hun forsikrede, at krisen netop ikke skulle betales af verdens fattigste.
Jeg ved da godt, at det er Dansk Folkeparti, der har krævet det, ja, de praler jo af det, men jeg synes bare, at en statsminister må forholde sig til, at han er gået længere ned end det, han sagde for 4 måneder siden.
Mads Rørvig (V), 2010-06-02:
Hr. Steen Gade angriber jo selv statsministeren vedrørende ulandsbistanden, og hvor mange procent af bruttonationalindkomsten der gives til dette, og hr. Steen Gade har selv indført og anført på SF's hjemmeside, at han mener, at udviklingsbistanden skal udgøre 1 pct. af BNI.
Jeg synes, hr. Steen Gade skylder svar på finansieringen til det løfte.
Kan hr. Steen Gade ikke komme lidt nærmere ind på det?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Nej, for den debat kunne hr. Mads Rørvig jo have deltaget i i sidste uge, for den har vi haft.
Jeg deltager i en afslutningsdebat, hvor jeg tager stilling til, hvad der er sket i det forløbne år, og jeg beder statsministeren kommentere, hvorfor han har skåret ned og ladet ikke bare de fattigste her i landet, men også de fattigste i hele verden betale krisen og dermed bryder et løfte.
Det er sådan set grunden til, at jeg har taget ordet, og det er grunden til, at jeg ønsker at tage ordet i den her debat.
Mads Rørvig (V), 2010-06-02:
Jeg bliver en lille smule forarget, for jeg deltog jo faktisk også i den forespørgselsdebat hernede i Folketingssalen, og jeg synes nu stadig, at mit spørgsmål er berettiget, når hr. Steen Gade selv rejser problematikken omkring udviklingsbistanden og mener, at den skal være 1 pct. af BNI.
Så jeg vil gerne spørge igen: Hvor er finansieringen til det løfte?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jamen den debat havde vi i fredags.
Det, jeg vil have statsministeren til at tage stilling til, er, hvorfor han løber fra et løfte.
Det er jo statsministerens debat i dag.
Det her handler om, at vi kigger på, hvad der er sket i det forløbne år – hvad har man gjort, og hvilke prioriteringer har man foretaget?
Og der er det, jeg påpeger, at jeg synes, at den prioritering at lade det gå ud over verdens fattigste er forkert, og det er også et løftebrud.
Det er også med til at svække Danmarks image, hvilket på sigt også betyder, at det går ud over salg af danske produkter på den lange bane.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-06-02:
Jeg synes jo, det er relevant, når hr. Steen Gade nu har startet den her debat, at vi så også kan få svar fra hr. Steen Gade på, hvad det er for nogle brudte løfter, der bliver talt om.
For i den genopretningsplan, som SF og S har lagt frem, er der jo overhovedet ikke nogen finansiering af den øgede udviklingsbistand, som hr. Steen Gade taler for og står og agiterer for på talerstolen og nærmest klandrer landets statsminister for ikke at kunne levere.
Derfor vil jeg blot spørge, hvorfor det løft, som SF ønsker fra de nuværende 15,3 mia. kr. til den ene procent af BNI, ikke er finansieret i genopretningsplanen?
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Jeg har i den her debat kun forholdt mig til, at regeringen, herunder også selvfølgelig fru Ellen Trane Nørbys partifælle statsministeren, for godt og vel 2 måneder siden sagde, at de ikke ville lade det her gå ud over verdens fattigste.
Da dette er en debat, der afslutter året, synes jeg, det er det, vi skal tage stilling til, og jeg har faktisk ikke i den her debat rejst krav om, at ulandsbistanden skal stige.
Det mener jeg at den skal, og det vil vi kæmpe for, men det er bare ikke det, der er til debat her.
Til debat her er, at man lader verdens fattigste betale og løber fra et løfte.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-06-02:
Hvis der er nogle, der løber fra et løfte her, er det jo SF og Socialdemokraterne, som har sagt, at man vil have udviklingsbistanden op på 1 pct. af BNI, og det fremgår jo på ingen måde af den økonomiske plan, som SF og S har lagt frem – overhovedet ikke.
Og derfor må man jo spørge hr. Steen Gade, hvad det er for et løftebrud, der er tale om, og hvad det er for nogle svigtede forventninger, som ulandene må have, for det, der sker med den genopretningsplan, som regeringen har lagt frem, og som vi jo bl.a. også diskuterer i afslutningsdebatten i dag, er, at man fastfryser bistanden nominelt.
Det vil sige, at der jo på ingen måde bliver færre penge til de projekter, som Danmark har engageret sig i.
Jeg er nødt til at spørge igen, for de, der laver løftebrud, er jo SF og S, og derfor ville det jo være interessant, hvis hr. Steen Gade ville svare på, hvorfor der ikke er nogen finansiering af de løfter, som SF og S har fremsat over for verdens fattigste.
Per Dalgaard (DF), 2010-06-02:
Hr. Høgni Hoydals begrundelse for, at Færøerne nu udarbejder en forfatning eller grundlov for deres egne øer, er, at færingerne går ind for demokratiet.
Så vil jeg spørge: Hvad er det i rigsfællesskabets akter, der gør, at det ikke føles demokratisk for færingerne?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-02:
Ja, det var jo et rigtig radikalt svar.
Det var fuldstændig uklart og uforståeligt, så jeg prøver igen: Vil Det Radikale Venstre udnytte sin position i fremtiden til at afskaffe 24-års-reglen – ja eller nej?
Høgni Hoydal (T), 2010-06-02:
Vi opfatter det som en ren politisk handling.
For første gang vedtager man en færøsk grundlov.
Så ser vi det sådan, at når denne grundlov er vedtaget, kan man derefter selvfølgelig forhandle med Danmark om, hvordan man vil organisere tingene, hvis det er det, man vil.
Så bliver det sådan, at vi holder os til vores grundlov og til de beslutninger, det færøske folk har truffet, og Danmark holder sig selvfølgelig til sin opfattelse af tingene.
Og så kan man forhandle på et ligeværdigt grundlag.
Det, der altid er sket hidtil, når der er kommet processer fra Færøerne side, er, at man hele tiden har stået med den danske grundlov i hånden og sagt: Det kan I ikke.
Og man har ikke argumenteret politisk for, hvad meningen egentlig er, hvad fremtiden er, hvad ideen er.
Man har kun brugt nogle juridiske udtalelser, hvor man særlig har brugt nogle udtalelser fra professorer fra Københavns Universitet gennem tiderne, og de har så været det endegyldige argument.
Og dermed er al demokratisk debat slået ned og gået død med det samme.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Hvis der er nogen, der kniber regeringen, er det vist Dansk Folkeparti, for så vidt jeg husker regeringens udspil, var det stort set kemisk renset for reformer.
Det var en lang nedskæringsdagsorden.
Det er jo sådan set noget af det paradoksalt interessante, at det kan ske i dansk politik, at det er Dansk Folkeparti, som kommer til bordet og siger: Det her må I tage væk.
Det kan vi ikke stå inde for.
Vi vil hellere gennemføre den her dagpengereform.
Det er så meget desto mere absurd, eftersom vi jo blev bortvist 3 dage før ved at have sagt det samme.
Jeg gad godt at have set Venstres og Konservatives ministre og ordførere i hovedet, da Dansk Folkeparti kom med den melding, at de var klar til en dagpengereform, fordi hvis de havde set bare tilnærmelsesvis så fornærmede ud, som da vi kom med det forslag, så har der været et maskespil, som virkelig har kunnet konkurrere med det, der i øvrigt foregår på Kongens Nytorv i Det Kongelige Teater.
Jeg synes, det er tankevækkende, at VK har været trukket til det, de gange der er sket noget, hvor der faktisk er en optimisme, en vilje, en vision om, at det her er Danmark.
Det kan blive meget, meget bedre, hvis man forlader sparevejen og går reformvejen i stedet for.
Peter Christensen (V), 2010-06-02:
Fru Margrethe Vestager holdt et indlæg, der skulle være i tråd med radikal historie, men problemet er jo, at den aktuelle ageren er langt væk fra den historiske radikale grundposition, nemlig at man netop forfølger sin politik og gennemfører den med dem, man kan.
Det kan vi jo også se, når vi lytter til, hvad de røde partier i øvrigt mener her i Folketingssalen, hvilket ligger så langt væk fra det reformspor, som fru Margrethe Vestager taler om.
Helt konkret kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er i det forslag til vedtagelse, jeg læste op her i formiddag, der gør, at De Radikale ikke kan støtte det.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Det er jo ikke nogen skam at sige nej til noget godt, hvis man kan få noget bedre.
Peter Christensen (V), 2010-06-02:
Det bedre er så et nej til en dagpengereform fra SF, et nej til en dagpengereform fra Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Det er det, der er bedre.
Det viser jo fuldstændig hulheden i den radikale holdning.
Man har forladt den gamle position, nemlig at det vigtigste var politikken.
Nu er det vigtigste ministerbilen, som man drømmer om og tror på at man kan få foræret af hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt.
Hvorfor ikke komme tilbage på et spor, hvor vi fører en politik, der er til gavn for Danmark, og så fokusere på det, i stedet for at det nu kun skal handle om at være i en position, hvor alt det, man siger, står i skærende kontrast til det, de andre partier på den røde fløj mener?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Der blev jeg lidt forvirret.
For Det Radikale Venstre stemmer for dagpengereformen, og hvis spørgeren har set forslaget til vedtagelse, ved han, at forslaget til vedtagelse rummer lige præcis det, vi kan stå inde for.
Der står ikke noget om, at noget skal rulles tilbage.
Der står ikke noget om et nej til nogen ting.
Der er et fokus i det forslag til vedtagelse, som er fuldstændig soleklart, og som handler om at sørge for, at det ikke er besparelserne, der er Danmarks sorte fremtid, men at det er en holdbar reformvej, der er Danmarks fremtid, for bl.a. at sørge for, at vores kommuner kan udvikle sig og udvikle deres service over for borgerne.
Jeg ved godt, at det ikke er VK's politik.
Det er jo helt åbenlyst.
Dansk Folkeparti støtter heller ikke, at der skal være vækst i kommunerne.
Sådan er det.
Det er en meget klar og meget vigtig forskel.
Men Det Radikale Venstre kan stå fuldstændig bag det her forslag til vedtagelse, ligesom vi kan stå bag, at vi støtter vores egen politik, også når den bliver fremlagt af VKO.