Rune Lund (EL), 2007-10-23:
Den første del af lovforslaget udvider, som det hedder, Valgretsnævnets kompetence til ikke blot som i dag at omfatte sager om optagelse af udenlandsdanskere på valglisten, men også at omfatte sager om godkendelse af navnet for et nyt parti og den formular, som vælgererklæringer for et nyt parti skal afgives på.
Den her del af lovforslaget er en opfølgning på den tilkendegivelse, som indenrigs- og sundhedsministeren afgav sidste folketingsår i forbindelse med førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 37 om nedsættelse af et uafhængigt organ, der godkender politiske partiers navne.
Der er ingen tvivl om, at den her første del af lovforslaget er en styrkelse af demokratiet.
Det vil bl.a. forhindre, at man kan forhale dannelsen af konkurrerende partier, f.eks. i forhold til partiet Liberalisterne.
Så springer jeg lige til den tredje del, inden jeg vender tilbage til den anden del; det var også den, som hr. Jan Petersen var inde på, og som er en god og fornuftig del af det her lovforslag.
Den handler om reglerne for, i forbindelse med hvilke boformer og boliger der ved folketingsvalg, europaparlamentsvalg samt regionale og kommunale valg kan brevstemmes.
Det foreslås justeret i lyset af de forskellige boligformer, som voldsramte kvinder, ældre, handicappede og personer med særlige sociale problemer vil kunne tilbydes efter social- og boliglovgivningen.
Det er også en styrkelse af demokratiet, og det er en positiv udvikling, ikke mindst i forhold til voldsramte kvinders rettigheder.
Så er der del nummer to af lovforslaget, som jeg så tager her til sidst, og som netop handler om, at Folketinget godkender, at man går fra 14 til 13 medlemmer af Europa-Parlamentet.
Det ligger jo i forlængelse af Nicetraktaten, men sagen er bare, at ballet ligesom er blevet åbnet i EU, ved at et land - Italien - er kommet på banen og har sagt: Hov, det kan faktisk godt være, at sammensætningen af Europa-Parlamentet ikke er den rigtige; vi vil have flere stemmer.
Og man har så fået 1 stemme mere.
Det er den ene ting; det er det politiske.
Den anden ting er det forhandlingstekniske og forhandlingstaktiske i forbindelse med det.
Altså, det er da lidt fjollet at bakke ud, når der eksisterer nogle forhandlinger, og sige: Vi ved godt, at det først bliver besluttet på et topmøde i december, men vi har alligevel allerede nu besluttet at give os i de forhandlinger og sige, at vi bare accepterer 13 medlemmer af Europa-Parlamentet.
Det er fjollet, når man måske - kunne opnå et bedre resultat i forhandlingerne.
Den sidste ting i forhold til punkt nummer to er den sådan mere formelle del af det.
Når vi har gang i nogle forhandlinger og italienerne er kommet på banen og der først bliver slået søm i nogle forhandlinger, når man når til december, så er det da mere naturligt, hvis man vælger at vedtage det her, at man så først gør det i 2008, når forhandlingerne i EU er overstået.
Det er da mærkeligt at vedtage en lovgivning, inden nogle forhandlinger er endeligt afsluttet.
Så jeg vil selvfølgelig indstille, at forslaget bliver delt op, sådan at vi fra Enhedslistens side kan stemme for de fornuftige ting i det her, som er klare fremskridt, men sådan at vi også kan få lov til at stemme imod den del, som vedrører Europa-Parlamentet og antallet af medlemmer fra Danmark i Europa-Parlamentet.