runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-11:
Tak for det.
Jamen jeg vil egentlig bare sige tak til Enhedslistens ordfører for de nye toner i forslaget, for man brugte en stor del af sit ordførerindlæg på at sige, at der skulle være højere straffe.
Enhedslisten plejer som regel at sige hernede i Folketingssalen, at straffe ikke virker.
Det vil jeg bare udtrykke en stor tak for, for det er noget, vi i Dansk Folkeparti også går meget op i, nemlig at straffen på mange områder skal op.
Jeg synes jo, at det lidt er nogle nye toner, og det er sådan set positivt.
Jeg vil egentlig bare spørge Enhedslistens ordfører, hvad strafferammen er i dag i forhold til dem, der benytter sig af skattely, men også rådgiverne, og hvad man tænker, at strafferammen skal op på fremadrettet.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
To ting.
Der ved vi, at strafniveauet og opdagelsesrisikoen har stor betydning for, om kriminalitet bliver begået eller ej.
Så lige præcis når vi snakker økonomisk kriminalitet og grov økonomisk kriminalitet, har vi at gøre med et område, hvor højere straffe rent faktisk virker.
Det ved vi.
Og det er derfor, at vi i Enhedslisten siger, at på det her område giver det rent faktisk mening at hæve strafferammen eller at have høje straffe.
Så er der spørgsmålet om strafferammen.
Det er faktisk ikke så meget selve strafferammen, som Enhedslisten fokuserer på at hæve, for den er høj i dag.
Jeg mener, at den er 8 år.
Man kunne hæve den til 10 år.
Det vil ikke gøre den store forskel.
Det, som er vigtigt i forhold til det her, er at kigge på rådgivernes ansvar og at kigge på, hvordan man særskilt kan se på, hvordan rådgiverne kan blive kriminaliseret, se på, hvordan rådgivningen i sig selv kan være kriminel, ligesom det er kriminelt at planlægge et bankrøveri.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-11:
Tak for det.
Det er jo helt rigtigt, at det på den ene side er opdagelsesrisikoen og på den anden side strafniveauet.
De to ting skal jo gerne spille sammen, og der er jeg glad for, at Enhedslisten anerkender, at det er begge dele, der er vigtige i forhold til, at man har et incitament til ikke at begå kriminalitet.
Jeg synes, at det, man hører fra Enhedslisten, typisk er, at det ikke har noget med straffen at gøre, men at man skal skrue på mange andre ting.
Så trods alt en tak herfra, fordi man anerkender, at straffen også har en betydning.
Jeg vil også bare lige høre Enhedslisten, om man ikke er enig i, at den store problemstilling her faktisk er opdagelsesrisikoen.
Som Enhedslisten siger, er der ikke mange rådgivere, der bliver fanget i det her, men det er jo, fordi opdagelsesrisikoen er for lille både internationalt og i Danmark.
Så jeg er jo helt enig i, at vi skal have kigget på det.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Som jeg sagde, er opdagelsesrisikoen her vigtigere end strafniveauet, fordi strafniveauet som sådan allerede i dag er højt.
Men det, som er vigtigt at sige her, er jo, at det, vi foreslår med hensyn til rådgiverne, er, at selve det at rådgive om noget kriminelt, ulovlig brug af skattely, er det, vi vil kriminalisere, sådan at man, hvis man f.eks. får informationer fra et skattely om, at det er foregået, uden at den involverede rådgiver er blevet dømt, i forbindelse med en konkret sag omkring skattebedrageri kan dømme folk. For tit vil det være sådan – og det jo også derfor, at mange af de her rådgivere aldrig er blevet dømt – at en sag skal skæres til af en anklager ved en domstol, og der ser vi jo, at rådgiveren bliver skåret fra.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Jeg forstår sagtens interessen i i højere grad at få dem, som hjælper til, dømt, og jeg sympatiserer også med det.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Jeg er så glad, hver gang jeg bliver spurgt om, hvordan jeg vil finansiere Enhedslistens politik, for det giver mig hver gang lejlighed til at fortælle, at de ting, vi gør, og de ting, vi prioriterer, handler om politiske valg her i Danmark.
Når man vælger at købe kampfly, der koster 1 mia. kr. stykket; når man vælger at købe kampfly, som over de næste 20-30 år vil koste 80-100 mia. kr. at drifte og vedligeholde; når man vælger at sige, at topskatten skal sænkes, hvilket alene koster 2 mia. kr. i 2016, i forlængelse af skattereformen for 2012; når man vælger at sige, at selskabsskatten skal sænkes, hvilket man også gjorde i 2012, og det alene koster 3 mia. kr. i 2016, så er det jo indlysende, at der er penge nok i det her samfund, hvis bare man vælger at bruge dem de rigtige steder og ikke de forkerte steder.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Det var jo desværre ikke særlig konkret.
Jeg forstår godt, at det lyder godt og sådan noget, men det er jo svært ud fra det at sige, præcis hvor pengene skal komme fra.
Præcis hvor vil man finde pengene?
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Jeg synes lige, jeg har givet nogle meget konkrete eksempler.
Jeg kan give et andet konkret eksempel.
Skal vi tage sodavandsafgiften, som er blevet afskaffet?
Den koster 600 mio. kr. om året og har ikke nogen effekt på grænsehandelen, og derfor er det penge ud i det blå.
600 mio. kr. kunne man få temmelig meget retssikkerhed for.
Jeg vil meget gerne redegøre for andre finansieringsforslag over for spørgeren fra Venstre, men jeg tror ikke, tiden tillader det.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
Jeg vil bare gerne starte med at sige undskyld til Liberal Alliance og Liberal Alliances ordfører.
For det var jo en meget fin fortælling fra Liberal Alliances side om, at der ikke findes nogen guldkrukke for enden af regnbuen – eller måske gør der – og at det i virkeligheden er fuldstændig uafklaret, om der er foregået noget ulovligt eller ej.
Det er dog lidt tankevækkende, synes jeg, at på den høring, som vi afholdt her i Folketinget, beklagede en direktør for Nordea den adfærd, Nordea havde før 2009, hvor man var med til at lave de konstruktioner, som jo er ulovlige.
Det har I jo selv taget afstand fra.
Så helt sådan ondsindet venstrefløjens retorik er det vel ikke. Nu snakker Liberal Alliance så om bæredygtig vækst.
Kan vi ikke blive enige om, at bæredygtig vækst handler om, at man holder sig inden for lovens rammer?
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Men EU er en stor spiller, og der er ingen tvivl om, at det forslag, som Kommissionen har fremsat, er et fremskridt.
Det skal der ikke være nogen tvivl om, og det er alle i det her Folketing også enige om.
Men det er ikke ambitiøst nok.
Sådan har vi set amerikanerne gøre i forhold til en schweizisk bank, hvor man har sagt: Vi skal have oplysninger om de og de personer, som har benyttet skattely, og som er i jeres bank.
Og hvis ikke I gør det, pålægger vi jer en straf på 30 pct. på alle overførsler, som I laver til vores land, USA.
Den slags håndtag er noget, man har, når man er en stor spiller.
I Enhedslisten er vi jo EU-modstandere.
Vi har nogle holdninger til, hvordan EU grundlæggende set skal indrettes på en anden måde.
Men vi er da ikke dummere, end at vi i et EU, der eksisterer, gerne vil benytte de muligheder, der er.
Og her er der en indlysende mulighed for rent faktisk at benytte et værktøj, der eksisterer.
Så hvorfor kan vi ikke få en tilkendegivelse fra Venstres ordfører af, at det er noget, som Venstre også er interesseret i at benytte sig af?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Jamen lad mig slå fast, at vi heller ikke går ind for, at der skal være skattely i Danmark.
Der er jo ikke dobbeltstandarder her, vel?
Selvfølgelig skal vi ikke have skattely i Danmark.
Men det, jeg bare prøver at sige, er, at billedet jo ikke er så sort-hvidt, at man bare kan sige, at det alt sammen er ulovligt, og det er jeg glad for at fru Lisbeth Bech Poulsen også anerkender.
Det er ikke så sort-hvidt, at alle bryder loven, fordi de har et kommanditselskab.
Jeg mener så ikke, at man skal afskaffe hele den virksomhedskonstruktion.
Så længe man holder sig inden for lovens rammer, synes jeg, det er i orden, men jeg synes ikke, det er i orden, hvis man har skattely i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Jeg vil gerne spørge ind til de internationale muligheder for at gøre noget og for på Danmarks vegne, at regeringen kunne være foregangsland på det her felt.
Regeringen siger, at det er internationalt, det skal ske, men der kommer ikke rigtig nogen konkrete anvisninger på, hvordan regeringen så vil gøre det.
Jeg synes jo, vi skulle gå den anden vej, f.eks. i forhold til den grænse, der er, for, hvornår man er omfattet af de her regler om at skulle aflægge land for land-regnskab, så man kan sørge for, at skatten bliver betalt, hvor pengene bliver tjent.
Der skal man jo altså have en omsætning på over 750 mio. euro, før man er omfattet af de regler.
Der kunne man godt have, at det var et væsentlig lavere beløb, et beløb på helt ned til 40 mio. euro, som jo er en beløbsgrænse, der på andre måder bruges i EU-systemet.
Er det noget, regeringen og Venstre støtter, altså at vi skal arbejde for, at flere selskaber omfattes af land for land-regnskaber?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Men vi går ikke ind for, at vi skal have særregler i Danmark, hvis det er det, som hr. Jesper Petersen spørger om; der skal vi have de samme regler.
Men selvfølgelig er vi meget opmærksomme på, hvordan vi sikrer, at vi bedst muligt får hjulpet til i den her internationale sammenhæng.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Det svar forstår jeg simpelt hen ikke, for jeg spørger til internationale tiltag.
Venstre siger hele tiden: Lad os nu ikke kun diskutere nationale forhold, men internationale forhold, for det er det, der batter.
Så spørger jeg til dem, men fru Louise Schack Elholm kommer med et svar, der handler om vores nationale præstationer.
Vil regeringen i de forhandlinger, der pågår i EU, arbejde for, at grænsen for, hvornår man er omfattet af land for land-regnskaber, bliver sat ned, så flere er omfattet af dem, og så man får en større dækning af de tiltag, der bliver brugt til at sikre en korrekt beskatning?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Nu var det ikke helt til at vide, om det var, fordi du mente, vi skulle presse det ved selv at gå foran de andre, eller om det var i forhandlingerne generelt.
Nu sidder jeg jo ikke i regering, jeg sidder i regeringspartiet, men ikke i regeringen, så jeg kan ikke svare fuldstændig på vegne af regeringen, jeg kan svare på vegne af Venstre.
Og i Venstre er vi meget opmærksomme på, hvordan vi hele vejen prøver på at presse på den rigtige vej.
Jeg sidder ikke med til forhandlingerne selv, fordi jeg ikke sidder i regering, så derfor kan jeg ikke fortælle dig, hvad der præcis sker til forhandlingerne.
Men det er jo noget, vi er meget opmærksomme på, og det er jo heldigvis også noget, embedsværket er opmærksomme på, i forhold til at det er den dagsorden, der er, uanset hvem der har magten i Danmark, nemlig at vi skal være et af de lande, der presser på, for at vi skal komme længst muligt i det internationale samarbejde på det her område.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-05-11:
Tak for det.
Venstre er jo virkelig gode til flotte ord, men jeg synes ærlig talt, at det, vi har hørt fra talerstolen i forhold til, hvad de vil gøre ved det her problem, som er alvorligt, er meget, meget lidt konkret.
Det ville klæde regeringen at være mere offensive på det her område, det må jeg sige.
I går fik vi flere informationer om Panamapapirerne, og det kræver rigtig mange ressourcer af SKAT at bearbejde det, så det kan blive til sager.
Er det ressourcer, regeringen er villig til at se på at sætte af?
Går Venstre ind for, at SKAT får de nødvendige ressourcer, så de informationer, vi nu har fået, rent faktisk også kan blive løftet op og blive til sager, så dem, der har snydt, også bliver straffet?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Umiddelbart mener vi jo sådan set, at ressourcerne er sat af, men det er klart, at vi, når vi har set på, hvad der er kommet ind, jo så også må vurdere, om der er behov for ekstra, og derfor følger vi situationen nøje og har ikke lagt os hundrede procent fast.
Men på nuværende tidspunkt er de meldinger, vi får fra SKAT, at der er ressourcer nok på det her område, og det er selvfølgelig det, som vi følger.
Det ville Socialdemokraterne nok også have gjort, da de var i regering.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-05-11:
Okay, men det vil vi da så se meget frem til at høre nærmere om.
Så vil jeg gerne spørge til det med det her benhårde pres, regeringen og Venstre lægger internationalt: Hvad er det helt konkret, Venstre og regeringen har sat sig i spidsen for af internationale initiativer?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Venstre – og dermed også regeringen – gør, hvad de kan, for at presse på internationalt set, for at vi når nogle resultater på det her område, og det sker jo løbende og hele tiden i forhandlingerne og på mange forskellige fronter.
Men meget af det, der er sket på nuværende tidspunkt, er rent faktisk sket i Socialdemokraternes regeringstid, for det tager noget tid, fra noget bliver aftalt internationalt, til man kan udmønte det i dansk lovgivning.
Så derfor er meget af det også noget, som vi har videreført fra Socialdemokraternes tid.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
Altså, jeg er jo nødt til at følge lidt op på de spørgsmål, der har været, for ordføreren nævner selv i ordførertalen, at vi skal arbejde internationalt, og siger, at regeringen – og nu citerer jeg – presser på for så gode regler som overhovedet muligt.
Det er bare sådan helt konkret.
Det kan vel ikke være nogen hemmelighed?
Og er der flere ting, regeringen har tænkt sig at gøre nu oven på det med Panama Papers?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Men det, jeg kan sige, er, at vi generelt presser på på den internationale bane, og noget af det, man kan se, er jo, at vi er nogle af de første til at implementere lovgivningen og de aftaler, vi laver.
Vi har netop for et par måneder siden, som jeg selv har nævnt i talen, vedtaget land til land-rapporter og store dele af de aftaler, vi har indgået i OECD for at undgå skattely.
Så vi gør, hvad vi kan, for at få de her ting igennem og for at vise vejen fremad.
Jeppe Bruus (S), 2016-05-11:
Skal jeg så forstå det sådan, at det at gå foran handler om at være hurtig til at implementere EU-reglerne?
Altså, hvad er det så, som så ikke regeringen, men som Venstre og Venstres ordfører mener der skal skærpes?
Vil Venstre f.eks. være med til at arbejde for, at de internationale regler for regnskabsstandarder skærpes?
Det er bare ét eksempel.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Nu skal man jo aldrig helt regne med det, når modstanderne citerer regeringspartiet.
For det var ikke det eneste, jeg sagde.
Jeg sagde, at vi både arbejder på den internationale bane, men selvfølgelig har det også en betydning, hvor hurtigt vi implementerer reglerne, og vi er nogle af dem, der har været hurtigst til at implementere det.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Nu har jeg stillet et skriftligt spørgsmål til regeringen om, hvad regeringen mener om det forslag om land til land-rapportering, som Kommissionen har fremlagt.
Spørgsmålet går ud på, om regeringen synes, det er tilstrækkeligt, når det fremgår, at det kun gælder inden for EU, men ikke for skattelylande uden for EU.
Så svarer regeringen, at det er man gået i tænkeboks med.
Er det en særlig aktiv måde at forholde sig til Kommissionens forslag på?
Min holdning er, at hvis man forholdt sig utrolig aktivt til det her, ville man sige med det samme: Det her er simpelt hen ikke nok.
Er de to ting en tilkendegivelse, vi kan få fra ordføreren for Venstre i dag?
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-11:
Som ministeren sagde, er vi meget positive over for EU's forslag.
Så kunne man måske godt ønske, at flere lande var inkluderet.
Altså, jeg ville da være glad, hvis alle verdens lande ville lave land til land-rapporter.
Det ville være positivt, for så ville du få den større gennemskuelighed og gennemsigtighed, der kunne gøre, at du i højere grad kunne fange de her ting.
Men det er jo svært at bestemme i EU, at resten af verden også skal lave land til land-rapporter.
Så det vil jeg mene ligger lidt uden for EU's kompetenceområde.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Handler bæredygtig vækst om, om man holder sig inden for lovens rammer?
Jeg tror nok, det er lidt at blande tingene sammen.
For mig at se handler bæredygtig vækst om en vækst, der kan bære sig selv, og den skal selvfølgelig foregå inden for lovens rammer.
Det er klart.
Som jeg nævnte i min tale, er vi fuldstændig klar på at bekæmpe økonomisk kriminalitet og tilfælde, hvor man bryder loven.
Det er ret vigtigt at foretage den skelnen, sådan at man kan diskutere de forskellige udfordringer særskilt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-11:
Jeg vil da gerne takke ministeren for besvarelsen.
Vi er jo godt tilfredse med, at den politik, vi foreslår i Dansk Folkeparti, også viser sig at virke, selv om løsningen kom noget sent.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at man jo fra tid til anden hører, at i stedet for at komme med konkrete løsninger på de problemer, som migrationspresset, folkevandringen, giver, så er der nogle, der går over til de nemme løsninger og taler i overskriftsform og siger, at vi bare skal have nogle fælles europæiske løsninger.
Det er meget ukonkret, det siger ikke særlig meget.
En fælles europæisk løsning kan være alt muligt.
Det kan sådan set være alt mellem himmel og jord.
Statsministeren udtalte i september 2015 til Ritzau: »Den gode løsning er ikke en dansk løsning.
Det er en europæisk løsning.«
Det lyder jo besnærende, og gid det hele var så nemt, at man bare kunne finde en løsning.
Men hvad er den løsning?
Altså, hvis ministeren og regeringen helt selv kunne vælge, hvordan sådan en løsning skulle se ud, hvordan skulle den så konkret se ud?
Inger Støjberg (V), 2016-05-11:
Den store tilstrømning af flygtninge og migranter har sat Europa under et ekstraordinært pres, og det udfordrer vores nationale og internationale systemer.
Det tror jeg alle må sande.
I Danmark har det været nødvendigt at tilpasse vores udlændingeregler for at gøre det mindre attraktivt at søge mod Danmark, og det har været nødvendigt at gennemføre grænsekontrol.
Det er en fælles udfordring, vi står over for, og derfor kræver det også indsatser både på nationalt, men også på europæisk plan.
For det første er regeringens opfattelse den, at det er afgørende at få styr på EU's ydre grænser.
Det vil nedbringe antallet af flygtninge og migranter i Europa og medvirke til, at der kommer færre asylansøgere til Danmark.
I EU er antallet af irregulære migranter, der indrejser i navnlig Grækenland, faldet drastisk siden vedtagelsen af EU-Tyrkiet-erklæringen den 18. marts, og i Danmark er antallet af asylansøgere p.t. lavere end på samme tidspunkt sidste år.
Jeg synes dog, det er vigtigt at bemærke, at det meget hurtigt kan ændre sig igen – desværre.
For det andet er det vigtigt at sikre, at der ikke er fordele ved at bevæge sig rundt i Europa.
Det handler bl.a. om at få Dublinsystemet til at fungere effektivt, og derfor er det også centralt at dæmme op for strømmen af irregulære migranter ved at sikre en effektiv tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt i EU, herunder i Danmark.
Derudover er der behov for tiltag, der kan forebygge flygtninge- og migrantstrømmene.
Det er også en af hovedtankerne bag den politiske erklæring og handlingsplan, som EU's og afrikanske stats- og regeringschefer vedtog på Vallettatopmødet den 12. november.
Så jeg synes, vi er nødt til at kaste os ind i de europæiske drøftelser, for i sidste ende er der her faktisk brug for, at Europa samlet finder nogle svar på de udfordringer, som vi står over for.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om – og det er også en af grundene til, at jeg stiller spørgsmålene nu til justitsministeren – at det var, jeg vil næsten sige, i samme sekund, som Tungvognscenter Syd offentliggjorde, at nu er vi der, at jeg fik en storm af henvendelser fra vognmænd og chauffører, som kører på de danske landeveje.
De spurgte: Hvad er nu det for noget?
Nu kører de jo bare udenom, altså alle dem, der ikke har rent mel i posen.
Der skal såmænd nok være nogle, der også er gået i fælden, om jeg så må sige.
Men alle de andre kører bare udenom i et vist omfang.
Det er jo det, man gerne vil undgå.
Samtidig kan en række chauffører og vognmænd jo konstatere, at når de henvender sig hos tungvognscentrene, bliver der ikke reageret lige med det samme.
De kommer jo med nogle konkrete henvendelser om nogle konkrete køretøjer, for de konstaterer ude på landevejene, at det der ser godt nok mistænkeligt ud.
Men der sker ikke rigtig noget.
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Det ved jeg da ikke.
Der bliver da foretaget en hel del kontroller.
Det er jo ikke sådan, at landet ligger kontrolløst hen.
Der er jo også store diskussioner om retssikkerhed og om færdselskontrol etc., hvor folk prøver at rejse det stik modsatte synspunkt af det, hr. Henning Hyllested her gør gældende.
Der synes jeg egentlig det er meget klogt at gå på to ben.
Men altså, vi diskuterer lidt, som de blinde slås, i hvert fald for mit eget vedkommende, for jeg har simpelt hen ikke den tilstrækkelige viden endnu om, hvordan det faktisk har virket, i forhold til det hr. Henning Hyllested hævder eller siger, for nu at sige det stilfærdigt.
Så lad os få en fornuftig diskussion af det i Retsudvalget, og det vil jeg se frem til.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Når ministeren snakker om det andet ben, er det måske i virkeligheden det, der mangler.
Det er i hvert fald den opfattelse, mange chauffører og vognmænd har rundtomkring, altså at det andet ben mangler.
Der mangler måske de der meget, meget små patruljerende kontroller, der kører rundt i terminalområderne, f.eks. Padborg, som en supplering af de store multikontroller.
Det er samtidig en kendsgerning, at politikredsene jo ikke er i stand til at gennemføre kontroller over for lastbiler.
Jo, de kan selvfølgelig altid stoppe en chauffør, der er hamrende fuld.
Det er klart, og det gør de også.
Men det andet stopper de ikke, for det har de simpelt hen ikke viden og kapacitet til.
Det er jo der, problemet opstår.
Man bliver helt afhængig af de der multikontroller, som man så offentliggør på forhånd.
Der vil jeg stadigvæk vove at påstå, at så svækker man altså også virkningen af dem.
Søren Pind (V), 2016-05-11:
Det er jo så et politisk udtryk for, hvordan man ser tingene, og det synes jeg er helt fair.
Men det, man kan sige omkring selve det her med prioriteringen, hvilket ligesom bliver antydet i spørgsmålet, altså hvordan det bliver grebet an, er, at man jo bare kan konstatere, at tungvognskontroller er et blandt flere midler, som vi har til at sikre overholdelsen af love og regler omkring transportsektoren.
Det, der er muliggjort i forhold til de seneste års prioriteringer, er jo, at man har styrket politiindsatsen mod social dumping og ulovlig cabotagekørsel bl.a. med bistand fra Arbejdstilsynet og SKAT i forbindelse med de her kontrolarbejder.
Og i den flerårsaftale for politiet, som er indgået, og hvor anklagemyndigheden og politiets økonomi blev behandlet frem til 2019, skal den indsats altså samlet videreføres.
Det kontroltryk, man havde i 2015 i forhold til politiets indsats mod f.eks. ulovlig cabotagekørsel, er altså 5.000 kontroller, man foretog i 2015, og det forventer man også at gøre i 2016.
Så noget sker der jo i hvert fald.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Er ministeren af den opfattelse, at den mest effektive form for tungvognskontrol, hvor formålet er at afsløre og sigte de vognmænd og chauffører, der overtræder diverse love og regler, herunder cabotagebestemmelserne, nemlig de såkaldte multikontroller, gennemføres ved at offentliggøre kontrolaktionen på forhånd?
Ja, jeg indrømmer naturligvis, at spørgsmålet ligner meget det første spørgsmål.
Det første spørgsmål var meget konkret udtrykt.
Men jeg læser det op, og så tager vi en kort runde om det også.
Er ministeren af den opfattelse, at den mest effektive form for tungvognskontrol, hvor formålet er at afsløre og sigte de vognmænd og chauffører, der overtræder diverse love og regler, herunder cabotagebestemmelserne, nemlig de såkaldte multikontroller, gennemføres ved at offentliggøre kontrolaktionen på forhånd?