runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Netop på grund af alvoren bag kvinders brug af burka og niqab var et generelt forbud blandt de mange, næsten 100, politiske ønsker, Det Konservative Folkeparti havde, da vi fremlagde vores integrationsudspil i sommer – et integrationsudspil, som bredt beskæftiger sig med, hvordan vi sikrer den demokratiske integration, hvordan vi bekæmper kvindeundertrykkelse og ekstremisme, hvordan vi sikrer, at de nye borgere i Danmark får mulighed for at deltage i og bidrage til det danske samfund, og ikke mindst hvordan vi som samfund får glæde af de ressourcer, som langt de fleste nye medborgere tilfører og kan tilføre os.
Vi kan ikke støtte DF's beslutningsforslag.
Vi kan bare se nærmere på bemærkningerne til Dansk Folkepartis beslutningsforslag, hvor man har mere travlt med at fortælle, hvad de forskellige partier har udtalt, end at gå i dybden med de begrundelser, tendenser og dogmer, der ligger bag burkaen og niqabben.
Dansk Folkeparti ved godt, at dette forslag ikke kan lade sig gøre, for landets jurister, juristerne i Justitsministeriet, har talt, og Dansk Folkeparti ved godt, at vi i i Det Konservative Folkeparti ikke kan stemme for et forslag, der er i konflikt med grundloven.
Men sådan blev det ikke, og det kan ikke lade sig gøre at gennemføre et generelt forbud.
Men lad mig bare slå fast, at jeg mener det samme om burka og niqab, som jeg hele tiden har gjort.
Ja, jeg vil sige, at jeg er blevet fastere i overbevisningen om, at det er et politisk symbol for Talebanislamisme.
Jeg har før henvist til, at tvang og pres kommer i mange former i de miljøer, der opfordrer til brug af burka og niqab.
Derfor kan man heller ikke sætte begrebet frivillighed ind i vores sædvanlige danske kontekst, og derfor mener jeg fortsat, at burka og niqab er kvindeundertrykkende og fungerer som et mobilt fængsel for kvinderne.
Konsekvenserne af et fravalg af burka eller niqab kan være samme form for udstødelse, som opleves i andre former for religiøse fanatiske miljøer.
Dertil kommer, at der i hælene på et tilvalg af burka også følger et fravalg af deltagelse i det danske samfund, et fravalg af uddannelse og arbejde, et fravalg af deltagelse i fritidslivet, i børnenes skole- og institutionsliv, i det hele taget et fravalg af et positivt bidrag til det danske samfund.
Skal vi acceptere det?
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg kan egentlig ikke lide at sige det, men det er da også interessant, at vi er på linje med flere toneangivende imamer, der også er imod burka og niqab.
Han begrunder det med, at man f.eks. ikke efterligner profeten Muhammeds koner ved at bære burka og niqab, som nogle af de burkaklædte hævder.
For som stormuftien udtalte, gjorde de nemlig ikke det.
Muhammed første kone, Khadija, som han var gift med i 25 år, var slet ikke tildækket.
Så i Det Konservative Folkeparti har vi ikke ændret holdning til burka og niqab, og vi er faktisk glade for at have sat en debat i gang, som handler om kvindeundertrykkelse.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Jeg vil sige, at hvis hr. Naser Khader opfatter det her som et drilleforslag, skal der jo ikke meget til, for at hr. Naser Khader føler sig drillet.
Man kan så spørge, hvem hr. Naser Khader ville drille med forslaget, da han og Det Konservative Folkeparti selv fremsatte det.
Jeg har bemærket, at hr. Naser Khader har udtalt – jeg tror, det var til radioavisen – at han håber, at juristerne ændrer mening om 5 år i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt det er grundlovsstridigt.
Så vil jeg høre, hvad der skulle være baggrunden for sådan en udtalelse.
Er det, at de jurister, der er der nu, går på pension, eller om der er nogle nye, som hr. Naser Khader ved kommer til, eller noget i den stil?
Hr. Naser Khader har også udtalt, at Det Konservative Folkeparti var forud for sin tid, da de kom med deres forbud, og så taget i betragtning, at Det Konservative Folkeparti jo ikke ønsker en grundlovsændring, må det jo betyde, at Det Konservative Folkeparti mener, at nu i dag er det ikke så godt med grundloven, men om 5 år ser det lidt bedre ud med grundloven, eller måske ser det endnu bedre ud med grundloven om 10 år.
Hvad er baggrunden for de udtalelser?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Da vi fremsatte burkaforbuddet som et politisk ønske i vores integrationsudspil, var mit og vores udgangspunkt, at burka er et politisk symbol.
Burka er kommet meget mere på fremmarch, efter at Taleban kom til magten i slutningen af 1990'erne i Afghanistan, end tidligere.
Jeg er selv født og opvokset i Mellemøsten.
Jeg har næsten ikke set burka og niqab indtil for 5-10 år siden, så det er en ny tendens.
Så jeg havde håbet på, at juristerne ville tage udgangspunkt i, at burka og niqab er et politisk symbol, men man tog udgangspunkt i, at det er et religiøst symbol, og man konkluderede, at det ikke kunne lade sig gøre at forbyde det.
Jeg vil ikke stemme for noget, der er i konflikt med grundloven.
Jeg accepterer og respekterer, at juristerne har udtalt sig, og det kan vi ikke ændre ved.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg må jo konstatere, at Socialistisk Folkepartis ordfører er den første, der siger: hvis det at bære burka er kvindeundertrykkende.
Hvordan er det muligt?
Hvor i det danske samfund kan kvinder, der går med burka og niqab, egentlig fungere i betragtning af den opfattelse, vi alle har om, at vi er fælles om at få det her gode samfund til at fungere?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Enhver form for kvindeundertrykkelse er ganske uacceptabel, det skal der ikke herske nogen tvivl om, men vi ved faktisk ikke ret meget om, hvorfor man bærer burka i Danmark.
Nu får vi jo formentlig snart lidt bedre viden fra det burkaudvalg, som skal komme med nogle forslag til tiltag og initiativer, men vi ved jo ikke, om det her forslag, hvis det bliver til realiteter, faktisk lovgiver imod en religiøs beklædning, eller om det lovgiver imod noget, der er kvindeundertrykkende.
Vi har ganske enkelt ikke den viden om, hvordan burkaen bliver brugt i Danmark, og det vil da være meget relevant at få lidt styr på det.
Vi skal naturligvis bekæmpe enhver form for kvindeundertrykkelse, men jeg tror, at et af de steder, hvor vi fik mest ud af at gøre noget ved det, var ved at give de her kvinder nogle handlemuligheder i deres eget liv.
Det handler bl.a. om, at man kan gå fra det ægteskab, hvor man føler sig undertrykt, og være sikker på, at selv om man ikke har dansk statsborgerskab, bliver man ikke sendt ud af landet.
Det handler også om, at man får handlemuligheder i forhold til at få et forsørgergrundlag og få et arbejde.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-08:
Ordføreren siger, at vi skal give kvinderne handlemuligheder.
Det er jeg sådan set enig i.
Det er vi i Dansk Folkeparti enige i.
Så jeg vil gerne vide, om ordføreren for Socialistisk Folkeparti ikke mener, at man netop giver en masse kvinder handlemuligheder og giver dem frihed til at leve deres eget liv ved at befri dem for det mobile fængsel, som burkaen er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jeg har Dansk Folkeparti kraftigt mistænkt for, at det ikke er det, der initierer den her debat, og jeg påpeger bare, at der er nogle andre muligheder, hvor det var langt bedre at starte for at gøre noget for de her kvinder.
Jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at burkaer, hvis de er kvindeundertrykkende, ikke er noget, der skal bruges i Danmark, men så længe det er et led i folks religionsudøvelse, hvad jo godt kan være tilfældet, er vi nødt til at acceptere, at der er kvinder, der har lyst til at gå med burka.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-08:
Socialistisk Folkeparti fremkommer med sin ordfører her på talerstolen med en masse mistanker.
Der er altså forskel på mistanker og realiteter.
Det er det ene.
Når det er sagt, vil jeg gerne høre, om Socialistisk Folkeparti bakker op om, at vi i Danmark har et forbud imod flerkoneri, fordi det er undertrykkende, og om man ikke også gerne vil være med til at forbyde burkaen.
Hvis ordføreren for Socialistisk Folkeparti ikke mener, at man kan forbyde burkaen, selv om man har forbudt flerkoneri, vil jeg gerne høre fra ordførernes side, hvorfor det er sådan.
Hvad er forskellen på de to ting?
Det vil jeg gerne have et meget klart svar på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Nu er det jo sådan, at det har ligget i vores lovgivning i rigtig mange år, at flerkoneri tillader vi ikke.
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der er baggrunden for, at vi ikke tillader flerkoneri i Danmark, men jeg har en fornemmelse af, at det godt kunne være begrundet i Biblen eller noget religiøst.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg er enig med ordføreren i, at det er et drilleforslag, men jeg er ikke enig i, at det er spild af tid, for jeg synes faktisk, det er et meget, meget alvorligt problem.
Det handler om kvindeundertrykkelse, og jeg synes, det er vigtigt, at man tager den debat også.
Jeg er heller ikke enig i, at der er andre større problemer end det.
Det var ordføreren inde på mange gange.
Vil det så sige, at fordi vi har klimaproblemer, som også er vigtige problemer, går alting i stå?
Skal vi så ikke diskutere kvindeundertrykkelse, problemer med ekstremisme eller den økonomiske situation?
Skal alt gå i stå, for at vi skal kunne fokusere på de største problemer?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jeg synes bestemt, at vi skal diskutere kvindeundertrykkelse.
Det synes jeg er et rigtig godt tema at komme ind på, og det har jeg jo netop også nævnt indtil flere gange.
Men jeg har jo endnu ikke set noget fremlagt om, hvor mange kvinder det her drejer sig om, hvor mange kvinder der er undertrykt, hvor mange der bærer burka, fordi det er et led i deres religionsudøvelse.
Vi må henholde os til, at man ifølge grundloven og menneskerettighederne i hvert fald har lov til at udøve sin religion, men hvis man er undertrykt eller tvunget, så har vi jo lovgivning imod det.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Ordføreren fokuserer på antallet, at vi ikke ved, hvor mange der er.
Nej, det ved vi netop ikke, men for os handler det ikke om antallet, men om princippet, når man diskuterer problemets omfang.
Vil det sige, at det, hvis udvalget når frem til den konklusion, at det drejer sig om flere hundrede, vil ændre SF's opfattelse af problematikken?
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
Jeg tror da ikke, det klædningsstykke er fremmende, lige så vel som jeg heller ikke tror, at en lang række andre klædningsstykker er fremmende.
Jeg tror heller ikke, det er fremmende – for nogle i hvert fald – hvis de optrådte i bikini, for andre er det sikkert.
Sådan er det da, men det er jo ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, om det, hvis man nu forbyder burkaer i det offentlige rum, vil gøre tingene bedre eller værre for kvinderne.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Nu kommer det meget an på, hvilke ører der lytter.
Når jeg taler om et flertal, er det jo, fordi der netop er flertal for, at man skal ophøre med brændemærkningen, så mon ikke, det er det, der menes i talen?
Men man kan jo høre det, som man vil høre det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg tror, at det gør ondt på dyrene at blive brændemærket, men jeg synes også, det er vigtigt, at man ikke ender i en situation, hvor man tror, at dyr er mennesker, og i enhver sammenhæng vil behandle dyr på en sådan måde, som man ville gøre med et menneske.
Men det er jo en smagssag.
Når det er sagt, vil jeg sige til hr. Kristen Touborg, at jeg ikke gør det her for at finde et ledigt standpunkt.
Jeg vil sige, at hvis Liberal Alliance skal markere sig med særlige standpunkter, der skal vinde stort gehør i den offentlige debat, er jeg ikke sikker på, at lige præcis det her er det mest velegnede.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Det står ret klart af sagsforløbet og sagsbehandlingen, at chipmærkning er langt mere sikker, end brændemærkning er.
Så det undrer mig lidt, at ordføreren synes, at man alligevel skal udsætte dyrere for den lidelse, som ordføreren erkender at det er.
Hvorfor skulle man det, når det rent faktisk står klart, at chipmærkning er væsentlig mere sikkert, og at der er mange flere usikkerheder i at brændemærke, fordi det ikke er afgjort, at man efterfølgende kan identificere dyret så klart?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Nu er det ikke, fordi jeg synes, at det er morsomt – det er jo ikke morsomt at pine dyr – at jeg siger det her, jeg mener ikke det her for at pine dyrene, det er sådan set ikke derfor, jeg siger, som jeg gør.
Vi håber, at man generelt går over til metoder, som er bedre for dyrene, men vi har ikke ment, at det var nødvendigt med et lovindgreb på det her område.
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Nej, men det var jo den 28. september, der kom en klar melding fra justitsministeren, og Dansk Folkeparti fremsatte det her den 3. november.
Det skulle da give god tid til lige at overveje den situation.
Jeg må igen spørge: Har ordføreren hørt det, som at der er flertal i Folketinget for det forslag, B 40, der ligger her?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi heller ikke i Det Konservative Folkeparti kan stemme for noget, der er i konflikt med grundloven.
Der er jeg enig så langt, men det, jeg fokuserer på, er, at ordføreren brugte lidt tid på at sige, at det et begrænset problem.
Er det antallet, det kommer an på, eller er det princippet?
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Nu har jeg flere gange hørt fru Liselott Blixt sige, at det her forslag tidligere har været fremsat.
Kan ordføreren bekræfte, at forslaget, B 40, som det ligger her, ikke har været fremsat tidligere?
Så undrer det mig, at ordføreren siger, at der er opbakning til forslaget her i Folketinget.
Der står jo: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende kalenderår at fremsætte lovforslag om forbud mod brændemærkning af heste.«
Men høringssvarene kommer først ind den 8. januar 2010.
Skal vi så vedtage det, uden at have set høringssvarene, eller hvad forestiller Dansk Folkeparti sig?
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
En af hr. Simon Emil Ammitzbølls kolleger fra hr. Simon Emil Ammitzbølls tidligere parti har sagt, at man må se at finde sig et ledigt standpunkt, og det er vel det, hr. Ammitzbøll gør i den her sag.
Mit spørgsmål er ganske enkelt: Tror hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det gør ondt på dyrene at blive brændemærket, eller tror ordføreren ikke, at det gør ondt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Så diskuterer vi brændemærkning, jeg var lige ved at sige: igen.
Det her forslag er der to grunde til at Liberal Alliance stemmer nej til.
For det første gør vi det på grund af den argumentationskæde, som allerede har været ført fra flere andre ordføreres side, om, at det er at løbe en åben dør ind.
Den anden årsag er den ganske enkle, at vi ikke er tilhængere af, at man forbyder brændemærkning af heste.
Det er sådan set ikke, fordi vi har nogen særlig lyst til, at man skal skade dyr, tværtimod.
Det handler mere om de udtalelser, der tidligere har været fra Dyreværnsrådet, der vurderede, at brændemærkning ikke nødvendigvis var en overtrædelse af dyreværnslovens § 1 om, at dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varige mén og væsentlig ulempe.
Vi lagde dog mærke til, at de anbefalede, at brænde- og frysemærkning kun anvendes i situationer, hvor der ikke findes mindre smertefremkaldende metoder som bl.a. chipmetoden, som nu kommer ind i billedet i større grad, samt at der kan være en række tilfælde, hvor det kan være nødvendigt, at man lige præcis laver den her brændemærkning.
Vi synes, at man går for meget i detaljer.
Vi håber, at der kommer en mere moderne teknologi, som gør, at man generelt kan behandle dyrene bedre, men vi har ikke som sådan et ønske om, at man laver det her forbud.
Når det så bliver gjort, er det jo ikke sådan, at vi har tænkt os at gøre en stor sag ud af at have det modsatte synspunkt og vil skamride det i den offentlige debat fremover.
Vi lever fint med det flertal, der er i Folketinget for den beslutning, som jeg tror er truffet fra justitsministerens side.
Flemming Møller (V), 2009-12-08:
Det kan jeg ikke umiddelbart bekræfte, for jeg var jo ikke til stede på det tidspunkt.
Men det er da sådan, at den bekendtgørelse, som fødevareministeren har udsendt, ikke i sig selv forbyder brændemærkning af heste, men udelukkende indfører chipmærkning som den officielle mærkningsmetode.
Og som jeg var inde på i mit indlæg, betyder det, at når det ikke er en officiel mærkningsmetode at brændemærke heste, kan det prøves på anden måde ved domstolene, om metoden er i strid med dyreværnsloven, og det vil den formentlig være.
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Vi Socialdemokrater vil et forbud mod brændemærkning af heste.
Vi ved, at der ved brændemærkning af heste opstår en smerte både under udførelsen og efterfølgende ved brandsårets heling.
Der findes et bedre alternativ, nemlig chipmærkning.
Så kan man spørge: Hvorfor så i det hele taget fortsætte med brændemærkning af heste?
Det skal jeg ikke gøre mig klog på, men blot sige, at vi her ikke taler om reklamesøjler, men derimod om levende dyr, som føler smerte, endda en stor smerte.
Vi Socialdemokrater foretrækker chipmærkning af heste, som næsten er smertefri, og som giver en sikker og entydig identifikation af hesten – og her er vi Socialdemokrater ikke alene.
Det mener et flertal i Folketinget, det mener man i EU, det mener regeringen, det mener justitsministeren, og det mener rigtig mange dyreværnsorganisationer, herunder Dyrenes Beskyttelse.
Folketingets tid på dette beslutningsforslag.
Udgangspunktet i EU-forordningen er, at heste skal mærkes ved chipmærkning, men der gives samtidig mulighed for, at et medlemsland kan tillade, at der for en mindre del af landets hestebestand anvendes alternative metoder, eksempelvis brændemærkning.
I et åbent samråd den 8. september i år meddeler fødevareministeren, at chipmærkning fremover vil være den eneste mærkningsmetode ved registrering af heste i Danmark, og at den danske regering dermed ikke ønsker at benytte sig af den undtagelsesbestemmelse, der tillader alternative mærkningsordninger, såsom brændemærkning.
Ved det samme møde den 8. september understreger fødevareministeren dog, at et dansk krav om chipmærkning ikke udelukker, at hesten bliver brændemærket, hvilket får justitsministeren til at følge op med et totalforbud mod at brændemærke heste, ligeledes i et åbent samråd, denne gang den 28. september.
Justitsministerens afsluttende bemærkninger er således: Et udkast til Justitsministeriets bekendtgørelse om forbud mod brændemærkning af heste vil blive sendt i høring i løbet af kort tid. Når nu man kender forløbet og historikken bag indførelsen af et forbud mod brændemærkning af heste i Danmark, kan man med rette stille de kritiske, men i den grad også relevante spørgsmål?
Hvorfor står vi her?
Hvorfor ønsker Dansk Folkeparti at bruge Folketingets tid på en sag, som er faldet på plads?
Og sidst, men ikke mindst: Hvorfor fremsatte Dansk Folkeparti den 3. november dette beslutningsforslag, mere end 1 måned efter den 28. september, hvor sagen var faldet på plads i et åbent samråd i Folketinget?
Ja, det er spørgsmål, som kun Dansk Folkeparti kan svare på, måske især deres spindoktor.
Dertil kommer, at forslagsstillerne skriver i det beslutningsforslag, som vi i dag, tirsdag den 8. december, behandler, at man vil pålægge regeringen inden udgangen af indeværende kalenderår at fremsætte forslag.
Inden udgangen af indeværende kalenderår vil sige her i december 2009.
Hertil har jeg kun ét spørgsmål, som jeg ønsker svar på fra Dansk Folkepartis ordfører, og det er: Er det i det hele taget fysisk muligt for regeringen, når nu høringssvarene først kommer ind den 8. januar 2010, eller er det blot flotte ord uden reel handling?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Der var jo mange spørgsmål, og jeg skal se, om jeg kan få lejlighed til at svare på nogle af dem.
Nu er det fru Marlene Harpsøe, der har haft sagen.
Jeg har taget den, fordi hun ikke er her i dag, men jeg vil da gerne spørge ordføreren for Socialdemokraterne: Hvornår fremsatte Dansk Folkeparti første gang dette forslag, og hvad stemte Socialdemokraterne?
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Så vidt jeg ved, så har Dansk Folkeparti ikke før fremsat præcis det forslag, som vi behandler her og nu.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Så kan jeg oplyse, at vi i sidste folketingssamling fremsatte det samme beslutningsforslag og ikke fik flertal.
Så jeg vil da gerne spørge Socialdemokraterne: Hvis man kender så meget til historikken, hvorfor kender man så ikke til det fra sidste år, hvor man ikke kunne stemme for?
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Derimod ved jeg godt, at Dansk Folkeparti har fremlagt en samlet pakke, som indeholdt mange andre ting, men det er første gang, at det her forslag bliver fremsat med den ordlyd, der nu er i det.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Brændemærkning af heste er blevet foretaget gennem mange, mange år, men det betyder jo ikke, at man af den grund skal fortsætte med den form for dyremishandling.
Det var godt, at Dyrenes Beskyttelse og dernæst pressen tog sagen op.
Som i så mange andre henseender var det nødvendigt, for at vi politikere blev gjort opmærksomme på, at forholdene var, som de var.
SF kaldte i august to ministre i samråd med henblik på at få det her uvæsen stoppet.
Det havde fødevareministeren ikke meget lyst til, så hun forsøgte at lave en smart manøvre, så alle heste skulle chipmærkes, men således at man frivilligt stadig kunne supplere med brændemærkning.
Så vidt, så godt.
Men hvad Dansk Folkeparti så egentlig vil med beslutningsforslaget her i dag, ja, det er jo ikke helt så let at forstå.
Sagen er jo afklaret.
Justitsministeren vandt over fødevareministeren og har meddelt Folketingets Fødevareudvalg, at der bliver indført et forbud mod brændemærkning af heste i Danmark.
Og nu kan jeg så godt høre, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det jo er en genfremsættelse.
Det mener jeg ikke at det er.
Det er ikke en rigtig genfremsættelse, det er kun et element af en genfremsættelse, men under alle omstændigheder så er sagen her jo afsluttet den 28. september med justitsministerens udsagn i Fødevareudvalget, og på det tidspunkt så må man jo sige, at Dansk Folkeparti vel så kunne have nået at stoppe den her sag, hvis de havde ønsket det, men som sagt er forslaget åbenbart genfremsat, fordi Dansk Folkeparti er kommet for sent ud af starthullerne, og så vil man gerne have lidt ære af det her samtidig.
Og det er da også i orden.
Jeg skal ikke bebrejde nogen, at man genfremsætter forslag.
Så synes jeg, at det er fair nok, at man genfremsætter.
Når de er gennemført, så er det en smule underligt at man gør det, men det er selvfølgelig op til Dansk Folkeparti, hvordan de synes, det skal være.
Helle Sjelle (KF), 2009-12-08:
Dansk Folkeparti ønsker med beslutningsforslag B 40 at pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om forbud mod brændemærkning af heste.
Men Dansk Folkeparti, der ellers ønsker at fremstå som dyrenes bedste ven, er simpelt hen i det her tilfælde for sent ude.
Allerede i december udsendte Justitsministeriet nemlig en bekendtgørelse, der har til formål at forbyde brændemærkning af heste.
Derfor vil vi i Det Konservative Folkeparti også stemme imod beslutningsforslaget.
Det er slet og ret overflødigt.
For det første undrer det mig, at man overhovedet fremsætter forslaget.
Allerede i september måned i år slog justitsministeren nemlig fast, at han havde til hensigt at udstede en bekendtgørelse indeholdende et totalforbud mod brændemærkning af heste, og det gjorde han, fordi forskellige undersøgelser pegede på de store smerter, som brændemærkning påfører heste, og fordi der allerede var planer om en chipordning.
På den baggrund forekommer det som ren populisme, at Dansk Folkeparti har insisteret på, at vi skal spilde de ærede folketingsmedlemmers knappe tid på at behandle forslaget her i dag.
For det andet vil jeg gerne understrege, at vi i Det Konservative Folkeparti mener, at husdyr skal behandles anstændigt og ikke udsættes for unødig smerte.
Lad mig minde dem, der måtte have glemt det, om, at det var en konservativ justitsminister, der i 1991 fremsatte og fik vedtaget Danmarks første dyreværnslov. Så uanset hvor meget man forsøger at fremstille sig som dyrenes bedste ven, vil Det Konservative Folkeparti altså altid have æren for at have gjort noget ved snakken allerede for mange år siden.
Endelig vil jeg blot endnu en gang slå fast, at vi ikke støtter forslaget fra Dansk Folkeparti, fordi forslaget er overflødigt.