runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Bisgaard (V), 2011-02-08:
Jeg må sige, at jeg har meget vanskeligt ved at forstå, at menneskelige færdigheder er noget med, hvordan man sidder på sin stol.
Altså, jeg kan ikke genkende, at vi skulle have skrevet det noget som helst sted i regeringsgrundlaget, eller at det på nogen måde bliver praktiseret ude i skolerne.
Det, der ligger i ordet færdigheder, er, at vi alle gennemgår forskellige udviklingstrin, og det har altså ikke lige noget at gøre med, om man sidder på sin bagdel på nogle bestemte tidspunkter.
Det, det handler om, er, at der bliver taget hensyn ud fra børnenes udviklingstrin.
Det må være rimeligt at gøre det – eller hvad?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Det, vi vil gøre for folkeskolen, er med i vores udspil, i »Fair Forandring« – »En Fair Løsning«.
Der har vi sat penge af, som kan sikre et løft til folkeskolen på 2 mia. kr. om året.
Det er et løft, der kommer til at kunne mærkes, og det er et løft, der rummer de forslag, vi har til forbedringer af folkeskolen.
Vi har også sat helt klar finansiering på og angivet, hvor de penge skal komme fra.
De skal komme fra de banker, som vi har været med til at sikre igennem bankpakkerne – sikre, at de ikke er krakket, selv om de har været med til at skabe den finanskrise, som vi har været vidne til det sidste par år.
Vi vil indføre en lønsumsafgift for bankerne, som skal finansiere det løft, vi gerne vil give til folkeskolen.
Vi kalder det »fra banker til børn«.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Men det giver jo ikke mening.
Jeg er godt klar over, at man ønsker at lave politik, der ikke sådan helt hænger sammen, for hvis man kan snyde nogle, så de tror, de har forstået det, så er det den måde, man arbejder på.
31,5 mia. kr. skal skatterne stige med, og så skal der så postes penge ind i folkeskolen.
Men har Socialistisk Folkeparti forholdt sig til, hvad det reparerer?
Er det sådan, at penge reparerer, ved at man bare putter flere ind i stedet for at se på, om produktionsmodellen måske trænger til en fornyelse?
Man skulle måske også lige tage at overveje, om 12 elever i klassen er en fornøjelse.
For det, jeg hørte, var jo, at der blev talt om, at socialt sammenhold og sociale relationer i klasserne var rigtig godt.
Men når der så kun må sidde 12 elever i klassen, fordi den 25. elev jo udløser, at klassen bliver delt – og der skal så også være to lærere – så er vi altså nede på meget, meget små hold.
Så 31 mia. kr. stiger skatterne altså med, og så laver vi klasser med 12 elever og to lærere.
Hvor godt hænger det sammen?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Altså, jeg troede sådan set, at regeringen havde droppet deres planer om at afskaffe loftet over klassekvotienten i folkeskolen.
Men nu lyder det da godt nok, som om ordføreren synes, det er en rigtig god idé at afskaffe det loft.
Der er allerede i dag et loft over klassekvotienten i folkeskolen.
Det loft vil vi gerne sætte ned, fordi vi gerne vil sikre, at der bliver mere tid til den enkelte elev i folkeskolen, og fordi vi gerne vil sikre, at man kan tage hånd om nogle af dem, som halter lidt i dag, og som faktisk forlader folkeskolen uden evner til at tage en videre uddannelse.
Så spørger ordføreren, om flere penge bare er løsningen.
Nej, flere penge er ikke bare løsningen.
Derfor stiller vi også krav om, at man skal gøre tingene anderledes.
Vi stiller effektiviseringskrav: Kommunerne skal effektivisere for 4 mia. kr. årligt.
Vi stiller krav om, at man skal lave partnerskaber om folkeskolen, om effektivisering af folkeskolen.
Så vi stiller krav om, at pengene skal bruges anderledes.
Men vi er også helt med på, at hvis der skal nye ting til, og hvis vi skal gøre op med de forringelser, der har været, så kræver det, at man giver et økonomisk løft til folkeskolen.
Per Bisgaard (V), 2011-02-08:
Fru Nanna Westerby siger i sin ordførertale, at vi har nogle discountskoler herhjemme.
Hvad lægger fru Westerby i, at VK-regeringen vurderer eleverne på menneskelige færdigheder?
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Altså, der foregår jo heldigvis rigtig meget godt arbejde i folkeskolen, og der er lærere og elever, som hver dag kæmper for at få det til at hænge sammen.
Men jeg er da lige så ked af det, som folketingsmedlemmet fra Venstre er – og det er jeg glad for at høre at han er – over, at vi har haft en udvikling hen imod det, som ugebrevet Mandag Morgen, som er et meget anerkendt ugebrev, her i efteråret kaldte for discountfolkeskoler, fordi man skærer ned på timetallet.
Det er jeg da også rigtig, rigtig ærgerlig over.
Når jeg siger, at regeringen vil opdele på baggrund af menneskelige og faglige færdigheder, er det jo, fordi regeringen har bedt om, at der skal laves mere niveaudeling i folkeskolen, hvor der altså bliver set på, om man er i stand til at sidde stille i timerne, og hvor godt man kan følge med.
Der er jo i dag mulighed for, at man kan opdele op til 50 pct. af undervisningen, og det loft vil regeringen gerne afskaffe.
Det kan ikke forstås på anden måde, end at man faktisk permanent vil opdele elever i rigtig meget af deres undervisningstid på baggrund af deres menneskelige og faglige færdigheder.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Jeg hører jo, at fru Nanna Westerby siger: Vi hæver skatterne med 31,5 mia. kr., og så får vi en glad skole.
Jeg skal så spørge: Hvem skal finansiere den socialistiske drøm?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-02-08:
Nu er det her sådan set en del af et meget, meget stort forslag, så det ville jo være fuldstændig umuligt at stå her og sige: Hvad sker der, hvis vi tager det ene, men ikke det andet med fra forslaget?
F.eks. er Dansk Folkeparti jo imod, at man videreudvikler det, at man måler alsidig udvikling; og vi interesserer os ikke så meget for det internationale i folkeskolen, som regeringen gør.
Sådan kunne vi jo blive ved, så det er svært at justere.
Men en måde at finde penge på, som vi i Dansk Folkeparti har peget på, er jo at lave en mere inkluderende folkeskole, sådan at de penge, som i dag bruges på specialundervisningsområdet, kan bruges bedre.
Det ville jo komme folkeskolerne til gavn.
Dem ville de kunne bruge igen.
Der er jo i forvejen alle mulige muligheder for folkeskolerne og for kommunerne for at lave en god skole.
Vi vil så gerne gøre rammerne endnu bedre, bl.a. ved at sikre, at man i de helt små klasser kan have en 6-timers skoledag og benytte sig af f.eks. mere idræt.
Det mener vi vil løfte fagligheden og simpelt hen skærpe elevernes læse- og skrivekompetencer.
Så det er en ordentlig gedigen snak, som vi skal have i folkeskolens forligskreds, og som vi jo også allerede har.
Det er jo selvfølgelig interessant, men det er svært på nuværende tidspunkt at sige, hvor meget det her kommer til at beløbe sig til.
Dansk Folkeparti er jo ikke vilde med samtlige af regeringens forslag, ligesom vi heller ikke er vilde med alt, hvad Socialistisk Folkeparti kommer med sammen med Socialdemokraterne, bl.a. i forhold til kønsopbrydning i folkeskolen.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Socialdemokraterne og SF vil trimme og effektivisere på en markant smartere måde end den, regeringen har gjort det på, nemlig ved at sige til kommunerne: Vi giver jer et løft; vi giver jer penge, som er øremærket til folkeskolen; vi sørger for, at I ikke skal fyre folk på grund af nulvækst og skære ned på grund af nulvækst; vi giver et løft, men så stiller vi også krav om, at I skal effektivisere.
Men modsat regeringen, som bare tager effektiviseringsgevinsterne – det giver jo ikke den store lyst til at effektivisere, at man bare mister pengene – så siger vi: De penge skal faktisk blive hos jer selv.
Så vi stiller hele tiden krav om, at man bruger skatteborgernes penge bedre, men de bliver altså i den borgernære service.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Jeg synes ikke, der er så meget andet at sige til det, end at det mantra, vi har hørt i dag, jo er: Det ikke er vores skyld, at fagligheden i folkeskolen ikke er, som den burde være.
Vi har siddet 9 år i regering, men vi har ikke ansvar for det her.
Det er bare noget, der foregår ude i kommunerne og ude på skolerne, og det er bare lærerne og alle mulige andres skyld.
Det lyder faktisk næsten, som om regeringen er i opposition til sig selv.
Det er en meget spændende oplevelse.
Jeg må indrømme, at jeg savner nogle, der tager lidt ansvar for udviklingen i folkeskolen.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om ikke man vil tage lidt ansvar for de akutte udfordringer, som man ikke får gjort noget ved, fordi kommunerne skærer ned på grund af den nulvækstspolitik, som regeringen fører.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Det kunne jeg overhovedet ikke drømme om.
Jeg prøver at illustrere her, at selv om man budgetterer med et lavere niveau i 2011 end i 2010 – det er i øvrigt et meget, meget beskedent mindre forbrug – så er det et forbrug, vi vil kunne forvente bliver overflyttet til friskolerne, for der anmeldes 32 nye friskoler.
Det er sådan set eleverne, der er interessante, ikke så meget skolerne.
Det er sådan set elevernes niveau.
Så nej, det kunne jeg ikke drømme om.
Fru Marianne Jelved spurgte i øvrigt tidligere, hvad der var blevet af de penge, der var til den vidtgående specialundervisning i amterne.
Det er et meget interessant spørgsmål, for svaret er nemlig det samme, som jeg agter at give her, og det er, at hver eneste gang vi har haft den her drøftelse i Folketingssalen – jeg har haft den både som uddannelsesordfører, som medlem af Uddannelsesudvalget og senere som finansordfører – har det været disse spøgelser, man har manet frem.
Faktum er, at når vi har fået regnskabstallene, har det set ganske anderledes ud.
Denne gang vil jeg dog af hensyn til den overordnede økonomi i Danmark håbe på, og jeg regner også med, at regeringen får gennemført redskaber til, at kommunerne rent faktisk holder budgetterne, fordi det jo er en glidebane, at enhedsomkostningen stiger så kraftigt, som tilfældet er.
Det duer bare ikke.
Så vil jeg gerne til fru Nanna Westerby og hendes parti sende et enkelt signal, og det er: Giver det dog overhovedet ikke stof til eftertanke, at der kan være så massiv forskel i udgiften fra den ene kommune til den anden, uden at det afspejles i kvaliteten?
Det kunne muligvis skyldes, at der også er noget med kulturen, med, hvordan man anvender ressourcerne, som er afgørende.
Og så bare lige helt kort: Er der nogen, der skal tage ansvar for folkeskolen, så er det da også i høj grad kommunerne og ude lokalt.
Hvis der f.eks. var et støjniveau i de danske klasser, som det er i de fleste andre lande i verden, ville vi ligge på toptre.
Meget kan vi gøre i regeringen, men vi kan nok ikke dæmpe støjniveauet i folkeskoleklasserne.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, om det ikke er rigtigt, at da regeringen lavede sin såkaldt grønne vækstpakke, finansierede man en hel del af det med øget lønsumsafgift i bankerne og den finansielle sektor.
Og er det ikke rigtigt, at der i S og SF's plan »En Fair Løsning« er anvist fuldkommen den samme finansiering, men bare til folkeskolen?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Det ændrer ikke spor ved, at man angiveligt skulle finde 2 mia. kr. til at finansiere et udspil, der koster 5 mia. kr.
Hr. Morten Bødskov kunne jo som finansordfører, der som sådan har en stor aktie i det her, interessere sig en lille smule for, hvordan det lige præcis hænger sammen med det der med maks. 24 elever i klassen.
Hvis der er 25 elever, der skal deles – det har jeg øvet mig på at regne ud – vil det give henholdsvis 12 og 13 elever i klassen.
Skal der sidde to fuldt uddannede lærere i klasser med 12 henholdsvis 13 elever?
Og har hr. Morten Bødskov nogen sinde overvejet, hvilken effekt det vil få på enhedsomkostningen?
Det kunne jo være, hr. Morten Bødskov skulle interessere sig lidt for det og gå ind og støtte lidt op om arbejdet med den økonomiske politik i de to partier, for det er helt tydeligt, at der mangler en insidekompetence.
Det er et kæmpeproblem, at det ikke hænger sammen.
Morten Bødskov (S), 2011-02-08:
Jeg tror, vi ramte lidt ved siden af skiven.
Jeg spurgte hverken til insidekompetencer eller noget som helst andet.
Når nu ministeren har brugt en hel del tid på at sige, at der ikke er anvist nogen som helst finansiering til Socialdemokraternes ønske om at løfte folkeskolen, så spørger jeg bare igen stille og roligt: Er det ikke rigtigt, at regeringen finansierede sin såkaldt grønne vækstpakke ved bl.a. at øge lønsumsafgiften i den finansielle sektor?
Og er det ikke rigtigt, at i S og SF's plan »En Fair Løsning« står der, at vi vil bruge fuldkommen det samme håndtag, lønsumsafgiften i den finansielle sektor, til at finansiere en del af folkeskolen?
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Jo, faktisk er det jo sådan, at regeringen og regeringspartierne og også Dansk Folkeparti har været meget optaget af netop undervisningstimer
Elevernes udgangspunkt er, hvor meget undervisning de får, og det er også derfor, jeg igen er nødt til at henvise til, at jeg finder det forunderligt, at man fra SF's side ikke går ind og bakker op om regeringens initiativ, som peger i retning af, at vi opfordrer lærerne og kommunerne til at sørge for, at de får mere undervisningstid ud af arbejdstiden, når selv samme SF er parat til at tvinge dem til at skulle arbejde noget mere.
Det er jo en absurditet, kan man sige.
Om jeg så er bekymret for udviklingen i folkeskolen?
Ja, det er jeg jo bl.a. på baggrund af, at hvis det er sådan, at man konsekvent skal tage fordele fra eleverne, så kan man da godt blive en anelse bekymret, men det er der heller ingen anledning til, det er slet ikke begrundet i de besparelser, for det, der ikke er taget højde for overhovedet, er, at der nu er anmeldt 32 nye friskoler til næste år, og det vil sige, at den besparelse, der har vist sig i folkeskolen, og som der budgetteres med, jo alt andet lige er ressourcer, der flyttes over i friskolesektoren, og vi liberale har i hvert fald ingen problemer med friskoler, som vi synes er i orden.
Der, hvor vi synes, der kan være et problem, er, hvis man ikke vil acceptere, at folkeskolen får nogle frihedsgrader, som giver dem mulighed for også at konkurrere med friskolerne og give et godt tilbud til alle elever.
Og så bare lige for god ordens skyld: Der kommer flere unge igennem uddannelserne nu, og det synes jeg oppositionen burde anerkende regeringen for.
Punkt 2: Praktikpladsantallet er steget kraftigt med over 30.000 praktikpladser.
Og punkt 3: Enhedsomkostningerne i folkeskolen er steget under regeringen, ikke faldet.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Der er, så vidt jeg ved, afsat et relativt stort antal millioner kroner til efteruddannelse af undervisere, men der er desværre ikke brugt ret mange af de kroner.
Situationen er den, at der er opstået en konflikt mellem den måde, regeringen ønsker at fordele midlerne på, og den måde, som dem, der er arbejdsgivere for underviserne, herunder kommunerne, mener at de skal bruges på.
Når vi nu ved, at lærerkræfterne er det allermest centrale i folkeskolen og veluddannede og velefteruddannede lærere er et must, kunne ministeren så ikke kigge på, hvordan man kunne få de midler sat i omløb, også når det tages i betragtning, at kommunerne kører en meget stram politik, fordi regeringen skal holde styr på økonomien?
Nu taler jeg meget venligt for at prøve at få et positivt svar fra ministeren.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Jeg synes faktisk, jeg har lettere ved at forstå hr. Morten Bødskov, end jeg har ved at forstå fru Marianne Jelved, og det er sådan set ikke nogen fordel, for jeg synes, fru Marianne Jelved faktisk er inde på et emne, som er yderst relevant, og som handler om, hvordan vi bredt set sikrer kvalifikationerne hos vores undervisere i uddannelsessektoren.
Fru Marianne Jelved peger muligvis på det emne, fordi hun også har erfaring fra de forskellige kredse, som afsætter penge til efteruddannelse, og kan se, at der er en tendens til, at de penge faktisk ikke bliver søgt.
Jeg kan ikke huske det præcise tal for folkeskolen, men vi har haft den samme udfordring der.
Det, vi har gjort i folkeskoleudspillet, og som jeg er overbevist om får større effekt, er, at vi konkret også får efteruddannet nogle vejledere til at være helt ude i skolerne, altså læsevejledere og matematikvejledere, og det giver gode resultater, fordi man dermed sikrer en opkvalificering.
Det, uenigheden går på, er, at vi ikke vil finansiere den tid, der medgår, men jeg synes, fru Marianne Jelved skulle prøve at spørge S og SF, om ikke man kunne bruge nogle af de 12 minutter »på taget« til noget efteruddannelse, for de 12 minutter kan man jo få meget ud af, så derfor kunne det jo være en mulighed.
I mellemtiden har vi i forligskredsen ansvaret, og vi drøfter selvfølgelig også, hvordan vi skaffer nogle bedre ressourcer.
Jeg vil gerne have nogle af de specialister, som i dag sidder ude i specialskolerne, tilbage i normalklassen.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Jeg synes desværre, at ministeren taler udenom.
Der står stadig væk et trecifret millionbeløb, det har stået der i adskillige år, og i virkeligheden indgår både Socialdemokraterne og Radikale i et forlig omkring de midler, sådan som jeg husker det.
Og derfor bliver vi nødt til at tage det op igen.
Nu vil regeringen bruge penge på at uddanne vejledere ude i skolerne, og det betyder så, at der er nogle lærere, der skal tages ud af undervisningen, fordi de nu skal undervise – i anførselstegn – vejlede lærere.
Og det vil sige, at lærer/elev-ratioen falder igen, og så skal vi igen høre på, at der bliver brugt endnu flere midler til alle mulige andre ting end til undervisning.
Til gengæld har ministeren sparet alle sine fagkonsulenter væk i ministeriet.
Altså igen: Det hænger jo ikke sammen.
Jeg synes simpelt hen ikke, at ministeren svarer på mit spørgsmål: Hvad med det trecifrede millionbeløb, der står til efteruddannelse – skal det bare blive stående?
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Charlotte Dyremose om vejledende timetal.
Vi har jo af og til den ubehagelige oplevelse, at vi opdager, at der er kommuner, der ikke opfylder kravet om minimumstimetal.
Derfor er vi alle sammen interesserede i at få rettet op på det, og jeg tror også, alle kan være enige om, at det ville være en rigtig god ting, hvis alle havde vejledende timetal.
Er der nogen beregninger af, hvad det ville koste, og hvis ikke der er det, kunne vi så ikke i fællesskab prøve at få det belyst?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Det kan vi sagtens, for vores ambition er netop, at det, der i dag er vejledende timetal, skal være minimumstimetal.
Det er jo altså et udtryk for, at vi må konstatere, at der er for mange kommuner, der ikke har levet op til den standard, vi egentlig forventede man ville have.
Vi skal have hævet fagligheden, der skal flere timer til, og derfor skal det vejledende timetal være et minimum for kommunerne.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-08:
Det vil Det Radikale Venstre gerne støtte, men vi vil også gerne vide, hvad det koster, og derfor spørger jeg lige fru Charlotte Dyremose: Hvad koster det at føre det op på det niveau?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-02-08:
Jeg er helt sikker på, at vi sagtens kan få de der detailberegninger over i udvalget, bl.a. for de forslag, der er kommet fra regeringen, og de aftaler, der er lavet mellem regeringen og KL.
Det indgår jo også i regeringens udspil, at vi netop skal hæve minimumstimetallet til det vejledende timetal.
Så jeg er helt sikker på, at vi kan få det over i udvalget, så vi kan se nærmere på det.
Nanna Westerby (SF), 2011-02-08:
Tak for det.
Politiken havde i går, tror jeg det var, en forside om, at det er et rigtig stort problem, at regeringen ikke tager fat på nogle af de akutte udfordringer, som Danmark står med lige nu.
Der er bl.a. rigtig høj arbejdsløshed, og en anden akut udfordring er jo sådan set også, at vi skal have flere unge til at tage en ungdomsuddannelse, og at de unge skal forlade folkeskolen med kompetencer til at tage en uddannelse osv.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren i forlængelse af det her, om det så ikke bekymrer ministeren lidt med den udvikling, der i folkeskolen.
I forhold til lærerkræfter siger ministeren jo selv, at vi kommer til at mangle folkeskolelærere fremover, men bekymrer det så ikke ministeren, at man lige nu nedlægger stillinger, ud over hvad det faldende elevtal kan begrunde, og at arbejdsløsheden blandt nyuddannede folkeskolelærere på 4 måneder er steget med 50 pct.?
Bekymrer det ikke ministeren i forhold til, at den akutte udfordring spænder ben for nogle målsætninger på længere sigt?
Det samme gælder det vejledende timetal.
Bekymrer det ikke ministeren, at man i kommunerne mange steder går fra det vejledende timetal til minimumstimetallet, når vi alle sammen har en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse?
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Tak for ordet.
Vi havde jo indkaldt til den her forespørgselsdebat for at få en drøftelse med regeringen om, hvordan regeringen har tænkt sig at indfri sit eget løfte om stærke uddannelsestilbud, der matcher samfundets behov, når der i øvrigt bliver sparet løs på bl.a. folkeskolerne ude i kommunerne og i øvrigt også på resten af uddannelserne.
Vi har hørt en hel masse om tal, og her kommer jeg, men jeg har et enkelt spørgsmål, for at vi ikke kommer til at gentage os selv.
Jeg vil bare høre, om ikke undervisningsministeren kan bekræfte, at den måde, regeringen finansierer sit såkaldte folkeskoleløft på – et løft, som primært består i at give eleverne lidt flere timer i de mindste klasser, fordi regeringen har presset kommunerne så hårdt, at man er kommet ned på minimumstimetal, og nu får de så et lille løft på timerne fra 0. til 3. klasse – er ved at fjerne SU'en for hjemmeboende unge, der er i gang med en ungdomsuddannelse.
Det er løftet.
Tina Nedergaard (V), 2011-02-08:
Det er fuldstændig korrekt, for i modsætning til S og SF kan vi simpelt hen ikke bare trylle nogle penge frem ud af det blå og sige, at så er pengene der – og på en sådan måde, at det i øvrigt ikke engang er os selv, der skal finde dem, men nogle helt andre, der skal finde dem.
Derfor er det fuldstændig korrekt, at vi – i modsætning til oppositionen, som har så vanskeligt ved eller i hvert fald mangler lyst til at fremlægge sin økonomiske politik og sige, præcis hvor pengene skal komme fra, for det er nemlig sådan lidt diffust – konkret har peget på, hvordan vi vil finansiere det.
Men på et eller andet tidspunkt bliver det også meget interessant at høre om, hvordan fru Christine Antorinis parti i SU-forligskredsen vil finde de 2 mia. kr., som SU’en vil stige med fra 2009 til 2014, hvis ikke vi laver ændringer i SU-systemet.
Alene den opdrift, der er i SU-systemet, betyder jo, at vi skal have kigget på tingene.
Så det er fuldstændig korrekt.
Det pudsige er dog, at det ikke ser ud til at have nogen speciel negativ effekt.
Undskyld, formand.
Christine Antorini (S), 2011-02-08:
Selv om det krævede en del ord, kunne ministeren dog bekræfte, at det er korrekt, at det lillebitte såkaldte løft, som regeringen giver, foregår ved at tage SU'en fra unge på ungdomsuddannelser og give til lidt ekstra timer i folkeskolen.
Så vil jeg bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at udgiftsniveauet til den danske folkeskole stille og roligt kommer længere og længere ned på OECD-ranglisten, bl.a. fordi de lande, vi normalt sammenligner os med, investerer mere og mere i uddannelse.
Jeg vil også bede ministeren bekræfte, at et af resultaterne af den manglende prioritering af uddannelserne, herunder folkeskolen, har vist sig i den PISA-undersøgelse, som undervisningsministeren selv kommenterede i december måned, hvor niveauet er helt status quo – et niveau, der ikke er godt nok, og som regeringen selv erkendte for et år siden ikke var godt nok.
Men det hører vi ikke så meget om mere.