runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Jeg har bare svært ved at se det.
Når vi nu laver en bemyndigelse til en minister, kan det godt være, at Enhedslisten synes, det er perfekt, at magten og indflydelsen bliver samlet på én hånd, men det synspunkt deler jeg ikke.
Jeg tror, det er godt, når vores parlament er inde over alt, hvad der sker.
Nu laver vi en bemyndigelseslov til en minister, som kan sætte sig ind bag lukkede døre og nedrullede gardiner og så komme med sit eget bud på, hvordan det her skal være.
Det er det, som Enhedslisten kalder at give »mulighed for demokratisk kontrol«.
Så vil jeg måske gerne høre, hvordan Enhedslisten betegner et diktatur.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Tak for det.
Det svarer vi så fra Enhedslistens side positivt på; det er der andre partier der svarer negativt på.
Fra Enhedslistens side gør vi det, fordi vi synes, at der er behov for at prøve noget nyt.
Det er derfor, at det bliver diskuteret i dag, og det er jo den demokratiske kontrol, vi har over for ministrene.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi løbende kan holde den siddende minister ansvarlig.
Vi styrker ministerens magt i forsvaret, men det betyder selvfølgelig også, at ministeren kan blive gjort ansvarlig for de fejl, der sker, og kan blive stillet til ansvar over for Folketinget og på den baggrund kan blive væltet.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg må sige, jeg er ret rystet i min grundvold.
Vi har en ordfører fra SF, der står og siger, det er lige meget, hvad der står i lovparagrafferne, altså de love og de paragraffer, der bliver vedtaget af Folketinget, og som borgerne skal indrette sig efter, for man kan bare læse, hvad der står i fremsættelsestalen!
Fremsættelsestalen er en slags pressemeddelelse for, hvad det er, lovforslaget indeholder, og det er den, hr. Jonas Dahl står og læser op fra.
Det, jeg og Det Konservative Folkeparti er optaget af, er, hvad det præcis er for en lovgivning, der er omkring forsvarets øverste ledelse.
Hvis man fra Folketingets side ønsker demokratisk kontrol med, hvad der foregår – og det ønsker Det Konservative Folkeparti – så skal det da klart fremgå, hvem der har ansvaret for hvad.
Derfor bliver mit spørgsmål det samme til hr. Jonas Dahl, som det var til fru Zenia Stampe: Vil SF medvirke til at sørge for, at vi her i Folketinget får et lovforslag, hvor man klart kan se, hvem der har ansvaret for hvad, så der kan være en demokratisk kontrol – ja eller nej?
Jonas Dahl (SF), 2013-04-16:
Jeg synes jo, at det, vi har i Folketinget, og når vi har ministre i samråd og stiller spørgsmål af den ene eller anden karakter, netop er en demokratisk kontrol.
Det er jo sådan set det, der er folkestyrets fornemste opgave, nemlig at oppositionen altid kontrollerer den til enhver tid siddende regering.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har den illusion, at man ikke længere skal have en forsvarsminister i et samråd til at redegøre for det ene eller det andet.
Det er jo sådan set det, der nu, synes jeg, bliver endnu mere klart, altså at det i sidste ende faktisk er forsvarsministeren, der netop er den øverste ansvarlige i forhold til de her ting, der vedrører forsvaret.
Og så lægger man op til nogle organisationsmæssige ændringer.
Grunden til, at jeg nævner det et par gange, er jo, at fru Lene Espersen flere gange i den her debat har sagt: Nej, det har regeringen ikke sagt.
Og hvor har de ikke sagt det?
Jeg siger bare, idet jeg henviser til den skriftlige fremsættelse, at det fremstår meget, meget klart, at regeringen har nogle intentioner i forhold til Forsvarskommandoen, altså at nedlægge den, og at man har tænkt sig at se på forsvarets organisering.
Jeg synes sådan set, det er at tage diskussionen meget åbent, og jeg tror på, at man kan gøre tingene en lille smule smartere, end man har gjort tidligere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Jeg kan jo forstå på debatten i dag, at Dansk Folkeparti ikke ønsker demokratisk kontrol med forsvaret.
Deri støttes de af Venstre og Konservative, der åbenbart deler Dansk Folkepartis kamp mod Enhedslistens titusind tossespørgsmål.
Men nu er det jo sådan, at Danmark ikke er en bananrepublik og med min klare overbevisning heller aldrig nogen sinde må blive det, og derfor er det afgørende, at der er demokratisk kontrol med forsvaret.
I de seneste år har vi desværre gang på gang set en rådden kultur i forsvarets top, hvor Folketinget er blevet misinformeret og fyldt med løgn.
Det er fuldstændig uacceptabelt for folkestyret og dybt skadeligt for befolkningens tillid til forsvaret og for de mange hæderlige ansatte i forsvaret.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at det er på tide at prøve noget nyt, og vi støtter fra Enhedslistens side derfor en omorganisering af forsvarets ledelse.
Ligesom i alle andre dele af det offentlige mener vi selvfølgelig, at der skal være styr på tingene, og jeg må sige, at det undrer mig meget, at de borgerlige partier, som ikke tøver et sekund i forbindelse med kernevelfærden at skære ned på børnepleje og ældrepleje samt lige nu lukker kaserner, så mekanikere, hk'ere og rengøringsfolk og menige soldater bliver arbejdsløse, pludselig rejser sig for at føre en kamp, når der for en gangs skyld skal skæres ned i toppen blandt de største lønninger.
Det er ikke sikkert, at den her ændring fremover vil gøre alting rosenrødt i forsvarets ledelse, men den eneste måde, vi som Folketing effektivt kan ændre tingenes tilstand på, er jo gennem politisk og demokratisk kontrol med forsvaret under den ansvarlige minister.
Derfor vil jeg også anbefale en nedlæggelse af Forsvarsministeriet, nej, jeg mener Forsvarskommandoen, så det er ministeren, der står for ledelsen og dermed også står til ansvar over for Folketinget.
Den her opfordring håber jeg ministeren vil følge.
Ligeledes vil vi fra Enhedslistens side i udvalgsarbejdet kigge på, om en ændring af forsvarets ledelse vil påvirke uafhængigheden for auditørkorpset i negativ retning.
Det vil vi selvfølgelige prøve at undgå.
Yderligere håber jeg meget, at ministeren vil være med til at sikre, at der fortsat er aktindsigt i den militærfaglige rådgivning.
Det vil vi ligeledes arbejde på i udvalgsarbejdet.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Ja, det var jo underligt lige at bemærke den freudianske fortalelse om nedlæggelse af Forsvarsministeriet, hvilket måske vidner lidt om, hvad der egentlig er Enhedslistens plan, men lad nu det ligge.
Jeg er egentlig lidt optaget af hele spørgsmålet om demokratisk kontrol, som hr. Nikolaj Villumsen også selv var inde på.
Af høringssvarene fremgår det jo fuldstændig entydigt, at et af problemerne med det her lovforslag er, at det er en bemyndigelseslov, man nu forsøger at indføre, i stedet for en lov, hvori man klart kan se, hvem der har ansvaret for hvad.
Det giver mindre mulighed for Folketinget til at stille de spørgsmål og føre den kontrol, som vi ønsker at føre, bl.a. med hvad der er militærfagligt funderet, og hvad der er politisk funderet.
Derfor er mit spørgsmål til Enhedslisten, om Enhedslisten vil være indstillet på, at dette lovforslag skal ændres, så hvad man end måtte blive enige om af organisering af forsvaret, afstedkommer, at man fremsætter et lovforslag, hvori det klart kan ses, hvem der har ansvaret for hvad, således at Folketinget fortsat kan udøve den demokratiske kontrol, som vi kan under den nuværende lovgivning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Som jeg sagde i min ordførertale, er vi meget opmærksomme på fra Enhedslistens side, at der er aktindsigt i den militærfaglige rådgivning, og det er en klar opfordring fra os til ministeren om, at der sikres aktindsigt her.
Jeg vil dog sige, at den bekymring om aktindsigt, som De Konservative her rejser, har jeg ikke før bemærket i forbindelse med offentlighedsloven.
Så hvis vi kan få en ændring i De Konservatives holdning til offentlighedsloven, vil jeg selvfølgelig byde det velkommen, så vi ikke står alene med den kritik, vi har fra Enhedslistens side.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Nu hører jeg for fjerde gang, at hr. Nikolaj Villumsen klart opfordrer ministeren til noget.
Men hvis man har fulgt de opfordringer, hr. Nikolaj Villumsen har givet det sidste halvandet år til ministeren, har det jo været noget, som ministeren, tror jeg, på en god dag har taget ind af det ene øre og ud af det andet.
Jeg kan ikke se, at hr. Nikolaj Villumsen en eneste gang overhovedet har haft held til, at ministeren har lyttet til, hvad han har sagt.
Det kan højst sandsynligt skyldes, at meget af det er noget sniksnak, men nu har hr. Nikolaj Villumsen så fundet nogle guldkorn, og så er mit banale spørgsmål sådan set bare: Vil hr. Nikolaj Villumsen stille sig tilfreds med, at der bare, om man så må sige, bliver givet en lang historie fra de varme lande, eller er det et krav, at der er aktindsigt, bl.a. for at sikre, at parlamentet har mulighed for at følge med i de militærfaglige indstillinger?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Som jeg sagde i indlægget før, er det Enhedslistens klare fokuspunkt i det her udvalgsarbejde, at vi er opmærksomme på, at der skal sikres indsigt i den militærfaglige rådgivning, og vi vil arbejde for det.
Det er selvfølgelig glædeligt, hvis De Konservative er enige her.
Men jeg synes, det er på tide, at vi prøver noget nyt, og det undrer mig meget, at De Konservative, som har siddet i regering, mens der var den ene skandale i forsvaret efter den anden, nægter at lave noget nyt og tværtimod støtter Dansk Folkeparti i, at krigsbureaukratiet, som fru Marie Krarup tidligere sagde, ikke skal belastes af Enhedslistens 10.000 tossespørgsmål.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Tak for en meget, meget kort ordførertale, som jo kun indeholdt én nyhed, nemlig at Forsvarsministeriet skulle nedlægges.
Måtte man forstå de uldne svar, som der bliver givet til fru Lene Espersen, på den måde, at hvis der ikke er aktindsigt – eller for den sags skyld gennemsigtighed – for hr. Nikolaj Villumsen og andre parlamentarikere her i Folketinget, i, hvad militærfaglige indstillinger måtte indeholde, så kan Enhedslisten ikke støtte det lovforslag, som ministeren har fremsat her?
Eller er det bare noget, man siger for at puste sig op, om man så må sige?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Nej, jeg har som sagt sagt, at det er min klare opfordring til ministeren, og vi vil være opmærksomme på i udvalgsarbejdet, at der er sikret aktindsigt i de militærfaglige rådgivninger.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg vil sige, at mit spørgsmål egentlig ikke går så meget på offentlighedsloven, selv om det selvfølgelig også er en væsentlig diskussion at tage.
Der kan man jo også se, at Dansk Journalistforbund er meget bekymret for de tanker, som ministeren gør sig om en sammenlægning.
Og derfor er mit spørgsmål til hr. Nikolaj Villumsen, om jeg kan tage hr. Nikolaj Villumsen på ordet på, at der fremover vil være adgang til enhver militærfaglig rådgivning for Folketinget, for det får i hvert fald nogle konsekvenser for den struktur, man så kan lave internt.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jeg er da glad for information om, at beslutninger om krig ikke bliver taget i en forligskreds.
Jeg kan så omvendt sige til ordføreren, at beslutninger om administrativ organisering altså heller ikke træffes i en forligskreds.
Men jeg vil gerne bruge min sidste taletid på at stille et spørgsmål, nemlig om ordføreren ikke vil give mig ret i, at en ændret organisering, hvor man bringer forsvarschefen tættere på departementet og ministeren, rent faktisk også skaber mulighed for at bringe de militærfaglige perspektiver tættere på beslutningsprocesser, der foregår, og at det er en fordel, hvis det netop er militærfagligheden, man er optaget af.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Tidligere i dag i debatten sagde fru Mette Hjermind Dencker, at det var stakkels børn, der blev født ind i de her homoseksuelle forhold, og nu er det så ærgerligt for de børn, der vokser op hos en enlig mor.
Jeg er selv vokset op hos en enlig mor, en fremragende enlig mor, vil jeg gerne påpege, og jeg synes egentlig, at vi skal passe på med at stå og pådutte alle mulige andre mennesker, hvordan vi betragter deres familier og de værdier, der ligger i dem.
Det må jeg være helt ærlig at sige.
Jeg tror, at mange homoseksuelle par er meget bevidste om, at når de har børn, bliver de nødt til at sørge for, at barnet også kan se nogle forældre, som har et andet køn end det, de selv har.
Men jeg har da ingen viden om, at det ikke finder sted, eller at børn, der vokser op i homoseksuelle familier, ikke bliver elsket og mødt med præcis de værdier eller de mennesker, der kan hjælpe dem til at blive hele og fornuftige mennesker.
Det er ikke en viden, jeg har.
Dansk Folkeparti har i dag ytret mange mærkelige holdninger.
Spørgsmålet fra fru Mette Hjermind Dencker lød: Hvad bliver det næste, skal man til at kunne gifte sig med dyr? De ord falder i 2013 i en debat i det danske Folketing om homoseksuelle.
Det synes jeg er lamslående.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-16:
Jeg anerkender, at vi i Dansk Folkeparti er uenige med regeringen og Enhedslisten i spørgsmål, der vedrører familien.
Vi skal være i maskuline situationer, når vi skal forhandle.
Vi skal være i feminine situationer, når vi skal få ting til at glide med vores børns legekammeraters forældre.
Der er masser, man skal i samfundet, hvor man har brug for både maskuline og feminine input lige fra starten af, og det er det, vi i Dansk Folkeparti mener at man svækker ved det her.
Så er det i øvrigt generelt rigtig, rigtig ærgerligt for de børn, som for det første fra starten af vokser op hos enlige mødre, og som for det andet slet ikke har en faderfigur at spejle sig i; det er jo noget, der kan få store konsekvenser for børn fremadrettet.
Så vi bliver nok aldrig enige om det her.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg kan jo starte med at sige, at fase et var, at vi gav homoseksuelle mulighed for at blive gift, for at blive ægtefolk, altså for også at blive gift i kirken.
Nu tager vi så det skridt, som er fase to, og vi har egentlig ikke flere skridt på banen.
Men jeg vil da godt vedstå mig, at der er utrolig stor forskel på, hvordan vi betragter familiepolitikken, hvis jeg kigger fra min stol som socialminister og til, hvordan Dansk Folkeparti og fru Mette Hjermind Dencker udlægger det.
Jeg står her med en klumme, hvor der bliver skrevet: »Findes der børn, der flytter hjemmefra før de bliver 18?
Findes der mennesker, hvis livsfælle er af samme køn?
Findes der folk, der lever alene med deres børn?
Findes der børn, der aldrig har mødt deres far, fordi de er skabt ved insemination?
Findes der børn, der lever sammen med flere voksne?
Svaret på alle spørgsmål er JA!
Det findes i dagens Danmark.
Er det naturligt?
Uanset hvor anerkendt, udbredt og normalt det bliver, vil det aldrig være naturligt at leve på en måde, der strider mod naturens orden.
« Det er Dansk Folkepartis holdning.
Det er ikke min.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-16:
Det er, fordi jeg hæftede mig ved, at ministerens partifælle i sin ordførertale sagde, at nu er vi nået til fase to i det her.
Hvad mener ministeren så er fase tre og fase fire i det her projekt?
Det er bare, så vi i Dansk Folkeparti kan forberede os på, hvilke familieværdier vi ellers kan se frem til bliver ændret.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-16:
Jeg vil lægge ud med at sige, at medlemmerne af den konservative folketingsgruppe er fritstillet, når det gælder det her lovforslag, som de er det med andre forslag, som har med etiske ting at gøre.
Det vil min ordførertale så nok også bære præg af, nemlig at vi er fritstillet.
I dag er det jo sådan, at hvis man er mand og kvinde og er gift eller lever sammen, kan man få hjælp til at blive forældre, hvis det viser sig, at man ikke kan blive det ad naturens vej.
Hvis det viser sig, at det er faren, der er et problem, kan man få hjælp fra en anonym sæddonor.
Når man så får barnet og det bliver født, er man forældre lige fra begyndelsen.
Det er også sådan, at man kan finde en, der er kendt sæddonor.
Man kan jo så indgå en aftale, man skriver under på, at man overgiver forældreskabet til den mand, som kvinden bor sammen med eller er gift med.
Det vil sige, at det så er det par, der er forældre, og ikke sæddonoren.
Han ved således også og bliver bekendt med, at når han underskriver den her erklæring, kan han ikke fortryde sit samtykke.
Sådan er det i dag for heteroseksuelle par.
Det, forslaget i al sin enkelthed går ud på, er, at sådan skal det også være, hvis det er et par, der består af to kvinder.
Det vil sige, at hvis det er en anonym sæddonor på fertilitetsklinikken, har vi to kvinder, der er forældre, lige fra barnet bliver født.
Vi har også mulighed for, at en kendt sæddonor kan donere sin sæd til det her par – der skal være en sundhedsperson til stede, når den her fertilitetsbehandling foretages – uden at kunne fortryde sit samtykke.
Som sagt bærer min ordførertale præg af, at vi er fritstillet i gruppen.
Jeg vil sige, at for mit eget vedkommende kan jeg støtte det her forslag, for jeg synes egentlig, det er en konsekvens af, at vi for nogle år tilbage har foretaget nogle ændringer i loven om kunstig befrugtning, der giver mulighed for, at man som et lesbisk par kan få fertilitetsbehandling.
Jeg vil sådan set sige, at selv om jeg er af den overbevisning, at det er bedst for barnet at have en far og en mor, kan jeg stadig væk gå ind for det her lovforslag om medmoderskab af hensyn til barnets tarv.
Villum Christensen (LA), 2013-04-16:
Jeg kan godt afsløre, at vi ikke går ind for registreret partnerskab med en hund, eller hvad det måtte være.
Jeg skal sige, at fru Thyra Frank ikke kan være til stede, og jeg vil nu læse hendes ordførertale op.
Den lyder sådan her: Liberal Alliance kan støtte L 207, da forslaget anerkender mangfoldigheden i den måde, borgerne stifter familie på.
Det er nemlig afgørende for Liberal Alliance, at enhver familie får lov til at etablere den familiekonstruktion, som de selv finder bedst.
Forslaget her vil gavne et stort antal børnefamilier, der i dag står med ringere retslig beskyttelse alene på grund af forældrenes køn.
Liberal Alliance finder det dog problematisk, at lovforslaget alene vedrører situationer, hvor befrugtningen sker under en sundhedspersons ansvar.
Det betyder, at alle de familier, der benytter en kendt sæddonor, fortsat skal være henvist til at gennemføre en stedbarnsadoption og dermed fastholdes i en ustabil situation i 2½ år.
Det er nemlig i praksis den periode, forælder, adoptant og barn skal have levet sammen i, før stedbarnsadoptionen kan finde sted.
Vi mener derfor ikke, at modellen er fuldt tilfredsstillende, men vi mener klart, at der er tale om et skridt i den rigtige retning, så vi støtter forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Jeg synes, at der er mange ting, der er sagt i den her Folketingssal i dag af Dansk Folkeparti, som er respektløst, og som vidner om en boble, som omfavner præcis den del af Folketingssalen, som Dansk Folkeparti sidder i, og som ikke har noget med den virkelige verden at gøre.
Jeg er fuldstændig enig med fru Johanne Schmidt-Nielsen i, at hvis man tillader sig at sammenligne det, at et barn har to mødre, med et ægteskab med dyr, er der åbenbart komme et lidt tykkere lag omkring den boble, der omgiver den del af Folketingssalen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-04-16:
Jeg vil høre, om fru Pernille Skipper er enig med mig i, at det ud over at være temmelig bizart også er ekstremt respektløst, når Dansk Folkepartis ordfører i dag sammenligner det faktum, at medmoderen får flere rettigheder, og at barnet dermed også får flere rettigheder, med, at mennesker kan gifte sig med dyr.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Jeg vil starte med at sige, at jeg virkelig ikke håber, at det får fatale konsekvenser for børnene.
Det ville da godt nok være tragisk ud over alle grænser, hvis børn ligefrem skulle dø af, at der opstod de her juridiske komplikationer, som ordføreren taler om.
Det er fuldstændig rigtigt: Aftaler fortrydes.
Som jeg sagde til ordførerens partifælle lige før, sker det jo faktisk også i dag, at et heteroseksuelt ægtepar er barnløst og har brug for en sæddonors hjælp til at få det barn, de gerne vil have.
Så vidt jeg ved, mener Dansk Folkeparti også, at det er i orden, at i hvert fald et heteroseksuelt par får hjælp til at få de børn, de gerne vil have.
Og jeg skal da ikke kunne afvise, at der er en mand ude i den virkelige verden, som har fortrudt, at han donerede sæd til sit heteroseksuelle vennepar, og måske gerne vil være far til det barn.
Det er så en konsekvens af det valg, han har truffet, præcis som det bliver, hvis dette vennepar tilfældigvis var homoseksuelle, efter at vi har vedtaget den her lovgivning.
Så det ser jeg intet nyskabende i.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-16:
Så jeg er nysgerrig efter at høre: Hvad er den næste, Enhedslisten vil ind at regulere?
Hvad er det næste, hvor Enhedslisten mener at her er vi altså for gammeldags med den gældende lovgivning?
Skal vi til at være tre eller fire om at dele forældremyndigheden?
Skal vi til at kunne gifte os med andre end mennesker, måske også med dyr, eller hvordan og hvorledes?
Hvad bliver det næste?
Hvad er det næste, Enhedslisten har af planer?
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Nu tror jeg ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti er to meget forskellige partier, og jeg er godt klar over, at i Dansk Folkeparti fylder det heteroseksuelle, hellige ægteskab rigtig, rigtig meget.
Jeg må bare gentage, at i Enhedslisten fylder barnets tarv rigtig, rigtig meget.
Det er rigtig vigtigt for os, at lovgivningen er indrettet sådan, at de børn, der bliver født, og som vokser op, har ret til begge deres forældre, har ret til kærlighed fra begge deres forældre, har ret til at se deres mormor og andre familiemedlemmer og har ret til at se en tredje social forælder, som vi også i forældreansvarsloven har givet større mulighed for, vist endda med Dansk Folkepartis stemmer.
Det er det vigtige for os, nemlig at der er kærlighed og omsorg til barnet, og at barnets tarv står i centrum.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Jeg synes, der er grund til at gøre op med synspunktet om, at det, som Enhedslisten har gang i her, er at tage udgangspunkt i, hvad der er det bedste for barnet.
Enhedslisten har jo selv været ude med, at der f.eks. skal være mulighed for tre forældre til et barn, og det her lovforslag har man kritiseret for, at det ikke var vidtgående nok.
Og det har jo ikke noget at gøre med, at det er det bedste for barnet; det er at tage udgangspunkt i de voksnes rettigheder og ikke at tage udgangspunkt i barnets rettigheder.
Hvis Enhedslisten får magt, som de har agt, og de på et tidspunkt får presset regeringen sammen med De Radikale til, at der skal være tre juridiske forældre eller fire juridiske forældre, eller hvad man nu kan finde på, og vi kan forestille os, at de forældre så lige pludselig bliver uvenner og går fra hinanden, jamen så vil det barn blive kastebold mellem mange forskellige partnere.
Det er jo ikke i barnets interesse.
Det er jo sådan set nogle af de ting, som man er ved at lukke op for med det her lovforslag, og derfor synes jeg, man skal passe lidt på med at sige, at de partier, der bakker op om det her lovforslag, er dem, der tænker på, hvad der er det bedste for barnet, og at de partier, der er imod – og det kunne ende med at være Dansk Folkeparti – er dem, der ikke tænker på, hvad der er i barnets interesse.
Jeg vil faktisk vove den påstand, at de partier, der støtter det her lovforslag og tidligere lovforslag, der ligesom har været opvarmning til det her, jo netop har taget udgangspunkt i de voksnes rettigheder i stedet for at tage udgangspunkt i barnets rettigheder.