runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg forstår såmænd godt, hvis selve konceptet med at lave socialt afbalanceret politik forekommer svært for hr. Simon Emil Ammitzbøll sådan helt at gennemskue hvad er – ikke mindst når det kommer til skattepolitikken.
Det er jo ikke ligefrem det, der plejer at stå øverst på sedlen, når Liberal Alliance går ind i debatten, men det er ikke desto mindre det, vi vil.
Skal der også være råd til at forbedre vores velfærd, få bekæmpet den store ulighed, der er, så har vi jo ærligt sagt, at der er nogle afgifter, der kan komme til at stige.
Skattefritagelsen på private sundhedsforsikringer og loft over pensionsindbetalinger er de ting, der konkret er nævnt i regeringsgrundlaget, og var også noget, vi sagde før valget.
Jeg synes snart, man må finde ud af, om man vil skælde ud for at have brudt noget eller for at holde det, vi lover.
Det er jo faktisk noget, vi har sagt før valget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-06:
En socialt afbalanceret skattereform!
Det glæder vi os til.
Der er nemlig kun en måde at lave det på, og det er sådan set ved at sætte skatten ned, for det gør jo, at der er flere mennesker, der får mulighed for at forsørge sig selv og dermed blive rigere.
Men der er to ting, vi ved om fremtidens indtægtssystem for den her regering, og det er, at man sætter afgifterne op for 5 mia. kr., og at man indfører en betalingsmur rundt om København.
Det er der vel ingen tvivl om, vel?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Vi fortsætter med den meget store omsorg for landets millionærer.
Svaret er det samme, nemlig at når vi skal forhandle om den skattereform, skal der jo findes en finansiering til at give en gennemgående lavere skat på arbejde.
Den skal være socialt afbalanceret, og finansieringen skal være der fuldt ud.
Så må vi jo se, hvilke elementer der kommer i spil.
Jeg synes bare, at vi med hensyn til alt det, der skete omkring den gamle skattekommission, spillede med åbne kort.
Vi var ikke enige i den kurs, der blev lagt, men vi ville gerne forhandle om det.
Jeg håber, at der faktisk viser sig en forhandlingsvilje i de borgerlige partier, når der engang bliver lagt et nyt forslag til en skattereform frem.
Det vil være en lidt anden kurs at skulle tænke lidt mere over den sociale balance og over, at finansieringen skal være der, og sådan noget, når man laver skattereform, og det kan forekomme nyt.
Men det faktisk at få en bred aftale om en skattereform, der sænker skatten på arbejde på en socialt retfærdig måde, ville jeg synes er ønskeligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Jeg er bare nødt til at oplyse hr. Jesper Petersen om, hvis det ikke er gået op for hr. Jesper Petersen, at det flertal, der var bag vores skattereform, ikke længere eksisterer.
Men vi kan jo forstå, at den nye regering har taget det på sig, og derfor kan det jo heller ikke være så svært at svare på det helt simple spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede, nemlig om millionærerne kommer til at betale mere eller mindre i skat med den skattepolitik, som den røde regering kommer til at føre.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg tror, at man skal prøve at omgås virkeligheden med lidt større forsigtighed, f.eks. at topskattelettelserne skulle være rost til skyerne.
Man forholder sig til, hvad der er den parlamentariske virkelighed, og den skattereform, som den gamle regering gennemførte, og som jo indebar, at der skal gives endnu flere lettelser i topskatten, er der stadig væk flertal for.
Sådan er det jo.
Det må vi jo så tage til efterretning.
Uanset hvor skidt det går med økonomien, uanset hvor skævt det, man gennemførte, var, kommer de.
Det bliver så en del af det grundlag, vi har at arbejde videre på, og det grundlag, der gør, at vi jo så på andre områder må gøre, hvad vi kan for at mindske fattigdommen og uligheden gennem en mere socialt retfærdig politik.
Jeg er da ked af, at vi har mistet nogle mandater, men jeg er meget stolt over det regeringsgrundlag, som vi har lagt frem, og jeg er utrolig glad for, at vi kommer ind på en anden politisk kurs end den, der har martret vores land i 10 år med fru Ellen Trane Nørby og hendes parti ved magten.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Der var sådan et øjeblik, hvor jeg tænkte, at hr. Jesper Petersen måtte have taget en af de gamle valgkampstaler med, for det er nok den tale her i salen i dag, der har været spækket med flest tomme floskler.
Og så kan jeg jo forstå, at det er os, der er sure, men det er jo sådan god camouflage.
Hr. Jesper Petersen skal stå og forsøge at smile over, at SF ved valget har tabt en tredjedel af sine mandater.
Det er jo nok en indikation på, at det måske kan være lidt svært at stå og smile.
Jeg forstår godt, at hr. Jesper Petersen hellere vil have oppositionen til at fremstå som sure, men det er da en spændende tilgang til humor, hvis det er sjovt.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det, som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde om den sociale balance.
Da Skattekommissionen kom med deres arbejde, sagde hr. Ole Sohn, at det var inden for skiven.
Den skattereform, som vi efterfølgende lagde frem, var mere socialt afbalanceret, men den blev så beskyldt for at være helt ude i skoven.
Derfor vil jeg blot helt simpelt spørge hr. Jesper Petersen om, hvordan de topskattelettelser, som regeringens nye skatteminister nu roser til skyerne, harmonerer med det, hr. Jesper Petersen står og siger.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Det har vi jo til gode at afklare i den skattereform, der skal laves.
Det var i øvrigt også noget, den gamle regering var ca. 14 måneder om, før der kom et udspil fra den kommission, man nedsatte, og så gik der yderligere nogle måneder med at forhandle tingene.
Der valgte hr. Thulesen Dahl jo så at hoppe med på den vogn, der gjorde, at millionærerne skulle betale mindre i skat.
Hvis den massive ulighed, man bidrog til, er noget, som hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti har fortrudt, så synes jeg, det er et rigtig godt budskab, vi får frem i dag.
Står det til mig, er det muligt, at de kommer til det.
Det må vi jo se i de forhandlinger, der skal være.
Men vi vil have en mere socialt retfærdig skattepolitik, og det er det, der ligger i regeringsgrundlaget.
De konkrete elementer må vi forhandle om.
Nu kan jeg desværre ikke give hr. Thulesen Dahl ordet en gang til, men jeg er egentlig interesseret i at høre, om det er, fordi Dansk Folkeparti godt vil være med til at lave en mere socialt retfærdig skattepolitik, og om man har fortrudt det skæve, man gjorde før.
Men vi kan jo tage den over en kop kaffe bagefter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jamen altså, jeg synes, at hr. Jesper Petersen er på den, simpelt hen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man bare slår ud med armene og siger: Jamen der er jo flertal for de her topskattelettelser.
Er det ikke gået op for hr. Jesper Petersen, at der er dannet en regering, hvor SF sidder?
Det kan man jo bare beslutte inden for regeringen at der ikke skal være flertal for.
Sådan er det.
Det gamle forlig, den gamle aftale er der ikke længere.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når den her skattereform bliver fremlagt, hører jeg hr. Jesper Petersen fra SF appellere til de partier, han har bekæmpet mest i hele valgkampen.
Vil I ikke godt være med?
Lad os nu se, hvad I kan.
Vi lægger det frem, og så må I byde ind.
Hvad med Enhedslisten, regeringens parlamentariske grundlag?
Burde det ikke være naturligt, at man allierede sig med Enhedslisten og sagde, at nu laver vi altså en skattereform, lad os nu se, hvad I duer til.
Det er da fuldstændig bagvendt fra det, vi har hørt i valgkampen, hvor vi blev skyet som pesten, hvor vi hverken kunne det ene eller det andet.
Altså, vi er her jo, og der er ikke flertal for den der millionærskat eller topskattelettelser.
Så skab dog det flertal, I er gået i regering.
Har I ikke fundet ud af det?
Benedikte Kiær (KF), 2011-10-06:
Vil det så også sige, at arbejdspladserne på bryggerierne og hos kageproducenterne osv. ikke er lige så fine som andre arbejdspladser?
Ordføreren fremhæver igen det her med at fremrykke offentlige investeringer.
Samtidig står det jo meget klart i regeringsgrundlaget, at man skal leve op til EU-henstillingen, hvilket så betyder, at man skal bremse ekstra op i 2013, når man nu bruger flere penge i 2012, ellers kan man jo ikke efterleve EU-henstillingen.
Så må jeg spørge ordføreren om, hvilke ekstra afgifter der skal stige ud over de 5 mia. kr. – eller hvor har man tænkt sig at spare i den offentlige service?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Der er jo altså en verden til forskel på at prøve at bruge de mest ineffektive midler, man kan finde i værktøjskassen, når man står i en finanskrise, og ikke gøre det, man kunne for at få mindsket arbejdsløsheden, og det, som vi vil nu, nemlig fremrykke offentlige investeringer for 10 mia. kr., som vi ved virker for at få folk i arbejde nu og her, og kombinere det med en strategisk erhvervspolitik, der gør, at vi kan være helt fremme, når vi forhåbentlig skal levere danske løsninger og danske produkter som svar på nogle af fremtidens store udfordringer.
Det er det, vi lægger op til i regeringsgrundlaget.
Så er der spørgsmålet om afgifter, men det er sådan set heller ikke så fremmed for De Konservative.
Det har man gjort adskillige gange i sin regeringsperiode, altså øget afgifter.
Senest, her for nylig, trådte der en fedtafgift i kraft, som jo er født af den gamle borgerlige regering, så det er ikke en uvant metode.
Men vi insisterer på at bruge det redskab til at gavne folkesundheden og til at rejse nogle midler, der gør, at vi har råd til at forbedre sundheden, forbedre uddannelserne og mindske fattigdommen.
Det har vi meldt klart ud før valget, og nu kom arbejdet så med at afstemme præcist, hvordan de skal være, selvfølgelig under hensyntagen til grænsehandelen og konkurrenceudsatte energitunge virksomheders forhold.
Det er klart, at det er der overvejelser om, men på bundlinjen mener vi altså det er rimeligt at hente nogle flere penge her.
Benedikte Kiær (KF), 2011-10-06:
Ordføreren fremhæver, at det er hjerteblod at komme ud af den gamle regerings politik.
Det må jo så føles noget spøjst for ordføreren, at udgangspunktet for regeringen i regeringsgrundlaget netop er VK-regeringens økonomiske politik med genopretningspakken og tilbagetrækningsreformen som noget af det mest konkrete, der er i det her regeringsgrundlag.
Men det er jo også noget, der vil ramme danske virksomheder.
Kageproducenterne har været ude at sige, at det meget vel kan koste arbejdspladser, og bryggerierne har også meldt ud, at det vil koste arbejdspladser, ud over at vi nok vil miste nogle forskellige typer øl – det ville jo også være trist.
Samtidig vil de højere energiafgifter, som der ligesom også synes at være i det her regeringsgrundlag, være noget, der kan ramme dansk erhvervsliv ret hårdt, særlig fordi vi har verdens højeste energiafgifter.
Hvordan stemmer det her overens med ordførerens udmelding om, at nu skal der skabes flere arbejdspladser i Danmark, eller er det sådan, at ordføreren synes, at der er nogle arbejdspladser, som man gerne ser ryge ud af Danmark?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Selv om det er en meget vanskelig økonomisk situation, vi står i, så ja: En ny regering skal selvfølgelig kunne levere konkrete resultater til borgerne og vise, at der er en klar forskel på det, der var før, og det, der er nu.
Det vil man også kunne se på den måde, vi fører skattepolitik på: Det er slut med ufinansierede skattelettelser for 20 mia. kr.
Lad os få en mere socialt retfærdig skattepolitik.
Det er jeg overbevist om at vi kan nå til enighed med Enhedslisten om.
Og så kan man jo der få lov at demonstrere noget modenhed, selv om man måske er en barnlig sjæl indeni.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu er det jo altid lidt rart at blive belært om, at hr. Jesper Petersen besidder en større modenhed, end jeg gør.
Man kan filosofere længe over, hvad det kan være baseret på, men lad det nu ligge.
Mener hr. Jesper Petersen, det vil være udtryk for klogskab, og mener hr. Jesper Petersen, at det vil gavne muligheden for at få folk til at stemme på Socialdemokraterne og SF næste gang igen ud fra et synspunkt om, at man har fået en helt anden politik?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Igen kunne man jo altid ønske sig, at man som ene parti – det er måske ikke sikkert, det var helt sundt, men alligevel – fik lov til at bestemme selv
, men sådan har det jo ikke været.
Til gengæld er vi kommet dertil, at vi har fået en regering nu, der siger, at vi skal have en socialt retfærdig skattepolitik, at vi skal have mere lighed, og at vi skal have fjernet fattigdomsydelserne.
Så kan der være flertal for andre ting, som man så er nødt til at acceptere og dermed ligesom udvise den modenhed, man jo gør, når man skal være regeringsparti.
Det er jo det, vi tager på os, og som også er noget af forskellen på os og Enhedslisten.
Jeg synes, vi udviser den vilje til også at tage ansvaret, også at fremlægge de langsigtede økonomiske planer, selv om det er svært, og selv om det er vanskeligt nogle gange at sige, hvorfor det er sådan.
Men det er nu engang sådan, de parlamentariske spilleregler er.
Tak for de indledende kommentar.
Jeg ser frem til et godt samarbejde også med Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil godt starte med at takke hr. Jesper Petersen for en god og præcis tale, der gjorde det helt klart,
hvorfor det faktisk er en rigtig dejlig dag, vi har i dag, hvor vi kan konstatere, at vi har fået ny regering.
Og hr. Jesper Petersen gjorde det også klart, at det er en ny regering, der har en anden politik end den, vi har haft de sidste 10 år.
Men nu har jeg ikke rejst mig op udelukkende for at rose hr. Jesper Petersen – det havde han næppe heller forventet.
Jeg vil godt spørge hr. Jesper Petersen: Når vi nu er enige om, at skattepolitikken også skal bruges til at skabe større lighed, og det skal den skattereform, der skal forhandles om næste år, også være med til, er hr. Jesper Petersen så ikke enig med mig i, at det bliver meget sværere at sørge for, at en skattereform skaber større lighed, når man accepterer, at de lettelser af topskatten, som det borgerlige flertal har vedtaget, bliver gennemført i 2014?
Ville det ikke have været klogere at starte med at sige: Det gør vi ikke – så vi er fri for at skulle kompensere for det først?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Det er hjerteblod for mig, at vi kommer ud over den gamle regerings politik.
Det er hjerteblod med en lang række af de ting, jeg opremsede i min tale, at vi kan få de unge i gang med uddannelse, at vi kan få vores nation til igen at blive en grøn vindernation, at vi styrker sundhedsvæsenet, så kræftbehandlingen bliver bedre, at vi får en mere socialt retfærdig politik og fjerner de fattigdomsydelser, der holder folk hen i fattigdom.
Det er hjerteblod.
Derfor skulle vi af med den gamle regering og have den nye – selvfølgelig.
Det er hjerteblod.
Jeg vil ikke opgive det, for at andre kunne få lov til at fortsætte.
Med hensyn til efterlønnen sagde vi jo fuldstændig klart inden valget: Hvis der var flertal, Socialdemokraterne og SF sammen og Enhedslisten, behøvede den reform ikke at blive til noget.
Det var det, vi sagde.
Jeg er sikker på, at fru Pia Kjærsgaard hørte, at det var sådan, det var, og hun ved jo også godt, at det er sådan, det er.
Så kan man godt komme bagefter og sige alt muligt andet, men det var sådan, realiteterne var, og det har vælgerne også forstået.
De er ligesom vant til, at vi har et parlamentarisk system, hvor man skal tælle til 90 mandater.
Nu håber jeg så, at vi kan gøre noget for de mennesker, der er nedslidte, kan forbedre deres vilkår, og der må vi jo så se, om Dansk Folkeparti er til noget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det er sådan set mit privilegium i dag at stille spørgsmål og hr. Jesper Petersen, der skal svare.
Så vil jeg godt stille et nyt spørgsmål, fordi nu kom hr. Jesper Petersen jo med, at vi ikke kunne lave andet end reformer osv.
Hvad er det hr. Jesper Petersen tænker på?
Er det tilbagetrækningsreformen?
Det må jeg så spørge hr. Jesper Petersen om, og kom så ikke det sædvanlige svar: Ja, men der er jo flertal for det.
For der må jo være noget, der er hjerteblod.
Jeg kan citere hr. Jesper Petersens formand, hr. Villy Søvndal, for at sige: Man kommer ikke i en kommende regering, hvor SF er med, til at se, at vi er med til at forringe efterlønnen eller dagpengene.
Det kan jeg godt udelukke, siger hr. Villy Søvndal, og det er et citat i Ekstra Bladet den 23. september 2011.
Og lad være med det der med, at der jo er flertal for det.
Der må vel være noget, der er hjerteblod, og at man ikke bare har lyst til at sidde på bagsædet af en ministerbil og så opgive alting.
Det er jo det, hr. Jesper Petersen har gjort, men jeg går ud fra, at de der reformer var det, som SF nu tilslutter sig, tilbagetrækningsreform og dagpengereform, selv om man faktisk har givet ord på, at det vil man aldrig nogen sinde se SF gå med til.
Hvordan kan man have tillid til sådan et parti?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg forstår godt, at sådan hele tankegangen omkring brede forlig og det rent faktisk at række hånden ud til en form for bredt samarbejde ikke ligger fru Pia Kjærsgaard så nær, men ikke desto mindre har den nye regering sådan set tænkt sig at prøve på det, og hvis man gerne ville være med til fra Dansk Folkepartis side at lave en socialt afbalanceret skattereform, hvorfor er det så ikke en god idé, at jeg inviterer til, at vi diskuterer det?
Jeg havde sådan set håbet, at Dansk Folkeparti ville begynde at tage skeen i den anden hånd og leve lidt mere op til det indtryk, man giver af at skulle tage vare på mennesker, der ikke har så mange penge.
Det, man i virkeligheden gjorde, var at gennemføre reformer og skattepolitik, som jo ramte de mennesker.
Det er det, man har gjort.
Når jeg så rækker hånden ud og inviterer til, at vi diskuterer tingene, jamen så kunne det jo være om millionærskatten.
Er Dansk Folkeparti – nu får fru Pia Kjærsgaard jo ordet en gang til – villige til at øge skatten for de rigeste, for at den kan sænkes for nogle mennesker, der ikke tjener så mange penge?
Er man villig til det?
Så er vi da kommet et eller andet stykke vej med den situation, vi har haft i dag, i stedet for den der vrissenhed, der kommer fra de borgerlige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Ja, det var et meget klart spørgsmål og et mere uklart svar, der vel skulle dække over, at svaret var nej.
Altså, ingen af de tre ting, som har været hr. Jesper Petersens hovedbudskab de seneste par år i dansk politik, er at genfinde i regeringsgrundlaget.
Sådan er det, og det er jo ikke svært at finde ud af.
For man kan bare kigge på regeringsgrundlaget, og så giver det svaret.
Det spørgsmål, jeg synes det efterlader, er det spørgsmål, som jeg også måtte stille til hr. Magnus Heunicke fra Socialdemokratiet: Vil den skattepolitik, som nu vil komme under den nye regering, indebære større skattebetalinger fra millionærerne eller mindre skattebetalinger fra millionærerne?
Altså, vil millionærerne opleve, at de skal bidrage med mere i skat eller mindre i skat?
Det er jo et meget enkelt spørgsmål, som jeg ikke kunne få Socialdemokratiets politiske ordfører til at besvare, men jeg håber, at jeg kan få hr. Jesper Petersen, Socialistisk Folkepartis ordfører, til at besvare det.
For man må jo medgive Socialistisk Folkeparti, at det da har været et sted, hvor man i hvert fald tidligere har været meget klar i mælet.
Hr. Peter Straarup og andre skulle altså vide, at nu kom de til at betale mere i skat.
Så derfor er mit spørgsmål: Vil millionærerne opleve stigende beskatning med hr. Jesper Petersen og den nye regering, eller vil de opleve mindre beskatning?
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Det, jeg der er blevet citeret for af hr. Kristian Thulesen Dahl, er jo eksempler på, hvad jeg synes skulle have været den skattepolitik, vi skulle gennemføre, hvis jeg alene havde fået magten.
Men vi vælger ikke diktatorer i det her land, vi sammensætter Folketinget, og så må de jo bagefter forhandle om, hvordan tingene kommer til at se ud.
Men på bundlinjen står det samme, som jeg svarede før, nemlig at vi skal have en helt ny og langt mere socialt retfærdig skattepolitik end den, den gamle regering gennemførte sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hr. Thulesen Dahl har været her længe nok til at vide, at det her er et spørgsmål om, at man melder ud inden valget, hvordan man helst vil gøre tingene, og så må man forhandle bagefter, når man ikke har fået flertallet selv.
Men på bundlinjen er det stadig væk en regering, der bekæmper uligheden ved at mindske fattigdommen, i modsætning til det, den gamle regering gjorde, og det skal skattepolitikken bidrage til.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Nu har jeg søgt på flere, og der var faktisk nogle, der var endnu værre, vil jeg oplyse ordføreren om.
Men jeg synes, det er meget karakteristisk, at man rent faktisk vil bestemme, hvordan børnene skal holde deres børnefødselsdage.
Er det den måde, De Radikale vil føre politik på fremadrettet – at bestemme, hvad man skal spise derhjemme ved spisebordene, og hvad børnene skal fejre deres børnefødselsdage med?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan lykkes at finde opskriften på den mest usunde gulerodskage.
Jeg skal tage en anden opskrift med i morgen.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Fru Marianne Jelved siger, at børnene ikke mere skal spise lagkage til deres fødselsdage.
Nu står jeg her med en opskrift på gulerodskage, og heri indgår ud over gulerødder 200 g blødt smør og 200 g brun farin.
Så er det, som fru Marianne Jelved vil have, i virkeligheden ikke, at børnene skal spise gulerodsstænger og agurker til børnefødselsdagene i stedet for overhovedet at få nogen søde sager?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Så er spørgsmålet forstået.
Da jeg talte om, at skattetrykket ikke skulle påvirkes, var det i forbindelse med skattereformen.
Skattereformen er jo noget andet end den afgiftsforøgelse, der giver 5 mia. kr. i indtægter her og nu.
Sådan er situationen, og der er ikke mere.
Så kan man kalde det en indrømmelse, eller hvad man vil, men at det er sådan, har hele tiden været meningen.
Så må jeg lige igen advare imod, at man uden videre bare bruger skattetrykket som et måleinstrument for succes, for skattetrykket bevæges af mange ting, som ikke har noget med de politiske beslutninger herinde at gøre, nemlig af eksempelvis konjunktursvingninger.
Mike Legarth (KF), 2011-10-06:
Jamen det er jo lidt som de sædvanlige svar, der har været i løbet af dagen; vi fik ikke noget svar.
Men jeg må gå ud fra, at vi er enige om, at når skatter og afgifter stiger med 5 mia. kr., så stiger skattetrykket også.
Det står i skærende kontrast til det, fru Marianne Jelved sagde lige før, nemlig at hun var garant for noget andet.
Det synes jeg at kunne forstå af det, i hvert fald var der ingen hensigt om, at Det Radikale Venstre ville medvirke til, at skattetrykket stiger – tværtimod.
Så er mit simple spørgsmål: Hvordan vil man så medvirke til at modvirke den afgifts- og skattestigning på 5 mia. kr., så den bliver nedbragt, så vi kommer ned på, at skattetrykket bliver, som det er, eller sænkes?
Har vi en garanti for det?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Ja, hvis skatterne stiger fra den ene dag til den anden med 17½ mia. kr., så hæver man skattetrykket.
Mike Legarth (KF), 2011-10-06:
Jeg har brug for en afklaring, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, med hensyn til de løfter, der er blevet givet om, at den her regering ikke har nogen grumme hensigter – og det er skattetrykket, jeg taler om.
Er vi enige om, at når man har lanceret skatte- og afgiftsstigninger for 5 mia. kr., så er det at betragte som en øgning af skattetrykket?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Jeg prøvede at nuancere debatten og advare imod at stå og afkræve garantier fra hinanden om noget, man ikke kan vide noget om, altså hvordan samfundet ændrer sig om 5 eller 10 år.
Derfor brugte jeg en meget velkendt, respekteret politiker, nemlig Poul Schlüter, og hans gerninger i 1980'erne.
Jeg advarer igen imod at skabe en forestilling om, at der er grumme hensigter hos den nuværende nye regering.
De hensigter, der er hos den nye regering, står klart at læse i regeringsgrundlaget, og det er dem, man kan holde regeringen fast på at følge.
Det er dem, man kan påvirke ved at gå ind i et samarbejde, og alle er velkomne til at deltage i det samarbejde.