runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2007-04-20:
Nej, for det var det, jeg sagde i min ordførertale, at det jo er nogle meget store investeringer.
Et anslået beløb for Vamdrup-Vojens og TinglevPadborg er 1 mia. kr., og jeg kan egentlig ikke forstå, hvordan Enhedslisten kan foreslå noget sådant uden at have en idé om finansieringen, og derfor siger jeg, at det selvfølgelig skal ind i en større plan, også en investeringsplan; man skal jo have penge, inden man kan lave det her.
Der er jo mange ting, det kunne være rart at få udvidet, veje hist og pist, og få jernbanenettet gjort fuldstændig up to date, også mere end det, der måske allerede er vedtaget, for der er jo sket meget på området.
Men man skal altså også have pengene.
Så uanset hvor mange beslutningsforslag Enhedslisten kommer med, vil vi ikke kunne støtte det.
Det er noget, der skal ske i en forhandling i forbindelse med en finanslov, hvor man også finder nogle penge til projekterne.
Martin Lidegaard (RV), 2007-04-20:
Tak til Enhedslisten for systematisk at bevæge sig gennem landet og kulegrave alle tænkelige – og også et par enkelte utænkelige – sporinvesteringer.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra radikal side, lige så glade vi er for det trafikforlig, der er lavet, der genopretter hele det danske skinnenet, lige så meget synes, der er grund til at tænke i et nyt stort forlig, hvor man tænker offensivt i at få udvidet kapaciteten på det skinnenet, der er.
Der er nogle steder i landet, hvor det er helt åbenlyst, at der er nogle flaskehalse, som ikke burde være der, og Enhedslisten har i hvert fald fat i en af de flaskehalse her, nemlig dobbeltsporet mellem Vamdrup og Vojens og mellem Tinglev og Padborg.
Det kan jeg sige at Det Radikale Venstre støtter.
Med hensyn til Femernbro eller ikke Femernbro er vi helt på linje med Dansk Folkeparti.
Og med hensyn til, havde jeg nær sagt, forundersøgelse eller ikke forundersøgelse synes vi sådan set godt, man kunne hoppe direkte til en projektering og en VVM-undersøgelse.
For os at se
er der ingen tvivl om, at godsudviklingen indikerer, at der bliver brug for at kunne det, og der er i øvrigt også et vist passagerpotentiale, så den del af det er vi hundrede procent med på.
Vi synes også, at Tinglev-Tønder – det er jo en meget overkommelig investering – taler for det; hvorfor dog ikke springe på den?
Så sparer vi da i hvert faldt den godsmængde på vejene.
Så er der en lang række mindre forslag, som vi er lidt mere tvivlende over for.
Man kan jo godt undersøge dem.
Altså, f.eks. er den, vi nok er mest skeptiske over for, Tinglev-Sønderborg, der står til at skulle koste 1,5-2 mia. kr. med et ekstra passagergrundlag på ca. 35.000 passagerer.
Det tror vi ikke helt holder vand.
Jeg håber, at Enhedslisten vil overveje måske at tage det forslag ud, så vi kan få et rent snit, når vi skal stemme om det her, og sådan at vi ligesom ikke skal høre på dårlige undskyldninger, for det er lidt for let at undskylde sig med, at man ikke kan gå ind for det her forslag, det vil jeg undskylde mig med lige nu i hvert fald.
Men jeg vil meget gerne stemme for Enhedslistens forslag i øvrigt.
Men der er nogle, vil jeg sige, som er sådan lidt urealistiske i forhold til, at vi har så mange andre steder, hvor vi trænger til at få flyttet flaskehalse.
Lad mig bare nævne Nordvestbanen, som jo har et betydelig større passagerpotentiale, og som vi kan gå i gang med her allerede til sommer, når projekteringen er færdig.
Målt i forhold til de projekter tror jeg ikke rigtig at Tinglev og Sønderborg kan være med.
Og det er måske det eneste, man savner lidt i Enhedslistens forslag, også i det, der har været tidligere, nemlig prioriteringen.
For uanset om man tror på, at man har alverdens penge eller ej – og der er Enhedslisten jo nok lidt mere optimistisk, end vi er; vi så gerne en lidt mere grundig finansiering – så skal man stadig væk prioritere, hvad man skal bygge først, og hvad der er arbejdskraft til at bygge osv.
Og der tror vi nok, at det ville klæde forslaget, at man prioriterede lidt hårdere og måske hev nogle af de ting, der samfundsøkonomisk ser dårligst ud, ud af dette forslag.
Jacob Jensen (V), 2007-04-20:
Jeg vil starte med at kvittere for De Radikales indsats på trafikområdet; de er jo med i aftalerne, og det synes vi fra Venstres side er udmærket.
Jeg kan så også forstå på hr. Martin Lidegaard, at man fra radikal side vil hoppe lige ud i at lave de her investeringer for 1 mia. kr. – kan vi forstå på svaret fra ministeriets side – uden at lave en behovsanalyse på forhånd.
Og hvordan kan hr. Martin Lidegaard på den baggrund egentlig vurdere, om den milliardinvestering er optimal at lægge lige præcis på det her område?
Der kunne jo være andre steder, hvor man kunne få mere ud af de penge.
Altså, nu nævner hr. Martin Lidegaard selv Nordvestbanen, Ringsted-København og andre steder, så hvordan kan hr. Martin Lidegaard vide for nuværende, at den milliard kroner, som vi trods alt skal prioritere bedst muligt, lige præcis bliver brugt bedst på det her område?
Martin Lidegaard (RV), 2007-04-20:
Nu har hr. Jacob Jensen og jeg jo et fælles hjertebarn i Nordvestbanen, og jeg glæder mig sådan til, at vi har projekteringen færdig, og at Venstre og Det Radikale Venstre i fællesskab kan foreslå, at vi kommer i gang hurtigt; altså, jeg kan love, at det her ikke kommer til at stå i vejen for det.
Men det vil jo også være hr. Jacob Jensen bekendt, at det ved alle trafikinvesteringer er helt normal praksis, at man starter med at lave en projektering, en VVM-undersøgelse, herunder jo også samfundsøkonomiske beregninger osv., og at man så derefter, når man har et ordentligt beslutningsgrundlag, tager stilling til, om man så skal lave den investering.
Og det, jeg foreslog, var ikke bare at kaste os ud i en investering, det var at lave projekteringen.
Og det er da fint at lave en forundersøgelse på det, men jeg er bare ret overbevist om, at der for de to første strækninger, der er med her, er god grund til og belæg for at udvide strækningerne.
Jacob Jensen (V), 2007-04-20:
Jamen det er jeg glad for at høre.
Altså, vi skal jo hver dag prioritere de midler, der nu engang er til rådighed, som vi i fællesskab kan finde til at foretage investeringer på infrastrukturområdet.
Er det så ikke fornuftigt, at vi også i den her situation kigger det ind i en sammenhæng med andre potentielle investeringer og netop ser på, hvordan Infrastrukturkommissionen, som jo arbejder med de her spørgsmål, kommer frem til nogle forslag, som vi så kan tage stilling til efterfølgende, så vi ser tingene, ikke isoleret set på én strækning, men i sammenhæng, til glæde for hele landet?
Martin Lidegaard (RV), 2007-04-20:
Det er som talt ud af en radikal mund.
Jeg ved ikke, om hr. Jacob Jensen skulle overveje et partiskifte, for det er jo præcis det, vi har stået og forsøgt at komme igennem med i mange år her, nemlig at få en mere sammenhængende planlægning, og mere, om jeg så må sige, samfundsstyrede målsætninger på trafikområdet, en større sammenhæng i det.
Regeringen har ikke gjort det endnu, men vi anerkender, og vi er glade for Infrastrukturkommissionen; vi glæder os til at se resultatet af det.
Jo, det er da rigtigt, at det da er fornuftigt at vente med en endelig beslutning.
Men sådan en projektering, som vi snakker om her, tager jo også typisk 2-3 år at gennemføre.
Så før vi overhovedet har fået den projekteret, har vi forhåbentlig fået den sammenhæng i tingene, som hr. Jacob Jensen og jeg er helt enige om der skal være.
Carsten Hansen (S), 2007-04-20:
Jeg vil godt benytte lejligheden til at ønske Dansk Folkeparti og især fru Tina Petersen tillykke med det her, og jeg vil godt anerkende den store indsats, fru Tina Petersen har gjort i det her arbejde.
Det synes jeg er på sin plads på sådan en dag som i dag.
Men hvis det bliver sådan, at økonomien løber løbsk – for der er jo den mulighed, at kommunerne siger: O.k., vi har det beløb, men der er et retskrav – så kan kommunerne jo udskyde, udsætte og alt muligt.
Man kender jo sine lus på gangen, og det er set ganske mange steder.
Her er det så vigtigt, at vi finder den fornødne økonomi til det, men jeg vil godt spørge fru Tina Petersen, om Dansk Folkeparti på sigt, når ordningen med satspuljen, der jo er en form for forsøgsordning, udløber, er indstillet på, at det så bliver statsfinansieret.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Jeg vil så spørge ind til det igen og vil egentlig gerne have det præciseret af fru Margrethe Vestager.
Jeg synes ikke, det giver anledning til i dag at tage debatten, om amterne skulle have været nedlagt eller ej, eller om det skulle have været tilført kommunerne eller ej.
Jeg vil gerne have en bekræftelse på, om Det Radikale Venstre ikke er med i satspuljen, om man ikke der har haft mulighed for at gribe ind eller i hvert fald give udtryk for, at man ikke ønskede at deltage i de her forhandlinger, hvis man var så utilfreds, som man er.
Det er jo ikke sådan, at de her ting ikke bliver forvaltet korrekt.
Jeg synes, det, jeg hører, er et skræmmebillede af fremtiden inden for området, og jeg vil gerne have, at fru Margrethe Vestager afkræfter, at det er sådan.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jamen det kan jeg overhovedet ikke afkræfte.
Min pointe er, at det kunne være så godt, og så gik man kun halvdelen af vejen, fordi man blev skræmt undervejs af nogle udvalg og nogle sager og et eller andet.
Man sagde så: Vi nøjes med retskravet, og så kører vi ellers videre, som det var planlagt, at vi skulle køre videre.
Det kunne være blevet så godt.
Vi kunne have gået hele vejen med ligestilling, med mulighed for valg i forhold til forsørgelsesgrundlag, specialpædagogisk støtte, tegnsprogsbistand, hvad det nu kunne være.
Vi kunne have gået hele vejen.
Vi kunne have lavet det rigtig flot.
I stedet for ender det her i en diskussion om, hvem der ikke har gjort noget før.
Det synes jeg er en ærgerlig diskussion.
Det, vi gerne vil sige i dag, er: Det er godt med retskravet.
Næste gang går vi endnu videre.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Som dagens sidste ordfører skal jeg ikke gøre det meget langt, for det meste er jo sagt, men der er da lige et par ting.
Først og fremmest synes jeg, at når der er grund til at rose Dansk Folkeparti – og det sker ikke så tit – så skal man også gøre det.
Det næste er, at det her forslag er et fantastisk stort fremskridt på en række områder, men det er jo stadig væk kun det næstbedste – ja, måske er det i virkeligheden kun det tredjebedste.
Det bedste havde jo været, om man havde besluttet sig til at leve op til Salamancaerklæringen, som Danmark underskrev i 1994, og sikre de her mennesker rettigheder i det normale system.
Det har vi faktisk lovet højt og helligt at vi ville gøre, og det gør vi ikke.
Så nu laver vi noget andet.
Vi laver en ordning med et tilbud om en uddannelse, og det er så det næstbedste.
Når jeg så alligevel siger, at det rykker ned i tredjebedste række, skyldes det, og det kan fru Tina Petersen altså heller ikke have overset, at der er en række punkter, som stort set samtlige høringsberettigede har udtalt sig meget bekymret om.
Det er økonomien.
Hvorfor i alverden kunne man ikke sikre, at den økonomiske side af sagen er i orden?
Nu står vi med garanti om kort tid over for at skulle finde ud af, hvor vi skal skaffe midler, så vi sikrer de her mennesker det retskrav, som vi nu har garanteret dem.
Det næste er, at der er nogle områder, der ikke er helt klarhed over, hvor det ikke er helt tydeligt, hvad man har tænkt sig, og hvor jeg ikke er helt sikker på, om man rent faktisk gør det bedste.
Når det drejer sig om vejledningen, er det vigtigt, at en vejledning er kompetent, at den er relevant og kommer rettidig.
Jeg får i hvert fald brug for at følge med i, om den vejledning, som de unge modtager, lever op til de tre principper.
Dernæst: Selv om man ikke lever op til Salamancaerklæringen, har man jo nogle andre mål om at sikre ligestilling, og her kunne man jo godt have sikret, at denne uddannelse også gav mulighed for at få SU, hvis den unge ikke havde mulighed for andre forsørgelseskilder, samt at det, de får ud af det i sidste ende, er noget, der kan sammenlignes.
Det der kompetencepapir er sådan et lidt underligt stedbarn.
Så er der det med retskravet, som vi jo alle sammen er rigtig glade for er kommet ind.
Men der er altså ret mange borgere i det her land, som kan fortælle, at det at have ret og det at få ret ikke nødvendigvis er det samme.
Det bliver altså vores opgave at følge med i, at vi ikke bare er kommet med de fine ord, men også er i stand til at leve op til dem.
Afslutningsvis vil jeg sige, at når nu man har så stort et engagement på det her område, er der altså også en række andre områder, som jeg håber at Dansk Folkeparti, som jo har en masse indflydelse, har en vældig stor magt, større magt end de fleste andre partier i det her Folketing, vil tage fat på.
Hvis der er brug for gode ideer, er vi i SF leveringsdygtige.
Men brug den magt, som partiet har, fornuftigt og lad os få rykket noget på det her område.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Jeg må jo sige, at det er med en temmelig stor undren, jeg hørte på SF’s ordfører, for i min ordførertale gav jeg stærkt udtryk for, at ministeren og ikke mindst ministeriet har arbejdet loyalt ud fra B 51.
Salamancaerklæringen står tydeligt nævnt på side 4 og 5 i B 51.
Alle evalueringer, alle rapporter, er nævnt i B 51, det er et meget veldokumenteret beslutningsforslag.
Jeg vil gerne have, at fru Pernille Frahm bekræfter, at hun enten ikke har læst beslutningsforslag nr. B 51, eller fortæller, hvad der gør, at hun lige pludselig nævner Salamancaerklæringen, for den er nævnt i forslaget.
Dernæst omkring kompetencepapirer: Her vil jeg gerne have fru Pernille Frahm til at bekræfte, at det kan være sådan, at der er typer af handicappede, som ikke kan udvikle sig i den retning, som fru Pernille Frahm måske mener.
Som jeg forstår det, når Pernille Frahm siger det på den her måde, skal det være et decideret uddannelsesbevis, man får.
Men et kompetencepapir er jo, at man tilegner sig nogle kompetencer, altså nogle færdigheder, som man kan udføre fysisk.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Jeg vil sige til fru Tina Petersen, at det ikke er nok, at man nævner Salamancaerklæringen, hvis man ikke har sat sig ind i, hvad den går ud på. Salamancaerklæringen siger jo, at man har ret til at få en uddannelse, at man har ret til at få en uddannelse i det normale system, og at de lande, der underskriver Salamancaerklæringen, forpligter sig til at indrette det normale uddannelsessystem.
Der kan vi godt blive enige om, at der er nogle steder, hvor det ikke er muligt.
Men det er jo den bedste udgang, at det er det normale system.
Den næstbedste er, at vi går hen og indretter særlige uddannelsesforløb, og det tredjebedste er så, at man skal spises af med en kommunal finansiering og kompetencepapirer, og hvad ved jeg.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Jeg må sige, at jeg bliver mere og mere overrasket.
Salamancaerklæringen er med i lovforslaget.
Når fru Pernille Frahm så nævner det her med, at den ikke giver rettigheder til almindelige skoler, erhvervsskoler osv., så står der faktisk ganske tydeligt, at det både er til husholdningsskoler, erhvervsskoler, til gymnasier.
Unge handicappede, som er det, jeg kalder for intelligenskloge handicappede, får også mulighederne med den her ungdomsuddannelse.
Så et eller andet sted synes jeg, at jeg hører et hylekor, fordi man ikke tog sig sammen, dengang man selv sad i regering, og tog ansvar for det område her.
Kan man bekræfte det?
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Det sidste bliver meget nemt, for jeg har aldrig siddet i regering.
Problemet med den måde, man opfylder Salamancaerklæringen på, er, at inklusion er blevet til rummelighed, og at man på den måde ikke lever op til tankerne i Salamancaerklæringen.
Man tror, at man lever op til dem ved at proppe folk ind i et forløb, som de ikke er i stand til leve op til.
Salamancaerklæringen stiller også nogle krav til, hvordan systemet bliver indrettet.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-20:
Jeg synes, at det nu bliver lidt pinligt for oppositionen.
Realiteterne er jo bare, at man kunne have taget sig sammen i 1990’erne, da man havde indflydelse.
Jeg går ud fra, at også SF dengang havde lidt indflydelse på den daværende regering.
Det havde SF vel.
Hvorfor skubbede man ikke på?
Hvorfor fik man det ikke vedtaget dengang?
Mig bekendt blev Salamancaerklæringen underskrevet i 1990’erne.
Hvorfor gjorde man ikke noget ved det?
Nu kommer man og siger: Vi kunne have gjort det bedre på de og de områder.
Hvorfor gjorde I det så ikke bedre?
Hvorfor gjorde I ikke det?
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Jeg vil bare opfordre hr. Martin Henriksen til i stedet for at være lidt småsur at nyde, at han for en gangs skyld bliver rost.
Det må da være en dejlig forandring.
Det er jo de facto en flertalsregering, vi har nu.
Den regering, vi var støttegrundlag for, forhandlede lige så tit med Venstre og Konservative og i øvrigt også med Dansk Folkeparti, som den forhandlede med os.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-20:
Jeg er fuldstændig ligeglad med, om jeg bliver rost af SF eller af Det Radikale Venstre eller af Socialdemokraterne.
Det rører mig sådan set ikke, om jeg bliver det eller ej.
Det er sådan set fuldstændig uvæsentligt.
Pointen er bare, at den tidligere regering blev støttet af SF.
Så er det da meget flot, at SF indrømmer, at de ikke havde nogen indflydelse, men der må da være en eller anden fidus i at støtte en regering.
Det er vel, fordi man har noget at skulle have sagt over for den regering, som man støtter, ellers bliver det da efterhånden lidt kedsommeligt skulle jeg mene.
Kan vi ikke bare få en klar tilkendegivelse fra SF og fru Pernille Frahm af, at man bare ikke magtede den her opgave, da man støttede den tidligere regering?
Vi har løftet et socialt ansvar, som Folketinget helt klart har over for en gruppe, ved at give dem et retskrav på det her, og det er et ansvar, som den tidligere regering ikke formåede at løfte.
Er det ikke bare realiteterne?
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Hr. Martin Henriksen lægger ud med at sige, at han er fuldstændig ligeglad med, om jeg roser ham eller ej, og så slutter han af med at kræve, at jeg gør det.
Det kan man altså godt blive en lillebitte smule forvirret af.
Så vil jeg minde hr. Martin Henriksen om, at der rent faktisk lå et beslutningsforslag fra SF, Socialdemokratiet og De Radikale.
Tina Nedergaard (V), 2007-04-20:
Som jeg husker de tre partiers beslutningsforslag, der så blev trukket, rettede det sig jo alene mod udviklingshæmmede, men ikke mod andre unge med særlige behov.
Så der var der i hvert fald en mangel i forslaget i forhold til det forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte, og som nu ligger til grund for det lovforslag, vi behandler i dag.
Det, jeg lige hæftede mig ved, var, at ordføreren konstaterede, at man hermed ikke lever op til Salamancaerklæringen, når man propper folk ind i forløb, de ikke kan leve op til.
Jamen det giver jo slet ingen mening.
Jeg vil gerne bede SF’s ordfører bekræfte, at det lovforslag netop har sin styrke i det individuelt tilrettelagte, hvor man tager udgangspunkt i den enkelte unge og den enkelte unges behov i samarbejde med forældrene, med UU, altså Ungdommens Uddannelsesvejledning, med kommunen.
Alt er rettet imod, at man tilrettelægger et individuelt forløb, og oven i købet er der et 12 ugers afklaringsforløb, hvor man sikrer, at man hen ad vejen også får set, hvad det nøjagtig er, den unge har brug for.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Salamancaerklæringen forpligter underskriverne til at sikre, at alle unge får en uddannelse i det normale system.
Så er det rigtigt, at den ender med: så vidt det er muligt.
Det er sådan set ikke en kritik af fru Tina Nedergaard.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der lever op til Salamancaerklæringens ordlyd i sin fulde udstrækning, men at sætte det som et mål foran sig er meget væsentligt.
Hver gang man gør et eller andet, der er anderledes for en gruppe mennesker, bevæger man sig væk fra det spor.
Tina Nedergaard (V), 2007-04-20:
Men det, der er væsentligt, er jo netop, at vi med det lovforslag, vi behandler i dag qua Dansk Folkepartis forslag, jo sikrer, at det ikke alene er for en smallere gruppe, nemlig alene de udviklingshæmmede, sådan som SF havde foreslået, men også for andre unge med særlige behov.
Den anerkendelse af, at vi er kommet dertil, synes jeg gerne jeg ville høre fru Pernille Frahm bekræfte.
Ligeledes ville jeg selvfølgelig også gerne høre en afsluttende begejstring.
Jeg synes ikke, at man skal rose hverken Dansk Folkeparti eller Venstre unødigt, men skal vi ikke rose lovforslaget og det, at vi rent faktisk når frem til en situation, hvor disse udsatte unge får nogle fantastisk gode muligheder sammenlignet med i dag?
Pernille Frahm (SF), 2007-04-20:
Efter den bølge af ophidsede reaktioner, jeg har fået for at komme med en ros, så tør jeg da slet ikke rose forslaget nu.
Så bliver vi jo aldrig fær dige med den her sag i dag.
Så jeg vil gerne takke for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-20:
Jeg havde egentlig planlagt at stille et spørgsmål, men jeg vil sådan set bare kvittere for den gode tale, som ministeren holdt, og så håbe, at vi kan arbejde fremad.
Jeg er selvfølgelig også sikker på, at fru Tina Petersen vil gøre sit bedste for at sikre, at området bliver så godt som overhovedet muligt.
Bertel Haarder (V), 2007-04-20:
Jeg takker for de venlige ord.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jacob Jensen (V), 2007-04-20:
For det første vil jeg sige, at det ikke er korrekt, når hr. Rune Lund påstår, at der ikke investeres i trafik, som har med andet end asfalt at gøre.
Metrocityringen er jo et eksempel, hvor adskillige milliarder kroner er blevet aftalt sat af til sådan et projekt, som vil løfte den kollektive trafik i hovedstadsområdet, og som vil være til gavn for store og andre dele af oplandet omkring hovedstaden.
For det andet vil jeg med hensyn til kapaciteten i det sønderjyske sige, at som jeg netop også nævnte, anerkender vi behovet for og potentialet i en sådan strækning, men vi synes alligevel, at det skal tænkes sammen med de andre forslag, der ligger.
Ministeren forhandler jo intenst med tyskerne.
Så er det da rigtigt, at der kan komme et årsmæssigt gab mellem, hvornår en eventuel Femernforbindelse kan stå klar, og hvornår vi så kan lave et dobbeltspor mellem Vamdrup og Padborg.
Men som ministeren også siger: Det må vi jo så bare finde løsninger på.
Vi synes bare fra Venstres side, at man skal se de her ting i sammenhæng og ikke kaste sig ud i nogle store investeringer, som efterfølgende, måske om ganske kort tid, hvor vi har en beslutning om Femernforbindelsen, viser sig ikke i det lange løb at have den effekt, som vi først troede de ville have.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jeg tror faktisk ikke helt, jeg forstod spørgsmålet, men jeg kan da i hvert fald, nu hvor jeg har fået mine 60 sekunder, sige, at det, jeg synes er det centrale, er, at Det Radikale Venstre tog på sig at handle, da regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti ville lukke amterne.
Det, vi så fandt var helt utilstrækkeligt, var at lave en passiv decentralisering af opgaven til kommunerne i stedet for at løfte det op, ligesom man løftede gymnasierne op og sagde, at de skulle være selvstændige i statsligt regi.
Sådan burde man også have løftet den her opgave op og sagt: Det skal være en selvstændig opgave i statsligt regi, for vi vil gerne vise disse unge, at vi ligestiller dem med andre, både via retskravet og via opgavens løsning.
Det er selvfølgelig en smagssag, men jeg ved ikke, hvor konstruktivt det er at sige, at nogle andre kunne have gjort noget før.
Det kunne Dansk Folkeparti jo også.
Dansk Folkeparti har haft flertal med regeringen siden 2001.