runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2011-02-25:
Hvis man sidder og hører i tv, at det er Folketinget, det skal igennem, så tror jeg altså, at i hvert fald den almindelige borger vil få en opfattelse af, at det er Folketingssalen, det skal igennem, og ikke et enkelt udvalg et sted.
Så jeg tror egentlig, at det er meget vigtigt, at vi under den tekniske gennemgang og mellem første- og anden behandling helt får præciseret, hvad det er.
For som jeg sagde i min ordførertale, er det faktisk et meget væsentligt punkt for os, at der kommer en ordentlig behandling, i tilfælde af at der skal gives tilladelse.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få en bekræftelse på i dag, nemlig at det er her i Folketingssalen, det skal igennem.
Det er svært at bebrejde formanden, for vi har for kort tid siden skiftet.
Jeg taler både på Socialdemokratiets og SF's vegne i den her sag.
Danmark har en af verdens mest omfattende sikkerhedslovgivninger, der samtidig sørger for, at sikkerheden på Danmarks offshorearbejdspladser er blandt de bedste i landene ved Nordsøen.
Det skal vi blive ved med at have, og de ting, der ligger i det her lovforslag, sikrer sammen med det lovforslag, vi lige har behandlet, L 141, at vi stadig vil have det.
Der er en del teknik, som er gennemgået i selve lovforslaget, og det vil jeg ikke komme ind på her, men den samlede konklusion er, at både S og SF støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-02-25:
Det her lovforslag ligger i direkte forlængelse af det lovforslag om undergrunden, som vi netop har behandlet.
Det, det drejer sig om, er, at de sikkerheds- og sundhedsregler, der gælder på de danske boreplatforme, og som i øvrigt også gælder på land, også skal gælde i forbindelse med CCS-direktivet, hvis det en dag skulle realiseres i Danmark eller offshore, altså ude på havet.
Vi har alle sammen en fælles interesse i, at sikkerheds- og sundhedsregler overholdes, og at reglerne er så restriktive som overhovedet muligt.
Venstre kan støtte det her lovforslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Undskyld, jeg var lidt for langsom.
Problemet er bare, at der ikke er markeret et flertal endnu.
Det er sådan set det, der er essensen af det her.
Hvis ministeren sagde: Ja, da vi ikke har tænkt os, at CCS skal indgå som en komponent i dansk energipolitik frem til 2020,
har vi dermed også markeret meget, meget klart, at hvis der er nogen, der søger om et projekt i den periode, siger partiet Venstre og formentlig også De Konservative nej til det.
Altså, hvis ministeren ville sige det heroppefra, var sagen jo sådan set rimelig klar, for så kunne man sende det entydige signal om, at der er et bredt flertal, der siger nej til det, og at der derfor ikke er nogen grund til, at man reaktiverer ansøgninger eller kommer med nye ansøgninger, fordi vi fraskriver os den mulighed frem til 2020.
Så kan ministeren også holde fast ved, at man så kan genåbne den efter 2020, hvis det skulle være.
Men så har vi i hvert fald 10 år, hvor vi er sikre på, at det her ikke bliver aktuelt, og at vi ikke smider penge ud på en dårlig måde, hvilket det jo vil være at kaste sig ud i det her, når vi rent faktisk kan undvære det.
Lykke Friis (V), 2011-02-25:
Jamen den bekræftelse kan jeg jo ikke give, for som jeg sagde klart – og det indgår selvfølgelig også i lovforslaget, for ellers ville jeg jo ikke sige det klart – skal sagen forelægges i Folketingets Energipolitiske Udvalg.
Men som jeg også allerede har sagt, så kommer der nu en drøftelse og en teknisk gennemgang, og så må vi jo se, om der er nogle fuldstændig nye argumenter, som gør, at man kan forestille sig, at en til enhver tid siddende energiminister ville sidde et flertal i Energipolitisk Udvalg overhørig.
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Der er sagt det helt rigtige om det her lovforslag fra de to forrige, nemlig at det jo handler om at øge sikkerheden i forbindelse med alle de aktiviteter, der foregår på søen i forbindelse med efterforskning af ressourcer.
Der lægges også op til, at det kommer til at gælde borerigs, indkvarteringsfaciliteter, tilhørende arbejdspladser og dertil også i forbindelse med lagring, den eventuelle lagring, må man jo nok hellere tilføje, af både gas og CO2 i undergrunden.
Så alt i alt er det et ganske fornuftigt lovforslag, som jo også omhandler udstyret.
Alle tiltag i forbindelse med ændring af den undergrundslov, som jo er på bedding her, medfører så, at de nye aktiviteter kommer ind under den øgede sikkerhed.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Lykke Friis (V), 2011-02-25:
Det, jeg redegjorde for, var, om vi i vores strategi har skrevet, at CCS indgår som en vigtig komponent frem til 2020, og der er svaret nej.
Det indgår ikke i planen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
O.k., det er da et stykke ad vejen.
Det forstår jeg sådan, at hvis Vattenfall skulle reaktivere sin ansøgning, eller hvis andre skulle komme med en ansøgning, så vil de få et nej til at få lov til det, og det gælder fra nu af og frem til 2020.
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Nej, i modsætning til venstrefløjen er vi ikke interesseret i at bruge penge på fancy projekter, som virkelig koster kassen, og som i øvrigt kun kan levere el og ingen varme.
Jeg tror, at fru Anne Grete Holmsgaard ved, hvad jeg tænker på.
Det er jo heller ikke rigtigt, at det her er nyt og uprøvet, og at det er rasende dyrt.
Det passer simpelt hen ikke.
Jeg har lige refereret til en ikke engang nyudviklet kedel – den er faktisk nogle år gammel – som fra starten er bygget til bl.a. at opsamle CO2.
Det er nogle værker, som kan levere lige så mange megawatt, som Kriegers Flak vil kunne gøre, til en tiendedel af prisen, men det vil man ikke have, fordi det er noget, der fyres med kul.
Det siger lidt om, hvem der egentlig gerne vil bruge penge her i Folketinget, og hvem der ikke vil.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Det holder ikke, men det var vist også mest udenomssnak.
Men kan jeg ikke godt få hr. Per Dalgaard til at svare mig på: Når nu man godt kan lide kul og gerne vil have, at der bliver brugt kul i Danmark – og man i øvrigt synes, at det er noget pjat, hvis Danmark gør noget ved udslippet af CO2 –
Den er ikke udviklet endnu – alt tyder på, at den bliver rigtig dyr.
Hvorfor er man så forhippet på det?
Hvorfor er man så forhippet på det, når der er så store usikkerhedsmomenter ved det?
Er det bare for at være rasmus modsat, eller vil man bare gerne bruge penge på et eller andet?
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Det er jo, kan man sige, en relativt ny teknologi, som trods alt har været gennemprøvet nogle år ud i den store verden.
For det første er kul ikke en knap ressource, og for det andet kommer den fra stabile regimer.
Men jeg kan forstå på venstrefløjen, at de hellere vil importere træpiller fra Canada og Rusland på store skibe, som virkelig skal være mange, hvis træpillerne skal bruges på de områder, hvor vi i dag bruger kul.
Der skal være rigtig, rigtig mange skibe, som kan ose op i atmosfæren med den tykke fuel, som skibene bruger for at komme frem.
Jeg må nok sige, at det er lidt overraskende.
Derudover er det sikkert heller ikke ukendt, at brændværdien i træpiller kun er cirka halvdelen, måske – og højst – to tredjedele, af, hvad den er i kul.
Så der skal bruges endnu mere pillevæsen end kul.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Nu har Dansk Folkeparti jo aldrig lagt skjul på, at de elsker kul.
De plejer også at sige, at det med klimaproblemet behøver Danmark sådan set ikke at gøre noget ved, fordi det ikke spiller nogen rolle i den store sammenhæng.
I den forbindelse er der noget, jeg ikke forstår: Hvorfor synes Dansk Folkeparti så, det er vigtigt at tage CO2 ud af kulrøgen og stoppe den ned i undergrunden, når det er en dyr og usikker teknologi?
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
I forbindelse med sådan et forslag her om en eventuel lagring af CO2 er der alle de trin, jeg lige læste op – mange tekniske undersøgelser af den ene og den anden art – og derefter selvfølgelig en politisk beslutning.
Det er politikerne, der bestemmer, hvorvidt et eller andet teknisk udvalgs embedsværks anbefalinger skal gennemføres eller ej;
det er der jo ikke noget nyt i.
Margrethe Vestager (RV), 2011-02-25:
Er det her så et tilsagn fra Dansk Folkeparti om, at hvis ting er sikre med 98 pct.s sikkerhed, er man klar til at køre med det?
For så tror jeg, at der er en lang række andre teknologier, som kunne interessere Dansk Folkeparti, i forhold til at man efter min mening tager lidt let på, hvad det er.
Mit sidste spørgsmål skal så være – for jeg synes ikke, at det blev slået helt fast – om Dansk Folkeparti ligesom Socialdemokratiet og ligesom Radikale Venstre vil efterspørge, at det bliver en politisk beslutning, om der skal gives tilladelse til lagring af CO2 i dansk undergrund, og ikke en administrativ beslutning truffet bag lukkede døre af den til enhver tid siddende minister, bare med rådgivning fra sit embedsværk.
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Jeg vil undlade at kommentere det der med at vejre folkestemningen og løbe efter den og sådan noget, som fru Margrethe Vestager lægger op til; det kan vi tage på et andet tidspunkt.
Det er da bestemt ikke bare sådan lige en falden på halen og accept uden videre.
Der skal da selvfølgelig laves nogle virkelig minutiøse undersøgelser, som vil tage lang tid, og som vil blive drøftet frem og tilbage.
Og hvis det viser sig ud fra alle de her undersøgelser – trin 1, 2, 3, og jeg ved ikke hvad – at de i hvert fald med 98 pct.s sikkerhed ikke vil give nogen problemer, og ud fra det, jeg lige har læst op om, at det rent faktisk er en væske, og at den går i kemisk forbindelse med mineraler i undergrunden, må jeg sige, at jeg har svært ved at se, at det så giver et problem.
Margrethe Vestager (RV), 2011-02-25:
En af de ting, som altid slår mig som noget af det, Dansk Folkeparti er gode til, er at vejre folkestemningen.
Derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti på den her måde fuldstændig uden reservationer er klar til at springe til at opbevare CO2 i undergrunden.
Det gjorde meget stort indtryk på mig, da jeg så den borgerdeputation, der var i Energiudvalget i går, som havde en helt jordnær og åbenlys bekymring for, hvad der skulle ske med det område, de boede i – med deres personlige sikkerhed, med deres huspriser, med muligheden for at tiltrække turister, tilflyttere, eller hvad det nu kan være.
Der oplever jeg jo i den her situation hos Dansk Folkeparti en sjælden teknologibegejstring og begejstring for et europæisk initiativ.
Så kan ordføreren ikke komme lidt tættere på, hvorfor det er, at vi har den her helt særlige situation, som er stik imod Dansk Folkepartis sædvanlige gøren og laden?
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Netop et CO2-neutralt samfund er det her jo med til at fremme.
For lige at gøre nogle andre ting klart vil jeg, når nu Per Husted taler om den usikkerhed i forbindelse med CO2 nede i undergrunden, sige, dels at det jo er sådan, at CO2 er en luftart, som i øvrigt er tungere end ilt og derfor lægger sig nede i nogle hulninger, dels at den CO2, der pumpes ned, jo er komprimeret til en væske, og at den pågældende væske går i kemisk forbindelse med de mineraler og ting og sager, der måtte være 1.500 m nede i undergrunden.
Så det er jo ikke luft som sådan, der ligger dernede.
Det er jo ikke tilfældet.
Det er komprimeret, det er flydende, og det går i kemisk forbindelse med de mineraler, der findes i undergrunden.
Det er fakta, må jeg nok indrømme.
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Hvis jeg skal fortolke fru Anne Grete Holmsgaards tale sådan helt overordnet, fortolker jeg den sådan, at det er ren ideologi, at alt, hvad der gror ude på markerne og kan brændes af, er sagen, hvorimod det kul, som jo rent faktisk også i sin tid kom fra planteorganisk affald, ikke duer.
De energitendenser, som venstrefløjen giver udtryk for, vil jo medføre nogle enormt store udgifter for forbrugerne og for virksomhederne, men det er fuldstændig ligegyldigt.
Den teknologi, vi har i øjeblikket, som fungerer, og som er billig, fraskriver man sig, fordi det bl.a. handler om kul.
Er det ikke korrekt fortolket?
Lykke Friis (V), 2011-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Når man læser den meget konkrete og klare plan, som vi fremlagde i går, vores energistrategi 2050, som er finansieret krone for krone, kan man se, at vi – som jeg også sagde ved pressekonferencen i går – jo ikke har noget GPS-system, der giver os hele ruteplanen.
Vi kan se frem til 2020, og frem til 2020 indgår der ikke nogen som helst planer om CCS i min tænkning og dermed heller ikke i regeringens tænkning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Tak for tilbuddet om en teknisk gennemgang.
Men jeg synes, at det, der var det afgørende, var det, som ministeren ikke svarede på, nemlig om det er ministerens holdning, at vi skal fraskrive os muligheden for at bruge CCS, nu hvor vi faktisk er nået til en bred enighed om, at vi vil væk fra de fossile brændsler.
Lykke Friis (V), 2011-02-25:
Tak for bemærkningerne.
Som flere også har været inde på, skal vi jo med det her lovforslag så gennemføre CCS-direktivet i dansk lovgivning.
Der er jo ikke tale om, at vi med det her lovforslag tager stilling til, om vi skal gøre det i Danmark.
Lovforslaget implementerer blot EU-direktivet, som opstiller en retlig ramme herfor, altså giver os en knage.
Jeg vil benytte lejligheden til indledningsvis at understrege, at alle – og jeg gentager alle – sikkerheds- og miljømæssige problemstillinger skal håndteres, inden en eventuel tilladelse kan gives.
Før ministeren, i det her tilfælde undertegnede, kan udstede en eventuel tilladelse til at anvende undergrunden til lagring af CO2, skal sagen forelægges Folketingets energipolitiske udvalg, så vi kan få en politisk drøftelse af sagen.
Det tror jeg ikke at nogen minister vil begive sig ud i.
Så er det også sådan, at der i går kom en delegation fra Nordjylland, som jeg så også havde mulighed for at tale med.
Og det gør naturligvis altid indtryk, når borgere kommer og siger, at de er bekymrede.
Der er tale om et meget kompliceret stof, der er også tale om bekymring i mange andre lande, f.eks. i Tyskland.
Og ja, det her er jo også kompliceret rent teknisk, så derfor vil jeg gerne tilbyde, at der mellem første og anden behandling af lovforslaget bliver givet en teknisk gennemgang af, hvad det egentlig omfatter, hvad det går ud på, hvad man har af erfaringer i andre lande osv.
Danmarks undergrund er jo så en begrænset ressource.
Med lovforslaget indføres derfor en stærkere hjemmel end den, der er i dag, til at kunne afslå at behandle ansøgninger om nye tilladelser til forskellige formål, så det bliver muligt at kunne reservere arealer, der er særlig velegnede til bestemte formål – det kunne f.eks. være geotermi.
I forbindelse med indvinding af olie og gas i Nordsøen er der etableret en række behandlingsanlæg og rørledninger til håndtering af olie- og gasproduktionen.
Lovforslaget giver mulighed for, at vi kan sikre, at disse anlæg bliver udnyttet bedst muligt i fremtiden, så bl.a. også marginale forekomster kan indvindes.
Der er stigende interesse for indvinding af geotermisk energi, og med de nye bestemmelser om tildeling af efterforsknings- og indvindingstilladelser for geotermi skabes der offentlighed og gennemsigtighed, hvordan der kan indsendes ansøgninger om disse tilladelser.
Endelig indfører lovforslaget et system, hvorefter enhver form for lagringstilladelse kun kan gives efter indkaldelse af ansøgninger.
Der kan sådan set iværksættes udbud af områder til det konkrete formål, og igen er det sådan, at inden et sådant udbud iværksættes, vil der skulle forelægges en redegørelse herom for Folketingets energipolitiske udvalg.
Så der vil så at sige komme to behandlinger fremover i Det Energipolitiske Udvalg.
Jeg er glad for den store interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Og som jeg også sagde, kan vi ikke mindst fortsætte med en teknisk gennemgang, og derudover ser jeg selvfølgelig frem til de konstruktive drøftelser om lovforslaget i Det Energipolitiske Udvalg.
Margrethe Vestager (RV), 2011-02-25:
Det er, som den konservative ordfører påpegede, på høje tid, at vi får en implementering af det her EU-direktiv i dansk lovgivning, men der er også på høje tid, at vi får en diskussion om lagring af kuldioxid i undergrunden, for en ting er at skabe hjemmel for, at det kan ske, noget helt andet er spørgsmålet, om det skal ske, og om lagring af kuldioxid i dansk undergrund skal være en del af dansk klimapolitik, af de ting, vi gør.
På mange måder minder det jo om diskussionen om atomkraft.
Der var en stor, en heftig, en intens diskussion, der var tekniske diskussioner om dette og hint, men der var også holdningsmæssige diskussioner og diskussioner om, hvordan vi ønskede at prioritere.
Det her er faktisk den samme diskussion.
For man kan skrive sig ud af rigtig mange ting, og det kan komme til at lyde rigtig fint og rigtig sikkert, og som om der er taget højde for alting i denne verden, men papir er som bekendt utrolig taknemmeligt.
Det er jo ikke i papiret, kuldioxid skal gemmes, det er i undergrunden, og de erfaringer, der indtil videre er, er jo ikke særlig gode.
Fra radikal side synes vi også, det er en prioriteringsdiskussion.
Hvad ønsker vi egentlig at gøre, hvad ønsker vi at bruge danske kræfter og vores midler til at udvikle på?
Sådan er verden jo.
Og fra radikal side har vi det, indrømmet, jordnære og lavtflyvende argument, at så længe penge kun kan bruges en gang, bør vi bruge dem på noget andet.
Noget, som sørger for, at Danmark faktisk bliver et samfund, som er uafhængigt af brændstoffer af fossil karakter, olie, gas, kul, og at vi derfor også fraskriver os at bruge lagring af kuldioxid i undergrunden som en del af dansk klimapolitik.
Derfor er vores favoritresultat af hele den her lovbehandling, at der også bliver en besindelse i Folketinget på, at det her ikke skal være en del af den danske klimapolitik, næstbedst at det bliver gjort lysende klart, hvilke partier der går ind for det eller ej, og at det selvfølgelig skal være en politisk beslutning og en åben behandling i det danske Folketing her i Folketingssalen, der danner basis for det, hvis det mod vores radikale ønsker skulle ske på et givet tidspunkt.
Vi har en række spørgsmål til lovforslaget, men vi har ikke nogen principielle indvendinger, bortset fra det helt grundlæggende, at vi ikke ønsker, at den hjemmel nogen sinde bliver brugt i Danmark.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-02-25:
CCS-direktivet blev vedtaget i EU som en del af klima- og energipakken i december 2008, og det skal være implementeret i dansk lovgivning senest den 25. juni 2011, så vi er faktisk i sidste øjeblik.
Formålet er at give mulighed for at modvirke klimaforandringerne ved at lagre CO2 i geologiske formationer i undergrunden, men det forpligter ikke til det.
Direktivet skal også sikre, at denne lagring af CO2 i undergrunden sker på en miljømæssigt og sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Lovforslaget skaber dermed en retlig ramme for geologisk lagring af CO2.
Ifølge undergrundsloven har Danmark ikke tidligere tilladt deponering af CO2 i Danmarks undergrund, idet det tidligere var defineret som affald.
CCS-direktivet er særdeles omfattende og indeholder bl.a. betryggende bestemmelser, der fastsætter nærmere kriterier for lagringslokaliteter, lagringstilladelser, overvågning, tilsyn, foranstaltninger, tilfælde af udsivning eller væsentlige uregelmæssigheder, nedlukning og efterbehandling af lagre samt finansiel sikkerhedsstillelse og en overdragelse af ansvar for CO2-lagring til staten.
Lagring af CO2 i undergrunden kan i Danmark primært finde sted i sandstenslag i undergrunden.
Sandstenslagene skal være beliggende i ca. 1.000 meters dybde eller dybere.
Sandstenslagene skal indgå i en geologisk struktur i undergrunden, således at den initierede CO2 vil forblive i sandstenslagene i uoverskuelig fremtid.
Det kræver, at der over sandstenslagene skal være tætte lag af ler, som kan forhindre CO2 i at trænge opad.
Således minder lagring af CO2 i undergrunden på mange måder om den teknologi, som anvendes ved lagring af naturgas i undergrunden, f.eks. ved Stenlille på Sjælland, men området er kompliceret, og jeg ser derfor frem til, at vi kan få en drøftelse i Folketingets Energiudvalg.
Det fortjener emnet, og emnet fortjener også, at hvis man skal det, skal det være i et bredt forlig.
Forslaget indeholder også mulighed for at prioritere, hvilke aktiviteter der tildeles ret til udnyttelse af Danmarks undergrund, eller at der eventuelt skal være flere aktiviteter om samme rettighed, eller at successive rettigheder og udvinding f.eks. efterfølges af lagring – dette sikrer, at dyre anlæg kan få ny anvendelse – eller at visse områder kan reserveres til visse anvendelser, som de er mest egnet til, f.eks. geotermi.
Denne del af lovforslaget er særdeles fornuftig, fordi det sikrer optimal udnyttelse af en begrænset ressource, nemlig Danmarks undergrund.
Vi kan derfor tilslutte os forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Nej, jeg tror ikke, de er dummere, men de er bare kommet mindre langt i deres udvikling.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det har taget rigtig mange år at få et politisk flertal også i Folketinget til ligesom at acceptere, at CO2-udslippet faktisk er et alvorligt problem.
Det er bare en proces, der tager lang tid.
Den starter meget typisk med en opposition, så begynder det at ske og sne hos miljøministrene eller energiministrene, og sidst begynder det så også at gå op for finansministrene og økonomiministrene, at der måske er noget om den her sag, nemlig at det rent faktisk er et problem, at vi forurener vores atmosfære, ligesom det er et problem, når vi forurener andre ting, at det rent faktisk kan blive en overordentlig stor økonomisk belastning, hvis vi fortsætter med det, at der er rigtig mange andre problemer med det, folk, der migrerer, og at der er god økonomi i at stille om til en grøn økonomi.
Det tager bare sin tid, og hr. Per Dalgaard skal da være glad for at bo i et land, hvor det er gået lidt hurtigere, end det er gået i de fleste lande, selv om han jo så udgør oppositionen på det her område.
Per Dalgaard (DF), 2011-02-25:
Inden jeg gik herned, så jeg lige en pie chart, en udskåret lagkagefigur, i forbindelse med hvad man i Europa vil gøre for at forsyne Europa med energi, og af den fremgik det faktisk, at man vil bygge en del nye kulfyrede kraft-varme-værker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Jeg er ked af at måtte skuffe hr. Per Dalgaard.
For det andet er det ikke, fordi vi er fuldstændig forgabt i at hælde alt, hvad der gror på markerne, ned i en kedel og brænde det af.
Vi har det sådan, at vi rigtig gerne vil lave det gode miks af vedvarende energikilder, dvs. med vind som nummer et, med biomasse og biogas som nummer to indtil videre, og så vil vi gerne bruge solvarme, varmt vand fra undergrunden, og hvad vi ellers måtte kunne udvikle undervejs.
Det vil vi gerne gøre i form af et miks, som vi også siger der skal være god samfundsøkonomi i.