runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-17:
Politiets Efterretningstjeneste har tidligere sagt, at det ikke var sandsynligt, at der var terrorister eller IS-krigere blandt de nu mere end 50.000 flygtninge og migranter, der er rejst til og igennem Danmark, eller hvor de nu er rejst hen.
Andre landes efterretningstjenester vurderer sikkerhedssituationen noget anderledes, nemlig at antallet af islamistiske ekstremister er steget under flygtninge- og migrantstrømmen, og at islamister rekrutterer blandt flygtninge og migranter.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren deler PET's opfattelse af situationen, eller om han ikke også undrer sig lidt over, at vi så åbenbart går helt fri, mens andre lande vurderer, at der er en helt anden trussel at være opmærksom på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
I forhold til at undgå syrienkrigere og hjemvendte syrienkrigere vil jeg sige, at regeringen har et lovforslag i høring i øjeblikket, som følger op på det, som det parti, regeringen består af, og spørgerens eget parti jo også var enige om før valget, og som vi havde svært med at komme igennem med.
Så det er i en proces.
I forhold til vores grænser vil jeg sige, at vi i dag fører en skærpet kontrol i vores grænseområder holdt op mod situationen, før migrationskrisen spidsede til i weekenden den 5.-6. september, og det er noget, vi løbende følger og løbende tager stilling til.
Den her debat har jo to vinkler.
Den ene relaterer sig til spørgerens indfaldsvinkel, den anden relaterer sig til asylsituationen, hvor jeg ikke har lagt nogen som helst skjul på, at jeg mener, at antallet betyder noget, og at jeg ønsker, at Danmark skal agere på en sådan måde, at de skridt, vi tager, i sig selv ikke gør, at vi får flere asylansøgere, end hvad der er nødvendigt.
I den kontekst er det bestemt min vurdering, at vi gør tingene klogt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-17:
Tak for svaret.
Der har flere gange været forlydender om, at hjemvendte IS-krigere kan udgøre et sikkerhedsmæssigt problem.
I det hele taget drøftes det jo meget, hvem der kommer til vores land, og hvad udfordringen ved det kan være.
Det er også en af årsagerne til, at vi har foreslået, at vi får en midlertidig og effektiv grænsekontrol.
Politiet skønner, at der siden september er rejst mere end 50.000 flygtninge og migranter ind i Danmark.
Vi kender ikke det præcise tal, vi ved ikke, hvem der krydser vores grænse.
Det kan være illegale indvandrere, der ikke skal have asyl, det kan være kriminelle, der ikke skal have ophold i vores land, og det kan være uledsagede børn, der forsvinder sporløst.
Situationen er uholdbar.
Der er vel ikke nogen, der længere kan være i tvivl om, at vi befinder os i en helt ekstraordinær situation med den flygtninge- og migrantstrøm, vi oplever lige nu, og vi skal have kontrol, der sikrer, at illegale indvandrere og kriminelle personer nægtes adgang til Danmark, så politiet kan få et overblik over, hvem der opholder sig i landet, og så uledsagede børn får hjælp og støtte.
Er statsministeren stadig af den opfattelse, at der ikke er behov for en midlertidig og effektiv grænsekontrol?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
Først vil jeg gerne lige tilslutte mig komplimentet til de politiske ungdomsorganisationer.
Det var et meget fornemt initiativ, som lidt håbefuldt på vores alle sammens vegne viser, at der er en ny generation, som sådan set vil kæmpe for rettigheden til at være uenig.
I forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at vi med de bevillinger, vi på det seneste har givet, og også de 100 mio. euro, 750 mio. kr., som vi har lagt på bordet som en ramme til at understøtte en EU-politik, har øget indsatsen i nærområderne.
I forhold til det, vi har indbudgetteret i vores finanslovsforslag, ligger vi også højere end det, der var indbudgetteret året før.
Og så er det jo op til de forhandlinger, der pågår i øjeblikket, og som jeg ved hr. Søren Pape Poulsen deltager i, at se, om man kan trække det yderligere.
I relation til det militære bidrag vil jeg sige, at vi yder et substantielt militært bidrag.
Det gør vi, og det synes jeg er værd at understrege.
Vi havde et F-16-bidrag, som nu er på pause og erstattet af en radar.
Vi har soldater til stede, der uddanner og træner de irakiske sikkerhedsstyrker, og målt i forhold til Danmarks størrelse er vi en af de koalitionsparter, som for alvor yder noget.
Nej, det gør jeg ikke, men først og fremmest er der nok brug for at sende det signal til den her meget brede koalition af henved 60 lande, at andre burde lade sig inspirere af Danmark.
Kommer der efterspørgsler, vil vi stille os åbne over for dem.
Det er, hvad jeg kan svare på det spørgsmål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-17:
Nu skal man jo sjældent rende rundt og gentage det, alle andre siger, men jeg vil gøre en undtagelse i dagens anledning og også rose statsministeren for både tilgangen og håndteringen de seneste dage.
Det gælder også talen, statsministeren holdt i søndags.
Det var i øvrigt et arrangement, der var arrangeret af de ungdomspolitiske organisationer, og det synes jeg måske også vi skal anerkende og glæde os over, altså at vi lever i et demokrati, hvor ungdomspolitiske organisationer med så kort varsel stabler sådan et arrangement på benene.
Vi er meget optaget af danskernes tryghed, og derfor kæmper vi også for et stærkt politi og hårde straffe til forbrydere.
Derfor kæmper vi for at styrke den politimæssige indsats i vores grænseområder og for at give et løft til kampen mod terror.
Jeg mener selvfølgelig, vi skal holde hovedet koldt, når vi udsættes for de uhyrligheder, som vi har set i Paris, men vi skal også handle, i takt med at tingene udvikler sig.
Det, vi har set det sidste stykke tid,
viser, at vi ikke kan se passivt til, men at vi er nødt til at handle.
Vi skal holde fast i tolerance og åbenhed, men vi kan jo ikke bekæmpe Islamisk Stat med vores værdier alene.
Derfor har vi længe foreslået, at vi tager langt mere aktivt del i Syrien – selvfølgelig sammen med andre lande.
Vi skal styrke den humanitære bistand i nærområderne, for der er behovet stort, og så skal vi skabe nogle sikre zoner i Syrien.
Jeg vil gerne høre, hvordan statsministeren ser på at øge den humanitære bistand til Syrien og nærområderne, og hvordan statsministeren ser på en eventuelt øget militær indgriben i Syrien, herunder også dansk deltagelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
Nu mener jeg sådan set også godt, at man kan stå sammen om hovedlinjerne i, hvor Danmark skal stå, uden at man af den grund er enige om alt.
Vi er bare nødt til at være åbne og realistiske og sige, at selv når vi oplever det, vi har oplevet, og har den her stærke følelse af, at nu skal vi respondere sammen, så er der jo også en politisk virkelighed, der f.eks. handler om, at tingene altså skal betales.
Så det er jo fint, at der er en principiel enighed om, at man skal styrke sit beredskab, men der skal også være en enighed om, hvordan regningen skal samles op – bare for at give det som et eksempel, ikke?
Og så god er verden jo ikke, at vi så, kan man sige, kan udviske alle politiske forskelle.
Med det forbehold synes jeg, det er centralt, at der er nogle hovedlinjer i dansk udenrigspolitik, i vores terrorbekæmpelse, som vi holder fast i, og det mener jeg faktisk også vi gør.
Vi vil drage omsorg for og sikre, at alle får det nødvendige indblik i Danmarks situation i de fora, hvor det kan finde sted, på en sådan måde, at man også kan få et oplysningsgrundlag, der altså giver mening for at kvalificere den åbne politiske debat.
Nu tror jeg, vi kommer til det punkt, hvor vi skal holde hovedet koldt og passe på, at vi ikke politiserer noget, der er faglighed.
Altså, jeg har jo ikke de personlige kompetencer, der gør, at jeg fagligt kan tage stilling til, om jeg deler nogle vurderinger.
Vi har et ansvar for at indrette nogle efterretningstjenester – både på det interne og på det eksterne område – som har den kapacitet, de ressourcer og de kompetencer, som gør, at vi kan fæste lid til det, vi får tilbage.
Det er rigtigt, som det refereres, hvad det er for vurderinger, PET har haft i det åbne rum – i øvrigt på linje med det, der har været den generelle opfattelse i Europa.
Det her er dynamisk.
Der er nu et efterforskningsarbejde i gang i relation til Frankrig.
Vi ved ikke med sikkerhed, hvem der står bag.
Det skal vi tage ved lære af.
Nu skal vi altså reagere med stor omtanke.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg også sagde til fru Pia Olsen Dyhr: Vi vil til passende tid og på passende sted, når vi har tilstrækkelig viden om, hvad der er op og ned, foranstalte, at også hr. Søren Pape Poulsen får, kan man sige, et mere detaljeret indblik i, hvordan vi vurderer situationen, end den, jeg kan give her.
Christian Juhl (EL), 2015-11-17:
Det er ikke særlig svært at finde ud af, hr. minister.
Hvis man kigger i den beretning fra Præsidiet, som de var med til at lave i marts måned, så står der helt præcist oplistet, hvilke eksempler på papirer det kunne være.
Ni ud af ti af de eksempler, der er, er FN-resolutioner.
Og når vi skal sende soldater ud i en FN-mission, hvad er så er de vigtigste stykker papir?
Ja, enhver kan jo sige sig selv, at det er de FN-resolutioner, som ministeren selv nævner er grundlaget for missionen.
Ude i landet kan man jo ikke komme og bede om de her ting, så det skal være forebyggende, at man laver det her.
Så jeg håber, at den aftale, der blev lavet med ministeren og Præsidiet, er, at det forlods bliver lavet, før vi begynder at tage stilling til det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-11-17:
Tak for det, og tak til statsministeren for de indledende betragtninger.
Vi står her i den første spørgetime efter de forfærdelige ting, der skete i Paris natten mellem fredag og lørdag.
Det var gruopvækkende at opleve.
Det var forfærdeligt.
Jeg synes, det har været så flot at se, hvordan danskerne har reageret weekenden igennem og i går.
Danskere har stimlet sammen ved forskellige anledninger, har lagt blomster og tændt lyd ved den franske ambassade.
På alle mulige leder og kanter har Danmark vist, at vi er et land, der står tæt og forankret med franskmændene i det, franskmændene går igennem, og det, franskmændene selvfølgelig ønsker en reaktion på.
Det skal ikke skorte på Dansk Folkepartis opbakning og støtte, også til regeringen, til den indsats, der skal pågå i den anledning.
Jeg synes også, at statsministeren har gjort det godt som Danmarks statsminister i situationen.
Det er rigtigt, som statsministeren siger, at man skal holde hovedet koldt; vi skal være realistiske, men vi skal også erkende, at der er farer derude, der vil danske værdier, vestlige værdier til livs, og at ord ikke rækker.
Handling må der til.
Jeg deler også statsministerens afsluttende bemærkning til den foregående spørger om, at det er godt, at tingene rykker sig.
Opbakningen til ting, som det tidligere var svært at få gehør for, med henblik på at lave de nødvendige tiltag finder nu en større bredde.
Det vil vi selvfølgelig bare glæde os over.
Man skal aldrig ærgre sig over, at der er nogle, der på den måde omvender sig.
Et af de steder, hvor det stadig væk ikke er lykkedes os at få statsministeren helt med på det, vi synes, er det ønske, vi har, om klart skærpet kontrol ved grænserne.
Derfor har jeg lige et spørgsmål til statsministeren i den henseende, og det handler om at få en bekræftelse af, at forudsætningen for, at vi ikke må have kontrol ved vores egne grænser, er, at de ydre grænser i Schengensamarbejdet er tilstrækkelig sikre.
Det er paradoksalt: Hvis de ydre grænser ikke er sikre, hvorfor skulle det så være en forpligtelse for landene i Schengensamarbejdet stadig væk ikke at kunne lave egne grænsekontroller?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Jamen før regeringen blev regering, havde Venstre jo forslag, der skulle adressere det her – også forslag, vi havde svært ved at trænge igennem med hos den daværende regering – bl.a. at indføre et udrejseforbud, så man rent strafferetligt kunne komme efter mennesker efterfølgende.
Det kneb med viljen på daværende tidspunkt.
Mette Frederiksen (S), 2015-11-17:
Det vil jeg meget gerne, for jeg er glad for denne holdningsmæssige aftale, vi nu har indgået, og vil foreslå, at vi når at indgå en til, selv om sekunderne er knappe, nemlig at forhindre flere unge herboende i at udrejse til Syrien og Irak for at blive syrienskrigere eller på anden vis bidrage til uhyrlighederne.
Og derfor helt hurtigt og konkret, når tiden er så knap, som den er: Kan vi også i dag give hinanden et holdningsmæssigt tilsagn om at indføre et decideret indrejseforbud til de krigsramte områder, sådan at vi her i fællesskab i Folketinget gør alt, hvad vi kan, for at forhindre flere unge i at drage ud som såkaldte hellige krigere med en enorm terrorrisiko ved deres tilbagevenden til eksempelvis det danske samfund?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Det ville jo så være en blankoindrømmelse.
Jeg aner ikke, hvad der nu blev spurgt ind til, som jeg skulle udtrykke mig positivt om, så det vil måske være lidt farligt bare at sige, at jeg forholder mig åbent.
Men det gør jeg i hvert fald i forhold til alle forslag, der relaterer sig til, at vi tager den her kamp, der kæmpes internt i vores eget samfund, op og tager den alvorligt.
Og alt, hvad vi kan gøre for at gendrive det, er vi åbne over for.
Mette Frederiksen (S), 2015-11-17:
Jeg kan se, at justitsministeren nikker, og jeg kan jo også nu sige, at statsministeren og jeg har indgået i hvert fald en holdningsmæssig aftale om en forstærket indsats mod hadefulde prædikanter og indrejse af imamer, som ikke vil det danske samfund det godt.
Og med den holdningsmæssige aftale er jeg sådan set sikker på at vi efterfølgende kan få teknikken og det praktiske på plads, for det er holdningerne, vi skal mødes om.
Når vi nu er i så god gænge og der er sekunder tilbage, så lad mig stille det næste konkrete spørgsmål ...
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
Det kan jeg meget nemt give et holdningsmæssigt tilsagn om.
Nu kan historien jo ikke skrives om, men jeg kan da sagtens se for mig, at hvis den daværende regering havde præsenteret nogle forslag i den retning, som fru Mette Frederiksen nu lægger op til, så ville mit parti, også da vi var i opposition, have været åbne over for det.
Sådanne forslag kom ikke, og det siger jeg ikke for at være polemisk.
Men det siger jeg jo for at understrege det, jeg sagde før, nemlig at vi skal finde en måde til at håndtere det, der er et reelt dilemma, på: at vi lever i et retssamfund, at vi hylder ytringsfriheden, forsamlingsfriheden – det er det kæreste, vi har; det var det, der blev angrebet i weekenden i Paris, ligesom det blev angrebet i København i februar – og så skal vi håndtere den, ja, undskyld mit danske, nærmest perverse udfordring, der ligger i, at nogle netop bruger disse rettigheder til at sprede had og arbejde målbevidst for, hvis de fik held til det, at få alle de her rettigheder til at erodere.
Det er et dilemma, og jeg gentager mig selv, når jeg siger, at så langt vi kan inden for rammerne af vores grundlov, er vi parat til at bekæmpe det.
Vi er jo i gang, også med nogle af de beslutninger, der blev truffet i politiske aftaler før folketingsvalget, og som nu skal udkrystalliseres, om at opbygge kompetencer bredt i hele det danske samfund, 3.000 fagpersoner, der får større viden om antiradikaliseringsarbejde.
Men jeg er åben over for alle ideer.
Rent ressortmæssigt ligger det jo hos justitsministeren, og hans dør vil stå åben for en diskussion af de her temaer.
Mette Frederiksen (S), 2015-11-17:
Nu begynder vi at nærme os noget, der kan blive rigtig interessant.
For den radikalisering, som vi nu har set i Frankrig, som vi har set i Belgien, og som vi oplevede på allerværste vis i Danmark med terrorangrebet tilbage i februar måned, den interne og indre radikalisering af børn og unge her er jo en af vor tids største terrortrusler.
Og det, at vi iblandt os har mennesker, der får tilladelse til at komme til Danmark og har tilknytning til en af de danske moskeer, og som bruger den talerstol til at opildne til et had mod vores samfund, mod vores jødiske befolkning, mod mennesker, der er homoseksuelle, mod kvinder, mod demokratiet og friheden, bliver vi nødt til at håndtere på en anden måde end tidligere.
Jeg nåede som justitsminister at igangsætte et arbejde – jeg nåede ikke at færdiggøre det, fordi folketingsvalget blev udskrevet – og jeg vil gerne spørge statsministeren, hvordan det går med det arbejde.
Mit forslag er, at hvis en hadprædikant optræder eksempelvis i London med udemokratiske, radikaliserede tanker og ideer, skal vedkommende ikke længere have fri adgang til at kunne rejse videre til Madrid eller Berlin eller København eller til Grimhøjmoskeen.
Vi bliver nødt til at opstille et værn, så ingen bare kan påkalde sig frihedsrettighederne og bruge dem til at undergrave og underminere det mest dyrebare, vi har.
For det er de kræfter, der med deres tale og deres tanker underminerer vores mulighed for at oppebære et frit Danmark og et frit Europa.
Derfor et konkret spørgsmål: Kan vi møde hinanden i spørgsmålet om meget mere håndgribeligt at tage fat om de hadprædikanter, der er med til at underminere selve fundamentet for et frit og levedygtigt Danmark?
Med den her helt nødvendige præcisering af dansk udenrigspolitik har vi nu – statsministeren og jeg – muligheden for også at bruge den resterende tid her i spørgetimen til at forholde os til nogle af de indenrigspolitiske spørgsmål, som naturligt vil rejse sig i kølvandet af et så grusomt terrorangreb som det, vi så i Paris.
Vi samarbejder i forvejen om en række lovforslag, der vedrører bekæmpelse af terror, og jeg vil i lighed med statsministeren opfordre alle Folketingets partier, også dem, der ikke har tradition for det, til at bakke lovforslagene op, så vi har det stærkeste og mest effektive værn mod terror.
Jeg kunne godt tænke mig her også at spørge statsministeren om en problemstilling, som ligger mig meget på sinde, og som jeg tror vi bliver nødt til at have meget mere fokus på, nemlig tilstedeværelsen af det, man kan kalde hadprædikanter i vores samfund – ekstreme, religiøse, formørkede kræfter, der kommer hertil ofte fra andre lande; der bruger prædikestolen, talerstolen til at formidle budskaber, der går imod vores demokrati og vores frihed; som radikaliserer børn og unge; og som skaber dybe skel i vores samfund.
Er statsministeren enig med mig i, at det er en problemstilling, vi i fællesskab bliver nødt til at adressere på en helt anden vis end tidligere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-11-17:
Tak for det.
For så vidt angår regeringens position, er der jo ingen som helst uklarhed om den, og det var i øvrigt også en del af kommunikationen i weekenden.
Det er måske også en udmærket anledning til lige at få proportionerne ind i debatten, for der er jo aktuelt ikke tale om, at Danmark bomber.
Vi har leveret et F-16-bidrag.
Der er så småt kommet gang i en proces i Wien, og det fromme ønske, vi alle kunne have, er, at dem, der sidder med nøglen til at løse op for konflikten – og i sidste ende er det jo ikke en militær nøgle – tager den nøgle frem og låser konflikten op, sådan at den diskussion, der har været i weekenden om omfanget af et dansk F-16-bidrag, forbliver en abstrakt eller hypotetisk diskussion.
Mette Frederiksen (S), 2015-11-17:
Jeg vil gerne kvittere for de ord fra statsministeren, men også komme med en meget klar opfordring til, at de ord en anden gang selvfølgelig bør falde fra landets regering på et tidligere tidspunkt, for i den situation, vi befinder os i nu, vil omverdenens øjne også hvile på os.
Som jeg sagde før, er et angreb på Frankrig også et angreb på os, og når franskmændene i dag taler for, at den internationale koalition må tage et større, også militært ansvar for bekæmpelse af Islamisk Stat, så er jeg enig i synspunktet.
Ord rækker ikke.
Lige så vigtigt det er at slå det fast, lige så vigtigt er det jo, at både vi danskere og vi europæere er fuldstændig klare i vores kommunikation, også til befolkningerne i Mellemøsten.
Vi står på deres side.
Islamisk Stat er ikke alene en fjende af Danmark, af demokratiet, af friheden og af Europa – det er en fjende af hele menneskeheden.
Så lad os være enige om, at de danske værdier om frihed og demokrati nok skal sejre igen, men at vi samtidig erkender, at ord desværre ikke længere rækker.
Ikke mindst det allersidste budskab vil jeg gerne erklære mig aldeles enig i – vi danskere skal nemlig stå sammen, når krisen kradser, og det gør den, når terroren rammer Europa.
Jeg tror, jeg taler på alle danskeres vegne, når jeg siger, at terroraktionerne i Paris har rystet os alle sammen.
Igen er Europa udsat for bomber og kugler; mange mennesker har mistet livet, endnu flere er såret, og hundredvis af franskmænd har mistet deres kære.
Situationen kalder i mine øjne på den tungeste alvor her i Folketinget, og det skal også bestyrke os i flere ting:
For det første gør ord det ikke alene.
Vi er oppe imod en fjende, der ønsker mørke, hvor der er lys, had, hvor der er håb.
For det andet viser det os, at radikaliseret islamisme er vor tids største trussel.
For få dage siden mistede mange mennesker livet i Libanon, og både i Mellemøsten og Afrika angribes børn og voksne.
Og for det tredje vil vi danskere ikke tillade nogen at kvæle det åbne og frie samfund.
Vores værdier er stærke.
Socialdemokratiets opbakning til engagementet mod Islamisk Stat er velkendt.
Men det er samtidig afgørende, at vi holder fast i det, der adskiller os fra de andre.
Og inden vi bevæger os videre i den her spørgetime, bør vi få på plads, synes jeg, at der ikke er politisk opbakning til de udtalelser, som formanden for Det Udenrigspolitiske Nævn, hr. Søren Espersen, er kommet med, men at vi i Danmark selvfølgelig står bag og respekterer krigens love, og at børn aldrig kan blive målet for en dansk militær indsats.
Jeg mener ikke, at hr. Søren Espersens udtalelser kan få lov at repræsentere dansk udenrigspolitik, og jeg vil gerne høre, om statsministeren er enig med mig i det synspunkt.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2015-11-17:
Med det her punkt på dagsordenen førstebehandler vi et lovforslag, hvis formål er at gøre det lettere at bekæmpe skattely og skatteunddragelse.
Det sker ved at implementere to internationale standarder, som skal være med til at sikre en korrekt fordeling af beskatningen imellem de enkelte lande.
Med dette lovforslag er der en større chance for, at det sker, og at det vil blive mere gennemsigtigt, hvor værdierne skabes.
Hvis vi kigger på det mere konkrete forslag, ser vi, at det handler om, at man vil indføre nye internationale standarder for transferpricing.
Standarderne indeholder bl.a. et krav om, at virksomheder, der har en omsætning på koncernniveau på 5,6 mia. kr., fremover skal udarbejde en årlig land for land-rapportering.
Den viser virksomhedens indkomst, skat og økonomiske aktiviteter i hvert land.
Den høje omsætningsgrænse gør, at det ikke alene er den allerstørste virksomhed, som bliver pålagt dette, hvilket også er rimeligt nok.
Det er også der, hvor der potentielt kan snydes med flest penge.
Det skal også siges, at det giver en mindre administrativ byrde for de enkelte virksomheder.
Det er også fint.
Dermed er det ikke alle virksomheder, der pålægges dette.
Det andet, der foreslås med dette lovforslag, er indførelse af OECD's globale standarder for indberetninger og udveksling af kontooplysninger.
Det er en standard, som er indført i EU-retten ved en ændring af direktivet om administrativt samarbejde på skatteområdet.
Som jeg nævnte i starten af min ordførertale, er bekæmpelse af skattely og skatteunddragelse vigtigt for Dansk Folkeparti.
Vi er helt enige i, som der også står i forslaget, at det bedst bekæmpes gennem internationale aftaler.
Derfor er det positivt, at vi implementerer de to internationale standarder på området.
Med de ord kan jeg sige, at DF derfor kan støtte dette forslag.