runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Tak til kulturministeren.
Ja, svaret gik jo i retning af, at teatrene ikke har fået vanskeligere vilkår, men jeg kan sige, at teatrene generelt har fået færre penge at drive deres teatre for, så derfor skal mit næste spørgsmål til ministeren naturligvis bl.a. være, hvordan det forklares.
Det er jo fuldstændig korrekt, at det her om refusionsprocentens nedsættelse i høj grad er et spørgsmål om kommunerne, fordi kommunerne skal putte flere penge i teatrene i en tid, hvor kommunerne har svært ved at få alle deres driftsopgaver til at gå op inden for den økonomiske ramme, som kommunerne har.
Alle er bekendt med, at kommunernes økonomi er presset, er styret, og derfor er deres prioritering af opgaverne også vanskeliggjort.
Det er jo præcis det, vi gang på gang hører fra egnsteatrene, nemlig at de har et problem.
Jeg synes også, det er tankevækkende, at ministeren siger, at der er tilført så og så mange flere penge til området i denne regerings tid.
Hvis vi går ud og kigger på teatrene og netop muligheden for at drive teatrene, ja, så er der, som jeg en gang tidligere har sagt, generelt færre penge at gøre det for.
Hvad angår de redningspakker, ministeren og regeringen lægger frem til teatrene, hvor man bl.a. i en pressemeddelelse skriver, at man har fundet 45 mio. kr. til styrkelse af teatrene og de rytmiske musiksteder eller spillesteder, må jeg blot sige, at det jo er et mærkeligt ordvalg, at man fra regeringens side kalder det en styrkelse.
Det, regeringen gør nu, er jo at putte vejfyld ned i et hul, som regeringen selv har skabt ved at skære i refusionsprocenten til teatrene, og derfor er situationen den, at når man kører over hullet i vejen i dag, så har det opfyld, regeringen er kommet med og senest med pakken her, jo ikke engang fyldt hullet op.
Så man mærker et tydeligt bump, når man kører over problemhullet i vejen, og det er regeringens politik, som jo helt klart har været for restriktiv, for snæver i forhold til driften af egnsteatrene.
Carina Christensen (KF), 2009-12-02:
Når jeg hører det her spørgsmål, må jeg sige, at jeg synes, det er på tide, at det bliver slået helt fast, at den variable statslige refusionsprocent ikke har nogen direkte indflydelse på det enkelte egnsteaters mulighed for drift og udvikling.
Det er jo sådan, at kommunerne og egnsteatrene indgår 4-årige aftaler, hvor det kommunale tilskud fremgår for alle 4 aftaleår.
Det betyder altså, at egnsteatrene har arbejdsro i alle 4 år, ganske som loven om rammestyring forudsætter, og ganske som det altid har været tilfældet, også før der blev indført en variabel refusionsprocent.
Den usikkerhed, som teatrene måtte opleve i dag, er således ikke nødvendigvis større, end den har været tidligere.
Teatrene har jo aldrig haft en sikkerhed for kommunens støtte i mere end 4 år ad gangen.
Kommunerne forpligter sig altså til at yde et tilskud i en 4-årig periode, uanset hvad den statslige refusionsprocent er.
Det er altså kommunerne, der får en lavere refusion fra staten.
Det er ikke teatrene.
Jeg vil også meget gerne endnu en gang slå fast, at regeringen meget gerne står bag kommunerne, når de ønsker at præsentere scenekunst for borgerne, men det forudsætter altså, at det er kommunerne, der går forrest.
Vi kan jo se, at kommunerne over en bred kam tager den her opgave på sig og støtter op om deres egnsteatre og sågar også tager initiativ til nye egnsteatre.
Faktum er da også, at der er etableret flere nye egnsteatre i de år, hvor alle i landet har vidst, at statens refusionsprocent ville blive eller har været variabel.
I 2008 blev der oprettet fire nye egnsteatre, i 2009 blev der oprettet et nyt egnsteater, og der vil efter alt at dømme også i 2010 blive oprettet et nyt egnsteater, forudsat at Kunststyrelsen kan godkende den her aftale.
Statens bevillinger til egnsteatrene er i den her regerings tid steget fra ca. 38 mio. kr. i 2000 til ca. 66 mio. kr. i 2009.
Det er en stigning på godt 70 pct. – selv når man regner i sammenlignelige priser og fraregner de tilskud, som staten har overtaget fra amterne.
Der er altså alt i alt stor opbakning til egnsteaterområdet både fra kommunerne og fra staten.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvordan en reduktion på 12 pct. i egnsteaterrefusionsprocenten vil kunne sikre den fortsatte drift og udvikling af landets decentrale teaterliv?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Jeg skal læse spørgsmålet op: Finder ministeren det rimeligt, at moderniseringen af kraft-varme-værket i Thisted er blevet syltet i et år?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Vil ministeren redegøre for, hvordan en reduktion på 12 pct. i egnsteaterrefusionsprocenten vil kunne sikre den fortsatte drift og udvikling af landets decentrale teaterliv?
Mogens Jensen (S), 2009-12-02:
Der kan jeg lige følge op: Vil det sige, at de institutioner, som mister penge, hvis støtte bliver fastfrosset, som følge af at de står på erhvervsstøttelisten, vil blive kompenseret krone til krone for det tab, som de får, ud af de 45 mio. kr.?
Var det sådan jeg skulle forstå ministeren?
Nu ligger der en kompensation her, men egentlig var ideen jo – og det har ministeren jo selv ønsket og sagt i mange medier at hun ville arbejde for – at få taget egnsteatre og rytmiske spillesteder væk fra den her erhvervsstøtteliste, og må jeg spørge ministeren, hvordan det så går med at sikre det.
Så siger ministeren, at der aldrig har været så mange egnsteatre, og det er jo, fordi det har været en succes, og det er ganske rigtigt.
Men vil ministeren ikke indrømme, at grunden til, at vi har mange egnsteatre i dag, er, at vi har haft en glimrende 50 pct.s ordning, hvor staten har givet halvdelen og kommunerne halvdelen?
Den har regeringen nu ødelagt, og derfor er der jo mange kommuner, der i dag ikke vil etablere egnsteatre.
Vil ministeren ikke medgive det?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Er det virkelig ministerens holdning, at man vil bestemme, at affald fra Thy skal køres andre steder hen som en konsekvens af nægtelse af en modernisering af kraft-varme-værket i Thisted?
Det forstår jeg slet, slet ikke noget af.
Vi står med et affaldsforbrændingsanlæg, som vi gerne vil have moderniseret, fordi vi kan effektivisere, fordi vi kan producere en større mængde el end den, vi producerer i dag.
Skulle vi ligesom være i den situation – og når jeg siger vi, er det selvfølgelig, fordi jeg er tillidsmand for området – at man ikke kan tage stilling til vores ansøgning, som er velbegrundet?
Det er jo det modsatte, man gør.
For det er et gammelt anlæg fra 1991, og vi var sådan set næsten de første, der gik i gang med at lave egentlige varmeplaner.
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Man kan jo sige, at det, som diskussionen her drejer sig om, er, om man skal se på det her enkeltvis, se på hver ansøgning enkeltvis, eller om man skal se på det som værende et samlet hele.
Der er holdningen altså den, at man bliver nødt til at se på det som et samlet hele.
Det er jo altså også sådan, at før Thisted Kommune søger, er der en række andre kommuner i det midt- og nordjyske, der har søgt om at måtte udvide deres forbrændingskapacitet.
Igen, man må se på det som et samlet hele, og jeg synes også, at vi i den her sammenhæng skal have med, at det er et område, hvor vi har EU-lovgivning.
Det vil sige, at virksomhederne har krav på at få lov til at eksportere deres affald.
Så der er altså en række elementer i den her sag, som gør, at den er kompleks, og at man bliver nødt til at se på den i et bredere perspektiv end kun ud fra den enkelte ansøgning.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Man fremsender en ansøgning med fremtiden for øje med både en begrundelse, et forslag til modernisering og en økonomiplan for, hvordan det her ser ud økonomisk.
Man spørger, om det er fornuftigt at gå i gang med det set ud fra netop den situation, at man sådan set kigger på, at man har en meget billig varme, og at man fortsat gerne vil holde fast i den i området.
Der er jo ikke tale om, at man bare lige fremsender et luftigt forslag.
Der er tale om, at man fremsender noget, der virkelig er underbygget, og jeg håber, at ministeren vil kvittere for, at det er et underbygget forslag, der ligger.
Så kan man have den opfattelse i Energistyrelsen eller i ministeriet, at der er andre, der skulle have vores affald, men det er jo et helt, helt andet spørgsmål, og jeg går ikke ud fra, at ministeren på forhånd har afgivet vores affald.
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Som jeg var inde på i mit forrige svar, er det jo altså også noget, der bliver kigget på.
Der er nedsat en gruppe, der skal se på den her sektor mere fremadrettet for at se, om man kan finde en mere hensigtsmæssig model.
Så det har jeg allerede medgivet.
Jeg har også sagt, at det, at det skulle tage så lang tid, kan jeg godt forstå undrer, men som jeg også har prøvet på at sige, bliver man altså nødt til at se på det her som et samlet hele.
Vi er jo også nødt til at se på, om det rent faktisk giver mening på bundlinjen for kommunerne, og det er derfor, at man nu ønsker at se på det som en samlet sag.
Så samler man alt det her sammen, og så vender man tilbage hurtigst muligt, når sagen er færdigbehandlet.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Det lyder jo fantastisk flot, vil jeg sige til ministeren, men der er ligesom noget, der nager mig.
Når man nu har haft kendskab til, at flere kraft-varme-værker i området har ansøgt om affaldsanlæg på samme måde som Thisted kraft-varme-værk, hvorfor er det så ikke blevet afklaret, at der faktisk var tale om, at man måtte kigge på, hvordan det anlæg skulle være, der skulle moderniseres og indrettes i Thy?
Hvorfor har vi skullet spilde et helt år på de her ting?
Det er jo sådan set det enkle spørgsmål, vi står tilbage med: Hvorfor skal man spilde et år?
Jeg har helt klart den opfattelse, at den udbygning, der er lagt op til i Thy, har der været grundlag for, også i de papirer, der har været fremsendt.
Så det betyder altså, at det, der er lagt op til her, er, at man er i den situation, at man ikke mener, at de skal have lov til at iværksætte det, fordi der også er nogle andre, der har søgt vedrørende de samme mængder affald.
Det har jeg altså lidt svært ved at se skulle være en måde at drive moderne virksomhed på.
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Jeg vil også sige tak for dette spørgsmål.
Der er ingen, der har nægtet en modernisering af affaldsforbrændingsanlægget i Thisted, og der er ingen, der har bestemt, at affald fra Thy skal køres andre steder hen.
Thisted Kommune har ansøgt om godkendelse af affaldsmængderne til et nyt anlæg, der er cirka dobbelt så stort som det eksisterende anlæg.
Så meget forbrændingsegnet affald er der nok ikke i Thy, men det må man så se på.
En række kommuner i det midt- og nordjyske har ligesom Thisted Kommune søgt om at udvide deres forbrændingskapacitet, og det var vel at mærke allerede før, Thisted Kommune søgte.
Hvis alle projekter gennemføres, står vi altså med dyre affaldsforbrændingsanlæg, der ikke er affald nok til.
Kommunerne risikerer simpelt hen at spilde penge på anlæg, der ikke er behov for.
Det er så derfor, at Energistyrelsen har bedt bl.a. Thisted Kommune om en supplerende redegørelse.
Når der nu ikke er affald nok i Thy, kunne man jo overveje, om det så ikke er et mindre anlæg, der er brug for.
Det er i hvert fald det, som denne analyse skal vise.
Når den redegørelse fra Thisted og de andre kommuner så er sendt ind, vil sagerne blive færdigbehandlet så hurtigt som muligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Det er lidt mere konkret, for det drejer sig netop om det vitale.
Men jeg skal jo læse spørgsmålet op først.
Er det virkelig ministerens holdning, at man vil bestemme, at affald fra Thy skal køres andre steder hen som en konsekvens af nægtelse af en modernisering af kraft-varme-værket i Thisted?
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Også det vil jeg mene jeg har svaret på.
Jeg startede mit svar på det første spørgsmål med at sige, at denne sagsbehandlingstid kan forekomme lang og heller ikke er rimelig.
Så det mener jeg sådan set jeg har indikeret.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Ministeren svarede ikke på mit spørgsmål, om ministeren virkelig finder det rimeligt, at der skal være 4-5 måneders forberedelsestid, og at der først, da der bliver rykket for tredje gang, sættes en undersøgelse i gang.
Synes ministeren virkelig, det er en rigtig måde at behandle Folketinget på?
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Jeg kan kun gentage, at man ønsker at se på det her som værende et samlet hele for netop at sikre sig, at man altså ikke får for meget affald.
Man er nødt til at se på det i forhold til samtlige de ansøgninger, der ligger, og det er jo også derfor, at man så har anmodet om at få nogle konkrete svar på, hvordan det så går overordnet set med affaldskapaciteten i området.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Jeg kan forstå, at det i mellemtiden er faldet med 100.000 t affald, for i det svar, jeg får den 27. juli, står der 1,5 mio. Så det var allerede kendt den 27. juli, at sådan så sagen ud, vil jeg sige til ministeren.
Men hvorfor bliver der ikke foretaget noget før den 19. november?
Det er jo her, jeg ikke rigtig forstår det.
Når man har kendt tallene, er der jo ikke tale om, at der skal afbrændes mere affald end den mængde, der hele tiden har været kendt.
Man har så ikke foretaget sine undersøgelser før det tidspunkt, hvor vi begynder at rejse sagen igen, og hvor vi endda har fået et svar i mellemtiden, der siger, at vi vil få et svar i løbet af oktober måned, altså at der vil der foreligge et svar på ansøgningen.
Så når jeg borer lidt i det, er det sådan set, fordi det jo er kendt stof, men sagen er, at det ikke er blevet fulgt op.
Det er sådan set her, jeg mener vi har et svigt fra ministeriets side.
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Som jeg også var inde på i mit svar, har jeg fuldt ud bemærket mig vigtigheden af det her spørgsmål.
Jeg fremførte jo sågar også, at det bliver en af de centrale opgaver for mig i den kommende tid, så det er jeg fuldt ud med på.
Som jeg også indikerede i mit svar, kan jeg godt forstå den undren over, at det tager så lang tid, men der må man altså forholde sig til, at man jo altså ikke kan afbrænde det samme affald to gange.
Det er jo ligesom det, der er essensen i den her sag.
Vi bliver nødt til at se på det her som et samlet hele og se på, hvor meget affald vi har, og hvad kapaciteten er, så vi på den måde ikke kommer til decideret at bruge penge på noget, som er spildt.
Der må man også konstatere, at det jo er sådan i den sag, at der – når vi ser på det samlede hele – er blevet søgt om tilladelse til 1,4 mio. t affald, og når man ser på den samlede mængde affald, som man brænder af i dag, er det 3,6 mio. t. Så det er jo altså virkelig en yderligere samlet stigning, og der bliver man altså nødt til at gå ind og se på det her som et samlet hele.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-12-02:
Jeg vil gerne takke for svaret, og så vil jeg gerne ligesom understrege, at vi sidste gang var enige om, at vi ikke gik ind i substansen, men det gør vi så i dag.
Den 27. juli fik jeg en besvarelse fra Klima- og Energiministeriet, og man havde den opfattelse, at der skulle nogle undersøgelser i gang.
Jeg håber, at ministeren er enig med mig i, at vi skrev den 27. juli, da jeg fik det svar.
Den 19. november – det vil faktisk sige på næsten samme tid, som jeg rejste mit spørgsmål sidste gang – blev der skrevet ud til kommunerne.
Er det en rimelig måde at håndtere den her opgave på, som er meget vital for Thistedområdet?
Jeg håber, at ministeren også har bemærket sig, at det virkelig indgår i den planlægning, som man har af sin varme, hvordan man skal være fossilfri i hele Thy- og Morsområdet, og at man virkelig har arbejdet seriøst med det.
Derfor er det, jeg stiller det spørgsmål: Synes ministeren, at det er rimeligt, at der ikke sker noget fra den 27. juli til den 19. november, og at der først derefter sker noget, fordi man finder ud af, at man nu er nødt til at foretage sig noget?
Lykke Friis (V), 2009-12-02:
Tak for spørgsmålet, og der kommer jo lidt senere et til om Thisted kraft-varme-værk.
Der er imidlertid ikke kommet meget nyt frem siden sidste onsdag, hvor vi stod her om samme emne, og jeg forventer heller ikke, at der kommer afgørende nyt frem til næste onsdag.
Det ser ud til, at Thisted kraft-varme-værk kan blive en af mine helt centrale opgaver, og det vil jeg naturligvis se frem til.
Jeg er nu ikke enig i, at ansøgningen fra Thisted Kommune er blevet syltet, men jeg vil gerne medgive, at en sagsbehandlingstid på et år kan virke lang.
Hvor svært kan det være!
Imidlertid – det har jeg måttet sande de seneste par dage – er affaldssektoren meget kompleks, og det er jo ikke blevet nemmere, efter at vi har fået EU’s affaldsdirektiv, som betyder, at affald kan importeres og eksporteres inden for EU.
Regeringen er derfor i gang med at se på, hvordan affaldssektoren fremover skal organiseres.
Jeg håber, at spørgeren kan være enig med mig i, at det er et vanskeligt område, og jeg må også forsikre spørgeren om, at regeringen gør sig grundige tanker om det.
I sidste ende handler det her jo om at undgå at sætte gang i store investeringer, som ikke bliver udnyttet.
Det er jo trods alt borgernes penge, der her er i spil.
Det vil jeg også forsøge at uddybe i mit svar på det næste spørgsmål.
Nu er det jo sådan i den her sag, at Thisted netop er blevet bedt om at besvare nogle spørgsmål.
De bliver så besvaret.
Man ser på ansøgningerne som et samlet hele, og det gælder også alle de andre ansøgninger, der ligger, og så vender man tilbage.
Så der er ikke nogen, der har talt om at nedlægge noget som helst.
Karen Ellemann (V), 2009-12-02:
Jeg har som socialminister et ansvar, og jeg tager ansvar for netop at sikre, at udsatte børn og voksne i Danmark kan få hjælp, når de har behov for hjælp, uanset hvad årsagen til det behov for hjælp måtte være.
Og det er altså noget, der ligger mig meget på sinde, så jeg vil godt have mig frabedt, at jeg ikke er optaget af udsatte familiers vilkår i Danmark.
Som jeg sagde i mit svar til at starte med, tror jeg altså ikke, at et godt liv alene handler om økonomiske vilkår – ikke alene.
Udsathed handler nemlig lige så meget om mangel på personlige og sociale ressourcer, og derfor er det vigtigt, at vi fortsat fastholder fokus på at hjælpe mennesker, som f.eks. har meget få sociale ressourcer.
Tidligere var fru Line Barfod inde på: Hvad så med den familie, som så må trække barnet ud af fritidsaktiviteterne, fordi man ikke har råd til at betale for dem?
Hvis nu Enhedslisten valgte at være med i hele satspuljeaftalen, ville Enhedslisten også kunne stemme for det glimrende initiativ, som netop handler om fritidspas, så man igen lige præcis målretter en indsats til familier med børn, som gerne vil sikre, at deres børn også er med i et aktivt fritidsliv, og dermed kan få et fritidspas.
Det ville måske være interessant at gå med frem for bare at stå og tale imod.
Line Barfod (EL), 2009-12-02:
Det er meget muligt, at ministeren mener, at det er nytteløst og fuldstændig uden nogen betydning, om man får penge til at købe mad for og til at betale sin husleje med, og om man i denne tid har penge til at holde jul for.
Og vi snakker ikke om penge til at gå ud og købe kæmpestore gaver for eller købe ind til et fuldstændig overdådigt julebord.
For nogle familier snakker vi om noget så simpelt som at have råd til at købe pebernødder og kalenderlys.
Men for de her børn har det altså stor betydning.
Og de skal i hvert fald ikke invitere nogen hjem, så kammeraterne kan se, at her har man ikke penge til noget som helst.
Karen Ellemann (V), 2009-12-02:
Det er jo tankevækkende, at fru Line Barfod står her og bruger taletiden på at kaste om sig med usandheder i forhold til, hvad der er acceptabelt, og hvad der ikke er acceptabelt.
Spørgsmålet startede med en diskussion om, hvorvidt jeg går ud og kontakter organisationerne og siger: Kom og søg nogle penge.
Jamen det er jo åbenlyst.
Vi har jo lavet en pulje til lige præcis de organisationer, som yder julehjælp.
Den er på 2,2 mio. kr.
Ansøgningsfristen er i dag, og der har været åbent for ansøgninger længe.
Så på den måde er det da i høj grad meldt ud.
Så er der igen diskussionen om at afskaffe fattigdom.
Igen er der diskussionen om et relativt fattigdomsbegreb, som er mærkværdigt for mig, for hvad er det, man vil bruge det til?
Det forholder sig jo sådan, at hvis vi gik ud nu i dag og gav samtlige borgere i Danmark 100.000 kr. i hånden, tænk engang, så ville der stadig væk være noget, der hed relativt fattige.
Og det er da ikke løsningen.
Det er da helt håbløst at bruge så meget tid på at diskutere et fattigdomsbegreb, som lige præcis ikke adresserer løsningen, og som lige præcis ikke går ind og målretter hjælpen, sådan som den her regering heldigvis gør det.
Line Barfod (EL), 2009-12-02:
Før kunne jeg høre, at ministeren ikke havde tænkt sig at gøre noget i forhold til julehjælp.
Ministeren ville ikke engang som minimum kontakte organisationerne, der uddeler julehjælp, for at sikre, at de penge – de meget, meget få håndører, der er sat af af de partier, der er med i satspuljeforliget, og som jo altså er penge, der er taget fra de fattigste i dette land og ikke fra de rigeste – kommer ud til julehjælp.
Det vil ministeren ikke love.
Det kan jeg altså ikke forstå, og jeg håber, ministeren meget hurtigt vil sikre, at de kommer ud.
Det andet er så de mere overordnede visioner for at afskaffe fattigdom.
Der kunne jeg forstå, at det har ministeren ikke nogen visioner om, og hun mener ikke, at man skal diskutere økonomisk fattigdom, men kun social eksklusion.
Har ministeren overvejet, at de ting kan hænge sammen?
De har 3.500 kr. om måneden til mad og tøj – en mor og to børn.
Hendes søn har lige været nødt til at holde op med at gå til fodbold for at spare de 300 kr., det koster.
Det er da social eksklusion, så det vil noget, at børnene ikke har råd til at deltage i fritidsaktiviteter, fordi man er nødt til at have pengene til mad.
De har altså 3.500 kr., og jeg kan forstå, at socialministeren synes, det er helt fint, og at man lever acceptabelt af de ydelser, vi har i Danmark.
Ministerens kollega skatteministeren mener, at en mor med to børn i den alder, som de her børn har, burde have 8.790 kr. om måneden til mad og tøj osv.
Kunne ministeren ikke tage en snak med sin kollega skatteministeren og få de tabeller for, hvad det er, man på Skatteministeriets område mener er nødvendigt at have at leve for, og se på, at det burde man altså også indføre på Socialministeriets område?
Karen Ellemann (V), 2009-12-02:
Tak for spørgsmålet, for jeg har som socialminister en meget klar vision for børnefamilierne i Danmark: Alle børn skal have en god opvækst, og forældrene skal have de bedste muligheder for at give deres børn en god og tryg barndom.
I de tilfælde, hvor forældrene ikke løfter deres opgave med at varetage den primære omsorg for deres børn, har vi som samfund både en pligt til og mulighed for netop at træde til med støtte og hjælp.
Netop familiernes økonomiske situation vil jeg gerne lige dvæle ved bare et øjeblik, for det er i min optik ikke forældrenes økonomiske status, der er afgørende for, om de er gode og kompetente forældre og kan holde en god jul for deres børn.
Det handler i stedet om, hvorvidt og hvordan man drager omsorg for sine børn og tager ansvar for deres udvikling.
Det er ikke altid let, og det kan også være en særlig udfordring, hvis man af den ene eller anden grund ikke har et overskud af sociale eller personlige ressourcer.
Vi skal sørge for den nødvendige hjælp og støtte til løsning af problemer med f.eks. gæld; vi skal sørge for støtte til udsættelsestruede familier; vi skal hjælpe folk ud af deres misbrug, og vi skal ikke mindst fortsætte med at have fokus på at få mennesker ud på arbejdsmarkedet, for det er lige præcis gennem denne række af indsatser, vi bedst muligt sikrer gode vilkår for alle børnefamilier.
Line Barfod (EL), 2009-12-02:
Spørgsmålet lyder: Indgår det i ministerens visioner at afskaffe fattigdom, så alle børnefamilier får råd til at holde jul?
Indgår det i ministerens visioner at afskaffe fattigdom, så alle børnefamilier får råd til at holde jul?