runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jeg er skam meget optaget af, hvad PSO'en er på; det skal spørgeren bestemt ikke være i tvivl om.
Det eneste gode, man kan sige om det, at PSO'en stiger, er jo, at det er, fordi elprisen falder, og elprisen falder heldigvis mere, end PSO'en stiger.
Men bortset fra det har vi selvfølgelig brug for at lave så gode fremskrivninger som overhovedet muligt.
Jeg får jo løbende kendskab til PSO'ens størrelse, efterhånden som elpriserne kommer ind på markedet, om jeg så må sige, og så får vi jo, ligesom udvalget gør, i Folketinget løbende kendskab til, hvordan PSO'en ligger.
Men da det er meget svært at forudse spotpriserne på elmarkedet de næste år frem i tiden, er det også svært at lave helt præcise beregninger af PSO'en – sådan har det altid været, når man kigger på, hvordan det er gået med PSO'en, for den går op og ned.
Men der er nogenlunde stabilitet, når man kigger på gennemsnittet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Tak for det.
Mener klimaministeren, at de økonomiske forudsætninger for energiforliget holder, når det har vist sig, at PSO-afgiften blev 14 gange større i 2012 end aftalt i energiforliget?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Altså, som jeg jo efterhånden har tilkendegivet flere gange, mener jeg ikke, det er korrekt, at PSO-udgiften i 2012 blev 14 gange større end aftalt i energiaftalen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Det blev aftalt, at den ville stige med 100 mio. kr., den steg med 1,4 mia. kr., og så vidt jeg kan regne mig frem til, er det 14 gange dyrere.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Der lå en fremskrivning, på det tidspunkt vi lavede energiforliget.
Det er korrekt, at PSO'en steg med 1,4 mia. kr.; det har bare ikke noget at gøre med energiforliget; det har intet at gøre med de initiativer, som vi har vedtaget i energiforliget, at det er steget med 1,4 mia. kr., men det har noget at gøre med, at det har regnet mere i Norge eller i Sverige.
Selv om vi rev energiforliget i stykker i morgen og sagde, at det skulle vi slet ikke have – jeg ved godt, at det ikke er det, spørgeren er ude på – så ville PSO'en være lige så høj i morgen, som den er i dag, stort set.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Jeg vil spørge ministeren: Hvor grundigt har regeringen regnet på økonomien og forudsætningerne i energiforliget, når man kan skyde så meget ved siden af?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Vi har regnet grundigt på det.
Men det ændrer ikke på, at der kan være udsving fra år til år, som er meget svære at forudse, for elpriser er svære at forudse, når man har et marked, der i meget høj grad er påvirket af vedvarende energi som vind- og vandkraft.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Jeg må sige, at jeg er dybt forundret.
Det er sådan, at vi indgår en energiaftale under nogle forudsætninger, og da må regeringen, ministeren og embedsmændene i Klima- og Energiministeriet jo have regnet på de forudsætninger.
Og jeg må sige, at der må man da have lavet noget af en regnefejl, når man forventer en ekstra udgift på 100 mio. kr. og den så ender på 1,4 mia. kr.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jo, men de 1,4 mia. kr., som PSO'en er steget med, har intet at gøre med vores energiaftale.
Det er ikke en regning, der er kommet på grund af vores energiaftale.
Det er ikke en PSO-regning, der skal dække de vindmøller, biogasanlæg eller noget af det, som vi aftalte i sin tid, i 2012.
Den regning, der er kommet på 1,4 mia. kr., skyldes de investeringer, der er lavet under den tidligere regering.
Det kan jeg jo ikke gøre noget som helst ved.
Vi kunne teoretisk set
sløjfe hele energiaftalen.
Det ville ikke have nogen som helst virkning på PSO'en i dag.
Det er jo først, når vi kommer langt længere hen i forløbet, at vi skal til at betale PSO af vores energiaftale, og det, jeg har givet tilsagn om, og det, jeg står ved, er, at vi, inden vi kommer dertil, har gennemanalyseret det og har overvejet en ændring, der gør, at vi forhåbentlig kan skåne vores elintensive erhverv mere.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-11-27:
Jo, jo, men det her handler jo om arbejdspladser, vil jeg sige til ministeren.
Det handler jo om, at vores gartnerier i løbet af ganske kort tid siger: Nu kan vi ikke mere.
De ved, vi går ind i 2014 lige om lidt.
Mener ministeren, at det er troværdigt, når man så siger: Ja, aftalen lyder på, at det bliver 100 mio. kr. dyrere, og nu viser det sig, at det er 1,4 mia. kr., vi opererer med?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Altså, igen bliver jeg nødt til at gøre fuldstændig klart, at der i energiaftalen ikke ligger en fast aftale om, hvad PSO'en skal være.
Der lå en fremskrivning, og den fremskrivning handlede i særdeleshed om alt det, der er blevet investeret i, før vi lavede energiaftalen, når vi taler 2012, 2013 og 2014.
Så det er sådan lidt at manipulere med virkeligheden at sige, at det ligger i energiaftalen og de initiativer, vi lavede der, at det er den PSO, vi betaler i dag.
Det er altså ikke tilfældet.
Det er to forskellige ting.
Så skal jeg være den første til at beklage, at den fælles bestræbelse, vi havde med Venstre og De Konservative, om at få lavet en kompensationsordning på den korte bane, der kunne dæmme op for nogle af de forhøjede PSO-afgifter, som gartnerierne oplever og oplever hårdt, har det ikke været muligt at komme igennem med i 2014.
Jeg har været nede at besøge Bruxelles flere gange, men vi har ikke opgivet håbet om, at vi i hvert fald kommer i gang i 2015.
Det tror og håber jeg på kan lade sig gøre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-11-27:
Sagt til ministeren: Vi plejer at kunne bede om hjælp en gang imellem.
Hvis vi stiller et spørgsmål i ministeriet, får vi også et godt svar.
Lige nu har jeg brug for, at ministeren svarer mig.
Hvilket svar skal jeg sende til de gartnerier, jeg har i mit område, når jeg kan meddele dem efter i dag, at det så bliver 2015 – måske, jeg kan høre, at det også godt kunne blive 2016 – før der lige kan gøres noget ved den her kæmpestore udfordring.
Jeg vil gerne have et udkast til et svar.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Men det må spørgeren meget gerne få.
Hun kan få det svar, jeg selv sender til gartnerierne, og som jeg giver dem, når jeg taler med dem.
Vi har mange ordninger allerede, der har til formål at hjælpe gartnerierne, og info om dem vil jeg meget gerne sende over, så spørgeren kan se, hvad vi allerede gør for at hjælpe gartnerierne.
Det er ikke det samme som at sige, at det er nok
Det gælder alle elintensive virksomheder.
Jeg kan bare ikke bryde loven, og jeg kan ikke bryde EU-loven.
Så jeg kan ikke love, at jeg kan levere noget i overmorgen.
Jeg bliver selvfølgelig nødt til at følge de regler, der er.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Tak til ministeren.
Men udfordringen er jo, at det haster.
Vi har de seneste dage kunnet se årsregnskaber fra gartnerier med massive, meget, meget voldsomt store underskud, som ikke mindst skyldes de høje danske PSO-afgifter.
Ministeren sagde jo lige før, at regeringen gik i overvejelser om at kigge på det her, så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad er det for overvejelser, der er om PSO.
Kan vi forvente, at regeringen inden for en overskuelig fremtid sammen med de øvrige forligspartier vil tage initiativ til at kigge på de nuværende PSO-afgifter?
Eller hvad er det, ministeren forestiller sig?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jamen ministeren har sådan set sammen med de øvrige politiske partier taget initiativ til at kigge på PSO'en.
Det er en selvstændig delanalyse, og det er da bestemt min hensigt, at den skal vi have lavet så hurtigt som muligt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Men det er jo ikke flere analyser, der er brug for.
Det er ikke flere rapporter, der er brug for.
Det, der er brug for på det her område, er politisk lederskab og handling.
Det, som vi oplever og ser ude i landskabet, er danske virksomheder, som er truet på konkurrenceevnen, som er i en situation, hvor det er sådan, at selv i forhold til Tyskland og Sverige er det svært at konkurrere, og vi oplever, at danske gartnerier flytter produktionen til Sverige, fordi der er lavere PSO-afgifter i Sverige og i det hele taget bedre rammevilkår for det at drive virksomhed.
Giver det ikke anledning til, at man ikke bare kommer med noget sniksnak, men at man hurtigt og ikke bare sådan på den lange bane indser, at der er brug for konkret politisk handling?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jeg vil meget gerne handle, men jeg vil have et ordentligt grundlag at gøre det på, så vi ikke skyder os selv i foden.
Jeg synes ikke, at det er sniksnak, og jeg ser nødvendigvis heller ikke en meget lang tidshorisont for det her, men jeg vil have et ordentligt politisk grundlag at agere på, og det tror jeg også at vi skylder gartnerne.
Der er ingen, der skal være i tvivl om, at jeg tager gartnernes situation alvorligt.
Jeg har været ovre at besøge dem.
Jeg ved også, at det er svære tider, og så har man jo oven i købet i år haft problemer med et koldt forår, forstår jeg, og dermed er der mange faktorer, der gør sig gældende her.
Men det ændrer ikke på, at jeg er opmærksom på PSO'en, og jeg har til sinds at kigge på den.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-11-27:
Jeg ved godt, at formanden siger for en afslutning.
Det er jeg bange for at jeg ikke får ud af det her.
Det vil sige, at jeg så går hjem og siger til mine folk derhjemme, at det altså ikke er sådan, at de skal regne med, at det er regeringen, der kommer og hjælper dem, for de årstal, de kan regne med, er 2015 eller 2016 – og så må vi se, hvem der er tilbage.
Det skal nok passe, at så bliver afgiften justeret rigtig meget, fordi de har lukket butikken eller er flyttet, og så er der ikke den store udgift.
Men det er dog dybt bekymrende, at vi skal se på, at det tager så lang tid, før der kommer handling.
Når nu man erkender, at der er et problem og allerede har sagt det i Jyllands-Posten, hvorfor er der så ikke taget hånd om at gøre noget ved det allerede nu?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Man kan jo godt spørge sig selv, hvorfor tidligere regeringer ikke har overvejet at justere PSO'en, dengang de lavede de investeringer, som har ført til den nuværende PSO.
Den PSO, som gartnerierne betaler i dag, skyldes for langt, langt den største dels vedkommende investeringer, der blev gjort, og beslutninger, der blev truffet under den tidligere regering.
Det har man ikke, men det har vi så gjort i det nye energiforlig.
Der har vi givet hinanden håndslag på, at vi skal kigge på det her, ud over at vi i vores vækstaftale, som vi har sammen, har sagt: Lad os lave en kompensation.
Allerede dengang sagde vi faktisk og skrev i vores aftale, at der er en række af de aftalte initiativer, der skal notificeres og godkendes i henhold til EU's statsstøtteregler, og hvis det måtte vise sig, at en godkendelse ikke kan opnås eller forudsætter væsentlige ændringer af de enkelte initiativer, er parterne enige om at drøfte håndteringen heraf, herunder alternativ anvendelse af de midler, der er afsat til initiativet.
Vi forudså, at vi kunne komme i den her situation.
Den er meget beklagelig, det står bare ikke i min magt at ændre den.
Til gengæld har vi så besluttet at lave en generel analyse af PSO'erne og lave den så hurtigt som muligt.
Det kan sådan set ikke gøres meget hurtigere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Tak for det.
Hvad er klimaministerens forklaring på, at udgifterne til PSO-afgiften er steget med 1,4 mia. kr. i 2012, når det blev aftalt i energiforliget, at PSO-afgiften kun skulle stige med 100 mio. kr.?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Med fare for at gentage mig selv må jeg altså sige, at det er en misforståelse, hvis man mener, at det med energiaftalen er aftalt, hvor meget den samlede PSO udgør år for år, navnlig fordi den samlede PSO – det tror jeg at spørgeren er bekendt med – afhænger af tidligere initiativer og vil svinge med elprisen.
Det er korrekt, at PSO-udgifterne er steget med 1,35 mia. kr. fra 2011 til 2012, men stigningen skyldes altså kun i meget, meget begrænset omfang energiaftalen fra 2012, fordi de initiativer, som vi aftalte i 2012, ikke har materialiseret sig endnu.
Implementeringen af initiativerne i energiaftalen ville ifølge beregningerne bag den samme aftale medføre en stigning på blot 100 mio. kr. i 2012, og faktisk er det reelle beløb lavere, end vi troede, fordi biogasudbygningen og ombygningen til biomasse ikke er gået så hurtigt, som det var forudsat.
Så stigningen i PSO'en skyldes altså ikke energiaftalen.
Den er en konsekvens af meget lave elpriser på markedet, der gør, at pristillægget til VE-produktionen med en garanteret fast afregningspris samt tilskuddet til decentral kraft-varme bliver højere.
Den del af PSO'en var slet ikke en del af energiaftalen.
Men udviklingen i PSO-omkostningerne ligger, som jeg har sagt, regeringen på sinde, og derfor vil vi analysere det i forbindelse med den tilskuds- og afgiftsanalyse, som vi også har aftalt med Venstre i energiforliget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Da vi indgik energiaftalen, var det en klar forudsætning for Venstre, at PSO'en ikke måtte stige med mere end 100 mio. kr. i 2013.
Ministeren kan læse sort på hvidt i et bilag til energiaftalen, at det forholder sig på den måde.
Hvordan kan det så være, at PSO'en er steget med 1,4 mia. kr.?
Mener ministeren ikke, at det giver anledning til at overveje nogle af de initiativer, der ligger i energiaftalen, når det er en så stor ekstraregning, der ender ude i de danske virksomheder?
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Ministeren har travlt med at lægge afstand til de oplysninger, der er blevet givet i forbindelse med indgåelsen af energiforliget, og det må vi så grave videre i, og jeg takker for tilsagnet om, at ministeren vil oplyse mig om, hvornår ministeren blev bekendt med, at beløbet for 2012 blev væsentlig højere end de 100 mio. kr. som oplyst, senest i et bilag i forbindelse med energiforliget.
Men ministeren har gentaget sig selv meget under den her spørgetid, og derfor vil jeg også spørge til det, som ministeren har gentaget flere gange, nemlig at man er i gang med en analyse af afgifter og tilskud på området, og høre, hvornår den analyse kommer.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Jeg synes egentlig nok, jeg har svaret på de spørgsmål, der er blevet stillet mig i dag som § 20-spørgsmål.
Jeg har personligt den holdning – jeg ved godt, at det ikke er alle, der har den holdning – at hvis man bliver stillet et spørgsmål, som ligger uden for de spørgsmål, man er blevet stillet, og man ikke har de tal med sig, så er det en god idé, hvis man gerne vil besvare korrekt og være sikker på at give de rigtige informationer til Folketinget og måske give fru Eva Kjer Hansen endnu en god dag, at vente med at besvare dem, til man har dem på skrift.
Jeg vil gerne åbent erkende, at jeg har gentaget mig selv flere gange.
Det skyldes måske bl.a., at spørgeren har gentaget sig selv et par gange, vil jeg tillade mig at sige.
Vi har igangsat den analyse, vi snakker om her, vi har lavet et kommissorium i forligskredsen, der nøje understreger, hvad vi skal kigge på, og der er en hel specifik delanalyse, hvor der kigges på netop PSO'en.
Jeg har bedt om, at det prøver vi at kigge på så hurtigt som muligt.
Jeg tør ikke i dag at sætte en eksakt dato på, hvornår vi er færdige med den del, men hele analysen skal i hvert fald være færdig i 2014.
Jeg tror, at alle, der har prøvet at arbejde med Europa-Kommissionen, ved, at man skal vare sig lidt for at love noget på deres vegne.
Men det er da min forståelse og mit håb, at vi vil kunne komme langt med kompensationsordningen i 2014.
Det eneste, jeg kan love på egne vegne, er i hvert fald, at afgifts- og tilskudsanalysen vil være klar i 2014.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Spørgsmålet er, om ministeren kan forklare, hvorfor det var nødvendigt i vækstaftalen fra foråret at lave en kompensationsordning for gartneriernes PSO-betaling på 75 mio. kr. om året?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Hovedformålet med at oprette den tilskudspulje på 75 mio. kr. årligt til at støtte gartnere og andre elintensive virksomheder var jo for det første at sikre, at de virksomheder ikke belastes af PSO-tariffen i sådan en grad, at det vil svække deres konkurrenceevne markant.
Og for det andet sikrer tilskudsordningen, at energieffektivisering generelt fremmes i de elintensive virksomheder, idet støtten er betinget af, at den elintensive virksomhed indgår en aftale om energieffektivisering med Energistyrelsen.
Og derfor er ordningen i god tråd med regeringens ønske om at samfund med høj energieffektivitet, som er uafhængigt af fossile brændsler.
Det bemærkes, at støtteordningen på 75 mio. kr. om året ikke alene er rettet mod gartnerier, men også er rettet mod andre elintensive virksomheder.
Det er Dansk Gartneris egen vurdering, at ordningen vil kompensere gartnerne i størrelsesordenen 10 mio. kr. om året til betaling af PSO-gebyret.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Tak for svaret og forklaringen på tilskudspuljen.
Så vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, at tilskudspuljen blev aftalt på basis af det kendskab, man på daværende tidspunkt havde til PSO-udgiften, den forventede udgift på 100 mio. kr. for 2012.
Vil ministeren bekræfte, at puljen blev aftalt på grundlag af de 100 mio. kr. og ikke de faktiske 1,4 mia. kr.?
Og så vil jeg i tilknytning til det spørge ministeren: Når beløbet så bliver 14 gange større, skal tilskudspuljen så også forøges tilsvarende 14 gange?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Vækstaftalen blev jo lavet i 2013, og jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke på stående fod husker, hvilket fremskrivningstal der blev brugt og lagt til grund der.
Så hvis jeg må vende tilbage skriftligt med det, vil jeg være taknemlig.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Jeg takker for tilsagnet om nu to skriftlige besvarelser på spørgsmålene og tror egentlig, at jeg vil nøjes med at beklage, at ministeren ikke er i stand til at svare på de pågældende ting i dag.
Men det bekræfter jo billedet af, at ministeren ikke synes, det er så alvorligt, om PSO-afgiften er blevet 100 mio. kr. eller er blevet 1,4 mia. kr.
Og det synes jeg er rigtig beklageligt, for jeg synes, det er en fremskrivning og et udsving i et tal, som man simpelt hen ikke kan være bekendt over for dem, der bliver så hårdt ramt af det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Problemet er jo, at gartnerierne ikke har set skyggen af de 75 mio. kr., hvoraf de skulle have de 10 mio. kr. ifølge ministeren.
Ikke en eneste krone er kommet til udbetaling.
Hvornår kommer de penge til gartnerierne?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Det er også, må jeg sige, meget bekymrende og meget ærgerligt, at det ikke har været muligt at få det her igennem EU-systemet.
Vi vidste det godt, da vi indgik aftalen; det var derfor, vi skrev det, vi gjorde – og som jeg allerede har citeret – at vi kunne få en udfordring med det.
Men jeg vil dog sige som en trøst, at tilskudsmidlerne jo ikke forsvinder fra puljen.
Der søges fortsat om størst muligt afløb i perioden 2015-2020.
Så pengene bliver stående, og det er altså den oprindelige ramme på 525 mio. kr.
Det bliver bare med 1 års forskydning, hvis de i øvrigt kan skaffe afløb for dem.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Såfremt gartnerierne overlever så længe.
Ministeren lover og lover, gør det også i dag, og der sker ingenting overhovedet.
Det ser vi med den her pulje på de 75 mio. kr., men det ser vi jo også i forbindelse med konverteringen fra kul til biomasse på de centrale kraft-varme-værker.
Det fører jo også til en stor ekstraregning for de danske gartnerier, og også her er gartnerierne blevet lovet at blive kompenseret for de øgede udgifter – og det er jo et tocifret millionbeløb, et sted mellem 60 og 100 mio. kr. om året.
Men også her kan vi se, at der intet sker, og vi oplever samtidig, at en række store byer er i gang med at omstille deres varmeproduktion.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvor de penge bliver af.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Nu har vi mig bekendt ikke fået den store konvertering til biomasse på de centrale kraft-varme-værker endnu, og det er en lidt anden problemstilling end den problemstilling, vi snakker om i dag, nemlig PSO.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at den kompensationsordning, som vi forhandlede igennem sammen i vækstaftalen, har jeg til hensigt skal gennemføres inden for det beløb på 525 mio. kr., som vi har.
Men selvfølgelig bliver jeg nødt til at tage hensyn til de statsstøtteregler, der er i EU, og som kommer i EU.
Det kan ikke være anderledes.
Sådan opererer alle danske regeringer, og sådan tror jeg egentlig også vi gør bedst i at operere, for ellers tror jeg for alvor, vi ville få problemer.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Ministeren siger, at han tror på gartneri i Danmark i fremtiden.
Jeg vil så afslutningsvis blot spørge til ministerens tro på gartnerierne i forhold til i hvilken størrelsesorden.
Mener ministeren, at der er plads til større gartneriproduktion i Danmark?
Bliver det på et lavere niveau end i dag?
Er det ministerens ønske, at de 6.000 arbejdspladser på Fyn, som der er inden for gartnerisektoren, fastholdes?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Det kan jeg svare hundrede procent ja til.
Jeg tror, at vi har en kæmpe mulighed her, fordi begge de to rammevilkår, både klimaforandringerne og de ændringer, vi står og diskuterer i dag, og som jeg tror vi er fælles om gerne at ville indføre – det ene har vi lidt større indflydelse på end det andet, eller det andet har vi større indflydelse på end det første, må jeg hellere sige – vil betyde, at der vil være et ganske stort potentiale for danske gartnerier.
Jeg håber da bestemt, at vi kommer op i den størrelsesorden, som spørgeren indikerer, og meget gerne større.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Jeg takker ministeren for, at ministeren skynder sig alt det, han kan, og har gang i en masse ting.
Og jeg skal så bare spørge: Hvad kan gartnerisektoren forvente at det resulterer i?
Altså, hvad kommer der af initiativer?
Nu nærmer vi os nytår, hvad kommer der i 2014?
Kan ministeren love, at så er kompensationsordningen på plads, at så er der nogle konkrete resultater af de drøftelser, der kommer efter analysen?
Altså, kan vi få noget mere konkret fra ministeren her afslutningsvis om det spørgsmål?
Men ministeren kunne jo give tilsagn om at få kigget på PSO-delen.
Det kunne man jo gøre rimelig hurtigt, bl.a. i en erkendelse af, at de udsving er alt for store, i forhold til hvad man kan kalkulere med i den enkelte virksomhed.
Så hvis ministeren havde viljen til det, kunne ministeren jo bebude i dag, at nu kigger vi på PSO-delen, og så indkalde ordførerne til en diskussion af det.
Jeg synes helt ærligt, at ministeren skubber tingene langt væk fra sig.
EU-problematikken kan vi forvente en løsning på i 2015, og vi ved sandelig ikke, hvornår en analyse er færdig.
Jeg synes, det ville være rigtig flot, hvis ministeren bare på det her punkt ville komme med et konkret tilsagn om, at der faktisk kommer handling.
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Så har jeg måske alligevel udtrykt mig uklart.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-11-27:
Kan ministeren garantere, at der ikke kommer flere ekstraregninger?
Og har ministeren tænkt sig at gennemregne hele energiaftalen, så vi ikke risikerer, at der kommer flere ekstraregninger til dansk erhvervsliv og til de danske energiforbrugere?
Martin Lidegaard (RV), 2013-11-27:
Ministeren kan i hvert fald garantere, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for fortsat at lave så gode fremskrivninger som muligt, og at vi er i gang med at gennemregne alle afgifts- og tilskudsmodellerne, men jeg kan ikke garantere, at fremskrivningerne fremover vil ramme et hundrede procent rigtigt.
Det eneste, man kan glæde sig over i den her sammenhæng, er jo, at når PSO'en stiger, er det, fordi elpriserne falder, og en af grundene til, at PSO'en er blevet højere, er, at det nordiske marked i øjeblikket er et af de billigste spotmarkeder for el i Europa.
Eva Kjer Hansen (V), 2013-11-27:
Jeg vil gøre endnu et ihærdigt forsøg på at få vristet nogle svar ud af ministeren.
Spørgsmålet er: Hvad er ministerens svar til de gartnerier, der oplever røde tal på bundlinjen på grund af den voldsomme stigning i PSO-afgiften?