runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2012-11-30:
Jeg synes, at man i internationale sammenhænge skal tale det sprog, man føler det er passende at tale ved den pågældende lejlighed.
Nu arbejder jeg selv internationalt, bl.a. i Europarådet, og i nogle sammenhænge er det fornuftigt at tale engelsk, i andre sammenhænge er det fornuftigt at tale dansk eller nordisk.
Det kommer helt an på situationen, og det er efter min opfattelse ikke noget, vi skal have bestemmelser om eller lovgive om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Jeg forstår det som et nej til at tale dansk i EU.
Det er jeg selvfølgelig ked af.
Mit andet spørgsmål går på sprogteknologi og en termbank.
Det er Sprognævnets anbefalinger, at vi afsætter nogle penge, så vi kan udvikle dansk som sprog i sprogteknologiske redskaber og ikke være henvist til Microsofts og IBM's lidet glorværdige indsats.
Der er også anbefalinger om en termbank, som oversættere kan bruge.
Mogens Jensen (S), 2012-11-30:
Vi har jo været med i de diskussioner, der tidligere har været her i Folketinget, bl.a. om en termbank, og vi har også anbefalet, at det blev undersøgt, hvilke muligheder der er, og hvad perspektiverne er i at etablere en termbank.
Det er jo blevet undersøgt, og man har også hørt alle de parter, som i så fald skulle være involveret i at bruge en termbank.
Der må man jo sige, at langt de fleste ikke mener, at det er et velegnet redskab.
De mener, at det tager for mange ressourcer, og at der vil være for meget bureaukrati forbundet med det, og de er ikke sikre på, at nytten vil være den helt store.
Det synes jeg så at man må tage til efterretning.
Det, vi fra socialdemokratisk side synes er vigtigt, og det er faktisk også det, Sprognævnet tidligere har påpeget, er det her med at følge udviklingen af sprogene på universiteterne.
Som kulturministeren nævnte, laver regeringen nu et uddannelsesregister, der gør, at vi præcist kan følge udviklingen i anvendelsen af sprog på de videregående uddannelser.
Der er jo ingen problemer med anvendelse af dansk på bacheloruddannelserne, men på de videregående uddannelser følger vi nu udviklingen i form af et slags årligt sprogbarometer.
Det er meget tilfredsstillende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak til hr. Vestager for den historiske redegørelse, som måske ikke har så meget at gøre med beslutningsforslaget, men som det alligevel var en glæde at høre.
Altså, jeg er en af dem, som begræder, at Saxo ikke skrev på dansk, og derfor var det også en stor glæde, at Søren Kierkegaard gjorde op med latinmoden og skrev på dansk.
Mit spørgsmål skal gå på Det Radikale Venstre sprogpolitik.
Det fremgik jo for nogle år siden, at man vil indføre engelsk som officielt sprog på linje med dansk.
Der vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, om ordføreren synes, det er en god idé, nu hvor han har talt så meget om kærlighed til fædrelandet og til sproget og historien, at vi indfører engelsk som officielt sprog på linje med dansk.
Jeg må indrømme, at jeg sætter stor pris på ordførerens oprigtighed, men jeg bliver også lidt forvirret.
For Det Radikale Venstres officielle linje er, så vidt jeg har forstået, at der skal være to officielle sprog: engelsk og dansk.
Og nu står ordføreren og siger, at det ikke er nogen god idé.
Jeg går ud fra, at kulturministeren på et eller andet tidspunkt får mulighed for at svare på det her, for hvad er De Radikales politik så?
Altså, jeg hælder jo til hr. Hans Vestagers version, nemlig at det ikke er nogen god idé, men De Radikale siger noget andet.
Så hvad er partiets holdning til det her?
Jeg håber da, hr. Vestager kan sætte sig igennem over for partiet.
Hvad er partiets holdning til dette?
Hans Vestager (RV), 2012-11-30:
Det er sådan for Det Radikale Venstre, at man har et landsmøde, og dette landsmøde træffer sine beslutninger.
Og af og til er det sådan, at de beslutninger, som landsmødet træffer, ikke svarer til den holdning, som folketingsgruppen har.
Jeg er kommet her med det mandat at sige, at vi ikke ønsker en dansk sproglov.
Med hensyn til om engelsk så skal gøres til et officielt sprog eller ej, vil jeg sige, at der hører jeg jo til dem, der på landsmødet, eller hvor man nu ellers spørger mig, har den mening, at engelsk ikke skal være noget officielt sprog.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-30:
Jeg har ikke noget spørgsmål.
Jeg vil bare gerne takke for den inspirerende tale, som jeg synes at ordføreren holdt.
Jeg synes, at det er dejligt, at der en gang imellem er med nogen med en stor viden, som stiller sig op og delagtiggør alle os andre i den.
Tak for det.
Hans Vestager (RV), 2012-11-30:
Jeg vil sige tak for hr. Joachim B. Olsens bemærkning.
Det er mit ønske at gøre banen så stor som mulig, og jeg ønsker at spille på banen.
Jeg har ikke noget ønske om noget snævert.
Vi skal have en stor bane, som vi kan spille på.
En af de ting, som jeg har problemer med i den måde, som nogle i øjeblikket bruger det danske sprog på, er, at de siger ærlig til hvert tredje ord, eller at alting er spændende.
Jeg kender politikere, derfra hvor jeg kommer, som synes, at det er spændende, der skal bruges flere penge, og det er også spændende, hver gang vi skal bruge færre penge.
Begge dele kan ikke være rigtigt.
Man kan også af og til høre mennesker, som bruger ordet virkelig, som om det skulle gøre talen mere betydningsfuld.
Det må være sådan, at et ord er et ord, og at man ikke sådan bruger fyldord.
Det er en lidt for avanceret måde at bande og misbruge sproget på.
Det er ikke nogen god idé at indføre engelsk som et officielt sprog på linje med dansk.
Man må forsøge sig frem med formuleringer og forslag, og så må debatten afgøre, hvad det er, man skal gøre.
Og jeg synes ikke, man skal have engelsk som et officielt sprog ved siden af dansk.
Jeg har dog hørt rygter om, at man nogle steder gør så meget ud af det danske, at når der kommer udlændinge hertil, er der kommuner, som føler, at de ikke må forelægge vejledninger på engelsk for de udlændinge, der skal have ordnet et eller andet, f.eks. udvekslingsstudenter.
Det synes jeg er upraktisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-30:
Jeg er her på vegne af SF selvfølgelig, men også på vegne af vores ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, som ikke kan være her i dag.
Vi er her jo i dag for at tale om forberedelse af en eventuel dansk sproglov.
Et næsten identisk forslag blev fremsat i 2006, hvorefter et fagligt udvalg, sprogudvalget, blev nedsat.
De vurderede efterfølgende, at der ikke er behov for en overordnet sproglov i Danmark.
SF er i dag fortsat enig i sprogudvalgets vurdering.
Det er vores opfattelse, at dette beslutningsforslag er en modreaktion på den stadig stigende globalisering og internationalt fokuserede udvikling, som vores samfund gennemgår.
Man frygter, at hvad udad vindes, skal indad tabes, eller omvendt.
Det mener vi ikke i SF.
Det er et faktum, at vi som verdensborgere i en globaliseret virkelighed er nødt til at orientere os ud over vores egne landegrænser, også hvad angår vores sprogbrug.
Det er ikke nogen nyhed, at beherskelse af fremmedsprog er en afgørende og uundværlig kompetence for enhver medarbejder i en hvilken som helst virksomhed.
Og det er vores påstand, at blot fordi man dygtiggør sig på engelsk, tysk eller kinesisk, glemmer man ikke, hvordan man taler sit modersmål.
Man bliver klogere på sig selv og sit ophav, når man konfronteres med og oplever ukendte kulturer.
SF mener ikke, at man har grund til at være bekymret for det danske sprog i kulturelt henseende.
Sproget er levende, udvikler sig og fornyr sig, og det spiller en bærende rolle i danskernes kreative frembringelser såsom musik, teater, film og litteratur.
Vi støtter også det danske sprog gennem støtte til f.eks. kunstnere, der udtrykker sig på dansk, og det danske sprog har allerede gode vilkår grundet den politik, vi fører.
Forslagets proklamerede formål er at sikre en sammenhængende dansk sprogkurs.
Det mener vi allerede sikres igennem igangværende initiativer, og nogen egentlig lovgivning vurderer vi ikke er nødvendig.
Forslagets opstillede principper, såsom bortfald af offentlige tilskud til tolkning af afviste flygtninge, bortfald af filmstøtte til andet end dansksprogede film, forkastelse af muligheden for at udbyde uddannelser på engelsk, mener vi ikke er hensigtsmæssige at gennemføre.
Spørgsmålet om det danske sprogs status varetages bedst på sektorniveau frem for gennem en overordnet sproglov. Når vi afviser det her beslutningsforslag, skal det ikke tolkes, som om vi er ligeglade med det danske sprogs tilstand, absolut ikke.
Vi mener bare ikke, at det at indføre en sproglov er den bedste måde at bevare og udvikle sproget på.
Regeringens store fokus på at arbejde for uddannelse vil indirekte og direkte bidrage til en fortsat udvikling af vores sprog, idet det jo allerede sker i uddannelsessystemet.
Korrekt sprogbrug er en selvfølgelig og naturlig del af landets uddannelser.
SF støtter ikke op om B 13, forslaget om forberedelse af en dansk sproglov.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Nu var det jo bl.a. Socialdemokraterne, der lukkede de 700.000 indvandrere ind, og ikke os, og det er derfor også Socialdemokraterne, der har ansvaret for det.
Nu handler den her debat ikke om fremmedsprog, osteklokke og internationalisering.
Sådan som jeg hører det, går regeringen ikke på to ben.
Den halter på begge ben.
Man vil ikke lave en fremmedsprogsstrategi, og nu vil man heller ikke være med til at lave en sproglov.
Mit konkrete spørgsmål går på EU.
Dansk Sprognævn anbefaler, at der gøres en særlig indsats for, at der bliver talt dansk i EU.
Nu har Socialdemokraterne jo statsministerposten, og statsministeren har det med at tale engelsk i Europa-Parlamentet, når hun er dernede.
Hvad er ordførerens holdning til, at Sprognævnet opfordrer til, at der bliver talt dansk dernede?
Og vil ordføreren gå hjem til sin gruppe og sige, at han synes, at der skal tales dansk, når man er i EU og i Europa-Parlamentet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak til ministeren for hans redegørelse.
Nu er det ikke kun Dansk Folkeparti, der er bekymret, også Dansk Sprognævn er bekymret.
Man har sagt efter at have været i foretræde i Kulturudvalget, at dansk sprog er inde på første trin af et sprogs dødsspiral, og det er f.eks., når der bliver undervist på engelsk på universiteterne.
Så det er ikke kun Dansk Folkeparti, der er bekymret, det er også Dansk Sprognævn.
Så ved vi fra vores nordiske lande, Island, Norge, Sverige og Finland, at der har man indført en sproglov.
Mit spørgsmål skal i første omgang være: Vil ministeren ikke tage kontakt til sine nordiske kolleger, kulturministrene deroppe, tage en snak med dem om, hvorfor de har ment, det var vigtigt at lave en sproglov, og så vende tilbage og tage en snak og en debat med de øvrige kulturordførere, og mig selvfølgelig, her i Folketinget eller i Kulturudvalget, så vi kan diskutere, hvorfor de nordiske lande har ment, det var så vigtigt, og hvorfor vi i Danmark ikke mener, det er så vigtigt.
Det vil jeg som udgangspunkt gerne have svar på, altså om ministeren synes, det kunne være en god idé, at vi lader os inspirere af udlandet.
Det ved jeg ministeren meget gerne vil, og det her er jo det nære udland.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-30:
Jeg har selvfølgelig også spurgt ind til mine kollegers erfaringer fra de nordiske lande og hørt om rationalet bag, at de i Finland, Sverige, Island og Norge har en egentlig sproglov.
Det viser sig, at det skyldes, at der er nogle helt andre problemstillinger i spil i de respektive lande.
I Finland har man to sprog, altså både svensk og finsk, og loven omhandler, hvordan man beskytter de to sprogs rolle i det finske samfund.
Det samme gælder Sverige, som også tager hensyn til andre typer sprog end det svenske, fordi der er minoritetssprog.
Jeg vil meget gerne lave et lille kort notat om, hvad rationalet er bag det, at man i de nordiske lande har ambitioner om at indføre en sprogpolitik, og oversende det til hr. Alex Ahrendtsen.
For hvert land viser det sig, at det er meget specifikke lokale problemstillinger, men jeg vil meget gerne oversende det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak for det.
Men jeg vil da se frem til at modtage det.
Så nævner ministeren undervisningssektoren, og at man der satser på dansk.
For det første: Hvorfor vil regeringen så oprette internationale linjer i kommunale folkeskoler, hvor der bliver undervist på engelsk?
For det andet: Ved ministeren, at der nu undervises på engelsk i mere end 20 pct. af alle uddannelser på universiteterne?
Og så har jeg ikke engang medtaget de uddannelser, hvor der både bliver undervist på dansk og på engelsk?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak til ordføreren for hans tale.
Jeg bemærker, at ordføreren opremser de tiltag, som VK-regeringen satte i søen, da den sad på regeringsmagten, og at ordføreren mener, at vi ikke behøver at gøre mere, fordi det allerede har hjulpet.
I 2007 var det 17 pct., og i 2011 er det 20 pct.
Mener ordføreren så virkelig, at VK-regeringens tiltag har været nok, når vi ser sådan en udvikling?
Det stritter jo i alle retninger.
Det bliver jeg altså nødt til at sige.
Man kan ikke på den ene side sige, at man vil styrke dansk sprog, og så på den anden side afvikle det i uddannelsessektoren.
Mit næste spørgsmål skal være: Mener ordføreren, at vi f.eks. skal have internationale skoler i kommunalt regi, hvor der undervises på engelsk, tysk og fransk og intet andet?
Mener ordføreren, at det er fint, at vi i dag har fire folkeskoler, hvor der bliver undervist på engelsk i naturfag, og at det er med til at styrke elevernes danske kompetencer?
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-11-30:
Nu synes jeg ikke, at det stritter.
Vi skal sørge for, at det danske sprog er noget, vi værner om.
Vi er et lille sprogområde, der er alt for få mennesker, der taler dansk, og derfor skal vi selvfølgelig også beskytte det.
Men vi skal ikke samtidig leve i en osteklokke, som er lidt det, jeg føler at ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Alex Ahrendtsen, lægger op til, og bare tale dansk, og så går det hele nok.
Det er altså ikke i ret mange andre lande, at man taler dansk, og hvis vi skal klare os i en globaliseret konkurrence og få genskabt noget af væksten, skal vi altså også have et større kendskab til fremmedsprog.
Så jeg er bl.a. stor tilhænger af internationale skoler.
Jeg synes, det er en god ting.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke samtidig skal styrke dansk i skolerne.
Det er jo noget af det, vi bl.a. har været med til at gennemføre under VK-regeringen og har været med til at følge.
Uffe Elbæk (RV), 2012-11-30:
Allerførst vil jeg sige, at ministeren overhovedet ikke er bekymret.
Som jeg også sagde i min indledende tale, har det danske sprog det ganske, ganske godt.
Det er, dels fordi regeringen selvfølgelig er optaget af det, dels fordi danskerne er optaget af det, så jeg har faktisk ikke nogen bekymring på området.
Der er selvfølgelig politiske holdningsforskelle mellem Dansk Folkeparti og regeringen på det her område.
Jeg oplever, vi har ét fælles område, og det er, at vi gerne vil sikre det danske sprog, men regeringen har også ambitioner om, at vores børn og unge har gode fremmedsprogskompetencer.
Så regeringen går på to ben: Den går på et stærkt dansksprogligt ben, og den går på et stærkt fremmedsprogligt ben.
Min erfaring er, at når man går på begge ben, går man faktisk ret godt, men hvis man kun går på ét ben, halter man. Derfor har jeg det sådan, at jeg synes, at Dansk Folkeparti har en haltende politik på det her område.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-11-30:
Derfor har jeg intet problem med, at der på uddannelsesområdet er linjer, hvor al undervisning foregå på engelsk, for det får vi kun endnu flere uddannede personer ud af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Tak til ordføreren.
Så man skal ikke altid fæste lid til, hvad britiske ambassadører siger.
Ordføreren siger, at der er en påvirkning af sproget, og det er jo rigtigt.
Men det er jo én ting, selvopgivelse er jo noget helt andet.
Så jeg vil gerne stille et helt konkret spørgsmål: Regeringen har planer om at indføre internationale linjer og skoler i kommunalt regi, altså folkeskoler, der er offentligt finansieret, og hvor der så kan undervises i engelsk, tysk eller fransk.
Vi hørte, at Liberal Alliance synes, det var helt fint, og også, at andre ordførere synes, det er helt fint.
Hvordan stiller Det Konservative Folkeparti sig i dette spørgsmål?
Lars Barfoed (KF), 2012-11-30:
Jamen f.eks. på Niels Brocks handelsskole er der jo allerede internationale linjer, hvor man underviser på engelsk, bortset fra danskundervisningen, som jo er på dansk.
Men det ser jeg ikke noget problem i at man gør.
Hvis der er behov for det på visse skoler, så tror jeg ikke, at det svækker det danske sprog på nogen måde.
Vi skal være opmærksomme på, at vi styrker det danske sprog, vi skal være opmærksomme på, at vi styrker dansk i undervisningen i skolerne, men om der er nogle klasser i Danmark, hvor forældrene af den ene eller den anden grund vælger at lade deres børn gå, og hvor der bliver undervist på engelsk, ser jeg i og for sig ikke noget problem i.
Jeg tror, vi skal passe på med at undervurdere det danske sprogs styrke og være så bange for, at der også nogle steder tales nogle andre sprog.
Vi skal vise en selvsikkerhed i forhold til vores eget sprog, og vi skal styrke vores sprog, men jeg synes ikke, at styrkelsen af sproget skal ske gennem at svække initiativer rundtomkring i samfundet, hvor der er brug for nogle nye tiltag.
Lad os da se, hvordan det går.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-30:
Det er jo problemet med Det Konservative Folkeparti, at man er god til at sige de rigtige ting og sige dem på en god måde, men når det så bliver helt konkret, så svigter man principperne.
Hr. Lars Barfoed kom også ind på virksomhederne, og at man har talt om, at man ikke skal undervurdere det danske sprogs styrke.
Det er jo ikke at undervurdere dansk sprogs styrke, når koncernsproget i Danmark bliver skiftet ud med engelsk.
Ser ordføreren ikke et problem i, at det sker, og at vi fra Folketingets side burde opfordre disse virksomheder til fortsat at have dansk som arbejdssprog?
Der er også rengøringspersonale.
Hvem siger, at de har gavn af at tale engelsk?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-30:
Det ser jeg ikke noget problem i.
Vi er sådan set meget glade for konkurrence, og jeg kan også forstå, at den internationale skole, jeg tror, den ligger ude i Hellerup, er meget efterspurgt, og at folk, der flytter hertil fra udlandet, bidrager til det danske samfund, endda bidrager positivt, er meget glade for sådan en skole.
Og hvis der er andre skoler, som mener, de kan tilbyde et bedre produkt, kan jeg ikke forestille mig, at vi skulle have noget problem med det.
Jeg vil så som forælder sige, at jeg da ikke selv ville sætte mine børn i en skole, hvor der kun blev undervist på tysk eller på fransk eller på dansk.
Sådan tror jeg mange forældre har det i det danske samfund, så derfor tror jeg ikke ret mange ville gøre det, og derfor vil min vurdering nok være, at det ikke vil blive særlig meget udbredt.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-30:
Nu ved jeg ikke, om rengøringspersonalet nødvendigvis skal tale engelsk med hinanden i de koncerner, men det må de pågældende koncerner jo selv afgøre.
Næ, hvis der er nogen, der svækker dansk kultur og det danske samfunds styrke, så er det Dansk Folkeparti, for Dansk Folkeparti er i den grad ude på rigoristisk at beskytte det danske sprog og den danske kultur på en sådan måde, at man værner os mod omverdenen og i sidste ende udelukker os fra omverdenen, og hvis der er noget, der har været Danmarks styrke gennem århundreder og har ført til, at vi har den velstand og den stærke kultur, vi har i Danmark i dag, så er det, fordi vi altid har været et åbent land, en søfartsnation og en handelsnation, har taget imod folk fra andre lande, lyttet til, hvad de sagde, taget imod de ideer, de havde, været et land, der har været i konstant udveksling med omverdenen.
Hvis man vil udelukke internationale koncerner, forhindre studerende i at modtage viden på udenlandske sprog, så svækker man Danmarks konkurrenceevne, man svækker vores velstand, og man svækker vores kultur.
Så når man i den grad underkender vores kulturs styrke ved at ville indføre en så altomfattende og rigoristisk lovgivning, der værner os mod omverdenen på en helt, helt urimelig måde, så svækker man den danske nations styrke i sidste ende, og det er Dansk Folkepartis problem, at man vil et, men det, man foreslår, ender med det modsatte.
Jamen jeg tror, at hr. Mogens Jensen har misforstået sagens sammenhæng lidt – eller ret meget, for der er jo ikke tale om, at vi med en kanon ville bestemme i alle detaljer, hvad der skulle undervises i i dansk eller for den sags skyld i historie.
Der var jo masser af plads til, at man ud over det, der skulle undervises i i de pågældende kanoner, kunne undervise i andre tekster.
Så den pågældende lærer kunne jo sagtens undervise i tekster fra »Pelle Erobreren«, selv om det ikke måtte stå i litteraturkanonen.
Men litteraturkanonen og for så vidt også historiekanonen var udtryk for, at man sagde, at der er visse fundamentale værker i dansk litteratur, som alle i Danmark bør få kendskab til gennem deres skolegang, for det skaber også et fællesskab omkring vores litteratur og dermed også vores kultur og vores sprog, og derfor skal der i hvert fald undervises i disse værker.
Der er ligeledes visse epoker i historien, som man skal have kendskab til i skolen.
Også det er en måde at skabe samling omkring bevidstheden om vores historie på.
Men det var jo kun en procentdel af undervisningen, der skulle dreje sig om de værker.
Mogens Jensen (S), 2012-11-30:
Jamen min pointe var sådan set, at Det Konservative Folkeparti på det her område måske bevæger sig lidt i retning af det, Dansk Folkeparti vil, nemlig at man sådan vil til at regulere ned i mindste detalje, hvad det er, der skal undervises i.
Og min pointe var sådan set bare, at en lærer jo lige så godt selv kan vælge et stykke dansk kvalitetstekst at undervise i end at få en forskrift fra en borgerlig regering om, hvad det er for tekster, eleverne skal læse.
Det er selvfølgelig en detalje i den her sammenhæng, men jeg synes alligevel, at ordføreren skulle have den.
Det vigtigste er jo, at vi styrker undervisningen i dansk, og der ved ordføreren, at det er et af de oplæg, regeringen har til den kommende folkeskolereform, og det tror jeg måske vil være den allervigtigste udvikling, som det danske sprog kan få her i de kommende år.
Lars Barfoed (KF), 2012-11-30:
Jo, men som sagt var der intet i den kanonbeslutning, vi traf, som forhindrede de pågældende lærere i i øvrigt også at undervise i en masse anden litteratur end det, der stod i den pågældende kanon.
Så er jeg glad for, at vi deler den opfattelse, som Det Konservative Folkeparti har stået for længe, nemlig at vi skal styrke undervisningen i dansk.
Nu går vi jo så i gang med forhandlinger om en folkeskolereform.
Det skal vi vel ikke tage hul på her i dag, men det gør vi så, og der er det da godt, hvis vi kan starte med det fælles udgangspunkt, at vi skal styrke undervisningen i dansk, for det er vigtigt.
Mogens Jensen (S), 2012-11-30:
Jeg deler meget den konservative ordførers opfattelse og hans beskrivelse af konsekvenserne af Dansk Folkepartis forslag.
Men det, der lige fik mig på banen, var, at ordføreren nævnte den tidligere regerings kanon som noget, der sådan i stor udstrækning fremmede og styrkede det danske sprog.
Og det der med en kanon er jo noget med, at man sidder centralt og beslutter, hvad der er rigtigt, og hvad det er for tekster, eleverne skal læse osv., frem for at den enkelte lærer på institutionen vælger en tekst.
Jeg vil bare spørge De Konservatives ordfører, hvad det er, der styrker dansk mere, ved at den lokale lærer måske vælger et uddrag af »Pelle Erobreren« til diskussion i klassen, i forhold til at hr. Lars Barfoeds regering måske ville tvinge eleverne til at læse et stykke af »Lykke-Per« af Henrik Pontoppidan.
Hvad er det, der lige præcis styrker det danske sprog, ved at man ovenfra tvinger eleverne til at læse noget bestemt?