runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Både før og under valgkampen har Dansk Folkeparti gentagne gange lovet, at lønnen til nogle af de lavestlønnede offentligt ansatte skulle hæves.
Derfor vil jeg jo gerne høre, om Dansk Folkeparti har tænkt sig at leve op til det valgløfte, om man har tænkt sig at garantere de mange, der er interesseret i det her spørgsmål, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til en kvalitetsreform og ikke vil love at bære en finanslov igennem, medmindre der kommer en pulje, så der bliver penge til et markant lønløft til de lavestlønnede offentligt ansatte .
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Jeg synes, at ordføreren glemte at svare på mit spørgsmål, for det er jo ikke de offentligt ansattes skyld, at regeringen har bebyrdet dem med stribevis af bureaukratiserende regler.
Det, jeg spørger om, er: Vil regeringen lave det forberedende arbejde, at man sætter sig ned og undersøger, hvor det er, man i alle de love, der er vedtaget i de sidste 6 år, virkelig har bureaukratiseret på de forskellige områder?
Det drejer sig om børnehaveområdet, skoleområdet, jobcenterområdet, ældreområdet, hvor man har lavet regler og minuttyranni og stive kontrolsystemer, som gør, at rigtig mange offentligt ansatte bruger fantastisk meget tid på at udfylde skemaer for at leve op til formelle krav - krav, der kræver papirarbejde.
For hvis vi skal hurtigt i gang, så er det også vigtigt - og det forstår jeg er helt afgørende for regeringen - at regeringen bidrager med det sådan grundlæggende arbejde.
Derfor er mit spørgsmål: Vil regeringen lave alle eksemplerne på, hvor regeringen i 6 år har fremmet bureaukrati?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jamen man skal jo se den her afbureaukratiseringsreform og hele det her arbejde som et udtryk for, at vi godt er klar over, at der er mange ting, der kan gøres endnu bedre.
Vi er også godt klar over, at der er nogle ting, noget arbejde, der kunne tilrettelægges anderledes, der er arbejdsgange, der kunne laves om, der er skemaer og rapporter, som måske er unødvendige.
Så lad os dog spørge de offentligt ansatte, spørge dem, der har fingrene i det til daglig.
Hvis vi tager sådan noget som de pædagogiske læreplaner, som hr. Villy Søvndal sådan lige flygtigt var inde på, så vil jeg sige, at jeg synes, at en væsentlig ting at gøre, når man snakker pædagogiske læreplaner, er at diskutere med sig selv: Er det en bureaukratisk foranstaltning, eller er det en foranstaltning, der er til gavn for børnene?
Ja, jeg ser det som en foranstaltning, der er til gavn for børnene, fordi den faktisk er med til at bryde den negative sociale arv, og det er en meget vigtig ting for en liberal at give lige muligheder til alle.
Så man kan jo anskue tingene på forskellige måder, men jeg er ikke i tvivl om, at der sidder mange offentligt ansatte med gode ideer, gode råd, til os om, hvordan vi kan afbureaukratisere og gøre arbejdsgangene lettere i den offentlige sektor, så den bliver endnu bedre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Der er ikke nogen af os, der kan bevæge os ud og tale med journalister, uden at vi bliver spurgt: Jamen ønsker I at samarbejde?
Er I interesserede i det brede samarbejde?
Hvad er jeres holdning?
Derfor skal vi nok definere det lidt klarere.
Der er én måde, man kan kalde for samarbejde.
Det er, hvis man har en aftale med nogle partier, klarer aftalen fuldstændigt af for så derefter at indkalde andre partier og spørge: Har I lyst til at være med i denne aftale?
Et godt eksempel på det er, dengang man vedtog skatteaftalen.
Den måde kan man ikke samarbejde på.
Den gode måde at gøre det på er at indkalde partierne, spørge, hvad de ønsker, og anerkende, at også de partier, der ikke lige har peget på statsministeren som statsminister, skal have mulighed for at få konkret indflydelse.
Det er den gode måde at samarbejde på.
Når vi i øjeblikket bliver spurgt alle mulige steder, om vi ønsker at samarbejde, så kan jeg kun sige meget, meget tydeligt: Socialdemokraterne ønsker at tage ansvar, vi ønsker at samarbejde.
Men det giver jo kun mening, hvis det rent faktisk anerkendes fra flertallets side, at man også er nødt til at anerkende mindretallets synspunkter.
Det vil sige: For os er det meget enkelt.
Når vi går ud af et forhandlingslokale, så skal det simpelt hen kunne ses, at vi har været der, ellers er der ligesom ikke nogen grund til, at vi indgår en aftale.
Vi vil ikke anlægge alle mulige strategiske betragtninger.
Det, der afgør, om vi er med i en forhandling eller med i en aftale, er udelukkende, om man kan se, at der er gennemført socialdemokratiske mærkesager.
Det er faktisk ikke for at drille, det er for at skabe et fundament for, at vi efter åbningstalen i dag efter valget kan sige: Nu er der mulighed for at komme videre med nogle dagsordener, vi også synes er vigtige.
Selv om statsministeren siger, at det er unødig polemisk og meget krigerisk at gå ind og have den her diskussion, så vil jeg sige, at jeg faktisk er lidt skuffet over, at Venstre og Konservative - og for den sags skyld også Dansk Folkeparti, men særlig Venstre og Konservative - ikke ønsker at støtte en tekst, som udelukkende er baseret på deres eget regeringsgrundlag.
Det er jo ikke sådan, at kvalitetsreformen eller det, at vi skal i gang med arbejdet i forbindelse med kvalitetsreformen, ikke står beskrevet; det gør det faktisk.
Derfor må jeg sige, at jeg stadig væk ikke forstår, at Venstre har valgt at være imod et forslag til vedtagelse, som lægger op til dette brede samarbejde.
Jeg kan kun sige, at jeg opfordrer Venstre og De Konservative og også Dansk Folkeparti til at skifte holdning, for jeg vil nødig gå fra åbningsdebatten i dag og skulle konkludere, at 48 timer efter, at man har slået sig op på store overskrifter om samarbejde, løber man faktisk fra det, fordi man ikke er indstillet på at stemme for indholdet af fem pinde, som er en direkte afskrift af regeringens eget regeringsgrundlag.
Det er faktisk lidt skuffende.
Peter Christensen (V), 2007-11-29:
I første runde af debatten kunne jeg forstå på fru Thorning-Schmidt, at der var en bekymring for økonomien; man mente, at der skulle bremses op.
Så forstod jeg - og det er det, jeg gerne vil spørge lidt ind til - at det kunne man så enten gøre ved at lade skatten stige eller på anden vis.
Og det er det, jeg egentlig gerne vil høre lidt mere om.
Man vil gerne lade skatten stige - det har jeg forstået - men hvis det skal foregå på anden vis, kunne fru Thorning-Schmidt uddybe det lidt?
Hvad kunne der være af andre overvejelser, som Socialdemokratiet går med for at bremse økonomien op?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg talte i min ordførertale om den økonomiske ansvarlighed, og på det tidspunkt kunne jeg ikke sige så meget om det, men vi har jo Det Økonomiske Råd, som netop i dag udtrykker utrolig stor bekymring over lempelser af finanspolitikken i Danmark, for de ser det sådan - som mange har peget på tidligere - at i en økonomi, der kører så stærkt, som den danske økonomi gør i øjeblikket, og hvor beskæftigelsen er så høj, kan det være ganske farligt at have en ekspansiv finanspolitik.
Derfor peger Det Økonomiske Råd rent faktisk på, at netop den skattelettelse på 10 mia. kr., som man netop er blevet enig om, kan være gift for økonomien.
Så derfor har min opfordring til regeringen været, at man skulle tænke sig om igen.
Er det virkelig tidspunktet i en højspændt økonomisk situation at pumpe 10 mia. kr. ud i skattelettelser?
Og mit eneste tilbud var, at hvis man gerne vil stramme op, så vil man også dér finde en dybt ansvarlig opposition, for vi vil gerne hjælpe regeringen, hvis det er det, man har brug for.
Peter Christensen (V), 2007-11-29:
Mit spørgsmål er sådan set: Når nu fru Thorning-Schmidt er så optaget af konjunktursituationen og kan konstatere, at der er et flertal, som ikke ønsker at lade skatten på arbejde stige, er det så ansvarligt at ville gennemføre forslaget om at pumpe 5 mia. kr. ud til løn?
Hvordan hænger det egentlig sammen med den bekymring, som fru Thorning-Schmidt udtrykker i forhold til konjunktursituationen?
Jeg har forstået, at fru Thorning-Schmidt vil sætte skatten op, men man må jo også nogle gange forholde sig til, hvad flertallet herinde vil, og der er ikke et flertal for det synspunkt.
Er det så ikke uansvarligt bare at køre videre, som om intet er hændt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Vi kører jo ikke videre, som om intet er hændt, vi anerkender, at der er et flertal for at sænke skatten.
Socialdemokraterne ønsker ikke at hæve skatten i Danmark - det har jeg også sagt mange gange - men vi advarer imod den skattelettelse, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget.
Og vi er ikke alene
desværre er vi ikke alene - for Det Økonomiske Råd udtrykker faktisk også en meget stor bekymring.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det ikke også bekymrer regeringen.
Jeg forstår ikke, at man ikke sidder og er bare en lille smule nervøs for, at det her vil få dansk økonomi til at tippe.
Jeg håber selvfølgelig, at jeg får uret, men jeg synes også, det er min opgave at advare og også at tilbyde, at vi gerne vil hjælpe, hvis der er brug for en opstramning.
Så spørger ordføreren: Jamen vil det så ikke være en god idé, at I dæmper ambitionerne for den offentlige sektor?
Vil det være en god idé, hvis I dæmper det, så der ikke skal være så meget velfærd og så gode forhold for de offentligt ansatte?
Nej, vi er faktisk valgt på en dagsorden, der handler om det modsatte.
Vi er valgt på en dagsorden, der handler om, at vi netop gerne vil prioritere velfærden på bekostning af flere skattelettelser.
Og det bliver ikke sidste gang, jeg taler om det.
Tina Nedergaard (V), 2007-11-29:
[Udfald af lyd ]
… valgkampen bliver hele tiden gentaget.
Der er jo ikke tale om en ren skattelettelse på 10 mia. kr.; der er tale om en skatteomlægning plus en nettoeffekt af, at man følger den lovgivning, som er vedtaget her i Folketinget - i øvrigt under en socialdemokratisk ledet regering.
Og det synes jeg lige man skal tage i betragtning.
Når fru Helle Thorning-Schmidt kritiserer os for at føre en ekspansiv finanspolitik, må vi jo erkende, at det gør vi rent faktisk, for i 2007 brugte vi 37 mia. kr. mere på den offentlige velfærd, end den tidligere regering gjorde.
Vi lægger også op til, at vi i 2008 vil bruge yderligere 8 mia. kr. på den offentlige velfærd.
Det står vi gerne ved; det har vi råd til i det danske samfund, og det er der plads til i det danske samfund.
Det, der interesserer mig, er, at fru Helle Thorning-Schmidt peger på, at der også er andre områder, hvor man kan stramme op - altså at man ikke bare skal fjerne skattelettelsen, men at der også er andre områder, hvor man kan stramme op.
Der vil jeg gerne for det første spørge, hvad det er for nogle konkrete områder, og for det andet vil jeg gerne spørge, hvordan Socialdemokraterne egentlig agter at finansiere de 5 mia. kr., man har stillet de offentligt ansatte i udsigt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Der er sådan set ikke noget galt med at bruge penge på velfærd, og selvfølgelig har regeringen brugt penge på velfærd.
De har ikke brugt så mange, som vi gerne ville have brugt, men det, der er galt, er, at man bilder danskerne ind, at vi kan få lige præcis den velfærd, vi gerne vil have, samtidig med at man kan blive ved med at give skattelettelser.
Det kan man nemlig ikke.
Med hensyn til finansieringen af de 5 mia. kr. vil jeg sige, at der jo er finansiering i kvalitetsreformen.
Det er klart, at det må vi gå ind og diskutere, men det er også lige så klart, at regeringen har ringere mulighed for - og det er sådan set bare det, jeg beder om at man erkender - at give et lønløft til de offentligt ansatte, når man samtidig har givet en skattelettelse.
Det vil sige, at man har valgt, at skattelettelsen er vigtigere end lønløftet til de offentligt ansatte, og det er mit eneste ærinde.
Med hensyn til hvordan vi yderligere kunne stramme op - for det spørger fru Tina Nedergaard også om -
vil jeg sige, at vi jo tidligere har foreslået, at vi måske kunne annullere den suspension, vi har af SP-ordningen.
Det er også en måde at stramme op på.
Det er sådan set ikke noget, vi foreslår, vi tilbyder bare regeringen som den ansvarlige opposition vi er - at hvis der er behov for at stramme op, skal de komme til os, for der vil vi faktisk gerne hjælpe.
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Vi skal have kigget hele området igennem, og det synes jeg vi skal gøre åbent og fordomsfrit.
Det vil jeg også gerne invitere SF med til, og det tror jeg i øvrigt også gerne, at SF og hr. Villy Søvndal vil være med til.
Så lad os få gang i det, lad os gøre, som man har gjort på jobcentrene, hvor man har spurgt dem, der arbejder på jobcentrene, om der er nogle arbejdsgange, nogle ting, der kan ændres.
Og så lad os få forslagene.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Det, jeg vil sige, er også til kvalitetsreformen og afbureaukratiseringsdelen.
Jeg tænker på, om det ikke vil være godt sådan at få et grundmateriale fra regeringen, hvor den kigger sig selv efter i sømmene.
Hvis man gennemser de lovforslag, regeringen har foreslået fremmet gennem de sidste 6 år, så vil man kunne finde ufattelig mange eksempler på bureaukratiserende tiltag i regeringens lovgivning.
Jeg vil spørge: Vil regeringen lave det lovforberedende arbejde, hvad angår det arbejde, der skal foregå omkring afbureaukratiseringsdelen i kvalitetsreformen, ved at sende partierne et udpluk af, hvor mange bureaukratiserende tiltag den her regering har foretaget de sidste 6 år, som et grundmateriale?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jo, men hr. Simon Emil Ammitzbøll kender jo proceduren her i Folketinget.
Det er helt normal kutyme, at man selvfølgelig indkalder sin forligspartner som det første.
Sådan har det altid været, og sådan vil det altid vedblive med at være i Folketinget.
Men det ændrer jo ikke ved, at der er blevet sagt, både før valget og efter valget, at vi gerne vil se på forholdene for de afviste asylansøgere.
Der er allerede blevet gjort rigtig mange ting med hensyn til uddannelse, og at man kan blive klar til at rejse hjem og sådan nogle ting.
Så det er jo det spor, som der vil blive fortsat ud ad.
Men der er altså ikke noget underligt i, at man først indkalder sin forligspartner.
Astrid Krag (SF), 2007-11-29:
Er der hul igennem
Jeg vil bare starte med at sige, at jeg synes, det har været fornøjeligt at se, hvordan statsministeren bl.a. danser uden om et forslag, som ellers stort set er copy-pastet fra regeringsgrundlaget.
Men det, jeg egentlig vil spørge fru Inger Støjberg om, er om det her fokus, som regeringen har sat på afbureaukratiseringen, og det er jeg utrolig glad for.
Det, jeg bare vil spørge om, er: Hvorfor skulle det gå den anden vej nu, når vi kan se, at der i de år, regeringen har siddet hidtil, er blevet mere bureaukrati, er blevet mere kontrol, at der er blevet flere regler, f.eks. inden for ældreplejen, hvor jeg selv har arbejdet?
Det kan vi se på tallene fra FOA.
Jeg mener, at deres sidste undersøgelse viste, at der jo er blevet tilført fem gange flere midler til bureaukrati og kontrol, end der egentlig er blevet til de varme hænder, der mangler ude hos de ældre.
Det er også det, jeg kan høre fra mine tidligere kolleger, der har arbejdet mange år i hjemmeplejen, at det simpelt hen går den forkerte vej, hvad det angår.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om hun kan forstå, at de tvivler - og med dem jeg og andre - og om der faktisk også er indhold bag de her flotte ord om afbureaukratisering fra regeringens side.
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Først og fremmest vil jeg gerne byde fru Astrid Krag hjertelig velkommen til Folketinget.
Jeg synes egentlig, det er værd at tage fat i hele spørgsmålet vedrørende beskæftigelsesområdet, hvor man jo netop har spurgt de ansatte i jobcentrene om, om der var nogle steder, hvor man kunne lette arbejdsgangen, om der var nogle ting, man simpelt hen kunne afbureaukratisere, og der er kommet omkring 100 små og store forslag mellem hinanden, som nu skal kigges igennem.
Det er jo den vej, vi gerne vil fortsætte ud ad, og det er også derfor, at vi har sat hele den her afbureaukratiseringsproces i gang, og det håber jeg jo at der er mange af Folketingets partier der vil bidrage til.
Astrid Krag (SF), 2007-11-29:
Jamen det er jeg jo da så utrolig glad for at høre, for jeg vil lige spørge igen: Forstår du den tvivl, man har ude i hjemmeplejen, med hensyn til hvor alvorligt man nu kan mene det fra regeringens side, at man pludselig vil til at have færre regler og mindre kontrol, mindre bureaukrati, når det, al den tid regeringen hidtil har haft magten, er gået stærkt den forkerte vej; forstår du den tvivl? Så vil jeg spørge dig om, hvilke regler man kunne forestille sig kunne fjernes.
Og jeg er glad for at høre, at man vil inddrage medarbejderne, for jeg mener også, det er dem, der ved, hvor skoen trykker.
Men har du nogen bud på, hvilke regler man kunne forestille sig man ville slække på?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Det er jo klart, at al begyndelse er svær, også når man skal afbureaukratisere!
Men jeg synes jo egentlig, man må sige, at regeringen har været inde i en meget lang proces med hensyn til at afbureaukratisere; det har tidligere regeringer også været.
Men det viser egentlig bare, hvor svær en opgave det er.
Det kunne sagtens være, at der er ansatte i ældreplejen, der har en tvivl om, om man kan afbureaukratisere, men jeg har nu ikke så meget tvivl om det.
Og jeg har netop ikke så stor tvivl om det, fordi vi netop spørger de ansatte, fordi vi netop vægter de ansattes ord meget højt, og det er jo også derfor, vi har vægtet de ansattes ord meget højt på jobcentrene, og der har vi jo netop fået de førnævnte omkring 100 forslag ind, store og små imellem hinanden.
Så jeg ser meget frem til den proces, og jeg ser også meget frem til, at FOA's medlemmer og mange andre offentligt ansatte vil bidrage til den her proces, som jeg tror bliver positiv.
Mette Gjerskov (S), 2007-11-29:
Grunden til, at jeg har bedt om ordet nu, er, at jeg simpelt hen går og undrer mig over, hvad det egentlig er, de render rundt og laver henne i Venstre, for vi har et forslag til vedtagelse her, som bl.a. handler om klima, og Venstres ordfører siger, at det kan man ikke stemme for.
Men er Venstre da ikke selv interesseret i at få etableret den klimapulje på 100 mio. kr. næste år stigende til 800 mio. kr. i 2012, som Venstre selv har været med til at foreslå i regeringsgrundlaget?
Hvorfor kan Venstre ikke stemme for det?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jeg synes egentlig, at fru Mette Gjerskov skulle anskue det fra en lidt anden vinkel.
Dagens debat har i høj grad omhandlet kvalitetsreformen; vi har diskuteret afbureaukratisering, vi har diskuteret jobplaner, arbejdsmiljø og mange andre ting, som netop er indeholdt i kvalitetsreformen.
Derfor er det også fint og flot, hvis vi kan afslutte dagen med at sige, at kvalitetsreformen er en af de allerførste meget store opgaver, som det nye Folketing skal i gang med, og derfor kan vi støtte hr. Kristian Thulesen Dahls forslag til vedtagelse.
Det er jo en meget vigtig opgave, og det er en af dem, der står allerførst for, den har fyldt meget i debatten, og så synes jeg egentlig, det er en helt naturlig afrunding på dagen.
Mette Gjerskov (S), 2007-11-29:
Jeg blev ikke meget klogere på, hvad det er, de går og laver henne i Venstre.
Klimaet er et meget, meget vigtigt område; den her regering har oven i købet fået sin egen klimaminister.
Nu er jeg meget optaget af, at det ikke bare bliver en minister, som skal ud at rejse i hele verden, men en minister, som også er optaget af at sikre vedvarende energi og alle de her ting i Danmark.
Derfor spørger jeg til klimaelementerne i regeringsgrundlaget, og det synes jeg er meget naturligt.
Er Venstres ordfører ikke interesseret i at sikre klodens fremtid?
Er Venstres ordfører ikke interesseret i, at vi får et højere niveau for vedvarende energi, at vi får flere vindmøller, at vi undgår den høje CO2-udledningen?
Er Venstres ordfører fuldstændig optaget af kvalitetsreformen, så Venstre slet ikke kan tænke længere end sin egen lille kvalitetsreform og ikke tænke på hele kloden, tænke på klimaet?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Jeg vil gerne sige, at for det første betragter jeg nu ikke kvalitetsreformen som en lille reform, men som en meget stor reform.
Men selvfølgelig er klimaet et meget vigtigt element; klimaet er blevet sat meget højt på dagsordenen, og det kan man først og fremmest se, fordi vi simpelt hen har fået en klimaminister og vi skal have de store klimaforhandlinger her til Danmark i år 2009, alle verdens øjne vil være rettet mod Danmark, og det er selvfølgelig, fordi klimaet er højt på dagsordenen.
Vi har set et stort fremskridt fra dansk side: Andelen af vedvarende energi er gået fra 11 til 15 pct.
Vi har sagt, at vi gerne vil have flere havvindmølleparker.
Der er mange konkrete forslag på klimaområdet, men i dag har diskussionen bare handlet meget om kvalitetsreformen, og derfor er det også en fin afslutning på dagen, at vi nu vedtager det forslag til vedtagelse, som hr. Kristian Thulesen Dahl har fremsat.
Tina Nedergaard (V), 2007-11-29:
Nu er det jo ikke det eneste, vismændene er bekymret over, de er også bekymret over lønstigningerne generelt i det danske samfund af hensyn til vores konkurrenceevne.
Men det kan man jo tage en drøftelse af senere hen.
Det, jeg lige vil komme ind på, er diskussionen om det brede samarbejde.
Nu var jeg selv uddannelsesordfører forud for valgkampen, og her ville vi jo gerne drøfte kvalitetsreform - også med Socialdemokraterne - på daværende tidspunkt.
Vi lagde op til et bredt samarbejde, vi lagde op til, at den daværende finansminister, hr. Thor Pedersen, kunne åbne forhandlingerne bl.a. med deltagelse af Det Radikale Venstre.
Det respekterede vi fra regeringspartiernes side, sådan må det
nødvendigvis være, men så synes jeg bare, det er forunderligt, at Socialdemokraterne i dag ikke vil anerkende, at ved enhver form for politik, vi fører på forligsområder, hvor vi bl.a. har forlig med Dansk Folkeparti, agter vi også at starte forhandlingerne med de forligspartier, der er med.
Nøjagtig ligesom vi respekterede Socialdemokraterne forud for valget, agter vi også at respektere de forlig, vi har efter valget, uanset hvem disse forlig end måtte være med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg er ikke rigtig sikker på, hvad det er, fru Tina Nedergaard henviser til.
En af de ting, vi har kritiseret ved kvalitetsreformen, er for det første, at den skaber mere bureaukrati i et samfund, der i forvejen er bebyrdet med bureaukrati.
Et andet problem er, at den slet ikke beskæftiger sig med folkeskolen.
Skolen er slet ikke nævnt i kvalitetsreformen.
De forhold, der gælder for vores folkeskole, er slet ikke nævnt i kvalitetsreformen.
Så hvis man vil være med til at løfte folkeskolen i den forbindelse, skal man da være velkommen.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-29:
Her i valgkampen er der mange, der har øvet sig i det her med kovendinger, altså at man skifter mening.
Der vil jeg godt komplimentere fru Helle Thorning-Schmidt, for man kan virkelig mærke at fru Helle Thorning-Schmidt har øvet sig under valgkampen.
I fru Helle Thorning-Schmidt første indlæg fik vi at vide, at der ikke var råd til regeringens skattelettelser.
De skattelettelser måtte afvises.
Kort tid efter kan jeg se, at fru Helle Thorning-Schmidt her er medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, hvor der står, at man skal nedsætte skatten på arbejde markant.
Og minsandten om fru Helle Thorning-Schmidt ikke lige for et øjeblik siden igen stod og sagde, at der ikke var plads til skattelettelser.
Jeg synes, det er formidabelt hurtigt, fru Helle Thorning-Schmidt kan lave de her kovendinger - det vil jeg godt komplimentere hende for - men kunne vi ikke få et klart svar, og jeg vil godt give lejlighed til, at fru Helle Thorning-Schmidt kan forklare sig: Går Socialdemokratiet ind for skattelettelser på arbejde, eller går Socialdemokratiet ikke ind for skattelettelser på arbejde?
Det må vi kunne få et klart svar på.