runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Tak for tilkendegivelsen.
Ministeren nævnte, at vi kunne lave en høring om det her som forberedende arbejde til et sprogteknologisk udvalg.
Hvordan forholder hr. Søren Søndergaard sig til det forslag?
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg er med på, at det kan give nogle udfordringer i nogle kommuner, der ofte vil have en større interesse i, at hastigheden sættes ned lige præcis hos dem, og så kan den være højere i nabokommunen.
Men kunne det her forslag sammen med andre ting ikke være med til at gøre, at man i anlæggelsen af vejene i tide tog tilstrækkeligt hensyn til ikke kun, som hr. Rasmus Prehn nævner, familiefaren, der gerne vil hurtigere hjem, men til de tusindvis af mennesker, som er tvunget til at leve i et støjhelvede?
Altså, det er jo ulemper, der skal vejes op mod hinanden.
Men kunne man ikke planlægge de her veje?
Vi har jo set det i omegnen af København, hvor tusindvis af mennesker dagligt er plaget af støj.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-04-28:
Med det her beslutningsforslag ønsker Dansk Folkeparti at pålægge regeringen at nedsætte et sprogteknologisk udvalg.
Udvalget skal udarbejde en strategi for at styrke dansk sprogteknologi og sikre det danske sprog på det digitale område, som det hedder i forslaget.
Forslagets bemærkninger skitserer en hel række opgaver, som et eventuelt sprogteknologisk udvalg skal berøre.
Udvalget skal bl.a. undersøge, hvordan staten kan støtte udviklingen af dansk sprogteknologi, muligheden for at udbyde uddannelse i sprogteknologi, og hvordan en sprogteknologisk infrastruktur kan udvikles og understøttes.
Vi kan på mange måder bakke op om de tanker, der ligger bag det her beslutningsforslag.
Den artikel fra Nyt fra Sprognævnet, som der henvises til i bemærkningerne til beslutningsforslaget, fortæller på en god måde om mange af de potentialer, der er i sprogteknologi, og derfor er der brug for at diskutere, og gerne i dialog med Sprognævnet, hvilke muligheder der er for at styrke dansk sprogteknologi og dermed jo også styrke sådan nogle teknologier som automatisk oversættelse, hjælpemidler til læsesvage, intelligent søgning, talesyntese og talegenkendelse på det danske sprog.
Som et lille sprogland må vi erkende, at der er en udfordring forbundet med at få udviklet sprogteknologiske løsninger og produkter af høj kvalitet på almindelige markedsvilkår, og den situation fortjener opmærksomhed, også fordi sprogteknologien i dag anvendes i rigtig mange forskelligartede velfærdsteknologier.
I forhold til det konkrete beslutningsforslag vil forslagsstillerne finansiere det sprogteknologiske udvalgs arbejde ved at afsætte midler på finansloven for 2017.
Fra Socialdemokraterne side vil vi ikke binde os til bevillinger på finansloven på nuværende tidspunkt, dels fordi vi jo ikke kan være sikre på, hvor pengene så vil blive taget fra, og om der igen vil være svage grupper, der skal holde for, dels fordi der er mange forskellige behov at dække på kulturområdet efter de kulturnedskæringer, som er blevet foretaget under den her regering. Så Socialdemokraterne indgår gerne i en diskussion om dansk sprogteknologi, og hvordan vi fra politisk hold eventuelt kan bidrage til at styrke den.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Tak til hr. Daniel Toft Jakobsen.
Kulturministeren foreslog jo, at Kulturudvalget kunne foranstalte en høring.
Og ministeren foreslog også, at vi så kunne arbejde hen imod at få nedsat et udvalg.
Kunne ordføreren fortælle, om han bakker ministeren op i de ønsker?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-04-28:
Jeg synes, at forslaget om en høring lyder som en god idé.
Som sagt er det et vigtigt område, hvor der er et potentiale, og hvor der er brug for en diskussion om, hvordan vi kan styrke det her område.
Så jeg synes, at forslaget om en høring lyder udmærket.
Jeg kan bestemt heller ikke udelukke, at det kan være en god idé at nedsætte et udvalg, der skal lave et eller andet stykke arbejde og komme med nogle forslag.
Men det vil komme an på, hvordan det bliver sammensat sådan helt konkret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Sådan et sprogteknologisk udvalg skal selvfølgelig bestå af sagkyndige; det skal ikke bestå af politikere.
Og der skal vi selvfølgelig tale med bl.a. Dansk Sprognævn og andre sprogkyndige for at høre, hvordan man kunne sammensætte sådan et udvalg.
Men sådan som jeg forstår ordføreren, er man også villig til at bakke det arbejde op.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-04-28:
Jamen som jeg også prøvede at sige i min ordførertale, er vi villige til at drøfte de her ting.
Vi vil bare godt have det i en måske mere samlet drøftelse, fordi der også er andre behov på kulturområdet, og fordi det også for os betyder noget, hvor man tager pengene fra.
Derfor vil vi godt have det ind i sådan en mere helhedsorienteret diskussion i stedet for bare lige uden videre at stemme ja til sådan et enkeltstående beslutningsforslag.
Britt Bager (V), 2016-04-28:
Tak for det.
På linje med ministerens tilkendegivelse mener vi i Venstre, at det her er et interessant forslag, både fordi sprogteknologien allerede fylder meget i danskernes dagligdag, men i lige så høj grad på grund af de fremtidige udviklingsmuligheder inden for teknologien.
Sprogteknologi eksisterer i dag i både undervisning, oversættelse, hjælpemidler til læsesvage og meget andet.
Og som det allerede er blevet nævnt, har vi i de seneste år oplevet en enorm udvikling og efterspørgsel inden for dette felt.
Og på den baggrund baggrund kan jeg sagtens følge forslagsstillernes motivation for at sætte fokus på sprogteknologien.
Det er nemlig et rigtig vigtigt arbejde.
I forhold til det her beslutningsforslags konkrete indhold bakker Venstre grundlæggende op om de kritikpunkter, som ministeren fremførte før frokostpausen.
Derudover støtter vi især op om ministerens forslag til, hvordan man kan fokusere på et sprogteknologisk udvalgsarbejde, og vi bakker også op om den høring, som ministeren nævnte.
Forslagene til det arbejde giver set fra Venstres synspunkt rigtig god mening, og vi vil selvfølgelig bidrage konstruktivt til diskussionen i selve udvalgsbehandlingen.
Så grundlæggende bakker Venstre op om at sætte fokus på sprogteknologien, men vi stemmer samlet set ikke for forslagets indhold.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Den digitale udvikling stiller os alle sammen over for store udfordringer, og det gælder også i forhold til bevarelsen af det danske sprog.
Hvis vi bare lader stå til, vil vi opleve, at der kommer et større og større gab mellem anvendelsen af ny teknologi og anvendelsen af det danske sprog i forbindelse med den nye teknologi.
Det vil uundgåeligt skabe et større skel i det danske samfund.
Dertil kommer så de muligheder, som vi vil gå glip af, f.eks. at bruge teleteknologien til at hjælpe blinde og svagtseende, ordblinde og fremmedsprogede; at bruge taleteknologien til en øget anvendelse af robotter i det, der er blevet kaldt den fjerde industrielle revolution; eller at bruge taleteknologien til at forebygge arbejdsskader som følge af ensidigt gentaget arbejde.
Musearmen kan måske ligefrem blive sendt på Arbejdermuseet.
Derfor er vi også enige med forslagsstillerne i, at der er behov for at udarbejde en plan for, hvordan det danske sprog sikres på det digitale område.
Om det så bedst sker ved at nedsætte et sprogteknologisk udvalg som foreslået af forslagsstillerne, og om der præcis skal afsættes 250.000 kr. til udvalgets arbejde, og hvor præcis de penge, der skal afsættes, skal tages fra, vil vi se frem til at diskutere i udvalgsarbejdet og få afklaret.
Men formålet og intentionen med beslutningsforslaget kan Enhedslisten støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Ministeren foreslog, at vi lavede en høring, som eventuelt skulle munde ud i et sprogteknologisk udvalg.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-28:
Det er vi meget åbne over for.
Det synes jeg er et ganske udmærket forslag – som én mulighed.
Der kan også være andre muligheder.
Men vi er bestemt meget positive over for det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-28:
Jeg noterer mig, hvad hr. Henning Hyllested mener.
Men jeg vil nu sige, at jeg aligevel vil forbeholde mig retten til lige at tjekke det med dem, der sidder med det, så jeg er helt sikker.
Men det gør altid indtryk på mig, når hr. Henning Hyllested ved, at han ligefrem vil vædde på det.
Så lyder det jo overbevisende.
Men jeg tror, vi taget det den anden vej rundt, hvis det kan accepteres.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg skal høre, om ministeren er bekendt med undersøgelsen fra Miljøstyrelsen, der viser, at der årligt kan tilskrives trafikstøj mellem 200 og 500 dødsfald.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-28:
Nu kender jeg tilfældigvis den undersøgelse, men det skyldes mere mit tidligere job.
Men jeg må også sige til spørgeren, så vi nu får det skåret helt ud: Vi skal jo huske hinanden på, at det er noget, der har været kendt stof i mange år.
Jeg skal ikke stå her og sige det, men jeg ved bare, at jeg noterede mig ikke, at der kom nogle forslag fra den tidligere regering, heller ikke, da SF var så heldige at have posten, og jeg tror, det har noget at gøre med, at det er meget, meget omkostningstungt at begynde at gøre det på den her måde.
Støjpuljer er bedre, fordi man sætter værn op med skærme og andet.
Så jeg tror, det skyldes det.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Det er en kendsgerning ifølge både Miljøministeriet, og jeg tror også Vejdirektoratet, at trafikstøj er den væsentligste kilde til støj i landet.
Jeg havde selvfølgelig ikke forventet, at ministeren i detaljer skulle vide, hvordan de beregninger er skruet sammen.
Men jeg synes, det er et ødelæggende fænomen for debatten, for vi aner ikke, hvordan de der beregninger er skruet sammen.
Jeg vil vædde med, at man ikke har foretaget en beregning af, hvad det her betyder, hvad det har af konsekvenser i form af sygdom, og hvad det har af konsekvenser i form af tabte arbejdstimer, fordi folk er nødt til at melde sig syge og ikke kan stille på arbejde.
Jeg vil vædde på, at det ikke indgår i beregningerne, og ellers må vi have at vide, hvilken vægt det indgår med, hvis det indgår.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg kan godt lide, når ministeren forbinder det med held, at SF sad i regering.
Det er jo ikke alle, der gør det.
Men jeg bliver nødt til at sige, at når man laver samfundsmæssige beregninger og vi i andre sammenhænge er villige til at investere endda meget store summer i sundhedsvæsenet for at redde mellem 200 og 500 liv om året, så synes jeg jo, at det bliver nødt til at indgå med tilsvarende vægt, når vi laver samfundsmæssige beregninger af, hvad der skal til for at dæmpe støjen.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Det er jo rigtigt, når hr. Rasmus Prehn siger, at vi bygger en masse motorveje for at hjælpe mennesker af sted.
Men vi bygger dem jo for i det hele taget at hjælpe mennesker.
Der er jo en masse ofre.
Når vi nu bygger de her motorveje af hensyn til mennesker, er det så rimeligt, at der er en masse mennesker ud over dem, der kører på vejene, der, om jeg så må sige, betaler prisen?
Jeg hører selvfølgelig hr. Rasmus Prehn komme med en række gode forslag til at sænke støjen.
Men hvad er sandsynligheden for, at vi finder pengene til det med det samme?
Er det her så ikke en meget hurtig og en meget let måde at sænke støjen på?
Rasmus Prehn (S), 2016-04-28:
Jeg er rigtig glad for, at Socialistisk Folkepartis Karsten Hønge anerkender, at vi fra socialdemokratisk side er bekymrede over støjen og har en række konkrete forslag.
Nogle vil koste penge, men nogle kan også gennemføres ved at ændre nogle regler.
Det er jeg glad for bliver anerkendt.
Når vi ikke støtter det konkrete forslag, er det, fordi det vil have en masse uhensigtsmæssigheder.
Hvis vi gerne vil bekæmpe stress, gør vi det jo ikke ved at fortælle familiefaren eller -moren, at de nu kommer senere hjem til deres børn, fordi der nu er et støjplaget område, der gerne vil have, at de sætter hastigheden ned, når de kommer kørende hjem fra deres nattevagt.
Der er ellers masser af plads på motorvejen, men man skal ned på 80 km/t., hvor man ellers kunne have kørt 110 km/t. eller 130 km/t.
Der er altså nogle uhensigtsmæssigheder i det her.
Vi mener, der er mange andre og klogere måder at bekæmpe det her på.
Så lad os gøre det i fællesskab frem for at tage et enkelt forslag ud, som vil have så mange negative bivirkninger, som det her beslutningsforslag vil have.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-28:
Enhver skal jo have den holdning, man vil have.
Jeg tror bare, at hvis man vil have et samfund som vores, og det vil jeg gerne, så er man også nødt til at acceptere, at der selvfølgelig er nogle udfordringer, som man ikke for alles vedkommende kan håndtere, men man kan altid have viljen og lysten til det, og den mangler ikke fra min side.
Jeg vil gerne være med til det, og jeg har også bragt op, da vi mødtes sidste gang, at det kunne være noget af det første, vi sætter fokus på, når der igen bliver mulighed for at investere nogle midler.
Det har jeg glædet mig over at ordførerne har ment, så jeg mener, det er en vigtig sag.
Hvis vi skal have en teknisk gennemgang af selve beregningerne, vil jeg bare anbefale, at udvalget under behandlingen sender det over til mig, for jeg vil afholde mig fra at gå ned i detaljerne af, hvad der indgår.
Men det er jo rigtigt, at sådan noget som støj påvirker mennesker meget.
Det gælder jo i øvrigt alle former for støj.
Så derfor skal man jo huske, at det ikke kun er en type støj, som påvirker mennesker.
Det gør al støj, som mennesker udsættes for.
Det er jeg enig med spørgeren i.
Men jeg kan ikke stå her og sige, hvad der helt præcis er medregnet.
Men det er regnet ud på den måde, som samfundsøkonomiske undersøgelser altid regnes ud på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Tak for det.
Ministeren foreslog jo en høring og efterfølgende en eventuel nedsættelse af et sprogteknologisk udvalg.
Hvad siger ordføreren til det?
Naser Khader (KF), 2016-04-28:
Vi synes også, det er et rigtig godt forslag.
Vi bakker også op om, at vi støtter det danske sprog og dets udvikling, og vi synes, ministeren er kommet med nogle gode initiativer, i forhold til hvordan vi arbejder videre med forslaget, bl.a. en høring, hvilket vi støtter.
Så vi bakker op om intentionerne og ideerne, der er i beslutningsforslaget, og glæder os til det videre arbejde i udvalget.
Naser Khader (KF), 2016-04-28:
Det støtter vi.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Det er jo et rimeligt spørgsmål, og det er også et godt spørgsmål.
Nej, vi har ikke udarbejdet et samlet finanslovsforslag på kulturområdet, men det her vil indgå som en del af vores indspark på kulturområdet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det var en måde, vi kunne finansiere det på.
Man kunne også finansiere det ved hjælp af omprioriteringer inden for Kulturministeriets område.
Det er jo heller ikke sikkert, at det kommer til at koste 250.000 kr.
Det kan være, det kommer til at koste langt mindre; det kan være, at vi kan gøre det for ingen penge.
Det vil høringen og det fortsatte arbejde jo vise.
Jeg håber, jeg har svaret på spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører for fremlæggelse af nogle synspunkter, som er helt på linje med de synspunkter, vi har.
Det kan jeg kun kvittere for.
Men jeg har et spørgsmål – fordi det har været oppe i debatten – og det handler om det der med, at vi her træffer beslutning om indholdet i finansloven.
Der vil jeg bare spørge: Er det sådan, at forslaget om bevillingen her indgår i Dansk Folkepartis finanslovsforslag?
Og har Dansk Folkeparti allerede på nuværende tidspunkt udarbejdet et samlet finanslovsforslag?
For jeg må erkende, at det har Enhedslisten ikke.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Jeg har en bemærkning om de samfundsøkonomiske beregninger, som vi altid bankes i hovedet med, når der bliver foreslået noget på det ene eller andet område.
Jeg vil bare høre noget.
Indgår der i de der samfundsøkonomiske beregninger beregninger af de mange, mange helbredsmæssige konsekvenser, som støj jo har i form af søvnproblemer, stress, hjerte-kar-sygdomme, forhøjet blodtryk, og hvad ved jeg?
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Mange tak.
Jeg værdsætter, at ordføreren gerne vil gøre det nemmere at udvise kriminelle udlændinge.
Den somaliske dreng stod til udvisning, men på grund af den lempelse, som ordførerens regering lavede i 2013, hvor man netop fjernede de to ord med sikkerhed, når det gjaldt om at kunne udvise kriminelle udlændinge, altså fordi det var i strid med Danmarks internationale forpligtelser, kunne den her dreng ikke blive udvist.
Kan ordføreren uddybe, om noget har ændret sig i forhold til ordførerens partis politik?
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Det er jo rent faktisk sådan, at vi går ind for netop at tilbagerulle retsstillingen til den samme retsstilling, som var gældende i 2011, og det vil Dansk Folkeparti jo også kunne bakke op om.
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at der er ingen, der kan være i tvivl om, at det er uhensigtsmæssigt, når man ikke kan udvise kriminelle.
Derfor kommer vi jo også til at fremsætte et lovforslag, som jeg også tidligere nævnte, når vi kommer frem til efteråret, og det vil med, vil jeg sige, hundrede procents garanti være et lovforslag, som Dansk Folkeparti også vil kunne støtte op om.
Troels Ravn (S), 2016-04-29:
Tak for det.
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at ændre udlændingelovgivningen bestående af en tretrinsraket, som ministeren har forklaret detaljeret.
Lad mig gøre det helt klart, at vi Socialdemokrater ønsker, at kriminelle udlændinge, der kan udvises af Danmark, bliver udvist af Danmark.
Hvad der lovgivningsmæssigt kan understøtte dette, støtter vi som parti.
Vi støttede jo den oprindelige skærpelse af den lovgivning, vi diskuterer her i dag, og da loven i sin tid blev ændret, handlede det ikke om, at det skulle være sværere at udvise kriminelle udlændinge; det handlede alene om den henstilling, vi modtog fra EU-Kommissionen, og om at rette op på en lovgivningsmæssig uklarhed.
Den juridiske vurdering var på det tidspunkt, at ændringen ikke ville få indflydelse på domstolenes praksis i forhold til at udvise kriminelle udlændinge.
Og det er jo domstolene, der foretager den konkrete vurdering af, om udvisning af en udlænding, der er dømt for kriminalitet, er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Vi vil ikke stå i vejen for lovgivningsmæssige initiativer, der kan sikre effektiv udvisning af udlændinge, så derfor vil vi gerne støtte dette forslag, såfremt det ikke juridisk efterlader os med samme problemer og uklarhed som tilbage ved den seneste justering.
Derfor vil vi bede ministeren om at besvare spørgsmål i forlængelse af dagens behandling.
Får vi vished for, at det nu ikke giver juridiske udfordringer, støtter vi.
Alternativt finder vi gerne sammen med regeringen en ny formulering, som understøtter udvisningen af kriminelle udlændinge.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater til fulde støtter intentionen i forslaget, men at vores støtte afhænger af ministerens vurdering af forslagets lovlighed.
Martin Henriksen (DF), 2016-04-29:
Jo, men det har jo også tidligere været en del af retsstillingen, at udvisningsreglerne i forhold til muligheden for at give betinget udvisning omfattede EU-borgere.
Så hvis man vil rulle det tilbage til den tilstand, der var gældende i 2011, må man jo også rulle den del tilbage, for den var sådan set gældende i 2011.
Men hvis ministeren nu siger, at det må vi ikke, fordi der er kommet en ny udvikling, i forhold til at EU så vurderer, at det må man ikke længere, så er mit spørgsmål: Mener ministeren ikke, at det principielt er forkert, at EU forhindrer et flertal i Folketinget i at stramme udvisningsreglerne så meget, som flertallet rent faktisk ønsker at stramme dem?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om beslutningsforslagets punkt 2.
Jeg anerkender selvfølgelig ministerens svar i forhold til det, altså at man ikke kan på grund af EU-retten osv.
Men det, der er interessant, er, om Danmark kunne gøre noget for at arbejde for at ændre reglerne i EU, sådan at der f.eks. ikke er fri bevægelighed for kriminelle.
Jeg er stor tilhænger af arbejdskraftens og varernes fri bevægelighed, men jeg er meget lidt tilhænger af de kriminelles fri bevægelighed.
Så kunne man gøre noget der, altså på EU-plan?
Men det, jeg tænkte, var, at hvis vi nu er et flertal, der er enige om punkt 1 og gerne vil have, at Danmark skal arbejde for at stramme op på europæisk plan i forhold til punkt 2, så kunne det jo godt være, at et flertal i Folketinget kunne lave en beretning, der så kunne støtte, at man ligesom gjorde nogle fælles ting.
Så kunne alle jo være glade, og vi kunne måske også ligefrem ændre noget i den virkelige verden, måske ikke så hurtigt, for EU arbejder altid langsomt, men alligevel.
Så det var sådan mere en formidling mellem Dansk Folkeparti og Venstres tanker, for det er jo Liberal Alliances største opgave.
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Det vil vi jo altid kunne overveje.
Jeg har sådan set samme syn på det, nemlig at det er godt, at såkaldt almindelige mennesker og varer og de økonomiske forhold kan bevæge sig frit over de europæiske grænser, men hvad angår de kriminelle, stiller tingene sig måske lidt anderledes.
Jeg kunne sådan set bare henholde mig til det svar, jeg gav lige før, nemlig at hr. Christian Langballe jo så i hvert fald, når vi kommer frem til efteråret, vil kunne støtte det forslag, som regeringen lægger frem.
Men der er en lille del af det her forslag, som jo i hvert fald gør det umuligt.
Og så kan man måske også diskutere, hvorvidt det bør stå i et beslutningsforslag – det er sådan lidt mere teknisk – at man skal undersøge mulighederne for at stramme yderligere op.
Ikke, at jeg er uenig i det, men spørgsmålet er lidt, om det hører til her.
Men jeg er i hvert fald hundrede procent sikker på, at når vi når frem til efteråret, kommer regeringen til at fremsætte et lovforslag, som Dansk Folkeparti vil stemme for.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Men jeg tror også godt, vi kan blive enige om – også selv med de tanker om de europæiske borgeres særlige retssikkerhed – at folk skal vises ud af landet, når de begår kriminalitet, selv om de kommer fra et EU-land.
Hvorfor skulle de ikke det?
Og så igen: Jeg synes da, det er mærkeligt, at man ikke bare kan tilslutte sig det her beslutningsforslag.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag.
Og det vil jo være sådan en gestus i forhold til nogle synspunkter, som man også selv har haft i Venstre.
Troels Ravn (S), 2016-04-29:
Lad mig gøre det helt klart over for Venstres ordfører, at vi Socialdemokrater ønsker, at kriminelle udlændinge, der kan udvises af Danmark, bliver udvist af Danmark.
Og hvad der lovgivningsmæssigt kan understøtte det støtter vi som parti.
Derfor går vi også konstruktivt ind i behandlingen af det her beslutningsforslag, B 75.
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Det, der er problemet i det her, er sådan set i høj grad, at EU-borgere jo har en særlig fordelagtig retsstilling, og det bliver vi nødt til at tage hensyn til.
Når det er sagt, vil jeg da håbe, at hr. Christian Langballe derfor vil glæde sig til, at regeringen fremsætter et lovforslag, som Dansk Folkeparti jo så med garanti vil kunne bakke op om.
Sjovt nok har jeg altid troet, at Liberal Alliances største opgave var at få sænket skatterne, men der har jeg jo taget fuldstændig fejl.
Jeg har taget fuldstændig fejl i det.
Men jeg vil selvfølgelig overveje hr. Simon Emil Ammitzbølls forslag.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Jeg forstår ikke, hvordan ordføreren kan sige, at det her er symbolpolitik.
Nu vil jeg ikke remse hele den historie, som jeg kom med før, med den somaliske dreng, der voldtog en tiårig dansk pige, op.
Men den lempelse, som ordførerens regering var med til at indføre, var direkte årsag til, at den her voldtægtsforbryder ikke kunne udvises af Danmark.
Det var den direkte årsag.
Det var det, som blev givet som årsagen.