runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Jamen i forhold til oppositionens rettigheder er det jo noget, der ligger mig meget nær.
Vi kan jo komme i sådan en situation, at selv Venstre vil være et oppositionsparti - jo om mange, mange, mange år - og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at oppositionen har så gode arbejdsvilkår som overhovedet muligt.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at man ønsker, at der skal laves en undersøgelse om det.
Og vi vil selvfølgelig se, hvad resultatet af den undersøgelse, hvis det bliver tilvejebragt, så bliver, men jeg vil ikke her på stående fod stå og sige, at jeg ønsker at forandre Folketingets forretningsorden og lignende.
Det har vi heldigvis en ordfører på det område til, og det hører så ind under den ordførers område.
I forhold til menneskerettighedskritikken, der er kommet, synes jeg, at vi skal tage det alvorligt, selvfølgelig skal vi det.
Og jeg har også forstået, at vi snart kan forvente, at der kommer et besøg mere, igen, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har en dialog om det.
Men selvfølgelig er det jo en dialog, som også gør, at vi også kan fortælle, hvad vi mener om tingene; sådan skal det selvfølgelig også gerne være.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-24:
Vi har jo ikke været indkaldt til nogen reelle forhandlinger, og det har Enhedslisten sådan set heller ikke været, om, hvordan man så kan finde 300 mio. kr., men kopimedicin, parallelmedicin, er helt klart noget af det, vi også skal kigge på i den kommende tid, og det vil Socialdemokraterne gerne medvirke til.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-24:
Jeg vil bare tilkendegive, at man, uanset hvordan man vender og drejer det her, oplever, at det, regeringen gør, er at tage 300 mio. kr. fra de medicinbrugere, der bruger for mellem 1.000 kr. og 2.800 kr. om året.
Det er dem, der ene og alene kommer til at betale for den vaccine, som andre skal have.
Fra Socialdemokraternes side foreslog vi, at man i stedet for kunne ændre forsikringsfradragene på sundhedsforsikringer.
Vi foreslog, at man kunne udjævne betalingen mellem offentlige og private hospitaler.
Der var andre muligheder.
På trods af at det tidligere er blevet besluttet, at faldende medicinpriser skulle komme forbrugerne til gode, indfører regeringen alene sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre den her bestemmelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg har lovet at redegøre for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
Ved førstebehandlingen havde vi positive tilkendegivelser, som vi i øvrigt altid har, når det handler om frihandelsaftaler.
Vi tror nemlig, at frihandel er den rigtige vej mod at skabe vækst og velstand i mindre velstående nationer.
Grunden til, at vi alligevel ikke kan støtte dette forslag, er sådan set, at der i pressen har været beretninger om, hvor korrupt og hvor tilbagestående Albanien er.
Det har ført til, at vi har måttet undersøge noget nærmere, hvordan forholdene egentlig er i landet.
En af de mere underholdende ting er bl.a., at politimyndighederne i Albanien kører rundt i biler, der er stjålet i Vesteuropa.
Vi synes, at det alene indikerer, at der er nogle ting, som vækker betænkelighed.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti besluttet, at vi ikke føler, at Albanien er parat til den meget vidtgående frihandelsaftale, som EU lægger op til, og på den baggrund kan vi ikke støtte det af udenrigsministeren fremsatte forslag.
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Jeg vil gerne først takke Folketinget for den vedtagelse, der nu vil finde sted, og som betyder, at Albanien kommer tættere på Europa og i kraft af stabiliserings- og associeringsaftalen også tættere på europæiske retsnormer og retssystemer.
Derfor burde hr. Morten Messerschmidt glæde sig over den aftale, for den betyder præcis, at der skal gøres en større indsats i forbindelse med stjålne biler.
Desuden kan jeg oplyse, at stjålne biler altså afleveres tilbage til de lande, de er stjålet fra, hvis et land anmelder, at bilen er stjålet der.
Aftalen vil også betyde, at der kommer mere system på det med den ulovlige migration til Europa.
Ideen med denne slags aftale er jo præcis at løfte Albanien; løfte Albanien væk fra de problemer, som hr. Morten Messerschmidt med rette påpeger - ganske med rette.
Men det løser jo ikke noget at lade disse problemer blive værre og større; det løser tværtimod noget at lade Albanien komme ind i et samarbejde med Europa, så problemerne bliver mindre.
Og det bliver til gavn for både albanerne og os.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Jeg deler jo fuldstændig Venstres ordførers begejstring for det arbejde, der laves i Europarådet; det er vi fuldstændig enige om.
Og jeg tror måske også, at jeg kan få Venstres ordfører til at være enig i, at vi selvfølgelig også i Danmark, når der bliver sat et kritisk lys på os fra Europarådets side, skal tage hensyn til det, og derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører, hvordan Venstres ordfører har det med, at menneskerettighedskommissæren her ved sit eftersyn i Danmark i 2007 bl.a. pegede på den lave starthjælp som et problem for Danmark og på den måde, vi behandler familier på i asylcentre.
Mener ordføreren, at Danmark også skal overholde de retningslinjer, som vi vedtog i den parlamentariske forsamling med ordførerens stemme?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-24:
Til hr. Mogens Jensen vil jeg først til det sidste om oppositionens rettigheder sige, at jeg har bemærket det ritzautelegram, der er kommet ud om det fra den socialdemokratiske ordførers side, og hvad der vil komme ud af den eventuelle undersøgelse, er selvfølgelig noget, jeg ser med spænding på; det må selvfølgelig give stof til eftertanke.
Men det ser spændende ud, og det leder mig jo også hen til det, som der blev spurgt om først, nemlig hvordan vi så skal håndtere det, når der bliver uddelt kritik af Danmark.
Jeg prøvede faktisk at få det ind i min ordførertale, ved at jeg sagde, at vi som medlemsstater faktisk skal tage sådan noget alvorligt.
Det nytter ikke noget, at vi som dansk nation så går hen og kritiserer Rusland med hensyn til demokrati, går hen og kritiserer andre lande med hensyn til demokrati eller lignende, hvis ikke vi også selv så at sige kan tage tingene til os.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi lægger vægt på sådan noget.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Jeg forstod Venstres ordfører på den måde, at Venstres ordfører selvfølgelig er enig i de retningslinjer, som ordføreren har stemt for på parlamentets samling nede i Strasbourg her i januar måned.
Er Venstres ordfører så også enig i, at Danmark sådan set så også bør efterleve de regler?
Det kan Venstres ordfører udmærket godt svare på uden at skulle konsultere andre, for man har jo selv stemt for, så jeg vil bare lige høre, om det ikke er tilfældet.
Og mener Venstres ordfører så ikke helt konkret, at man skal tage fat i nogle af de kritikpunkter, som menneskerettighedskommissæren også har rejst, og gøre noget ved dem?
Nu skal jeg jo ikke fortænke hr. Morten Messerschmidt i at have måttet tænke meget på den opgave, han har haft i dag, med at forsøge at nedbryde den ene af de vigtige europæiske institutioner, som vi har, nemlig EU, og at have haft så travlt med det, at det måske kunne være svært med forberedelsen til det her.
For jeg synes, at det et langt stykke hen ad vejen var udmærkede synspunkter, som hr. Morten Messerschmidt kom med, men det her med pludselig at udnævne funktionen som menneskerettighedskommissær til et eller anden tilfældigt sammenrend af nogle embedsmænd synes jeg er lidt besynderligt, for det er jo en institution, der er vedtaget i Europarådet.
Den er beskrevet i rapporten til i dag fra udenrigsministeren sammen med det arbejde, der udføres af menneskerettighedskommissæren.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge hr. Morten Messerschmidt, om der er andre af Europarådets institutioner, som hr. Morten Messerschmidt på tilsvarende vis vil ringeagte, og om hr. Morten Messerschmidt ikke synes, at det er rimeligt, at en lang række af de forhold, som menneskerettighedskommissæren påpeger i en række lande, skal efterleves.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Jeg er ret god til selv at finde ud af, hvem jeg vil ringeagte hvornår, og jeg føler, at det, jeg har sagt i min ordførertale, er dækkende for mit synspunkt på Europarådets arbejde.
Jeg går ud fra, at det, man skal gøre i denne redegørelsesdebat, er at redegøre for sit syn på Europarådets arbejde, og det har jeg gjort.
Hvad kommissæren angår, har hr. Mogens Jensen jo ikke været medlem af Europarådets Parlamentariske Forsamling lige så længe som jeg og har derfor ikke været med til at udpege kommissæren, hr. Thomas Hammarberg.
Og der vil jeg bare sige, at hr. Mogens Jensen, på et tidspunkt når Hammarbergs periode udløber, vil opleve, at det faktisk er hr. Mogens Jensen og hr. Morten Messerschmidt og hr. Morten Østergaard og andre, som peger på denne person.
Altså er det en politisk udpeget person.
Dertil kommer, at man mange gange kan sætte spørgsmålstegn ved den demokratiske legitimitet i de afgørelser, der træffes i plenarforsamlingen.
Jeg kan f.eks. sådan lige afslutningsvis sige, at i den sidste afstemning, jeg deltog i torsdag i sidste uge, var der blandt de trehundrede og vist nogle og tyve faste medlemmer omkring 30 til stede, der deltog i afstemningen.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Så kan man jo spørge sig selv, om DR Dokumentar havde kastet sig ud i en sådan dokumentarudsendelse, hvis ikke nogle andre havde rejst spørgsmålet.
Men det bliver nok sådan lidt smag og behag at få analyseret.
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren, om ikke det er lidt billigt, at man i redegørelsen ikke har fundet plads til den kritik, vi har fået af menneskerettighedskommissæren.
Altså, man nævner den ros, vi har fået, og det er jo helt berettiget, for der er sket nogle ændringer, men man kan altså ikke i en ellers relativt lang redegørelse finde plads til at beskrive de klare kritikpunkter, der er kommet, ikke mindst på udlændinge- og asylområdet.
Der vil jeg bare spørge ministeren, om det ikke er en undladelsessynd, der ikke burde have fundet sted, at man altså på den måde forsøger at feje kritikken ind under gulvtæppet.
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Det vil jeg gerne svare ja til.
Det er ikke et forsøg på at feje noget ind under gulvtæppet, det er en redaktionsproces.
Vi skriver jo, at der har været kritik, og vi kunne derefter godt i parentes have nævnt 24-års-regelen, hævningen af aldersgrænsen, afviste asylansøgeres interneringsvilkår og ligestillingspolitikken på Grønland og Færøerne.
Det kunne selvfølgelig have været nævnt.
Når man siger, der er en kritik, kan man også godt nævne, hvad den gik ud på.
Det er jeg ikke uenig i.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-24:
Jamen det er jeg glad for.
Klart nok kan jeg næppe opfatte det som et tilsagn om, at man tager kritikken til efterretning og har tænkt sig at lave en hel masse om, men det må vi så diskutere i en anden sammenhæng.
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren, om han deler min bekymring for situationen i Middelhavet med Europas bådflygtninge, hvor forholdene altså er af en meget voldsom karakter.
Nu går vi igen ind i en sejlsæson, hvor bådene vil lægge fra land, ikke mindst fra Libyen, hvor vi ved der er en stor industri, som bare står klar til at sælge både til stakkels mennesker, der er på flugt på tværs af et helt kontinent, og som sætter deres liv på spil i overfyldte både hen over Middelhavet.
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Også dér er vi enige.
Det er også noget, der optager os meget i EU.
EU har jo en samarbejdsaftale på migrationsområdet med de nordafrikanske lande og de vestafrikanske lande for præcis at undgå den situation.
Så sejler de til De Kanariske Øer fra Vestafrika, men ellers sejler de til Malta og Lampedusa, hvor disse mennesker altså simpelt hen drukner til havs eller alligevel skal vises tilbage igen.
De vil ikke få lov til at blive indvandrere i Italien eller på Malta.
Det er jo en tragisk situation, så derfor ser vi på den i EU og har lavet aftaler, men det er da helt givet, at man også i Frontexsamarbejdet kan lave noget.
Så ja, man kan eventuelt godt lave noget.
Vi er i forvejen ude ved Afrikas Horn med to skibe, så det er jo begrænset, hvor meget vi kan, men det er da bestemt et prioritetsområde, det er relevant at se på.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Jeg synes, det var fint at høre udenrigsministeren yderligere understrege - det står også i redegørelsen - at Danmark er til sinds at gå forrest med hensyn til at sikre Europarådets økonomi.
Vi kan tale nok så meget om, hvor gavnligt og godt arbejdet er, men vi kan jo også se, at der allerede for 2010 er store økonomiske problemer i Europarådet, hvis ikke der findes en økonomisk løsning.
Men det, jeg ville spørge ind til, var, om udenrigsministeren deler hr. Morten Messerschmidts betragtning om menneskerettighedskommissæren, nemlig at det nærmest er en lidt ligegyldig embedsmandsagtig institution, som ikke har betydning for Europarådets arbejde.
Deler udenrigsministeren den opfattelse?
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Jeg deler ikke den opfattelse.
Det var en lille klub, der hang ude på det euroasiatiske kontinent, da det startede i 1948, 1949, 1950.
Her var man altså kun 10-13 lande, og nu er det altså blevet hele Europa.
Det viser, hvordan det har bevæget sig.
Det var jo for at beskytte og sikre menneskerettighederne i Europa efter den forfærdelige anden verdenskrig og efter de totalitære systemers sammenbrud.
Så selvfølgelig er det vigtigt, og det er vigtigt, at vi hele tiden holdes til ilden.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi har det udvalg, som uanmeldt kan komme på besøg i fængslerne for at se, hvordan vilkårene er, så vi hele tiden sørger for, at standarden i Europa er god, og at vi kan se os selv i spejlet som ansvarlige mennesker, når vi går i seng om aftenen.
Jeg holder også selv møde med menneskerettighedskommissæren, når han er, og når jeg har tid, for selvfølgelig skal vi da tage det arbejde alvorligt.
Men vi skal selvfølgelig også hjælpe med til at sikre, at de ikke begår primitive fejl eller sjusker med det.
Jeg har jo f.eks. også haft besøg af generalsekretæren fra OIC, Den Islamiske Samarbejdsorganisation, for man kan være rystet over, hvad nogle får ud af det bagefter.
Så der skal være den kontrolmekanisme, så de ikke bare skriver hvad som helst, og så det også når tilbage igen, så man kan sige: Det her har du altså misforstået, kammerat.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Jeg er naturligvis enig med udenrigsministeren i, at vi også må have en ordentlig standard i arbejdet, også det researcharbejde, der blev lavet for menneskerettighedskommissæren.
Men jeg vil godt spørge udenrigsministeren, om der er nogle af de forslag og anbefalinger, som kommissæren er kommet med til Danmark, som udenrigsministeren mener har været berettiget, og som der er behov for at Danmark får taget fat på.
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Vi har jo lov at være politisk uenige med menneskerettighedskommissæren.
Vi synes jo, at han går ind i et politisk område, som ikke har så meget med menneskerettighederne at gøre.
Man kan selvfølgelig altid lægge menneskerettighedssynspunkter ind over, men det er egentlig ikke menneskerettigheder, det drejer sig om efter vores opfattelse.
Derfor har vi lov til at være uenige med ham, og mange af hans anbefalinger agter vi ikke at følge.
Men f.eks. med hensyn til afviste asylansøgere har vi jo netop set, hvordan nogle af disse familier nu er blevet huset uden for flygtningelejrene, og det var en ting, han pegede på.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Tak, formand.
Det, der får mig til at tage ordet, er det spørgsmål, som hr. Mogens Jensen stillede til udenrigsministeren, og selvfølgelig det deraf afledte svar.
Jeg må spørge udenrigsministeren, om ikke han er enig i, at menneskerettighedskommissærens arbejde er præget af en nærmest fakultativ tilgang til menneskerettighedsbevogtningen i Europa i modsætning til Menneskerettighedsdomstolen, som jo meget konsekvent behandler alle sager.
Nogle sager bliver så formelt afvist osv., men alle sager bliver i et eller andet omfang realitetsprøvet, og derfor er beskyttelsen af menneskerettighederne ved Menneskerettighedskommissionen i virkeligheden ganske begrænset.
Det var sådan set det, jeg forsøgte at præcisere i mit ordførerindlæg.
Så er udenrigsministeren ikke enig i, at det organ, der beskytter menneskerettighederne i Europa, altså ikke er den her politisk udpegede kommissær, men Menneskerettighedsdomstolen?
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Det er jo oplagt, at domstolen er sværvægteren i det system.
Vi følger alle sammen domstolen, hvorimod man ikke er forpligtet til at følge kommissæren.
Han kan give anbefalinger, domstolen giver domme, så der er jo ikke tvivl om, at domstolen er sværvægteren i det europæiske menneskerettighedsarbejde.
Men det betyder jo ikke, at det er ligegyldigt, hvad man får af anbefalinger fra menneskerettighedskommissæren.
Det kan man så diskutere, det gør vi jo også her i salen, og det gør vi i offentligheden.
Man får altså en udefra til at se på ens system, og så kan man vurdere, om disse vurderinger udefra påvirker en, eller om man siger, at det har han misforstået, eller at det behøver han ikke blande sig i.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Jeg er glad for det svar.
Nu bevæger jeg mig i virkeligheden ind på et felt, som man skal holde sig fra, nemlig en sammenblanding af magtdelingen.
Men hvis nu man skulle se på de kritikpunkter, som menneskerettighedskommissæren bringer af Danmark, tror udenrigsministeren så, at en prøvelse af de sager ved Menneskerettighedsdomstolen ville føre til, at Danmark ville blive dømt?
Nu ved jeg godt, at udenrigsministeren ikke er dommer, men derfor må han alligevel have en holdning til, om man ikke - hvis de her sager, som kommissæren altså peger på, ville kunne føre til, at Danmark blev dømt så skulle reagere på det i et andet omfang end det, regeringen lægger op til.
Det, jeg selvfølgelig sigter til, er, at der er en helt anden vurdering af grovheden af, hvor meget man kan tillade sig, og det, som man i Menneskerettighedsdomstolen kalder the margin of appreciation.
Der er en meget stor forskel mellem det, som kommissæren lægger til grund, og det, som domstolen lægger til grund.
Per Stig Møller (KF), 2008-04-24:
Det er et hypotetisk spørgsmål, jeg ikke vil rode mig ind i, for det er jo et rigtigt studenterspørgsmål.
Det er, at man anbefalede en ratificeret konvention om menneskehandel.
Vi er jo kraftigt imod menneskehandel, og der kan jeg sige, at regeringen ratificerede den den 19. september, og at konventionen er trådt i kraft fra februar i år.
Det er et eksempel på samarbejde mellem menneskerettighedskommissær og regeringer, som har fremmet indsatsen.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
De danske kommuner har aldrig været større og stærkere, end de er i dag.
Kommunerne står for store dele af den danske velfærd, og deres budgetter er da også større end nogen sinde før.
Men det er vigtigt at holde økonomien på sporet, og det er derfor, vi har økonomiaftalerne mellem regeringen og kommunerne, således at kommunernes økonomi ikke løber af sporet.
Det er dog en forudsætning, at aftalerne bliver overholdt, og desværre har det ikke altid været tilfældet, og det vil regeringen lave om på ved at tilpasse det, således at der bliver incitamenter for kommunerne til at leve op til deres ansvar og overholde aftalerne.
Med lovforslaget her, L 172, justeres aftalesystemet for den kommunale økonomi, således at en del af balancetilskuddet på op til 1 mia. kr. kan gøres betinget af, at kommunerne budgetterer i overensstemmelse med det aftalte.
Det betingede balancetilskud udbetales kun, såfremt de kommunale budgetter under et lever op til de aftalte rammer for den kommunale økonomi.
Hvis det budgetterede udgiftsniveau derimod overstiger det aftalte niveau, kan finansministeren bestemme, at en tilsvarende del af det betingede balancetilskud ikke bliver udbetalt.
Det giver kommunerne som helhed et incitament til at budgettere i overensstemmelse med økonomiaftalen mellem regeringen og kommunerne, og det giver et incitament til at samarbejde.
En af grundstenene i Danmarks berømte decentrale model er jo, at kommunerne samarbejder og tager hensyn til hinanden.
Således kan det betingede balancetilskud godt udbetales, selv om nogle kommuner overskrider deres budgetter, bare der så er andre kommuner, der bruger mindre, så det samlede beløb ikke overstiger det aftalte.
Det betingede balancetilskud på 1 mia. kr. udmeldes til kommunerne som led i Velfærdsministeriets udmelding af tilskuds- og udligningsbeløb til kommunerne ultimo juni i året forud for tilskudsåret.
På baggrund af kommunernes budgetindberetninger til Velfærdsministeriet vil der ske en foreløbig opgørelse af de budgetterede kommunale udgifter samt en foreløbig vurdering af, om det betingede balancetilskud skal udbetales.
Venstre støtter forslaget.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-24:
Jeg vil også sige tak for redegørelsen, som jo er både sober og informativ, om Europarådets arbejde.
Jeg hæfter mig især ved, at det jo stort set er positiv læsning.
Men det står jo rimelig klart, at man skal gøre en hel del for at styrke samarbejdet mellem Europarådet og de andre internationale organisationer, altså EU, OSCE og FN.
I hvert fald står det rimelig klart, at man bliver nødt til at sætte større fokus på koordineringen af det multilaterale samarbejde for at undgå de overlapninger, som vi ser.
Når det er sagt, synes jeg også, som andre ordførere har været inde på, at det også er vigtigt, at mere veletablerede demokratier som vores eget også kan tåle at tage imod både råd og kritik og gøre noget ved det og ikke bare vrisse ad afsenderen af kritikken.
Jeg vil også lige sige et par ord om Menneskerettighedsdomstolen; her tænker jeg især på den igangværende effektiviseringsproces af Menneskerettighedsdomstolen og de mange sager, som venter, og jeg vil også med stor beklagelse pege på Ruslands forhold til underskrivelsen af protokol 14.
Det er jo ganske interessant, at den tidligere domstolspræsident direkte har beskyldt Menneskerettighedsdomstolen for selv at krænke menneskerettighederne, simpelt hen fordi domstolen bruger alt, alt for lang tid på at afgøre og afslutte sagerne.
Men jeg vil også pege på, at det er under al kritik, at russerne fortsat blokerer for en effektivisering af domstolen - med stor sandsynlighed vel nok, fordi den bliver brugt så flittigt, når det gælder russiske forhold og russiske overgreb i Tjetjenien, kan man vel nok sige.
Rusland har på helt brutal og blodig vis undertrykt den tjetjenske befolkning og indsat et rent banditstyre, som fortsætter undertrykkelsen.
Bl.a. skriger behandlingen af fanger jo direkte til himlen.
I vores parti er vi meget glade for Europarådets arbejde, og jeg tror, jeg vil nøjes med at sige, at Ny Alliance mener, at Danmark skal være så aktiv, som vi overhovedet kan, for at fremme menneskerettighederne.
Derfor betragter vi som sagt Menneskerettighedsdomstolens effektivitet som noget helt afgørende for succes for den fremtidige indsats i Europarådet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-24:
Dem skal jeg gerne oversende til hr. Mogens Jensen.
Sagen er, at i de sager ved Menneskerettighedsdomstolen, hvor der er færrest dommere, sidder der tre menneskerettighedsdommere.
så der er altså langt flere dommere med, hvorimod menneskerettighedskommissæren er sådan en enmandshær så at sige.
Selvfølgelig er der nogle embedsfolk og jurister og andre dygtige folk, som sidder og hjælper, men embedsmanden står alene, hvorimod Menneskerettighedsdomstolen er et kollegium.
Derfor adskiller de to enheder sig ganske mærkbart fra hinanden.
Det gør de også derved, at der jo er tale om en domstol, som fungerer som det, man kan kalde en sidste appelinstans, efter at man har haft hele behandlingen ved de nationale domstole, hvorimod menneskerettighedskommissæren jo, som jeg sagde, fuldstændig arbitrært og efter forgodtbefindende kan tage sager op, som han eller hun selv ønsker.
Derfor mener jeg sådan set, de to institutioner adskiller sig mærkbart fra hinanden både på det materielle og på det formelle plan.