runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Der var en dreng hjemme i Himmerland, som var en af mine kammerater, og han var så bange for sin far, at han stort set startede hver dag med at sige undskyld til ham bare for at være på den sikre side.
Jeg kom i tanke om min ven her, mens jeg fordybede mig i Thulesagens dokumenter, for hvor minder min frygtsomme kammerat da i helt utrolig grad om Danmarks udenrigsminister, som på forhånd siger undskyld til EU bare for at være på den sikre side.
Altså, her har vi en forrygende god aftale med Amerika om, at servicekontrakterne på Thule Air Base certificeres af rigsfællesskabet – en certificering, som skal garantere, at det udelukkende er rigsfællesskabets virksomheder, som tilgodeses.
Aftalen har mig bekendt fungeret perfekt i 52 år og til alle parters tilfredshed.
Amerikanerne har vistnok været tilfredse med sine dansk-grønlandske samarbejdspartnere; arbejdsgivere og lønmodtagere i rigsfællesskabet har været tilfredse; Grønlands statskasse har været ovenud tilfreds; EU har ikke så meget som hævet et øjenbryn, for det her foregår jo i Grønland, og Grønland er som bekendt ikke medlem af EU.
Kort sagt: Alle og enhver var tilfredse og har været det i 52 år.
Men et faktum er det, at ministeren inddrog Kammeradvokaten, for det kunne jo være, at han, hvis Kammeradvokaten ledte længe nok, kunne finde et eller andet hår i suppen.
Det kunne Kammeradvokaten så ikke, eller det vil sige, han gjorde et hæderligt forsøg, for han er jo regeringens advokat, men han kunne altså ikke med sin bedste vilje finde andet end nogle forblommede forklaringer om, at det måske kunne være nærliggende at antage, at det ikke er endeligt afklaret og bla bla bla.
Dem valgte han med det samme at tolke til: Nu dropper vi det hele, som vi har haft, og som alle har været glade for i 52 år.
Uden overhovedet at have snakket med partierne i Folketinget om det, ophævede ministeren – jeg tror i øvrigt i samarbejde med Grønland, men det finder vi nok ud af – den gamle aftale med USA og mistede dermed reelt al styring med fremtidige civile arbejdspladser i Thule.
Og bemærk, mig bekendt var det ikke noget, amerikanerne havde forlangt, det var ikke noget EU havde bedt om – jeg tror slet ikke, de havde været inde i den sag – og det var heller ikke noget, EU havde ønsket eller forlangt.
Jeg mener ikke, det fælles forslag til vedtagelse er godt nok, og vi har i Dansk Folkeparti derfor tænkt os at fremsætte vores eget forslag til vedtagelse.
Det behøver nu ikke nødvendigvis at betyde, at vi stemmer imod det, som bliver fremsat og givetvis kommer til afstemning først; det har vi ikke endeligt taget stilling til.
Men jeg vil gerne på Dansk Folkepartis vegne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse: »Folketinget opfordrer regeringen til at genforhandle den nye aftale med USA, således at certificering af tilbudsgivere på servicekontrakten på Thule Air Base fremover atter foregår i Udenrigsministeriet i det sædvanlige tætte og gode samarbejde med Grønlands landsstyre for derved at sikre, at Grønland som hidtil fortsat sikres størst muligt afkast af amerikansk tilstedeværelse på Thule.«
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Vil ministeren så mene, at det ikke er på grund af Europol-samarbejdet, at Frankrig kan få arresteret folk i deres terrorsag i Bulgarien via det bulgarske politi?
Er det ikke Europol-samarbejdet, der gør dette?
Kan ministeren oplyse mig om det?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Jeg går ikke ind i konkrete forhold her i Folketingssalen.
Det, spørgeren spørger mig om, er, om vi kan sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste i forhold til Europol.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, fra regeringens side i kampen mod terror, når det handler om at sikre, at vi har en effektiv efterretningstjeneste.
Europol er primært et samarbejde for det åbne politi.
Det er væsentligt på en række områder, selvfølgelig først og fremmest der, hvor der er tale om grænseoverskridende kriminalitet.
Men der er altså noget fejlagtigt i spørgerens præmis, for vi kan heldigvis også have en effektiv efterretningstjeneste ved siden af det traditionelle Europol-samarbejde, fordi vores efterretningstjenester arbejder sammen et andet sted.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Det er jo så det, der er afgørende for, om det vil falde ind under Europol-samarbejdet eller ikke.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Europol-samarbejdet er vigtigt for det åbne danske politi.
Derfor ønsker vi at komme af med retsforbeholdet og omdanne det til en tilvalgsordning.
Når det handler om vores efterretningstjeneste og kampen mod terror, er det regeringens klare overbevisning, at vi skal have en stærk efterretningstjeneste.
Det gælder både i det nationale fokus og også i muligheden for at samarbejde på tværs af landegrænser.
Det kan vores efterretningstjeneste heldigvis.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Spørgsmål 6 lyder: Hvad vil regeringen gøre for at sikre sig, at PET's mulighed for at bekæmpe terrorisme ikke bliver svækket, hvis Danmark må udtræde af Europol-samarbejdet?
Hvad vil regeringen gøre for at sikre sig, at PET's mulighed for at bekæmpe terrorisme ikke bliver svækket, hvis Danmark må udtræde af Europol-samarbejdet?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Jeg bliver nødt til at sige, at i kampen mod terror er vores vigtigste redskab jo vores efterretningstjeneste, fordi det er dér, vi kan tilvejebringe de oplysninger, som kan danne grundlag for både vores forebyggelse og vores modarbejdelse af terrorangreb.
Det ændrer ikke på, at for det åbne politi er det vigtigt, at vi er en del af Europol.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Ja, ministeren kan være ganske rolig, vi bakker op om europaaftalen, men hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, allerede da aftalen var indgået, at vi gerne så en afstemning hurtigst muligt.
Derfor er det jo også, at jeg synes, at det her er en oplagt mulighed for at sige, at nu, hvor vi føler os mere truet, så lad os dog sikre, at vi ikke ryger ud af Europol.
Lad os dog få den afstemning så hurtigt, vi kan få den.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Jamen jeg går ud fra, at Venstre bakker op om den politiske aftale om Europol og omdannelsen af retsforbeholdet til en tilvalgsordning, som netop er indgået.
Den respekterer vi i hvert fald fra regeringens side, og derfor følger vi den plan, der ligger, men det er fuldstændig afgørende for os som regering, at Danmark fortsat kan være en del af Europol.
Det er jo sådan set det, der har dannet grundlag for, at vi overhovedet har lavet en europapolitisk aftale på det her felt.
Altså, det er en mærkelig diskussion, og jeg går ikke ind i helt konkrete strafferetlige spørgsmål.
Der er lavet en europapolitisk aftale.
Jeg er helt med på, at spørgeren ikke har deltaget i forhandlingerne derom og ej heller gør det i det analysearbejde, der pågår lige nu, hvor vi har aftalt en fuldstændig klokkeklar plan for, hvordan vi ønsker at møde danskerne i vores fælles politiske bestræbelse på at få omdannet det danske retsforbehold.
Vi har netop indgået aftalen, det er kort tid siden.
Vi sidder med analysearbejdet lige nu, og jeg vil opfordre Venstre til fortsat at bakke op om den proces, vi i fællesskab har aftalt, fordi det er afgørende, at Danmark fortsat kan deltage i Europol-samarbejdet.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Som jeg allerede har sagt tidligere, bakker Venstre op om europaaftalen.
Jeg gentager blot, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen sagde umiddelbart efter indgåelsen, nemlig at vi gerne så en afstemning hurtigere.
Det var det eneste.
Så ønsker jeg at få oplyst, hvad det her har af betydning i forhold til at bekæmpe terror.
Hvis ikke det er PET's område, kan det jo være, at politiet har brug for at kunne arrestere folk i andre EU-lande.
Vil de miste den mulighed, hvis vi udgår af Europol-samarbejdet?
Christine Antorini (S), 2015-01-21:
Jeg synes, at det her eksempel præcist viser, hvorfor det er vigtigt, at man kan gå ind i det, lige så snart man bliver gjort opmærksom på, at tingene ikke fungerer, som de skal.
Lige så snart Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen blev gjort opmærksom på det, gik man også ind og stoppede for tilskuddet.
Der kommer ganske snart en redegørelse om, hvad der videre skal ske.
Så jeg synes faktisk, det her viser, at tilsynet virker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-01-21:
Dansk Folkeparti elsker jo alle slags opstramninger, og derfor stemte vi selvfølgelig også for det og støttede ministeren i det.
Problemet er jo, at det øjensynligt ikke er nok.
Altså, der er jo en certificering, og alligevel går der 3-4 måneder, før det bliver opdaget, men udelukkende fordi man bliver gjort opmærksom på det.
Det tyder på, at systemet ikke fungerer.
Vi ved jo også, at især muslimske friskoler, ikke alle, men især muslimske friskoler har svært ved at håndtere offentlige tilskud. Der har været en lang række tilfælde de sidste 10-15 år; man kan bare læse Ahmed Akkaris bog, han har jo selv været friskolelærer.
Så derfor skal jeg bare en gang til opfordre ministeren til at skærpe tilsynet.
Jeg tror, det er ved at være på tide.
Vi har historier.
Christine Antorini (S), 2015-01-21:
Det er fuldstændig korrekt, at de frie grundskoler kan vælge enten at finde en tilsynsførende via kommunen eller at have en forældrevalgt certificeret tilsynsførende, og det var jo den stramning, der skete, med hensyn til at man skal certificeres, hvis det er en forældrevalgt, der står for tilsynet.
Så vidt jeg husker, for det var en stor diskussion, vi havde her i salen, støttede Dansk Folkeparti op om den stramning, der var, så de skulle certificeres, for det var nemlig vigtigt.
Det krav var der ikke før.
Der var til gengæld heller ikke et flertal for, at man skulle afskaffe muligheden for, at man kunne vælge en forældrerepræsentant, der så til gengæld skulle certificeres.
Så jeg tror, det er utrolig vigtigt, at vi behandler alle frie grundskoler lige uanset baggrund, og lever de ikke op til reglerne, skal de selvfølgelig også have det ekstra tilsyn, herunder også have frataget tilskuddet, som det er sket i det her tilfælde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-01-21:
Kvalitetstilsynet har jo egentlig kun opdaget det, fordi de er blevet gjort opmærksom på det.
Det store problem er jo, at det er skolerne selv, der i dag vælger deres tilsynsperson.
Der er nogle håndtag, som ministeren kunne skrue på, hvis det var, at hun ville skærpe tilsynet.
Det er endnu ikke lykkedes os.
Så derfor skal jeg spørge ministeren, om hun stadig væk synes, det er en god idé, at skolerne selv vælger deres tilsynsperson.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Jamen kunne det ikke være en oplagt mulighed så at sige, at nu hvor vi føler os mere truede, end vi har gjort før, så fremskynder vi den her afstemning om retsforbeholdet?
Det kan man jo godt ifølge europaaftalen.
Der er ikke noget til hinder for det, den skal bare senest være i marts 2016.
Kunne man så ikke, når følgegruppen er færdig, fremskynde den her afstemning, så vi er sikre på ikke at ryge ud af Europol?
Christine Antorini (S), 2015-01-21:
Jeg synes, at spørgeren trods alt må anerkende, at der er sket præcis det, som skal ske, hvis man ikke lever op til regelsættet, som er klart: Det skal stå mål med kravene til folkeskolens undervisning, herunder dem, der er omkring frihed, lighed, folkestyre.
Lige så snart man her blev gjort opmærksom på det, gik Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen ind i sagen.
De får ikke længere tilskud, og vi venter på en redegørelse, der kommer her om ganske få dage, om det videre forløb.
Sådan skal det være for alle, der ikke lever op til det.
Der har været nogle friskoler, der hviler på et muslimsk grundlag; der har været nogle friskoler, der hviler på et kristent grundlag; der har været andre friskoler med et andet idépolitisk grundlag, som desværre ikke har stået mål med det, de skal.
Derfor har der også været tilfælde, hvor man har stoppet for tilskuddet til andre.
Det er, fordi vi tager det dybt alvorligt.
Man skal selvfølgelig leve op til reglerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-01-21:
Vi har før haft den her diskussion.
Vi har haft en forespørgselsdebat, hvor ministeren afviste, at der skulle et skærpet tilsyn til.
Vi har forsøgt at få en høring om det, det blev også afvist.
Der gik jo 3-4 måneder, før man overhovedet opdagede det.
Lederen af skolen er jo en temmelig berygtet person.
Han hedder Mohammed Aslam, han er vist nok stadig væk socialdemokrat, har i hvert fald været det, og har også siddet i Borgerrepræsentationen.
Han har også været med i beboerdemokratiet i Mjølnerparken.
Det er altså en mand, som godt ved, hvordan det danske system fungerer.
Alligevel har han formået at snøre systemet så længe.
Der har ikke været nogen elever, der har ikke været nogen undervisning.
Ekstra Bladet har igennem en lang række artikler afdækket det, og ministeren har glimrende gjort rede for, hvad der er galt med det.
Nu sidder jeg selv i en kommunalbestyrelse, og det er jo ikke et enkeltstående tilfælde, som det også fremgik under forespørgselsdebatten.
Der er en lang række eksempler på, at især muslimske friskoler har det lidt svært med at leve op til kravene.
Det er derfor, vi ønsker et skærpet tilsyn, der skal gælde alle friskoler, men hvor tilsynet så kan holde ekstra øje med især de nyere muslimske friskoler, som har svært ved at finde ud af, hvad der er vores, og hvad der er deres.
Derfor skal jeg bare en gang til opfordre ministeren til at svare på spørgsmålet: Hvordan vil hun skærpe tilsynet, så vi fremover undgår de her ikkeenkeltstående tilfælde?
Christine Antorini (S), 2015-01-21:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at alle frie grundskoler, uanset hvilken baggrund de har, selvfølgelig skal leve op til de faglige krav, der er, og det gælder for alle, nemlig for det første, at de skal levere en undervisning, der står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, og for det andet, at skolerne i hele deres formål og virke skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre samt udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Det er det regelsæt, der gælder for alle frie grundskoler.
Det gælder selvfølgelig også for grundskoler, der ligesom Iqbal International School har et religiøst tilhørsforhold.
Hvis det er sådan, at skolen ikke lever op til det, så er den selvfølgelig ikke berettiget til at modtage et statstilskud.
Den her sag, som vi har med Iqbal International School, er en enkeltstående sag, som er ved at blive undersøgt nærmere af Kvalitetsog Tilsynsstyrelsen under Undervisningsministeriet.
Det er sådan, at KTS, for at bruge den korte form af Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen, har stoppet tilskuddet til skolen pr. 1. december 2014, fordi styrelsen blev gjort bekendt med, at der angiveligt ikke længere blev afholdt undervisning på skolen, og at skolens lærere var blevet afskediget og ikke modtog løn.
Nu har KTS bedt skolens bestyrelse om en redegørelse for, hvor meget undervisning skolen har afholdt fra dette skoleårs start og indtil udgangen af november 2014, og bestyrelsen har en svarfrist til styrelsen den 26. januar.
Og når vi har fået den redegørelse, tager vi selvfølgelig stilling til det videre forløb for skolen.
Jeg vil godt understrege, at jeg betragter det her som en enkeltstående sag, som vi selvfølgelig tager dybt alvorligt.
Det er også derfor, styrelsen er inde over den nu.
Men jeg synes ikke, at det er den her sag, der giver et generelt grundlag for at skærpe tilsynet med muslimske friskoler.
Det skal være høje krav, vi stiller til alle frie grundskoler.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-01-21:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Vil ministeren skærpe tilsynet med muslimske friskoler efter sagen med Iqbal International School, hvor man ikke har haft undervisning i månedsvis, men alligevel modtog offentlige tilskud?
Vil ministeren skærpe tilsynet med muslimske friskoler efter sagen med Iqbal International School, hvor man ikke har haft undervisning i månedsvis, men alligevel modtog offentlige tilskud?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Det er klart, at det på en række områder har konsekvenser, hvis Danmark må udtræde af Europol-samarbejdet.
Det er jo derfor, vi ikke ønsker, at det skal ske.
Det er jo derfor, vi har en meget, meget klar politisk tilkendegivelse af, at vi ønsker, at Danmark skal være en central del af Europol-samarbejdet.
Den aftale er indgået i december måned, og den har vi altså fra regeringens side tænkt os at overholde.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk fritages for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Nordjyske Stiftstidende Aalborg, sektion 16. januar 2015.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Det er jo så præcis det, vi får afdækket ved den dialog og det initiativ, jeg beskrev i min besvarelse.
Men rent strukturelt synes jeg det forholder sig ganske enkelt: Der er ganske stor forskel på at være forpligtet til at modtage al sin post fra det offentlige i en digital postkasse, også den post, man ikke ved er på vej, om man så må sige – det er jo det, der er tilfældet med den her type henvendelser – og så at kunne betjene de simpleste digitale selvbetjeningsløsninger, sådan som man jo også gør for mange borgeres vedkommende i den, om man så må sige, private del af ens tilværelse, f.eks. med netbank, rejsebestillinger, nethandel og alt muligt andet.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Jeg er sådan set med på, at der givetvis kan findes eksempler på, at mennesker, som godt kan modtage digital post, i nogle tilfælde vil have svært ved at håndtere de ganske ofte forholdsvis indviklede digitale selvbetjeningsløsninger, som det offentlige tilbyder.
Det er jeg sådan set med på.
Men spørgsmålet går i den anden retning.
Altså, er der nogen grund til at tro, at der, hvis man tager udgangspunkt i borgerens interesse, findes nogen eksempler på, at en borger efter at have opnået ret til ikke at modtage digital post alligevel vil være i stand til at benytte sig af digital selvbetjening?
Og når jeg spørger sådan, er det, fordi jeg ved at spørge f.eks. i Aalborg Kommune har fået det svar, at det har man indtil nu ikke set noget eksempel på.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Altså, til simple spørgsmål hører jo simple svar.
Og det er jo også allerede inkluderet i min oprindelige besvarelse af spørgsmålet, at når det gælder digital selvbetjening, er der ganske stor forskel på, hvor komplekse selvbetjeningsløsninger vi taler om.
Noget er meget, meget enkelt, andet er ganske komplekst.
Og det er jo netop også derfor, at lovgivningen her er indrettet sådan, at man giver borgerne en relativt nemt adgang til undtagelse, og at man giver en mulighed for at differentiere, alt efter hvad der er tale om.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Men der står alligevel et spørgsmål tilbage.
Kommunen har behandlet en ansøgning fra en borger om, at vedkommende ikke er i stand til at håndtere digital post, og så er mit simple spørgsmål stadig væk til finansministeren: Kan finansministeren forestille sig, at der i ret mange tilfælde vil være tale om, at disse borgere efterfølgende viser sig at kunne benytte digital selvbetjening?
Og det er jo rigtigt nok, at med digital selvbetjening skal man selv tage initiativet, men det vil jo ofte være for at få nogle ting, som man helt indlysende er berettiget til.
Og hvad er årsagen til, at man skal igennem det her unødvendige bureaukrati med, at kommunen igen skal tage stilling, og ikke bare skal tage stilling én gang, men sådan set hver eneste gang skal tage stilling til, hvordan lige præcis den her borger forholder sig til den konkrete digitale selvbetjening?
Sådan som jeg har forstået det, er det almindelige synspunkt i kommunerne jo, at det altid vil føre til den afgørelse, at det kan man næppe, når man ikke kan modtage digital post.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Ja, jeg synes faktisk, at de regler, der er vedtaget med et meget, meget bredt flertal her i Folketinget, har den logik, jeg beskrev i min besvarelse, nemlig sådan, at der jo er den nænsomhed i reglerne, at hvis man skal arbejde med digital post, kan man da modtage ting i sin postkasse, som man ikke har bedt om at få, men som kan være af stor betydning for ens tilværelse.
Derfor skal der selvfølgelig være en udstrakt adgang til undtagelse.
Men digital selvbetjening kan jo være uendelig enkelt i nogle tilfælde, og det er jo kendetegnet ved, at man selv opsøger kommunen og dermed ved, at her er en sag, som pågår.
Som jeg også beskrev, er der jo i de situationer, hvor man har behov for at blive undtaget på de områder, en meget nem adgang til at blive det.
Per Clausen (EL), 2015-01-21:
Nu skal man jo aldrig være ked af det, når finansministeren lægger op til at føre en dialog med dem, som, om jeg så må sige, har et førstehåndskendskab til de udfordringer, der findes på det her område.
Men jeg kunne nu godt tænke mig at spørge finansministeren, om han selv synes, det lyder sandsynligt, at hvis man ikke er i stand til at modtage digital post, vil man i al almindelighed være i stand til at benytte sig af digitale selvbetjeningsløsninger.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig med Aalborg Kommune i, at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk bør være fritaget for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger?
Er ministeren enig med Aalborg Kommune i, at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk bør være fritaget for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Nordjyske Stiftstidende Aalborg, sektion 16. januar 2015.
Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at borgere, som er fritaget for digital post, også automatisk fritages for at anvende de obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger?
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Jeg synes jo nok, det kan minde lidt om det spørgsmål, vi lige har diskuteret, men det kan være, det bare er mig, der ikke rigtig har fået nuancen med.
Men som jeg har anført under besvarelsen af det forrige spørgsmål, er der forskel på digital post og på digital selvbetjening, og det er også derfor, der er forskel på reglerne.
Borgerne bruger de to typer af kommunikation med det offentlige meget forskelligt, og derfor er der også forskellige regler på de to områder.
I forhold til digital selvbetjening er borgerne sikret en mulighed for hjælp, ligesom de offentlige myndigheder er forpligtede til at betjene borgerne gennem en alternativ kommunikationskanal, hvis borgerne ikke kan anvende digital selvbetjening.
Undtagelse fra digital selvbetjening foregår så fra gang til gang, og det sker, uden at en medarbejder i Borgerservice skal slå op i et centralt register, eller uden at borgeren skal udfylde en ansøgning om at blive undtaget.
Vi følger løbende op på danskernes anvendelse af digital kommunikation med det offentlige, og vi kan se, at brugen af digital selvbetjening og digital post hele tiden stiger.
Når det er sagt, vil jeg gerne gentage, at jeg selvfølgelig er interesseret i at høre om administrationen af reglerne og om, hvordan den foregår, og om den foregår anderledes, end vi havde forventet, og derfor vil jeg bede Digitaliseringsstyrelsen om at tage en dialog med kommunerne og med KL med henblik på at få et samlet billede af de eventuelle udfordringer, der måtte være på området.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Ja, jeg er udmærket godt klar over, at vi har en europaaftale.
Men der er jo ikke noget, der er til hinder for, at vi kan tage afstemningen om retsforbeholdet, så snart følgegruppen er færdig med sit arbejde.
Man kan vente helt til marts 2016, men der er jo ingen, der siger, at man behøver at vente så længe.
Kunne det ikke være en mulighed nu, hvor vi har et større trusselsniveau i Danmark, end vi har haft længe?
Det kan godt være, at trusselsniveauet ikke er hævet, men vi føler os i hvert fald noget mere truede, og derfor siger vi, at det måske er nu, at vi skal tage den her beslutning, så vi sikrer, at politiet i højere grad kan samarbejde på tværs af Europa.
Nogle af dem, der, så vidt jeg er orienteret, er blevet arresteret i forbindelse med sagen her i Frankrig, blev arresteret i Bulgarien på baggrund af det politisamarbejde, vi har, bl.a. gennem Europol.