runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg blev rost af den konservative ordfører for at have holdt en ordførertale med passion.
Jeg vil da også gerne rose undervisningsministeren for at have holdt en afsluttende tale med passion, selv om jeg selvfølgelig undrer mig over, hvordan en undervisningsminister kan udleve så meget passion for et forslag, som simpelt hen bare er en ren og rå nedskæring af muligheden for at få voksen- og efteruddannelse.
Jeg synes, det ville have været dejligt, hvis der var blevet kæmpet for et system, som alle ellers har værdsat meget, med den fleksibilitet i voksen- og efteruddannelsessystemet.
Jeg har et konkret spørgsmål til ministeren: Kan ministeren bekræfte, at der inden for de videregående efteruddannelser oftest kun er udbud af en bestemt uddannelse en eller to gange om året, og at det derfor i opsigelsesperioden rent faktisk er helt umuligt for en, der bliver afskediget, at kunne bruge de tilbud, med den nedskæring, der sker nu?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Det kan jeg faktisk hverken af- eller bekræfte, for situationen er jo den, at det afhænger af, hvornår man siger op.
Altså, hvis man er i gang med uddannelse, når man bliver opsagt, bliver man ikke omfattet af den del af forslaget, der gør, at man ikke længere kan få det i perioden inden for opsigelsesfristen.
Så hvis man er i gang med uddannelse og det var en del af virksomhedens og medarbejderens prioritering, da man faktisk var ansat uden at være opsagt på den pågældende virksomhed, vil man fortsat kunne få uddannelse under det regelsæt, der ligger ovre hos mig.
Men hvad angår de ledige i øvrigt, er det et andet regelsæt.
Men om denne opmærksomhed på mennesker, som står på kanten af deres job med risiko for at blive afskediget, kan jeg bare sige: Vi laver denne plan – og det er derfor, jeg taler passioneret for den – for at værne mod, at vi taber endnu flere arbejdspladser.
Det er jo interessant nok at uddanne medarbejdere i danske virksomheder, og det vil vi fortsat gøre på et niveau, der er langt over det, SR-regeringen lagde ud med i sin tid.
Men det afgørende for at uddanne medarbejdere er jo, at de pågældende medarbejdere har et job, og det er faktisk målsætningen med hele forslaget: at bidrage til, at vi har sunde offentlige finanser og har en sund dansk økonomi, så vi kan skabe rammerne for vækst, så der bliver arbejdspladser i det danske samfund, som bl.a. jo bidrager med skattepenge til at betale bl.a. for voksen- og efteruddannelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Vi er meget optaget af, at vi skal have et vidensamfund, og derfor ærgrer det mig jo også, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at prioritere, således at man kunne frigøre midler, så vi ikke var nødt til at gennemføre de her besparelser.
Men vi må konstatere, at det ønsker Socialdemokraterne og oppositionen ikke at være med til.
Det, som vi ikke kan acceptere, er, at vi bruger flere penge, end vi har.
Uanset hvor godt man kan argumentere for sin sag, og uanset hvor godt man kan argumentere for, at det her område er vigtigt, og at det her område også er vigtigt, så er der nødt til at være balance på statsbudgettet.
Det har vi ikke i øjeblikket.
Det er ikke, fordi der er blevet ført en uansvarlig økonomisk politik fra regeringens side, for den har været overordentlig sparsommelig, og det er også sådan, at vi har et mindre statsunderskud end næsten alle andre lande i verden, men vi har altså et statsunderskud på grund af finanskrisen.
Og der er man nødt til at sætte tæring efter næring.
Jeg ved godt, at det er et begreb, som ligger fjernt fra socialdemokratisk tankegang, men det holder vi altså fast i.
Men den dag, Socialdemokraterne kommer og siger, at de gerne vil kigge på, om kommunerne kan blive lidt mere effektive, og at de gerne vil kigge på overførselsindkomsterne, så kunne det være, at vi kunne prioritere, således at der blev flere midler til uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Altså, den måde, som Socialdemokraterne griber hele det her samfund an på – og retorikken omkring det – begriber jeg simpelt hen ikke.
Jeg har også bemærket, at man i ordførertalerne her ovre fra venstre side taler om, at det er de svageste, vi svigter her – det er de svageste.
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Vi taler om voksne beskæftigede mennesker på danske arbejdspladser i den offentlige sektor og i den private sektor.
Jeg opfatter ikke store dele af den danske arbejdsstyrke som svage mennesker.
Nu går det så ligesom igen, at man ikke har større tillid til medarbejdere og virksomheder, end at hvis ikke det offentlige betaler det hele, kommer vi slet ikke – hehehe – for uddannelse er kun en investering for samfundet, skulle man tro, når man hører på venstrefløjen, det har slet ikke noget med den enkelte at gøre.
Jo, det har ganske meget med den enkelte at gøre.
Den enkelte har jo også en stor interesse i at investere i sig selv.
Og 40 uger samlet på SVU er så et helt år, man kan uddanne sig på en forhøjet takst.
Prøv at se rundtomkring i omverdenen.
Prøv at se, hvad man gør i udlandet i forhold til voksen og efteruddannelse.
Der kender man slet ikke de begreber her.
Så det er stadig væk et flot og favorabelt system, vi har i Danmark, men for ikke at skære hele aktiviteten væk f.eks. i slutningen af året – det kunne have været gjort ved at sætte et loft sammen med det ansvarlige flertal – har vi valgt at lave et regelsæt, som gør, at flest muligt fortsat kan komme ind på uddannelsesområdet med SVU og få voksen- og efteruddannelse.
Tværtimod ser jeg den som kompetent, dygtig, handlekraftig, man vil gerne noget derude, hvis bare man kan få lov at slippe for nye lovbestemte omkostninger.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg ved ikke, hvornår ministeren har hørt ordet svag.
Jeg kan i hvert fald med hundrede procents sikkerhed sige, at jeg aldrig har benyttet ordet svag om de mennesker, vi taler om her.
Det er mennesker, som har bidraget til samfundet gennem mange, mange år, ofte med et hårdt fysisk arbejde.
Nu er de oven i købet også så mentalt stærke, at de tør gå i gang med det eksperiment, det er at lægge deres liv om, sætte deres familiers levefod betragteligt ned i et stykke tid, for at de kan tilpasse sig de nye krav på arbejdsmarkedet.
De her mennesker er gennemført stærke, og de har bidraget til samfundet.
Men de kan være dårligt stillede uddannelsesmæssigt.
De kan være svagt stillede i deres position i forhold til at kunne få et nyt job, fordi de fik mindst, da der blev delt uddannelse ud.
Er det ikke surt at være undervisningsminister i en situation, hvor ministeren er tvunget til at argumentere for, at uddannelse bare er noget, man kan skære ned på, så sker der sikkert ikke noget, at det faktisk bare er nogle penge, der egentlig ligger der og venter på at blive taget ind i fælleskassen?
Er det ikke surt at være undervisningsminister og ikke kunne se, at uddannelse netop er en investering, at uddannelse er vejen frem for Danmark og ikke er et problem for Danmark?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Nej, det er skønt at være undervisningsminister i en regering, som tager hånd om fremtiden, som tager hånd om vore unges fremtid, som tager hånd om vore børns fremtid, fordi det, vi jo bl.a. gør med genopretningspakken og finanslovforslaget, er, at vi frigør ressourcer til at udbetale taxametertilskud til de unges uddannelse, til videregående uddannelse, sådan at vi kan få endnu flere gennem uddannelse.
Faktisk ser det jo rigtig positivt ud i ungdomsuddannelserne i øjeblikket.
Hvis vi ser på grundforløbet i erhvervsuddannelserne, kan vi se, at frafaldet er faldet 26 pct. til 21 pct.
Så det går rigtig godt derude, men det skal jo alt sammen finansieres.
Så det er jo så flot, så flot, men realiteten er, at når man sidder i regering, skal tingene hænge sammen.
Og samlet set bruger vi jo mere på uddannelse nu, end vi har gjort nogen sinde tidligere.
Vi bruger langt mere på uddannelse nu, end da det var den tidligere regering, der var ved magten, båret oppe af SF og Enhedslisten.
Derfor vil jeg bare advare borgerne mod at tro, at den falske politik, som man fremlægger fra venstrefløjens side, skulle kunne medvirke til, at vi forbedrer uddannelsen i fremtiden.
Nej, tværtimod – tværtimod.
Ja, og sjovt nok passer det nøjagtigt med, at det er de ungdomsårgange, som gik i skole, da den anden regering havde ansvaret.
Så måske er det dér, problemet ligger.
Det er klart, at det tager lidt tid for en regering, og derfor er det også så fuldstændig afgørende, at vi genvinder flertallet i den side af salen, for det er jo os, der har taget hånd om fagligheden.
Vi er ikke tilfredse med den som SF.
Og det var i øvrigt modigt af Socialdemokraterne – det vil jeg faktisk godt anerkende – at gå sammen med os om at lave en bedre folkeskole, for det var da blevet for slapt.
Der var jo ikke fokus på den nødvendige faglighed, som er hele forudsætningen for, at man kan tage en ungdomsuddannelse.
Der er netop kommet en ny rapport, der blev refereret i går i medierne, og som går på, at det, der er helt afgørende for et ungt menneskes læring, når man ser på det i forhold til at gå i skole, er faglighed i folkeskolen.
Det, at vi har haft en svag udvikling i forhold til unges uddannelse, har jeg sådan set en rimelig god forklaring på.
Der var faktisk nogle år, hvor det var sådan, at man foretrak at gå ud og få et job, fordi der var job, frem for at tage uddannelse.
Nu kan man sige, at den økonomiske krise ikke er særlig godt for noget som helst, og jeg synes heller ikke, at det er specielt sjovt at skære på uddannelse, men når pengene går tilbage til uddannelse, går det jo nok endda.
Men det er da klart, at i de år, hvor der var masser af jobmuligheder, var unge tilbøjelige til at tage job.
Nu er der knap så mange jobmuligheder, og så uddanner de sig, og det er rigtig godt, at de gør det.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
SVU'en har haft en stor betydning i forbindelse med omskoling og opkvalificering under fyringer og større afskedigelsesrunder – den har simpelt hen været en succes, så hvorfor er det nu, at regeringen lægger op til, at den succes skal over i et regi af fiasko, lidt ligesom det gælder i forbindelse med aktiveringsindsatsen?
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg vil gerne fortsætte med at være konkret, fordi undervisningsministeren gang på gang snakker generelt i stedet for konkret om, hvad konsekvensen af de lovforslag, som regeringen og Dansk Folkeparti vil vedtage på det her område, er.
Det er jo rigtigt, at hvis man er i gang med efteruddannelsesforløb og så bliver opsagt, kan man gøre det færdigt.
Men det er jo ikke det, der er sagens kerne.
Sagens kerne er, at der desværre – på grundlag af krisen – er rigtig mange voksne, som bliver opsagt, uden at de er i gang med en efteruddannelse, men hvor de tidligere så havde mulighed for i opsigelsesperioden at få den efteruddannelse med voksenuddannelsesstøtte, sådan at de var parat til et nyt job.
Det er det, der forsvinder.
Jeg vil spørge om det andet eksempel: Mener ministeren virkelig, det er rimeligt, at en, der bliver uddannet til pædagog – 25 år, uddannet som pædagog, har et helt arbejdsliv foran sig – skal have muligheden for at kunne efteruddanne sig med voksenuddannelsesstøtte begrænset til 1 uge om året?
Det er jo konsekvensen af, at regeringen og Dansk Folkeparti nu vil begrænse muligheden for efteruddannelse over et helt livsforløb fra 80 ugers til kun 40 ugers efteruddannelse – 1 uges efteruddannelse med voksenuddannelsesstøtte om året til en pædagog.
Er det det, som regeringen synes bare er alle tiders løft på voksen- og efteruddannelsesfronten?
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Jeg kan forstå det på den måde, at både Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har sådan nogle papegøjekurser.
Ordførerne bliver sendt på et papegøjekursus, så de kun er i stand til, uanset hvad vi taler om, at henvise til, at hvis vi ikke skærer ned på det her – især uddannelse, åbenbart – så stiger renten, og så går det helt galt.
Ministeren har jo så åbenbart været på et udvidet papegøjekursus, så man ud over henvisningen til, hvor galt det vil gå med den generelle økonomi og med renten, dog også kan svinge sig op til at sige, at man bruger pengene på nogle andre uddannelsesområder.
Men er sagen ikke netop, at vi inden for uddannelse faktisk er bombet mindst 10 år tilbage, i forhold til hvor mange der gennemfører en ungdomsuddannelse?
Det er rigtigt, at der heldigvis er nogle tal, der retter sig, men er det ikke rigtigt, at vi i øjeblikket er bombet 10 år tilbage?
Sjovt nok passer det også med de 10 år, vi haft en VKO-regering.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Jeg vil bare gerne have ordføreren fra Dansk Folkeparti til at bekræfte, at den ufaglærte eller lavtuddannede medarbejder, som er blevet fyret fra sin arbejdsplads, oplever, at Dansk Folkeparti, altså det parti, der påstår at kæmpe for de ufaglærte og for de lavtuddannede, først lægger stemmer til en halvering af dagpengeperioden og dernæst lægger stemmer til nogle meget, meget massive forringelser af mulighederne for omskoling.
Altså: Er det ikke korrekt, at hvis man står derude på den anden side af muren og er blevet fyret fra sit arbejde, man har ikke nogen uddannelse, og tænker, hvad ens muligheder kunne være, så er svaret, at man får massivt forringet sine muligheder for efter/videreuddannelse, fordi Dansk Folkeparti lægger stemmer til det her?
For det her var jo ikke blevet til noget, hvis ikke det var for Dansk Folkepartis stemmer.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Jeg hører, at den konservative ordfører er meget optaget af økonomi.
Jeg kan berolige den konservative ordfører med, at det er vi også hos Socialdemokraterne.
Vi er faktisk så optaget af det, at noget af det, vi med interesse arbejder med, er, hvor meget samfundsmæssigt afkast der er, når man investerer i uddannelse.
Anerkender den konservative ordfører, at der er en direkte sammenhæng, nemlig at jo mere vi investerer i, at flere får en uddannelse – og det er på alle niveauer, herunder også at voksenuddannelses- og efteruddannelsessystemet kan bruges til at give mere uddannelse – desto større direkte samfundsøkonomisk afkast er der?
Tommelfingerreglen er, at det, for hver krone man investerer i uddannelse, giver 10 kr.s afkast i forhold til samfundsøkonomien.
Det vil sige, at det er direkte i forhold til det, som vi er meget optaget af, og som jeg også anerkender at De Konservative er optaget af.
Men de vælger altså at prioritere helt anderledes.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Synes Dansk Folkepartis ordfører virkelig, at det er fremadsigtet, og at det er at sikre fremtiden, når man forringer mulighederne for de lavtuddannede og ufaglærte for at efter/videreuddanne sig i en situation, hvor intet – intet – tyder på, at antallet af ufaglærte arbejdspladser i Danmark vil stige i fremtiden?
Synes man i Dansk Folkeparti virkelig, at det er klogt og fremadsynet og fremtidssikrende, at man i en situation, hvor de ufaglærte bliver fyret, skærer ned på deres muligheder for at efter/videreuddanne sig, så de rent faktisk kan tilpasse sig de krav, fremtidens arbejdsmarked stiller?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Det langsigtede er, at vi genopretter dansk økonomi.
Hvis vi ikke genopretter dansk økonomi nu, er det os unge, herunder fru Johanne Schmidt-Nielsen og jeg selv, som jeg ved er nogle af de yngste her i Folketinget, og fremtidens generationer af unge, som altså kommer til at betale en regning, som er væsentlig højere end den, vi betaler i dag.
Vil man betale regningen nu, hvor den kommer, eller vil man bare lade stå til og måske stifte yderligere gæld?
Sådan er det jo også, når det er, vi hver især kigger på vores husholdningsbudget derhjemme.
Hvis jeg ser, at mine udgifter er steget, måske fordi jeg har et barn, der skal i daginstitution, vil det altså betyde, at jeg er nødt til at finde nogle penge, så det er, at jeg kan betale kommunen for den kerneydelse.
Hvad gør jeg så?
Man er nødt til at finde de penge, man kan ikke få det væk ved at forgælde sig.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Tak for det.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at de er økonomisk ansvarlige, at de skal bruge skattekronerne rigtigt, og at det ikke er en gavebod.
Jeg skal garantere for, at de, der går derude, de kortuddannede og de ledige, heller ikke føler, at det her er en gavebod, når man sparer på deres uddannelse.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om de ikke er enige med Socialdemokraterne i, at vejen til vækst er at uddanne danskerne bedst muligt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Vejen til fremtiden – og det tror jeg slet ikke at vi kan være i tvivl om – er uddannelse, og det er mere uddannelse.
Det kan vi absolut ikke være uenige i, men samtidig må vi vel også bare anerkende, at der altså har været en økonomisk krise hen over Danmark, og den har efterladt en regning på 24 mia. kr.
Den regning vil Dansk Folkeparti hellere have bliver betalt lige nu og her, så vi har altså lavet en genopretningsaftale, hvor det ikke kun er voksen- og efteruddannelse, der så at sige bliver ramt, men det er en lang række områder.
Jeg har bl.a. også omtalt tolkebistand tidligere.
Det er en masse områder, hvor man siger, at alle må holde for, og det er selvfølgelig hverken en særlig nem eller sjov opgave, men det skal ske, for ellers bliver regningen bare udskudt, og så bliver det de fremtidige generationer af unge, som kommer til at sidde med regningen, der bliver endnu større.
Det synes jeg ikke er ansvarligt.
Jeg synes hellere, man skal betale den regning, man har, nu og her.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har ret i, at der ikke var blevet fundet 24 mia. kr. til genopretning af dansk økonomi, hvis det ikke havde været for Dansk Folkeparti, altså hvis ikke vi havde lagt stemmer til det her.
Det er ganske korrekt.
Vi har det ikke sådan i Dansk Folkeparti, at vi går og ærgrer os over de der politiske aftaler, vi har indgået.
Så selv om vi selvfølgelig er ærgerlige over, at det er nødvendigt at finde 24 mia. kr., for det er jo smadderærgerligt, at der er kommet en finanskrise, som har efterladt en regning, som skal betales, har vi det alligevel sådan i maven, at vi er økonomisk ansvarlige.
Derfor indgår vi selvfølgelig også aftaler, som sikrer, at dansk økonomi er sund, og at dansk økonomi kan overleve den finanskrise, der har været i Danmark.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Jamen med hensyn til dem, der nu er blevet arbejdsløse, og som har det rigtig svært, er det jo ikke sikkert, at de i forvejen har råd til at købe det ugeblad, som ordføreren talte om før.
Er ordføreren enig med mig i, at de vil rammes ekstra hårdt – 500 kr. her og 500 kr. der betyder rigtig meget for mennesker, som har lidt i forvejen.
Er ordføreren enig med mig i det?
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Ja, det var rigtigt, hvad ordføreren sagde.
Det er den samme varme luft, vi får i dag, og det er selvfølgelig altid godt at varme sig lidt på en kold efterårsdag.
Det handler jo ikke kun om, at nogle åbenbart fuldstændig tanketomme arbejdsgiverorganisationer bare vil forsvare deres egne interesser her.
Det handler om substansen i det, at de mener, at det her presser produktiviteten, at det presser konkurrenceevnen, og at det ikke kun er et spørgsmål om, at folk taber nogle penge.
Det er jo et spørgsmål om, om ordføreren ser uddannelse som en investering i fremtiden, i stedet for at man bare ser det her som en eller anden kortsigtet besparelse, man kan høste her og nu.
Så vil jeg også sige om De Konservatives konstante forslag om, at man bare skal afskaffe efterlønnen: Jamen er det ikke sådan, at De Konservative også er bundet af et forlig på det område?
Ordføreren siger, at oppositionen ikke ønsker at røre ved efterlønnen, men er De Konservative ikke selv bundet af et forlig, og kan De Konservative overhovedet røre ved efterlønnen, om jeg så må sige?
Er det her ikke udtryk for, at netop De Konservatives troværdighed ved hele tiden at bringe efterlønnen i spil, på trods af at man er bundet af et forlig, dykker med samme hastighed som de opinionstal, der er for De Konservative?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Folks budgetter rundtomkring og indtægter og det ene og andet er jo meget forskelligt.
Det kommer helt an på familiens indkomst, husstandens indkomst, hvor mange børn man har, hvor meget man får i børnefamilieydelse, og der er rigtig, rigtig mange ting, så jeg kan slet ikke svare på, hvorvidt nogle har råd til at købe ugeblade eller ej.
Det var sådan set bare et eksempel på, hvordan og hvorledes man må kigge på sit husholdningsbudget, hvis man har nogle uforudsete udgifter, for at få dem betalt.
Men vi kommer ikke uden om, at den økonomiske krise altså også har været over Danmark, og at der er en regning, der skal betales.
Jeg bryder mig ikke om, at vi skal skubbe regningen videre til de fremtidige generationer af unge.
Det bryder jeg mig ikke om.
Jeg vil gerne have, at regningen bliver betalt her og nu, for det er økonomisk ansvarligt.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Se, der er i hvert fald en beskyldning eller et kritikpunkt, som De Konservative vil slippe for fra min side af.
Ligesom jeg hos Dansk Folkeparti mener at kunne se et klart forræderi over for de kortuddannede, så ville jeg aldrig drømme om at beskylde Det Konservative Folkeparti for det, for de har aldrig nogen sinde sagt, at de bekymrede sig for de kortuddannede.
De har aldrig nogen sinde vist nogen som helst omsorg for de mennesker, der har det sværest på arbejdsmarkedet, så forræderi er der ikke tale om.
Man holder fast i altid bare at have omsorg for de bedst stillede og de mest velhavende.
Derfor vil jeg også finde en lidt anden vej ind til et spørgsmål til hr. Rasmus Jarlov.
Hvad siger ordføreren til den massive afvisning af de her nedskæringer, som kommer fra Dansk Erhverv og fra Dansk Industri, hvor de kan pege på, at det her vil føre til en faldende produktivitet og til, at konkurrenceevnen bliver presset?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-16:
Som det også fremgår af sagen, skal man, hvis man ser det med borgerens øjne – og det synes jeg sådan set er en god vinkel at spørge og få svaret ud fra – stadig væk henvende sig hos sin kommune, som man altid har gjort, hvis man har et spørgsmål.
Man stiller sit spørgsmål og får det formentlig lige så godt besvaret, som man altid har fået, og så tror jeg, at borgeren er meget afslappet over for, om den maskine, der så beregner det i sidste ende, står det ene, det andet eller det tredje sted.
Det er sådan set ikke det, der er så afgørende.
Det, der er afgørende, er lige præcis, at borgeren får det rigtige svar, og hvis man så har i baghovedet, at den her lov danner grundlag for, at der kan veksles nogle penge fra mindre administration til mere velfærd til lige præcis de samme borgere, så synes jeg sådan set, vi lidt nærmer os en win win-situation.
For så vidt angår det med, at skrivebordet står et lidt andet sted, så prøv at se perspektivet en gang mere og tænk lidt over, hvor mange danskere der egentlig får nyt job hvert år.
Vi ved jo, at der en meget stor omskiftelighed på det danske arbejdsmarked, og det er der nogle medarbejdere her, der også bliver en del af, så det betragter jeg egentlig som ganske naturligt.
Det, man skal hæfte sig ved, er jo slutresultatet og outputtet, der kommer ud af det, og det er godt, og det tror jeg også at medarbejderne i sidste ende vil være tilfredse med.