runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg mener egentlig ikke, at der er tale om et konkret problem, som vi som politikere skal komme med en løsning på.
Det, som jeg har læst ud af det arbejde, jeg har været inddraget i i Valgretskommissionen, er, at der er tale om, at det er en bestemt aldersgruppe, der stemmer mindre end andre aldersgrupper.
Det er så yngre mennesker, der er tale om, og at de også begynder at stemme mere på et senere tidspunkt i deres liv.
Der har jeg så konkluderet, at det måske har noget at gøre med den fase af deres liv, som de er i, og der interesserer de sig måske ikke så meget for politik og bruger måske ikke så mange velfærdsydelser lige i den fase af deres liv, og så kommer interessen på et senere tidspunkt, når de begynder at bruge flere velfærdsydelser.
Så derfor tror jeg ikke, at der er tale om, at det er hele generationen af unge, som bare ikke interesserer sig for demokratiet.
Nej, jeg tror bare, at der er tale om en fase, som nogle mennesker er i i deres liv, og så kommer interessen på et senere tidspunkt.
Så jeg tror ikke, at der er noget særligt problem, som vi fra politisk side skal håndtere og lave ny lovgivning om eller rette andre initiativer mod.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-09:
Selv om valgdeltagelsen i Danmark generelt er relativt høj, ser vi desværre en anden tendens blandt unge vælgere, og helt galt ser det ud for unge nydanskere, af hvilke under en tredjedel stemmer.
Det er ikke blot et problem for de unge, det er et problem for hele demokratiet.
Undersøgelser viser nemlig, at hvis man ikke stemmer til det første valg, når man har muligheden, er der en større sandsynlighed for, at man heller ikke gør det senere i livet.
Vores kryds på valgdagen er ikke blot udslagsgivende for, hvor samfundet skal bevæge sig hen, men det er også en accept af det repræsentative demokratis helt grundlæggende principper.
Vi skal derfor fortælle, hvorfor det er vigtigt, at vi hører den unges stemme.
Vi har alle sammen et fælles ansvar for, at vores samfund er indrettet til det fælles bedste, og vi skal blive langt bedre til at synliggøre, hvordan så vel kommune- som regionsrådsvalg har en stor indflydelse på de unges dagligdag.
Det er vigtigt med oplysningskampagner forud for valget, men det er ikke nok, og der findes, som også tidligere ordførere har været inde på, masser af inspiration at hente i Valgretskommissionens anbefalinger.
F.eks. kunne man måske overveje at sende sådan en formel invitation ud til alle førstegangsvælgere frem for kun det almindelige valgkort, men allervigtigst tror jeg det er, at vi skal have valgstederne ud til de unge.
Det kan f.eks. gøres med mobile afstemningssteder dér, hvor de unge befinder sig, som også ministeren var inde på, på uddannelsesinstitutioner, på parkeringspladsen foran biblioteket måske eller andre steder, hvor de unge kommer.
Vi skal på ingen måde fratage selve valghandlingen dens tyngde og alvor, og vi skal heller ikke underkende, at valgdagen for rigtig mange mennesker er sådan en demokratiets festdag, hvor man nærmest rituelt går op til den lokale skole og sætter sit kryds.
Sådan har jeg det, når det er valgdag, men det, at jeg og sikkert rigtig mange her har det på den måde, må ikke være en hindring for, at der er plads til flere måder at afvikle sin valgdeltagelse på.
For hvis den her faldende valgdeltagelse blandt de unge fortsætter, vil det på sigt have konsekvenser for vores demokrati, så derfor vil Det Radikale Venstre gerne anmode om, at vi lægger tid og kræfter og en masse ideer til, at endnu flere unge går til den ene eller til den anden valgurne til de kommende regions- og kommunalvalg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg har selvfølgelig ikke noget imod, at vi skal gennemføre kampagner, og vi skal også sørge for, at de unge mennesker finder ud af, at der er valg i Danmark.
Men må vi med al respekt så ikke også have lov til at sige: Der må da være en grænse for, hvor meget service vi skal lave i Danmark?
Der er nogle, der siger: Keep it simple.
Men det er ikke det, som ordføreren lægger for dagen ved at sige, at man nu ikke bare skal have et stemmekort med posten, men også have et brev om, at man om nogle dage får et brev med posten med et stemmekort i.
Man får altså to henvendelser, og så kommer de unge mennesker nok ned at stemme.
Kan ordføreren ikke godt se, at det virker lidt urkomisk, at man opbygger sindssygt mange nye rutiner for at tilgodese nogle unge mennesker, som er velfungerende, og som har både ben og arme til enten at gå hen og stemme på deres rådhus i løbet af de uger, der er til rådighed, eller gå hen og stemme på bibliotekerne, hvis kommunerne tilbyder det, eller gå hen og stemme den dag, hvor valget er?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-09:
Jeg synes, det er fantastisk, som det engelske sprog har fundet ind i Dansk Folkepartis taler i dag.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, at det at sende en invitation ud, altså at det at modtage en invitation er noget andet end at få at vide, at der for øvrigt er en fest på det og det tidspunkt, og der kan du komme og deltage, hvis du har lyst.
Hvis jeg får en personlig invitation, føler jeg mig meget mere velkommen til den demokratiets fest.
Og det synes jeg sådan set at vi skal tage alvorligt, for uanset om de unge stemmer på Radikale Venstre eller på Dansk Folkeparti, uanset hvilket parti de måtte stemme på, så synes jeg, det er vigtigt at høre deres stemme, og jeg synes, det er vigtigt at gøre opmærksom på, at vi er et stort fællesskab, som rigtig gerne vil inkludere alle, og som rigtig gerne vil høre alles stemmer.
Simon Kollerup (S), 2013-04-09:
Det synes jeg er interessant, for det lyder nærmest, som om man skal kvalificere sig, indtil man er begavet på et vist niveau, til at kunne gå ned og stemme.
Det vil jeg i hvert fald kraftigt advare imod, hvis det er tilfældet.
Grunden til, at jeg rejser det første spørgsmål, om ordføreren kan se en demokratisk værdi i det her med at deltage i valg, altså at en valgdeltagelse også kan være med til, at man føler sig som en del af samfundet, føler, at man har en interesse for det samfund og det demokrati, man lever i, er jo, at jeg kan læse, at Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis borgmesterkandidat i Vejle, tror jeg det er, mener, at vi skulle fratage udlændinge stemmeret til kommunalvalget i Danmark.
Der skulle i hvert fald gå væsentlig længere tid, før man kunne få lov at stemme.
Det mener jeg bare er en ualmindelig farlig vej at gå, for jeg tror på, at det der med at deltage i demokratiet også gør, at hvis man kan det, så føler man måske også en interesse i at sætte sig ind i det samfund, man lever i, og finde ud af, hvad de forskellige partier står for, og engagere sig, hvis man skal ned at sætte sit kryds. Så jeg er bare nødt til at høre: Anker Jørgensen åbnede i 1981 for, at udlændinge, der boede i Danmark, også kunne stemme her.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti fjerne den rettighed?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg mener først og fremmest, at det, som er centralt, er, at man interesserer sig for vores samfund og for politik, og deraf følger interessen også for at gå hen og stemme og give sin egen mening til kende.
Jeg betragter det ikke som nogen kvalitet i sig selv i et demokrati, hvis en masse vælgere bare går ned og stemmer, uden at vide hvad de stemmer på eller hvorfor og reelt stemmer i blinde.
Så vi mener, at den demokratiske dannelse er noget, der skal grundlægges, selvfølgelig på et tidligt tidspunkt i folks liv, og når den interesse og uddannelse er skabt, ja, får man, tror jeg, automatisk lyst til at gå hen og stemme og give sin egen mening til kende og på den måde deltage i demokratiet ved at stemme og måske også på andre måder ved at engagere sig dybere.
Så vi mener, at det er den demokratiske dannelse, der kommer først, og det er den, vi skal stimulere.
Erling Bonnesen (V), 2013-04-09:
Tak for det.
Venstre stemmer imod dette lovforslag, når det kommer til den endelige afstemning.
Vi finder det grotesk, at landmændene nu kommer i en situation, hvor de faktisk kan komme ud for at blive straffet dobbelt på grund af dårligt vejr, f.eks. i forbindelse med at efterafgrøderne ikke kan lykkes.
Man bliver først straffet på grund af det dårlige vejr og skal ud at anlægge efterafgrøderne en gang til og så også på grund af det tab, som det dårlige vejr måtte give.
Tak for det.
Venstre stemmer imod dette lovforslag, når det kommer til endelig afstemning ved tredjebehandlingen.
Det har vi også markeret i betænkningsbidraget.
Vi synes, det er grotesk, at man nu kommer i den situation, at landmændene faktisk bliver straffet dobbelt på grund af dårligt vejr, f.eks. i forbindelse med at efterafgrøderne ikke kan lykkes.
Først har man tabet på grund af det dårlige vejr, og så skal man også ud at anlægge efterafgrøderne igen.
Der har hidtil været nogle dispensationsmuligheder, nogle fleksible regler, og det synes vi faktisk skulle have været opretholdt.
Når vi så ser på hele gødningsområdet samlet, er det faktisk sådan nu, at man ikke længere må give afgrøderne den gødning, som de har behov for for at udvikle sig optimalt.
Det betyder jo også, at kornkvaliteten, proteinindholdet, faktisk ikke er høj nok.
Det giver faktisk til syvende og sidst et samlet tab for erhvervet på hele 3 mia. kr.
I tider, hvor man taler om vækst og beskæftigelse, burde man faktisk tage fat i det her forslag – det ligger jo næsten lige til højrebenet – og sige, at der var mulighed for at skabe vækst for op mod 3 mia. kr., ja, næsten mere end 3 mia. kr., hvis man gav landmændene lov til bare at give planterne den gødning, som de havde behov for for at udvikle sig optimalt, og det ville være, uden at det ville gå ud over miljøet.
Så vi synes, der er god grund til – det er sådan set også derfor, at jeg tager ordet nu – at opfordre regeringen til at tage det her lovforslag op til revision en gang til, i det mindste i hvert fald udskyde det, så man kunne få det behandlet, i forbindelse med at Natur- og Landbrugskommissionen snart afrapporterer.
Så vi synes, det er dårlig timing at komme med det her forslag nu, kort før Natur- og Landbrugskommissionen alligevel skal afrapportere.
Så det er en klar opfordring til at udskyde det her.
Lad os tage det med ind i det arbejde, som kommer efter Natur- og Landbrugskommissionens rapport.
René Christensen (DF), 2013-04-09:
Jeg føler også anledning til at tage ordet her ved andenbehandlingen af forslaget.
Når vi læser indledningen til lovforslaget, kan vi sige, at Dansk Folkeparti sådan set er fuldstændig enige med ministeren i, at den lovgivning, der er vedtaget, selvfølgelig også skal overholdes.
Det er et arbejde, som Dansk Folkeparti ser meget frem til, og det ved jeg også at ministeren gør.
Jeg håber og tror også, at det bliver et arbejde, som kommer til at have en bred opbakning i Folketinget i forhold til det flotte stykke arbejde, som man indtil videre har kunnet se fra Natur- og Landbrugskommissionens side.
Derfor er det mig uforståeligt, at ministeren fremsætter dette lovforslag på nuværende tidspunkt – et lovforslag, som jo netop går ind og kigger på det område her omkring kvælstof.
Og vi ved jo alle sammen, at det netop er det, vi skal tale om, når Natur- og Landbrugskommissionen kommer med deres anbefalinger.
Derfor vil jeg ligesom ordføreren for Venstre anmode ministeren om, at det her forslag bliver taget af bordet og – selvfølgelig – indgår i det, vi skal diskutere i forhold til Natur- og Landbrugskommissionen.
Det er jo ikke sådan, at en dispensation skal være normalen, og sådan opfatter vi faktisk heller ikke fra Dansk Folkepartis side at det har været.
Så det er blot en opfordring til, at det her selvfølgelig bliver en del af diskussionen.
Jeg husker også, at der ved førstebehandlingen blev diskuteret indberetning og digitalisering, og det var Dansk Folkeparti sådan set positive over for.
Men der ligger en hel del andre ting i det her forslag, også omkring ministerbeføjelser, som også godt lidt kunne ligne en blankocheck, som Folketinget nu giver til den enhver tid siddende minister.
Tak for ordet.
Lene Espersen (KF), 2013-04-09:
Jeg skal ikke gentage de mange gode argumenter, som mine kolleger fra Venstre og Dansk Folkeparti allerede er kommet med, men blot redegøre for her under andenbehandlingen, at Det Konservative Folkeparti også vil stemme imod dette lovforslag ved tredjebehandlingen af de grunde, der allerede er nævnt.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at lovforslaget kommer på nuværende tidspunkt, hvor Natur- og Landbrugskommissionen arbejder.
Og i forhold til de saglige argumenter, der er imod dette, synes jeg faktisk, at både Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører allerede har redegjort for det ganske betragteligt.
Noget af det, jeg godt vil sige faktisk har gjort et ganske stort indtryk på Det Konservative Folkeparti i den udvalgsproces, der har været, er, at vi har haft deputationer, der har sagt, at man simpelt hen ikke kan udvise godt landmandskab, hvis det her lovforslag vedtages, uden at vælge bestemte produktionsmetoder, som ikke altid er hensigtsmæssige, hvis man ønsker at have det størst mulige udbytte.
Og det gør faktisk et ret stort indtryk på mig, når folk sagligt kommer og siger, at det her ikke kan lade sig gøre, fordi man så er tvunget til at producere på en helt bestemt måde, fordi man ikke aner, hvor meget det kommer til at regne i løbet af året.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Simon Kollerup (S), 2013-04-09:
Tak for det.
Det er det, fordi det handler om vores demokrati.
Og det er det, fordi det handler om, at vi har oplevet, at valgdeltagelsen har været faldende ved de valg, som vi har været til.
Sidste gang der var kommunalvalg i år 2009, var stemmeprocenten samlet set på 65,8 pct.
Det er den laveste valgdeltagelse i 35 år.
De 18-årige havde en stemmeprocent på 57, og de 19-21-årige havde en valgdeltagelse, der var nede på 45 pct.
Så det siger lidt om, hvad det er for et problem, vi står med – et problem, som kræver, at vi finder løsninger, at vi i Folketinget også tager det alvorligt partierne imellem.
Derfor ser jeg også meget frem til den debat, vi skal have, og som vi i fællesskab har efterlyst blandt alle Folketingets partier.
Det er klart, at vi er gået til debatten fra hvert vores politiske udgangspunkt, men vi læner os i den debat, som vi skal have i dag, op ad de anbefalinger, som er kommet fra Valgretskommissionen.
Der vil jeg også gerne benytte lejligheden her til at kvittere for Valgretskommissionens arbejde og de anbefalinger, der er lagt frem – 28 stk.
Christian Mejdahl har siddet som formand for Valgretskommissionen.
Og det er et solidt udgangspunkt at stille sig på i den debat, vi skal have.
Så jeg vil ikke sige ret meget mere til begrundelse af den her forespørgsel.
Det er et vigtigt problem, vi står med, og det er også blevet et stort problem, og derfor kalder det på, at vi i Folketingets partier bredt tager den aktive debat i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Tak, hr. formand.
Det er jo rigtigt, at det er alle partier, som selvfølgelig støtter intentionerne om, at det er vigtigt, at også de unge, nye vælgere i Danmark selvfølgelig går ned og afgiver deres stemme.
Og det synes jeg retfærdigvis også fremgår fint af ordførerens tale, at det lægger man meget vægt på.
Men jeg synes måske også, at ordføreren skulle prøve at lægge lidt vægt på i hvert fald at evaluere sin egen holdning til det helt grundlæggende problem, der er i, at vi tilsyneladende skal bruge vores tid og ressourcer på at please en bestemt befolkningsgruppe til at gå ned og stemme.
Altså, det er en stemmeret, man har, det er ikke en stemmepligt, og hvis nogle befolkningsgrupper ikke ønsker at afgive deres stemme, så kan det jo være tegn på, at de oplever en relativt høj tilfredshed med den livssituation, som de er i.
Det kunne jo være en slags tilfredshedsbarometer, som viste: Det er faktisk ikke så ringe endda at være ung i Danmark, jeg gider ikke at gå ned og stemme.
Jeg siger ikke, at det er sådan, men det kunne være et af argumenterne for, at de unge ikke går ned og stemmer.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvorfor skal vi bruge så meget tid på en bestemt befolkningsgruppe, for at de skal gå ned og stemme?
Hvad med alle de ældre og handicappede og dem, der er på en arbejdsplads?
Skal de ikke også på Vestas eller Grundfos eller andre steder have mulighed for at få en valgvogn ud og afgive en stemme?
Simon Kollerup (S), 2013-04-09:
Tak for det.
Ja, nu er det jo så muligt at stille spørgsmål den anden vej, det kunne jeg jo ikke, da jeg stod på talerstolen, men den debat, jeg havde med ordføreren, mens jeg stod på talerstolen, handlede jo om det her med, om valgdeltagelsen alene kunne være udtryk for succeskriteriet i den her forespørgsel.
Jeg prøvede at sige, at det kunne det selvfølgelig ikke, men jeg er bare lige nødt til at spørge til ordførerens holdning om det emne, for er ordføreren ikke enig i, at det at deltage i et valg kan være med til – jeg siger ikke, det kan stå alene, men kan være med til – også at øge den demokratiske dannelse og vække den her interesse, som ordføreren taler om, for demokratiet og for det samfund, vi lever i?
Er ordføreren ikke enig i, at det kan være en medvirkende faktor, at man deltager i valg?
Simon Kollerup (S), 2013-04-09:
Men jeg synes faktisk godt, det må være en ambition, at der kommer en øget valgdeltagelse, for valgdeltagelsen er også udtryk for den legitimitet eller det grundlag, man som politiker også sidder med i sin kommunalbestyrelse, altså at der er en stor del af befolkningen, der har taget stilling til, hvilke politikere de gerne vil have, f.eks. i kommunalbestyrelsen.
Så jeg mener, det skal være en ambition at bringe valgdeltagelsen op, men jeg synes selvfølgelig, at det skal gå hånd i hånd med ambitionen om den demokratiske dannelse; interessen for demokratiet skal selvfølgelig vækkes og styrkes.
Og derfor er der også en række andre spændende anbefalinger i Valgretskommissionen, som handler om foreningspraktik, tidligere samfundsundervisning osv.
Så tingene skal gå hånd i hånd.
Tak for det.
Jamen prøv lige at høre her: Hvis det er sådan, at vi skal adressere det her problem som værende noget blablabla, så er det jo ligegyldigt, at vi har den her debat i dag.
Vi har den her debat i dag, fordi der er et problem, som vi er enige om findes.
Vi vil gerne have flere til at deltage i vores demokrati, ikke kun ved at stemme, men også ved at være aktive i foreninger og i civilsamfundet og ved at gå ud og være en aktiv del af samfundet, få medborgerskabet tilbage.
Derfor er det rigtigt, at der har vi et forslag, som vi synes godt om, nemlig at man med mobile valgsteder kan få mulighed for at afgive brevstemmer, f.eks. på ungdomsuddannelser, eller, som ministeren også sagde det, på Hovedbanegården eller andre steder.
Så vores intention er sådan set at løse et problem, vi kan se, ikke med blablabla, men med nogle konkrete forslag til at rykke demokratiet og muligheden for at være en aktiv del af det tættere på borgerne.
Og det synes jeg faktisk måske skulle være det, vi skulle behandle i dag som forslag.
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår det engelske udtryk please på den måde, at vi gør noget særligt for at få en gruppe mennesker involveret noget mere i demokratiet.
Det synes jeg er på sin plads at gøre.
Som jeg indledte med at begrunde den her forespørgsel med, har vi i 2009 set den laveste valgdeltagelse til vores kommunalvalg i 35 år.
Jeg synes, det er et problem.
Jeg synes, det er skammeligt, at det er under halvdelen af de unge mennesker, som kommer hen og stemmer.
For jeg har ikke det udgangspunkt, som spørgeren har, at det at stemme til et valg også automatisk er at stemme imod, altså, hvis man er utilfreds med noget.
Det at stemme til et valg er også at stemme for noget, at gå hen og vise, hvad man mener, og bakke op om nogle partier, der gerne vil ændre samfundet i den retning, man gerne ønsker det.
Jeg synes også, vi burde få nogle forslag på banen.
Vi står med et lovforslag, som vi har debatteret med Folketingets partier, om at lave forsøg med e-valg.
Det vil give mulighed for, hvis man f.eks. er blind, at man kan få læst op fra en skærm, i sådan nogle hørebøffer, hvilke partier man kan stemme på.
Så på den måde mener jeg vi allerede gør noget, og det jo kunne så være noget, ordføreren kunne bakke op om, hvis det var.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg ville egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig med mig i, at valgdeltagelsen set i procent, kan man sige, kan vi tage som et udtryk for, hvor stor interesse der er for demokratiet fra en befolkningsgruppes side, i det her tilfælde de unge.
For for Dansk Folkeparti er det ikke en målsætning i sig selv at banke valgdeltagelsen så højt op som muligt.
Næh, succeskriteriet eller målsætningen er at øge interessen for demokratiet og for samfundet, og så følger valgdeltagelsen nok med bagefter, hvis man får stimuleret en interesse for det.
For som jeg sagde, handler det for os at se ikke om at få presset så mange ind i en stemmeboks som muligt, det handler om at stimulere en sund og naturlig interesse for demokratiet, og så vil valgdeltagelsen følge helt naturligt med bagefter.
Så det er derfor, vi er med i det her fælles forslag til vedtagelse, som ordføreren selv lige læste op; for vi vil godt have, at man stimulerer demokratiet og forståelsen for det og interessen for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-09:
Jamen alle de ting, som ordføreren siger, er vi jo enige med Det Radikale Venstre i.
Det, vi bare siger, er, og nu vil jeg gerne have lov at blive ved det engelske sprog – vi er et parti, der hader det, men jeg kan godt lide det – at det her er overkill.
Ups, så tager vi også den med.
Det her er altså overkill.
Hvis unge mennesker ønsker at afgive deres stemme, vil ordføreren så ikke anerkende, at de har ufattelig mange måder at gøre det på i dag?
De har nøjagtig de samme muligheder som alle mulige andre.
De er velfungerende unge mennesker, der både kan køre på cykel og køre på scooter, og nogle har forhåbentlig også kørekort.
Så kan de vel også gå ned og afgive deres stemme engang hvert fjerde år, uden at vi skal til at sende bogbusser ud på gymnasier og handelsskoler og alt muligt andet gejl, som nogle synes at vi skal til at gøre.
Hvorfor skal der ikke være samme regler for alle, som ønsker at afgive deres stemme i Danmark?
Hvor er forældreansvaret henne?
Når man får den første selvangivelse som ungt menneske, er det så ikke mor og far, der hjælper en lidt dér?
Når man skal sende den første ansøgning af sted, er det forældrene, der hjælper.
Hvor er forældreansvaret henne?
Men nu er jeg jo ikke ordfører; jeg har bare været formand for Kommunaludvalget i sidste valgperiode og har fulgt den her debat, også inden kommissionen blev nedsat, og det er derfor, jeg har en vis interesse for spørgsmålet.
Men det ændrer jo ikke ved det grundlæggende i, at man med de anbefalinger, som ordføreren slår til lyd for, har til hensigt at køre ud og lave brevafstemninger og lave et yderligere tilbud til nogle ellers velfungerende unge mennesker, der både kan gå, tro og tænke.
Hvorfor kan de ikke selv gå ned og afgive en stemme på rådhuset, hvor de har mulighed for at afgive deres stemme, eller måske på et bibliotek, hvis det er det, kommunen prioriterer, eller gå ned og stemme den dag, hvor der er kommunalvalg eller folketingsvalg i Danmark?
Der er altså ikke en ret stor arbejdsbyrde i forbindelse med at gå ned og afgive sin stemme.
Nogle siger, at det er svært lige at finde valgkortet, de unge har jo en stresset tilværelse, og blablabla.
Men der er jo dybest set en grund til, at vi har en generation i Danmark, som er blevet lidt for forkælet, og det er måske en af årsagerne til, at de ikke har gidet at gå ned og stemme.
Men derfor skal vi da ikke begynde at bygge en masse nye serviceapparater op for at tilgodese dem.
Der skal vel være lige ret for alle, eller hvad?