runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Mange tak.
Det klæder mangen en debat her i Folketingssalen, at man starter med at tolke positivt.
Det gør det i mange af livets sammenhænge.
Det vil jeg også gerne her, og så vil jeg sige, at der skulle vel nok meget til, før miljøministeren forstod, hvad det er, man fra international side har kritiseret Danmark for, hvad alle de grønne organisationer i Danmark har sagt igen og igen, og hvad vi fra oppositionens side har sagt så tydeligt, som det er os muligt.
Det står helt galt til, når det drejer sig om de naturbeskyttede arealer i Danmark fraset de områder, som ligger i Natura 2000.
Vi har en natur i Danmark, og vi har troet, at vi havde en lovgivning, som beskytter den, men det har vist sig, at ingen – ikke ministeren, ikke kommunerne – ved, hvilken tilstand den er i.
En anden ting, jeg gerne vil spørge om, er ...
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Jeg vil så sige, at blandt de tilhørere, der måtte høre den her debat, må der i hvert fald være en lillebitte smule hovedrysten, og det kunne jeg også mærke, at der næsten var fra ministerens side hernede.
Ministeren fremsendte en pressemeddelelse i mandags, og vi har fremsat det her beslutningsforslag væsentlig tidligere.
Men sagt til hr. Eyvind Vesselbo: Lad os bare tale indhold.
Jeg står her med en liste.
Det er den såkaldte rødliste, som fortæller, hvilke plantearter og dyrearter i Danmark der er truet.
Ud af 5.500 arter, som man har fokuseret på og undersøgt, er 1.600 arter er truet.
Er det noget, der er kommet over en nat?
Eller er det noget, man burde have gjort noget ved både ud fra forpligtelserne internationalt og også ud fra det, Venstre og De Konservative sagde i deres udmelding om biodiversitet i 2004, hvor man sandelig ville lave handlingsplaner og man sandelig ville gøre noget for at redde dem?
Hvad er det, man har gjort?
Man har intet gjort, vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo.
Og hvis hr. Eyvind Vesselbo slet ikke har lyttet til de grønne organisationer og slet ikke har nogen tillid til, at det, de siger derude, og det, de oplever, er korrekt,
hvor er vi så henne?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-02-04:
Nu vil jeg sige til fru Ida Auken, at det jo ikke er nok, at man laver en undersøgelse, og at man laver en sammenfatning, og at man laver en Wilhjelmrapport.
Der skal også handling til.
Jeg vil sige, at den Wilhjelmrapport sådan set var fornuftig på en lang række punkter, men når en ny regering kommer til, laver den sin egen politik, sine egne undersøgelser, sine egne indsatser, og det er jo det, der er rettidig omhu.
Når man selv kan definere politikken, laver man også de undersøgelser og det grundlag.
Nu laver så ministeren det her serviceeftersyn, som jo skal danne rammerne for den indsats, som skal sættes ind over for de her § 3-områder.
Det er her, jeg synes, at det virker som en lidt underlig debat, for Socialdemokratiets ordfører var enig i, at der skulle laves et serviceeftersyn.
Fru Ida Auken er ganske givet også enig i, at der skal laves et serviceeftersyn.
Og så kan vi stå her og have en lang, ufrugtbar debat om, hvad vi er uenige om.
Vi er uenige om det, ministeren sagde.
Nu er det sådan, at jeg har tillid til, at de, der har med den her sag at gøre, nemlig kommunerne, sørger for, at tingene er i orden.
Som jeg sagde, da jeg startede min ordførertale, er Socialdemokratiets interesse for denne sag ligesom 10 år forsinket, for det burde være gjort, da man selv sad med ministerposten på miljøområdet.
Da burde man have taget fat på det her.
Da denne regering kom til, lavede vi en lang række planer på det her område, og nu kommer så den rettidige omhu, hvor vi siger: Nu har vi siddet i 8 år, og nu kigger vi på det for at se, hvordan de ting, vi har indført, har virket.
Jeg forstod, at det bakkede Socialdemokratiet op.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Hr. Eyvind Vesselbo gør det en lillebitte smule umuligt for mig at stå her på talerstolen, fordi det, som ordføreren spørger til, jo er fuldstændig væk fra det, vi diskuterer, nemlig et beslutningsforslag, hvor vi vil sikre bedre naturbeskyttelse i Danmark.
Det har jo intet at gøre med det, som ordføreren siger her.
Så jeg kan ikke præcisere det tydeligere.
En anden ting, der er et paradoks, er, at hr. Eyvind Vesselbo startede sin ordførertale med at sige, at det her er glædeligt.
Men ordføreren ved jo, at det er lige det stik modsatte, der er tilfældet, så derfor er hr. Eyvind Vesselbo, som er af samme partiobservans som miljøministeren, åbenbart fuldstændig enig i det, vi har fremsat her.
Så derfor synes jeg, at det er et helt hovedløst spørgsmål, som ministeren stiller mig her, og derfor kan jeg ikke give et bedre svar.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-02-04:
Jeg hørte udmærket, hvad hr. Flemming Møller Mortensen sagde i sin ordførertale.
Det er jo derfor, at jeg netop stiller det her spørgsmål, for det står ganske uklart, hvad det er, hr. Flemming Møller Mortensen egentlig mener.
Selv om det bliver læst op igen, bliver det ikke mere klart af det.
Hr. Flemming Møller Mortensen siger: Vi vil gerne række dem en hånd.
Med hensyn til det der med at række en hånd ved vi godt, hvad det betyder, når Socialdemokratiet siger det.
Det betyder, at så skal kommunerne have flere penge til at klare det her for.
Det, jeg spurgte om, og det, jeg forventede et svar på, var, om hr. Flemming Møller Mortensen mente, at kommunerne var så dårlige til at klare den her opgave og ikke magtede det, ikke evnede det, at hr. Flemming Møller Mortensen og Socialdemokratiet herinde på Christiansborg ville fratage dem den opgave.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Jeg vil meget gerne gentage over for Venstres ordfører, og jeg forstår godt, at det er nødvendigt at gentage den sidste del af min tale, for der var Venstres ordfører særdeles uopmærksom i salen.
Jeg citerer: Socialdemokraterne rækker her en hjælpende hånd til så vel naturen, de, der ejer jorden, samt de 98 kommuner, som bærer pligten til at holde øje med, og som gerne vil forbedre vores mest værdifulde natur.
Derfor fremsætter vi i dag et beslutningsforslag, som er en hjælpende hånd til de tre instanser, som det her påhviler og omfatter.
Det, vi vil have, er mere natur, og vi vil have, at man lever op til internationale forpligtigelser.
Vi vil have, at haren og agerhønen og alle de andre elementer i naturen, jeg har nævnt, skal have det bedre.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-02-04:
Jeg forstår, at hr. Flemming Møller Mortensen ikke har særlig stor tiltro til, at kommunerne kan klare de ting, som de har ansvar for, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er sådan, at hr. Flemming Møller Mortensen har fået mange henvendelser fra sine socialdemokratiske borgmesterpartifæller om, at de ikke kan klare det her, at de ikke ønsker at klare det, og at de gerne vil have, at staten overtager deres opgave.
For hvis det er tilfældet på det her område, ender vi så ikke i, at der også er områder som børneområdet, ældreområdet, som kommunerne og de socialdemokratiske borgmestre heller ikke kan klare?
Eller hvordan ser hr. Møller Mortensen på det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-02-04:
Jeg takker for spørgsmålene.
Jeg vil sige, at jeg ikke tror, der er mange, der er uenige med mig i, at lige nøjagtig det her område, naturbeskyttelses- og miljøområdet, var bedre varetaget, forstået på den måde at der var større fokus på det, under SR-regeringen, end der har været under VK-regeringen.
Jeg vil blot sige, at jeg tror, der var mange, der følte, at der var mange instanser, som blev enten kraftigt beskåret eller nedlagt, da VK-regeringen kom til.
Hvis hr. Per Ørum Jørgensen tænker tilbage på debatten om kommunalreformen, tror jeg også, ordføreren vil erindre, hvilken kritik og skepsis der blev udtrykt fra socialdemokratisk side i forbindelse med netop miljøområdet.
Vi gav udtryk for, at vi var skeptiske over for, om kommunerne kunne magte den her opgave.
Vi må blot sige, at 8 år efter, hvor der intet er sket fra VK-regeringens side, har vi virkelig et meget tydeligt resultat, der viser, hvor galt det står til, og hvor lidt der er sket.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Jeg føler bare, at man, når man retter så hård en kritik mod nogen, måske også skal nuancere debatten, også af hensyn til de mennesker, der hører på den.
Og det, jeg egentlig sådan i al fredsommelighed spørger den socialdemokratiske ordfører om, er, hvorvidt den socialdemokratiske ordfører også vedkender sig, at de, der har ansvaret for det her tilsyn, er kommunerne, og heraf er der jo også en stor del socialdemokratiske kommuner.
Det bliver en meget ensidig kritik af regeringen.
Så vil jeg også sige om biodiversitet, om naturens udvikling og tilstand, at det jo ikke er noget, som lige ændrer sig fra den ene dag til den anden.
Kunne man forestille sig, at den tidligere regering, som jo trods alt havde magten her i landet frem til 2001, også bærer et ansvar for, hvordan naturen har udviklet sig igennem de sidste 10 år?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-02-04:
Nu snakkede fru Ida Auken om manipulation, og det behøver vi så ikke diskutere længere, men det er jo ikke korrekt, at Wilhjelmrapporten blev skrottet.
Der er en lang række af de initiativer fra Wilhjelmrapporten, som er indarbejdet i den politik, som den her regering har lavet siden 2001 og 2002 og frem til i dag.
Så når fru Ida Auken siger, at man skrottede det meget flotte arbejde, er, jeg vil ikke sige manipulation, men så er det måske udtryk for, at fru Ida Auken ikke helt har fulgt med i den udvikling og de lovforslag og de initiativer, den her regering har gennemført.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Så kan jeg jo fortælle hr. Eyvind Vesselbo, at Wilhjelmrapporten udkom i november 2001, og jeg ved ikke, om hr. Eyvind Vesselbo er bekendt med, at der også skete noget andet i november 2001, lige præcis den 27. november 2001.
Da kom der nemlig en ny regering til.
Det vil sige, at der lå et kæmpestort, flot udredningsarbejde, endda foretaget af en konservativ minister, som regeringen bare kunne tage og føre ud i livet.
Men nej, det skrottede man, og så venter man 9 år, før man kommer med et eftersyn.
Men lad mig bare spørge igen.
Det lyder ikke, som om hr. Eyvind Vesselbo har læst forslaget.
Så lad os lige få prøvet af, hvad hr. Eyvind Vesselbo helt konkret mener.
Det er meget simpelt.
Hvad er det, hr. Eyvind Vesselbo er uenig i i det, som Socialdemokraterne har foreslået i dag?
Kim Christiansen (DF), 2010-02-04:
Da vores sædvanlige ordfører på området desværre er forhindret i dag, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige følgende: B 89 lægger op til, at man vil lave om på hele naturbeskyttelsesområdet, man vil have mere registrering, og der vil rent praktisk efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke give mere miljø for pengene.
Man pålægger kommunerne at lave mange rapporter, mere registrering, flere vurderinger og dermed også mere arbejde ude i kommunerne.
Det er ting, som kommunerne ikke vil få penge for at udføre, og ingen vil have gavn af papirarbejdet. Når vi i dag skal diskutere naturbeskyttelse, er det vigtigt at sige, at når man går ind og laver nogle tiltag, er det for bl.a. at etablere mere natur i kommunerne.
Det er derfor besværligt, hvis man kun lægger op til, at kommunerne får mere arbejde, men reelt ikke får mulighed for at afsætte penge til naturforbedringer.
Det er klart, at vi skal have mere natur på sigt, men hvad er lige den perfekte naturtype?
Er det § 3-områder?
Er det vandområder?
Er det nationalparker?
Hvad er det lige, der er den optimale gødningsmængde og den slags ting?
Man kan sige, at med alle de ting, der er lagt op til i det her forslag, vil der blive sat et tungt bureaukratisk system i gang.
Samtidig vil det også betyde, at de arealer, som man bare har ladet ligge i nogle år uden at dyrke dem, vil blive betegnet som beskyttede arealer og måske få betegnelsen § 3-områder eller andre naturområdebetegnelser, så vi efterfølgende aldrig vil kunne få lov til at dyrke dem igen, uden at de får erstatning.
Dansk Folkeparti kan ikke gå ind for, at man på den måde eksproprierer folks ejendomme ad bagdøren.
Dansk Folkeparti mener derfor ikke, at dette forslag er den rigtige måde at sikre naturen på i Danmark.
Den er der styr på på anden vis, og derfor afvises forslaget.
Ida Auken (SF), 2010-02-04:
Hr. Eyvind Vesselbo har siddet længere i Folketinget, end jeg har, men det er godt nok noget af det frækkeste, jeg har hørt endnu, altså at Socialdemokratiet ikke har udvist rettidig omhu.
Jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med det, der hedder Wilhjelmudvalgets rapport, som blev sat i gang i 2000.
Det er det største serviceeftersyn, der nogen sinde er lavet af dansk natur.
Det var endda en tidligere konservativ minister, der sad i spidsen for det.
Det første, Anders Fogh Rasmussen gjorde, da han kom til, var at skrotte Wilhjelmudvalgets rapport.
Det vil sige, at man nu har ventet 9 år, fra den rapport blev sat i gang, og så står man og skælder Socialdemokratiet ud for, at man selv i 9 år ikke har gjort noget som helst.
Det er altså frækhed ud over alle grænser.
Og at vi så skal høre, at ministeren, fordi ministeren sendte en pressemeddelelse ud i mandags, så kommer før et forslag, der er fremsat i december, er jo manipulation i en grad, jeg slet ikke har hørt før.
Men lad os nu tale indhold.
Hr. Eyvind Vesselbo vil altid overgå mig i manipulation, så lad os tage noget indhold.
Kan hr. Eyvind Vesselbo sige, hvad det præcis er i det her forslag han er uenig i?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-02-04:
Jeg skal love for, at den socialdemokratiske ordfører var oppe på den høje klinge i sin tale – det var det ganske klare indtryk, man fik.
Jeg vil ikke vedkende mig det kraftige angreb mod regeringspartierne, som den socialdemokratiske ordfører frembringer.
Det lyder lidt, som om det kun er Venstre og Konservative, der har ansvaret for de her ting.
Men nu er det her forslag jo i høj grad rettet mod kommunerne, heraf også rigtig mange socialdemokratiske kommuner.
Har den socialdemokratiske ordfører gjort sig den ulejlighed at rette den her kritik mod dem, der reelt har ansvaret for at tilse de beskyttede naturområder, nemlig kommunerne, herunder også de socialdemokratiske kommuner?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-02-04:
Ja, men jeg har også noteret mig, at vognmændene jo gerne vil have frihed under ansvar.
Nu er de kommet med de her initiativer, og dem ønsker de selv at arbejde med og gøre det på fuldt tryk, i øvrigt i et tæt samarbejde med transportministeren, Center for Grøn Transport osv.
Så det er fint nok, at SF peger på de her 49 forslag, men jeg tror ikke, at ønsket er, at de skal ophøjes til lov eller konkrete handleplaner, man kan slå branchen i hovedet med bagefter.
Lad os nu se fremad.
Målet for transporten på 20 pct., som blev nævnt her, er jo netop, som det er blevet sagt af både ministeren og mig, ikke sektorspecifikke mål.
Vi skal se på, hvor det er klogest og bedst for samfundet at reducere, og det har vi tid til.
Vi skal nok nå målet om 20 pct. sammen inden 2020, og så må vi se på, om det er klogest at stramme skruen mere på transporten, for transport er fuldstændig afgørende for, om vi har et velfærdssamfund, og derfor kunne det godt blive dyrt for samfundet på andre områder, hvis transport pludselig bliver meget dyrt og besværligt.
Så man må se helhedsmæssigt på det.
I hele boligsektoren er der utrolig meget at hente på bygningsmassen, herunder offentlige bygninger, hvis vi får gjort dem mere energieffektive.
Så lad os se helhedsmæssigt på det.
Det arbejde glæder jeg mig meget til i de kommende uger, også som medlem af Det Energipolitiske Udvalg.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Jamen SF er begejstret for den grønne trafikaftale, vi har indgået.
Vi synes, der er mange gode elementer i den, og jeg er ikke i tvivl om, at mange af de elementer, der er på CO2-området inden for den kollektive trafik, bl.a. er kommet igennem på grund af SF’s pres.
Men når vi kigger på grøn trafik-aftalen, kan vi se, at den stadig væk kun leverer 11 pct. CO2-reduktion i transportsektoren.
Det er rigtigt, at det ikke er sektorspecifikt – vi kan godt lade alle husholdningerne eller landbruget holde for, men eftersom regeringen ikke har villet lade landbruget holde for og reduktionen af CO2-udledningen i landbruget også kun er på 11 pct., er det husholdningerne, der kommer til at betale, medmindre der kommer noget mere fokus på det her inden for transportsektoren, og det er derfor, vi presser på.
Vi mener, vi kan gøre det lidt bedre.
Vi synes, det er en god aftale, men vi kan gøre det lidt bedre – sagt med en tidligere statsministers ord.
Jeg vil bare om vognmændene sige, at vi synes, det er et rigtig godt forslag, de er kommet med – det er jo derfor, vi har løftet det her op – og det har jeg også noteret mig at vognmændene har rost SF for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-02-04:
Jeg kan godt undre mig lidt over spørgsmålet.
Selv om det umiddelbart lyder godt og relevant, må jeg alligevel undre mig, for det virker, som om det helt er forbigået fru Pia Olsen Dyhrs opmærksomhed, at vi har sat rigtig mange penge af netop til at fremme disse ting, og det har vi gjort i en fælles aftale.
Nu skal disse ting have tid til at virke.
Det er jo ikke noget, man gør på 2 dage.
Det er en proces, vi har sat i gang sammen, og det er noget, jeg glæder mig til at drøfte i forligskredsen sammen med SF, hvis man ellers vælger at blive der, i de kommende år.
Så lad os nu lige få det til at virke.
Så undrer det mig også, at SF ikke giver branchen kredit for, at man rent faktisk selv går i spidsen med nogle konkrete initiativer, hvor vi kan kombinere det at få et bedre miljø med, at vognmændene faktisk sparer penge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Nu elsker jeg jo nogle af de debatter, hr. Kristian Pihl Lorentzen og jeg har, og jeg vil sige, at en af de debatter, jeg endnu ikke har vundet, men som jeg håber det på et eller anden tidspunkt vil lykkes med, er spørgsmålet om transportens CO2-udslip.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen vil ikke fastsætte en grænse for lastbilers CO2-udslip, vil heller ikke indføre delebiler i Danmark og vil heller ikke rigtig indføre kørselsafgifter – regeringen er i hvert fald ikke kommet med det der med kørselsafgifter endnu, selv om man har lovet det – så jeg vil bare spørge: Hvad er det så man vil komme med for at sikre, at vi får mindsket CO2-udslippet fra transporten, som er et problem, vi er nødt til tage alvorligt?
Kim Christiansen (DF), 2010-02-04:
Det er endnu et forslag, der handler om CO2.
Jeg ved ikke, om vi ikke er en del, der kunne trænge til bare en lillebitte smule global opvarmning!
Men vi skal selvfølgelig tage hele det her spørgsmål alvorligt, men det er, ligesom om al snak efterhånden er centreret omkring CO2-udledning. Med hensyn til det aktuelle beslutningsforslag vil jeg indledningsvis sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det.
Det kan vi ikke af den grund, at vi ikke er ude på at gå efter et bestemt erhverv.
Transportbranchen skal bidrage fuldstændig på lige fod med alle andre.
Den skal ligesom privatbilismen og alle andre bidrage til, at vi får et bedre miljø og en lavere CO2-udledning.
Jeg kunne forstå det, hvis det var et erhverv, der havde udvist stor uansvarlighed og som rent ud sagt vil blæse højt og flot på fru Pia Olsen Dyhrs og andres CO2-mål, men det er jo slet ikke det, vi ser.
Vi ser tværtimod en branche, som ad frivillighedens vej har lavet utrolig mange tiltag for at få et bedre miljø ind i transportsektoren.
Og der er jo ikke nogen vognmænd, der ved deres fulde fem går ud og brænder diesel af bare for deres blå øjnes skyld.
De har jo også en forretning, der skal drives.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved den lille sætning i bemærkningerne til forslaget, hvor Socialistisk Folkeparti skriver, at overflytningen af godstransporten til tog og skib og indførsel af en kørselsafgift for lastbiler kan bidrage til at bremse væksten i lastbiltrafikken.
Det er jo der, hvor kæden hopper lidt af for Socialistisk Folkeparti, for vi skal da ikke ind og bremse væksten i noget som helst.
Det er da helt fint, hvis man kan få overført mere gods til bane og skibe, men nu er det altså de færreste jernbaner, der kører til Netto og Brugsen og alle mulige andre steder, hvor vi skal købe vores dagligvarer.
Så der er brug for lastbiltrafikken.
Vi lever i et samfund, hvor vi gerne vil vækste.
Vi har for øjeblikket en finanskrise, men vi ser jo alle sammen gerne, at vi kommer ud på den anden side og begynder at få en fornuftig vækst igen.
Det vil også betyde en vækst for transporterhvervet, så den skal vi da ikke ind og bremse.
Det vil da gå ud over vores velfærd.
Det er sådan nogle ting, som jeg ikke rigtig synes er gennemtænkt i sådan et forslag.
Man kan sige, hvad man vil om kørselsafgifter.
Det er ikke noget, der er groet i Dansk Folkepartis have.
Det er også en socialistisk tanke, at hvis man straffer folk og gør det dyrt nok, finder de nok på noget andet.
Men vi har altså her med et erhverv at gøre, hvis betingelser er, at mælken altså skal ud hver morgen, uanset hvor mange afgifter man ønsker at pålægge erhvervet.
Og der er i sidste ende kun en til at betale, og det er forbrugeren.
Jeg ved ikke, om det er det, der er intentionen med de her forskellige tiltag.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren gerne vil kigge på de forslag, som transportbranchen selv har sat op, altså de 49 forslag.
Vil ministeren her gøre det klart, om vi kan inddrage det i de videre forhandlinger om grøn trafik, om vi kan bruge det f.eks. i det her nye center, og om ministeren vil tage et møde med branchen om, hvordan vi f.eks. kan hjælpe branchen til at gennemføre det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-02-04:
Det kan godt være, at spørgeren mener, at jeg befinder mig på en anden planet, men jeg vil replicere.
At få at vide, at en stor firehjulstrukket amerikanerbil er mere miljøvenlig end en elbil, mener jeg simpelt hen hører til ude på et sted, hvor jeg slet ikke kan være med.
Der er ingen tvivl om, at grunden til, at firehjulstrækkere ikke bliver solgt i Danmark længere, ganske enkelt er, fordi folk ved, at det koster mere i benzin, end hvis de vælger at købe en bil, der kan køre 25 km på literen.
Det er begrundelsen for, at firehjulstrækkere ikke sælges i Danmark mere.
Men der er ingen tvivl om, at vi har behov for at understøtte den her udvikling, og der er ingen tvivl om, at vi har behov for at videreudvikle elbilen i Danmark.
Vi har også i vores skatteudspil sammen med Socialdemokraterne lagt op til netop at afsætte penge til at understøtte elbilerne også efter 2012.
Regeringen har jo ikke ønsket at melde ud om, hvad de har tænkt sig at gøre med afgiften på elbiler.
Henrik Brodersen (DF), 2010-02-04:
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at teknologien altså gør, at det her ligger nogle år frem i tiden, før det overhovedet har sin berettigelse.
Jeg vil bare nævne, at man her under COP15 installerede elbiler hos otte familier, og da det så begyndte at blive lidt frostvejr, kunne de ikke holde varmen, fordi al strømmen i bilen skulle bruges til at få den til at køre og ikke til at varme.
Man kunne ikke afise ruderne, og da det blev rigtig koldt, kunne de slet ikke køre.
Derfor vil jeg bare bede ordføreren om at tage stilling til, om ikke det er noget, vi kan se på, når det bliver aktuelt.
For at gå hen og kalde det for noget, der står i miljøets tegn, er altså skruphamrende forkert af den simple grund, at det er betydelig mere belastende for miljøet at bygge en elbil i dagens Danmark eller for øvrigt andre steder i verden, end det er at lave en ganske almindelig benzindrevet bil.
Den mest økonomiske og bedste bil for miljøet p.t. er rent faktisk en stor amerikansk firehjulstrukket benzindrevet bil, når man ser på det fra fødsel til død.
Det kan godt være, at den bruger lidt, mens den flytter sig, men fremstillingen og det at skrotte den er langt, langt bedre for miljøet, end det er med hybrid- og elbiler.
Det synes jeg bare man skal tage med i betragtning.
Jeg siger ikke, at vi ikke skal have det, og jeg synes også, at det er noget, vi skal blive ved at udbygge og gøre alt muligt for, men som tingene er nu, har det altså ikke nogen gang på jorden også at begynde at reservere baner til lige præcis de køretøjer.