runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Socialdemokraterne har været med til at tage næsten 9 mia. kr. til den særskat, som fru Lissa Mathiasen snakker om.
Det glemmer hun bare altid at sige.
Man skjuler det under gulvtæppet, man vil ikke sige, hvad man egentlig selv har været med til, og det kan jeg ikke lide.
Det synes jeg er lavt.
Jeg har aldrig følt, at vi tog pengene til nybyggeri.
Det var en gammel aftale, den har ligget der siden 1967, så der er ikke noget nyt i det.
Det føler jeg ikke, men hvis fru Lissa Mathiasen virkelig har følt, at hun har taget noget, og at det var en særskat, hun pålagde lejerne, så synes jeg, hun skulle skamme sig.
Jeg har aldrig følt det.
Det næste, jeg vil sige, er, at man burde have siddet med ved bordet, da De Radikale og Dansk Folkeparti fik ydelsesstøtten sat ned, sådan at man fik ydelsesstøtten til nybyggeri sat op til 75 pct. fra staten og kun 25 pct. fra Landsbyggefonden, men det gjorde man heller ikke.
Man glimrede ved sit fravær, så man kunne gå ud og tale om huslejenedsættelser for 4 mia. kr., man ikke engang har økonomien til at betale for.
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
Jeg kan godt forstå, at fru Anita Knakkergaard ikke har lyst til at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg spurgte: Hvorfor har man fra Dansk Folkepartis side valgt at levere stemmerne til det her?
Havde Dansk Folkeparti ikke sammen med De Radikale leveret stemmerne i 2002, var der ikke sket det overgreb mod lejerne, der skete efter 2002-aftalen.
Havde Dansk Folkeparti ikke de følgende to gange villet levere stemmerne, så havde lejerne i den almene sektor hver haft 22.000 kr. ekstra, som kunne have været brugt til huslejenedsættelser, kunne have været brugt til bedre renovering og til ghettoindsats.
Jeg fatter det ikke, og det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Hvorfor kan man stemme for, at landbruget skal bevare støtten, hvorfor kan man stemme for, at parcelhusejerne skal bevare deres støtte og så samtidig sige til lejerne, som er den fattigste gruppe i det her samfund, at de skal betale en særskat?
Må jeg ikke godt få svar på det?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Jeg kan nu forstå på fru Lissa Mathiasen, at hun vil tage de eventuelle rentefradrag, de fordele, lejerne har i rentefradraget.
Det er jo sådan set det, fru Lissa Mathiasen står her og siger, altså hvorfor må lejerne ikke få samme fordel, som ejerne har?
Er det ikke den fordel, fru Lissa Mathiasen egentlig er inde på hun vil til at tage nu?
Jeg vil godt lige gentage tallene: Den boligaftale, fru Lissa Mathiasen var med til, kostede lejerne til nybyggeri 5.733 mio. kr., til renovering 3.679 mio. kr. og kun 75 mio. kr. til ghettoindsats.
I alt tog fru Lissa Mathiasen 9.487 mio. kr.
I den boligaftale, der ligger i dag, bliver der kun taget 1.570.000.000 til nybyggeri, hvor man i den anden tog 5.733.000.000 kr.
Der er en væsentlig forskel.
Og så får vi renoveret for 4.340.000.000 kr. og en ghettoindsats på ikke bare 75.000.000 kr., men på 1.510.000.000 kr., altså alt i alt 7.420.000.000 kr. Så det er noget, der vil noget.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Jeg vil da godt gentage det.
Det er jo sådan, at der hele tiden har ligget en klar aftale, og der skal jo være penge til nye boliger.
Selv Socialdemokraterne har lavet en nybyggerifond i de boliger efter 1999.
Så der er ikke noget nyt i det, det er en klar aftale, og aftaler er altså noget, man skal holde.
Så kan man snakke om, hvor mange penge vi skal bruge til renovering, og derefter om, hvor mange penge der så er til nybyggeri.
Der har vi lavet en beregning, der siger, at det er 1,6 mia. kr., der kan tages, og så kører man en b-løsning med 124 mia. kr. til renovering på lang sigt.
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Hvis fru Charlotte Fischer savner tilkendegivelser fra folk, som er utilfredse med det her, vil jeg godt tilbyde at videresende omkring 150 mails, jeg har fået om det fra folk, som er fortvivlede over det her.
Så det tilbud kan fru Charlotte Fischer benytte sig af, hvis hun er interesseret.
Jeg har hørt til dem, som har været lidt kede af, at De Radikale er røget i uføre i den her sag, men jeg kan forstå på fru Charlotte Fischers indlæg, at det i virkeligheden bygger på en misforståelse.
Jeg forventer så, at det betyder, at De Radikale gør deres stilling op og stemmer imod det her lovforslag, når vi om lidt skal stemme om det, for fru Charlotte Fischer sagde, at det her ikke trækker en krone ud af den almene boligsektor.
Jeg synes, fru Charlotte Fischer skulle læse bemærkningerne til lovforslaget, for der står jo faktisk, at staten sparer godt 400 mio. kr. årligt på det her.
Staten sparer altså nogle penge, fordi man tørrer en udgift af på den almene boligsektor.
Så det må bygge på en misforståelse.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at De Radikale så også må tage konsekvensen og ende med at stemme imod det her forslag.
Jeg noterede mig, at fru Charlotte Fischer i sin ordførertale indledte med at sige, at De Radikale ønskede at gøre op med skævhederne på boligmarkedet.
Det er i virkeligheden det stik modsatte, man gør med det her forslag, for med princippet om, at den almene boligsektor er den eneste sektor på boligmarkedet, der skal være selvfinansierende, pålægger man jo de almene lejere en forpligtelse, som beboere i ejerboliger ikke har, og som beboere i privat udlejningsbyggeri i øvrigt heller ikke har.
Den eneste sektor på boligmarkedet, som De Radikale ønsker skal være selvfinansierende, er den almene boligsektor.
Det rammer altså i forvejen nogle af de fattigste mennesker i det her land, så det er ikke nogen skævhed, fru Charlotte Fischer gør op med med det her forslag.
Tværtimod øger man skævhederne på boligmarkedet, og man øger uligheden, fordi det lige netop er de fattigste mennesker, som skal til at betale mere til fælles opgaver, mens boligejerne på Strandvejen ikke kommer til at betale mere.
De får tværtimod en besparelse takket være fru Charlotte Fischer, fordi statens regning bliver tørret af på lejerne.
Så det her giver ikke færre skævheder, men flere skævheder og mere ulighed.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Nu kan vi godt tage en kamp om, hvem der er bedst til at bekæmpe uligheden på boligmarkedet.
Jeg vil bare minde hr. Morten Homann om, at det er os, der kæmper rent og fuldt imod skattestoppet.
Som jeg har forstået det, har SF indtil videre besluttet sig for at frede skattestoppet frem til 2012.
Der er altså nogle boligejere i det her land, der kan glæde sig meget, for de kan nå at blive rigtig rige frem til 2012.
Så jeg synes ikke, at hr. Morten Homann med særlig stor troværdighed kan tale om at bekæmpe uligheden på boligmarkedet.
Jeg vil stadig sige: Lejerne i den almene boligsektor får glæde af det her, og det er den bedste aftale, der er lavet for dem.
Kig tilbage på de forrige aftaler.
Jeg vil give SF så meget, at i modsætning til Socialdemokraterne har SF trods alt stået rent gennem årene, hvor Socialdemokraterne tidligere støttede og nu har skiftet.
Men jeg vil bare sige, at det er den bedste aftale nogen sinde for den almene boligsektor.
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Jeg undrer mig også, når De Radikales ordfører står her og siger, at der ingen mails kommer, at man ikke hører fra nogen utilfredse lejere, og at alle lejerne i det her land er meget tilfredse.
De skal betale mere end ejerne.
De er tilfredse.
Det er ikke den virkelighed, jeg oplever, og jeg deltager trods alt i en del boligmøder rundtomkring i landet med mange aktive lejere.
Jeg har ikke mødt en eneste lejer, der har rost den her aftale.
Så er lejerne jo så smarte, at de siger: Så længe der ikke er indgået en aftale, kan vi påvirke jer politikere inde på Christiansborg.
Men det er da klart, at når aftalen er indgået, så siger man: Vi må jo give op, der er et massivt borgerligt flertal i det her Folketing, der bestemmer, at lejerne skal betale ekstraskat, vi kan ikke gøre noget, og så må vi jo stemme anderledes ved næste valg.
Det håber jeg de gør.
Og jeg håber, at de siger: Det kan ikke være meningen, at vi skal betale ekstraskat.
Der er en stigende ulighed i det her land, og en af ulighederne opstår på boligmarkedet mellem lejere og ejere, og nu øger man den ulighed med det her forslag.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Jeg har ikke hørt ret mange – heller ikke kloge folk som f.eks. økonomer – sige andet end, at noget af det mest ulighedsskabende i Danmark her i år 2006 er skattestoppet.
Det bekæmper vi.
Så vil jeg stadig fastholde, som vi også talte om indledningsvis, at Socialdemokraterne jo bare må konstatere, at den her aftale er så meget bedre end noget af det, man selv har været med til.
Den er så meget bedre.
Det er jo ikke bare nogle små procenter eller nogle små beløb, det drejer sig om, den er milliardbeløb bedre, og den er store procenter bedre.
Så jeg har bare meget svært ved i absolut forstand at se, hvordan Socialdemokraterne lige pludselig kan synes, at det er forfærdeligt, og så har jeg endnu ikke fået en forklaring på, hvorfor det princip, som man altid har støttet, nemlig at Landsbyggefonden kan bidrage til nybyggeri, lige pludselig er blevet helt, helt forkasteligt.
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Der er indgået mange gode aftaler gennem årene og også bedre aftaler end den her, skulle jeg hilse at sige, tilbage i 1980’erne, 1990’erne og andre gange, hvor vi har indgået aftaler – også med Det Radikale Venstre.
Men vi synes stadig væk, det er meget uacceptabelt, at lejerne skal betale den her ekstraskat.
Der er gode elementer, og det er også rigtigt, hvilket fru Charlotte Fischer sagde i sin ordførertale, at der er elementer i det, som Socialdemokraterne sagtens kan støtte, og som vi synes er rigtig gode.
Vi vil gerne give frihed til den almene sektor, og vi vil gerne have, at der bliver nogle frihedsgrader; at man kan ændre på finansieringen og tage billigere lån, når nu renten er lav, og på den måde påvirke huslejen, så den bliver lavere.
Men der er elementet omkring det, at man tager penge ned i statskassen til at bygge boliger med, som vi synes er ulighedsskabende.
De penge kommer jo ikke udelukkende lejerne til gavn, for nogle af pengene går til friplejeboliger.
I det forslag, vi skal færdigbehandle i januar, tager man lejernes penge for at bruge dem til friplejeboliger.
Hr. og fru Jensen, der er lejere, vil sandsynligvis ikke kunne komme til at bo i de her logeplejehjem, der bliver bygget.
Så også der er man med til at øge uligheden på boligmarkedet.
Vi siger, at nu må det være nok.
Vi har fået mange rapporter, der viser, at uligheden er stigende.
De er kommet de sidste par år.
Vi har også fået rapporter, der viser, at der er brug for pengene i den almene sektor.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Jeg bed mærke i, at hr. René Skau Björnsson nævnte, at der var gode aftaler tilbage i 1980’erne, men hvad med den aftale, som vi var sammen om i 1999, hvor man oprettede Nybyggerifonden?
Var det en god aftale?
Hvis det var en god aftale og det var en god idé at oprette en nybyggerifond, så synes jeg altså stadig, at Socialdemokraterne skylder en forklaring på, hvordan en nybyggerifond kunne være genial i 1999, og at det i dag er at tyvstjæle lejernes penge.
Friplejeboliger, ældreboliger og andre typer boliger bliver jo også finansieret over det her, og det synes jeg er en ærlig diskussion.
Vi har også selv diskuteret det rigtig meget.
Hvad var den rigtige type bolig at lade omfatte af det her?
Vi må bare konstatere, at det også rummer en række fordele at se det hele under et, og vi må også bare sige, at vi ikke tidligere har haft en diskussion – og heller ikke Socialdemokraterne har bidraget til den – om, hvorfor handicapboliger, ældreboliger osv. skal være med.
Det har faktisk været et princip, vi har været fælles om tidligere.
Jeg synes, det er en fin nok diskussion, men for os har det vigtige i den her aftale samlet set været at nedbringe Landsbyggefondens bidrag til nybyggeri.
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
De, der sidder og ser den her debat og lytter til den, må have en underlig fornemmelse, i hvert fald dem, som har haft et ønske om at se bl.a. De Radikale deltage i de mange møder, som har været afholdt ude i landet af lejerne.
Det må være interessant at se, at man fra radikal side står her og siger: Jamen der har ikke været nogen kritik, vi har ikke hørt den.
Nej, hvornår har man deltaget, og hvornår har man turdet komme?
Vi har gentagne gange holdt møder.
Jeg har ikke på et eneste møde, som jeg har deltaget i udeomkring i landet, oplevet, at De Radikale var været repræsenteret, og det vil sige, at man ikke har ønsket at blive konfronteret med lejerne.
Derfor er det egentlig en gang hykleri at stå her og sige, at man ikke har hørt noget, for man kunne bare have deltaget i møderne.
Kommer friplejeboligerne en lejer i den almene sektor, som har en relativt lav indkomst, til gode?
Kommer det lejeren til gode, at der bliver givet penge til byggeri af friplejeboliger, som en helt særlig gruppe skal have lov til at bo i under privat styring?
Hvordan har en lejer i den almene sektor glæde af det?
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Blot allerførst: At Det Radikale Venstre ikke skulle have deltaget i nogen møder i den almene boligsektor, er jo decideret usandt.
Min kollega hr. Morten Østergaard var lige henne at prikke mig på skulderen.
Han har sammen med fru Lissa Mathiasen deltaget i et møde på Sjælland.
Enten kniber det med korttidshukommelsen, eller også står det langt værre til.
Hvad angår friplejeboliger, synes jeg, at man i det hele taget skal spørge: Hvordan kommer det lejerne i den almene sektor til gode, at der bliver bygget nye boliger?
Nye boliger – familieboliger, ældreboliger, ungdomsboliger, eller hvad det er – er nye muligheder, og det er muligheder for at udvikle sektoren.
Vi har også, hvilket fru Lissa Mathiasen ved, ghettoproblemer rundtomkring.
Vi er afhængige af, at der bliver bygget nyt, så vi også kan løse nogle af de problemer, der er i de eksisterende boligområder.
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
Reaktionen på at lytte til, hvad der foregår rundtomkring, er meget sigende, når man begynder at fremdrage et møde, som jeg har været til med hr. Morten Østergaard, for mødet fandt sted for trekvart år siden.
Gentagne gange har jeg deltaget i møder, og gentagne gange har det lydt: Vi må med beklagelse konstatere, at De Radikale ikke har ønsket at deltage.
Vi taler ikke om møder for et år siden.
Dengang var der jo ingen lejere, der vidste, hvad der rent faktisk ville ske.
Jeg synes ikke, at fru Charlotte Fischer slap ret godt fra at forklare, hvorfor friplejeboliger, som er en type plejehjem helt specielt for rige mennesker, og som er styret af private, skal betales af lejerne.
Hvorfor er det ikke en samfundsopgave generelt, at vi skal bygge plejehjem, altså plejehjem for alle, dvs. for dem, der har behov for det?
Hvorfor er det lejerne i den almene sektor, som både skal være med til at finansiere de meget fine typer af plejehjemspladser og almindelige plejehjemspladser?
Hvorfor er det ikke en samfundsopgave?
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Vi har en ambition om at udvikle en almen boligsektor for alle slags mennesker og ikke specielt for de dårligst stillede.
Vi har en meget stærk interesse i at udvikle og bygge boliger, som kan tiltrække mange forskellige slags mennesker.
Så vil jeg stadig minde om, at det ikke er sådan, at hele regningen, når der bliver bygget nye boliger, ældreboliger osv., skal betales af lejere i den almene boligsektor.
De kommer til at betale 25 pct.
Langt den største del af regningen hænger jo på statens skuldre.
Det er sådan set det, vi har nået med den her aftale, nemlig at sænke refusionsprocenten, som Landsbyggefonden bidrager med, fra de 71 pct., den var i 2002, da Socialdemokraterne var med, til 25 pct. med den her aftale, altså væsentlig mindre.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Jeg synes ellers, at fru Charlotte Fischer havde fået rimelig godt fat i det, men hun må åbenbart være politisk tonedøv, når hun ikke opfatter, at der har været protester mod det her lovforslag.
Aviserne har været fulde af dem; der har været skrevet læserbrev på læserbrev; min mailboks har været helt fuld af henvendelser fra boligfolk, som har protesteret over, at De Radikale ville være med til at tage disse penge.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg jo spurgte Dansk Folkeparti, om det var et særligt princip for dem, at lejerne ikke måtte få de samme låneformer som ejerne.
Og jeg ville egentlig gerne høre: Har Det Radikale Venstre udviklet et sådant princip?
Nu ved jeg, at Venstre jo ligefrem har skrevet det ind i sit principprogram, at lejerne ikke må få de samme låneformer.
Det ville jeg gerne høre.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Jeg vil nu fastholde, at der har været forbløffende lidt kritik, også hvis man oven på aftalen har læst landets aviser, set tv og medier i det hele taget.
Jeg kan simpelt hen ikke se den.
Det kan man gå ind og lave en søgning på lynhurtigt.
Den kritik er forstummet, og det forstår jeg sådan set godt, for det her er en god aftale for lejerne.
Med hensyn til det med låneformerne synes jeg at det er et rigtig vigtigt spørgsmål, for vi er meget indstillet på at give nogle større frihedsgrader til den almene boligsektor, så de får mulighed for at benytte nogle af de lånemuligheder, som ejersektoren har haft gavn af i de her år.
Men vi bliver også nødt til at sige, at man ikke kan komme dertil, at man sidestiller dem fuldstændig, for vi vil ikke sætte den almene sektors og lejernes interesser på spil.
Der skal være en eller anden form for tryghed, så de, når det går ned ad bakke, ikke ender med at tage en ordentlig rutsjetur.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Jeg vil først sige tak for tilsagnet om, at vi får set på det.
Vi er selvfølgelig også helt indstillet på, at vi ikke sætter lejernes sikkerhed over styr, det er jo helt afgørende.
Vi er også i en situation, hvor renten kan gå op og ned osv.
Men det andet er, at der faktisk på den her konto – alene det, man har taget fra Landsbyggefonden – er sat 2 mia. kr. til, for finansministeren kan låne langt billigere end de 5,4 pct., han genudlåner pengene til.
Det er det ene.
Jeg var til othellolagkage og kaffe hos ministeren, og det ene princip, som jeg bare vil trække frem her, var nemlig, at der fortsat skulle bruges af Landsbyggefondens midler til ydelsesstøtte.
Det er bare den ene bekræftelse på, at det var det, som Det Radikale Venstre sammen med den øvrige del af det borgerlige flertal bag den her aftale satte op.
Det viser, at Det Radikale Venstre stadig væk vil bruge af lejernes penge til ydelsesstøtte, og det viser, at de penge, der kunne være brugt til renovering, nedsættelse af husleje eller billigere boliger, ikke er til stede i det omfang, det er nødvendigt.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Vi ville rigtig gerne have haft Socialdemokraterne med i den her aftale, og det lagde vi ikke skjul på på noget tidspunkt.
Vi sagde også: Vi synes, at den skal hvile på de principper, vi har været enige om gennem tiderne, de principper, som vi faktisk var enige om, dengang vi sad i regering sammen.
Vi syntes, at det var naturligt, at det princip, der gjaldt dengang, også skulle gælde nu.
Derfor er jeg altså tilbage i den situation, hvor jeg bare må sige: Jeg synes ikke, at det er os, der har et forklaringsproblem, men Socialdemokraterne, der jo er vendt hundrede og firs grader rundt.
Vi har stadig ikke fået den mindste forklaring på det.
Jeg synes bare, at man skulle gøre ligesom Jens Otto Krag og sige ligeud: Man har et standpunkt, til man tager et nyt.
Det ville være ærligt og redeligt, og så kunne man ligesom redegøre for det.
Hvis jeg var Socialdemokraternes rådgiver, ville jeg have sagt: Det skulle I have sagt for lang tid siden, så havde det været meget mere troværdigt end de her snirklerier.
Nej, det bygger ikke på nogen misforståelse.
Hver en krone her går samlet set til den almene boligsektor.
De penge, som hr. Morten Homann taler om, er jo penge, som går til at opføre nye boliger i den almene boligsektor for.
Vi følger en anden tankegang.
Jeg må bare konstatere, at det, dengang man konstruerede Landsbyggefonden, var samme måde, man tænkte på.
Man så den almene boligsektor under et, og man sænkede ikke en mur ned og sagde: Der er de eksisterende lejere, og de har intet som helst at gøre med de fremtidige lejere.
Vi ønsker en samlet sektor, og vi ønsker, at den i højere grad kan udvikle sig og se sig selv under et.
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Det er altså korrekt, at det er lejernes egne penge, som er sparet op, nøjagtig ligesom det er en husejers egne penge, når han eller hun sparer op til at få et nyt tag på sit hus – i øvrigt med mulighed for at få rentefradrag på lånet og på den måde også en statsstøtte.
Så forskellen er der ikke.
Det er nøjagtig samme situation.
Den eneste forskel er, at fru Anita Knakkergaard og hendes forligsfæller inddrager lejernes penge.
De vælger altså at tage nogle af dem og bruge dem til nybyggeri.
Man kunne jo spørge, om man ville gøre det samme i forhold til boligejerne, som jo også sparer penge op med statsstøtte på samme måde, som beboerne i de almene boliger gør.
Men det venter vi stadig væk på svaret på.
Så mit spørgsmål er: Kan fru Anita Knakkergaard ikke se, at det er grotesk, at det, når uligheden bare vokser i vores samfund, altså er den fattigste del af befolkningen, nemlig dem, der bor til leje i de almene boliger, som skal betale en stor del af regningen for nybyggeriet, mens boligejere, som jo har tjent ganske mange penge i de her år, slipper med en mindre del af regningen?
Nu har vi jo diskuteret det her nogle gange, så derfor vil jeg i første omgang nøjes med nogle helt korte, konkrete spørgsmål til fru Anita Knakkergaard.
Er det ikke rigtigt, at selv om fru Anita Knakkergaard foregiver, at man nu giver en masse penge til lejerne til renovering, så er hver eneste krone nogle penge, som lejerne selv har indbetalt i deres opsparinger til Landsbyggefonden?
Så det er sådan set lejernes egne penge, man giver dem til renovering.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-12-15:
Nu er vi kommet til tredjebehandlingen og udmøntningen af den nye aftale på det almene boligområde, som jo er en aftale mellem Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Jeg vil gerne her fra talerstolen i dag fra Venstres side udtrykke stor tilfredshed med den aftale, som vi nu stemmer igennem lidt senere.
Det vil jeg, fordi jeg faktisk synes, det er en god aftale set fra mange forskellige vinkler.
Vi sikrer, at der med det udmøntningsarbejde, vi har i forbindelse med, at vi ikke kun skal være sociale over for dem, som bor i den nuværende almene sektor, men også over for dem, der gerne skal have en bolig i fremtiden, fortsat bliver bygget nye almene boliger også i de større byer.
Vi sikrer, at der bliver givet markant flere midler til renovering af hele den almene sektor.
Vi forhøjer faktisk tallet til 2,4 mia. kr., som er det, som Landsbyggefonden selv er kommet frem med; det, de kalder det mellemste scenarie.
Og vi sikrer også den boligsociale vinkel, ved at vi nemlig fortsat sikrer midler til bekæmpelse af ghettoisering; vi sikrer, at vi faktisk stadig væk kan have en boligsocial vinkel og sørge for at få løst det problem, som vi stadig væk døjer med fra SR-regeringens tid.
Alt i alt er det faktisk en meget positiv aftale, og vi kan fra Venstres side være glade for den.
Og jeg må indrømme, at jeg blev meget chokeret, da jeg læste betænkningsbidraget fra Socialdemokratiet.
Jeg blev chokeret, fordi de nu lige pludselig er imod den politik, de selv har kæmpet for, dengang de havde regeringsmagten.
De er nemlig imod hele holdningen omkring aktivering af Landsbyggefondens midler til brug for nybyggeri, selv om de jo så sent som i 2001 selv fremsatte forslag om en såkaldt nybyggerifond.
Så helt ærligt, jeg må indrømme, at jeg blev lidt chokeret, da jeg læste betænkningsbidraget.
Jeg tror, at Socialdemokratiet må have sovet lidt, da de skrev det, for de kan da ikke lige pludselig angribe noget, de selv har kæmpet for, dengang de sad i regering.