runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Det synes jeg egentlig jeg svarede meget klart på.
Vi har ikke skrevet ind, at vi vil have det pillet ud, og vi har ikke brugt pengene til noget andet, altså er pengene i det finanslovsforslag, der ligger, og vi har ikke tænkt os at fjerne dem ved de forhandlinger, vi kommer til.
Det er ensbetydende med, at vi vil stemme ja til, at fradraget skal stige, når finanslovsforslaget lægges frem.
Hvad er baggrunden for, at vi så vil det?
Det er selvfølgelig det, at vi også vil se fremad og sige: Leverer fagforeningen så det, de skal levere?
Er fagbevægelsen vågnet op og har sagt: Hvad er vores berettigelse?
Det er de, det fornemmer jeg faktisk.
Jeg glæder mig over, at fagbevægelsen nu bruger flere kræfter på at fortælle deres medlemmer, hvad de kan.
De bruger flere kræfter på at sige, hvad de har gjort, og de har gjort rigtig meget.
Men de var faldet i søvn, var de, og der må man sige, at den øvelse, man har været igennem her, hvor der er blevet konkurrence, har gjort, at den etablerede fagbevægelse er vågnet op.
Det er altså en positiv udvikling, og det tror jeg at vi alle sammen skal være glade for – særlig for dem, der er ude på arbejdsmarkedet med nogle meget bedre arbejdsvilkår, end de ellers ville have haft, hvis vi ikke havde haft en stærk fagbevægelse.
Det kommer an på, hvor skatten er henne.
Vi har også været med til at kigge på sodavandsafgifter og ølafgifter og andet, fordi vi kunne se, at grænsehandelen var eksploderet vildt; der kunne vi jo se, at vi gik glip af danske arbejdspladser.
Det kiggede vi på i vækstplanen, og der gik vi jo også ind og tog det ansvar og sagde: Jamen det skal vi da gøre, for det er sund fornuft.
Man sikrer nogle afgifter, og man får faktisk et provenu ud af det.
Det er jo sund fornuft, og jeg er helt enig med Liberal Alliance i, at det er den vej, man skal gå.
Så er der selvfølgelig nogle steder, hvor man kan blive uenige, og det er f.eks., når Liberal Alliance kommer med forslag, der siger, at hvis man sænker topskatten med x antal milliarder, så giver det masser af vækst.
Og det er måske på nogle af de punkter, vi vil være mere uenige.
Men i forhold til mange af de her punktafgifter tror jeg såmænd godt man kan finde hinanden, også Liberal Alliance.
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Der er reduktioner inden for politiet og reduktioner inden for SKAT, men det er bare sådan, at det, der sker i øjeblikket inden for SKAT, jo er en følge af en flerårig aftale, Dansk Folkeparti har sikret flertal for.
Så var mit enkle spørgsmål i virkeligheden, om man ikke har fortrudt det, man har gjort på de områder, fordi det har haft så ødelæggende konsekvenser for både politi og SKAT.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Det var det sidste, der faktisk overraskede mig lidt.
Men hvordan har Radikale Venstre det så med, at regeringen jo sådan set på pressemødet gjorde det klart, at her har man et finanslovsudspil, som er lagt til rette for en aftale med de røde partier?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jamen regeringen har jo fremlagt sit finanslovsforslag, og der er i det finanslovsforslag også et rum at forhandle om, som der ikke er sat overskrift, adresse eller mærkat på, og som de partier, som ender med at lave en aftale med regeringen, kan være med til at påvirke ganske kraftigt.
Det ligger jo i sagens natur.
Men alle partier vil blive indbudt til forhandlinger, og så må vi jo tage den derfra.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Det er bare ikke det, regeringen siger.
Regeringen siger: Vi har her nogle puljer, som vi vil tilbyde SF og Enhedslisten at disponere over.
Det er jo sjældent, at man i finanslovssammenhæng så tydeligt ser, at her er der nogle penge, regeringen gerne vil købe en aftale for, og det er da trods alt ærligt.
Men nu står Radikale Venstre på talerstolen og siger, at så må man se, hvem man laver aftale med.
Jamen regeringen har altså lagt op til at lave en aftale – ikke med Venstre – men med SF og Enhedslisten.
Så hvorfor står De Radikale nu og udlægger teksten anderledes?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg synes da, at den her regerings historie – også den helt korte – viser, at regeringen er i stand til at samarbejde til begge sider i Folketingssalen.
Men det er vel meget naturligt, at man starter med at afprøve sit parlamentariske grundlag, og at alle de øvrige partier helt sædvanen tro så bliver inviteret til at fremlægge deres bud.
Og der må vi vel bare i al stilfærdighed konstatere, at der er et stykke fra det, Venstre har lagt frem, og så til det, regeringen har lagt frem.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Først vil jeg takke ordføreren, for det er da en fornøjelse at se en ordfører fra et regeringsparti, der går op og taler om regeringens politik og ikke bruger så meget tid på de andres –
det er faktisk en fornøjelse.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forbindelse med, at vi nu ser, at der i det her finanslovsforslag er lagt et vækstskøn ind på 1,4.
Det skal i hvert fald gå rigtig godt resten af året, for at det skøn kommer til at holde stik i 2015.
I det ligger også, at håndværkerfradraget ikke er med i forslaget til 2015.
Det, vi kan se, er 5.000 arbejdspladser og ikke mindst 400 lærlingepladser, altså unge mennesker, der kan få færdiggjort en uddannelse.
Er ordføreren ikke enig i, at håndværkerfradraget er et rigtig godt redskab netop i en krisetid?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Håndværkerfradraget er jo et redskab, vi har brugt på et tidspunkt, hvor vi virkelig åbnede redskabskassen og tog alt, hvad vi overhovedet kunne finde at gøre med, op, fordi der var behov for at stimulere økonomien.
Når vi mener det, er det, fordi den er utrolig dyr i forhold til de job, den notorisk skaber.
Vi har beregninger, som viser, at det koster i omegnen af 1½ mio. kr. for hvert job, der skabes på den ordning.
Det synes vi er rigtig, rigtig mange penge, og vi mener sådan set, at vi kan bruge dem bedre andre steder, og det er det, vores samlede forslag er et udtryk for.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Nu synes jeg, det bliver lige rigeligt.
Vi prioriterer folkeskolen endda ret kraftigt, må man sige, med den folkeskolereform, der er lavet.
Det er en ganske markant forbedring af folkeskolen.
Det, man tilbyder i Venstre, er nulvækst, og man siger selv: Jo, vi ved godt, at sundhedsudgifterne nok kommer til at stige – sådan sagde hr. Lars Løkke Rasmussen i går på pressemødet.
Hvis man skal kunne have det, skal man skære ned på nogle andre områder – det er logikken, det sagde hr. Peter Christensen også heroppefra – og det kunne så f.eks. passende være folkeskolen.
Det kunne jo være en af konsekvenserne.
Jeg må så også bare holde fast i, at hele fru Tina Nedergaards indlæg beror på, at der faktisk er fundet finansiering, og at der er holdbarhed i det udspil, som Venstre har lagt frem.
Det passer jo så ikke.
Det gælder f.eks. de 1,5 mia. kr.: Man vil ind og genåbne kommuneaftalerne, genåbne kommuneforhandlingerne og sige til alle de borgmestre og kommunalpolitikere, der lige nu forhandler kommunale budgetter, at de skal have 1.500 mio. kr. mindre næste år – haps, dem har Venstre lige taget til at finansiere nogle ting i et valgkampsoplæg.
Tror I selv på, at det kommer til at ske?
Det gør det jo ikke.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
De penge er der ikke.
Med hensyn til den reserve, I siger I har, har I taget selv tillægsbevillingsreserven.
Det tror jeg aldrig er sket før.
Den har I inddraget der.
Det er dybt uansvarligt.
Det hænger ikke sammen.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg tror, det sidste var det vigtigste, som jeg hørte det: Det taler vi om i en studiekreds bagefter.
Jeg tog det positivt og som udtryk for, at det her faktisk er noget, der tager lang tid, for vi skal finde ud af, hvordan vi får lavet et system, der har værdi både for den ledige og for arbejdsgiverne.
Og jeg tror altså, at hr. Christian Juhl, som har et godt kendskab til fagbevægelsen, også ved, at hvis vi ikke får lavet et system, man har tillid til, så vil fagbevægelsen begynde at arbejde på en anden måde.
Så vil de begynde at arbejde på, at det vil blive sværere at afskedige medarbejdere, hvis man ikke har et dagpengesystem, der holder hånden under dem, der falder ud af arbejdsmarkedet.
Vi har ikke alle de vises sten nu, sådan at vi kan sige: Det er det her system, vi vil have.
Det er jo netop derfor, vi siger: Lad os nu få ro på frem til at dagpengekommissionen kommer med deres anbefalinger til, hvordan et nyt system kan se ud.
Og der siger vi: Halvér nu optjeningsretten til 6 måneder, få ro på.
Og så vil vi hellere end gerne sidde – også sammen med hr. Christian Juhl – og diskutere, hvordan det her system kan se ud.
Ja, det kan godt være, at man skal kigge på, om vi i Danmark bare har et samlet arbejdsmarked, eller om vi egentlig har et arbejdsmarked, der er meget forskelligt, afhængigt af hvad for nogle regioner vi kommer fra.
Vi kan jo se, bare når vi kigger på beskæftigelsesregionernes tal, at de er meget forskellige i Danmark.
Så det bliver helt sikkert en af de ting, der også skal diskuteres, når vi sidder med anbefalingerne.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Men det vil sige, at ordføreren aldrig nogen sinde har været medlem af Socialdemokratiet, men bare været medlem af Dansk Metal og så været udsat for et forsøg på at blive overbevist om, at hans politiske meninger var forkerte.
Det er jo to vidt forskellige ting.
Det beroliger mig da meget.
Jeg har nemlig heller aldrig været medlem af et andet parti, bare fordi jeg var medlem af fagforeningen.
Jeg synes, fagforeningen gør noget meget reelt ved at sige: Her er du i fagforeningen; hvis du vil være i et parti, må du melde dig ind i et parti.
Men hvad med de der konjunkturbestemte dagpenge?
Er der høj- eller lavkonjunktur i Danmark i dag?
Hvor lang skal en dagpengeperiode være i en konjunktur som den, vi har i øjeblikket?
Og skal der være forskel på Vest- og Østdanmark?
Jeg har et par spørgsmål mere, men dem tager vi i en studiekreds bagefter.
Det var bare de tre spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-09-09:
Hvor stor den offentlige sektor skal være, er selvfølgelig et spørgsmål om politisk prioritering, men uanset hvordan man prioriterer, så har det jo nogle konsekvenser.
En af konsekvenserne ved at lade den offentlige sektor vokse er, at den samlede beskæftigelse i Danmark bliver mindre, i forhold til hvis man lader den offentlige sektor blive på det niveau, den har nu, eller endda gør den lidt mindre; det er et faktum.
Vil det at føre en politik, som ligger i balance fremadrettet ikke være det at føre en politik, der gør, at den private sektor får lov til at vokse?
Og så vil jeg også godt understrege, at nettobeskæftigelsen, det samlede antal arbejdspladser, i Danmark ville stige i forbindelse med et udgiftsstop eller noget, der endda kunne være en lille reducering af udgifterne til den offentlige sektor.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Det er jo sådan lidt mærkeligt nogle gange, når Liberal Alliance kommer med de her ting.
Jeg var til et arrangement med fru Thyra Frank den anden dag.
Jeg ved ikke rigtig, hvilket parti hun er medlem af, men hvis man tager en dialog med fru Thyra Frank om, at der er blevet 5 millioner færre timer til de ældre ude i kommunerne, så siger hun ikke, hvor er det godt; kommunerne har gjort det rigtig godt, for de har nemlig rationaliseret og givet de ældre en ringere service, og det er godt for beskæftigelsen.
Det er altså ikke det, jeg hører at alle i Liberal Alliance siger, når man sådan færdes rundtomkring til foredrag og andet.
Men jeg er sådan set enig i, at den offentlige sektor ikke bare skal vokse for at vokse.
Når vi siger, at vi gerne ser en vækst i den offentlige sektor på 0,8 pct. frem til 2020, så er det netop for at kunne fastholde, at man har et sundhedssystem, der fungerer, at man har en ældrepleje, der fungerer.
Det er også for at fastholde et uddannelsessystem, som er mere og mere under pres.
Med de lønninger, som vi har, så nytter det altså ikke noget, at vi har nogle karaktergennemsnit, som nogle steder er meget dårlige.
De skal altså være bedre, hvis vi skal kunne være i konkurrence med andre lande, og derfor duer det ikke at sige, at vi bare skal rationalisere, bl.a. i uddannelsessystemet.
Nej, der skal vi gøre det bedre og selvfølgelig også klogere.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-09-09:
Jeg kan forsikre for, at også fru Thyra Frank i Liberal Alliance har øjnene stift rettet mod, at der sagtens kan effektiviseres i den offentlige sektor, uden at det går ud over kernevelfærden.
Vi hører dagligt, også i medierne, om eksempler på udgifter til alt muligt, fra selvkørende cykler til cyklende julemænd ude i kommunerne, eksempler på, at der også i dag bliver brugt penge på alt muligt andet end det, man kunne kalde kernevelfærd.
Ud over det har vi også utrolig mange højtuddannede mennesker ansat i den offentlige sektor til at sidde og flytte papirer rundt; det kunne man nok også reducere på.
Men det ændrer ikke ved det faktum, at det her er et spørgsmål om prioritering, og vælger man, at den offentlige sektor skal vokse, så er det på bekostning af den private beskæftigelse.
Er det ikke noget, som også bekymrer Dansk Folkeparti, også set i forhold til at hele forudsætningen for, at fremtidige generationer kan leve i et højtudviklet velfærdssamfund og have en levestandard, der er på niveau med den, som borgerne har i de lande, som vi normalt sammenligner os med, er den velstand, som bliver skabt i den private sektor?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Den private sektor er jo meget afhængig af, at der er et offentligt system, der er velfungerende.
Den private sektor er meget afhængig af, at hvis man skal have miljøgodkendelser, så går det hurtigt og nemt.
Den offentlige sektor er meget afhængig af, at vi har et infrastruktursystem, der virker.
Den offentlige sektor er utrolig afhængig af, at vi har noget offentlig transport, der virker, og at deres medarbejdere kan komme frem og tilbage.
Det her er ikke det ene imod det andet, men det er et fællesskab, vi har.
For det offentlige skal levere en meget høj grad af service – og måske endda en bedre service, end man leverer i dag – til det private, for at det private faktisk også kan vækste.
Så jeg er ikke enig i det.
Hvorfor er det, vi har væksten?
Det er jo, fordi vi vil nå nogle politiske mål.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-09-09:
Tak for det.
Det er ejendommeligt, at hr. René Christensen vil gøre sig til dommer over, hvornår fagbevægelsen i Danmark leverer for deres medlemmer, og hvornår de ikke gør.
Nu er det noget af det, jeg bruger rigtig meget tid på, og jeg kan fortælle dig, at den kamp har vi ikke altid arbejdsgiverne med om bord i, bl.a. har jeg i den her uge haft en diskussion med Dansk Industri, som mener, at det at kræve dansk løn i forhold til vores statslige og kommunale arbejdspladser er at være erhvervsfjendtlig.
Alligevel går hr. René Christensen ind for, at arbejdsgiverne skal have det fulde fradrag, og at fagforeningsmedlemmer som tømrere, pædagoger og sygeplejersker ikke skal.
Hvorfor?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Nu skal spørgeren høre efter.
Der var den rimelighed, at man også kunne have et job, som var i lavtlønsskalaen, og dermed også tjene penge ved at gå på arbejde.
Man må jo sige, at det ikke er alle, der oplever, at arbejdet er lønnen i sig selv; der er altså også nogle, som sidder og kigger på: Hvad koster det mig at flytte mig fra at være på passiv forsørgelse til at være selvforsørgende?
Og der må man sige, at det system, vi har nu, desværre modarbejder den mulighed for nogle mennesker – og det er ikke menneskene, der er noget galt med, det er systemet, der er noget galt med.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-09-09:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig interessant, at man åbenbart skal gøre sig til dommer, sådan overdommer, over fagbevægelses arbejde, i forhold til om de her mange, mange danskere, der er medlem af en fagforening, kan få et fuldt fradrag, men at man ikke på nogen måde forholder sig til et lignende overformynderi på arbejdsgiversiden.
Mener hr. René Christensen, at arbejdsgiverne er fuldt inde i kampen mod social dumping, og mener hr. René Christensen, at de så fortjener det fulde fradrag?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Når vi snakker social dumping, er der selvfølgelig to sider af det, kan man sige.
Der er selvfølgelig arbejdsgiverne, og så er der medarbejderne.
Og så er der kontrolsystemet.
Der står vi sådan set i en situation nu, hvor vi kun har fagbevægelsen, der er sådan kontrolsystem.
Og det var også det, jeg prøvede at sige tidligere her, hvor jeg blev stillet spørgsmål om det.
Der mangler vi stadig væk at få sat en organisation op til at håndtere det her.
Og der er ingen tvivl om, at det kommer arbejdsgiversiden også til at være en del af, for hvordan får vi adgang til de her arbejdspladser, så vi ikke oplever sådan noget, som vi oplever på metrobyggeriet, hvor vi ser at der falder ting ned fra kraner og det så viser sig, at personalet hverken har krancertifikat eller noget som helst?
Det er en livsfarlig arbejdsplads, fordi man ikke har ordentlige arbejdsvilkår.
Og det er altså en kombination af alle dele, og der kommer erhvervssiden jo selvfølgelig også til at bidrage til det.
Det er vi sådan set meget enige i.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg vil først gerne lige høre ordføreren om noget, for han sagde, at når man meldte sig ind i en fagforening, meldte man sig automatisk ind i et parti.
Nu har jeg kun været medlem af én fagforening, så jeg kender jo ikke de andre, men jeg vil gerne høre: Hvad er det for en fagforening, som ordføreren har været medlem af, hvor man også var medlem af et parti, og hvilket parti er det?
Altså, det forstår jeg slet ikke.
Så vil jeg gerne høre lidt mere om konjunkturbestemte dagpenge, for det er nemlig et meget kompliceret system og et meget bureaukratisk system, Dansk Folkeparti nu har slået sig op på.
Er vi i øjeblikket i en højeller lavkonjunktur, og hvor lang skal dagpengeperioden være i en konjunktur som f.eks. den, vi har nu?
Og endelig: Skal der være forskel på København og Vestjylland, hvis nu der er fuld beskæftigelse i København og 10 procents arbejdsløshed i Vestjylland?
Der er en masse uafklarede spørgsmål, som gør, at det her system er ganske vanvittigt at indføre, men jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkepartis svar er på den slags ting – men også gerne det om fagforeningen.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg vil tage det med fagforeningen først.
Jeg var 16 år, da jeg meldte mig ind i Dansk Metal, og jeg var medlem indtil for få år siden.
Jamen jeg kunne jo godt lade være med at støtte Socialdemokratiet gennem Dansk Metal, så jeg sagde: Det er jo fint, så falder mit kontingent også.
Nej, det gør det ikke.
Det var sådan, at når man var til møder i min rigtig gode fagforening, Dansk Metal, kunne man høre, at der var møde ovenpå i Socialdemokratiet, og det var det samme køleskab, vi gik ind og tog vores sodavand i.
Det var blandet fuldstændig sammen.
Når man var medlem af Dansk Metal, støttede man automatisk Socialdemokratiet.
Det levede jeg sådan set fint med i mange år, indtil jeg blev meget aktiv.
Så det var i hvert fald en af årsagerne til, at jeg nu siger det, jeg siger.
Det har jeg mærket på egen krop.
Det går vi jo netop ikke ind for nu, og det er derfor, vi ikke har taget det med som en finansiering til noget andet.
Vi har ikke pillet det ud af vores forslag.
Der har været en periode nu, hvor der ikke har været fuldt fradrag, og vi kan se effekten af det.
Vi kan se, at det har været sundt – på det her område som på så mange andre områder.
Konkurrence er sundt.
Hvis man sidder og har tingene sådan for sig selv – man behøver ikke at udvikle sig, man kan bare sidde og have det godt, fordi man er den eneste, der har det, man har monopol – så får man ikke noget godt ud af det.
Og der må vi sige, at det, vi kan se nu, er, at fagbevægelsen er god for alle, tror jeg.
Der har ikke været nogen tabere i det her.
Der har selvfølgelig været nogle, der ikke har fået det her fradrag, men fagbevægelsen er jo kommet op i gear, i forhold til at de har fundet deres ståsted igen.
Hvad er det, fagbevægelsen skal?
Til spørgsmålet om, om vi vil fjerne det her fradrag, vil jeg sige: Nej, det er ikke det, vi vil, og det er jo derfor, vi i sidste ende stemmer ja til det.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jo, men det er jo præcis, fordi så mange mennesker er kommet i knibe på grund af den dagpengereform, at vi har lavet de tiltag, som vi har gjort sammen
De gør, at i stedet for at man kan tale om, at 40.000 nu har mistet deres indtægt, så er det et helt andet tal, vi taler om, fordi vi har sikret dem en indtægt.
Vi har lavet aftaler om uddannelsesydelse og arbejdsmarkedsydelse, og det betyder konkret, at der er tusindvis af danskere, som er i en langt bedre situation nu, end hvis ikke vi havde lavet de aftaler.
Det skal vi da være glade for.
Når vi så laver en Dagpengekommission og lægger op til, at der skal tages nye diskussioner om det på et oplyst, gennemarbejdet grundlag, så er det jo, fordi der skal tages en ny diskussion om det.
Men i regeringen er det sådan, at dagpengereformen grundlæggende står ved magt, og den kan vi ikke løbe fra.
Sådan fungerer det ikke.
Det er der mulighed for, og vi har sat penge af til at gøre det.
Det håber jeg vi kan lave en aftale om, som månederne går her i efteråret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Ordføreren sagde i sin tale, at det handler om mennesker – og det er jeg fuldstændig enig i.
Det handler om 60.000 mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet inden udgangen af næste år.
Og det er jo den realitet, som tusindvis af danske familier vågner op til hver morgen – enten at det allerede er de forhold, man lever under, eller at man frygter, at det skal ramme en selv.
Det synes vi i SF er forfærdeligt, og det syntes ordføreren jo også det var, dengang han var SF'er.
Så mit spørgsmål er: Hvad er det, der har ændret sig for hr. Jesper Petersen, specielt i betragtning af at tallet jo kun er blevet større i forhold til sidste år – for godt og vel et år siden – da de her bemærkninger faldt?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Som jeg husker datoen for udtalelsen, fru Lisbeth Bech Poulsen kommer med der, ligger den jo også før, regeringen så faktisk tog væsentlige tiltag for at gøre noget for de mennesker, der ellers ville være kommet i en alvorlig knibe.
Regeringen reagerede lige præcis på, at der var så mange, der ville komme i knibe på grund af den dagpengereform, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti lavede.
Det skete jo faktisk.
Og sandheden er jo også, at SF selv var glade for den.
I forhold til det der med citater vil jeg sige, at jeg for nylig har læst et debatindlæg af hr. Jonas Dahl tilbage fra juni sidste år, hvor hr. Jonas Dahl om den samme situation, som der jo så blev gjort noget ved, efter at det citat kom, som fru Lisbeth Bech Poulsen læste op, siger: Jeg og hele SF's folketingsgruppe er glade for aftalen.
Det var kommentaren dengang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Vi skal jo helst have kildeangivelser her i Folketinget, så jeg vil sige, at det blev sagt til DR den 14. august.
I forhold til hr. Jonas Dahls udtalelse er det helt rigtigt, at da vi sad i regering og der ikke var et parlamentarisk flertal for at gøre noget ved dagpengereformen, som SF og S sammen gik til valg på at vi ville gøre alt, hvad vi kunne, for at rulle tilbage, sagde vi: Hvis det ikke kan være anderledes, vil vi gerne have en hurtigtarbejdende kommission, der kan kigge på, hvordan vi kan skrue et bedre dagpengesystem sammen.
Det skulle ikke være en kommission, der skulle komme med nogle konklusioner efter et folketingsvalg, og det skulle heller ikke være en kommission, som skulle stå i vejen for et parlamentarisk flertal.
Og derfor vil jeg gerne, ligesom fru Johanne Schmidt-Nielsen også var inde på, opfordre til, at vi nu tager det parlamentariske flertal i brug, som har sagt, at man er til stede.
Og igen: Ting står ikke hugget i granit.
Der er mange ting, som den her regering har lavet anderledes eller ikke har gennemført, og derfor synes jeg, man skal tage bestik af virkeligheden.
Og når der er 60.000 mennesker, som står til at falde ud af dagpengesystemet inden udgangen af næste år, burde man følge det radikale slogan og lytte og gøre noget ved det.