Holger K. Nielsen (SF), 2012-12-14:
Jeg er glad for, at vi om lidt kan vedtage det her forslag.
Jeg tror, mange af os, også mange ude i landet, af og til tænker ved sig selv – når de får den mængde af trykte reklamer, der kommer, og postkasserne bliver fyldt op, og hvor de samler ind hver dag og smider ud igen – om det måske ikke kunne gøres anderledes.
Kunne der mon ikke komme lidt færre store trykte reklamer?
Kunne man dog ikke spare lidt mere på ressourcerne?
Jeg tror egentlig, at mange har det sådan, uden at man af den grund jo ikke skal informeres.
Det skal man naturligvis.
Men man kan måske godt blive det på en lidt anden måde end den måde, det sker på i øjeblikket.
Derfor er der jo dyb fornuft i det her forslag, dyb fornuft.
På den ene side tilskynder vi til, at man tænker sig lidt om, når man udsender trykte reklamer – laver dem knap så tykke, knap så tunge – og på den anden side får vi nogle penge ind, der i det her tilfælde skal finansiere den grønne check.
Det her er ganske almindelig sund fornuft, og jeg er glad for, at Folketinget om lidt stemmer for det her.
Der er stillet et par spørgsmål til mig, først fra hr. Frank Aaen vedrørende den differentiering, der er, alt efter om man trykker efter det miljømærke, der hedder Blomsten, som EU har vedtaget, eller efter andre.
Jeg vil sige, at det har meget at gøre med EU.
Det er EU, der har udviklet Blomsten, og vi skal have det her godkendt i EU.
Derfor er det nødvendigt, at vi tager udgangspunkt i Blomsten.
Så bliver der sagt, at danske trykkerivirksomheder ikke har tilpasset sig endnu.
Der er et problem dér, det erkender vi, fordi det er et ret nyt mærke.
Men vi er ikke et sekund i tvivl om, at danske trykkerier ligesom andre dele af dansk erhvervsliv jo er meget tilpasningsdygtige og selvfølgelig vil kunne tilpasse sig at kunne trykke efter Blomsten.
Og i det omfang der måtte opstå flaskehalse i godkendelsen af Blomstentrykkerier, må vi også se på det.
Vi følger med andre ord – og det er også et svar til hr. Frank Aaen – udviklingen meget nøje på det her område.
Ifølge lovforslaget er det Blomsten, der giver rabatten, men vi følger udviklingen meget nøje.
Så til hr. Jan E. Jørgensen, der spørger mig, hvorfor Hjerting Posten skal betale afgift og Frederiksberg Bladet ikke.
Igen kan jeg svare hr. Jan E. Jørgensen meget klart: Det har noget at gøre med EU.
Og det er sådan lidt underligt, må jeg sige.
Jeg har jo i mange år diskuteret EU med Uffe Ellemann-Jensen, og han sad sådan med blå sokker med gule stjerner på og var meget EU-venlig.
Jeg synes, det i hvert fald er noget nyt, at partiet Venstre nu jo nærmest lyder som Jens Peter Bonde og i den grad går imod Blomsten og argumenterer for Svanen og taler om det onde EU, der er årsagen til, at Hjerting Posten skal betale afgift og Frederiksberg Bladet ikke skal betale afgift.
Men jeg kan forklare hr. Jan E. Jørgensen hvorfor.
Det har noget at gøre med, at der er nogle særlige statsstøtteregler på dagbladsområdet.
Det er sådan, at dagblade ikke betaler moms, og det er tilladt at give statsstøtte til dagblade.
Det med dagbladsstøtte er sådan set en ganske svær sag at få gennemført i EU.
Det er så også lykkedes at give mulighed for statsstøtte til dagbladslignende publikationer – dagbladslignende publikationer.
Derfor er der i Kulturministeriet en særlig ugebladspulje for ugeblade, som man har lov til at give støtte til.
Den er det sådan set heller ikke særlig nemt at holde fast i.
For man sidder dernede i Bruxelles, vil jeg sige til hr. Jan E. Jørgensen, og kigger efter, hver gang der er en mulighed for, at der kan være tale om statsstøtte.
Det gør man rent faktisk.
Og det har Venstre jo altid været stor tilhænger af – det ved jeg at Venstre har været – men tiderne forandrer sig, sådan er det jo.
Derfor går det simpelt hen ikke, at vi udvider det begreb hele tiden.
Det er derfor, månedsblade ikke er med i det her.
For der vil man så sige, at en månedsavis ikke er en dagbladslignende publikation.
Så enkelt er det.
Jeg er ked af det, for jeg vil sådan set gerne kunne sige, at også Hjerting Posten og Limfjordsnyt, tror jeg også der er et blad, der hedder, kunne slippe for den her afgift.
Og jeg var efter det samråd ganske villig til at se på det, men da vi i Skatteministeriet så nærmere på det, kunne vi se, at det ikke havde nogen gang på jorden, fordi vi netop er fastlåst af de her statsstøtteregler, så der kun kan gives statsstøtte, når det handler om ugeblade.
Det er det længste, man kan gå i forhold til det, man kalder dagbladslignende publikationer.
Så det er såmænd forklaringen på det, vil jeg sige til hr. Jan E. Jørgensen, men Venstres mere kritiske tilgang til det europæiske samarbejde synes jeg da er interessant, og det kan vi jo altid skrive os bag øret her op til jul.
Men ellers tak for debatten, tak for behandlingen.
Det har været en lang behandling med mange, synes jeg, gode spørgsmål, mange saglige spørgsmål.