runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Man skal i hvert fald holde sig for øje, at der er en særlig lovgivning vedrørende satspuljen, og den skal man jo ikke komme i karambolage med, når man deler penge ud.
Man vil ikke kunne give penge til almindelig drift af politiarbejde via satspuljen, men man kan selvfølgelig godt styrke nogle forskellige projekter.
Nu spørger hr. Martin Henriksen til nogle af de projekter, der har været, og nævner en artikel, som oplister, at der er blevet brugt 58 mio. kr. på forskellige initiativer.
Jeg har ikke set den artikel, men jeg er sikker på, at der er blevet brugt 58 mio. kr., og ganske givet er der også blevet brugt mere.
Noget af det, der har chokeret mig, efter at jeg er blevet social- og integrationsminister, har været at få indsigt i, hvor lidt styr der i virkeligheden har været på mange af de projekter, der har været sat i værk.
Derfor har jeg lagt op til, at vi reformerer hele det her område.
Vi skal ikke længere bare give penge til projekter.
Vi skal give penge til effekt, altså til ting, vi ved virker, og vi skal, når vi giver penge til et projekt, blive langt bedre til at kunne dokumentere, at der er en effekt.
Det er ikke nok, at man laver en evaluering, hvor man beskriver den proces, der har været.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-08:
Nu er det os herinde, der laver reglerne, og derfor kunne man jo gennemgå mange forskellige indsatser fra Social- og Integrationsministeriets side.
Altså, hvis der kunne komme den politiske melding, at man var villig til at kigge på det, så vil det være rigtig positivt.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge om noget andet.
Det er, om ministeren vil bede kommunerne om at give de unge ballademagere i område et ungepålæg, sådan at de skal være hjemme efter mørkets frembrud, samt sikre, at de f.eks. påføres en chip – det er der jo mulighed for – sådan at det er muligt at kontrollere, om de overholder ungepålægget.
Der er nogle, der begår kriminalitet.
Der er også nogle, der kan være på vej ud i noget – lillebrorgenerationen har vi hørt så meget om – og der kan kommunen jo faktisk, hvis den ønsker det, give dem et ungepålæg og sige: Når mørket bryder frem kl. 9 eller 10 om aftenen, skal I altså være hjemme hos forældrene, og hvis I ikke er det, bliver det registreret, og så kommer der en kommunal medarbejder eller en politimand og henter jer hjem igen.
Der kunne regeringen også presse på.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-08:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at nogle af de historier, der har været fremme, om, hvad der er foregået i Vollsmose, er ret horrible.
Hvis der på den måde er mennesker, der går efter bestemte grupper, er det noget, som jeg anser som et ekstremt stort demokratisk problem.
Og det er fuldstændig uacceptabelt, hvis unge med indvandrerbaggrund har rottet sig sammen og valgt nogle bestemte efternavne eller danskklingende navne ud, som de så går efter.
Den slags skal vi ikke tolerere.
Indsatsen for at modvirke kriminalitet er jo først og fremmest justitsministerens ansvarsområde, men som social- og integrationsminister har jeg ansvaret for det, der drejer sig om det forebyggende arbejde.
Først og fremmest er vi jo i gang med en hel masse reformer, bl.a. en integrationsreform og en socialreform.
Integrationsreformen har bl.a. som målsætning at få flere i arbejde, og det tror jeg faktisk vil være en rigtig god idé, for
noget af det, jeg i hvert fald har hørt fra nogle af de her unge spirer, som har gået rundt og har udtalt sig til aviserne om, at de har chikaneret folk, er, at de keder sig.
Og hvis de keder sig, må vi jo sørge for, at de holder op med det.
Det gør vi ved at få dem i gang med uddannelse, ved at få dem i gang med arbejde.
Regeringen er meget opsat på at støtte den lokale indsats, og derfor samarbejder vi også med kommuner og politikredse om at kortlægge de lokale udfordringer, der måtte være nogle steder – det gælder selvfølgelig også i sagen om Vollsmose.
Som led i samarbejdet om at kortlægge den lokale indsats er Social- og Integrationsministeriet lige nu i gang med et samarbejde med Odense Kommune, hvor vi bl.a. arbejder sammen om at lave en målrettet opkvalificering af medarbejderne.
På den måde vil man gennem kurser og rådgivning styrke medarbejderne i det med at tackle deres arbejde med at møde de unge, som har en risikoadfærd, og i, hvordan man bedre kan skabe trygge lokale fællesskaber også i Vollsmose.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-08:
Tak til ordføreren, og tak for ordet.
Det er jo sådan lige nu, at krisen rammer os alle.
Der er en stor arbejdsløshed, og det opleves jo i de små hjem.
Den regning for krisen har Venstre så sendt til hårdtarbejdende rengøringsassistenter og murere ved at tage efterlønnen fra dem.
Venstre har sendt regningen til de arbejdsløse ved at halvere dagpengeperioden.
Nu er der så et forslag om at sende en lille del af regningen til de banker og de spekulanter, der tjente kassen, før krisen satte ind, og som var med til at skabe krisen.
Jeg håber, ordføreren kan være enig med mig i, at lige præcis finanskrisen startede, fordi bankerne begyndte at falde sammen.
Jeg tror, de fleste danskere ville være glade for at have en skat på 0,1 pct., så mon ikke også bankerne kan klare det?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-08:
Jamen jeg forstår ikke, hvorfor hr. Frank Aaen nu igen nævner valutahandel, når det slet ikke er det, vi diskuterer i dag.
Hvis vi havde diskuteret, om der skulle lægges en skat på valutahandel, kunne vi have taget den diskussion, men det er jo ikke det, det handler om.
Så må jeg bare igen sige, at hr. Frank Aaens forsøg på at dæmonisere spekulation falder til jorden.
Vi spekulerer alle sammen.
Hr. Frank Aaen har formentlig på et tidspunkt været ude på det virkelige arbejdsmarked og dér spekuleret i, om han kunne få en bedre løn ved at skifte job og arbejde et andet sted.
Det er også spekulation.
Det er spekulation, om man skal sælge sit hus i dag eller om et år.
Vi spekulerer alle sammen i forventning om, hvad det, vi har, kan blive værd, hvis vi henholdsvis køber eller sælger eller lader være.
Og spekulation med aktier og værdipapirer er ikke undtaget fra det her; det er ikke særskilt ondt, fordi det har med aktier og værdipapirer at gøre.
Det er faktisk godt, fordi det sikrer, at vi får kapitalen derhen, hvor man forventer at kapitalen vil give det størst mulige afkast, dvs. vækst i vores økonomi.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Der er ingen problemer med handel, bare det er med ting, vi har brug for.
Og med hensyn til det der med at lægge skat på valutaspekulation vil jeg sige, at jeg meget gerne vil lægge en afgift på valutaspekulation, hvis jeg kunne få begrænset det vanvid, det er med valutaspekulation for 625 mia. kr. om dagen i Danmark.
Det ville da være fint at lægge en lille skat på det for at få nogle penge ind og så måske få dæmpet den afsindige handel.
Men det, jeg vil tilbage til, er, at der ikke er noget problem i, at én sælger og bliver glad for at sælge, og at én køber og bliver glad for at købe, men det er den der spekulation, vi er ude efter.
Og der synes jeg bare, at Liberal Alliance skulle forholde sig til det at få begrænset omfanget af en spekulation, der i verdensmålestok overstiger bruttonationalproduktet 100 gange, altså, der handles 100 gange mere, end der produceres for.
Det må selv Liberal Alliance da også anse for at være noget, man godt kan diskutere.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-08:
Mig bekendt handler det her forslag slet ikke om at pålægge valutahandel en skat.
Der kan Enhedslistens ordfører måske oplyse mig om noget andet, men så er der da noget, jeg er gået glip af i den offentlige debat.
Så jeg forstår slet ikke, hvorfor hr. Frank Aaen trækker det her frem.
Men må jeg så ikke også sige generelt til hr. Frank Aaen, at det virker, som om Enhedslisten tror, at bare man siger spekulation mange gange nok, så vil folk opfatte det som ondt.
Men hvad er spekulation?
Hvorfor er det så slemt?
Man må formode – og det regner vi med i alle andre sammenhænge –
at det faktisk øger den samlede oplevelse af velfærd og velstand i samfundet.
For når én person mener, at han bliver lykkelig af at sælge, og en anden person mener, at han bliver lykkelig af at købe, så er der to personer, der bliver lykkeligere, og så er velstanden og oplevelsen af velfærd i hele samfundet alt i alt større.
Så hvad er egentlig problemet med handel eller, som hr. Frank Aaen kalder det, spekulation?
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Jeg har været inde på det regnestykke om, hvad det angiveligt koster for pensionister, og jeg vil bare sige, at der ikke er fremlagt nogen regnestykker, der underbygger de beregninger.
Men jeg har et helt andet spørgsmål.
Det her rammer jo f.eks. spekulation som den, der foregår i Danmark, hvor der handles valuta for – og jeg ved ikke, hvor mange der er klar over det – 625 mia. kr. om dagen.
Det gør, at Danmark er det niende største land i verden i forhold til valutahandel – det niende største – med en valutahandel på 625 mia. kr. om dagen.
Det har noget at gøre med, at man spekulerer i at handle med valuta.
Og en femtedel af den spekulation – en femtedel – foregår i Saxo Bank.
Det skulle vel ikke være sådan, at bekymringen for almindelige lønmodtagere, hvis man får begrænset den spekulation i valuta, rammer lønmodtagere, hvis man kan kalde dem sådan, ude i Saxo Bank?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-08:
Jeg er faktisk glad for, at vi indledningsvis fik slået fast, at der er nogle problemer i Europa-Kommissionens nuværende forslag.
Det er jeg også glad for at Enhedslisten faktisk anerkender, for så er vi sådan set nået langt, nemlig at der er nogle problemer i det aktuelle forslag, der er lagt frem, og det er også derfor, at vi har vendt tommelfingeren nedad.
Jeg skal ikke kunne sige, om det også er den endelige konklusion fra Enhedslisten, men hr. Frank Aaen anerkender, at der er problemer i det.
Det synes jeg sådan set er prisværdigt.
Det, vi så har sagt, er, at vi gerne vil arbejde for, at EU også løfter den her opgave på globalt plan, og hvis det kan lade sig gøre, vil vi selvfølgelig se på det.
Så er der sådan en meget hypotetisk diskussion, som har været i salen, også visse steder i dagspressen, om, at hvad nu hvis, og hvis nu og hvad.
Det synes jeg er en kende hypotetisk at begynde at diskutere.
Hvis der kommer noget konkret, vil vi selvfølgelig tage konkret stilling til det.
Men jeg har svært ved at stå og forholde mig til et eller andet forslag, som jeg ikke kender indholdet af, og hvis der ligger et konkret forslag, vil jeg derfor meget gerne meget hurtigt også melde ud, hvad vi vil, og jeg er helt sikker på, at regeringen også hurtigt vil melde ud, hvad regeringens tilgang er til det.
Men det er altså nødvendigt, at vi har noget konkret at forholde os til, og det er vi bare enige om, og jeg synes, at det er fint, at vi også har hr. Frank Aaen med på det i dag, altså, at der er problemer i det konkrete forslag, der ligger fra Europa-Kommissionen.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Jamen der står jo heller ikke noget i det forslag til vedtagelse, vi har fremlagt, om, at man skal støtte Kommissionens forslag.
Der står, at man skal gå foran med at få så mange lande som muligt til at indføre en sådan skat med henblik på at få en global skat.
Det var derfor, jeg spurgte, som jeg gjorde, for vi er enige om, at man ikke bare skal tilslutte sig noget, der ligger, som man også er i fuld gang med at lave om.
Så derfor er det helt enkle spørgsmål igen, at når man siger, at vi ønsker at gå foran, eller at regeringen ønsker at gå foran i EU med henblik på at skabe en global skat på finansielle transaktioner, kan det at gå foran så indebære, at man undervejs prøver at få så mange lande som overhovedet muligt til at indføre en skat på finansielle transaktioner for ad den vej at komme til det globale.
Nu hører vi om alle mulige ulykker, hvis man laver sådan en skat her.
Nu er det sådan, at i England har man en skat på handel med aktier og visse afledte finansielle instrumenter på 0,5 pct., altså fem gange så meget som det, der diskuteres i Kommissionen.
Og på trods af disse 0,5 pct. har man altså i London verdens største finanscentrum.
De har ikke nogen som helst tanker om i England at fjerne den skat.
Hvordan kan det være?
Er det, fordi at englænderne har glemt, at de har den skat, eller hvordan kan det være, at England ikke synes, den er skadelig, og samtidig er verdens største finansielle centrum?
Men hvis Danmark eller EU i øvrigt gjorde det, ville det føre til utrolige katastrofer.
Men det vigtige spørgsmål i den aktuelle situation er jo, at når regeringen gerne vil gå foran i EU for at lave en global skat på finansielle transaktioner, kan det at gå foran i EU også indebære at gå foran, for at de flest mulige europæiske lande går foran og indfører en sådan skat som vej til at få en global skat.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-08:
Jeg tror faktisk, og det tror jeg faktisk at alle SF'ere vil bakke op om,
at hvis man kan finde en global løsning, vil det være det bedste.
Det er jo også det, der står i regeringsgrundlaget, så jeg synes, det er lidt svært at sætte en kile i det.
For vi har sådan set sagt, at vi gerne ser en global løsning.
Jeg vil gerne læse op, hvad der står i regeringsgrundlaget på side 36
»Regeringen vil gå forrest i EU i kampen for indførelse af en global skat på finansielle transaktioner og vil presse på for en stærkere og klogere international regulering af finanssektoren for at forhindre flere finanskriser.«
Det synes jeg sådan set er meget offensivt, og jeg har svært ved at erindre, at der har været noget af tilsvarende kaliber fra den tidligere borgerlige regering.
Så jeg synes også, at vi har lagt nogle ting på vores egne skuldre ved at sige, at det her vil vi arbejde for.
Det synes jeg er ret offensivt, og det synes jeg sådan set også at man skulle anerkende fra Venstres side.
Så jeg håber også, at vi kan finde en global løsning.
Nu har vi lagt os i selen for at finde en global løsning.
Det tror jeg sådan set er positivt, og hvis Venstre vil spille med på den bane, skal de da være velkomne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
Jeg forstår godt, at man i SF ikke er så stolte over det, der står i regeringsgrundlaget om en global løsning.
For særlig når man ser på, at en del af SF og Socialdemokratiets valgprogram forud for valget i september var, at man skulle indføre en national, dansk aktieomsætningsafgift, altså en beskatning på aktiehandel i Danmark.
Jeg glæder mig da over, at SF nu siger: Den her konkrete model, som Kommissionen barsler med, er skadelig, den vil koste arbejdspladser.
Man skal altid glæde sig over de omvendte, men hvordan hænger det så bare i teorien sammen med, at SF gik til valg på, at vi ikke skulle skyde os i den europæiske fod, men skyde os i den danske fod ved at indføre en national aktieomsætningsafgift?
Det ville jo entydigt forringe danske virksomheders konkurrenceevne.
Det ville entydigt koste danske arbejdspladser.
Er der ikke bare en grænse for, hvor bredt SF kan melde ud i den her debat?
Man vil have det nationalt, man vil gerne have det globalt, man er ikke så glade for det europæiske.
Helt ærligt, hvor står SF?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-08:
Jeg er faktisk glad for, at hr. Torsten Schack Pedersen har lært de to ting, netop at vi fra regeringens side siger, at vi arbejder på en global løsning, og at vi også synes – det er der sådan set enighed om, og jeg tror sådan set også, at hr. Torsten Schack Pedersen er enig – at der er en række problemer i det aktuelle forslag.
I forhold til det her med et holdningsskifte er det, vi hele tiden har sagt fra SF's side, at der er nogle helt konkrete praktiske problemer i det forslag, der er kommet fra Kommissionen, og derfor har vi vendt tommelfingeren nedad.
Men vi har også sagt, at vi lytter til, hvad der kommer fra Kommissionens side, og at vi, hvis der kommer et nyt forslag, vil se på det.
Men jeg synes, at det ville være fuldstændig utopisk at stå og sige, at jeg ville støtte eller afvise et forslag, jeg ikke kender indholdet af.
Hvis der kommer et forslag, vil jeg gerne se på det med åbne øjne, men jeg vil gerne have lov til at læse et forslag, inden jeg i givet fald vender tommelfingeren opad eller nedad.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-08:
SF's politiske ordfører har jo været i medierne og sige, at SF har skiftet holdning til en finansiel transaktionsskat.
Det er jo altid rart, når nogle vil stå ved, at man laver et holdningsskifte.
Det er jo sådan set fair nok.
Men jeg synes måske alligevel, at vi godt kunne bruge her fra Folketingets talerstol at få fuldstændig klarhed over, hvad det er, SF egentlig principielt mener.
Altså, jeg kender regeringsgrundlaget, hvori man støtter en global løsning, men man kan ikke støtte det konkrete forslag – det har jeg også forstået.
Så hvis der kommer et forslag om en europæisk transaktionsskat, er det så rent principielt noget, SF er med på eller ikke er med på?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-08:
Tak for ordet, og også indtil videre tak for debatten.
Jeg synes, at det har været interessant at høre i dag, hvilke holdninger man har både til den ene og den anden side af sagen.
Fra SF's side er vi sådan set glade for, at regeringen prioriterer reguleringen af den finansielle sektor højt, og den her forespørgsel er jo også en mulighed for at vende nogle af de helt aktuelle debatter, der har så stor betydning for indretningen af fremtidens finansmarkeder.
Derfor vil jeg og SF godt hilse den her debat velkommen, for den er jo sådan set ikke alene interessant, men også aktuel.
Regeringens holdning er efterhånden blevet beskrevet en del gange, både i dag og i de forløbne uger.
Derfor vil jeg også gerne slå fast, at vi i SF er fuldstændig på linje med resten af regeringen.
Vi har ingen ideologiske vanskeligheder med en skat på finansielle transaktioner eller med en regulering af den finansielle sektor i øvrigt.
Vi mener, at EU skal arbejde for en global skat på finansielle transaktioner.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, som bl.a. den socialdemokratiske ordfører var inde på tidligere.
I mellemtiden diskuterer vi så her i dag en europæisk version af en transaktionsskat, og helt overordnet vil jeg sige, at jeg tror, at en god og gennemgribende og fornuftig regulering af den finansielle sektor sådan set kommer alle til gavn, for det kan også betyde, at sektoren i højere grad understøtter resten af vores samfund.
Men en skat kan sammensættes på mange forskellige måder, og det udspil, vi hidtil har set fra Kommissionen, er på mange måder problematisk.
Det er det i forhold til vækst, det er det i forhold til arbejdspladser, og det er det i forhold til udflytning eller bevægelse af arbejdspladser landene imellem.
Derfor er vores betænkeligheder også i forhold til den omtalte skat af økonomisk og praktisk karakter.
Men regulering, herunder skatter på den finansielle sektor, har vi ikke noget ideologisk problem med.
Vi ønsker en sund og gennemskuelig sektor, og det tror jeg sådan set også at der er bred politisk opbakning til.
Jeg har heller ikke hørt nogen her i salen i dag, som har været fuldstændig forelsket i det forslag, som Kommissionen har lagt frem.
Det synes jeg egentlig er meget interessant, for det er måske meget sigende for, at der er nogle problemer med det forslag, der er lagt frem.
Så vi er klar til at tage stilling på ny, hvis der kommer et forslag, hvor der er rettet op på de her problemer.
Vi kan jo se, at der er lande, der har indført en finansiel transaktionsskat, men vi må også sige, at der altså er nogle ting, der peger i retning af en række problemer, også hvis man indførte det f.eks. alene i Danmark eller i andre lande.
For bare at summere op: Kommissionens forslag er problematisk, og der er en række udfordringer i det.
Vi tror, at man bedst imødekommer de udfordringer ved at finde en global løsning, og det er også det, regeringen har lagt op til, altså at vi skal finde en fælles global løsning.
Dermed har vi også fra dansk side sagt, at vi gerne vil have, at EU går forrest for at finde et sådan fælles fodslag på globalt plan.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-08:
Nu kan man altid diskutere og spekulere i, om det skal være samtlige verdens lande, der skal sige ja og tiltræde sådan en finansskat, før den er global.
Man kan altid diskutere, om den skal være overvejende global.
Det kan vi have mange diskussioner om.
Det, vi siger, er, at den model til en EU-skat, som foreligger, ikke overbeviser os om, at man kan modvirke de skadevirkninger, der er.
Og så vil jeg også lige minde om, at spørgerens egen partifælle, den tidligere finansminister hr. Claus Hjort Frederiksen, jo også taler varmt for en FAT-skat, altså en skat på finansielle aktiviteter.
Så det vil Venstre gerne være med på, men ikke være med til en transaktionsskat.
Så det lyder meget af at være en ideologisk holdning til det her.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-08:
Jeg tror faktisk, at hr. Frank Aaen godt selv kunne høre, at han med den der hypotese kom længere og længere ud.
Det, vi har sagt, er, at vi gerne vil have, at EU går forrest i kampen.
Det betyder også, at EU selvfølgelig også skal prøve at tage det her op.
Det er jo det, vi har sagt.
Det, jeg også tidligere har sagt, er, at vi også vil se fordomsfrit på det, hvis der kommer andre forslag.
Mig bekendt er der ikke kommet andre forslag, og vi synes ikke, at det forslag, der er kommet frem, er godt nok.
Mig bekendt synes Enhedslisten det sådan set heller ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-08:
Hvis man snakker med City of London, er sagens kerne den, at det for øvrigt stadig væk virker væksthæmmende for nogle typer aktiviteter, og at man også bare lader tingene ligge i depot, så det kun er en femtedel af handlerne, der i det hele taget kommer frem.
Det er den rent tekniske del af det, men det jo et banalt ræsonnement, også for hr. Frank Aaen, at hvis man lægger skatter og afgifter på noget, hæmmer det jo den aktivitet.
Det, vi har brug for i Europa og Danmark, er kapital.
Det er kapital til investeringer, kapital til at skaffe nye arbejdspladser.
Det er ikke at stoppe kapitaltilførslen til Europa eller Danmark.
Frank Aaen (EL), 2012-02-08:
Jeg kan tage afsæt i det sidste, ministeren sagde, nemlig at Enhedslisten nok skal være meget konstruktive i retning af at hjælpe regeringen til den overbevisning, at der eksisterer veje til at indføre en finansiel skat, som omfatter Europa, europæiske lande, og som går foran som vej til at lave en global skat på finansielle transaktioner.
Så det har vi i hvert fald fået ud af diskussionen, og det er vi så tilfredse med, selv om vi ellers ikke har meget at være tilfredse med med hensyn til det, der er sagt.
Der er sagt, at det her vil ramme beskæftigelsen.
Jeg har ikke fattet en brik af, hvad det skulle betyde, at man lægger en skat på 1.000 kr. på en investering på 1 mio. kr.
Det berører selvfølgelig ikke beskæftigelsen under nogen omstændigheder.
Til gengæld rammer det dem, der 100 gange på en dag vil spekulere for 1 mio. kr. Så skal de af med 100.000 kr., så det holder de op med.
Så det rammer meget præcist der, hvor det skal ramme, men det rammer ikke fornuftige investeringer, og det gør det slet ikke, fordi vi har sagt, at nyudstedelse af obligationer og nyudstedelse af aktier, som skal bruges til at udbygge beskæftigelsen med, er fritaget for skatten.
Vi har fået en diskussion om, at vi ikke bare kan gøre det som det eneste land.
Altså, der er jo masser af lande, der har indført en skat på finansielle transaktioner.
Selvfølgelig kan vi også gøre det her i Europa, og selvfølgelig bør vi gøre det her.
Men jeg kan altså bare sige, at vi vil fortsætte med vores arbejde for at få regeringen overbevist om, at vi nu skal have lavet den skat på finansielle transaktioner så hurtigt som muligt.