runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-28:
Det er da klart, at det er ministerens primære ansvar, og jeg mener ikke, ministeren har levet op til det ansvar.
Men jeg må også bare konstatere, at støtten var ret ringe den dag.
Der var simpelt hen ikke nogen, der støttede det, jeg sagde.
Det kan jeg godt leve med, altså, det har ikke noget med det at gøre.
Jeg siger bare, at hvis nu fru Pia Adelsteen også havde støttet det, havde vi dog været to partier, der havde gjort det.
Og hvis Enhedslisten havde støttet det, havde vi i det mindste været tre partier, der havde gjort det.
Derfor synes jeg, at vi skal dæmpe os lidt.
Det har været fuldstændig klart, at der var de tre muligheder.
Jeg synes ikke, at nogen af dem er specielt gode, men det er så praktiske muligheder, og der er argumenteret for, hvorfor Frankrig gør, som Frankrig gør.
Hvis vi havde en tilsvarende argumentation, kunne jeg godt se fru Pia Adelsteen komme helt op på dupperne – hvis Frankrig havde blandet sig i en dansk fortolkning af det her.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-28:
Men jeg mener også, at det er forkert, at udenrigsministeren egentlig ikke beder om det.
Altså, der mener jeg egentlig også at det bør gælde den anden vej.
Nu ved jeg godt, at fru Lone Dybkjær har været med længe, og det er også derfor, at jeg mange gange læner mig op ad, hvad netop fru Lone Dybkjær faktisk siger om sådan nogle ting.
Jeg mener også, at ministeren har et ansvar her.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-28:
Jeg synes, at fru Pia Adelsteen er meget højt oppe.
Jeg er meget glad for, at hun refererer til, at jeg er den eneste, der overhovedet har sagt noget på det møde, men der må vi altså konstatere, at fru Pia Adelsteen heller ikke har sagt et kvæk på det møde, hvor det blev forelagt.
Så derfor synes jeg sådan set, at man skulle feje for egen dør.
Jeg synes ikke, at man skal stå her og være så sørens hellig fra DF's side på det her tidspunkt.
Jeg sagde så, at når det var en regeringskonference, mente jeg, at det var helt forkert – og det mener jeg fortsat – at regeringen ikke bad om et mandat.
Hvis regeringen havde bedt om et mandat, havde vi måske ikke haft så meget helligt sludder her i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Hvad der vil ske ved et regeringsskifte, skal vi nok offentliggøre, og det bliver inden så længe.
Jeg agter ikke at gå ind i detaljer omkring forligsforhandlingerne fra maj måned.
Det synes jeg sådan set ikke er særlig hensigtsmæssigt at gøre.
Det er også uklædeligt, at man går ind i, hvad der er blevet sagt ved forhandlingsbordet.
Med hensyn til armslængdeprincippet vil jeg sige, at det da er muligt, at fru Karin Nødgaard påstår, at de selv går ind for det, men det gør de jo ikke i praksis.
Dansk Folkeparti har gjort det til en speciel kulturpolitisk linje at svække Danmarks Radio, at intimidere Danmarks Radio, at true Danmarks Radio, og det kalder man for dialog.
Vel har jeg lagt mærke til det, for det får jo en ganske stor medieomtale – den der offerrolle, Dansk Folkeparti har, med, at man ikke bliver hørt i medierne – vel gør det så.
Så naturligvis har jeg da lagt mærke til det, det kan man jo ikke undgå, gennem de der brølende angreb på Danmarks Radio, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
Jeg føler sådan lidt, at vi gentager hele den diskussion, vi havde, da TV 2 blev iværksat i Danmark, for på det tidspunkt, da den borgerlige regering i 1980'erne ønskede at iværksætte TV 2, var Socialdemokraterne også imod.
Der sagde Socialdemokraterne også: Der er ingen, der vil have det der skidt; der er ingen, der vil have TV 2; hvorfor vil I have sådan en konkurrerende kanal?
Nu hører vi fuldstændig det samme her fra hr. Mogens Jensen.
Det er nærmest at gentage den diskussion, vi havde om TV 2. Jeg tror, at den radiokanal, der bliver skabt, bliver et nybrud for radioområdet i Danmark.
Vi har sagt, at den skulle kunne matche P 1 på nyheds- og aktualitetsområdet, for vi synes faktisk, at det er vigtigt, at radiolytterne i Danmark ikke kun kan tænde for Danmarks Radios nyhedsprogrammer og høre radioavisen der, men at de også kan få højkvalitetsnyhedsprogrammer og kritisk journalistik fra andre public service-kanaler på radiosiden i Danmark.
Det er det, den nye kanal kommer til at sikre, nemlig at vi får en reel konkurrence på radiosiden og vi får et reelt monopolbrud for landsdækkende radio, ligesom vi i sin tid fik TV 2 på tv-siden.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nu vælger regeringen og Dansk Folkeparti i hvert fald at bruge 800 mio. kr. på en radiokanal, som der ikke er nogen som helst der har bedt om.
Nu er der også grund til at sige, at efter 8 år skulle der tages stilling til, hvad der så skulle ske med kanalen.
Kan Venstres medieordfører ikke bekræfte, at man også kunne træffe den politiske beslutning, at man bare fortsætter med at have P 2, at Danmarks Radio fortsætter med at have kanalen?
Under forhandlingen fremgik det jo, at det skulle være et alternativ til P 1, der skulle etableres her, og det, man i realiteten får, når vi nu ser på det indhold, der ligger, med op til 43 pct. musik, er jo, at det bliver et alternativ til P 3 og P 4 og i øvrigt også til alle de kommercielle radiokanaler rundtomkring i landet.
Mener Venstres ordfører, at det skulle bibringe noget nyt til mediebilledet, og hvorfor er man gået væk fra tanken om, at det skulle være et alternativ til P 1?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
Derfor fremgår det også meget klart både af medieaftalen og de forhandlinger, vi skal have med Danmarks Radio, at den klassiske musik på ingen måde kan køres ud på et sidespor.
Den klassiske musik skal fortsat have en samlet programflade og skal fortsat spille en stor rolle.
Når vi står i den her diskussion og hr. Mogens Jensen siger, at P 2 lukker, er det jo ikke korrekt.
Vi står i den her situation, fordi den tidligere SR-regering lavede en 8-årig kontrakt på det, vi kalder FM 4, der, hvor P 2 sendes i dag.
Den 8-årige kontrakt er udløbet, og derfor skal vi have et nyt udbud.
Vi lægger så op til, at den kanal, der skal være på det nye udbud, bliver en højkvalitetskanal, som har et stærkt public service-indhold, og for at kvalificere det indhold, kanalen skulle have, nedsatte vi før sommerferien et radioudvalg, som bestod af kompetente personer inden for radioområdet i Danmark, som kunne være med til at sikre, at det ikke bare var noget, der sådan blev taget ud af den blå luft, men at vi sikrede, at arbejdet, som lå til grund for kanalen, var gennemarbejdet.
Nogle af de ord, der blev knyttet på det, var journalistisk og formidlingsmæssig kvalitet, nyskabelser med hensyn til fortælleformer for radiogenren, lyttertilfredshed, nyskabelser med hensyn til produktionssamarbejder.
Så jeg er helt sikker på, at danskerne får en rigtig spændende kanal.
Troels Christensen (V), 2010-10-28:
Hr. Per Clausen har åbenbart ikke hørt efter, hvad det var, jeg sagde.
For jeg sagde rent faktisk, at vi bruger flere og flere penge på videreuddannelse, og det er, fordi vi satser på videreuddannelse.
Det var det, jeg sagde.
Jo, det er meget vigtigt, og det kan man få alle mulige steder, og stort set alle de andre fag har jo en eller anden form for it i sig.
Det er rigtigt, at de grundlæggende it-fag er med på den der hylde af fag, som man selv skal til at betale noget mere for.
Men nu er vi jo i den her situation.
Nu kommer vi så til det der med skattelettelser til de rige.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget vrøvl, for det er jo rent faktisk sådan, at mange ganske almindelige LO-familier har fået glæde af de skattelettelser.
Så hvad er det for noget sludder at komme med!
Det er jo sådan, at alle danskere har fået glæde af de her skattelettelser, og det, at vi har fået glæde af de her skattelettelser, er jo også noget af det, der skal sikre, at ikke alle arbejdspladser flyver ud af landet.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nu taler Venstres ordfører jo om, at man skal lave en ny højkvalitetsradio med kulturelt indhold og med debatindhold, og jeg vil spørge Venstres ordfører: Er det ikke sådan, at vi faktisk havde sådan en radiokanal i form af det nuværende P 2, som jo altså må lade livet, når nu regeringens og Dansk Folkepartis medieforlig skal gennemføres?
Var P 2 faktisk ikke en meget god radiokanal, der havde højkvalitetsindhold, som havde kulturindhold, som havde debatindhold?
Det vil jeg gerne spørge Venstres medieordfører om, for det er jo den, der nu bliver lukket.
Hvad vil Venstres medieordfører sige til dem, som nu savner den her kanal og kommer til at gøre det i hvert fald fra næste år?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-28:
Vi afventer Højesterets dom.
Den forventes at falde i februar, og det er derfor også helt logisk, at vi udskyder revisionen.
Pernille Frahm (SF), 2010-10-28:
Ja, det er jo nødvendigt at udsætte loven, fordi der kører en retssag, der kan derfor ikke rigtig lovgives, før vi ser det endelige resultat af retssagen.
Jeg kan forstå, at det ærgrer Venstres ordfører, at tiden trækker ud, og at man kan køre sådan en retssag, men det er jo altså folks ret at anlægge sag i det her land og prøve at få deres ret gennem domstolene.
Vi undlader at stemme til forslaget, fordi vi ikke støttede det oprindelige forslag, men vi vil selvfølgelig ikke stemme imod, at man udsætter at gennemføre loven.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-28:
I Dansk Folkeparti bakker vi også op om forslaget.
Det handler jo som nævnt om en udsættelse af revisionsbestemmelsen under den verserende sag i Højesteret, og det virker helt logisk, at man derfor venter med at revidere det her.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-28:
Da vores sædvanlige Christianiaordfører, fru Christine Antorini, ikke kan være her i dag, har jeg fornøjelsen af at fremføre Socialdemokraternes holdning.
Vi støtter dette lovforslag, L 35, der jo fremsættes, fordi der i den gældende Christianialov er en revisionsbestemmelse, der fastslår, at der skal fremsættes et lovforslag i dette folketingsår.
Og det er sådan set fornuftigt nok, når man ser, hvornår bestemmelsen er indsat, og på det forløb, der var forud for loven i 2004.
Det er jo sådan, at aftalen med Christiania fra august 2007 medførte, at christianitterne førte en retssag mod staten, der i maj 2009 førte til, at Østre Landsret gav staten fuldstændigt medhold.
Christianitterne valgte så at anke sagen, det er de jo i deres fulde ret til.
De ankede den til Højesteret, og den afgørelse venter vi nu på i februar 2011, så det er yderst fornuftigt at afvente retssagens udfald, og det støtter vi helt og aldeles.
Peter Christensen (V), 2010-10-28:
Ja, det er jo sådan helt generelt, at vi griber ind, også vedrørende andre boliger i Danmark, hvis man ikke overholder lovgivningen på forskellig vis.
Så det her handler vel netop om, at der skal være de samme regler gældende på Christiania som i resten af samfundet.
Vi har så ydermere et ansvar, fordi det er statens ejendom, vi taler om, og det er nok der, hvor vores uenighed er størst, for man snakker hele tiden, som om det er christianitternes ejendom, vi taler om, og det er simpelt hen ikke tilfældet.
Det er så det, som Højesteret selvfølgelig også kommer til at forholde sig til, og der er min helt klare forventning, at staten vil få medhold, og så kan vi komme i gang med at få lovliggjort Christiania, for jeg mener simpelt hen, at det at påstå, at alt er lovligt på Christiania, er at tegne et helt fejlagtigt billede.
Pernille Frahm (SF), 2010-10-28:
Jamen jeg kan godt forstå, hvis man har et meget smalt forhold til, hvordan man kan kommunikere, at det kan være provokerende, hvis nogen vælger at svare med en dans.
Det gør hr. Peter Christensen sig så lystig over fra talerstolen, og det er sådan set hans ret at gøre det.
Men det ændrer jo ikke på, at hr. Peter Christensen ikke svarede på det, jeg spurgte om, nemlig om det ikke er sådan, at Christiania faktisk har deltaget positivt i den proces omkring en lovliggørelse, som blev vedtaget helt tilbage i 1989, og at de problemer, der er, jo på en måde svarer til, at der er problemer i hele landet med, at folk bryder loven.
Og så var mit spørgsmål: Er det sådan, at Venstre synes, at det er o.k. at gribe ind i ejendomsforholdene, fordi folk bryder loven?
Er der andre steder, hvor vi skal gribe ind og bestemme, hvordan ejerforholdet skal være, fordi folk ikke overholder landets love?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-28:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget, og jeg ser frem til den fortsatte behandling.
Tak for debatten.
Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Men er det ikke sådan, at der, når vi tager det samlede mediebillede – tv, radio, aviser, internet osv. – er en lang, lang række alternative kanaler til debat, information og oplysning, som går uden om Danmarks Radio?
Hvorfor er det så afgørende, at man, efter man har forsøgt gang på gang med kommercielle, reklamefinansierede, private, landsdækkende radiostationer og har haft fiasko med det, så kaster op til 100 mio. kr. i det her projekt?
Man kunne vel snarere sige, at det, der kunne være brug for, var at styrke Danmarks Radios public service-indsats i forhold til de grupper i befolkningen, som Danmarks Radio ikke rammer særlig godt i dag, nemlig f.eks. de unge, men af en eller anden grund er det vigtigere at bruge 100 mio. kr. – i virkeligheden i forhold til en gruppe, som Danmarks Radio på radiosiden rigeligt dækker.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Nej, og det er også derfor, at jeg siger, at jeg faktisk mener, at Danmarks Radios radio kan blive endnu bedre af, at der kommer en konkurrent på det område.
Jeg er helt klar over, som hr. Per Clausen siger, at vi har mange radiostationer, som vi kan lytte til, men der mangler især et alternativ på nyheds- og debatsiden, hvor man får nogle muligheder for at agere uden hele tiden at skulle tænke på, at man skal have reklamekroner med.
For det er jo sådan, at det netop bliver en radiokanal, som ikke er finansieret via reklameindtægter.
Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Jeg forstod på fru Karin Nødgaard, at hun var glad for medieforliget, fordi det ligesom brød Danmarks Radios monopol.
Jeg kunne godt tænke mig at få uddybet, hvad det er for et monopol, fru Karin Nødgaard taler om.
På min radio er der mulighed for at aflytte en lang række radioprogrammer, som ikke sendes af Danmarks Radio.
Er pointen i virkeligheden, at det, som fru Karin Nødgaard og flertallet i Folketinget er utilfredse med, er, at Danmarks Radio har gjort det så godt, at de har så mange lyttere, som de har, og at det i virkeligheden er det, der er problemet, nemlig at Danmarks Radio har for mange lyttere?
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Altså, forskellen mellem TV 2’s situation og den nuværende situation er, at det her ikke er noget monopolbrud.
Der er masser af alternativer til radioudbud i Danmarks Radio, og det har der været i mange år.
Der er også områder i landet, Nordjylland og 100 FM i København, der faktisk har udkonkurreret Danmarks Radios radioprogrammer lokalt.
Så der er masser af muligheder.
Det, der er mit problem her, og som jeg synes er befolkningens problem, er, at man fjerner en god radiokanal, der faktisk har været rigtig god for rigtig mange lyttere, nemlig P 2.
Det er jo ikke til at komme uden om for fru Karin Nødgaard, at vi havde fire FM-DR-kanaler, og nu er der tre tilbage.
Nu nævnte fru Karin Nødgaard jo så medieforligets indhold, hvor man vil frisætte Danmarks Radio.
Der står, at der skal være mindre detailregulering, og så oplistes der 17 punkter, hvor der yderligere skal detailreguleres.
Det eneste, der mangler, er vel, at Dansk Folkeparti havde fået indført, at DR nu skal producere en ny dramaserie med hr. Søren Espersen som instruktør, Ole Hyltoft som manuskriptforfatter og Sidse Babett Knudsen som en hjemmehjælper, der infiltrerer Al-Qaeda og fanger Osama bin Laden.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
Det er jo sjældent, man hører nogen udtrykke et mere pessimistisk syn end det, hr. Mogens Jensen lige er kommet med, for sjældent har man da hørt, at så mange dårligdomme skulle være samlet i et lovforslag, som sikrer så meget ekstra public service til danskerne.
Og jeg vil bare gerne spørge om én ting, nemlig om public service-puljen, som hr. Mogens Jensen refererer til som værende noget, man giver til kommercielle stationer.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Mogens Jensen er fuldstændig ligeglad med de kreative indholdsproducenter i Danmark, som har nydt rigtig god gavn af den public service-pulje, vi har haft, fordi den har været med til at støtte dansk dramatik, danske dokumentarprogrammer?
Vi kan nævne alt fra »Lærkevej« over »Lulu & Leon« til den fantastiske dokumentarserie, der hedder »Armadillo«, som handler om de danske soldaters ageren i Afghanistan.
Det er sådan nogle programmer, som hr. Mogens Jensen ikke længere ønsker at danske seere skal have, og det synes jeg egentlig er udtryk for et kultursyn, der er ærgerligt, nemlig at man ikke fokuserer på seerne, men at man fokuserer på, hvad det er for nogle stationer, der viser dem.
Og derfor vil jeg blot spørge hr. Mogens Jensen, hvilken størrelse
public service-puljen skulle have, hvis hr. Mogens Jensen skulle have siddet for bordenden.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Er hr. Mogens Jensen ikke enig med mig i, at der i aftaleteksten faktisk står, at programindholdet for Danmarks Radios nuværende fire FM-kanaler skal fordeles forholdsmæssigt på de resterende tre kanaler, og at man skal styrke bl.a. formidlingen af den klassiske musik?
Det er vel ikke tegn på, at man lukker en kanal, som hr. Mogens Jensen har været meget inde på.
Kan det ikke faktisk blive sådan, at indholdet vil blive styrket?
Vi ved også, at Danmarks Radio arbejder meget ihærdigt på at få udvidet og udviklet DAB og formidlingen af DAB, som faktisk kan gå hen og blive en stor succes for Danmarks Radio, men primært for de danske radiolyttere.
Det er det, jeg synes er så væsentligt.
Det er ligesom deres interesse, som vi skal varetage.
Så vil jeg også spørge: Når det handler om hele situationen, da man etablerede TV 2, som jo er blevet en stor succes, anerkender hr. Mogens Jensen så ikke, at Danmarks Radio faktisk havde godt af, at der kom et stærkt TV 2?
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nej, vi vil ikke rulle alt tilbage, vi skal nok meddele klart og tydeligt, hvad det er, vi vil rulle tilbage, men egentlig ville vi jo hellere rulle noget frem.
Vi har masser af ideer til, hvad der skal ske med medieudviklingen i Danmark.
Når jeg er lidt pessimistisk i forhold til det her lovforslag, er det, fordi det går i en anden retning end vi ønsker, og så har man jo lov til at sige, at man ikke synes, det er i orden.
Det er noget sludder, at det her er et monopolbrud på radioområdet i Danmark.
Danskerne har masser af muligheder for at lytte til radio.
Jeg kan heller ikke forstå, hvorfor man skal ødelægge Danmarks Radios kanaler og det P 2, som mange er rigtig glade for.
Så vil jeg sige, at jeg ikke for Dansk Folkepartis vedkommende kan forstå, at et parti, der er optaget af fællesskabet i Danmark, nu er med til at nedbryde vores fælles medier.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på det, som fru Ellen Trane Nørby nævner omkring det der med den lidt pessimistiske holdning, det med at være lidt negativ over for det, der nu er gennemført, for i Dansk Folkepartis optik er det faktisk ærgerligt, at det ikke blev et bredt forlig.
Jeg synes bare, at når hr. Mogens Jensen siger, at såfremt oppositionen kommer til magten, vil man rulle det hele tilbage, at så skal der ikke være noget, der hedder en ny radiokanal, har hr. Mogens Jensen så aldrig overvejet, at det faktisk kunne gå hen og blive en stor succes med en ny radiokanal, og at Danmarks Radios radio jo kan blive bedre af, at der kommer et monopolbrud på radioområdet?
Skal man ikke også en gang imellem turde prøve noget nyt?
Jeg mener da, at hvis det allerede er sådan, at man nu siger, at man vil rulle det hele tilbage, så synes jeg ikke, at man giver de kommende bydere nogle optimale vilkår.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Fru Ellen Trane Nørby har fuldstændig ret i, at jeg er optaget af vores fælles public service-medier i Danmark, det være sig Danmarks Radio, det være sig TV 2-regionerne, det være sig TV 2.
Det er dem, vi alle sammen er med til at finansiere og har været med til at betale.
Og jeg synes, at de leverer et utrolig vigtigt medieindhold i forhold til den konkurrence, der kommer til os udefra fra internationale medier, hvis vi vel at mærke fortsat i Danmark vil have stærke danske public service-medier.
Det er jo det, der bl.a. kommer til at ske med den her medieaftale.
Det er jo sådan, og det ved fru Ellen Trane Nørby også udmærket, at DR lige har gennemført en kæmpe fyringsrunde.
Kommer den ud af den blå luft, eller har det noget at gøre med, at de rent faktisk nu skal skære ned, fordi de får færre midler i forbindelse med det her medieforlig?
Også fru Ellen Trane Nørby ved godt, at TV 2-regionerne til næste år ikke får det beløb, de skal have pr. time til at producere for, som de har haft i det tidligere medieforlig.
Derfor er vi imod.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
Det her er en meget, meget interessant diskussion, for hvis vi kigger på økonomien i forliget, kan vi se, at det jo er sådan, at Danmarks Radio i faste tal holdes på det samme beløb.
Og hvis man kigger på, hvor mange procent Danmarks Radio modtager af licensmidlerne, vil man se, at de også efter det her forlig fortsat vil modtage 85 pct. af de samlede licensmidler.
TV 2-regionerne, vores regionale stationer med public service, vil modtage 10 pct. af de samlede licensmidler og 100 mio. kr. mere, end de har gjort tidligere, fordi vi fra den borgerlige side meget gerne vil styrke det regionale indhold i Danmark.
Så vi taler altså om 5 pct.
Det er 5 pct., som går til indhold af høj kvalitet; som går til Station Next i Hvidovre, som er uddannelsessted for børn og unge; som går til public service-puljen, så danske producenter kan producere programmer med indhold af høj kvalitet.
Det synes hr. Mogens Jensen så er udtryk for, at vi ikke har kvalitet til lytterne og seerne.
Det tror jeg egentlig bare mere man skal tolke som et udtryk for, at hr. Mogens Jensen kun er optaget af én ting, og det er Danmarks Radio.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Jeg synes, det er fint, at vi har en public service-pulje, som kan gå til at producere fornuftigt og godt indhold, uanset om det er drama eller dokumentar.
Den skal bare for det første have en fornuftig størrelse, og for det andet skal den efter min opfattelse gå til de tv-stationer, som overholder dansk lovgivning, herunder også dansk reklamelovgivning.
Det synes jeg sådan set er det klare svar på det.
Den skal bare være på et rimeligt niveau.
Der er absolut ingen grund til at fordoble det i en situation, hvor Danmarks Radio og andre så må skære ned for at kunne finansiere det.
Peter Christensen (V), 2010-10-28:
Nu var jeg ikke selv ordfører tilbage i 2004, men selv SF må jo have fundet grund til at vedtage Christianialoven på det tidspunkt, for som jeg husker det, stemte man for den og har så senere ikke ønsket at bakke op om stemmetilkendegivelsen fra dengang.
Derfor undrer det mig lidt, hvis vi nu pludselig har en diskussion om, at der faktisk slet ikke er nogen problemer på Christiania.
Det er jeg meget uenig i, og som jeg ser det, er retssagerne den eneste grund til, at man ikke har fået implementeret Christianialoven endnu.
Som jeg også sagde tidligere, beklager jeg sådan set, at man ikke endte med at kunne gennemføre den aftale, som christianitternes egen advokat havde forhandlet på plads med Slots- og Ejendomsstyrelsen, for for mig at se var det en rigtig fin aftale, som på det tidspunkt jo også indbefattede, at der var eksterne penge, der kunne have været med til både at lovliggøre og udvikle Christianiaområdet.
Men da var svaret en dans, og det er jo svært at komme meget videre efter en sådan dans.