runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Der er sket det enkle, at der er afholdt et folketingsvalg, stemmerne er afgivet, og der er blevet forhandlet et regeringsgrundlag.
Vi er blevet samlet om en politik, som jeg synes er god og konstruktiv og som har ført til et nyt finanslovforslag.
Så får jeg spørgsmål om, hvilke regneregler vi agter at anvende i fremtiden, og der underlægger jeg mig den restriktion, at jeg ikke på nogen måde politisk vil påvirke, hvordan man regner i Finansministeriet, at den faglige debat, der kører om regneregler, må køre videre, men uden mig.
Så enkelt er det.
Og når Venstre på et tidspunkt er klar med nogle nye forslag, skal vi også nok se at få regnet på dem, bare rolig.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-10:
Finansministeren vælger jo – sikkert bevidst – ikke at svare min kollega, hr. Torsten Schack Pedersen, fordi det selvfølgelig også er meget ubehageligt, at finansministeren selv har været nødt til at bekræfte de beregninger, som viser, at SF og S' plan var underfinansieret for mellem 22 og 39 mia. kr. hvert år, og det er jo en bekendelsessag, at det også er en af årsagerne til, at den røde regering har været nødt til at løbe fra en lang række af de løfter, som man ellers havde givet til danskerne.
Men jeg vil egentlig gerne tilbage til det, finansministeren selv talte om om det brede samarbejde, fordi det brede samarbejde fortsætter jo, for man har reelt set et ønske om at forhandle.
Indtil videre er der jo ikke ligesom budt på invitationer til reelle forhandlinger til Venstre, og derfor får man jo den følelse af, at brede forhandlinger og brede aftaler er noget, som den røde regering taler om ude i pressen, og når det kommer til stykket, er det ikke noget reelt.
Derfor vil jeg høre ministeren, hvad ministeren definerer som brede aftaler og brede forhandlinger.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
En bred aftale plejer jo at omfatte mere end 90 mandater, men i forhold til regneregler osv., bare for at komme tilbage til det, tjekkede jeg her i morges, hvordan tingene egentlig forholdt sig, sidst vi skiftede regering i Danmark, hvordan Finansministeriet egentlig så på Venstres oplæg før regeringsskiftet.
Jeg nåede ikke at tjekke Dansk Folkepartis oplæg, men jeg har selv en erindring om, at det ikke var alt for kønt.
Der vurderede man jo, at der var massive underskud i de forslag, der blev fremlagt – massive underskud.
Jeg erindrer ikke, at man efter regeringsskiftet fra Venstres side opfordrede Finansministeriet til at ændre regneregler i den sammenhæng – ikke så vidt jeg husker, og så ville man nok også være blevet kritiseret.
Så mon ikke der er tale om en fuldstændig gængs praksis i dansk politik, der handler om, at partierne lægger deres forslag frem, at der i sammenhæng med forslagene er en fagøkonomisk debat om forskellige grundantagelser, og når man så kommer i regering, accepterer man naturligvis at følge de gængse regneprincipper.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-10:
Der er ingen herinde, der har spurgt til nogen regneregler, for finansministeren har jo bekræftet, at de regneregler, der gjaldt under den tidligere regering, også gælder under den nye regering.
Det er jo netop derfor, at finansministeren selv har bekræftet, at det underskud, der var på SF og S' plan, årligt var på mellem 22 mia. kr. og 39 mia. kr., og derfor ville alle de løfter, som SF og S turnerede rundt i valgkampen med, aldrig nogen sinde kunne realiseres, fordi så ville det have slået et kæmpestort hul i det danske samfunds fællesskabskasse.
Derfor er det jo en bekendelsessag, at man er løbet fra alle de løfter, man gik til valg på.
Det er, at normalt lægger man sine forslag frem før valgkampen, og så holder man dem efterfølgende.
Det, vi har set i det her tilfælde, var også, at man lagde forslag frem, men man valgte at løbe fra dem.
Finansministeren kan jo så få anden omgang til at svare på: Hvad indbefatter et bredt samarbejde, som SF og S jo også har talt meget om i valgkampen, og som hidtil har gjort, at vi ikke engang er blevet inviteret til en eneste forhandling om finansloven?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Der er jo ikke nogen grund til at hidse sig op i den her sammenhæng.
Venstre er blevet inviteret til et møde, hvor vi kan udveksle synspunkter, og det er ikke mit indtryk, at der er det store ønske om at forhandle konstruktivt med henblik på højere skatter og afgifter i Danmark.
Jeg tror ikke, at jeg sidder helt alene tilbage med det indtryk, at Venstre vender sig imod højere skatter og afgifter.
Jeg tror, at det er et indtryk, som man deler bredt i Folketinget og også offentligheden.
Det kan jeg jo så bare konstatere.
Det er det udgangspunkt, som jeg må gå videre med.
Det er de arbejdsvilkår, jeg har i den her omgang.
Det er da mit håb, at vi kan få et bredt samarbejde også med Venstre i denne folketingssamling, det ville da være det bedste.
Der er masser af projekter at tage fat på.
Der er bl.a. en skattereform, som vi sådan endnu har til gode at få at vide om Venstre egentlig principielt afviser allerede på forhånd.
Det tror jeg ikke er tilfældet, det håber jeg ikke er tilfældet, men lad os se.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Tak, hr. formand.
Jeg tænker på, at det jo har været en relativt lang debat i dag, og jeg ved, at finansministeren har været her under hele seancen, så jeg håber, ministeren også bemærkede, at hans eget partis ordfører, hr. John Dyrby Paulsen, kom med en relativt kraftig kritik af den konservative ordfører med hensyn til det her med mangel på såkaldt ansvarlighed, ved at man ikke bare sådan uden videre vil give carte blanche ved at stemme for den samlede finanslov, som man ikke har ret meget forhandlingsret på.
Der blev der nemlig sagt, at man var uansvarlig, hvis man ikke ville give den tilkendegivelse fra De Konservatives side og fra andre partier i øvrigt.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Er det så ikke et problem, at ministerens eget bagland, altså det parlamentariske bagland Enhedslisten, som skal sikre, at den her regering ikke kommer alt for meget i mindretal, siger: Jamen vi har egentlig lyst til at shoppe lidt, vi vil gerne stemme for det, der sådan er lidt hyggeligt og lidt pænt og dejligt, men alt det, der er ubehageligt, alt det, der har med prioriteringer at gøre, vil vi sådan gerne lige have lov til at lade være med at stemme igennem.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-10:
Jeg vil sige to ting til det: Jeg tror, hr. Frank Aaen må undre sig en lille smule over de vilde svingninger, der er i karakteristikken af ham i dag.
Altså, i nogle indlæg fremstilles han som en fuldstændig slap forhandlingspartner, der er ude af stand til at sætte nogen form for krav igennem i forhold til mig, og i andre indlæg fremstilles han som en decideret trussel imod dansk parlamentarisme og økonomi.
Jeg tror, ingen af delene gør sig gældende.
Og når jeg taler om uansvarlighed, taler jeg om det forhold, at et parti, der har værnet om den tradition, som mit parti også er en del af, en måned efter et regeringsskifte uden nogen objektiv foranledning skrider fra sit oprindelige tilsagn og den tradition, man har været en del af, med at stemme for finansloven.
Jeg minder bare hr. Hans Kristian Skibby om det, jeg fortalte lige før, nemlig at vi har været igennem 10 år, hvor mit parti på intet tidspunkt har været inviteret til nogen form for realitetsforhandlinger om nogen finanslov, har stemt for hele vejen igennem og på intet tidspunkt har leget med tanken om at lade være.
Det synes jeg sætter sagen i relief.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Jo, men mange af de år, som ministeren refererer til, er jo år, hvor den nye minister ikke har været en del af Folketinget og det arbejde, der ligger i Folketinget, og der må jeg da minde ministeren om, at det faktisk var sådan, at den daværende regering havde et flertal for sin politik.
Det, der er det nye ved det her, er jo, at det har den nye regering ikke.
Hvis ikke Enhedslisten stemmer for den her finanslov, er regeringen i mindretal, det er det helt nye.
Det var den gamle VO-regering ikke, fordi man selvfølgelig sørgede for at gennemføre en god og rimelig og fair forhandling i forbindelse med de årlige finanslovforhandlinger, som sikrede de forskellige partier nogle ting, som de var tilfredse med.
Det er ikke det, der er tilfældet nu.
Det, der er tilfældet nu, er, at man har baseret den nye regering på et flertal med stemmer fra Enhedslisten, som i dag har tilkendegivet, at de ikke bare sådan lige har i sinde at stemme for den samlede finanslov, og det synes jeg da at en finansminister burde tage op til grundig og bekymret overvejelse, altså at man har baseret sit parti og sin regering og sin politik på et mindretal, som man ikke har styr på, frem for at bruge al tiden på at kritisere, hvordan det er blevet gjort for 10 og 15 og 20 år siden.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Tillykke til finansministeren med jomfrutalen.
Vi har jo været i valgkamp sammen ovre i det sydlige, og der fornemmede jeg nok kvaliteten bag personen.
Så tillykke med det.
Jeg har et spørgsmål til finansministeren, for vi har jo ikke haft lejlighed til at udfordre finansministeren i den tidligere samling, hvor vi drøftede efterlønsreformen, tilbagetrækningsreformen osv. osv., og jeg vil gerne høre, om finansministeren kan nævne nogle positive elementer ved efterlønsreformen.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Vi kan jo vende tilbage til, hvordan den vækstpakke, som vi nu taler om i forbindelse med finanslovforslaget, er finansieret.
Men det vil jeg ikke bruge tiden på nu.
Jeg vil spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl er opmærksom på, at Valutafonden var på besøg her i Danmark i midten af oktober måned for at analysere den danske økonomi og den situation, vi stod i.
De anbefalede faktisk i den sammenhæng, altså for mindre end en måned siden, den kickstart, som regeringen planlagde, og som vi behandler i dag sammen med resten af finansloven.
Og de advarede endda mod nogle af besparelserne fra genopretningspakken, men det lader jeg ligge.
Jeg vil nøjes med at sige, at Valutafonden anbefalede den kickstart og den pakke, som er en del af finansloven.
Er hr. Thulesen Dahl opmærksom på det, og har han måske nogle bemærkninger om Valutafonden?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Det er rigtigt, at vi fremadrettet gør det mindre attraktivt at spare op i nogle bestemte pensionsformer, det, vi kalder ratepensionsformer.
Der er stadig et skattefradrag på op til 55.000 kr. – før var det 100.000 kr.
Men det er jo ikke et spørgsmål om, at man forringer folks eksisterende pensioner, det er et spørgsmål om, at man siger til de folk: Fremadrettet får I ikke så stort et skattefradrag ved lige nøjagtig den her type pensionsopsparing.
Men det er jo ikke til hinder for, at man sparer op i andre typer pensionsordninger eller sparer op i det hele taget.
Så jeg synes, det er lige i overkanten, at Venstre nu forsøger at bilde danskerne ind, at nu bliver deres pensionsordninger sådan over en bred kam forringet betydeligt.
Det er altså ikke det, der sker.
Det er en bestemt pensionsopsparingsordning, som vi nu sænker loftet på, og det er det, der i virkeligheden fremadrettet kan gøre, at så kan man spare op i andre ting, eller man kan vælge at bruge den her pensionsordning, hvis den passer til en.
Men man får ikke lige så stor en skatterabat, som man har fået tidligere.
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-10:
Det står jo meget udtrykkeligt i regeringens finanslovoplæg, at skattestoppet ikke gælder længere, og ordføreren bliver ved med at fremhæve, at tryghed og sikkerhed kræver, at der bliver skabt nye job.
Nu er jeg interesseret i at høre fra ordføreren, om det med at skabe nye job ikke også kræver, at vi har en god konkurrenceevne og nogle gode rammevilkår for vores virksomheder.
Der vil jeg blot høre ordføreren, om de højere skatter og afgifter, som fremgår af finanslovforslaget, vil betyde, at man forringer konkurrenceevnen – ja eller nej.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Det kommer an på, hvad man bruger de penge til.
Men hvis man så tager de penge og bruger dem til noget aktivt og konstruktivt, hvis det er det, man gør, så siger nogle af økonomerne og vismændene meget klart, at der er en netto positiv jobskabelse, og det må jo betyde, at der også netto er en positiv konkurrenceevneeffekt.
Det er det, der er pointen, og det er det, vi gør med den her finanslov.
Benedikte Kiær (KF), 2011-11-10:
Så må jeg igen høre ordføreren, om ordføreren virkelig mener, at det, at man pålægger dansk erhvervsliv øgede skatter og afgifter på energiområdet og på alle mulige andre områder, betyder, at rammevilkårene forbedres.
For det, der fremgår af finanslovforslaget, er jo primært, at der skal være en større offentlig sektor.
Det er nok ikke det, det danske erhvervsliv har brug for i den situation, vi er i, med en international økonomisk krise og gældskrise her i EU.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Det, der jo først og fremmest er brug for, er, at vi får sat gang i væksten og får skabt nogle arbejdspladser.
Derfor skal de borgerlige partier huske, at når vi snakker om, at vi kræver mere op i skatter og afgifter, så bruger vi altså også de penge til noget konkret, nemlig at sætte gang i væksten i Danmark.
Den samlede effekt af det er positiv, og det, der er pointen, er jo, at hvis vi kan få sat gang i en positiv spiral i Danmark, hvor der så bliver skabt flere arbejdspladser og dermed mere vækst, er det i virkeligheden entydigt til gavn for erhvervslivet og også entydigt til gavn for det danske samfund.
Jacob Jensen (V), 2011-11-10:
Nu har der været meget diskussion om de skattestigninger på 5 mia. kr., som der er bebudet.
Der var et par samråd i går i Folketinget, et i Finansudvalget og et andet i Skatteudvalget, hvor der kom lidt forskellige meldinger fra regeringens side om, hvorvidt man kunne garantere, at det så var den sidste skattestigning, som danskerne kunne imødese i denne valgperiode.
Skatteministeren kunne garantere det, finansministeren ville ikke garantere det.
Hvordan ser hr. John Dyrby Paulsen på det?
Kan Socialdemokraternes ordfører garantere, at det er sidste gang i denne valgperiode, at danskerne endnu en gang skal have hånden i lommen og betale endnu mere i skat ifølge det forslag, der nu ligger?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-10:
Nu valgte ordføreren ikke at svare på det spørgsmål, jeg stillede, til gengæld bekræftede ordføreren jo, at det, han sagde før om beskæftigelseseffekten, var forkert.
Nu var det en helt anden beskrivelse, nemlig at det ikke skulle ses isoleret.
Jeg vil egentlig gerne igen stille det helt konkrete spørgsmål, som jeg stillede ordføreren i første omgang: Med hensyn til de forringelser af danskernes pensioner – 2,5 millioner danskere får forringet deres pensioner og deres pensionsvilkår med det finanslovforslag, som vi diskuterer i dag, hvor regeringen hiver 1,9 mia. kr. ud af danskernes pensioner – mener ordføreren, at det skaber større tryghed hos danskerne, at man så markant forværrer folks pensionsvilkår?
Jacob Jensen (V), 2011-11-10:
Jo, men man må forstå, at når der bliver givet nogle garantier fra Socialdemokratiets side, skal man tage det sådan lidt med et gran salt.
Socialdemokratiet garanterede også, at der var noget med, at de rigeste, millionærerne, skulle betale noget mere i skat.
Det forsvandt så hen over valgnatten, så man skal selvfølgelig tage det lidt med forbehold, når man får de her garantier.
Men jeg vil godt bede hr. John Dyrby Paulsen om at bekræfte, at de 5 mia. kr. er det sidste, som vi ser af skattestigninger for danskerne i den her valgperiode.
Så hører jeg også hr. John Dyrby Paulsen sige, at man godt kan lægge om, men betyder det så, at vi med den kommende skattereform ikke vil se et samlet skattetryk, der stiger med mere end de 5 mia. kr.?
Er det sådan, jeg skal forstå svaret?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
For nu endnu en gang at gøre det helt klart vil jeg sige: Vi har sagt det meget klart.
Vi har sagt til danskerne før valget, at det er det, vi gør efter valget: Skatter og afgifter stiger med 5 mia. kr.
Dem skal vi bl.a. bruge til at skabe fornyet aktivitet i Danmark.
Senere kommer der så en skattereform med lavere skat på arbejde, og det indebærer jo, at vi inden for den ramme – og vi holder os inden for den ramme – er nødt til at lægge skatterne om.
Så det, vi kan garantere fuldstændigt, er, at vi ikke kræver mere op end det, vi har sagt nu, det, vi har sagt i regeringsgrundlaget.
Der kommer en skattereform med lavere skat på arbejde, og det betyder en omstrukturering inden for det eksisterende skattesystem og inden for de rammer, vi har lagt i regeringsgrundlaget, og de rammer, spørgeren også kan genfinde i finanslovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad man regner med at det kommer til at koste for dansk økonomi, for vi ved jo erfaringsmæssigt, at bl.a. indvandring via familiesammenføringsreglerne kan ende med at blive en meget tung økonomisk belastning.
Så hvordan har man regnet på det fra Socialdemokratiet og regeringens side?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har lige fået de seneste tal over, hvad det vil betyde, og sandheden er, at det ikke har den store betydning og dermed heller ikke medfører den store ændring i omkostningerne.
Det, man kan håbe, er, at vi, når konjunkturerne vender en gang, så også arbejdsudbudsmæssigt kan opfylde det behov, der forhåbentlig kommer en gang, selv om der nok går lang tid endnu.
Men de tal, jeg har set, tyder ikke på, at man skal være så nervøs for en kæmpe indvandring.
Det skal man ikke.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-10:
Så det kommer ikke til at koste noget, forstår jeg.
Det må tiden så vise.
Så skal jeg bare forstå, om det er regeringens opfattelse, at en øget tilstrømning til Danmark via familiesammenføringsreglerne, som regeringen jo selv forventer vil komme, ikke vil være en økonomisk udgift for det danske samfund.
Er det eventuelt muligt, at ordføreren så kan uddybe, hvad man har lagt ind i det, for vi ved jo erfaringsmæssigt, at bl.a. en del indvandrere historisk set er kommet til Danmark gennem asylsystemet, hvor man også lægger op til at lempe, og gennem familiesammenføringsreglerne, hvor man også lægger op til at lempe, og at det jo er det, der på sigt ender med at blive en tung økonomisk belastning for det danske samfund.
Men kan ordføreren nu sige, at det ikke kommer til at ske?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Der er jo mange forskellige vurderinger af, om indvandring samlet set er en gevinst for det danske samfund eller ej.
Jeg tror ikke, der hos førende økonomer er uenighed om, at indvandring i Danmark faktisk giver en økonomisk gevinst, også på lidt længere sigt.
Så den del tror jeg ikke vi er uenige om.
Det, ordføreren så hentyder til, er, om indvandringen af bestemte grupper til Danmark kan være en økonomisk belastning.
Ja, der er nogle grupper, der kan være en økonomisk belastning, hvis man lige trækker dem ud.
Men sandheden er, at det jo afhænger af, hvordan det går med den danske økonomi og de danske konjunkturer.
Hvis vi får sat gang i job og beskæftigelse i Danmark, kan det faktisk meget vel ende med at være en økonomisk gevinst, men usikkerheden er der, det indrømmer jeg, og den er stor.
Der er usikkerhed, med hensyn til om enkelte små grupper kan være en økonomisk belastning.
Men samlet set er indvandring til Danmark faktisk en økonomisk gevinst.
Jeg synes, at vi har sagt det meget klart.
Det står også i regeringsgrundlaget.
Vi opkræver de her 5 mia. kr. ekstra i skatter og afgifter.
Derudover har vi også en ambition om at lave en skattereform med lavere skat på arbejde, og der er vi nødt til inden for den ramme, der er givet, at lave en omprioritering af skatterne.
Det er det, der vil ske, og jeg inviterer jo meget gerne til de der forhandlinger om en skattereform med lavere skat på arbejde.
Jeg inviterer Venstre og alle mulige andre, der måtte være interesseret.
Jeg håber, at man spiller konstruktivt med.
Pointen er, at vi ikke opkræver ekstra skatter ud over de 5 mia. kr., men vi kan godt lave en omprioritering inden for de rammer.
Det var det, finansministeren sagde i går, og jeg er fuldstændig enig med ham.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Bare for historieskrivningens skyld så var det jo ikke over Dansk Folkepartis lig, at den ikke skulle ændres.
Det var faktisk over hr. Henrik Sass Larsens lig, at man ikke ville gøre noget ved efterlønsordningen.
Det er bare lige, for at de rigtige skyldige bliver peget ud her.
Jeg har et spørgsmål, meget kort: Var der eller var der ikke et velfærdssamfund, da det var hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussen, der sad på pengekassen i det her land?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Lad mig lige tage den der med det historiske først.
Lad os bare få slået det helt fast.
Alligevel gik Dansk Folkeparti med til en aftale.
Det er o.k., sådan er demokratiet også.
Det er spillereglerne, og det accepterer jeg, og det bliver måske i virkeligheden godt på lang sigt.
Med hensyn til spørgsmålet kan man sige, at hvis man ser på regeringsgrundlaget, er der jo ikke et eneste ord om skattestop eller noget i den retning.
Vi har gjort det meget, meget klart, at vi vil opkræve ekstra skatter for 5 mia. kr.
Det er det, vi har gjort over de næste 2 år, det står i finansloven, men derudover har vi også sagt, at der f.eks. kommer en skattereform med lavere skat på arbejde, og det siger jo sig selv, at når vi har sagt, at der er en limit på 5 mia. kr., så er det den limit, der er.
Hvis vi skal lave noget omkring en skattereform på arbejde, og det skal vi, så bliver vi nødt til at omprioritere inden for den ramme, der er.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Nu er det jo sådan en lidt speciel situation at skulle være den, der skal stå og forsvare Dansk Folkeparti.
Men nu er forskellen jo sådan set, at Dansk Folkeparti indgik en aftale med henblik på at få den godkendt af befolkningen, før den kunne træde i kraft, mens Socialdemokratiet gør det modsatte.
De går til valg på at få ændret den her tilbagetrækningsreform, og når de så har fået magten, ændrer de den ikke alligevel.
Altså, der er en meget, meget markant forskel i måden at agere over for vælgerne på, og det kan vi så også se afspejle sig i det ryk, der sker i meningsmålingerne i øjeblikket, til ugunst for Socialdemokraterne.
Lad det så ligge.
Jeg kunne ikke få et svar på, om der var et velfærdssamfund under hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussens ledelse.
Jeg kan så for den historiske korrektheds skyld oplyse, at det var der.
Det var der endda med 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Så hvis man nu kunne have et velfærdssamfund under hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussens ledelse med 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor, hvorfor er det så, at man som regering nu vælger at forøge udgifterne med 4.000 kr. pr. familie i stedet for at få 40.000 færre offentligt ansatte?
Hvorfor er det, at man vælger at beskytte den offentlige sektor?
Hvorfor skal den ikke ned på det niveau, som vi kunne leve med under hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussen?
Hvorfor er det, at den private familie skal belastes ...