runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Det, der er problemet, er, at hvis man nu besluttede sig til at forbyde alle de hunde, der med den rette – det vil sige forkerte – opdragelse kunne blive farlige, så ville man slet ikke have kunnet begrænse sig til de her 13. Men der er jo mange hunderacer i Danmark, som er så populære, at man vel har bedømt, at den politiske omkostning ved at forbyde dem ville være for stor.
Det er derfor jeg mener, det her er populisme.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Men gør det ikke indtryk, at der blandt de hunde, der nu er blevet aflivet, fordi de har bidt, trods alt er en alt ret markant overrepræsentation af netop de hunderacer, og at man derfor har evidens for, at der er en øget risiko, der tilsiger, at der er behov for at sætte ind?
Mike Legarth (KF), 2014-01-23:
Tak for det, hr. formand.
Vores faste ordfører er her ikke i dag
, så derfor er det mig, der på vegne af hende tilkendegiver vores synspunkt om L 92 og L 93.
Hunde er i Danmark et kæledyr, og rigtig mange mennesker har stor glæde af det ekstra familiemedlem, en hund er i de fleste husstande.
Kontakt med et levende væsen betyder meget, og senest har vi med stor værdi hørt, at også hunde kan bruges som besøgsven på plejehjem.
Langt de fleste hunde er rare, venlige og omgængelige, og alligevel har vi set og læst om voldsomme historier med eksempelvis børn, der er blevet skambidt.
Derfor er det et vigtigt element at huske på, hvorfor det var et bredt flertal her i Folketinget, der indførte en lov med et forbud mod særlig farlige kamphunde, en lov, der var et kompromis, og som alle erkendte var en svær øvelse.
Og det var svært at komme med en forbudsliste.
Hunden siges at være menneskets bedste ven, og derfor er den såkaldte hundelov også omgærdet af mange følelser mere end af fakta.
Det forslag, vi behandler i dag, er ikke et spørgsmål om at afskaffe den nuværende hundelov, men at se tilbage på de første 3 år med loven.
Er der så elementer, der bør forbedres?
Er der elementer, der har vist sig uhensigtsmæssige?
Det er en debat, der jo tidligere har været taget her i salen på baggrund af et beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvor ministeren dengang lovede en evaluering af den nuværende lovgivning.
Nu står vi så her i dag med en evaluering og hilser fra Det Konservative Folkeparti de rettelser velkommen om en mere tydelig og klar definition på skambidning og præcise retningslinjer for optagning af strejfende hunde.
Så lad mig slutte med at sige, at jeg til fulde forstår, at følelserne kan komme i kog, når vi taler om begrænsning af bestemte hunderacer og aflivning af et kæledyr, men følelserne kommer også i kog, når vi ser et barn blive maltrakteret af en angribende hund.
Der findes jo rent faktisk ca. 800 forskellige hunderacer i Danmark.
Det er en relativt kort tidshorisont, vi nu evaluerer loven på, og jeg har en klar forventning om, at vi om nogle år igen vil gå ind og kigge på den her lovgivning og se, hvordan den har virket, og så er det måske igen på tide med nogle justeringer og tilpasninger.
Der er også et andet led i det her lovforslag, som vi også er villige til at se på, som især handler om omstrejfende hunde, som ikke er glubske.
Hvordan skal vi håndtere den udfordring, den problemstilling?
Det synes jeg vil være passende at få løst i et udvalgsarbejde, så det ser vi frem til fra konservativ side at deltage i.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-01-23:
Jo, det har jo været sådan og er sådan endnu, at man må skyde hunden, og det er jo løsningen.
Hvad angår konsekvensen af det, er det stadig væk ejerens ansvar, at det ikke kommer dertil, at nogen har ret til at skyde hunden.
Det er stadig ejerens ansvar at sikre, at det ikke sker, at der bliver mange sager, der fører frem til det.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Ja, lige præcis.
Jeg kan høre, at vi er meget enige på det her stræk.
Og tak for tilsagnet om det.
Så har jeg bare et lille tillægsspørgsmål: Hvis man så har den der omstrejfende hund, der, selv om det er forbudt, bliver ved og ved og ved, og man har brugt de redskaber, der nu engang er i lovgivningen, og så når det punkt, at nu må det altså høre op, er ordføreren så ikke enig i, at vi ligesom skal prøve at finde frem til, at vi kan få indbygget en form for stopklods, sådan at man kan blive fri for den omstrejfende hund, hvis det bliver ved?
Leif Mikkelsen (LA), 2014-01-23:
Det er ulovligt at lade hunden strejfe.
Det er der jo ret klare regler for.
Det har jo længe været forbudt og har ikke specielt haft noget med hundeloven at gøre, det har bare ligget i politivedtægten, eller hvor det nu er, at det ikke er lovligt.
Altså, lov følge eller land fly.
Sådan er det jo.
Og om det så ligger lige for, at vi skal finde regler for det i hundeloven, nu da har vi har en hundelov, vil jeg sige, at det måske er fornuftigt.
Det er selvfølgelig utilstedeligt, at det sker, men det fører jo igen tilbage til det, jeg pegede på, nemlig at det er den, der er i den anden ende af snoren, det er galt med, det er det jo, eller også er det det, at der slet ikke er nogen snor, der er galt.
Men det er ejerens ansvar, og det skal bare slås fast.
Problemet med lovgivning er jo, at det er, som om det bare begynder at være loven, der regulerer.
Jeg vil stadig væk påpege, at det, at det er det personlige ansvar, der er så afgørende, skal vi gang på gang faktisk huske at sige herfra.
Vi kan jo ikke bare regulere al mulig menneskelig adfærd ved lovgivning.
Vi skal også prøve at appellere til, at mennesker opfører sig ordentligt.
En af måderne at opføre sig ordentligt på, hvis man er hundeejer, er at sørge for, at ens hund ikke strejfer og bider og ødelægger noget som helst.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jeg rejste spørgsmålet om omstrejfende hunde over for de andre ordførere her, og på samme måde vil jeg også gerne rejse det over for hr. Leif Mikkelsen.
Det er ret klart, som det står, at der er tale om omstrejfende hunde, der angriber husdyr.
Det ligger klart, men ikke i de andre situation, som jeg også spurgte de andre ordførere om.
Så jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, om han også vil være med til at se på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi netop i forlængelse af, at vi jo er enige om, at det er hundeejerens ansvar at holde styr på sin hund, kan få boret præcis det ud.
Så er Leif Mikkelsen enig i, at vi skal prøve at få set på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen?
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Det kommer jo helt an på, hvad stopklodsen er.
I USA fik nogen jo i sin tid den idé, at hvis folk havde begået kriminalitet tre gange, skulle de sidde i spjældet resten af deres liv.
Det synes jeg er helt ude af proportion i forhold til meget af den kriminalitet, der blev begået.
Derfor må vi finde en måde at håndtere det her på, så vi er stand til i hvert fald at reducere det, som hr. Erling Bonnesen talte om, til et absolut minimum.
Efter min mening er der jo altid en grænse for, hvor dramatisk man kan gå til værks over for en forbrydelse, hvis omfang er forholdsvis lille, uanset hvor tit den bliver gentaget.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Jeg synes, det lyder godt med et tilsagn om det.
Og så bare et lille tillægsspørgsmål: Hvis man har den situation, at en omstrejfende hund bliver ved og ved med at løbe rundt, på trods af hvad det nu ender med af redskaber – bøder, pålæg osv. – og man når et punkt, hvor man siger, at nu må det altså bringes til ophør, er ordføreren så enig i, at vi ligesom skal prøve at få indbygget en eller anden form for stopklods?
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
[Lydudfald]
aldrig at undersøge noget til bunds og derfor træffe kloge beslutninger.
Men det er klart, at der skal være en proportionalitet, altså en sammenhæng mellem den skade, som en hund forvolder, og så de sanktioner, man kan igangsætte.
Og nu afskaffer vi den mulighed, man har for at skyde hunden.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige rejse stille et spørgsmål om omstrejfende hunde, hvad jeg også har gjort her ved tidligere lejligheder.
Situationen er nogenlunde klar, hvis omstrejfende hunde angriber husdyr.
Men så er der jo de situationer med omstrejfende hunde, som kan være meget sådan godmodige og bliver ved og ved.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi under udvalgsbehandlingen fik boret mere ud og fik præciseret, hvad man kan gøre i de forskellige situationer.
Er det noget, som også Enhedslisten kunne være med til at se på?
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Altså, vi ved jo ikke noget om – for det har man ikke fået undersøgt, og man kan vistnok heller ikke undersøge det – i hvor stor udstrækning de hunderacer, man nu forbyder, generelt set er overrepræsenteret i statistikken i forhold til hundebid.
Det synes jeg bestemt kunne være værd at undersøge, og det kunne bestemt også være værd at undersøge, om man ikke netop skulle målrette indsatsen mod ejerne af bestemte hunderacer, for at sikre sig, at her er der styr på det og kontrol med det.
Jeg synes bare, det er meget voldsomt, at man forbyder nogle hunderacer, og udtryk for en, synes jeg, mærkelig tilgang til det her spørgsmål, at man om man så må sige undlader at forbyde de hunderacer, som kan opdrages til og undertiden udviser farlig adfærd, og som er populære i befolkningen, og så forbyder dem, som man kan putte hen i en bestemt gruppe.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Tak for det.
Man kan jo sige, at det ikke er noget nyt, at Dansk Folkeparti ikke går ind for menneskerettigheder.
Det har I tilfælles med mange kollegaer fra Ukraine, Rusland osv., som vi sidder sammen med i Europarådet.
Men jeg er lidt tvivl om, hvad Dansk Folkeparti mener.
Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig?
Eller er I bare uenige med jer selv?
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-23:
Jeg skal bare sige tak for bemærkningerne, der som altid var meget velovervejede fra hr. Bertel Haarders side.
Bertel Haarder (V), 2014-01-23:
Jeg vil bare takke udenrigsministeren, både for redegørelsen og for den åbenhed, han har udvist i dag, og i særlig grad de forpligtende ord, han har sagt, om samarbejdet med Grønlands og Færøernes regeringer i alt, hvad vi foretager os på dette uhyre vigtige område.
Og så vil jeg føje til, at hvad angår Østersøsamarbejdet, er jeg enig i alt, hvad der er blevet sagt.
Jeg nåede ikke at få det med.
Det var der ikke tid til.
Men det er vi bare enige om.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-23:
Jo, bestemt.
Sara Olsvig (IA), 2014-01-23:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det her, som fru Doris Jakobsen også kom ind på.
For jeg efterlyser egentlig også mere transparens, altså gennemsigtighed i forhold til forholdet til USA.
Og der vil jeg bare høre udenrigsministeren, om ikke han er enig i, at vi både kan og bør have mere transparens, hvad angår forholdet mellem Grønland, Danmark og USA.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-23:
Det er da rigtigt, at der har været en masse forskellige sager om Thulebasen – overflyvninger, den gamle baseaftale osv.
Det er da fuldstændig korrekt.
Men det, som jeg opfattede var spørgsmålet, var, om der var noget helt nyt på spil, og det er jeg ikke vidende om.
Men i det omfang, jeg tager fejl, skal jeg nok lige vende tilbage med det.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-01-23:
Amerikanerne har selv nævnt, at de har planer om at opgradere Thulebasen.
Derfor har jeg også henvendt mig til amerikanerne.
Men dengang fik jeg det svar, at de ikke havde noget kendskab til den plan om at opgradere Thulebasen.
Som sagt har vi jo flere gange set, at der har været aktiviteter uden dansk tilladelse.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-23:
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører er lidt polemisk her, men det er sådan set også okay.
Det skal der være plads til.
Altså, Dansk Folkeparti, går jo ind for, at der er grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne i Europarådet.
Selvfølgelig går vi ind for det.
Jeg tror også, at jeg nu et par gange har sagt – jeg tror faktisk, at jeg nævnte det flere gange – at i et demokrati er det utrolig vigtigt, at der er ytringsfrihed og forsamlingsfrihed.
I forhold til Ungarn vil jeg sige, at undertegnede og dermed Dansk Folkeparti jo stemte for en kritik af Ungarn og den udvikling, der er i Ungarn, men vi vurderede, at det ikke var så slemt, at man skulle gå ind og starte en egentlig overvågningsprocedure i forhold til Ungarn.
Der var vi så uenige med Enhedslisten, sådan som vi er på så mange andre områder.
Nu stemte vi f.eks. også sammen med de britiske konservative, og jeg tror også, vi stemte sammen med det norske fremskridtsparti.
Der er jo mange forskellige slags mennesker i Europarådet, og hvis det var sådan, at man skulle lade være med at stemme for noget, som man synes er rigtigt, fordi der er nogle andre, der også stemmer for det, som kommer fra nogle banditstater, så ville det jo være lidt svært at indgå i et internationalt samarbejde. Så ville man være ret låst i forhold til at samarbejde med andre lande.
Men jeg ved ikke, om det er det, Enhedslisten mener.
Altså, jeg vil bare fastholde, at jeg på vegne af Dansk Folkeparti f.eks. har underskrevet en erklæring, der kritiserer den måde, som man i Rusland håndterer det på, når homoseksuelle demonstrerer, for det har de meget ringe muligheder for.
Det er jo, fordi der er nogle grundlæggende rettigheder, som bliver overtrådt – f.eks. retten til at forsamle sig og demonstrere.
Men vi kan jo ikke, hver gang der er et land, der ikke opfører sig, som vi vil have det, så starte en eller en procedure i forhold til det land og bare slå landet oven i hovedet.
Nogle gange er det også nødvendigt at udtale en kritik og så se, om man ikke via dialog kan komme et stykke ad vejen.
Jeg ved godt, at Enhedslisten mener, at hver gang der er nogle, der ikke retter ind, som Enhedslisten mener de skal i forhold til Enhedslistens opfattelse af demokrati, så skal man starte en overvågningsprocedure.
Men det kan jo også være, at der går inflation i det, og dermed mister det faktisk værdien.
Villum Christensen (LA), 2014-01-23:
Tak for det.
I vores ordførers fravær skal jeg takke for redegørelsen.
Det er klart, at samarbejdet mellem 47 medlemsstater kan volde en del vanskeligheder, da landene er meget forskellige både politisk og kulturelt.
Vi værdsætter, at der fra dansk side er taget initiativ til afholdelse af en række væsentlige temadebatter om f.eks. sameksistens, diskrimination på baggrund af seksuel orientering, religionsfrihed, ekstremisme og journalisters sikkerhed.
Det er alle sammen temaer, der er af afgørende betydning for demokrati, frihedsbeskyttelse og retssikkerhed.
Vi ved, at en række lande har problemer med overholdelse af deres forpligtelser, og af den grund er det stærkt bekymrende, at et land som Aserbajdsjan skal kunne varetage et formandskab i Europarådet.
Man kan sige, at det bogstavelig talt er et signal om, at man ser gennem fingre med overtrædelser, og at man næsten uden at blinke sætter ræven til at vogte gæs.
Denne sag viser med al ønskelig tydelighed, hvor vigtigt det er at sætte ord bag handling, og at Europarådet gives mulighed for at undgå den slags pinligheder i fremtiden.
Det er prisværdigt, at Danmark har været aktiv i diskussionerne op til Aserbajdsjans formandskab, og vi opfordrer fra Liberal Alliances side til, at man holder diskussionen åben, også selv om løbet er kørt i forhold til den aktuelle situation.
Fra dansk side har der ligeledes været stor aktivitet for at sætte helt uacceptable forhold i en række af medlemslandene til debat.
Det gælder både den manglende valgbarhed for alle statsborgere, uanset etnicitet, og Bosnien-Hercegovinas og Ruslands helt uacceptable tilgang til homoseksuelles rettigheder samt den brutale behandling af demonstranterne i Ukraine, som flere også har været inde på.
Så vidt om den aktuelle problemstilling og den danske deltagelse i debatten herom.
Vedtagelsen af en nulnominel vækst – hedder det vist – er særdeles glædelig.
I virkeligheden synes vi i Liberal Alliance, at Europarådets budget og aktiviteter burde gennemgås meget kritisk med henblik på slankning og effektivisering.
Det er jo sådan, at den måde, Europarådet er organiseret på med alle de tilhørende institutioner, vi kender, mere end noget andet er udtryk for en historisk udvikling.
Det, der var godt og velfungerende på ét tidspunkt i historien, behøver naturligvis ikke være det til evig tid.
Alene det forhold, at domstolen pr. 31. oktober 2013 havde ikke færre end 160.000 sager, der afventede afgørelse om yderligere behandling, siger jo, at der er behov for reformer.
Fra Liberal Alliances side støtter vi derfor den danske indsats for reformer, der på sigt kan slanke, fokusere og effektivisere Europarådets arbejde til gavn for borgerne i de 47 medlemslande.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Nej, jeg beskylder skam ikke Dansk Folkeparti for vennetjenester; jeg tror egentlig mere, at det, der skete med hensyn til Ungarn, var en konsekvens af, at Dansk Folkeparti ikke går ind for menneskerettigheder.
Men jeg tror, der var andre, der ydede vennetjenester til regeringen i Ungarn.
Det, som jeg syntes var besynderligt ved det, der foregik, var jo, at Dansk Folkeparti kunne konstatere, at der fandt krænkelser af pressefriheden sted, at der fandt diskrimination af homoseksuelle sted, men man valgte alligevel at se igennem fingre med det; man valgte, at det ikke skulle have nogen som helst konsekvens.
Og der synes jeg da at Dansk Folkeparti skylder offentligheden i Danmark, skylder sine vælgere, skylder danskerne at forklare, hvorfor det er i orden at krænke pressefriheden, krænke menneskerettighederne i Ungarn.
Derfor stemte jeg for, at det skulle have en konsekvens.
Dansk Folkeparti var med til at sikre, at det ikke fik nogen konsekvens.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-23:
Jamen det dér er jo næsten helt ekstremt.
Er det, at jeg, når jeg f.eks. har stemt, som jeg har gjort det i forhold til Ungarn, hvor jeg jo stemte for, at man udtrykker en kritik, også en ret kraftig kritik på en række områder, men altså ikke så skarp, at man behøver at starte en overvågningsprocedure, som man f.eks. har det i forhold til Tyrkiet og Rusland, så skulle have gjort det som en vennetjeneste, eller fordi jeg har sådan et særlig godt forhold til nogle i den ungarske regering?
Er det det, som Enhedslisten står og antyder?
Og hvis det er det, man står og antyder, hvor har man så det fra?
Det kunne det jo være ret interessant at få at vide, for sagen er jo den, at hr. Nikolaj Villumsen bare står og griber tingene ud af den blå luft.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Jeg synes faktisk, jeg er ganske nuanceret, og hvis ordføreren for Dansk Folkeparti har bemærket det, så kritiserede jeg lige præcis ikke Dansk Folkeparti for ikke at være nuanceret; jeg kritiserede Dansk Folkeparti for at være partisk, for at holde hånden over dem, man godt kan lide.
Og det er noget, vi desværre ser alt, alt for ofte i Europarådet.
Vi ser, at dem, der godt kan lide Aserbajdsjan, holder hånden over Aserbajdsjan, når det gælder menneskerettighedskrænkelser dér, at dem, der godt kan lide Rusland, holder hånden over Rusland, når det gælder krænkelser af menneskerettighederne dér.
Der er altid nogle fra nogle lande, der mener, at menneskerettighedskrænkelserne aldrig nogen sinde skal kritiseres, fordi de bor i et land, hvor det ofte forekommer.
Der var mange medlemmer fra de lande, der stemte sammen med Dansk Folkeparti, da man i Europarådet stemte om det, som er en meget sjælden begivenhed, nemlig om man skulle åbne en overvågnings- og monitoreringsprocedure mod et land, der ikke var under overvågning og monitorering.
Men det sker heldigvis meget, meget sjældent, så når Dansk Folkeparti tegner et billede af, at Enhedslisten altid vil åbne overvågningsprocedurer, så ved Dansk Folkeparti også godt, at det ikke er korrekt.
Desværre var der et flertal, der ønskede at vaske de beskidte hænder, selv om vi havde klare beviser for, at der fandt krænkelser af menneskerettighederne sted.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-23:
Tak for det.
Man får jo nærmest det indtryk, når man hører på hr. Nikolaj Villumsen, at ingen er over og ingen er ved siden af Europarådet.
Det lyder jo, som om alt, hvad Europarådet foretager sig, nærmest pr. definition er rigtigt, og man får også det indtryk, at der jo næsten ikke er det land, der ikke skal overvåges, hvis det står til Enhedslisten.
Altså, jeg synes også, det ville klæde hr. Nikolaj Villumsen, hvis han var lidt mere nuanceret i den måde, som han omtaler f.eks. Dansk Folkepartis ageren i Europarådet på, i stedet for at han fremstiller det, som om vi pr. definition er imod alle slags rettigheder.
Jeg kunne jo også, når hr. Nikolaj Villumsen siger det, han vil, fremstille det sådan, at det næsten kunne tydes, som om alle stater skulle overvåges, hvis ikke de var enige med Enhedslisten. Så jeg beder bare om, at man er en anelse mere nuanceret, selv om det måske er for meget at forlange.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Så når hr. Morten Messerschmidt siger, at det er slemt, at menneskerettighederne bliver krænket i Litauen, skal vi så tage det seriøst, eller skal vi ikke tage det seriøst?
Det er jo lidt svært at tage Dansk Folkepartis bekymringer seriøst, når konsekvensen er, at selv om pressefriheden bliver krænket i Ungarn, og selv om domstolenes uafhængighed er blevet krænket i Ungarn, så stemmer Dansk Folkeparti – når man bliver stillet over for et valg – sammen med parlamentarikere fra Ukraine, Rusland, Aserbajdsjan og Tyrkiet for at undgå, at det skal have nogen som helst konsekvenser for Ungarn.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-23:
Jeg var nede og spørge embedsmændene, og det blev jeg ikke klogere af – det gør man normalt, men det gjorde jeg ikke.
Men vi vil undersøge, om der er noget i den her sag.
Jeg forstod fru Doris Jakobsen sådan, at der var tale om et nyt missilforsvarsprojekt, som amerikanerne var i gang med, og at man skulle bruge Thuleradaren til det.
Det er jeg ikke bekendt med.
Der er tanker om et missilforsvarssystem inden for NATO, men det har ikke så meget med Thuleradaren at gøre; det var jo i forbindelse med det gamle missilsforsvarssystem.
Men vi er ikke bekendt med, at der er noget helt nyt på spil, vi er kun bekendt med det gamle system, som alle kender til, og som jo gav anledning til megen polemik for 5, 6, 7 år siden – tiden går hurtigt, især når man kommer op i alderen, så kan man næsten ikke huske, hvornår det var.
Det er en del år siden nu efterhånden, og der var en kæmpe diskussion, og jeg ved, at der blev indgået en aftale om det mellem selvstyret og amerikanerne.
Men det er jo en gammel sag, og jeg forstod, at det var noget nyt, og det er jeg i hvert fald ikke i stand til at svare på.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-01-23:
Jeg tror, at Folketinget kunne have brug for langt bedre og dybere indsigt i alt, hvad der foregår mellem Danmark og USA vedrørende Grønland, så udviklingen deroppe ikke pludselig kommer bag på os, sådan som det er sket tidligere, f.eks. med Camp Century.