runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Ja tak.
Nu må hr. Kristen Touborg undskylde mig, hvis det er blevet nævnt, hvad det er, man specielt ønsker vedrørende arbejdsmiljøloven, for sådan som det er i dag, er økologiske bedrifter jo også omfattet af arbejdsmiljøloven; det er alle virksomheder.
Men hvad er det, de specielt ønsker ud over det, der ligger i arbejdsmiljølovgivningen i dag?
Det kan godt være, hr. Kristen Touborg har været inde på det.
Så har jeg ikke været til stede og har ikke hørt det, men som arbejdsmarkedsordfører kunne det jo være interessant at høre det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-19:
Det virker underligt.
Der er her nogle, der beder om at få lov, ligesom de har sagt, at de ikke vil bruge pesticider, gmo-foder og en lang række forskellige ting.
Økologerne siger: Vi vil give danskerne et produkt, som de ikke ellers kan få.
Det konventionelle landbrug skal jo også overholde arbejdsmiljølovgivningen; det er vi fuldstændig enige i.
Her har vi bare nogle, der kommer og siger, at de har et mærke, et rigtig godt mærke, og efterhånden bliver der større og større efterspørgsel efter de produkter, de laver.
Samtidig med dyrevelfærd kan man også sige, at man vil gøre noget ekstraordinært for sine medarbejdere.
De sørger for, at de her ting er i orden, at man kan skilte med en elitesmiley eller andre ting.
Vi har så en regering og et regeringsparti, der siger: Det synes vi ikke de skal have lov til.
Det er det, der er underligt ved det.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Jeg kan give den korte begrundelse, at der for mig at se så ikke ville være nogen som helst lovgivning overhovedet inden for den offentlige sektor, hvor vi ikke skulle nævne det eksplicit.
skulle det så også fremgå der, at det er en selvstændig målsætning at have et godt arbejdsmiljø for medarbejderne på professionshøjskolerne?
Eller hvis man på anden vis overhovedet vil indregulere det på det danske arbejdsmarked eller i dansk lovgivning, skulle det hele tiden fremgå, at vi har et godt arbejdsmiljø for medarbejderne.
Er det en selvstændig målsætning?
Det er det faktisk for Venstre, for uanset hvilken lovgivning vi er i færd med at ændre på, er arbejdsmiljøet jo helt centralt, dels for at vi kan få løst opgaverne, dels for at undgå psykisk og fysisk nedslidning, dels for at have et attraktivt arbejdsmarked, hvor flest muligt har lyst til at blive længst muligt.
Derfor giver det ikke mening ad hoc fra lov til lov at regulere arbejdsmiljøet.
Det sker ganske glimrende i overordnede regelsæt.
Det er derfor, der ikke er et behov; så det er sådan set ikke en overspringsmanøvre, men en konstatering af, at vi har anden lovgivning.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-19:
Jeg vil gerne spørge fru Tina Nedergaard: Når nu selv økologerne synes, det er en god idé, at man tager de arbejdsmiljømæssige spørgsmål med ind i økologiloven, hvad er det så, Venstre egentlig har imod det?
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Hr. Kristen Touborg kan godt have ret i, at vi har brug for at nedbringe pesticidbehovet og ikke mindst på de rekreative områder, f.eks. golfbaner.
Det er også derfor, jeg giver et tilsagn om, at vi i hvert fald i Venstre gerne vil inddrages i drøftelser om, hvordan man eventuelt kan gøre det på en måde, så det giver mening.
Spørgsmålet er, om det hører hjemme i den lovgivning, som vi har for nærværende, eller om det hører til i et regelsæt, som ligger ovre hos miljøministeren, hvilket hr. Kristen Touborg også selv er inde på.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg skal kvittere for, at det er ministeren, der må redegøre for, hvad ministeren mener.
Det skal jeg sørge for overgår til ministeren i stedet for.
Men jeg undrer mig alligevel over, at Venstre ikke mener, at der er behov for det her.
Jeg vil godt henvise til, at for et par år siden bekendtgjorde den daværende miljøminister i en pressemeddelelse, at man nu lavede en frivillig aftale - det var så i forbindelse med golfbanerne - om at få nedbragt pesticidbehovet.
Og når der var behov for dengang at få det nedbragt, kan jeg ikke helt forstå, hvorfor Venstre nu argumenterer med, at det er der ikke på nuværende tidspunkt grund til at gøre.
Jeg troede egentlig, at Venstre havde det sådan, at man altid ville nedbringe pesticidforbruget så langt som overhovedet muligt.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Jeg synes, det er mest rigtigt, at det er ministeren, der redegør for, hvorfor man svarer, som man gør fra ministerens side.
Fra Venstres side kan jeg sige, at vi har den opfattelse, at der ikke er et umiddelbart behov, og det vil jeg gerne motivere.
Det er der ikke ud fra den begrundelse, at der er mulighed for selv at markedsføre det, og i og med at der ikke er et direkte møde mellem producent og forbruger, er der ikke nogen problemstilling i, at man ikke har et lovsæt nu og her.
Omvendt vil jeg gerne give tilsagn om, at vi i Venstre er optaget af netop at udbrede økologi, og for så vidt rekreative områder vil kunne medvirke til øget bevågenhed om behovet for økologi, går vi gerne med i en fremtidig drøftelse heraf.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg havde forstået, at formanden havde set min markering, men tak alligevel.
Det Økologiske Råd har givet en række anbefalinger, og en række af dem er også fulgt i lovforslaget.
Jeg skal ikke redegøre voldsomt for, hvad de argumenterer med, men jeg er forundret over den måde, man afviser det på.
Det gør man nemlig ved at sige, at der ikke på nuværende tidspunkt er et konkret behov for, at området udvides.
Kan ordføreren nærmere præcisere: Hvorfor er der ikke i øjeblikket et konkret behov for at gøre økologien bredere, nemlig i forbindelse med golfbaner, sportspladser m.v.?
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Jeg mener faktisk, at det ville udvande formålsparagraffen at inddrage ansatte dér, sådan som hr. Ole Vagn Christensen forestiller sig det: At man siger, at økologi også drejer sig om medarbejdernes arbejdsmiljøvilkår.
Derfor er det, at jeg henviser til, at det, der er afgørende, er, at medarbejdere, uanset hvilken virksomhed de er ansat i, har ordentlige vilkår, men at de jo altså reguleres under et helt andet lovsæt, hvor de jo faktisk varetages ganske glimrende.
For så vidt man mener, at det arbejdsmiljømæssige skal styrkes, handler det faktisk efter min og Venstres opfattelse om en anden lovgivning.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Det var et tyndt forsvar, vil jeg sige til fru Tina Nedergaard.
Selv om regelsættet administreres hos beskæftigelsesministeren, er der, når vi kigger på hele loven, også andre paragraffer, der administreres af andre, når det drejer sig om miljøet, som jo også indgår som noget væsentligt i vores natur på linje med biodiversitet og alle de ting der.
Derfor synes jeg ikke, at det er et rimeligt svar.
Jeg ser det som værende lidt bagstræberisk fra Venstres ordførers side, at man sådan set ikke er indstillet på at tage medarbejderne med ind i det her forslag.
Det ikke nogen begrundelse at sige, at det administreres andetsteds, for det kan man jo sagtens håndtere.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Jeg forstår hr. Ole Vagn Christensens omhu og også betydningen af, at vi har et godt arbejdsmiljø, også inden for den økologiske produktion.
Men netop det regelsæt er jo registreret hos en anden minister og forvaltes derfra.
Det, som er Venstres udgangspunkt, er, at uanset om man er ansat i f.eks. konventionel produktion eller i økologisk produktion eller i enhver anden form for dansk virksomhed, så skal arbejdsmiljøet være i orden.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg vil sige til fru Tina Nedergaard, at vi jo er meget enige om det her med økologiens udbredelse.
Vi synes, det er gået lidt for langsomt.
Vi synes også, det er en god ting, at vi får skabt nogle gode historier om økologien, og derfor kan vi ikke forstå, hvorfor de ansattes forhold det vil sige de beskæftigede, som har med økologien at gøre - ikke er indskrevet hverken i lovens formålsparagraf, eller når det drejer sig om økologimærket.
For det vil jo virkelig være noget; her kan man sige, at man fik mange nye ambassadører, også for økologien.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Lovforslaget, vi nu skal førstebehandle, vedrører forenkling, forbedring og fornyelse af økologiloven.
Målet med loven er at sikre højeste grad af sikkerhed for forbrugerne af økologiske fødevarer og at sikre, at personer og virksomheder, som ikke ønsker at følge reglerne, ikke får mulighed for økologisk produktion i en årrække.
Lovgivningen dækker hele området, det vil sige, fra den økologiske produktion inden for landbruget og fiskeriet, til varen lander hos forbrugeren.
Formålsparagraffen for økologiloven fornys med forslaget, så det understreges, at den økologiske produktionsmetode skal tage særlige hensyn til miljø, natur, biodiversitet, planters, dyrs og menneskers sundhed samt dyrevelfærd.
I Venstre er vi tilfredse med denne styrkelse.
Det er vigtigt, at forbrugerne kan føle sig sikre på den vare, de køber, hvorfor loven også fastslår, at der ved administrationen af økologiloven skal tages vide hensyn til økologiens troværdighed, da denne er en forudsætning for at udbrede brugen af økologiske varer.
Derfor er vi også tilfredse med, at man i lovforslaget tager højde for, at det økologiske forsigtighedsprincip skal anvendes til vurdering af producenterne.
Ligeledes fremgår det af lovforslaget, at Det Økologiske Fødevareråd, som rådgiver ministeren, men som også skal fremme og følge udviklingen, foreslås udvidet med repræsentanter fra Det Grønne Kontaktudvalg, Landdistrikternes Fællesråd, Dansk Erhverv og Dansk Akvakultur.
Dermed sikres en bredde i rådet, som tager højde for, at formålsparagraffen også har flersidede mål.
Endvidere vil bestemmelsen om udstedelse af autorisation til at drive økologisk virksomhed, en nægtelse heraf eller eventuelt bortfald m.v. følge direkte af loven.
Det er en præcisering, som vi er glade for i Venstre.
Der er faktisk tale om en skærpelse, så man f.eks. ikke, hvis man har mistet sin ret til økologisk produktion, bare kan starte op i en anden virksomhedsform og så alligevel fortsætte, blot under et andet navn.
Yderligere videreføres reglerne fra de tidligere regelsæt og reglerne i EU-forordningen, sådan som der er dansk praksis for.
I Venstre støtter vi forslaget.
Vi finder, at det er hensigtsmæssigt med én lov, som sætter rammerne for den økologiske produktion, ligesom vi finder det fordelagtigt at udvide kredsen af rådgivere i Det Økologiske Fødevareråd, alene af den grund at det øger vores mulighed for formidling af viden om økologien.
Helt afgørende er det for os, at forbrugerne ved, hvad de køber.
For at fremme økologi og for at skabe tryghed hos forbrugerne er det afgørende, at man kan stole på, at reglerne for produktion blive fulgt.
Derfor er vi også meget enige i at præcisere, at administrationen af økologiloven skal følge forsigtighedsprincippet til fordel for forbrugerne og de producenter, som følger reglerne.
Såvel på hjemmemarkedet som i udlandet er økologiens udbredelse helt afhængig af vores indsats på hjemmemarkedet.
Lovgivningen kan ikke sikre mod lovovertrædelser, men den kan sætte rammerne for, at lovovertrædelser sanktioneres, når de opdages.
Dette aspekt styrkes med loven.
I Venstre støtter vi forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-19:
Jeg glæder mig til at læse en velskrevet kronik af hr. Thulesen Dahl.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Vi har faktisk overhovedet ikke noget imod, at de gør det, men det, økologiloven gør, er at sætte nogle minimumsrammer for, hvad man skal leve op til som økologisk producent.
Og de minimumsrammer, i forhold til hvordan man behandler medarbejdere, er reguleret i anden lovgivning, nøjagtig som jeg har været inde på det et par gange før, netop på beskæftigelsesministerens område.
Hvis det var sådan, at vi fandt, at der var anledning til at højne minimumskravene til, hvordan man behandler sine medarbejdere, ville vi ikke gøre det alene for økologien; så ville vi jo gøre det generelt.
For uanset om man er ansat i økologiske brug, i konventionelle brug eller på enhver anden virksomhed i Danmark, er det en forudsætning, at arbejdsmiljøreglerne holder en standard, som det kræves i den generelle lovgivning.
Det er ikke afhængigt af, hvad man producerer, for så kunne man også gøre det gældende, at hvis man lavede designmøbler, skulle det også være et særligt krav, at arbejdsmiljøet der skulle være særlig fint.
Nej, det skal være fint på alle danske virksomheder, uafhængigt af hvad der produceres netop der.
Så der er jo god mulighed for frivillige ordninger, også for økologerne.
Men det er kun glædeligt at de tager problemstillingen alvorligt.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg tror, at det, der går skævt for hr. Dohrmann, er, at han ikke gør sig klart, at den økologiske tanke er en helhed.
Hvis man bliver økolog, er det, fordi man har den grundholdning til tingene, at man faktisk ønsker, at bedriften som en helhed skal være bæredygtig og ordentlig hele vejen rundt.
Så undrer det mig såre, at når landbruget selv kommer med nogle anbefalinger - og det gør det på tværs af alle organisationer osv.
hvorfor siger man så, som ministeren jo gjorde i første omgang, at det kan man ikke se der er nogen grund til at gøre nu.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-02-19:
Jamen så er det jo bare endnu mere uforståeligt.
Hvis der er så mange, der gerne vil have det her, hvorfor kan de så ikke bare sige: Ved I hvad, så laver vi også selv et kontrolorgan for de virksomheder, som gerne vil være med i den frivillige aftale.
Det må jo også have noget at sige, at man selv indgår i et partnerskab på området, så jeg vil bare spørge hr. Kristen Touborg, om han ikke kan se, at det kunne være en løsning at tilbyde den frivillige aftalemodel i stedet for at skulle tvinge nogen til noget, hvis der nu viser sig at være et flertal i Folketinget, som ikke ønsker at indføre det med tvang.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Selvfølgelig kan man lave noget frivilligt, men med hensyn til det sidste, hr. Dohrmann sagde, altså om det ikke var bedre at gøre det frivilligt, er svaret nej.
Jeg prøvede at gøre klart, at på økologiområdet er der jo ikke minimumsregler.
Økologiområdet er sådan set noget, man beder om at få lagt på sig.
Man vil have lagt et kvalitetsstempel oven på det, man har i forvejen, altså oven på de almindelige minimumsregler, og så er det, jeg siger, at når man selv kommer og beder om det - og det er sådan set ikke engang kun Økologisk Landsforbund, der gør det.
Det er faktisk hele landbruget, det er alle dem, der er repræsenteret i rådet, der siger, at de synes, det ville være en god idé, og så har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor vi ikke skulle slå til og sige: Yes, det gør vi!
Jørn Dohrmann (DF), 2008-02-19:
Jeg vil bare godt spørge hr. Kristen Touborg: Hvis det er sådan, at der er et så stærkt ønske fra Økologisk Landsforening, eller hvem det nu er, der gerne vil have nogle andre regler på området her, er der så noget i vejen for, at man kan lave nogle frivillige aftaler med de økologiske bedrifter derudeomkring, hvor man f.eks. siger, at man vil overholde nogle andre arbejdsmiljøregler?
Det er jo det, vi rent faktisk ville gøre, hvis vi bestemte noget fra Folketingets side, for så skulle vi jo ud og kontrollere, om alle de folk overholder reglerne, så var det ikke bedre, at de, der gerne vil have de regler, indførte dem af egen fri vilje?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-02-19:
Jeg hørte også hr. Ole Vagn Christensen sige, at der skulle være ens regler.
Det var i hvert fald med i sætningen.
Men det, jeg så gerne vil have at vide af hr. Ole Vagn Christensen, er, at hvis det er, at den økologiske landmand bliver taget i at køre med sin vogn uden baglys ude på landevejen, skal det så koste ham økologimærket?
Jeg spørger bare, for det kunne jo være ret interessant, om det var det, der skulle være konsekvensen.
Hvis en landmand med traditionel drift bliver taget, kan det ikke koste ham andet end bøden.
Men det synes jeg også skal være konsekvensen for den økologiske landmand, at det er bødebeløbet, han mister.
Hvorfor skulle det have den yderligere konsekvens, at han skulle miste sit Ø-mærke?
Det forstår jeg ikke, men jeg vil gerne diskutere det her.
Jeg er bare nødt til at have nogle klare eksempler på, hvad det egentlig er, vi diskuterer.
Er det sådan nogle små bagateller, eller er det andre ting?
Jeg har bare ikke hørt nogen eksempler.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
De der undskyldninger!
Selvfølgelig skal der være ens regler.
Men det, det handler om, er, at den part, der ønsker at være økolog, har et større ansvar over for, at det også bliver overholdt, fordi han ved, han kan miste sin produktion.
Der er en væsentlig forskel.
Jeg ved ikke, om hr. Dohrmann vil have, at det er samme regler, vi skal have skrevet, når der er nogle, der ikke overholder arbejdsmiljøreglerne, og at de så skal kunne fratages retten til overhovedet at have lov til at have en driftsform inden for landbruget.
Er det det, hr. Dohrmann vil nå frem til?
Jeg vil meget gerne have, at der af hensyn til samfundet er ordnede forhold vedrørende det, man har forpligtet sig til, men jeg mener, at den måde, hvorpå vi kan vise respekten over for økologimærket og over for de ansatte, er ved at leve op til det.
Men jeg forstod også på det, hr. Dohrmann tidligere sagde, at han var villig til at snakke om de her ting, så det er ikke noget med, at det er en afvisning.
Sådan forstod jeg det første indlæg.
Men nu er jeg selvfølgelig meget interesseret i, om ikke man interesserer sig for de mennesker, der er beskæftiget inden for det her område.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-02-19:
Jamen det er der jo ikke nogen, der kan være uenig i.
Vi mener bare, det er forkert at tage nogle enkelte tal fra 2003 og 2006 og bruge dem til at argumentere for sine synspunkter.
Hvorfor skal der ikke være orden på det landbrug, hvor der dyrkes traditionelle afgrøder, hvor det altså ikke er økologisk?
Hvorfor skal det ikke være kraftoverførselsaksler, der er afskærmet på de brug, hvorfor skal det ikke være traktorer, som ikke larmer på de brug?
Jeg spørger bare.
Hvorfor skal der ikke være ens regler?
Der er jeg bare nødt til at sige, at når vi har nogle klare regler, så skal de gælde og håndhæves, uanset om det er et økologisk landbrug, eller om det er et traditionelt landbrug.
Vi vil gerne have klare, gennemsigtige regler, som alle har gavn af.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg står her med Politiken fra mandag den 18. februar.
I den hedder det: Danmark bruger hvert år ressourcer på behandling af arbejdsulykker, der måske kunne være undgået, hvis de var blevet anmeldt.
Jeg står også her med et yderligere citat, hvori der står: Inden for landbruget er antallet af dødsfald ved arbejdsulykker steget fra 51 i 2003 til 58 i 2006.
Jeg kunne komme med mange flere citater.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg skal prøve igen.
Hvorfor får vi økologimærket?
Hvad skal det bruges til?
Det skal bruges til, at man får opfyldt en række forudsætninger, og at den, der har fat i den anden ende, ved, at hvis ikke han eller hun retter sig efter, hvilke forpligtelser vedkommende har indgået i forbindelse med økologimærket, herunder også arbejdsmiljøbestemmelserne, så får han eller hun frataget muligheden for sin produktion.
Det var det, fru Tina Nedergaard gjorde meget ud af i sin tale fra Venstres side, når det drejer sig om alle de andre ting, men bare ikke, når det drejer sig som arbejdsmiljøet.
Der er ikke tale om, at der er forskel, men der er tale om, at man forpligter sig, er det er noget væsentligt andet.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Jeg forudsatte sådan set i mit spørgsmål, at man følger generel lovgivning.
Hvis vi ligesom antager, at man følger lovgivningen, så er det fortsat sådan, at jeg ikke kan forstå, hvorfor medarbejdere på økologiske brug skal sikres nogle bedre minimumsstandarder for, hvordan de skal behandles, end man har i f.eks. konventionelle brug eller på et mejeri eller i enhver anden form for produktionsvirksomhed i det danske samfund.
Det forstår jeg ikke.
Udgangspunktet er vel, at vi generelt regulerer arbejdsmiljøet igennem vores beskæftigelsespolitik og arbejdsmiljøregulering.
Jeg forstår simpelt hen ikke udgangspunktet.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Det mener vi heller ikke der skal være.
Men netop fordi vi har muligheden for at få det indført i økologien, så kan vi også med mærket sikre, at der her er sket det, at der er opfyldt en række bestemmelser, og hvor man ved, at man vil blive frataget sin bestalling til at være økolog.
Det finder vi er meget, meget væsentligt i forhold til den situation, som ellers er, med hensyn til hvordan man administrerer vores arbejdsmiljølov.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Nu var hr. Ole Vagn Christensen selv inde på emnet en gang mere, netop øgede arbejdsmiljøkrav i forhold til medarbejdere på økologiske brug.
Jeg er nødt til at stille spørgsmålet: Hvorfor er Socialdemokraterne af den opfattelse, at medarbejdere, der er ansat i økologiske brug, skal have bedre vilkår end personer, der er beskæftigede andetsteds i det danske samfund?
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Lovforslag nr. L 71 er fremsat på baggrund af, at LO og DA i fællesskab har anmodet Beskæftigelsesministeriet om, at ATP kunne yde teknisk og administrativ bistand til drift af kompetencegivende fonde og uddannelsesfonde m.v.
Det kræver en selvstændig lovhjemmel, fordi lovforslaget ligger uden for de eksisterende muligheder, som er inden for ATP's lovprogram.
Lovforslaget er en ganske naturlig udvikling i en tid, hvor arbejdsmarkedet ændrer sig med hastige skridt, samt det, at der stilles nye og skrappere krav til arbejdsmarkedets kompetencer, herunder at det jo er den enkelte medarbejder, der stilles større krav til, og derfor er det her medvirkende til, at vi kan optimere de kompetencer, som den enkelte medarbejder netop skal have for at kunne yde den indsats, der skal ydes for netop at være på arbejdsmarkedet på de mange specielle arbejdspladser, hvor der stilles større krav.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Lovforslaget her imødekommer jo et ønske fra parterne om, at ATP får hjemmel til at bistå med driften af de her fonde til kompetenceudvikling og uddannelse.
Det er et naturligt ønske, som giver ATP muligheder for at administrere fondenes økonomi, hvilket ATP's særlige stilling jo gør dem velegnet til, og derfor skal vi ikke trække det vældigt i langdrag, men blot sige, at det kan vi varmt støtte.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Jeg er næsten nødt til at gentage det, jeg sagde lige før, nemlig at
virksomheder, som kommer her til landet og arbejder under de vilkår, som vi har her - og det er sådan set det, lovforslaget her indebærer - netop skal være registreret.
Der skal kunne følges op på virksomheden, hvor den arbejder, hvor medarbejderne er, og hvad medarbejderne udfører, i forhold til det danske system.
Det er ikke så meget spørgsmålet om overenskomster, vi behandler med det punkt her, men det er selvfølgelig en følge deraf.
Jeg siger bare, at en virksomhed, der kommer og udfører arbejde her, har præcis de samme rettigheder og pligter som danske virksomheder, nemlig at der for den enkelte arbejdsplads skal udarbejdes en sundhedsplan og en sikkerhedsplan, som helt automatisk bliver registreret af Arbejdstilsynet.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Det var vedrørende det med skiltning, hvor hr. Knud Kristensen siger, at virksomhederne da gerne vil reklamere med, at de laver et stykke arbejde, men det skal bare være på frivillighedens basis.
Men problemet er jo ikke de danske virksomheder som sådan, det er jo mere de udenlandske virksomheder, der arbejder i Danmark, og de har jo ikke tænkt sig frivilligt at skilte med, at de udfører noget arbejde.
Ellers ville de jo ikke lave arbejde under overenskomsten, som det sker i dag.
Vi har set utrolig mange eksempler på udenlandske virksomheder, der udfører arbejde i Danmark til en lavere løn, men de skilter altså ikke med, hvor virksomhederne er, og det kommer de heller ikke til at gøre fremover med den her lov.