runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2016-05-26:
Jeg har egentlig lyst til at følge lidt op på det spørgsmål, min kollega lige før stillede til Dansk Folkeparti.
For der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti ofte og rigtig godt taler om den trafikale ligestilling.
Nu har jeg lige siddet og læst, hvad Dansk Folkeparti egentlig har sagt om den her sag, hvad man sagde i valgkampen og efter op til finanslovsforhandlingerne, og også det, som DF's partiformand, hr. Kristian Thulesen Dahl, har sagt og lovet de danske øer.
Man er så kommet ud med et resultat sammen med den nuværende regering, som er dårligere og giver færre penge end det, der var lagt frem af den tidligere regering.
Hvordan forklarer Dansk Folkeparti egentlig, at den regering, man støtter – med den store indflydelse, man skulle have – har afsat færre penge end det, den tidligere regering lagde frem?
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Der bliver sagt meget forkert om Enhedslistens politik.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi selvfølgelig fra Enhedslistens side også støtter, at man effektiviserer og gør ting smartere.
Men det, som er problemet her, er jo, at effektiviseringer ikke alene kan tilvejebringe nok midler til, at man kan modtage flygtninge, som kommer her til landet, og som har brug for vores hjælp.
Så bliver jeg nødt til at stille et spørgsmål om, om det i virkeligheden er sådan – og det er næsten det, jeg hører ordføreren sige – at det, at der kommer flere flygtninge til landet, faktisk kan bruges som en måde til at presse velfærden på og skære ned på velfærden og bruge færre penge på velfærden.
Hvis det er sådan, jeg skal forstå det, synes jeg godt nok, at det er et uhyggeligt synspunkt fra et parti, som kalder sig liberalt, at man vil bruge én udsat gruppe til at sætte op mod andre udsatte grupper, som har brug for hjælp i kommunerne i vores velfærdssamfund.
Så jeg vil meget opfordre til, at man ikke går ind og taler om, at det stigende antal flygtninge kan være en glimrende lejlighed til at skære ned på velfærden.
Og det er faktisk det, jeg hører ordføreren sige.
Så medmindre ordføreren her korrigerer mig, så må det være sådan, ordføreren står her i Folketinget og udtaler sig.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg er særlig glad for noget af det første, ordføreren siger, nemlig at Alternativet er interesserede i, at den integrationspolitik, der føres, også er socialt bæredygtig.
Derfor skal jeg høre, om Alternativet bakker op om den lovgivning, der sikrer, at flygtninge, som kommer til Danmark, ikke selv bestemmer, hvor de vil flytte hen, men at de får anvist en bolig i en kommune, og at de inden for en periode på 3 år, medmindre de bliver selvforsørgende, skal blive boende i den kommune.
Eller er Alternativet som Enhedslisten tilhænger af, at flygtninge selv skal kunne beslutte, hvor de vil bo, når de får tildelt asyl?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Nej, og jeg siger jo, der skal laves en aftale mellem kommunerne og regeringen, og den aftale skal indeholde en hensyntagen til, hvor mange flygtninge den enkelte kommune har modtaget.
Bare sådan helt overordnet forholdt jeg mig til det spørgsmål, som kom fra bl.a. hr. Rune Lund, om, om kommunerne skal kompenseres krone for krone for de flygtninge, de modtager.
Og der siger jeg, at nogle af pengene skal komme fra staten, men det kan også være, at kommunerne skal dække nogle af udgifterne selv, ved at de begynder på den effektiviseringsproces, som de under alle omstændigheder skulle have begyndt på.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Men uanset om det er en meget lille del eller en meget stor del, som bliver dækket af staten, vil der jo være en meget ulige fordeling.
Jeg ved, vi skal passe på med at foreslå, at nogle dele af landet skal betale mere eller mindre i skat end andre dele af landet, men ikke desto mindre mener man så i Liberal Alliance, at det er rimeligt, at en kommune som f.eks. Vejle, der viser sig at være meget veldrevet i alle de her undersøgelser, som ordføreren var inde på tidligere, står med 3-4 gange så mange udgifter som andre kommuner, der tilfældigvis ligger i hovedstadsområdet?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at kommunerne skal afholde alle udgifter.
Jeg har sagt, at man skal finde ud af i forhandlinger mellem kommunerne og regeringen, altså de såkaldte økonomiforhandlinger, hvordan man strikker økonomien sammen i forbindelse med det flygtningepres, der er ude i kommunerne.
Jeg tror, jeg sagde, at det måske delvis kunne dækkes af kommunerne selv i form af effektiviseringer ude i kommunerne.
Men det betyder jo så også omvendt, at nogle af pengene kan komme fra staten, og at disse penge kan komme i en fordelingsnøgle, der tager højde for, hvor mange flygtninge den enkelte kommune har modtaget.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Jeg noterede mig, at Liberal Alliance mener, at kommunerne selv skal afholde udgifterne og finde besparelser inden for det budget, de allerede har.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, når man ser på den konkrete fordeling, der er sket, af de flygtninge, som er kommet hertil hen over de sidste 2-3 år, altså de her godt 31.000?
Mener ordføreren så, det er rimeligt, at nogle kommuner som f.eks. Vallensbæk eller Ballerup eller Gentofte kan nøjes med at skulle effektivisere en lille smule, mens andre kommuner som eksempelvis de sønderjyske kommuner skal effektivisere to, tre, fire, fem gange så meget som de andre kommuner?
Og er det ikke i virkeligheden en skat på de kommuner, som på den måde, man har gjort, har modtaget flere flygtninge end de førstnævnte kommuner?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-26:
Alternativet er for, at der bliver lavet en grundig screening i asylfasen for at finde ud af, hvor det er mest fordelagtigt, de kommer hen, under hensyntagen til et match mellem kompetencer og et muligt fremtidigt arbejde.
Om det skal være en tvungen ordning, eller om de skal kunne flytte, er spørgsmålet.
Jeg har lidt den opfattelse, at de på sigt skal flytte sig, altså at de på sigt selv skal have mulighed for at bestemme, hvor de gerne vil bo.
Så svaret ligger midt imellem.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Jeg mener bestemt, at jeg er ærlig.
Hvor stor er konkurrenceudsættelsen af den kommunale serviceproduktion i Albertslund Kommune i forhold til i kommuner, hvor den er høj?
Hvor mange penge bruger Albertslund Kommune på bureaukrati, altså administration, i forhold til andre kommuner?
, men vi har jo ikke de nøgletal på bordet.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Jeg er ikke uenig i, at kommuner ligesom alle andre private og offentlige organisationer selvfølgelig kan foretage effektiviseringer.
Det modsatte synspunkt er jo åndssvagt.
Det, som jeg bare konstaterer, er, at de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som jeg kender, ikke sidder og diskuterer effektiviseringer, som ikke har konsekvenser for velfærdsniveauet.
De diskuterer nogle meget lavpraktiske ting.
Nu bor jeg selv i Albertslund Kommune, og jeg kan jo se i de diskussioner om bl.a. klubstrukturen, at det betyder, at man diskuterer, om man skal åbne senere eller lukke tidligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Når man får større udgiftspres ude i kommunerne, er der to veje, man kan gå: Den ene er at effektivisere, sådan at man kan levere mere service for de penge, man har, fordi der er flere, der har behov for service, men uden at man bruger flere penge, fordi man leverer mere effektivt.
Den anden måde er selvfølgelig at fravælge noget service et sted for at levere noget ny service et andet sted.
Hvis kommunerne ikke er tilstrækkeligt opmærksomme på, at de kan effektivisere, eller hvis de ser et politisk formål i at sige, at det er et nødvendigt at skære nogle bestemte steder, fordi de sidder meget stramt i det, så kan det ende med sådan nogle budskaber om, at de bliver nødt til skære ned på ting, som borgerne er glade for, for til gengæld at kunne tage sig af de nye opgaver.
Men man skal ikke altid tro på kommunerne.
Og den mest effektive kommune i dag er Frederiksberg.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-26:
Nu kunne jeg forstå på finansministeren, at han erkendte, at den økonomiske politik, der bliver ført af den her regering, har som konsekvens, at kommunerne skal foretage prioriteringer.
Jeg kan forstå på Liberal Alliances ordfører, at Liberal Alliance mener, at kommunerne er i stand til at effektivisere så meget, at det ikke vil have negative konsekvenser for serviceniveauet.
Jeg skal høre, om det er rigtigt forstået, for de kommunalbestyrelsesmedlemmer, jeg kender, fortæller om nogle meget konkrete diskussioner, de har på rådhuset rundt omkring: om man skal sløjfe madordningen om onsdagen, eller om man skal indskrænke åbningstiden i klubberne, eller om man skal udsætte renoveringen af nogle cykelstier.
Det er nogle meget lavpraktiske, konkrete politiske diskussioner om at sænke det serviceniveau, som borgerne oplever.
Er det ikke mere fair, hvis også Liberal Alliance er ærlige ligesom finansministeren og siger, at den økonomiske politik, som Liberal Alliance bakker op om, de facto betyder velfærdsforringelser i den kommunale velfærd?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Det vil sige, at man ikke skal putte flere penge ind i produktionen, end det er nødvendigt for at levere den produktion fra det offentliges side, som man gerne vil have leveret.
Vi går ind for, at kommunerne skal effektivisere, før der kommer flygtninge til Danmark, mens der kommer flygtninge til Danmark, og efter at der er kommet flygtninge til Danmark.
Det er et fast princip for os, at skatteborgerne skal have mest muligt for de penge, de betaler, og ikke skal betale unødig meget for den service, de får.
Rune Lund (EL), 2016-05-26:
Jeg kan afkræfte, at vi har fremsat konkrete forslag om det, fordi finansieringen skal være på plads, hvilket peger tilbage til den diskussion, jeg havde med hr. Hans Kristian Skibby lidt tidligere, om finansieringen.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, om det er sådan, at Liberal Alliance mener, at det, at der kommer flere flygtninge til Danmark, er en glimrende lejlighed til at skære ned på velfærden i kommunerne, hvis kommunerne ikke bliver kompenseret fuldt ud for de udgifter, de har, til at modtage og hjælpe flygtninge.
Er det sådan, det skal forstås?
Er det sådan, at det, at der kommer flere flygtninge til Danmark, er en glimrende lejlighed for Liberal Alliance til at skære ned på velfærden?
Er det sådan, det skal forstås?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-26:
Flygtningene aktualiserer et problem, som vi også havde, før flygtningene kom til Danmark, nemlig det problem, at hvis man ikke kan tjene så høj en månedsløn, fordi man enten ikke er så hurtig eller så dygtig eller så effektiv, så kan det være svært at få et arbejde, hvor man tjener betragtelig mere end det, man kunne få i overførselsindkomst.
Det gør, at incitamentet til at søge arbejdet, er mindre, end det burde være.
Det problem havde vi med indfødte danskere, og det har vi også med flygtninge, der kommer hertil.
Så under alle omstændigheder er det et problem, vi bør gøre noget ved af begge årsager.
Jeg skulle have sagt noget forkert om Enhedslistens politik, men jeg vil gerne høre, hvad det er.
Er det ikke rigtigt, at Enhedslisten ønsker en kontanthjælp på, så vidt jeg husker 15.000 kr., og at den kontanthjælp skal gælde ligeligt for både flygtninge, der kommer hertil, og for danskere?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Tak for det.
Ordføreren ridsede nogle ting op, som ikke var ambitiøst nok, såsom nedsættelse af færgetakster og vækst og udvikling i landdistrikterne og flere arbejdspladser.
Det lød lidt på mig, som om det eneste saliggørende var at omstille til økologisk landbrug, og der kunne jeg godt tænke mig at høre Alternativet, om jeg havde forstået det rigtigt, og i bekræftende fald hvordan det skulle foregå.
Mener Alternativet, at vi skal forbyde konventionelt landbrug, eller mener Alternativet, at vi skal give et særligt tilskud til økologisk landbrug, og hvordan skulle det i så fald finansieres?
Roger Matthisen (ALT), 2016-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er til dels enig i hr. Henrik Dahls kommentar eller refleksioner omkring, at urbaniseringen, centraliseringen, ikke kan stoppes.
Men jeg er uenig i, hvordan vi så griber det an.
For Alternativet mener, at ildsjælene skal bære det frem.
Ja, det skal de, men vi er også nødt til at anerkende, at kommunerne her har en kæmpe opgave.
Vi mangler at se kommunerne have nogle langsigtede visioner og lave nogle strategier for deres områder.
Hvor er man nødt til at lukke ned, og hvor satser man på infrastruktur og innovation og udvikling?
Før man har lagt nogle langsigtede og fremsynede planer kommunalt set, vil vi ikke kunne prioritere noget fra nationalt hold.
Omvendt er vi fra nationalt hold nødt til at have en langsigtet strategi, som kommunerne også kan forholde sig til.
Så jeg håber, det er et svar på spørgsmålet, altså at kommunerne er nødt til at gå sammen internt og planlægge det.
Med kommunesammenlægningen har vi fået kommuner, der både rummer byer og landdistrikter, og indimellem kan det jo være, at landdistrikterne bliver negligeret.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Der er ikke noget i det, Alternativets ordfører hr. Roger Matthiesen har sagt, jeg kan erklære mig uenig i.
Men jeg vil alligevel godt spørge om noget, og det ligger lidt i forlængelse af den ordveksling, jeg havde med hr. Henrik Dahl fra Liberal Alliance.
Hr. Roger Matthiesen nævner bl.a., at det er vigtigt med de her ildsjæle og lokale fællesskaber, og jeg er meget, meget enig.
Der er også noget, der tyder på, at de landsbyer, der i dag blomstrer rundtomkring, er dem, hvor der rent faktisk er nogle ildsjæle.
Men det betyder måske også omvendt, at nogle bukker under, eller at nogle ikke kommer med i udviklingen, fordi der ikke lige er nogen ildsjæle der, eller fordi folk måske er blevet gamle og der ikke er kommet nye til.
Der kan være sket så meget i den enkelte landsby.
Henrik Dahl (LA), 2016-05-26:
Den måde, som jeg har forstået det foregår på i Hjørring Kommune, hvor der i øvrigt er en socialdemokratisk borgmester, er, at det altså foregår under demokratiets vinger.
Man kan jo konstatere, at der er nogle landsbyer, hvor der er rigtig mange forladte huse, og der er nogle midler til at rive dem ned, men de rækker ikke.
Og så må man jo have en demokratisk forankret samtale med de mennesker, som er tilbage, for det er selvfølgelig klart, at det på et eller andet tidspunkt bliver meget vanskeligt eller næsten umuligt at levere offentlig service.
Der bliver langt til markedet og til den kollektive trafik osv. osv., men det foregår altså ad samtalens vej.
Det tror jeg selvfølgelig at man skal holde fast i, for ad den vej kommer man altid længst.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Ja, for hr. Henrik Dahl var også inde på spørgsmålet om, om man ikke var kommet dertil, hvor man simpelt hen skulle afvikle nogle landsbyer
Det er der jo rent faktisk folk der ligesom har sagt, nemlig at de landsbyer kunne man lige så godt forlade og i virkeligheden rive ned.
Det er også et meget, meget håndfast middel til at tilpasse sig en udvikling, og det vil jeg gerne høre ordførerens opfattelse af.
Henrik Dahl (LA), 2016-05-26:
Så er der de menneskeskabt ting, og der har jo bare været en dramatisk centralisering op igennem 00'erne.
Vi opfatter udflytning af statslige arbejdspladser som en form for kompensation, hvor man så fører nogle arbejdspladser i den modsatte retning.
Derfor har vi i og for sig en positiv holdning til det, men generelt vil jeg sige, at vi er meget interesseret i at tilrettelægge nogle gode rammevilkår i stedet for at tilgodese enkelte sektorer.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Man gør sig nogle overvejelser over, hvad det er for en udvikling, vi er vidne til, og om vi kan influere på den osv. osv.
Det er sådan set det, som mit spørgsmål går på, for jeg kunne ikke helt få hold på, hvad Liberal Alliances holdning til det er.
Regeringen har valgt at bruge nogle forholdsvis håndfaste midler for ligesom at prøve at bremse udviklingen eller vende udviklingen, og det er i form af f.eks. udflytning af statslige arbejdspladser.
Hvad er Liberal Alliances holdning til, at man bruger håndfaste midler, som det jo er, når man gør det på den måde?
Altså frem for de ting, jeg opfatter som de sådan lidt mere bløde holdninger til det.
Altså at der er en udvikling, og at den kan vi ikke afgørende ændre på, men vi kan gøre noget andet.
Ja, hvis ordføreren vil forklare.
Henrik Dahl (LA), 2016-05-26:
Regeringen må jo i et eller andet omfang svare for sig selv, men vi lægger i hvert fald vægt på, at man skal prøve at styrke de helt generelle rammevilkår, og så skal man altså passe rigtig meget på med at lave subsidiebaserede erhverv.
Det kan ikke altid helt undgås, det er jeg godt klar over, men subsidier er meget voldsomt vanedannende, og de kan være ret svære at få folk af igen, når man først er kommet på dem.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-26:
Tak til ordføreren.
Det var en vældig interessant ordførertale.
Jeg har også drøftet det spørgsmål ved andre lejligheder her, men jeg vil blot som en lille sidebemærkning nævne, at man faktisk tidligere har forsøgt at begrænse landsplanredegørelsen.
Jeg tror, det var i 1975, hvor man skrev, at hovedstadsområdets andel af befolkningen skulle mindskes, og at den i Århus-Odenseområderne skulle bibeholdes.
Man har jo haft ambitionen, men jeg deler den opfattelse, at det ikke nødvendigvis er en effektiv måde at indrette sin lovgivning på.
Noget, der er rigtig interessant i den her redegørelse, synes jeg, er det landkort, som er på side 8, og som viser andelen af eksportorienterede arbejdspladser.
Det har jo de sidste godt og vel 150 år været det, som har gjort, at Danmark har kunnet være et velstående samfund, fordi der er nogle, der gerne vil købe de ting, som vi producerer.
Hvor adskiller Liberal Alliances politik sig fra regeringens i forhold til at sikre det her korts levedygtighed i den forstand, at man kan fastholde og måske endda også udvikle antallet af eksportorienterede erhverv i hele landet?
Hvor adskiller politiken hos Liberal Alliance sig i forhold til regeringens på det område?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-26:
Nu har vi jo i Venstre – åbenbart lidt i modsætning til ordføreren for Det Radikale Venstre – et lidt mere internationalt syn, for det er jo sådan, at det er rigtigt, at energiprisen er faldet.
Det er den bare ikke tilsvarende for de danske virksomheder, som den er for deres konkurrenter i mange andre lande.
Derfor er det afgørende, at vi tager det her alvorligt, for vi konkurrerer altså med nabolande, som har væsentlig lavere energipriser, og som er blevet væsentlig mere konkurrencedygtige, fordi elprisen er faldet.
Men det er den ikke tilsvarende i Danmark på grund af de her afgifter.
Så ved at fjerne PSO'en vil vi komme på et niveau, hvor vi ligger lige over Sverige og Norge f.eks.
Roger Matthisen (ALT), 2016-05-26:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at hvis det virker, som om det kun er økologisk landbrug, jeg er fortaler for, så har Dansk Folkepartis ordfører måske ikke lyttet.
Jeg taler også om grøn teknologi, jeg taler om vedvarende energi, og jeg fortalte, at Danmark i 2013 eksporterede for 67 mia. kr. i energiteknologi.
Og det er den retning, vi mener vi skal bevæge os i.
I forhold til om jeg vil forbyde konventionelt landbrug, fordi jeg forbyder mine børn at spise pesticidramte afgrøder: Nej, selvfølgelig er det ikke det, jeg står og taler for her.
Men jeg taler om, at vi gerne vil have en økologisk omstilling, der er 100 pct., og gerne inden 2040.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-26:
Jeg fik stadig væk ikke svar på spørgsmålet om, hvordan Alternativet gerne vil have den økologiske omstilling, hvordan de vil skaffe pengene til den, og om det skal være ved at give særlige tilskud til økologisk landbrug.
Hvordan skal den økologiske omstilling finde sted, og hvordan skal den finansieres?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-26:
Man skal passe på med ikke at skyde sig selv i foden, for det gør som regel ret ondt, og det vil jeg også tro Enhedslisten har god erfaring med at have prøvet tidligere.
Så derfor er det jo ret afgørende, at man ikke gør det.
De ti projekter, vi har givet tilladelse til, fylder jo et meget, meget lille stykke af de 7.300 km kyststrækning, der er i Danmark.
Der er jo ingen, der vil bebygge vores strande med store hoteller, men vi vil gerne give nogle udviklingsmuligheder.
Det synes jeg sådan set er meget fornuftigt.
Det er jo så et af de ti projekter.
Så har vi en lang række andre projekter.
En sti på Djursland er vel trods alt ikke et stort kysthotel.
Så der er jo en stor variation i de ti projekter.
Jeg ved godt, at Enhedslisten gerne vil fremstille det, som om at det er ti badelande.
Det er det ikke.
Det betyder ikke, at jeg har noget imod badelande.
Jeg synes sådan set, at badelande er fine.
Men det er klart, at man jo ikke kun skal have badelande.
Det siger sig selv.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Det, jeg efterlyste, var netop dokumentation for, at det så også skulle være tilfældet i kraft af dels de forsøgsprojekter – det er jo rigtigt, at de ti af dem allerede er besluttet i den tidligere regeringsperiode – dels de 15, som regeringen ligesom har gjort sig til talsmand for.
Det er jo, fordi det er, som jeg har forsøgt at gøre opmærksom på, mere af det samme.
Det er mere af det, vi godt kender i forvejen.
Langt, langt det meste af det, der indgår i de forsøgsprojekter, er jo mere af det samme.
Og hvori ligger dokumentationen for, at det så også skulle give flere turister?
Tværtimod viser tilfredshedsundersøgelsen jo, at er der noget, turisterne lægger vægt på, er det vores uberørte strande og kyster.
Man kan jo i virkeligheden risikere at skyde sig selv i foden, i og med at man vil liberalisere og have lov til at bygge i kystnærhedszonen, eller hvor det nu er, altså at man netop dermed, om jeg så må sige skyder sig selv i foden, som jeg sagde, nemlig at turisterne vælger Danmark fra, fordi de nu ikke længere kan opleve de der fantastiske kyster, som Danmark er så berømt for.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-26:
Togfonden DK tror jeg vi diskuterer på et andet tidspunkt.
Mit synspunkt er meget klart.
Jeg synes, at man skal have pengene, inden man kan bruge dem, og så synes jeg heller ikke, de skal bruges på ting, der ikke giver mening – f.eks. Vejlefjordbroen.
I forhold til hele turismeindsatsen kan vi jo konstatere, at de ti forsøgsprojekter, som hr. Henning Hyllested også nævner, jo er en aftale, vi lavede med den tidligere regering; et, synes jeg, rigtig fint stykke arbejde, den tidligere regering havde lavet.
Og det, vi jo baserer os på der, er, både hvad vi kan se, der kommer af vækst i forhold til kyst- og naturturismen i fremtiden – der er mange turister, der gerne vil opleve at komme til Danmark og opleve vores kyster og vores natur – og selvfølgelig også, hvad det er for moderne faciliteter, der bliver efterspurgt.
Derfor er jeg ikke et sekund i tvivl om, at der selvfølgelig er et behov, men også, at vi vil kunne se, at de ti projekter, der forhåbentlig bliver realiseret, også kommer til at tiltrække flere turister.
Så ja, det er der, og man kan også se på de forskellige analyser, der er lavet, at turismen kommer til at stige markant i Europa, i verden, og derfor skal vi jo også i Danmark tiltrække nogle turister.