runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Nu var ministeren inde på noget af det, som jeg nævnte i min ordførertale, nemlig opdeling af forslaget.
Og jeg kan forstå, at ministeren ikke mener, at det er den rette vej at gå, og at man må tage hele pakken.
Men alligevel vil jeg gerne høre ministeren: Var det ikke oprindelig tanken, at det her faktisk skulle have været to forslag, der skulle have været til behandling i salen?
Så måske er det ikke sådan helt urealistisk, at man kunne opdele forslaget – faktisk ville det måske endda være meget naturligt.
Men deraf kan jeg også forstå på mange ordførere, at der er nogle ting, som man synes er gode, og nogle ting, som man måske synes er mindre gode, men man vil gerne stemme for noget af det.
Er det ikke lidt problematisk, at man gør det på den her måde, hvor man laver en stor samlepakke?
For regeringen har jo tidligere meldt ud, at man gerne vil have brede forlig, og at man vil gerne have, at der bliver sluttet bredt op om det, som regeringen foreslår.
Og det kunne man jo egentlig have opnået her, hvis man både havde behandlet skatteforslagene enkeltvis – altså de seks, der var til behandling i eftermiddag og først på aftenen – og havde behandlet det her lovforslag på social- og integrationsministerens område i to dele.
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Jeg vil sige, at det egentlig er mit indtryk, at det her er udtryk for et bredt forlig.
Det er bredt hen over Folketinget med de partier, der er med.
Der er nogle partier, som står udenfor; det har de forskellige individuelle årsager til.
Når jeg skal kommentere, om man skal dele et lovforslag op, vil jeg sige, at det jo er korrekt, at der har været debat om, hvordan lovforslaget skulle struktureres.
Det har været sendt i høring, det er blevet samlet, og for mig giver det god mening at have det samlet.
Så jeg synes, det er fint, at partier kan sige, at de ville have stemt for eller støttet noget af det, men dybest set duer det jo heller ikke, at man kun kan være med til at dele gaver ud, men ikke være med til at tage ansvar.
Og sådan er det jo altså også med det her.
Der er gode ting, og så er der ting, hvor pengene skal findes.
Det er jo aldrig sjovt at finde pengene; det er sjovere at dele dem ud.
Men lovforslagets dele synes jeg hører sammen.
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Jeg synes, at den sidste del af svaret var sådan lidt underlig, for jeg synes jo netop, at jeg i min ordførertale sagde, at vi meget gerne medvirker til at finde finansieringen til den her forhøjelse af ældrechecken.
Så der er jo ikke nogen problemer i det.
Men lad det være.
Et andet område, jeg godt vil høre ministeren om, er hele det spørgsmål om at sende sådan et lovforslag, som jo egentlig er meget kompliceret – det er vel også derfor, at det har taget mange timer i dag både på skatteområdet og her – i høring i juli måned.
Jeg synes, at det er lidt bekymrende.
Der er mange, der har ytret, at de ikke synes, at de har mulighed for at komme med de kommentarer, som de gerne ville.
Jeg nævnte også i min ordførertale Danske Handicaporganisationer, Rådet for Socialt Udsatte, som jo også har været bekymrede over det.
Gør det ikke et indtryk på ministeren?
Afslutningsvis vil jeg også gerne spørge ministeren, som jeg også spurgte SF's ordfører i forhold til valgløfterne osv., for man nævnte jo meget, at man ville give pensionisterne 5.000 kr. mere i pensionstillæg.
Det, der er fremme nu, er, at de får et noget mindre beløb, faktisk får de 4.250 kr. mindre end det, man egentlig lovede.
Har man det egentlig ikke lidt skidt med det i forhold til en gruppe, som man jo ellers gerne vil tage vare på?
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Til det sidste vil jeg sige nej.
Vi har lagt en politik frem.
Vi fik ikke 90 mandater.
Vi har lavet en forhandling.
Vi har lavet et regeringsgrundlag, men den politik, som vi vedtager nu, og som vi lægger frem, er en, der trækker i samme retning, som handler om at sørge for, at dem, der har det svært, skal få det bedre.
Det er derfor, at vi har afskaffet starthjælpen.
Det var derfor, vi afskaffede de fattigdomsskabende ydelser.
Det er derfor, vi valgte at sige, at dem, som passer et sygt barn derhjemme, modtager tabt arbejdsfortjeneste, og Dansk Folkeparti har bl.a. været med til at lægge stemmer til, at de forældre i den grad mistede penge.
Det var derfor, at vi sidste år sagde, da vi diskuterede satspulje, at det var vigtigt for os at få den fejl gjort god igen.
Der var jeg også utrolig glad for, at Dansk Folkeparti bakkede op og var med til at løfte niveauet igen.
Vi har hele vejen igennem vores politik haft ét fokus, og det er at få løftet dem, der har det svært.
Når mennesker har det svært, skal de have en håndsrækning, og det skal være de bredeste skuldre, der bærer det tungeste læs.
Derfor er det også sådan, at vi har sørget for, at når man skulle betale for de skattelettelser, der er i det her lovforslag, så er det eksempelvis også folk, som har store indtægter, der modtager børnepenge.
Det er alle de andre ting, der er lagt ind, hvor det også er folk, som har store indtægter, der kommer til at betale.
Det synes jeg kun er ret og rimeligt.
Til kommentaren om høringen vil jeg sige, at jo, det er beklageligt, og man kan jo ikke andet end sige, at det ville have været ønskeligt, at det havde været anderledes, men jeg tror, at alle var klar over omstændighederne.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Ministeren siger, at når man vil bruge penge, skal man også finde pengene, og ministeren laver sådan en kobling mellem det og det, at man nu regulerer overførselsindkomsterne lidt mindre for at få nogle penge til at lave nogle andre ting.
Vi bruger 1.000 mia. kr. i Danmark.
Hvis det bare handlede om at finde nogle penge, så kunne man have fundet de der 5 mia. kr. nogle andre steder, hvor ingen sikkert kunne mærke det.
Når det ikke er helt så attraktivt at være på overførselsindkomst, som det ellers ville have været, så kommer der flere i beskæftigelse.
Jeg har et svar fra Finansministeriet, der siger det sort på hvidt.
Så det er jo en forkert kobling, når ministeren siger, at det her handler om at finde nogle penge for at sætte skatten ned et andet sted.
Nej, spørgsmålet om den mindre regulering af overførselsindkomster handler isoleret set om at få flere i beskæftigelse.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Jeg tror ikke, at det kan komme som nogen overraskelse her i salen, at jeg rent ideologisk er meget, meget uenig i den tolkning, som hr. Joachim B. Olsen lægger for dagen i den her udredning.
Det er jo sandt, at hvis man siger til folk, at vi nu fjerner deres ydelser, så vil de være villige til hvad som helst.
Man kan da sagtens med incitamenter få folk til at gøre hvad som helst, det gode spørgsmål er bare: Vil man det?
Det vil jeg ikke.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance tidligere på sommeren spillede ud med, jeg tror, det var, at man kunne spare 39 mia. kr. på den offentlige velfærd.
Det er jo et politisk valg.
Det kan Liberal Alliance godt mene, det er man i sin gode ret til, jeg er bare ikke enig.
Jeg tror, det handler om, at når man tager ansvar, så er det også svært, fordi der er nogle derude, der mærker det.
Omvendt kan man også lave nogle ting, som stiller Danmark i en bedre situation, og det er det, jeg synes vi gør med den her aftale.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Jeg synes, det er helt utroligt.
Altså, nu har jeg det desværre ikke på mig her, og det er jo selvfølgelig en fejl, men vi har et svar fra Finansministeriet, hvor jeg spørger til, hvorfor en mindre regulering betyder, at flere kommer i beskæftigelse, og det er, fordi det øger incitamentet til at komme i arbejde.
Det er derfor, man gør det.
Alene af den grund gør man det, for hvis man blev ved med at regulere, som man gør nu, ville det blive mindre og mindre attraktivt for folk at komme i arbejde.
Den mindre regulering handler ikke om at finde 5 mia. kr. til at bruge på noget andet.
Det gør den ikke.
Det er et isoleret initiativ, som isoleret handler om at få folk i arbejde, og det er rigtig godt, stor ros for det.
Men lad være med at bygge det op, som om man nu skal finde nogle penge til at bruge på noget andet.
Ud af de 1.000 mia. kr., man bruger i den offentlige sektor, kunne man have fundet 5 mia. kr. andre steder.
Det må vi kunne blive enige om: at det handler om at få flere i arbejde isoleret set.
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Vi er enige i det sidste, at det handler om at få flere i arbejde.
Vi er også enige om, at incitamenter gør en forskel.
Altså, som socialdemokrat synes jeg da, at det er trist.
Det betyder ikke, at jeg gerne vil gøre folk fattigere for at piske dem eller noget.
Jeg synes sådan set bare, at det er ret rimeligt, at man også mærker en anerkendelse af, at man tager et arbejde.
Men det gode spørgsmål er jo så: Er det frivilligt, det der med at tage et arbejde?
Derfor handler det her jo om flere hensyn.
Men vi har aldrig nogen sinde fra Socialdemokratiets side haft en intention om, at folk så bare skal have med pisken, for så kan de lære det.
Sådan tænker vi ikke.
Vi vil ikke have, at mennesker skal leve fattigt eller have det dårligt, men vi vil gerne være med til at sørge for, at vi skaber et samfund, hvor folk, hvis de går på arbejde, også synes, at de mærker, at der er en anerkendelse af den indsats.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-08-20:
Da den her skatteaftale blev indgået, var der jo en del presseomtale af det, og det har der sådan set været lige siden, kan man sige.
Nu er vi valgt begge to i det østjyske, både ordføreren og jeg selv, og jeg noterede mig, at hr. Jonas Dahl selv var på hjemmebanen, bl.a. i Randers, og skulle forsvare over for Socialistisk Folkepartis lokale vælgerforening, hvorfor man egentlig valgte at gå med i det her skatteforlig, som er alt andet end solidarisk.
Det er sådan, at man med de her tilbageholdelser af fremskrivninger af sociale overførselsindkomster overflytter over 3 mia. kr., det er over 3 mia. kr., som bliver finansieret på den måde, så man kan jo ikke sige, at det er en socialt afbalanceret skattepakke, som SF lægger mandater til i dag.
Jeg vil gerne høre ordføreren helt præcis: Er det den politik, som SF gik til valg på, da vi havde valgkampen for 12 måneder siden?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Det, der er rigtig, rigtig vigtigt i den her reform, er, at vi simpelt hen har lavet noget fokus i det her, og så siger vi, at der f.eks. er en gruppe mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet og uden uddannelsesmuligheder.
Det er f.eks. psykisk syge, som er på førtidspension, som endnu ikke er afklaret, og som endnu er, hvad skal man sige, langt fra arbejdsmarkedet.
Vi ønsker at lave nogle fokuserede indsatser, sådan at de her mennesker kan blive hjulpet på den bedst mulige måde.
Og for at det kan lade sig gøre, kræver det, at vores samfund har en rimelig velfærd og forhåbentlig også en bedre velfærd end den, som vi kender i dag.
Det, der bliver sagt fra Enhedslistens side, får mig til at tænke, selv om jeg nødig vil høre det sådan, at det er sådan lidt populært at sige: Hvorfor tager I fra alle dem, der har, og giver til andre osv.
Det, der faktisk bl.a. skal ske, er jo, at vores velfærdssamfund skal være bedre fungerende, end det er i dag.
På den måde skulle man, når man har brug for velfærdsydelser, også meget gerne opleve, at kvaliteten er blevet bedre.
Det er det, der skal økonomi til.
Der sker noget i forhold til de 100.000 pensionister, som fru Johanne Schmidt-Nielsen nævner, fordi det jo bl.a. er pensionister, som har noget; altså de har en økonomi.
De har i hvert fald mere end de her allerfattigste pensionister, som jeg ellers synes vi i Enhedslisten og SF har arbejdet sammen om i mange år at få hævet – uanset om det er de allerfattigste børnefamilier, forsørgere eller pensionister.
Vi har da i hvert fald altid været enige om, at det var nogle af dem, vi skulle løfte.
Det gør vi jo med den her reform. Ja, der er grupper, som ikke, hvad skal man sige, tjener stort på den her reform, men alle får noget mere, og de kan bevare deres købekraft.
Det er noget af det, der er rigtig væsentligt.
Når det her er kommet igennem, vil der være grupper, der står tilbage, og hvor man så siger, at her er der afgørende brug for at lave en særlig indsats.
Jamen så skal vi jo videre med det.
Så skal vi jo finde ud af det med hensyn til finansloven nu, næste år, og hvordan de her ting skal se ud.
Det er jo det, der er vores politiske arbejde, også ud over en skattereform.
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Først vil jeg sige om det med lighed, at det jo har været en debat, som også har bølget frem og tilbage i dag, altså hvor meget slår det her ud på Gini-koefficienten.
Hvis nu man havde gjort, som der var tale om, da man sad og forhandlede med Enhedslisten, og havde ramt alle mennesker på deres personfradrag, så havde uligheden jo været større.
Men det, vi ændrer, og som er mere end decimaler, er, at vi kommer til at få mulighed for at kunne ruste Danmark yderligere til også i fremtiden at være et godt land, fordi der bliver penge til uddannelser, til sundhed og til at gøre os klar til de udfordringer, som fremtiden byder.
Det synes jeg godt man kan forsvare.
Og til fru Margrethe Vestagers kommentarer vil jeg sige, at jeg jo ikke har set den sammenhæng, det indgik i, så det synes jeg er svært for mig at udtale mig om her.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Der har jeg ladet mig vildlede af nogle eksempler, som en avis har bragt, og det skulle jeg selvfølgelig ikke have gjort.
Men beløbene er rigtige nok.
Det er nemlig ministeriets og regeringens egne tal, altså at de 10 pct. af befolkningen, der har de laveste indtægter, får et minus i rådighedsbeløbet på 630 kr., mens de 10 pct., der har de højeste indtægter – bl.a. sådan nogle som os her i salen – får en stigning på 5.400 kr.
Hvordan kan ministeren fastholde, at det er noget, der øger ligheden i samfundet?
Der står sort på hvidt, at det øger uligheden.
Det vil jeg da gerne have ministeren til at bekræfte, og så synes jeg ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Fru Margrethe Vestager sagde om resultatet af den her skattereform: »Der er færre penge til offentligt forbrug, fordi vi har disponeret nogle af pengene til at give skattelettelser.«
Er ministeren enig i det udsagn, eller er ministeren ikke enig i det udsagn?
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Nu er det jo ikke så forfærdelig lang tid siden, vi var i valgkamp, og jeg var sammen med forskellige SF'ere.
Mange af dem pointerede faktisk vigtigheden af, at der skulle ske noget i forhold til folkepensionisterne osv.
Det kan jeg forestille mig at fru Annette Vilhelmsen også har gjort i sin valgkamp.
Ikke mindst partiformanden, hr. Villy Søvndal, var jo ude med, at man skulle give 5.000 kr. mere i pensionstillæg til pensionisterne.
Det blev slået meget stort op i medierne osv.
Det er jo ikke helt det, der er gældende i det her.
Det, som jeg også nævnte i min tale, var jo, at man i 2015 får 375 kr., og i 2016 får man 375 kr.
Det er altså 4.250 kr. mindre end det, som SF egentlig lovede i valgkampen, som faktisk foregik for præcis 1 år siden.
Er det ikke sådan lidt beklageligt set fra SF's side, at man ikke har holdt ord i forhold til det løfte, man gav dengang?
Og føler ordføreren ikke også, eller kan ordføreren ikke godt forstå, at der måske sidder nogle pensionister i dag og er lidt skuffede?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Jeg vil undlade at blande Folketinget ind i, hvad jeg føler.
Det er rigtig svært at gøre noget politisk ud af det.
Og med den her reform viser det sig jo også, at de allerfattigste pensionister faktisk får en hjælpende hånd, en håndsrækning økonomisk, som også svarer meget godt til de 5.000 kr., som står i det oplæg, som er her i skattereformen.
Men jeg er gammel kommunalpolitiker, og jeg må altså sige, at jeg sådan set er vant til at begå mig i en verden, hvor man sigter højt.
Der er noget, man meget gerne vil.
Der er et socialt engagement hos os, som der jo også er i Dansk Folkeparti og i rigtig mange andre partier, og så er der en virkelighed, som vi skal agere i.
Derfor sagde jeg også i min tale, at vi skal forsøge at gøre det her bedst.
Så må vi lægge præmissen for, hvad der er bedst.
Målet med skattereformen var at få sænket skatten på arbejde for lav- og mellemindkomster, og det er det, det her oplæg tager udgangspunkt i.
Det svarer ikke på alt, det er ikke løsningen på alt, og det er jo det, vores politiske arbejde fortsætter med.
Så når der om mange år bliver valg igen, er jeg helt sikker på, at vi vil mødes i en debat, og så vil jeg igen slå til lyd for, at det er SF's mål at sikre, at folk, der står længst fra uddannelsesmulighederne og arbejdsmarkedet, også skal have en plads.
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Tak for svaret.
Der var der da i hvert fald også et fint SF-indhold i.
Det var jo faktisk derfor, at vi i sin tid opfandt ældrechecken og er vældig stolte af, at den stadig væk lever, og at den også er blevet forøget, og at der også er et forslag her om, at den skal forøges.
I den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre – også ud fra den ordførertale, som ordføreren holdt indledningsvis, og som jo faktisk havde meget med følelser at gøre – om ordføreren vil være med på det, som jeg i min ordførertale foreslog, nemlig at vi deler L 200 op i to dele, sådan at vi netop kan behandle det, der drejer sig om ældrechecken, som et lovforslag, og så den anden del som et andet forslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Det kan på mange måder være et meget sympatisk forslag, men i min ordførertale lagde jeg også vægt på, at man skal se skattereformen i en sammenhæng.
Det svarer på noget.
Det har stadig væk et fokus, nemlig at skabe flere job, at sænke skatten på arbejde og så få fordelt og omfordelt nogle af de midler fra dem, der har mest, til dem, der har mindst.
Hvordan vi senere vil kunne finde ud af at lave et samarbejde i forhold til de ældre, som har mindst, og som så efter fru Karin Nødgaards udsagn ikke bliver set i det her, har jeg selvfølgelig brug for at se nogle flere konkrete tal på.
Men vi løfter de allerfattigste pensionister.
Det er et stort mål for os, og vi synes, at vi er kommet et stykke.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Det er jo en fuldstændig entydig formulering i regeringsgrundlaget, at regeringens målsætning er at mindske ulighed og fattigdom.
Er det noget, der bidrager til at øge ligheden, eller bidrager det til at øge uligheden?
Så er jeg nødt til at stille et spørgsmål mere, men det er forholdsvis enkelt.
Ministeren siger, at den her reform skaber råderum til mere velfærd – sådan forstod jeg det.
Betyder det, at skatteministeren er uenig med sin kollega, økonomi- og indenrigsministeren, der den 25. juni udtalte til Politiken: »Der er færre penge til offentligt forbrug, fordi vi har disponeret nogle af pengene til at give skattelettelser.«
Karen Hækkerup (S), 2012-08-20:
Først vil jeg gerne sige – og det fik jeg ikke sagt i min indledende tale – at hr. Finn Sørensen flere gange har omtalt studerende, og jeg vil gerne understrege, at SU jo ikke er omfattet af det her.
Det synes jeg er en vigtig pointe at få med.
Så bliver der igen spurgt: Jamen er det her rimeligt?
Er det ikke de rige, der får meget ud af det her?
Vi har været eksempler igennem, hvor vi fik repeteret, hvad den tidligere regerings skattereform gjorde for eksempelvis direktørparret, nemlig en stigning på langt over 100.000 kr. Med et regneeksempel som det her, kommer de af os, som er til stede her i salen, og som har en stor indtægt og også har børn, til at blive skåret i vores børnepenge.
Det her er en rugbrødsreform, som der er blevet talt om rigtig mange gange, hvor der gives en håndsrækning til den enlige forsørger og til dem, der har de små og de mellemstore indtægter, og der bliver sørget for, at det Danmark, som vi efterlader, er et Danmark, som vil være bedre rustet, fordi der vil være penge til fortsat at investere i uddannelse, i forskning, i praktikpladser, i bedre velfærd og i at sørge for, at Danmark også i fremtiden kan være et konkurrencedrevet og fantastisk land, som folk har lyst til at investere i, og hvor vi ikke bliver hægtet agter ud af udviklingen.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-08-20:
Nu er det sjældent sådan, at forkerte ting bliver mere rigtige af, at de bliver gentaget.
Og det er ikke sådan – det kan jeg ikke bekræfte – at man får mindre udbetalt i sociale ydelser eller i folkepension med de her reguleringer i årene fremover.
Man får tværtimod noget mere.
Det andet sted, hvor jeg mener at hr. Finn Sørensen træder helt forkert, er i spørgsmålet om førtidspensionister.
Jeg er helt enig i, at en stor del af førtidspensionisterne har så store problemer, at de har svært ved at få et arbejde, men jeg synes bare, det er sørgeligt, hvis vi af den grund opgiver alle førtidspensionisters mulighed for at få en tilværelse på arbejdsmarkedet, hvis det er muligt for dem.
Og det er der, hvor jeg synes der har været et stort problem.
Det er ikke sådan, at man skal tvinge førtidspensionister ud på arbejdsmarkedet, men man kan vel sagtens gå ind, hvis en førtidspensionist meget gerne vil have et arbejde og føler sig arbejdsmarkedsparat, og sige: O.k., vi vil gerne hjælpe dig, så du får en mulighed.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Hvis der skulle være brug for undervisning, vil jeg også gerne stille mig til rådighed, det lyder, som om der måske kunne være lidt brug for det.
Så vidt jeg har forstået, siger man også fra Venstres side, at skattereformen er fuldt finansieret.
Der gives skattelettelser, mest til dem, der har mest både i kroner og i procent, så jo mere man tjener, jo mere får man i skattelettelse.
Hvis det er sådan, at nogle får penge, må man så ikke gå ud fra, at de bliver taget et andet sted fra, hvis det er fuldt finansieret?
Er det ikke sådan?
Eller skal vi have regnetimer?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-08-20:
Jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen gerne vil tage imod mit tilbud om noget undervisning.
Det er helt fint, så er der to med på holdet, og det kan være, resten af Enhedslisten gerne vil være med.
Så kan det jo være, vi kan få redt de her tråde ud, så vi ikke bare snakker forbi hinanden, fordi der er et politisk motiv til at diskutere ud fra nogle forkerte præmisser.
Det var det spørgsmål, jeg prøvede at rejse, nemlig spørgsmålet om at få folk – alle de her grupper, som vi har talt om i dag – med ind i det danske samfund.
Og det forstår jeg er en debat hr. Frank Aaen ikke ønsker.
Hr. Frank Aaen ønsker at stå og jonglere frem og tilbage med en masse tal, sådan så folk, der sidder foran fjernsynet, bliver helt forvirrede.
Men som sagt er det det, det drejer sig om, og det, der er væsentligt, er at have det menneskelige perspektiv med i det her, og det har hr. Frank Aaen ikke.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Sikke en gang sludder.
Det eneste, jeg spurgte om, var, at når nogle – og det er dem, der tjener allermest i samfundet – får fuldt finansierede skattelettelser, kan man så ikke regne med, at de bliver betalt af nogen?
Og er ordføreren ikke enig i, at dem, der så får mindre end det, der var stillet i udsigt, er dem, der er på folkepension, det er de arbejdsløse, og det er efterlønsmodtagerne?
Sådan er det jo i det forslag, vi diskuterer i dag – nogle får, og nogle mister.
Kan man ikke bare indrømme det i stedet for at komme med alt muligt sludder om, at vi andre ikke synes, at folk skal i arbejde?
Altså, det her er jo virkelig nede på niveau med 1.-klasses-regning – hvis der er plus her, er der nok minus der, hvis det hele skal gå op.