runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2009-02-25:
Skyldes statsministerens lethed, at han ikke forventer selv at have ansvar for det?
Og er det også baggrunden for, at vi skal forhandle så hurtigt, så statsministeren kan nå at sige op inden den 1.?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg deler ikke på nogen måde fru Margrethe Vestagers sortsyn.
Altså, vi er jo ikke fremme ved 2015 endnu, og der står ingen steder skrevet, at man skal løse alle verdens problemer frem til 2015 her i februar-marts 2009.
Margrethe Vestager (RV), 2009-02-25:
Jeg går ud fra, at statsministeren har fremlagt den reform, han selv synes er vigtig - uambitiøs, som jeg godt nok synes den er.
Det var ikke det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet er: Hvad er det næste?
Man kan også udtrykke det på en anderledes måde end ved at udtrykke det i mennesker, der skal gøre en forskel på arbejdsmarkedet.
Man kan også udtrykke det i penge.
Der mangler strukturelt 14 mia. kr.
Regeringens eget forslag giver 5 mia. kr.
Hvor er resten?
Hvor skal de komme fra?
Regeringen smuldrede en arbejdsmarkedsreform væk i efteråret.
Regeringen har før smuldret lejligheder væk til at gøre noget strukturelt, der kan løse det problem.
Regeringen leverer 5 mia. kr. Skattekommissionen sagde 7,5 mia. kr.
Men regeringen skylder at sige, hvor de resterende 9 mia. kr. kommer fra.
Hvis ikke de findes, er der kun et sted, de kan findes, og det er i vores velfærdssamfund; det er hos børnene, det er hos de syge, det er hos de ældre.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Jamen det, at man optager snakken om, at der her er et fælles problem, er jo sådan set også at erkende, at man er i gang, for ellers havde man vel afvist overhovedet at ville snakke om den slags ting.
Det er vel ikke bare en høflighedsvisit, man skal aflægge.
Det, der står tilbage, er sådan set bare den anden halvdel af mit spørgsmål, som er, at ministeren må medgive mig, at Thisted Kommune og de få indtægter, der er på havnen, ikke kan løse det her udbygningsforslag.
Er ministeren helt afvisende over for, at staten over for vores yderområder og i særdeleshed i forbindelse med sådan et egnsudviklingsprojekt, som Hanstholm Havn jo har været, og hvor der har været en succes, selvfølgelig også har et ansvar?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Jeg fremhævede netop modulvogntogene og forundersøgelsen omkring vejføringen i øvrigt til Hanstholm Havn som et eksempel på, at staten faktisk gør en del for at bidrage til nogle rammevilkår, der gør, at grundlaget for, at havnen så selv kan investere i sin egen udvikling, bliver bedre, og derudover er vi fra Kystdirektoratets side parate til at bidrage med vedligeholdelse af ydermolerne.
Og der bliver som sagt et møde først i marts mellem havnen og Kystdirektoratet om den sag.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Nu fører ministeren andre ting på banen, og det er jeg glad for.
Jeg husker det første oplæg, der var om det med modulvogntog, og der var Hanstholm ikke taget med, og jeg kan huske, at jeg over for ministerens forgænger præciserede, at det ville være en skævvridning af Danmark.
Så jeg mener, at jeg har min store andel i det.
Jeg husker også, hvad Venstrefolkene gik ud og sagde: Nu begynder vi, og så kan vi jo se, om Hanstholm kommer med på banen.
Så jeg vil sige til ministeren, at jeg tror, vi har et fælles ansvar for det, og jeg er glad for, at ministeren nu kan bekræfte, at vi ikke bliver hægtet af - heller ikke på det område.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Staten har lige præcis ansvaret for vedligeholdelsen af ydermolen, mens havnen selv har ansvaret for udviklingen af havnen, og der er så en eller anden fælles opgave i at få de to ting til at spille sammen, og det er derfor, Kystdirektoratet mødes med havnen.
Må jeg så i øvrigt sige, at staten jo på anden vis bidrager til udviklingen af Hanstholm Havn.
Et flertal af partier har jo nu - ganske vist ikke med Socialdemokraternes stemme
, så det er altså ikke med hr. Ole Vagn Christensens partis stemme, at vi har gjort det - sat forsøget i gang med modulvogntog.
Der har vi sådan set bevilget 8,1 mio. kr. til de nødvendige tilretninger af vejnettet til Hanstholm Havn, og det vil bidrage til at styrke havnens udviklingsmuligheder.
Samtidig har vi så i den her investeringsaftale, som Socialdemokraterne er med i, afsat midler til en forundersøgelse omkring en opgradering af rute 34 på strækningen mellem Herning og Skive og af strækningen mellem Skive og Hanstholm, bl.a. for at styrke adgangen til Hanstholm Havn.
Så vi har altså på en række måder fra statens side bidraget til eller er i gang med at overveje at bidrage til at skabe grundlaget for at udvide og udvikle Hanstholm Havn, men selve udviklingen af havnen er havnens eget ansvar.
Der kom lyden.
Jeg tror, jeg kom til at slukke for den, hver gang den tændte, men nu er den tændt.
Jeg synes, at hr. Ole Vagn Christensen i dag har en stribe af meget elegante overfortolkninger.
Jeg tror ikke, at jeg sagde, at Kystdirektoratet var i gang - i hvert fald slet ikke med at udvikle havnen, for det er havnen selv, der skal gøre det.
Det, jeg har sagt, og jeg vil gerne gentage det, er, at der er aftalt et møde mellem Kystdirektoratet og Hanstholm Havn.
Havnen kan der fremlægge sine udviklingsplaner, og Kystdirektoratet er der, fordi vi har en klar ansvarsdeling.
Havnen skal selv sørge for udviklingen af havnen - det er havnens ansvar, også økonomisk - mens staten gennem Kystdirektoratet har ansvar for vedligeholdelse af ydermolerne.
Der er selvfølgelig et samspil mellem de to ting i en situation, hvor man gerne vil udvide havnen.
Og derfor er der aftalt et møde, og så må vi se, hvad der kommer ud af det møde.
Men at gå derfra og til at sige som hr. Ole Vagn Christensen, at man kan forstå, at Kystdirektoratet allerede er i gang med opgaven, er nok at fortolke det lidt for vidt, men, ja, elegant.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Jeg vil også gerne her takke for svaret.
Det er rigtigt, at havnen er meget vigtig.
Den har Danmarks største fiskeauktion, som er dobbelt så stor som nummer to, og så er den meget stor, hvad angår de rigtig dyre fisk.
Det er også sådan, at der fra de andre lande landes store landinger i Hanstholm, som også går over auktionen.
Det svarer vel til 200 t i døgnet.
Derfor er det rigtigt, at det er en vigtig havn.
Det er også en vigtig havn for området, fordi den beskæftiger 2.269 personer og der var en omsætning på 1,9 mia. kr. og en skatteindbetaling til kommunen fra havnen på 773 mio. kr. - det er de seneste tal, jeg har fået - men selve havnen har ikke så store indtægter.
Det her er jo alle de virksomheder, som ligger i periferien.
Derfor, når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi der ikke er nogen i yderområdekommunerne, som her Thisted Kommune, der kan løse den opgave, det er at sørge for, at der her bliver den fornødne udbygning.
I gamle dage havde vi amterne til at hjælpe til med at løse den slags opgaver, og efter at vi har fået kommunalreformen, er det jo naturligt, at det så er staten - men jeg kan så også forstå på det, ministeren siger, at Kystdirektoratet er i gang.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Hanstholm Havn er en vigtig havn, og regeringen er meget opmærksom på, at vi skal have øje både for adgangen til Hanstholm Havn og for, at Hanstholm Havn kan fungere.
Det er jo bare sådan, at Hanstholm Havn er en kommunal selvstyrehavn, og derfor er kommunen og havnen selv sådan set ansvarlig for havnen.
Det er ikke en statshavn, som staten som sådan er ansvarlig for.
Det fremgår af de aftaler, som jo blev indgået, i forbindelse med at vi overdrog statshavnene til de lokale samfund.
Men i forbindelse med overdragelsen af havnene blev det jo aftalt, at staten gennem Kystdirektoratet så skulle være ansvarlig for vedligeholdelsen af ydermolerne.
Og det er så der, at staten muligvis også kommer ind med en finansiel bistand.
Bevæggrunden for det var jo bl.a., at vi skulle løfte den økonomiske byrde fra havnen, så den i stedet for netop kunne fokusere på selve udviklingen af havnen, mens staten gennem Kystdirektoratet tog sig af vedligeholdelsen af ydermolerne.
Så man kan sige, at når Hanstholm Havn nu har planer for at udvikle havnen, involverer det selvfølgelig et eller andet sted ydermolerne, og så er det jo meget naturligt for havnen, som den rent faktisk har gjort det, at tage kontakt til Kystdirektoratet for at præsentere de konkrete planer, man har, for udvidelsen af havnen.
Jeg ved, at der i den forbindelse er aftalt et møde mellem Hanstholm Havn og Kystdirektoratet, og så må vi se, hvad der kommer ud af det møde.
Mødet er allerede aftalt og finder sted i starten af marts måned.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Hvilke løsninger kan ministeren anbefale, så Hanstholm Havn kan få en udbygning med nye ydermoler, så havnen kan leve op til tidens krav til en moderne fiskerihavn med anløb af store EU-fiskerifartøjer eller fartøjer fra tredjelande?
Skriftlig begrundelse
Hanstholm Havn er opført med egnsudviklingstilskud.
Hanstholm Havn er i dag en vigtig EU-havn for fiskeri med den korteste vej til kontinentet.
Ejerskab er i dag - bortset fra ydermolerne -
kommunalt.
Ydermolerne ejes af staten.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Det vil jeg kalde en ganske vist elegant tolkning, men alligevel en overfortolkning - en elegant overfortolkning, for jeg har ikke sagt, at Mors og Thy er med, jeg har sagt, at de kan være med.
I den formulering, vi har givet det i aftalen, kunne det godt være en færgefart, der kommer i betragtning, men om den ender med at være en af de færgefarter, der skal nyde godt af den pulje, kan jeg ikke sige endnu, når vi slet ikke har fastlagt kriterierne for det.
Jeg opfordrer heller ikke til at sende en ansøgning, men jeg konstaterer bare, at jeg ikke har fået nogen ansøgning.
Hvis man skal tage stilling til et projekt, forudsætter det jo, dels at der overhovedet er et projekt, dels at man har kendskab til det projekt.
Men om man kommer i betragtning, kan jeg ikke sige.
Jeg har bare sagt, at man kan komme i betragtning, men der er en væsentlig forskel.
For jeg mener som sagt, at det er til de steder, hvor det er mest påtrængende, vi først og fremmest skal sørge for at midlerne kommer hen.
Jeg forventer, at det møde kan afholdes inden for en måneds tid, og det er hurtigt nok for mig.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at Kommissionen tilsyneladende ikke umiddelbart vil ændre piloternes arbejdstid på trods af nye tal, som viser, at risikoen for uheld på de lange vagter stiger med 500 pct.?
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Først vil jeg gerne kvittere for, at hr. Per Clausen udviser den store interesse for luftfart, som hr. Per Clausen gør med det her spørgsmål.
Det er jo sådan, at Enhedslisten ellers giver udtryk for en vis modstand mod luftfart som sådan.
Men jeg er glad for, at det alligevel er noget, som ligger Enhedslisten eller i hvert fald hr. Per Clausen på sinde at diskutere.
Jeg er helt enig i, at den her sag er hjemmehørende i EU.
Den rapport, som jeg jo også allerede har drøftet i et samråd med Folketingets Trafikudvalg den 5. februar, er en konsulentrapport, som luftfartsorganisationen EASA har sendt til Kommissionen, og den omhandler så nogle spørgsmål om flyve- og hviletid.
Det er bare sådan, at Kommissionen ikke har forholdt sig til rapporten, og EASA, der har fremsendt rapporten, har egentlig heller ikke forholdt sig til den, de har bare rekvireret nogle oplysninger fra nogle eksperter og så sendt det videre til Kommissionen.
Det betyder, at ingen sådan set endnu har forholdt sig til rapporten bortset fra de eksperter, der har bidraget til den.
Derfor står der et stykke arbejde tilbage.
EASA skal forholde sig til rapporten, og så skal den behandles i Kommissionen.
Det, jeg vil gøre, er, at jeg på et møde, jeg planlægger at afholde med transportkommissæren i EU, hr. Tajani, vil tage sagen op, fordi jeg mener, at Kommissionen nu har en forpligtelse til at sørge for, at vi kommer videre i den sag, at vi får vurderet rapporten, og at der i givet fald bliver truffet nogle konklusioner, enten om at der ikke er nogen grund til at forholde sig yderligere, fordi der ikke er nogen problemer, eller hvis der er problemer, så at indføre eller at udvikle de nødvendige regler om flyve- og hviletid for piloterne.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Jeg medgiver, at det kan være lidt forvirrende, fordi vi jo under det foregående spørgsmål bevægede os ind på det her spørgsmål, men det er, fordi jeg ikke mener, at der er grund til, at vi skal bruge tid på at udveksle de samme sætninger i en uendelighed.
Det er da rigtigt, at der selvfølgelig skal foretages en vurdering, selv om de oplysninger, der kommer, set ud fra en lægmandsbetragtning er alarmerende.
Derfor er det også vigtigt af hensyn til borgerne at få det hurtigt afklaret, som så kan få et klart svar på, om det er noget, der skal gøres noget ved.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Jeg må indrømme, at jeg står og forsøger at være lidt kreativ med henblik på at finde noget nyt at sige, for man kan sige, at indholdet nu af det spørgsmål jo i høj grad har at gøre med indholdet af det, vi lige har vendt i det forrige spørgsmål.
Men jeg er enig i, at der skal lægges pres på Kommissionen.
Det, jeg vil føje til, er, at jeg jo ikke på forhånd kan sige, at man hurtigt skal ændre reglerne, for vi har ikke fået en vurdering af rapporten endnu.
Det står ikke klart for mig, at reglerne skal ændres - det mener jeg er uafklaret på nuværende tidspunkt.
Nogle eksperter har vurderet det, og når man taler om en risiko, der er steget med 500 pct. - jeg tror, man i rapporten bruger udtrykket, at risikoen er steget 5½ gange, som jeg lige husker det, jeg kan tage fejl, men i hvert fald 500 pct., lad os holde os til det, som det står i spørgsmålet - så er det jo muligvis baseret på en meget, meget lille risiko, og så kan man jo altid sige 500 pct., og så er risikoen stadig væk meget, meget lille.
Derfor må vi have vurderet lidt nærmere, om der reelt er tale om en risiko, der kan begrænses ved yderligere regler.
Og den vurdering mener jeg ikke er foretaget på nuværende tidspunkt hverken af EASA eller Kommissionen.
Så jeg vil presse på for, at vi hurtigst muligt får en afklaring.
Om det så skal føre til, at reglerne skal ændres, er det, som den nærmere afklaring må vise.
Jo, men det er jo også derfor, at jeg på et møde, som jeg regner med at kunne afholde med kommissæren inden for kort tid, vil have den her sag med og bringe den op.
Når der er kort tid til det møde, tror jeg ikke, vi yderligere fremmer sagen tidsmæssigt ved, at jeg skriver et brev om det.
Jeg tror snarere, det ville være nyttigt, at jeg efterfølgende, når der har været sådan et møde, hvor jeg har konfronteret kommissæren med mit syn på sagen, og hvis der så ikke sker noget, kan rykke for, at der kommer action på sagen, gennem nogle breve.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Det er jo rigtigt, at kommissæren kender til rapporten.
Men spørgsmålet er, om kommissæren er indstillet på at handle.
Det er jo ligesom det, der er problemet.
Der er luftfartsselskaberne, som selvfølgelig har en interesse i at have nogle økonomisk set ikke alt for dyre arbejdstidsregler for piloter.
Vi ved, at der er statsligt engagement i adskillige luftfartsselskaber i Europa, og for så vidt også i SAS i Danmark, og derfor er det vel vigtigt at sikre sig, at kommissæren ikke lader den her sag ligge, fordi den er politisk ubekvem.
Så handler det vel netop om, at ministeren, som jo er enig med mig i, at der skal gøres noget ved den her sag, sørger for, at det bliver mere politisk ubekvemt at lade sagen ligge og flyde end at gøre noget ved den.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Det skyldes simpelt hen, at jeg regner med at få det møde inden for ganske kort tid, og så synes jeg, det er noget, som jeg godt vil have på dagsordenen og bringe op på det møde.
I modsat fald, hvis mødet ikke lader sig arrangere i løbet af relativt kort tid, er det da noget, jeg vil tage op skriftligt.
Men nu er det jo ikke sådan, at kommissæren er ubekendt med rapporten.
Den er jo sendt fra EASA til Kommissionen, så det er jo ikke sådan, at det vil komme som en nyhed for kommissæren, at den her rapport eksisterer.
Den kender han godt til i forvejen.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Så vil jeg tillade mig at bevæge mig lidt længere fremad og måske i hvert fald tendere mod næste spørgsmål.
For når nu ministeren mener, at det her ikke er tilfredsstillende, hvorfor er det så, at en henvendelse til kommissæren skal afvente, at der kan arrangeres et møde? Hvad er begrundelsen for, at ministeren ikke straks retter henvendelse til kommissæren og siger: Vi er opmærksomme på den her problemstilling i Danmark, vi synes, der skal tages stilling og gøres en indsats med det samme?
Der er jo ingen grund til at afvente, at der bliver arrangeret et i øvrigt sikkert udmærket og vigtigt og betydningsfuldt møde med kommissæren, når vi har at gøre med en sag, hvor vi er fuldstændig enige om, at den nuværende tilstand er utilfredsstillende.
Og det er jo en utilfredsstillende situation på et, kan man sige, alvorligt område.
Det kan godt være, at risikoen for uheld stadig væk er relativt lille, men til gengæld er konsekvenserne jo meget store, hvis der sker et uheld under nogle ganske ubehagelige omstændigheder.
Lars Barfoed (KF), 2009-02-25:
Det er også derfor, jeg vil bringe sagen op over for kommissæren med henblik på, at der bliver taget nogle skridt i sagen, så vi får den bragt videre, får vurderet eksperternes rapport og får draget nogle konklusioner, enten om at der ikke er behov for yderligere eller nye regler, eller at der er behov for det, og så får gennemført de regler.
Så jeg er sådan set enig i, at det er utilfredsstillende, at sagen står, som den står nu, og vi skal i hvert fald ikke acceptere, at den bare står i stampe.
Der skal ske noget i sagen.
Derfor tager jeg sagen op over for Kommissionen.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Nu interesserer Enhedslisten sig jo grundlæggende for flysikkerhed, fordi det er et vigtigt spørgsmål, så længe mange mennesker stadig væk flyver.
Det kan godt være, at vi i fremtiden skal reducere omfanget af flytransport, men det her er jo en anden sag.
Jeg vil bare spørge transportministeren, om han ikke synes, det er utilfredsstillende, at der kommer en rapport, som i hvert fald set fra mit synspunkt indeholder relativt alarmerende informationer om en stærkt forøget risiko for uheld på grund af nogle nye arbejdstidsregler for piloter, og så fremstår det ganske uklart, om der sker noget som helst.
For det er fuldstændig rigtigt, som ministeren siger, at når vi hører om det her første gang, kan vi konstatere, at EASA ikke har nogen bemærkninger.
Kommissionen har ingen bemærkninger; der ligger bare en rapport, og intet sker.
Det er sådan set det, jeg spørger ministeren om.
Synes ministeren, det er tilfredsstillende?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg tror, at vi alle sammen er meget optaget af, hvordan vi bedst kan forhindre en for kraftig stigning i ledigheden i den nuværende meget alvorlige finansielle situation.
Det er derfor, regeringen lægger en skattereform frem, der bidrager til at sætte gang i økonomisk aktivitet og beskæftigelse.
Derfor er den underfinansieret næste år.
Jeg forstår, at Socialdemokraterne ikke vil være med til det.
Socialdemokraterne har i dag forladt forhandlingerne i fornærmelse over, at regeringen vil underfinansiere skattereformen for netop at sætte gang i vækst og beskæftigelse.
Men det, vi nu hører fra hr. Rasmus Prehns side, er det, jeg sådan vil kalde klassisk socialdemokratisk politik: Det er godt for socialdemokrater, hvis man kan bruge flere penge på offentlige udgifter, men det er skidt for socialdemokrater, hvis man bruger flere penge på, at almindelige familier kan få flere penge mellem hænderne.
Det er sådan, som vi altid har kendt Socialdemokraterne; der er ikke noget nyt under solen.
Nu vokser min forundring endnu en gang, fordi hr. Jesper Petersen nu pludselig er imod at give stimulans til økonomien ved at underfinansiere en skattereform i starten.
Vi er jo enige om, at den skal være finansieret fuldt ud på sigt, men det, vi lægger op til, er at underfinansiere den i starten for at give vækst, give beskæftigelse.
Socialistisk Folkepartis gruppeformand, hr. Ole Sohn, sagde så sent som forleden, faktisk den 20. februar, at en forskudt indfasning af skattereformen, hvis det har et vækstsigte, er man åben over for.
Så da var Socialistisk Folkeparti åbne over for det, og nu står hr. Jesper Petersen og harcelerer over det.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Per Clausen (EL), 2009-02-25:
Jeg synes, det har været meget spændende at se det skatteudspil, der er kommet fra regeringen, for jeg havde forstået, at det var meget vigtigt for statsministeren at sikre, at det var socialt afbalanceret.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om han opfatter det som socialt afbalanceret, når man jo tydeligt kan se, at det er de absolut højtlønnede - statsministeren er blevet fremdraget i Ekstra Bladet i dag, man kunne også have fundet andre eksempler, og det har man også blandt andre ministre, som er endnu bedre stillet - som får meget store skattelettelser, hvorimod de med lave indkomster får meget små skattelettelser, og en del af dem med de absolut dårligste økonomiske vilkår får slet ikke nogen skattelettelser, hvis man indregner de nye energiafgifter, der kommer.
Der er mit spørgsmål til statsministeren bare: Er det, der er lagt frem her, socialt afbalanceret?
Er det, hvad Venstre, er det, hvad regeringen opfatter som socialt afbalanceret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Der må være noget, hr. Ole Vagn Christensen har misforstået, for skattereformen er ikke underfinansieret -skattereformen er fuldt finansieret.
Og det er oven i købet sådan, at de positive dynamiske effekter, der kommer af den, ikke bliver brugt til at finansiere den, de går i statskassen til at forstærke den finanspolitiske holdbarhed.
Så den er fuldt finansieret.
Men det, vi gør, er, at på det korte sigt - det vil navnlig sige i 2010 og 2011 - underfinansierer vi den for at give et puf til væksten, for at skabe mere beskæftigelse, for at forebygge en for kraftig stigning i ledigheden, og så henter vi finansieringen hjem undervejs.
Det er da en fornuftig måde at gøre det på, for vi har et fælles ansvar for at sikre, at vi holder gang i beskæftigelsen og holder dansk økonomi på sporet.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-02-25:
Statsministerens indledning skal jeg afholde mig fra at kommentere; den håber jeg at medierne kan tage sig af, for den var jo ret så manipulerende.
Men jeg har lyst til at stille statsministeren dette spørgsmål: Kan statsministeren se sig selv i spejlet og sige, at hans regering ikke har indført nye gebyrer?
Mit andet spørgsmål handler om det her med, at skatten skulle holdes i ro, og det skulle man så gøre med en skatteprocent.
Her har jeg lyst til at spørge: Hvem havde den største skatteprocent af de regeringer, der har siddet?
Det er måske på den måde, man vil argumentere for, at man holder skatten i ro.
Det sidste, jeg vil spørge om, er angående det her med, at man siger, at man har en underfinansiering.
Den skal jo hentes ind igen.
Det havde man også i 1993; der skulle pengene også hentes hjem igen, og det var i form af, at man havde lagt en grøn plan frem med forskellige punkter i, som var kendt af befolkningen.
Men vi husker alle sammen de annoncer, som kom fra statsministeren.
Vil statsministeren nu komme med nye annoncer, som skildrer, hvad det er for nogle afgifter, man indfører løbende for at få de 12 mia. kr. i kassen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-02-25:
Jeg kan bare sige, at det faktisk er en helt central bestræbelse fra vores side i det hele at tilrettelægge en klimakonference - inklusive transport - som er så lidt klimabelastende som muligt, og det vil sige, at der resterer så lille et udslip af drivhusgasser som overhovedet muligt.
Der er selvfølgelig en række praktiske ting, man må tage hensyn til, og økonomiske forhold, man må tage hensyn til, det må også jeg erkende.
Men vi lægger faktisk meget vægt på, at klimakonferencen også over for omverdenen kommer til at fremstå som en forbilledlig grøn konference, der er så lidt klimabelastende som overhovedet muligt.
Og der er alt inddraget, stort og småt, inklusive transport - både individuel og kollektiv transport.