runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Jeg tror, at ordføreren misforstår, hvad jeg siger.
Hvis vi starter med det første i forhold til grundloven, vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at der står, at folkekirken skal understøttes af staten, men der er jo ikke formuleret hvordan.
Som det også er fremgået, har den måde, man har understøttet kirken på, hvis vi ser tilbage fra dengang, grundloven blev skabt, til i dag,
jo haft meget, meget forskellig karakter.
Det har jo ikke altid være sådan, man finansierede præsternes lønninger
f.eks. Var det så grundlovsbrud, dengang man ikke gjorde det?
Nej, selvfølgelig var det ikke det.
Det er noget, vi beslutter i Folketinget – hvordan den understøttelse skal foregå.
Det er det første.
Til det andet i forhold til kirkeskatten vil jeg sige, at det, jeg henviser til, jo bare er, at der er tale om en skat.
Nu hørte jeg så, at Venstres ordfører var medlem af en forening, hvor der også var en procentvis opkrævning – så socialt har vi det ikke engang i Enhedslisten.
Jo, vi har også noget indkomstbestemt i vores kontingent, men det korte af det lange er, at det er meget usædvanligt, at man har et medlemskontingent, som ikke er bestemt af – hvad kan man sige – omkostningerne i foreningen, men udgør en procentvis andel af ens indkomst.
Bertel Haarder (V), 2016-05-20:
Hvis hr. Naser Khader tænker på den fradragsmulighed, som andre trossamfund har, så er den jo etableret selvstændigt i Skatteministeriet.
I det hele taget er der mange spørgsmål, som er så lette at besvare, når det gælder ændringer af folkekirken, fordi det ganske enkelt er Folketinget her, der bestemmer.
Og vi kan bestemme næsten hvad som helst.
Christian Langballe (DF), 2016-05-20:
Jeg vil simpelt hen anfægte, at det ikke skulle være i grundlovens ånd.
Det står i § 4.
Der står: »Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.«
Det er da grundloven.
Det er sat i en af de fineste paragraffer, nemlig 4.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Så vil jeg spørge om noget andet med hensyn til kirkeskatten.
Det er altså bare ikke sådan, det fungerer.
Den måde, det fungerer på, er, at der forhandles imellem provsti og kommune i forhold til, hvor høj kirkeskatten skal være.
Det vil sige, at der ikke bare er indsat en vækst i kirkeskatten.
Det passer simpelt hen ikke.
Det er der ikke.
Kirkeskatten vokser ikke bare sådan uden kontrol eller noget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Jeg har jo selv netop fået svar på et spørgsmål fra skatteministeren, som viser, at vi i hvert fald bruger 900 mio. kr., altså næsten 1 mia. kr., om året på skattefritagelse til trossamfund.
Der er en lang række forskellige skattefritagelser.
Og ja, det mener jeg som udgangspunkt, hvis der er tale om, at støtten til forkyndelsen skal afskaffes.
Det kunne man jo så gøre, samtidig med at man afskaffede den statslige støtte på et nogenlunde tilsvarende beløb til folkekirken.
Så det er helt parallelt.
Det handler simpelt hen om, at jeg ikke mener, at man som skatteborger, i øvrigt helt i grundlovens ånd, skal bidrage til at støtte en gudsdyrkelse, der ikke er ens egen – punktum.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Jeg er glad for, at der er det.
Jeg har et andet spørgsmål.
Jeg kan høre, at ordføreren er imod, at staten giver tilskud til forkyndelse.
Hvis man vil afskaffe støtte til forkyndelse til folkekirken, er man så tilhænger af, at man fjerner skattefritagelse for andre trossamfund, der er godkendt?
Skal det fjernes?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Om folkekirken har gjort noget godt?
Så absolut.
Det gør den hver eneste dag.
Jeg synes, der sker utrolig mange positive aktiviteter i folkekirken.
Jeg har selv mange meget nære venner, som er religiøse og kristne.
Det er såmænd slet ikke det.
Det er en principiel holdning.
Jeg mener det faktisk, når jeg siger, at jeg ønsker et sekulært samfund.
Jeg mener ikke, at det danske samfund er sekulært i principiel forstand.
Vi har taget vigtige skridt i retning af et sekulært samfund, men jeg mener ikke, at vi er i mål.
Jeg har enorm respekt for folkekirken og enorm respekt for mennesker, der er troende.
Jeg synes bare, det er rigtig vigtigt, at vi adskiller stat og kirke.
Jeg synes ikke, det hører hjemme i et moderne sekulært samfund, at det er sammenfiltret på den måde, det er i dag.
Naser Khader (KF), 2016-05-20:
Jeg er lidt nysgerrig.
Har folkekirken bidraget med noget positivt til Danmark, til den danske samfundsudvikling, til velfærdssamfundet?
Gør folkekirken noget godt?
Er alt skidt?
Carl Holst (V), 2016-05-20:
Det mener jeg ikke.
Jeg er medlem af en grundtvigiansk frimenighed, hvor medlemsskabsgebyret til fællesskabet opkræves på samme måde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-20:
Ja, det er jeg enig i at grundlovens § 4 kan legitimere, men grundlovens § 4 siger jo ikke, at det nødvendigvis skal ske på præcis den måde.
Den siger heller ikke, hvor stort et beløb folkekirken skal understøttes med.
Jeg tror ikke, at ordføreren er medlem af andre foreninger, hvor kontingentet er en andel af ordførerens løn eller indkomst.
Og det er jo det, der er særligt ved det her, og det er derfor, at jeg spørger mere principielt til, om man ikke også burde se på den del af det her ved en senere lejlighed.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-05-20:
Tak for det.
Lad mig starte med at beklage over for hr. Christian Juhl og samtidig skabe lidt spænding: Det var mig, der skulle have læst vores fælles forslag til vedtagelse op.
Det er menneskeligt at fejle – jeg var meget menneskelig, og det glemte jeg.
Det kommer om lidt, og det har hr. Carsten Bach lovet at tage sig af.
Så nu er der sådan lidt tilbageholdt åndedræt.
Jeg kan i øvrigt afvise, at der er blevet arbejdet med venstre hånd.
Og ud over at sige, at det er nedladende over for folk, der er venstrehåndede, kan jeg sige, at det faktisk nærmest er det modsatte, der gør sig gældende, for det er lavet med Venstres hånd!
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Jeg tror, hr. Henrik Brodersen godt kan huske, at vi havde en diskussion her i salen om børns forhold i Grønland, og jeg tror også godt, hr. Henrik Brodersen kan huske, hvad jeg sagde der.
Jeg sagde, at hvis jeg var grønlandsk politiker, ville jeg være meget ked af det og ville gøre alt, hvad jeg kunne, for at få rettet op på det.
Og jeg vil som dansk politiker også sige, at vi er nødt til at give grønlænderne nogle rigtig gode tilbud, sådan at der kan ryddes op i det.
Men det betyder ikke, at jeg er tilhænger af Dansk Folkepartis meget, meget specielle krav om at tage hele socialområdet tilbage og sende en taskforce til Grønland, og alt det, vi hørte den dag af ganske urealistiske ting.
Derfor siger jeg: Jo, vi har gode diskussioner, og det er fint, at der bliver rejst problemer, og dem skal vi tage stilling til, netop fordi vi har det historiske forhold til Grønland, som vi har – der skylder vi altså stadig væk noget efter min mening.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Jamen det kunne vi også godt være, hvis det så var den rigtige udlægning af den.
Når vi så sætter hælene i en gang imellem og siger, at det her ikke er den rigtige udvikling, og om man ikke godt vil tage vare på de der områder, så skal vi bare stå og høre på, hvor forfærdelige vi er.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Når vi nu har de her områder, der er taget hjem, kunne man så ikke have en forpligtelse til at føre nogle af dem ud i livet, eksempelvis uddannelse, de socialt udsatte osv. osv.?
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Altså, jeg opfatter det nu mest, som jeg rammer lidt af en øm tå hos Dansk Folkeparti, og det må I jo selv arbejde med.
Jeg har det sådan, at jeg ikke synes, vi har behandlet Grønland for pænt gennem historien.
Dansk Folkeparti er så ikke enig i, at der skal være en selvstyrelov, og det vil jeg gerne minde befolkningen om, for jeg møder mange, der siger: Selvfølgelig er Dansk Folkeparti da tilhængere af det.
Så siger jeg: Nej, det er de godt nok ikke – det hænger helt anderledes sammen.
Og undskyld mig, at jeg prøver at fremhæve Dansk Folkepartis politik.
Henrik Brodersen (DF), 2016-05-20:
Jeg hørte jo i ordførerens spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, at han igen talte om kolonitiden, ligesom han også gjorde nu.
Jeg vil meget gerne have mig frabedt, at vi hver eneste gang bliver dunket oven i hovedet med, at vi bare vil have det ligesom i gamle dage, hvor Danmark var koloniherre og det ene og det andet.
Når vi sætter spørgsmålstegn ved, om det styre, der eksempelvis er i Grønland, tager vare på de ting, som er helt elementære for, at samfundet kan eksistere, så synes jeg, det er pinligt, at man så bruger sin ordførertale på at pege på lige præcis det ene sted, hvor Danmark ikke leverer, nemlig med hensyn til søkort.
Altså, man har sejlet rundt deroppe i flere hundrede år, og der er opmålt omkring 1 pct. af hele det arktiske område, så lige præcis at pege på, om det bliver i 2016 eller 2017, man når målet, synes jeg er underligt, i særdeleshed, når vi bare sætter fokus på, at vi meget gerne vil have grønlænderne til at opfylde nogle af de helt elementære krav.
Der står ordføreren den ene gang efter den anden og bare siger: Det skal Grønland.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Jeg har ikke tænkt mig at bidrage med at indføre værnepligt på Færøerne og i Grønland – det overlader jeg trygt til dem.
Det er da heldigvis sådan, at man kan vælge fra, hvis man ikke ønsker at tage på de eventyr, som skiftende regeringer har vedtaget i det her Folketing.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jeg synes lige, det blev nævnt, at det skulle være ligeværdige partnere.
Det er jo ikke ligeværdigt, når de danske unge mænd skal ind og aftjene deres værnepligt, mens de grønlandske og færøske ikke skal.
Det er jo ikke ligeværdighed – er det det?
Det synes jeg hr. Christian Juhl skal forklare.
Altså, selvfølgelig er det ikke det.
Det er meget væsentligt, at man, hvis man vil ind i de diskussioner om kongerigets forsvar, også skal yde det, der skal til.
Det andet er altså at levn fra fortiden, og jeg konstaterer med begejstring, at der, netop som Christian Juhl siger, er mange færinger og grønlændere, der er aktive, men de melder sig altså frivilligt.
Så jeg går også ind for ligeværdighed på det område, og det håber jeg også at Christian Juhl gør.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Nej, det gør det ikke.
Det betyder bare, at jeg synes, at ligeværdige parter snakker med hinanden, før de tager vigtige beslutninger.
Ligeværdige parter sørger for at lytte til hinanden, i stedet for at de to af parterne hen over hovedet på den tredje siger: Så, nu går vi i krig.
Det er jo rent faktisk sådan, at der også er soldater med fra f.eks. Færøerne.
Om der skal være værnepligt, skal Færøerne og Grønland efter min mening fuldstændig selv finde ud af.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jeg vil dog lige tilføje til den her kolonidiskussion, at DIIS for 5-6 år siden fremkom med en redegørelse, der viste, at Danmark ikke på et eneste tidspunkt har haft økonomisk overskud eller udbytte i Grønland.
Det, der normalt kendetegner en kolonimagt, er, at man tager ud for at udnytte et område.
Lad det nu ligge.
Betyder det så, at Enhedslisten går ind for, at der indføres værnepligt i Grønland og på Færøerne?
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
For jeg mener, at den måde, vi har behandlet Grønland på tidligere, ligner den måde, Danmark har behandlet kolonier på.
Og vi har jo skandale efter skandale, som vi skylder Grønland netop at være med til at rette op på.
Jeg håber ikke, at det er gået hr. Rasmus Jarlov forbi, at der har været en tv-serie om forholdet til Grønland og Færøerne.
Der har været historier gennem tiden, og der er skrevet et utal af bøger om netop de forhold.
Det er ændret nu med selvstyreloven, sådan at der i vores grundlag er et ligeværdigt forhold.
Det er jeg fuldstændig enig i, men derfor behøver man jo ikke at lukke øjnene for fortiden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg undrer mig blot over hr. Christian Juhls nedladende omtale af Grønland som en koloni.
Anerkender hr. Christian Juhl ikke, at Grønland er en ligeværdig, selvstyrende del af kongeriget Danmark, og at det er et historisk fællesskab, vi har haft sammen siden 1380, og at det ikke er et spørgsmål om et koloniherreforhold mellem Danmark og Grønland?
Jeg synes, det er en ærgerlig måde at tale fællesskabet ned på.
Jeg ved egentlig ikke, hvad formålet er med at anvende sådan en sprogbrug, som leder tankerne hen på Caribien, slaveri og alle mulige historiske forhold, som ikke har nogen relevans i det forhold, vi har mellem Danmark og Grønland i dag.
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Jamen det beklager jeg, der har jeg misforstået hr. Martin Lidegaard.
Jeg troede, det var statspenge, vi talte om.
Men erhvervsinvesteringer er netop noget, jeg meget gerne ser, altså at man har erhvervsinvesteringer, men med en fælles garanti fra Danmark, Grønland og Færøerne, at man laver det som et fælles projekt og dermed efter min opfattelse har langt større muligheder for at tiltrække økonomiske investeringer fra udlandet, altså fra tredjeparter.
Det tror jeg virkelig på, og det er derfor, jeg i mit forslag til vedtagelse foreslår, at man nedsætter en kommission til at se på, hvordan man gør det.
Det ser jeg meget gerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Det, jeg taler om, er ikke, at den danske stat skal foretage store, massive investeringer.
Det, jeg taler om, er, at man kunne lave en konstruktion, som vi har kendt det på andre områder, hvor vi skyder et mindre beløb ind, der så kan bruges til at afdække risikoen for store private investeringer, som jo skal være kommercielle, og som skal kunne stå selv og forhåbentlig være til gavn for dem, der investerer, men også for det land, der investeres i.
Christian Juhl (EL), 2016-05-20:
Med hensyn til det forslag til vedtagelse vil jeg sige, at jeg netop med vilje har fremsat det her, fordi det på to bittesmå detailområder er ligesom det forslag til vedtagelse, der sandsynligvis vil blive læst op, sådan som jeg er blevet orienteret.
Der er bare to områder, hvor Venstre kunne have samlet sandsynligvis hele Folketinget, måske på nær Dansk Folkeparti, hvis de havde villet, og det har jeg gjort opmærksom på.
Og derfor har jeg lavet det her, så der er to valgmuligheder: Et, der kan samle hele Folketinget, og et, der kan samle dele af Folketinget.
Og det synes jeg bør være vores hensigt, altså at vi i hvert fald samler alle de nordatlantiske mandater bag sådan et forslag til vedtagelse som det her, og derfor har jeg lavet to bittesmå rettelser, som ikke burde være i strid med Venstres eller andres politik.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Altså, jeg mener oprigtigt, at vi egentlig skal gå til det her arbejde med glæde, fordi jeg synes, der ligger en spændende opgave for alle tre lande i at redefinere et tæt samarbejde.
Jeg er ikke bange for det, fordi der er nogle historiske bånd imellem os, som jo gør det naturligt, at vi arbejder sammen.
Så jeg tror faktisk, at vi alle sammen kun kan vinde på, at vi begynder at redefinere lidt, og ikke hele tiden bare bygger videre på gamle aftaler.
Magni Arge (T), 2016-05-20:
Jeg vil også takke ordføreren for en meget spændende og visionær tale.
Jeg synes, det er nye toner, at der er flere partier, der åbner for en diskussion, hvor vi ser på, hvad det er for en politisk virkelighed, vi befinder os i i 2016.
Måske skulle vi begynde at beskæftige os med, hvad det er for en politisk virkelighed, vi vil være en del af, f.eks. i 2030, i stedet for at vi vedholdende ligger i en skyttegravskrig, der handler om, hvad vi ikke må, og hvad vi ikke kan, fordi man har en grundlov, som blev vedtaget i 1953 osv., og som egentlig slet ikke står mål med den virkelighed, som vi er blevet en del af.
For vi kan jo se, at Danmark er blevet en del af et integreret EU-fællesskab, som er blevet en konkurrent i forhold til det såkaldte rigsfællesskab.
Det gør, at der er en stor afstand imellem os og vores interesser.
Så vi skal se på tingene på en helt ny og anderledes måde, end vi har gjort tidligere.
Jeg synes, det er glædeligt, at man kigger på det på den måde, som det her er blevet præsenteret på.
Tak for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Nu behøver man jo heller ikke erklære sig uenig, hvis man ikke er uenig.
Jamen »bare« invitere med til møder?
Undskyld, aktiv deltagelse i møder er jo en inddragelse i det udenrigspolitiske arbejde, så det er ikke »bare« at invitere med.
Det er da at inddrage i langt højere grad end det, vi desværre ser i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg tror, det er svært at erklære sig uenig i det, hr. Rasmus Nordqvist siger, nemlig at Danmark har indflydelse i Arktis på grund af Grønland, og at der ikke sker noget ved at invitere folk med til møder.
Men er det bare det, eller ligger der noget dybere i det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Nu er det ikke blot en hensigtserklæring.
Det er sådan set en aftale, vi har, om, at vi skal inddrage, når vi har et spørgsmål, der vedrører eksempelvis Arktis.
Så det er ikke bare en hensigtserklæring.
Der ligger en aftale om, at det er sådan, vi skal agere, og det synes jeg da regeringen bør tage alvorligt.
Inddragelse kan jo foregå på mange måder.
Det kan bl.a. foregå, ved at man inviterer folk med til møderne.
Det er sjældent svært at få lov til at have en ekstra stol med ved et møde.
Der er mange måder at inddrage på, og jeg synes bare, vi bliver nødt til at tage alvorligt, at den virkelighed, der er, når vi snakker arktisk politik, er, at den eneste grund til, at vi overhovedet spiller en rolle i det her spørgsmål, altså er Grønland.
Det er jo ikke på grund af Danmark.
Så inddragelsen skal da hele tiden udvikles, så vi tager udgangspunkt i den befolkning, der nu engang bor der, og deres interesser.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Rasmus Nordqvist, hvordan man konkret forestiller sig at inddrage Grønland og Færøerne i udenrigspolitikken.
Det er en meget fin hensigtserklæring, men hvordan forestiller man sig det sådan mere konkret?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Tak, også for den præcisering.
Det er meget vigtigt for mig at sige, at jeg ikke bare sagde en »ny virkelighed«, men en »ny politisk virkelighed«.
For det er det, som jeg mener vi er i gang med at skabe, og som specielt Færøerne og Grønland er ved at skabe med arbejdet om forfatningen.
Det er en ny politisk virkelighed, som jo netop får konsekvenser på en række af de samarbejdsområder, vi har i rigsfællesskabet.
Vi skal ikke halte efter, men tværtimod hele tiden gribe den samtid, vi er i.
Jeg synes, at man først og fremmest skal tage de aftaler alvorligt, som man har lavet, og som jo netop siger, at man skal inddrage.
At inddrage handler altså ikke om at komme bagefter og fortælle, hvad der er sket, det handler om at inddrage i processen, og det er selvfølgelig nogle aftaler, som regeringen bliver nødt til at tage meget mere alvorligt.
Så synes jeg, at man også fra den danske regerings side skal begynde at se lidt kritisk på, hvad det vil sige at være et rigsfællesskab i 2016, og når det kommer til udenrigspolitik, også hvordan det er, vi alle tre lande kan få noget ud af et samarbejde.
Jeg synes ikke, det er farligt at stille de her spørgsmål.
Jeg synes, det er helt naturligt, at vi tager op til overvejelse, hvordan vi kan nyfortolke, videreudvikle et tæt samarbejde.
Men der bliver nødt til at være en selvstændig stemme i så vigtige ting, og der skal den her involvering tages 100 pct. alvorligt, og i min optik skal vi helst tage skridtet videre.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
I henhold til Itilleqerklæringen har den danske regering specielt en forpligtelse til at medinddrage og involvere de grønlandske myndigheder, når emner som Arktis og Grønland bliver berørt i internationale sammenhænge.
Det er meget sjældent, at det er tilfældet, og meget ofte skaber det store frustrationer i Grønland ikke at være medinvolveret, når emner som Arktis bliver taget op på højt internationalt niveau.
Hvad vil Alternativet råde regeringen til at gøre for at rette op på det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-20:
Jeg synes, at med de udfordringer, vi står over for globalt, og specielt også når vi snakker om hele Arktisområdet og den store interesse, der er, er det altså vigtigt, at vi har et særligt fokus på, at det hele ikke bliver tænkt og kommunikeret her fra Danmark, men at vi siger: Hvem er det egentlig, der bor i Arktis?
Der tror jeg på, at et fokus på at skabe mere selvstændig udenrigspolitik fra de tre lande jo stadig væk kan foregå i et tæt samarbejde, hvis man ønsker det, men at det bliver mere selvstændigt, for det er altså et særligt fokus, som vi nogle gange glemmer her fra dansk side, hvor vi kan snakke om sikkerhed eller strategi, hvordan det er vigtigt, vi kan bevæge varer rundt.
Det er bare et andet fokus, der kan være fra Grønlands side, i forhold til at der altså er en befolkning, som bor på Arktis, og det er der, fokus bør være, også i det udenrigspolitiske, når det kommer til Arktisområdet.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Jeg vil gerne sige tusind tak for et rigtig godt ordførerindlæg.
Jeg kan se, at Alternativets ordfører har sat sig grundigt ind i tingene i Grønland og de udfordringer, der nu måtte være mellem Danmark og Grønland i nyere tid.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-20:
Jeg er rigtig glad for ordførerens fokus på, at Grønlands rolle og selvstyreaftalen på mange måder kan skabe lidt forvirring rundtomkring i verden, altså hvordan de to lande nu hører sammen.
Det synes jeg er et meget, meget vigtigt punkt at tage op.
Eftersom selvstyreaftalen blev vedtaget i 2009, har Grønlands rolle og beføjelse ændret sig i henhold til samarbejdet mellem Danmark og Grønland.
Det har i en tid, hvor Grønland opsøger udenlandske investorer til mineprojekt- og infrastrukturområdet, og hvor vi sætter særlig fokus på det og vil have internationalt samarbejde, på mange måder skabt lidt forvirring.
Hvordan er det nu egentlig, at den nye aftale ser ud, og hvad er det, vi kan i henhold til vores diplomatiske forpligtelser over for Danmark?
Mener ordføreren, at det vil være på sin plads, hvis de danske ambassader rundtomkring i verden også lagde særlig fokus på større informationsformidling om Grønlands nye rolle, efter at selvstyreloven er trådt i kraft?
Søren Espersen (DF), 2016-05-20:
Altså, det er udmærket, at der kommer investeringer til Grønland, også at man gør det i fællesskab.
Men vi vil ikke fra Dansk Folkepartis side være med til at indgå i den slags aftaler, uden at der også kommer noget ud af det økonomisk for Danmark.
Og det er selvstyreloven jo en hindring for.
Altså, man har i Grønland selv besluttet, at man vil have et fastfrosset bloktilskud, og at man skal have alle råstofindtægterne selv.
Det er udgangspunktet.
Hvis den situation skal ændres, skal vi ændre i selvstyreloven.
Så skal vi til at ændre på det økonomiske i selvstyreloven, sådan at det er noget, der kommer hele rigsfællesskabet til gode.
Det vil jeg gerne være med til.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-20:
Ordføreren berørte kort behovet for investeringer og muligheden for investeringsfond osv.
Det er jo sådan et spørgsmål, som vi kommer tilbage til igen og igen, nemlig om vi kunne være mere aktive eller offensive på det område, og der pågår en del aktiviteter rundtomkring i regi af Eksportrådet og vækstråd osv. Men kunne man forestille sig, at vi fra dansk side måske lidt mere offensivt tog initiativ til at spørge de andre dele af rigsfællesskabet, om vi skulle lave en fælles arktisk investeringsfond, hvor vi alle sammen bidrog, og hvor vi forsøgte at gå lidt foran med en lille portion offentlige penge for at kunne få mange private med, ligesom vi f.eks. kender det fra IFU-sammenhæng i forhold til klimainvesteringsfond eller andre eksempler?