runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2014-11-27:
Det har hele tiden været meningen, at staten ville udtræde af Aarhus Letbane I/S.
Det er, når letbanen er etableret og driften skal igangsættes.
Det var jo sådan i sin tid ved anlægslovens vedtagelse, at da kritiserede vi faktisk fra Enhedslistens side dette forhold, da lige nøjagtig Aarhus Letbane har ret specielle forhold, der faktisk gør det ønskværdigt, at staten forbliver i selskabet.
Det skyldes, at letbanen er forbundet med det, som nogle kalder de lange skinner, det statslige skinnenet til Odder og Grenaa, hvor DSB jo i dag kører, og hvor der forhåbentlig – jeg tænker selvfølgelig på Grenaabanen – kommer til at køre rigtig mange godstog til Grenaa Havn i fremtiden.
Det handler også om en større ombygning af Aarhus Hovedbanegård – lad os kalde den det – som berører regional- og fjerntrafikken.
Og det handler sådan set også om den kommende udbygning med nye linjer, som også i en eller anden udstrækning berører anden skinnebåren trafik.
Og så er Aarhus Letbane jo altså den første letbane, og det kunne være meget smart, om også staten var inde over og var med til at opsamle de erfaringer om planlægning, drift og anlæg, som jo nødvendigvis må komme, og som jo også allerede er kommet.
Ikke desto mindre har vi jo i »Bedre og billigere kollektiv trafik« -forligskredsen lavet en aftale, hvor vi accepterer, at staten trækker sig fra Aarhus Letbane, mod at vi så, i hvert fald for Enhedslistens vedkommende, sparer forligskredsen for godt 100 mio. kr. til dækning af det underskud, der jo allerede tidligt i forløbet var opstået.
Det var bestemt ikke kønt, og det har andre ordførere været inde på.
Driften af letbanen skal som vanligt sendes i udbud, og også det synes vi er en dårlig idé, ikke mindst fordi det jo vil medføre, formentlig da, endnu en operatør på den kollektive trafiks område – medmindre Aarhus Sporveje kunne få lyst til at byde.
Men vi synes, det ville være bedst, hvis Midttrafik faktisk stod for driften.
Det er jo et trafikselskab, der kender sit område, og som kan koordinere letbaner med tog og busser i Aarhusområdet og på Djursland.
Vi stemmer naturligvis for lovforslaget på trods af vores kritiske bemærkninger, da vi jo altså som nævnt i »Bedre og billigere kollektiv trafik«-forligskredsen har indgået et kompromis om det.
Godt synes vi ikke det er, men vi glæder os selvfølgelig over, at man inden længe kommer til at se det første letbaneanlæg blive rullet ud i Aarhus.
Det er der grund til at glæde sig over, når man nu er så varme tilhængere af kollektiv trafik, som vi er i Enhedslisten.
Villum Christensen (LA), 2014-11-27:
Tak for det.
Liberal Alliance har stemt for etableringen af Aarhus Letbane I/S og indgår delvis i de forlig, som udgør det økonomiske grundlag for banen.
Vi er som udgangspunkt for letbaner, men bestemt ikke for den proces, som er gået forud for vedtagelsen, og det er der, som vi hører det, heller ikke ret mange andre partier herinde der er.
Derimod er de selvfølgelig dybt kritiske.
Det er jo også en gåde, at man kan operere med overskridelser i en størrelsesorden på 700 mio. kr. i forhold til 1,178 mia. kr. – man tør næsten ikke regne ud, hvad det er i procenter – og det endda i et marked, hvor alle andre større infrastrukturprojekter udmærker sig ved at blive billigere end forventet.
Og det er jo det, der er det helt usædvanlige her.
Vi har inden for de sidste 3-4 år haft rigtig mange store projekter, som stort set alle sammen er blevet billigere, men det her sprænger altså alle rammer i den modsatte retning.
Det er så stor en overskridelse, at de fleste ville sige, at de da må have raflet om prisen, da de lagde budget for det her.
Har der overhovedet været rådgivere inde over?
De plejer jo at være godt betalte.
Og hvad har de af forklaringer på det her?
Skal de have lov at slippe?
Det er sådan nogle spørgsmål, som man kunne stille sig. Der kan gisnes meget om de bevæggrunde, man kan have for at lægge det første projekt op, som man har.
Skal vi overhovedet have den meget nødvendige letbane, ja, så må vi jo finde en løsning, og det er hermed gjort, ved at vi har kigget ned i forskellige kasser.
Det eneste positive set fra statens side er vel den selskabsændring, som det her lovforslag handler om, nemlig at staten nu kan trække sig ud uden at have risiko for endnu en kæmperegning.
Vi håber, at resultatet bliver godt for borgerne i Aarhus og omegn, selv om det, hvad angår det kunstneriske indtryk, er mere end dumpet.
Mike Legarth (KF), 2014-11-27:
Tak for det, hr. formand.
Der er ikke nogen tvivl om, at Aarhus Letbane bliver en fordel for Aarhus by; det bliver en fordel for borgerne, for turisterne, for erhvervslivet; det er samlet set rigtig godt, at man nu får lettet trafikintensiteten i byen med mere fremkommelighed og mindre trængsel osv.
Så samlet set er det her jo en rigtig, rigtig god løsning, og vi bakker fuldstændig op om det.
Pengene er fundet, men det er selvfølgelig helt nødvendigt, at vi, når vi iværksætter og budgetterer med infrastrukturprojekter, så holder det inden for rammerne, sådan at vi ikke efterfølgende skal ud i så store ekstrabevillinger.
Det er også godt, at ministeren, ministeriet, nu træder ud, og at det så nu bliver Aarhus Kommune og regionen, der overtager ansvaret for resten af tingenes udførelse.
Det ser vi frem til kommer til at virke hurtigst muligt.
Så Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-27:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren ville redegøre lidt for den proces, der jo kørte af skinnerne, af sporet, om jeg så må sige, i Aarhus.
Det er jo ret vigtigt, som jeg også var inde på i mit ordførerindlæg, at man faktisk opsamler de erfaringer, også de negative erfaringer, man får med den slags projekter, så også andre letbaneprojekter, der ruller ud over landet i øjeblikket, kan få gavn af det.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-27:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo ikke mindst takket være Enhedslistens bidrag til den politik, der føres i Danmark, at det er lykkedes for os at få letbaner i vores store byer.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Det er virkelig godt, og vi får helt fysisk virkelig lagt nogle spor ud, som vil være rigtig gode for vores store byer, som får letbaner.
Konkret skete der simpelt det, at buddene på at anlægge letbanen viste sig at være langt, langt dyrere end forventet, og det var det helt primære.
Man kan også sige det på en anden måde: Projektet var fra starten underfinansieret.
Det er jo helt afgørende, at vi sikrer, at den underfinansiering ikke bare fortsætter, når vi skal tale om letbane i Odense, letbane i Aalborg og den letbane, der også er ved at blive bygget i Københavnsområdet.
En af grundene er så også, at vores statslige principper for anlægsbudgettering ikke var til stede i Aarhus. Det kommer de til at være nu, både i Odense og andre steder.
Rasmus Prehn (S), 2014-11-27:
Man fristes helt til at sige, at det kører på skinner for Folketinget i dag med de forskellige letbaneprojekter, vi har gang i.
Man bliver nemlig, som Venstres Lars Christian Lilleholt også var inde på, utrolig begejstret og glad over, at der er så meget gang i styrkelsen af den kollektive trafik.
Det er simpelt hen vejen frem.
Det er den måde, hvorpå vi sikrer, at der bliver mindre forurening, færre klimaudfordringer og mindre trængsel i byerne.
Derfor er det glædeligt, at vi også med det her forslag sætter gang i et projekt, denne gang i Odense.
Det er et projekt, som også Venstres ordfører var inde på kommer til at binde byen meget bedre sammen.
Man kan stå af på banegårdscenteret, man kan køre til universitetet, det nye universitetshospital, man kan køre rundt til Rosengårdcentret, der er også kobling i forbindelse med Svendborgbanen, så hvis man kommer sydfra, kan man også stige af og køre rundt i Odense.
Det er på alle mulige måder et skridt i den rigtige retning for at styrke den kollektive trafik.
Vi har set i udlandet, hvordan letbaner kan være med til at løfte og udvikle byer.
Tager man til italienske Firenze eller franske Lyon, kan man se, hvordan letbaner er med til ikke bare at sikre bedre muligheder for passagererne, men jo også at skabe arbejdspladser, skabe investeringer og skabe innovation.
Det med arbejdspladserne er jo ikke bare i anlægsfasen, hvor jeg er rigtig glad for, at Odense Kommune også har meldt ud, at man selvfølgelig vil sikre, at det sker på ordentlige vilkår.
Det er danske løn- og arbejdsvilkår, der gør sig gældende.
Så er der nogle, der siger, om det ikke bare er arbejdspladser til nogle flere fra Østeuropa.
Svaret er, at det godt kan være, men det er i hvert fald på danske løn- og arbejdsvilkår, og man sikrer sig også, at der skal være lærepladser og praktikpladser, i forbindelse med at man laver de her ting.
Så det skaber arbejdspladser i anlægsfasen, men det skaber også arbejdspladser, når byen kommer til at vokse i det hele taget.
Odense Kommune med borgmester Anker Boye i spidsen fortjener ros og anerkendelse for den byplanmæssige indsats, de har foretaget.
Det, at man får omlagt den vej og får letbane i stedet for, er med til at samle byen og giver et byplanmæssigt løft. Jeg vil også rose Odense Kommune for den måde, man har valgt at inddrage borgerne med infobutik og andet.
Det er en anbefaling værd.
Er man i Odense, så kig ind forbi den her infobutik, hvor der er spændende kortmateriale, infoskærme, man kan se luftfotos, fra før Thomas B. Thriges Gade blev anlagt, efter og nu også af, hvordan byen kommer til at se sundere, mere miljørigtig og mere sammenhængende ud.
Så med det her forslag sætter vi gang i en positiv udvikling.
Vi får sikret anlægslov og selskabslovgivning, så det er på plads, og det er på alle mulige måder en god dag for Odense, for hele Fyn og for Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2014-11-27:
Det må være nemt at være transportminister i dag, det er ren medvind.
Altså, jeg kørte med metroen her forleden dag helt ud til Kastrup.
Det er en stor oplevelse, det går lynende hurtigt, og det på trods af at man skulle stå af i Ørestad for så at hoppe på igen.
Så det er faktisk en rigtig, rigtig god ordning med en metro.
Det sagde jeg, første gang jeg blev transportordfører for 3-4 år siden, og der var der mange, der forsigtigt rettede henvendelse til mig efterfølgende og spurgte, om jeg var helt sikker på, hvad det var, jeg havde sagt.
Men det var jeg, og det vil jeg holde fast i.
Jeg synes, metroen er et kæmpe løft for det københavnske samfund og et kæmpe løft for de mennesker, der bor uden om, og som hurtigt kan komme ind i byen.
Derfor synes jeg, vi skal være stolte af, at vi nu fandt nogle penge.
Jeg ved ikke, om det er matadorpenge, eller hvad det er, men jeg har selv stor tillid til, at når regeringen kommer med et bud på, hvordan det bliver finansieret, så holder det vand.
Jeg synes, vi har oplevet flere gange, at det rent faktisk godt kan lade sig gøre at sælge nogle grunde og bygge og så tjene penge på det.
Så jeg satser på, at finansieringen er hundrede procent vandtæt, og at vi om 5, 6, 7 år kan tage toget til Nordhavn.
Så opbakning fra SF.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-27:
Det kan vi jo se på alle de lokale ordførere, som får lyst til at gå på talerstolen i dag under behandlingen af det her forslag.
Jeg synes, at Odense Letbane, som hr. Rasmus Prehn var inde på, jo er et godt og gennemtænkt projekt, fordi det er tænkt ind i hele byplanlægningen.
Man har tænkt på at køre ud og samle nogle mennesker op ude ved motorvejen, man har indtænkt alle de store ting som det nye supersygehus osv. osv.
Man har også indtænkt Svendborgbanen, som andre også har været inde på, så det er et godt og sammenhængende projekt.
Det er sjældent, jeg roser en socialdemokrat, men jeg vil også godt benytte lejligheden til at rose Odenses borgmester, Anker Boye, for det her projekt og ikke mindst for, at han har formået at få regeringen til at sætte det på finansloven, så vi ikke skulle bruge andre trafikmidler til det.
Det frigør trods alt nogle penge til andre gode projekter, så det vil jeg da også godt rose for.
Men ellers vil jeg bare ønske Odense tillykke med det her projekt og håber, at man i hvert fald i Odense kan udnytte erfaringer fra andre lignende projekter, som vi har drøftet tidligere i dag, så det her kommer til at køre efter den skitserede plan og inden for den skitserede økonomi.
Villum Christensen (LA), 2014-11-27:
Det er så det tredje lovforslag om større infrastrukturprojekter i vores hovedbyer, som bliver behandlet her i Folketinget i dag.
Vi tror grundlæggende på, at det er en stor fordel for væksten i større bysamfund, at man som her kan få myndighederne til at spille sammen og finde en rollefordeling, som også kan drive processen for sådanne projekter frem.
For os er der ingen tvivl om, at den planlagte byudvikling og havneaktiviteterne i Nordhavnen vil blive styrket gevaldigt ved det foreslåede tunnelbyggeri.
Især tilgængeligheden for den tunge trafik til containerhavnen og krydstogtsterminalen må forventes at blive stærkt forbedret.
Vi har i den forbindelse noteret os, at Københavns Kommune faktisk forventer at skabe en byudvikling på ikke mindre end 2 millioner etagemeter.
Et er selvfølgelig planer, noget andet er realiseringen på et konjunkturbestemt område, men som sagt tror vi meget på, at forbedret mobilitet og tilgængelighed i sig selv kan være med til at fremme væksten i en bydel.
Jeg skal ikke gentage meget af det, der allerede er sagt, men blot meddele, at vi som udgangspunkt enige i det her forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Det kan godt være, at hr. Dennis Flydtkjærs hukommelse er dårligere end min, men jeg mindes da, at vi havde lidt debat om den sag på det tidspunkt.
Og mens SF sad i regering og vi havde den her diskussion, diskuterede vi også de skattelykonstruktioner, der lå bag det omtalte salg, bredt i Folketinget.
Senest i dag ser vi jo i Politiken, at danske pensionsselskaber også, faktisk for at kunne investere, bliver nødt til at gå via et skattely.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Jo, men man kan jo godt gøre begge dele.
En ting er, at man siger, at man gerne vil gøre alt, hvad man kan, for at undgå, at vi har de her selskaber, men så kunne man jo selv starte med at lade være med som regering at sælge selskaber til bl.a. Goldman Sachs, som man ved åbenlyst benytter sig af det her.
Man kunne jo have valgt en anden køber.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke helt hænger sammen; der er jo ikke rigtig nogen rød tråd i den argumentation, man fremfører, når man siger, at man vil gøre alt, hvad man kan, for at undgå de her selskaber, der fungerer i skattely, men at man så samtidig vælger at sidde i en regering, der sælger til et selskab, der fungerer i et skattely.
Kan ordføreren ikke godt selv se, at der er et eller andet, der ikke hænger sammen i den argumentation?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Det var jo netop også derfor, vi havde den meget store debat, som jeg tror de fleste herinde godt kan huske – så er det heller ikke længere tid siden – om den problematik, at ikke kun Goldman Sachs, men de fleste multinationale virksomheder og også danske pensionskasser enten meget aktivt, eller fordi det nærmest ikke kan lade sig gøre på anden måde, bruger skattelylande.
Derfor havde vi den diskussion for 11 måneder siden, og vi har også haft den for 1, 2 og 3 år siden, fordi de her eksempler bliver ved med at dukke op.
Nu er det blevet genaktualiseret, fordi vi har opdaget, at regeringen i Luxembourg højst sandsynligt har bidraget aktivt til det her.
Så det er ikke mere mærkeligt, end at vi gerne vil have lukket de huller, der gør, at det faktisk ikke er ulovligt, eller at man ikke med loven i hånd kan undgå at handle med virksomheder, der opererer fra skattely.
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Mandag aften vedtog 40 ud af 41 medlemmer af regionsrådet i Region Syddanmark, at de ville forhindre, at der blev handlet med selskaber, der er placeret i skattely.
Vil Venstre være med til, at vi indfører en regel her i Danmark, således at regioner og kommuner kan vedtage, at der ikke handles med selskaber, der har base i skattely?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-27:
Den konkrete sag, som hr. Frank Aaen omtaler, er jeg ikke bekendt med.
Og jeg vil være ked af at skulle komme med en melding om noget, som jeg ikke har kendskab til, så der må jeg blive hr. Frank Aaen svar skyldig.
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Nu har det godt nok været omtalt i alle landets aviser, men det er helt i orden – man kan ikke læse det hele.
Men så har jeg bare det helt enkle spørgsmål, og det er i virkeligheden det, der er kernen i det, jeg spurgte til før: Vil Venstre være med til at sige, at kommuner og regioner gerne må vedtage, at når de sender ting i udbud, kan selskaber placeret i skattely ikke deltage i buddene?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-27:
Jamen jeg er generelt tilhænger af, at kommuner og regioner skal have friest mulige rammer, i forhold til hvilke betingelser de stiller i et udbud.
Og jeg er ikke ekspert nok i udbudsreglerne til at kunne sige, om det er lovligt i dag, eller om det ikke er lovligt.
Jeg ved ikke, om det er det, der har været meldingen i forhold til den afgørelse, der så er truffet i Region Syddanmark.
Den kender jeg desværre ikke til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Tak for det.
Ordføreren startede med at sige, at det at benytte sig af skattely var som at stjæle, underforstået at de her store selskaber, som benytter sig af skattely, stjæler fra fællesskabet, og ordføreren var sådan meget forarget over det.
Så undrer det mig jo, at SF, da man selv sad i regering, valgte at sælge danske selskaber til de her konstruktioner, som netop benytter sig af skattely.
Jeg synes, det virker lidt dobbeltmoralsk, at man indkalder til en god debat i dag for at få fokus på det her, mens man, da man selv sad i regering, solgte DONG til Goldman Sachs.
Det virker lidt dobbeltmoralsk.
Mike Legarth (KF), 2014-11-27:
Tak, hr. formand.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er fremragende, at vi har en metro i København, på samme måde som man har i stort set alle andre storbyer.
Så jo mere velfungerende kollektiv trafik vi har, jo mere plads bliver der på vejene til dem, der har brug for og er afhængige af at kunne færdes på vejnettet.
Så det bakker vi fuldstændig op om.
Vi bakker også op om projekteringen af Nordhavnstunnellen, og vi bakker naturligvis også op om reduktionen af statens ejerandel i Udviklingsselskabet By & Havn I/S.
Så samlet set er det her en rigtig god dag for København og sådan set også for alle andre, fordi mange kommer hertil.
Mads Rørvig (V), 2014-11-27:
Tak, og tillykke.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er fremsat med det formål at indhente Folketingets samtykke til, at regeringen kan tiltræde en aftale om en ændring af den dansk-færøske protokol om dobbeltbeskatningsoverenskomst fra 1996 omhandlende pensioner.
Aftalen er undertegnet pr. 23. oktober i år og gør det muligt at beskatte pensioner i den del af riget, hvorfra de udbetales, hvis der er givet fradrag ved indbetalingerne, eller hvis arbejdsgivers bidrag ikke er blevet beskattet på indbetalingstidspunktet.
Det skal dog nævnes, at lovforslaget ikke omfatter sociale pensioner og andre former for sociale sikkerhedsydelser så som folkepension m.v.
Efter en ændring i den færøske skattelovgivning er det nu således, at der ikke længere gives fradrag for pensionsydelser, og samtidig er skat på udbetalingerne afskaffet.
Derfor er det på nuværende tidspunkt således, at en dansk pension udbetalt på Færøerne hverken bliver beskattet i Danmark eller på Færøerne.
Således genskabes en balance i udbetalingssystemet for pensioner, således at der sikres symmetri, så hvis man har opnået et fradrag, medfører det også beskatning.
Astrid Krag (S), 2014-11-27:
Tak for det.
Venstres ordfører sagde det jo egentlig meget tydeligt: Formålet med lovforslaget her er at indgå en aftale mellem Danmark og Færøerne om at ændre den dansk-færøske protokol til den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst af 23. september 1996 om beskatning af pensioner.
Det betyder helt konkret, at pensioner efter aftale kun vil blive beskattet der, hvor pensionen udbetales, hvis den, som modtager pension, har haft fradrag for indbetalinger i denne del af riget, eller hvis bidrag indbetalt af en arbejdsgiver ikke er blevet beskattet i denne del af riget.
Sociale pensioner og andre sociale sikringsydelser er ikke omfattet af forslaget her.
Aftalen ligger jo helt i fint tråd med den mangeårige danske praksis med såkaldt kildestatsbeskatning af pensioner i forbindelse med dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Og som Venstres ordfører også var inde på, er den er fremsat i helt naturlig forlængelse af ændret lovgivning på Færøerne.
Socialdemokraterne kan derfor støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Formålet med lovforslaget er at ændre den dansk-færøske protokol om beskatning af pensioner til den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst fra 1996.
Der er enighed mellem Danmark og Færøerne om at løse dette problem.
Derfor hilser vi lovforslaget velkommen for netop at undgå, at der er dobbeltbeskatning eller dobbeltikkebeskatning af udbetaling af pensioner.
SF kan derfor støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-27:
Jeg kan på Liberal Alliances vegne tilslutte mig de ord, der allerede er blevet sagt her fra talerstolen, og sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Det her er en ændring af den dansk-færøske protokol til den nordiske dobbeltbeskatningsoverenskomst – en ændring, som jeg synes er ganske positiv, så derfor kan vi naturligvis støtte den i Dansk Folkeparti.
Det er jo så sådan en situation, man kalder en dobbeltikkebeskatningssituation, og det er jo ikke særlig hensigtsmæssigt.
Det får man så ændret med den her nye aftale, og det synes vi da er ganske fornuftigt, så derfor kan vi støtte det her lovforslag.