runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2010-05-05:
Det bliver jo lidt mere speget, for statsministeren må da kunne bekræfte, om det er et papir fra Statsministeriet, eller om det bare er noget, som nogen har tryllet ud af den blå luft.
Statsministeren siger så, at der ikke er lavet en samlet skriftlig evaluering, men man kan vel godt læse det her papir som i hvert fald en delevaluering af opspillet og af den første del, hvor statsministeren er præsident for COP'en.
Der vil jeg altså igen spørge statsministeren, om det ikke er korrekt, at det så fremgår af den delevaluering fra det der hemmelige klimanotat, at man for det første har skiftet strategi undervejs; for det andet, at Danmarks troværdighed i den her klimasammenhæng er noget slidt – det er Statsministeriets eget sprogbrug – og for det tredje, og det er også Statsministeriets eget sprogbrug i det her notat, at der ikke er opbygget det nødvendige tillidsforhold mellem FN's klimasekretariat og den danske COP-delegation.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
I forhold til det, der er spurgt om, som handler om, hvorvidt jeg har udtalt mig i overensstemmelse med sandheden på et samråd den 23. februar, har jeg svaret fuldstændig udtømmende på spørgsmålet.
Regeringen har ikke lavet nogen samlet skriftlig evaluering, og det har jeg forklaret ad flere omgange.
Jeg har også ad flere omgange sagt både her og ved tidligere lejligheder, at der naturligvis arbejdes løbende med vurderinger og strategier, der danner grundlag for politisk stillingtagen, som regeringen fremlægger i Folketinget eller på anden vis.
Sådanne papirer er jo pr. definition ikke beregnet til offentliggørelse, og jeg agter ikke at forholde mig til – og kan ikke forholde mig til – om den tekst, der er gengivet på Politikens hjemmeside, og som danner grundlag for spørgsmålet her i dag, stammer fra et papir, der indgår i dette løbende arbejde.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Spørgsmålet lyder: Fortryder statsministeren sin udtalelse på samrådet den 23. februar 2010 om klimatopmødet: »Nej, der er ikke lavet en skriftlig evaluering.
Vi påtænker heller ikke at lave en samlet skriftlig evaluering«?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-05:
Det har jeg forstået, men jeg synes sandelig ikke, at det er et værdigt svar.
Jeg vil da have meget stor bekymring, hvis det var sådan, at nogle af mine medarbejdere undergravede mig ved at fremstille et notat, der faktisk illustrerer, at jeg har sagt en usandhed.
Derfor var det, at jeg stillede spørgsmålet: Er det her papir fremstillet i Statsministeriet eller ej?
Julie Rademacher (S), 2010-05-05:
Jeg er meget enig med ligestillingsministeren i, at har man en drøm, er det fint, har man en anden drøm, er det også fint.
Det, jeg meget gerne vil, er, at vi får det balanceret, så man kan tilvælge karrieren, iværksætteriet og drømmen om en virksomhed, samtidig med at man kan tilvælge familie og hele den pakke.
Så jeg vil høre ministeren, om ministeren ikke vil være med til at tage initiativ til, at vi får sikret hele pakken og altså ikke kun i forhold til uddannelse og arbejdsmarked, men også i familielivet.
Der kunne måske tages initiativ til at indføre barselorlov for iværksættere eller lignende initiativer, som netop vil gavne balancen og dermed også inden for ligestillingsområdet forbedre repræsentationen af kvinder i iværksætteri.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Vil ministeren følge Klimakommissionens anbefalinger om, hvornår Danmark skal være uafhængigt af fossile brændstoffer?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jamen jeg vil da gerne medgive, at vi også skal være hurtige fremover,
og det hænger igen sammen med vores overordnede vision om at blive uafhængige af fossile brændsler.
Der synes jeg også, det er vigtigt, at vi siger, at det her jo ikke kun skal foregå i Danmark, det skal i høj grad også foregå på europæisk plan, som hr. Per Clausen også var lidt inde på.
Og derfor ligger det jo også i den danske politik, at det gælder om at få skabt de rammevilkår på europæisk plan og om at blive enige om, at den langsigtede vision skal være, at man skal blive uafhængig af fossile brændsler.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Men alligevel er der jo noget, der tyder på, at vi faktisk godt kan få en lille smule travlt.
Man kunne godt på ministeren få det indtryk, at vi har været rigtig godt i gang – særlig tilbage i sidste halvdel af 1990'erne – med at tage nogle initiativer, som har givet resultater i den første del af den nuværende regerings tid, og at det går rigtig godt.
Så sandheden er, at vi sådan set ikke har været så hurtige og så effektive endnu, vi skal være endnu hurtigere endnu mere effektive i fremtiden.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Men det skal ikke tolkes på den måde, at det så er den eneste årsag til, at vi så rent faktisk ligger pænt til, når vi ser på vores overordnede politik.
Der kan jeg referere til – ja, selvfølgelig den overordnede energipolitiske aftale – men jo så også til »Grøn Vækst«-aftalen fra i fjor.
Og igen: Der er ikke tale om nogen sovepude.
Der skal handles, og det vil regeringen i høj grad også gøre, når Klimakommissionens rapport så foreligger.
Der må man altså bare konstatere at Danmark sådan set er i den heldige situation, at netop fordi vi har gennemført initiativer, behøver vi ikke at gennemføre initiativer hu hej, vilde dyr.
Vi kan sådan set godt forbeholde os retten til at blive klogere og også at se på, hvad man gør i andre lande, og så selvfølgelig afvente Klimakommissionens rapport.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Men er den eneste forklaring på, at vi klarer os rigtig godt med CO2-reduktion frem til 2015, ikke, at der er kommet en økonomisk krise?
Er realiteten ikke, at hvis der ikke var kommet en økonomisk krise, ville vi allerede på det tidspunkt have problemer, og at vi jo baserer vores fremtidsudsigter på den optimistiske antagelse, at den økonomiske krise erstattes af økonomisk vækst?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke er enig med mig i, at vi jo her har et område, hvor krisen er kommet som en fantastisk undskyldning for regeringen.
Det, der er det store problem, er, hvis det også kommer til at fungere som en fantastisk sovepude, for ministeren ved jo allerede nu, at der er brug for en ekstra indsats.
Så hvad er forklaringen på, at den indsats ikke sættes i værk?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jamen jeg er enig i, at der skal ske mere, og det hænger selvfølgelig også sammen med, at vi har sat os det mål, at Danmark skal være uafhængigt af fossile brændsler.
Men jeg er altså ikke enig i, at det så ser skidt ud, for nu at sige det meget direkte, og der kan man jo bare se på vores mål vedrørende vedvarende energi, hvor vi jo altså så i henhold til fremskrivningen er tæt på at indfri det – selvfølgelig skal der også ske noget mere dér.
Når vi ser på området uden for det kvotebelagte område, som vi jo bl.a. også diskuterede i sidste uge, ser vi, at Danmark jo ligger sådan, at vi overopfylder indtil 2015; men derefter skal der naturligvis gennemføres flere initiativer, og det er igen under overskriften: Danmark skal være uafhængigt af fossile brændsler.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Jeg er jo enig med ministeren i, at det kan være vanskeligt at sige noget med sikkerhed om, hvad der sker i 2170 og i de år, der går frem til det.
Hvis man går længere frem i tiden, kan man jo også se, at man i forhold til udviklingen frem til 2050, hvor regeringen i EU jo har været med til at beslutte, at vi i EU-landene skal reducere vores CO2-udslip med mellem 80 og 95 pct., jo slet ikke er i nærheden af at have en plan, der kan sikre, at det sker.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at Danmark nok kommer til at ligge et stykke over de 80 pct.
Det er ministeren vel enig med mig i, altså at uanset hvad der måtte ske i 2170, er det afgørende problem, at både i 2020-målsætningen og i 2050-målsætningen er de nuværende tal fra Klimaministeriets egne beregninger sådan, at vi ikke når det.
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Regeringens mål er jo, at Danmark skal være uafhængigt af fossile brændsler på lang sigt.
Regeringen vil derfor i indeværende valgperiode fremlægge mål for, hvornår Danmark skal være uafhængigt, og en strategi for, hvordan vi kan realisere målet.
Mål og strategi skal baseres på et grundigt analysearbejde.
Klimakommissionen vil så offentliggøre sin rapport i september 2010, og når vi har den rapport, har vi så også mulighed for at komme mere konkret ned i substansen.
Jeg forstår, at hr. Per Clausen mener at kunne konstatere, at vi først bliver uafhængige af fossile brændstoffer i 2175 baseret på det nuværende tempo i omstillingen til vedvarende energi.
Hvor det tal så kommer fra ved jeg ikke lige helt, men det kan være, det kommer fra Information den 29. april.
Der har Information jo gjort det, at de har trukket en meget lang streg, og på den baggrund så konstaterer, at Danmark først bliver fri for CO2 i 2175.
Men den holder altså ikke.
Det er usagligt at lave en fremskrivning på 165 år, og rent bortset fra det er fossil uafhængighed og drivhusgasreduktioner overlappende, men ikke identiske mål.
Per Clausen (EL), 2010-05-05:
Mener ministeren, at det er udtryk for en ambitiøs klima- og energipolitik, at det nuværende tempo i omstillingen til vedvarende energi vil føre til, at Danmark bliver uafhængigt af fossile brændstoffer i 2175?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-05:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at Forbrugerrådet i en europæisk undersøgelse om detailkæders politikker for arbejdsforhold og handelsrelationer i udviklingslandenes leverandørkæder kan konstatere, at der generelt mangler politikker og adfærdskodeksforanstaltninger i supermarkederne, der kan sikre, at handelsrelationerne til leverandørerne af etisk mærkede produkter er fair?
Torben Hansen (S), 2010-05-05:
Man må vælge at fortolke statsministerens svar således, at statsministeren erkender, at det her papir så er en evaluering eller en delevaluering af, hvad der er foregået under den første del af præsidentskabet i COP'en.
Hvad agter statsministeren at gøre ved det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg kan oplyse, at i takt med at regeringen har truffet strategiske beslutninger i varetagelsen af vores COP-formandskab, er det jo sket i regeringens klimakonferenceudvalg, og så er de beslutninger jo også blevet kommunikeret i overensstemmelse med strategien.
Det strategiskifte, der sigtes til, blev kommunikeret af alle steder lige præcis i det danske parlament ved en international parlamentarikerkonference.
Jeg erindrer mig ikke, om spørgeren deltog, men der var jo i hvert fald repræsentanter også fra spørgerens parti, der deltog.
Torben Hansen (S), 2010-05-05:
Tak, hr. formand.
I en eller anden grad begynder det jo at blive en eller anden form for absurd teater.
Der ligger et stykke papir, som er offentligt tilgængeligt, hvor der står, at det er skrevet i Statsministeriet, men man kan ikke få et reelt svar på, om det er produceret i Statsministeriet eller ej, og statsministeren agter ikke at kommentere på det.
Den danske offentlighed må da have en stor interesse i, om det er noget, der er et falsum, eller det er noget, der er lavet i Statsministeriet.
Vi må tage som udgangspunkt, at det er lavet i Statsministeriet.
Det tror jeg også statsministeren udmærket godt ved det er.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Der fremstilles masser af materiale i Statsministeriet, og det kan være papirer, der har forskellig status.
Det er der ikke.
Jeg har klart hele vejen igennem forløbet sagt, at der naturligvis produceres materiale, der understøtter politiske beslutninger i en regering.
Anderledes kan det ikke være.
Hvad status det her konkrete papir har i så henseende, kan jeg ikke kommentere nærmere på.
Det er sådan set, hvad jeg kan oplyse om den her sag.
Torben Hansen (S), 2010-05-05:
Tak, hr. formand.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Der er jo rimeligvis masser af papirer.
Det ville da overraske mig, hvis ikke der er produceret masser af papirer undervejs i forbindelse med varetagelsen af det danske formandskab, ligesom jeg forudser, at der vedvarende produceres masser af papirer for at understøtte varetagelsen af det danske formandskab, indtil det bringes til ophør.
Hvad status det papir, der refereres til, har, skal jeg ikke forholde mig til.
Under alle omstændigheder er det jo sådan, at hvad der måtte være af papirer af intern karakter om strategi eller andet i sagens natur ikke er lavet med henblik på offentliggørelse.
Det ville heller ikke være en god varetagelse af Danmarks opgave som formandskabsland, hvis vi i en situation, hvor vi stadig væk har formandskabet, begyndte at fremstille samlede skriftlige evalueringer, hvor vi karaktergav forskellige aktører, der indgår i den internationale proces.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Det her spørgsmål går så egentlig mere på, hvad Danmark kan bruge de data til.
Altså, hvis forudsætningen, som statsministeren siger, er, at vi faktisk får en form for indtægt alligevel, men dog sådan, at – i gåseøjne – indtægten er en reduktion af udgifterne, som jo på et tidspunkt stopper, hvilken fordel har Danmark så at finde ud af, hvor grænsedragningen i Nordpolen skal gå, ud over at det måske har sådan ren videnskabelig interesse?
Jeg kan ikke se, at vi egentlig kan have nogen glæde af det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Svaret bliver derfor også lidt en gentagelse, og det håber jeg at spørgeren vil have respekt for.
Der er jo udtrykt den fælles målsætning i selvstyreloven, som jeg refererede til i besvarelsen af det foregående spørgsmål, og alene derved har Danmark jo altså statsfinansielle interesser i at indfri den fælles målsætning.
Derfor er det vigtigt og også i dansk interesse, at efterforskningsniveauet efter råstoffer i Grønland optimerer mulighederne for at få indtægter fra udnyttelse af råstoffer.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Ja, det er jo lidt i forlængelse af det andet, for jeg spørger, hvilke fordele Danmark har sådan efterforskningsmæssigt ved at efterforske og forske i råstoffer omkring Grønland.
Hvilke fordele har Danmark af en fortsat efterforskning efter råstoffer i og omkring Grønland?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Det er en fælles målsætning i selvstyreloven, at det grønlandske samfund skal bringes til en situation, hvor det ikke har brug for statsligt tilskud, men bliver, kan man sige, bærende i sig selv.
Det er en fælles ambition.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Der er i Danmark blevet talt om Danmarks vitale interesser i forbindelse med det møde, der har været afholdt i Arctic 5, og i den forbindelse vil jeg så spørge statsministeren: Hvad er det egentlig for vitale interesser, Danmark har i fortsat at yde en kæmpe indsats i forbindelse med den efterforskning, eller i hvert fald med administrationen af den, altså de punkter, som berører centraladministrationen og nogle af alle de institutter, jeg har nævnt her?
Hvad er det for nogle vitale interesser, der ligger i det, når vi, i hvert fald efter vores overbevisning, faktisk ikke får ret meget ud af det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Dansk Folkepartis stillingtagen til selvstyreloven er jo kendt, og selvfølgelig kan vi godt diskutere det.
Det er en postgang for sent, kan man sige, al den stund at det jo var sidste år, loven blev vedtaget med et meget bredt flertal.
Jeg må altså igen sige, at det ikke er rigtigt, når der tegnes et billede af, at der ikke også er en dansk statslig interesse i en udvinding af, hvad der måtte være af råstoffer i Grønland – det er der.
For som sagt deles indtægter til det grønlandske samfund udover et niveau på 75 mio. kr. ligeligt, og det vil sige, at man altså skal op på indtægter på 7 mia. og 75 mio. kr., før man er nået dertil, hvor bloktilskuddet falder bort, og hvor aftalen så skal genforhandles.
Så vidt jeg er orienteret, er vurderingen hos den geologiske sagkundskab, at der mindst vil gå ca. 15 år, før vi ser de første indtægter, og hvad angår kulbrinter, er der jo altså endnu ikke fundet kulbrinter, som kan udnyttes kommercielt.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Ja, når den der indtægt, som uden tvivl kommer, ryger op på de der 3,5 mia. kr., som bloktilskuddet lyder på i dag, så kommer der nul indtægter til Danmark.
Jeg vil bare sige, at i 1965 overlod en dansk udenrigsminister under måske specielle omstændigheder Ekkofiskfeltet i Norge til nordmændene, og Ekkofiskfeltet er i dag det største overhovedet i Norge.
I 1992 sluttede Poul Schlüter sin periode af med at forære færingerne undergrunden kvit og frit, og nu har vi så her i 2009 efter vores overbevisning foræret grønlænderne enorme ressourcer i undergrunden.
Det handler ikke kun om olie og gas, det handler om mineraler, det handler om sjældne jordarter, det handler om guld, det handler om rubiner, det handler om alt, som vi har foræret kvit og frit til grønlænderne.
Det synes jeg simpelt næsten er for meget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Ja, jeg er nu selv sådan opdraget, at hvad der er sparet er tjent, og vi opererer jo altså med et bloktilskud til Grønland af den størrelsesorden, som spørgeren også nævnte.
Og i den selvstyrelov, der blev lavet sidste år, er der jo så skabt den her mekanisme, som gør, at det, hvis der kommer offentlige indtægter i Grønland fra råstofudvinding, ud over en bundgrænse på 75 mio. kr., i princippet så deles fifty-fifty mellem Grønland og den danske stat, og for så vidt angår den danske stat, sætter det sig altså ved, at man kan reducere bloktilskuddet og derved altså reducere statens udgifter.
Det er det samme som en indtægt.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke står bag den her lov, men det gør så et meget bredt flertal i Folketinget, og jeg har gjort rede for, hvordan mekanismen er, og hvad det er for en omkostning, der knytter sig til de geologiske undersøgelser m.v.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Af bl.a. den her årsberetning fra Råstofdirektoratet fremgår det jo, at der i forbindelse med den efterforskning trækkes på GEUS, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland, som statsministeren rigtigt siger, der trækkes på NERI, National Environmental Research Institute fra Aarhus Universitet, på DEA, Dansk Energi Analyse, på DMU, Danmarks Miljøundersøgelser og ikke mindst på Energiministeriet og sikkert også på embedsværket i Statsministeriet, og 30 mio. kr. på årsbasis omkring de her ting lyder ikke af ret meget.
Og med hensyn til den indtægt og den reduktion, som vil komme i forbindelse med eventuelle fund af de enorme oliemængder, som alle regner med er deroppe, betyder det jo rent faktisk, at den udgift, vi i dag har i form af bloktilskuddet på 3,5 mia. kr. om året, blot bliver reduceret med det, som statsministeren har nævnt.
Vi får jo ingen indtægter af det som sådan.
Ja, hvis man altså siger, at en udgift, der falder, er en indtægt, så er det selvfølgelig rigtigt, men det er altså ikke det, som jeg i forbindelse med almindeligt købmandskab anser for at være en indtægt.
Det er blot en reduktion af de udgifter, man i forvejen har.
Så jeg vil sige, at jeg simpelt hen ikke forstår argumentationen om, at vi får noget ud af det.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi gør.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Tak for det.
Må jeg ikke lige starte med at præcisere, for man kunne jo få det indtryk af den måde, spørgsmålet er formuleret på, at staten ikke vil få økonomisk gavn af eventuelle kommende indtægter fra råstoffer i Grønland: Sådan er det ikke.
Mekanismen er den, at statens tilskud til selvstyret bliver reduceret med et beløb, der svarer til halvdelen af de indtægter, der kommer ud over de første 75 mio. kr. årligt.
Med hensyn til statens bidrag til efterforskningen er det sådan, at staten bidrager til råstofefterforskning i Grønland.
Det sker, som det er sket hidtil, gennem et samarbejde mellem Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser og Råstofdirektoratet i Nuuk, og det koster staten ca. 30 mio. kr. årligt.
I selvstyreloven er det forudsat, at dette samarbejde fortsætter på kendte vilkår, kan man sige, 5 år efter at selvstyret overtog råstofområdet, dvs. frem til den 1. januar 2015.
Herefter er op til selvstyret at beslutte, om samarbejdsaftalen skal fornys i form af flerårige aftaler. Så for at konkludere: Omfanget af Danmarks bidrag til efterforskningsindsatsen i Grønland fremgår af selvstyreloven, bl.a. beløbet her, de ca. 30 mio. kr. årligt.
Og med hensyn til hvor længe vi yder den indsats, er det op til de grønlandske myndigheder at beslutte en forlængelse af aftalen efter den 1. januar 2015.
Det er, hvad et meget bredt flertal i Folketinget besluttede sidste år, og det har regeringen ingen planer om at ændre på.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Tak for det.
Jeg vil spørge statsministeren, hvor længe og i hvilket omfang han mener at Danmark skal yde en økonomisk indsats omkring efterforskning efter råstoffer i og omkring Grønland, når hele det danske Folketing – bortset fra Dansk Folkeparti – har accepteret kvit og frit at forære alle ressourcer til grønlænderne.
Hvor længe og i hvilket omfang mener statsministeren, at Danmark skal yde en økonomisk indsats omkring efterforskning efter råstoffer i og omkring Grønland, når hele det danske Folketing -bortset fra Dansk Folkeparti - har accepteret kvit og frit at forære alle ressourcer til grønlænderne?
Lykke Friis (V), 2010-05-05:
Jeg synes måske også, at vi i den her sammenhæng lige skal have med, for det lyder lidt, som om det kun er kvinder, der passer børn, vasker tøj og nogle af de andre ting, vi var inde på, at sådan foregår det ikke.
Jeg håber så sandelig ikke, at det er sådan, det foregår i de danske hjem.
Jeg håber så sandelig, at vi er kommet videre.
Så den måde synes jeg nok er en lidt for snæver måde at se det her på.
Igen, vi har nu lanceret en række initiativer til, hvordan vi får flere kvindelige iværksættere.
Lad os nu se, hvordan de her initiativer kommer til at virke.
Der er mange gode initiativer på bedding.
Det er det, der er min overordnede holdning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Ja, nu er jeg jo altså personlig varm tilhænger af rigsfællesskabet, hvori både Grønland og Færøerne indgår.
Så alle spørgsmål om, hvor grænsedragningen mellem det danske rigsfællesskab og omverdenen går, er af principiel stor vigtighed.
Så er det altså også af vigtighed i forhold til Grønland, derved at en råstofudnyttelse i Grønland vil kunne bidrage til at gøre det grønlandske samfund mere selvbærende.
Det er i en fælles ideal interesse, men det er også i en dansk statsfinansiel interesse, fordi det vil kunne sætte sig i et reduceret bloktilskud og dermed jo altså en mindre udgift for danske skatteydere.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Man kan sige, at de informationer, der bliver fundet frem, når man skal finde ud af, hvor den der fælles grænsedragning skal gå mellem f.eks. Canada og Grønland, jo kan have en akademisk interesse, og det er da helt fint.
Men vi ved jo det med selvstændiggørelse, eller det ved jeg ikke om man ved, men det kan da være, at det er noget, som grønlænderne måske på et eller andet tidspunkt kan svare på – der er i hvert fald mange kræfter deroppe, der arbejder på at selvstændiggøre sig jo hurtigere, jo bedre – at vi har ydet en kæmpe indsats.
Vi har igennem de sidste år, jeg tror, at det er fra 1953, ydet 156 mia. kr. i støtte til Grønland.
Og så er der den indtægt, som statsministeren taler om, vi får ved at reducere de udgifter, vi har i forbindelse med bloktilskuddet.
Men jeg finder, at der er et kæmpe spring i det der.
Det er ikke, fordi jeg synes, at vi bare skal rage til os af det, der bliver fundet deroppe.
Det er slet ikke det, det handler om.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-05:
Lad os lige holde fast i, at statsministeren siger, at der ikke er lavet nogen skriftlig evaluering fra regeringens side.
Så er det vel meget oplagt, at man fra oppositionens side spørger: Hvorfor må vi ikke få indsigt i det?
Er det måske, fordi statsministeren er bekymret for, at der i det her såkaldte papir eller delkonklusion eller notat, eller hvad man nu skal kalde det, står, at der ikke er opbygget det nødvendige tillidsforhold mellem netop FN, sekretariatets ledelse og den danske COP-delegation?
Er det, fordi der er et eller andet problem der, siden statsministeren ikke ønsker en uddybning af det her område?