Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Det er jo en sand fornøjelse for en minister at opleve så mange glade ordførere i forbindelse med det her lovforslag; jeg synes, det er sjældent, at man hører så mange tale så meget om, hvilken glædens dag det er i dag, men jeg kan fuldt ud tilslutte mig den holdning fra ordførernes side.
Jeg er faktisk enig i, at vi her står med et rigtig godt resultat, jeg synes, det er et flot forlig, der er indgået på området, og jeg er glad for, at jeg nu kan være med til at udmønte det, bl.a. i forbindelse med fremsættelsen af det her lovforslag.
Og i virkeligheden blev det jo allerbedst udtrykt fra hr. Kristen Touborgs side.
Vi har indgået et bredt forlig, der giver en bedre kontrol og en bedre udnyttelse af ressourcerne, og det er jo lige præcis det, vi er blevet enige om at gøre på området.
Der var forskellige bemærkninger fra ordførernes side, som jeg gerne vil give en kommentar.
Det er bl.a. spørgsmålet om ikrafttrædelsestidspunktet, og jeg skal sige, at jeg absolut ikke har nogen problemer med at udskyde tidspunktet.
Udvalget skal selvfølgelig have den tid, som udvalget har behov for, til at få stillet de relevante spørgsmål.
Det er kendt stof.
Vi vil gerne i gang med de forskellige elementer, der ligger i lovforslaget, men lad os se på, hvor mange ekstra uger der er brug for, og så kommer jeg med et ændringsforslag til lovforslaget, alt efter hvad vi bliver enige om.
Der kommer i øvrigt et andet lille teknisk ændringsforslag, men som sagt er det rent teknisk begrundet.
Jeg tror, at bl.a. hr. Bjarne Laustsen var inde på spørgsmålet om at definere en bagatelgrænse.
Der vil jeg sige, at det med en bagatelgrænse ikke er en del af forslaget, men at den kom ind i forbindelse med nultoleranceplanen, som jo generelt gik ud på at skærpe sanktionsmulighederne.
Og den bagatelgrænse er indført for at sikre rimelighed i afgørelserne, sikre, at der er proportionalitet i de sanktioner, der bliver besluttet.
Det er ikke til at give en egentlig definition på denne bagatelgrænse, fordi den vil bero på et skøn, og det er simpelt hen for at kunne være lidt fleksibel i forhold til, hvad der er rimeligt at iværksætte af sanktionsmuligheder.
Flere har været inde på spørgsmålet om klageinstansen, og der vil jeg gerne slå helt fast, at der bliver tale om en central enhed under ministeriet, men en enhed, som er helt uafhængig af Fødevarestyrelsen, og det skal den naturligvis også være for at opnå det, vi gerne vil med sådan en klageinstans.
Hvad med den risikobaserede indsats?
Der vil jeg kun bebude, at vi forligspartierne imellem sådan set har aftalt, at vi mødes om ca. et halvt års tid for at se på, hvordan det nu er gået med de enkelte dele af aftalen, gør status og forholder os til de politiske aftaler, der er indgået - om vi stadig væk synes, det skal være sådan.
Hvad angår f.eks. bødestørrelserne, var det jo et klart politisk ønske at få dem hævet.
Når vi så har haft dem i anvendelse et stykke tid, kan vi jo drøfte, om vi synes, at der er fundet et passende niveau.
Det vil jeg være meget åben over for.
Ligeledes vil jeg også være åben over for at drøfte bl.a. det, som hr. Kristen Touborg var inde på, nemlig det med antallet af anmeldte besøg og uanmeldte besøg.
Jeg er enig i, at ingen af delene kan stå alene, men jeg synes, at vi også skal se på, hvad vi får ud af de forskellige besøg.
Men der er også aftaler på det område, og der vil vi undervejs også prøve at følge udviklingen på området.
Hvad synes vi vil være det bedste fremover?
Jeg tror, at det er svar på de spørgsmål, der har været stillet.
Jeg skal sige, at der fra fru Bente Dahls side blev spurgt om, hvorfor der også var noget om dyrevelfærd i det her lovforslag.
Det er simpelt hen det afsnit, der drejer sig om en udvidelse af Fødevarekontroludvalgets virksomhed, og det er baseret på en EU-forordning, der bliver implementeret gennem det her lovforslag.
Den forordning, som vi kalder kontrolforordningen, indeholder kravene til, hvad der skal føres af tilsyn, altså den auditering, der skal være, kontrol med den offentlige kontrol i tilknytning til foderstof- og fødevarelovgivning samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelser, og for at få alt det med indgår det altså i den her lovgivning på området.
Det ændrer ikke ved, at vi senere skal diskutere dyrevelfærd som sådan, og hvad der eventuelt skal ske af tiltag på det område.
Men det er altså implementeringen af forordningen, der er årsag til, at der også er nogle bestemmelser med i det her lovforslag. Så er det rigtigt, at økologidelen fra det forslag, der oprindelig var til førstebehandling i efteråret, er taget ud og bliver sat ind i det, vi kalder økologiloven.
Det er medarbejderne i fuld gang med at gøre, og de har orienteret mig om, at det er nemmere at pille noget ud af et lovforslag end at sætte det ind i et lovforslag, så derfor skal der arbejdes lidt med tingene.
Men jeg har forstået, at der er bred enighed om, at det afsnit faktisk passer bedre i økologiloven, sådan at vi får samlet indsatsen i én lov på det område.
Det bliver i øvrigt også en genfremsættelse, men med de ændringer, fordi vi havde lovforslaget til førstebehandling i efteråret.
Økologiloven vender vi altså senere tilbage til, og så er den med den del, der er pillet ud af den her lovgivning.
Jeg vil i hvert fald lægge mig i selen for at prøve at samle partierne.
Jeg tror, at det giver nogle rigtig gode og holdbare løsninger, når vi er enige om, hvilken indsats der skal vælges på området.
Jeg synes, det som en del af fødevareforliget er et godt resultat, vi står med her.
Som sagt glæder jeg mig til at indkalde ordførerne til drøftelse af den fremtidige indsats på det veterinære område.