runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2015-01-20:
Jeg har en fornemmelse af, at det her kommer til at gå lidt hurtigt.
Altså, lad mig sige med det samme, at vi jo stemte ja til lovgivningen om stiftsråd i 2009, skønt vi nok havde en del kritiske bemærkninger i forhold til det.
Og det gælder sådan set stadig væk, men det angår så bare ikke lige det her meget lille lovforslag, som jo bare drejer sig om at ophæve en revisionsklausul, som blev udsat på grund af kirkereformen.
Men jeg vil godt så alligevel, når jeg nu er heroppe, benytte lejligheden til at sige, hvad jeg forholder mig kritisk til.
Altså, først og fremmest er det jo afgørende, at det er sognemenighederne og menighedsrådet, der står i centrum, og det nævnte Venstres kirkeordfører så fint, så det kan jeg sådan set fuldstændig tilslutte mig.
Og den der overbygning med et stiftsråd ved jeg egentlig ikke rigtig hvad skulle til for, men fred nu være med det.
Det, som så er bekymrende, er selvfølgelig, at der er blevet lagt nogle magtbeføjelser ind i stiftsrådene, og det, der så har bekymret mig, er, at de magtbeføjelser jo faktisk blev udvidet i 2012, fordi Københavns Stiftsråd – temmelig selvbestaltet, vil jeg sige – gav sig til at udpege kirker til lukning.
Og det var jo altså en sag, som optog mig meget, fordi jeg hele tiden har været af den observans, at det skal være menighedsrådene selv, der lukker deres kirker, altså at hvis de skal lukkes, skal det ske med tilslutning fra menighedsrådet.
Så derfor er det jo altid sådan, når man etablerer de her råd, at der sker en form for knopskydning, hvor de lige pludselig kommer til at beskæftige sig med noget, som ingen havde tænkt over, da de blev etableret, og det gælder så også stiftsrådene.
Men det er jo noget, som vi så løbende må diskutere, altså om vi mener, at stiftsrådene er den rigtige løsning. Så vi stemmer i hvert fald for den her ophævelse af revisionsklausulen, og så må vi se, hvad tiden bringer, og hvilke diskussioner der kommer, for det er jo ikke stiftsrådene, vi tager stilling til i det her lovforslag.
Karen J. Klint (S), 2015-01-20:
Tak for det.
Så kan man da ikke sige, at man ikke har spurgt et vist antal borgere, for vi har jo et par tusinde menighedsråd.
Det viser så også, at lovforslaget her er ret lille, siden det ikke er så mange svar, der er kommet ind.
Det handler om, at vi afskaffer en revision, fordi der nu er nogle ting, der er lagt fast, og hvis vi så skal ind og lovændre, kan vi jo også altid regulere på det, hvis der er behov for nogle ændringer.
Der peges på nogle ting i et enkelt af høringssvarene, bl.a. på valgformer.
Det vedrører jo så ikke det her lovforslag, men der er ikke noget at sige til, at man bruger lejligheden til at sige, at der er nogle andre ting, man alligevel gerne vil have set på, når vi engang kan blive enige om at se på det, fordi vi havde måske set på nogle af tingene, hvis der havde været velvilje over for at gennemføre det, der står i regeringsgrundlaget om at stå sammen om at komme med en mere gennemsigtig og fremadrettet strukturmodel for folkekirkens organisering.
Men det var der ikke enighed om, men derimod er der enighed om, at det her lille lovforslag skal gå igennem uden de lange taletider.
Jeg skal hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de stemmer for, og det gør Socialdemokraterne også.
Troels Ravn (S), 2015-01-20:
Vi har i den senere tid set flere eksempler på, at matchfixing er et problem, der også eksisterer i Danmark.
Søgelyset har f.eks. været rettet mod fodbold, tennis og badminton.
Derfor er det også vigtigt, at vi griber effektivt ind mod den tikkende bombe, som aftalt spil er, under vores eliteidræt.
Vi var blandt de første lande, der undertegnede Europarådets konvention om matchfixing.
Danmarks Idrætsforbund har været fremme med et fælles regelsæt, der dækker hele idrætten,
og med dette lovforslag tager vi nu endnu et skridt, som skal ruste os til at bekæmpe matchfixing.
For det strider mod hele idrættens værdigrundlag, hvis f.eks. en fodboldkamp ikke afgøres af, hvem der er dygtigst, har trænet mest og er bedst til at arbejde sammen som hold, men at kampen i stedet afgøres af, hvilke lyssky personer der kan tjene mest på at påvirke resultatet efter 90 minutter.
Matchfixing underminerer simpelt hen idrættens integritet, det skader sportens troværdighed, og i den sidste ende smuldrer hele grundlaget under eliteidrætten, hvis publikums interesse forsvinder.
For ligesom man sjældent gider se en film, når man i forvejen kender slutningen, hvor mange gider så gå på stadion for at se en kamp, der er afgjort, før bolden bliver givet op?
Forslaget indeholder flere dele, som jeg gerne vil præsentere kort.
For det første kriminaliserer vi grovere tilfælde af bestikkelse inden for idræt.
Her skelner vi mellem, om bestikkelse foregår i f.eks. Superligaen eller i Serie 6.
Det betyder, at man fremover vil kunne få en bøde eller helt op til 2 års fængsel, hvis man giver eller modtager bestikkelse i Superligaen, mens en dommer i Serie 6 ikke omfattes af loven, hvis han tager imod 500 kr. og en kasse øl for at være for flittig med at fløjte for straffe i et lokalopgør.
For det andet gør vi det fremover til et vilkår for de idrætsorganisationer, der modtager lovbestemt tilskud, at de indfører og håndhæver regler om bekæmpelse af matchfixing, præcis ligesom vi allerede gør det på dopingområdet.
Og for det tredje opretter vi en national platform, der skal koordinere kampen mod matchfixing.
Det er Socialdemokraternes opfattelse, at forslaget er en klar styrkelse af indsatsen mod aftalt spil inden for sportsverdenen, og derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Det var et meget alvorligt spørgsmål!
Jeg tror, der er rigtig mange gode og kloge mennesker i både fagbevægelsen og Socialdemokratiet.
Det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om, og jeg tror også, at de nok kunne komme med rigtig mange gode forslag.
Det ser jeg faktisk også frem til at de gør, for dem får vi jo brug for, når vi skal diskutere, hvordan et fremtidigt dagpengesystem skal se ud.
Men jeg vil vende tilbage til noget af det, som jeg også sagde i min tale.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at vi laver en dagpengereform, som hviler på et smalt flertal, for så vil vi efter et valg igen stå med, at nogen vil lave det om.
Det er i hvert fald min forhåbning, at vi kan lave et dagpengesystem, der er så bredt funderet i Folketinget, at der ikke er nogen mennesker – hverken dem, der er i arbejde, eller dem, der er arbejdsløse – der vil være i tvivl om, at det er det system, der er, og at det løser den problemstilling, der er i dag, nemlig at folk mister dagpengene, før de har fået et arbejde igen.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-01-20:
Tak for det.
Det er jo egentlig ærgerligt, at vi skal stå her i dag og rose et lovforslag, som burde være inderlig overflødigt, for idrættens væsen er jo, at man indgår i en konkurrence – det er sportens væsen – og så også vil vinde.
Det bør egentlig ikke forstyrres af andre faktorer eller andre kræfter, altså fordi det ligger i sportens væsen.
Sådan er det da heldigvis også stort set altid.
Vi har vel alle haft opfattelsen af, at det især var i den professionelle idræt, der ville være problemer med, at man kunne blive tilbudt penge for at gøre noget bestemt, f.eks. det modsatte af, hvad der egentlig er intentionen, nemlig at tabe med vilje.
Vi tror, at det sker i de øverste lag, men sådan er det nok ikke, for i sidste ende er det pengene, der afgør, om man er villig til at gå på kompromis med det, der egentlig er sportens væsen, og det, man er på banen og deltager i kampen for, nemlig ved at gøre det modsatte af, hvad der forventes.
Det er ødelæggende, det er virkelighed ødelæggende for idrætten.
Der er jo ingen af os, der gider hverken deltage i det, hvis man ved, det foregår sådan, eller overvære en idrætskamp, hvor det er andre ting end den ædle kappestrid, kan man sige, der afgør resultatet.
Det må åbenbart være, fordi det – når det er muligt – i den professionelle idræt er sådan, at der er flere penge at tjene ved at tabe, end der er ved at vinde, og i de lavere rækker kan det være, der er penge i bare at gøre det modsatte.
Og så kan man sige, at det allerringeste jo er, at de dommere, der sættes til at være neutrale opmænd, faktisk foretager sig handlinger, der kan give et bestemt resultat, som er anderledes.
Så egentlig – selv om jeg også gerne vil udtrykke tilfredshed med kulturministerens lovforslag i forlængelse af arbejdet i den arbejdsgruppe, der har siddet – vil jeg gerne sige, at det faktisk er ærgerligt, at vi er kommet dertil, hvor det er nødvendigt.
Vi skal selvfølgelig glæde os over, at Danmarks Idrætsforbund har taget hånd om det problem og er gået i gang med at modarbejde det – men at vi er kommet dertil, hvor det er nødvendigt at have et lovforslag, hvor man sådan skal true idrætten på deres tilskud for at få taget hånd nok om det her, er ærgerligt.
Man kan spekulere længe over, om det er, fordi der er for mange penge i systemet, eller hvad det er, der fører frem til, at vi kommer i den her situation.
Ud fra idrættens væsen, foreningslivet og det frihedssyn, der ligger i det, er jeg nødt til at sige, at det jo er langt fra en liberal tankegang, at vi overhovedet kommer dertil.
Så jeg ærgrer mig lidt mere, end jeg glæder mig i dag,
men vi støtter lovforslaget i nødvendighedens navn.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-01-20:
Det her er et lovforslag om matchfixing, som jo er en del af dagens idræt.
Man skal vide, at det betyder, at en stor del af eliteidrætten er truet af en undergravning begået af bagmændene inden for matchfixing.
Jeg synes, at dette lovforslag er et godt skridt i retning af at bekæmpe denne manipulation af idrætskonkurrencer.
Men hvis jeg nu skal være ærlig, er der langt igen i bekæmpelsen af matchfixing.
Vi ved jo godt, at en meget stor del af bagmændene desværre opererer internationalt.
Bare som et eksempel fik vi at vide, at to unge badmintonspillere, som fik et tilbud for at tabe en kamp, sagde, at matchfixeren kom fra Malaysia – de sagde vel at mærke nej tak, og det skal de have ros for.
Kan vi gøre noget ved det?
Jeg synes, vi skal arbejde internationalt for at få fat på og straffe dem, som er i gang med at smadre vores idræt som en konkurrence, hvilket betyder, at tilskuerne mister interesse for, hvem der vinder eller taber.
Men jeg synes, at det er fint nok, at vi med det her lovforslag nu kan straffe dem, der bruger bestikkelse for at manipulere en kamp eller en kokurrence.
Det ligger jo i forlængelse af straffelovens § 279 om bedrageri.
Bedrageri er økonomisk kriminalitet, og bestikkelse skal være kriminelt og have en strafferamme på fængsel i op til 1 år og en strafferamme på op til 2 år, hvis det er groft.
Jeg synes, det er et meget vigtigt skridt, og ifølge lovforslaget får ministeren bemyndigelse til at definere platformen.
Jeg vil spørge ministeren om, om vi ikke som ordførere også bliver inddraget i dette.
Vi har eksempelvis haft nogle spil på hold, selv om de har været under stærk mistanke for matchfixing.
Jeg synes, vi bør se nærmere på, hvordan Danske Spil bruger deres magt til at promovere disse spil.
Med disse bemærkninger kan jeg bakke op om lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-20:
Når jeg i aften skal sidde og heppe på de danske håndboldherrer, eller når jeg står på stadion og fryser og hepper på SønderjyskE, er det jo en grundforudsætning for mit engagement, at jeg ved, at det hold, jeg holder med, gør deres ypperste, og at deres modstandere gør det samme.
Hvis vi på forhånd vidste, hvad kampens resultat ville blive, og hvis det hele var aftalt på forhånd, var det de færreste af os, som gad at se sportskampe og engagere os.
Derfor er underhåndsaftaler om kampens udfald, enkelte spilleres præstationer og dommerens afgørelser fuldstændig underminerende for sportskampens præmis, nemlig at sportsudøvere giver alt, hvad de kan og mestrer, og at de gør alt for at vinde.
Derfor er jeg meget tilfreds med, at der generelt i verden er kommet et større fokus på matchfixing og det aftalte spil, og at vi i Danmark har været allerforrest.
Ikke mindst har Dansk Idrætsforbund været meget forbilledlige i deres kamp mod dette problem.
Med dagens lovforslag tager vi endnu et skridt i retning af at vise og insistere på, at sport handler om præstationer og viljen til sejr og ikke alle mulige andre ting, som nogle måtte mene var vigtigere.
Med det her lovforslag forstærker vi indsatsen mod manipulation ved at kriminalisere grovere tilfælde af bestikkelse, og vi gør det til en forudsætning for idrætsorganisationernes modtagelse af tilskud, at de bekæmper manipulation af idrætskonkurrencer.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-20:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at ophæve revisionsklausulen, der blev indsat ved lovændringen i 2009 med indførelsen af de permanente stiftsråd.
, hverken når det gælder sammensætning, valgregler, kompetencer eller opgaver.
Det er heller ikke tilfældet i høringssvarene til nærværende lovforslag.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
For Venstre har det hele tiden været og er det fortsat meget vigtigt, at ansvaret for det lokale menighedsliv ligger hos menighedsrådet.
Hele folkekirkens fundament skal være sognemenighederne.
Stiftsrådene skal understøtte dette og ikke overtage dele af denne kompetence.
Det er glædeligt, at stiftsrådene har levet op til dette.
Hvis eller når der på et tidspunkt måtte komme henvendelser fra det kirkelige landskab om ændringer og/eller forbedringer vedrørende stiftsrådenes virke, vil Venstre altid være parat til at se positivt på sådanne henvendelser.
Som sagt kan Venstre støtte lovforslaget.
Jeg skal meddele fra ordføreren for Liberal Alliance, fru Mette Bock, at Liberal Alliance også kan støtte lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-20:
Jeg tror, jeg et stykke hen ad vejen siger det samme som hr. Eigil Andersen siger til sit bagland, for der er jo det befriende ved det her, at hr. Eigil Andersen og jeg jo er gået ind i det her med helt åbne øjne.
Vi har sammen været enige om, at det system ikke var godt nok, og derfor ville vi have det ændret og have nedsat en kommission, men vi har også erkendt, hvad den politiske virkelighed var.
Så der er hr. Eigil Andersen og jeg jo stort set lidelsesfæller i den måde at diskutere på.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Nej, det er en umulighed.
Det er det af den grund, at kommissoriet jo siger, at det, som kommissionen kommer med, skal være udgiftsneutralt.
Og man kan ikke efter SF's vurdering gennemføre et dagpengesystem med større tryghed, uden at det også bliver nødvendigt, at der skal tilføres flere penge.
De kan jo i øvrigt godt skaffes, bl.a. hos multinationale selskaber, apropos dagens historie om teleselskabet 3's skattely i Luxembourg.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Mener ordføreren, at det vil være muligt at gennemføre det inden for det kommissorium, som Dagpengekommissionen har fået?
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Det vil jeg mest sige nej til.
Det er rigtigt, at vi i forbindelse med finanslovsforhandlingerne talte om et tredje år, hvor man fremover generelt var sikret en indtægt, som skulle være på arbejdsmarkedsydelsesniveau.
Men det, som nok er mere sandsynligt at SF vil havne på, er, at man f.eks. foreslår en 3-årsdagpengeperiode med fuld dagpengesats.
Man kunne godt ønske sig, at det blev endnu mere, men sagen er jo den, at det hele tiden skal ses i forhold til, hvad der kan blive gennemført.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Også tak til ordføreren.
Nu har vi diskuteret, hvad alternativet til det rod, vi har, er, og der vil jeg gerne høre lidt om SF's bud på det.
Jeg har tidligere hørt, at SF gik ind for, at SF's – kan man sige – svar på problemerne var en 2-årig dagpengeperiode og 1 års arbejdsmarkedsydelse plus selvfølgelig forbedring af genoptjeningsretten.
Er det rigtig forstået, at det er SF's bud på et nyt dagpengesystem?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Vi mener, at der skal gennemføres flere reformer, ikke færre reformer, men det handler også om at se den økonomiske politik i en sammenhæng.
Vi har gennemført flere vækstpakker, også i samarbejde med De Konservative.
Så vi har fokus på jobskabelse, vi har fokus på vækst og reformer, men vi vil ikke glemme dem, som har et porøst forsørgelsesgrundlag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Vi har at gøre med et lovforslag her, som er et resultat af den finanslovsaftale, som regeringen indgik sammen med SF og Enhedslisten.
Vi har at gøre med indførelsen af en hel ny overførselsindkomst i Danmark.
Kreativiteten hos Socialdemokratiet har altid været stor, når det handlede om at finde på nye ydelser, som borgerne kunne komme på, og det har også virket, det har været en stor succes – 750.000 borgere i den arbejdsdygtige alder i Danmark er på overførselsindkomst, 2,1 millioner danskere i alt.
Intet velfærdssamfund i den vestlige verden har opnået så flotte resultater, når det handler om at placere borgerne uden for arbejdsmarkedet på et liv på offentlig forsørgelse, hvor man ikke er herre over sit eget liv –
det har vi excelleret i i Danmark.
Det har haft konsekvenser.
Vi var engang et af verdens rigeste lande.
Det er vi stadig væk, men vi er faldet ned ad ranglisten.
Da den her regering kom til, var vi det ellevterigeste land i verden målt på BNP pr. indbygger, nu er vi det tyvenderigeste land i verden.
Den unikke position, som Danmark har haft, er noget af det, der gør Danmark til et fantastisk land, altså at vi er velstående, men grundlaget for det skrider.
Selv om det her er et lille lovforslag, er det et lovforslag, som trækker i den retning, mod den forværring af Danmarks velstand, som har været i gang over mange år, et lovforslag, hvor man bruger 1 mia. kr. på at have folk på overførselsindkomst, og den milliard kunne i stedet være brugt på investeringer i forskning, på at sænke nogle af de skatter, som skader vores produktivitet og dermed vores velstand.
Det er selvfølgelig en politisk prioritering, man vælger her, men det er en politisk prioritering, som vi er meget uenige i, og derfor kan vi naturligvis ikke støtte det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Ja, man skal ikke have gået så mange år i skole for at høre, at her bliver der sparket til hjørne.
Der bliver ikke rigtig svaret på det.
Hvad siger ministeren egentlig til de vælgere, arbejdsløse og Socialdemokrater, som er skuffede over, at der nu snart er gået 4 år af den her valgperiode, hvor det her problem omkring dagpengesystemet har været påtrængende?
Hvad siger ministeren til dem, som så siger: Det er simpelt hen for dårligt, at der ikke sker noget med det i den her valgperiode, 4 år?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-20:
Nu er det så den anden erfarne folketingspolitiker, som ligesom prøver på at sige: Kan vi nu komme nogle skridt videre ud ad en vej, som vi ikke kender i dag?
Derfor synes jeg, at det er den rigtige arbejdsmetode, som regeringen har valgt, nemlig som punkt 1 at sige: Det system, som vi har i dag, er ikke godt nok.
Det er der mange ordførere, som undervejs har sat mange ord på, så det behøver jeg ikke at komme flere ord på.
Punkt 2 er at sige, at nu skal vi så have noget, som er ordentligt og gennemarbejdet.
Vi finder en kompetent og dygtig formand for kommissionen, som vil have rig repræsentation af parterne, dem, som er engageret i hele det her spørgsmål, og stiller dem i opdrag at komme med et nyt gennemarbejdet forslag på hele det meget store område, som dagpengeområdet er, herunder også i forhold til afbureaukratisering, gennemskuelighed osv. Så er der en række spørgsmål, som vi alle kan drøfte og have holdninger til lige nu.
Jeg har det lidt sådan, hr. Eigil Andersen, at jeg ville være tilbageholdende med at gå i detaljer, når jeg nu har bedt en kommission med sådan en kompetence om at aflevere noget allerede til september, og derfor sender jeg nogle klare signaler af sted, som jeg gjorde med mit spørgsmål til hr. Finn Sørensen, men også har gjort ved andre lejligheder, og jeg vil fastholde, at det vil jeg gøre, men når vi så kommer til september og har fået rapporten om kommissionens arbejde, ja, så bliver der nok for dig og mig og alle andre politikere at tage fat i.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Det er ikke noget, som vi går ind for i SF, men jeg vil gerne spørge ministeren, hvad hans tanker er om, hvor der så skal skæres ned i dagpengesystemet nu, for at man kan skaffe pengene til de forbedringer, som jeg har forstået at Socialdemokratiet ønsker.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-20:
Det er jo det sædvanlige politiske fif med et ja eller et nej, men så nemt er politik jo ikke, og det ved hr. Finn Sørensen om nogen.
Jeg synes, man skal lægge mærke til, hvad det er for nogle signaler, der er sendt, også fra regeringens side, om Dagpengekommissionen.
Jeg synes faktisk, det er et ret godt svar, når både jeg, men også statsministeren og andre har sagt, at det, der skal komme ud af et kommissionsarbejde, er et mere robust og et mere trygt system.
Så er jeg enig med hr. Finn Sørensen i, at man så kan diskutere, hvad de to positivt ladede ord så dækker over, og det kommer vi jo også til at diskutere, det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Og om det kan foregå inden for den ene eller den anden økonomi, er jo svært at svare på i dag.
Men der skal ingen tvivl være om, at vores udgangspunkt, mit udgangspunkt, er, at det kan klares inden for den økonomi, der er i dag.
Og lad mig sige, at når jeg bare kigger på de muligheder og de potentialer, der er for afbureaukratisering, så er de relativt store.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål, så jeg må nok prøve en gang til.
Det lyder jo rigtig positivt, at ministeren vil have et nyt dagpengesystem, der er mere robust, og hvor der er større tryghed for lønmodtagerne.
Det kan vi jo kun være enige om.
Mit spørgsmål går på, om det kan løses inden for de økonomiske rammer, som Dagpengekommissionen har fået at arbejde inden for.
Det er jo det helt afgørende spørgsmål.
Så nu vil jeg gerne have et ja eller et nej på mit spørgsmål.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-20:
Jeg valgte så ikke at gøre det i forbindelse med behandlingen af et konkret lovforslag, som nok alt andet lige må siges at være et hjørne af det her.
Jeg vil gerne sige, at når det gælder et nyt dagpengesystem, er jeg optaget af flere forskellige ting.
Men skal der være nogen overskrift, så er den, at jeg først og fremmest er optaget af, at vi nu får et gennemarbejdet produkt fra kommissionen, som jo er bredt nedsat, og som jeg har haft lejlighed til at følge sådan lidt undervejs, ikke ved at blande mig, men ved at få nogle kommentarer tilbage om, at der bliver arbejdet ordentligt og seriøst med det.
Jeg tror på, at det, der kommer ud af det, er et forslag, som vi så efterfølgende skal behandle politisk.
Min indgangsvinkel til det er, at jeg vil arbejde hårdt for, at vi, når vi kommer til den tid, får et robust dagpengesystem, men bestemt også et dagpengesystem, som har mere tryghed i sig, ligesom det dagpengesystem, vi kender i dag, har.
Og så skal det være noget, der er ordentligt gennemarbejdet, og det er jo det, kommissionen skal levere.
Og så er det meget naturligt, at kommissionen har fået det kommissorium, som den har, og derefter er det jo, at der skal træffes politiske beslutninger.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Der er så lige en lille krølle på det, som jeg nævnte i min ordførertale, og den vender vi tilbage til.
Så er jeg enig med ministeren i, at det jo sådan set har været en spændende diskussion.
Den kunne jo være endnu mere spændende, hvis ministeren løftede sløret for, hvad ministeren egentlig forestiller sig med hensyn til et nyt dagpengesystem.
Nu er jeg ikke så naiv, at jeg tror, jeg får svar på det spørgsmål – men ministeren må meget gerne skuffe mig, selvfølgelig.