runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Det var lidt af en snakken udenom, for jeg fik ikke svar på det, jeg spurgte om.
Det havde jeg nok heller ikke forventet.
Så vil jeg gerne spørge om noget andet.
Hvad er årsagen til, at hr. Leif Lahn Jensen synes, at det er helt i orden at reducere seniorjobperioden fra 5 år til 3½ år for dem, der stod og skulle have et seniorjob her efter nytår?
I stedet for at få et almindeligt seniorjob i 5 år skal de lige vente 1½ år, og så kan de få et seniorjob i 3½ år.
Hvordan kan det være, hr. Leif Lahn Jensen synes, at det er rigtig godt?
Det er jo ikke så forfærdelig lang tid siden, man gennemførte det og samlede nogle op, så de kunne få et seniorjob, og værnede om seniorjob.
Jeg kan jo godt huske, at ordføreren dengang sagde – selv om jeg ikke kan huske det ordret – at der selvfølgelig skulle være en ret til 5 års seniorjob, og så skulle man hjælpe dem, der ikke lige stod til at kunne få det, og lave ½ års overgangsperiode for dem.
Nu skærer man så 1½ år af seniorjobperioden.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan det hænger sammen, og om ordføreren synes, at det er helt fint.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Overordnet set har vi nu faktisk fået en reform, et system, som gør, at de her mennesker også har en forsørgelse efter de 2 år.
Jeg synes, det er ret interessant at høre hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti stille sig op og nævne de her ting og sige, at det er fuldstændig forfærdeligt.
For hvis ikke vi havde lavet den her reform, hvis ikke vi havde lavet det her lovforslag, så havde den dagpengereform, som Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted jo selv fandt på, som de selv havde ejerskab til, jo stadig virket.
Så meget af det, vi gør nu rent overordnet, hjælper de her mennesker, giver dem flere penge.
Det sørger for, der gøres en indsats, for at de kommer i arbejde, og på den måde hjælper man dem.
Det er simpelt hen, fordi vi har overtaget en ret træls arv fra den borgerlige regering godt hjulpet af Dansk Folkeparti, og det er den, vi står med nu.
Overordnet set synes jeg at det er et fantastisk godt lovforslag, der netop sørger for, at de her mennesker bliver hjulpet, og at de ikke kommer til stort set ikke at have nogen forsørgelse, samtidig med at vi gør den indsats.
Så jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg er meget, meget tilfreds med det her.
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Lahn Jensen til effekten af de her akutpakker.
Jeg nævnte, og det står jeg ved, at det jo er den ene lappeløsning efter den anden.
Så jeg vil gerne spørge til effekten af akutpakke I og II: Hvor mange flere ledige er kommet i job på baggrund af de to akutpakker?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Når man bruger ordet lappeløsning om de her akutpakker, får jeg det lidt underligt, for når jeg snakker med nogle af de mennesker, som er blevet kaldt ind til samtale ved akutpakke I, altså de mennesker, som har fået ½ år ekstra fra den 1. juli 2012 og frem til nytår der, og som dermed også havde noget at leve af, de mennesker, som har fået et job via den her akutjobordning, alle de mennesker, som er rigtig glade og siger, at vi virkelig har gjort en forskel, så ser jeg det ikke som en lappeløsning.
Jeg er da enig i, at de her akutjobordninger ikke har fået alle mennesker i gang – det er jeg da enig i – men det gør mig bare rigtig, rigtig glad med de mennesker, vi har hjulpet.
Jeg ved godt, at Venstre ikke deler den opfattelse, men jeg er glad for, at vi har hjulpet de mennesker.
Og nu hjælper vi endnu flere mennesker, samtidig med – og husk det nu – at vi skaber arbejdspladser, samtidig med at vi har skabt flere arbejdspladser, end Venstre nogen sinde har gjort, for det, der blev efterladt til os, var jo et stort minus.
Vi skaber både arbejdspladser, vi sikrer tryghed i forhold til at give de her mennesker en ordentlig forsørgelse, og samtidig gør vi en rigtig god indsats for at få dem i gang.
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Jeg tror, det var finansministeren, der brugte ordene en fuld og dækkende løsning, da man omtalte akutpakke II, og jeg kan sådan mellem linjerne lytte mig til, at akutpakke I og II ikke nødvendigvis var det, der førte til, at de ledige kom i job.
Det var jo også derfor, Enhedslisten lagde pres på regeringen.
Hr. Leif Lahn Jensen er jo lige ved at tage æren for det, men der glæder jeg mig til at høre Enhedslistens ordfører, for det var kun efter massivt pres fra Enhedslisten, at det lovforslag, vi nu står og behandler, er kommet i vej.
Jeg vil gerne spørge her til sidst, om 2 år er og skal være den fortsatte dagpengeperiode.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Jeg er nødt til at sige, at det, der er forskellen på Venstre og Socialdemokratiet, er, at Venstre går meget op i at skabe arbejdspladser; det har de så ikke været så dygtige til, som den her regering har været, men det går de meget op i.
Men så er Venstre jo så fuldstændig ligeglad med alle de arbejdsløse og alle de svage, for dem interesserer de sig ikke for.
Hvad er det, den her regering har gjort?
Vi har for det første skabt en masse arbejdspladser, vi har brugt utrolig mange penge på at skabe arbejdspladser, vi har sikret mange uddannelse, vi har sørget for, at folk ikke er faldet i ingenting, altså ikke har fået noget at leve af, og så kigger vi samtidig frem; vi kigger på et fremtidigt skattesystem, vi kigger på et fremtidigt dagpengesystem.
Vi har gjort alt det, som Venstre skulle have gjort i 10 år, hvor de ikke har lavet en pind.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Venstrefløjen fremfører ofte det argument, at ryger man ud af dagpengesystemet, står man uden offentlig forsørgelse og kan ikke klare sig selv.
Og derfor har man så indført den her arbejdsmarkedsydelse.
Vil ordføreren ikke godt præcisere det og bekræfte, at det er sådan, at ryger man ud af dagpengesystemet, og kan man ikke forsørge sig selv, så har man ret til kontanthjælp, og at det dermed også er sådan, at det her lovforslag medfører, at folk, der godt kunne forsørge sig selv, bliver modtagere af en offentlig ydelse?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Man skulle jo tro, at hr. Joachim B. Olsen ikke rigtig fulgte med i det, som han selv sidder og forhandler om, for hr. Joachim B. Olsen har ret i, at man har krav på kontanthjælp, men det, de færreste ved – alle tror jo, at hvis man bliver arbejdsløs, kan man få kontanthjælp – er, at det er sådan, at hvis man har en samleverske, der tjener mere end omkring 28.000 kr., skal man forsørges, og så kan man ikke få noget som helst.
Igen må jeg kigge på medlemmerne herinde, og jeg er også nødt til at kigge på folk, der kigger med ude i stuerne, og spørge: Hvor mange af jer lever ikke sammen med en, der tjener omkring det, altså 28.000 kr., eller har et eller andet ved siden af?
Og hvis man har det, får man ikke kontanthjælp.
Det er svaret til hr. Joachim B. Olsen, og hr. Joachim B. Olsen ved det godt.
Så ja, det vil berøre mange mennesker, og det er derfor, vi synes, det er så alvorligt, når en borgerlig regering over en nat bare går ind og skærer ned på det og siger: Nu kan I kun få 2 år.
Det er netop derfor, vores gode socialdemokratiske hjerter tilsiger os at sige: Nu skal der være en lidt bedre indfasning, en lidt mere human indfasning.
Det er det, vi gør med det her forslag, og det er også derfor, jeg er så glad, og derfor, at jeg smiler, som jeg gør i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Jeg er udmærket bekendt med reglerne, og jeg synes faktisk, og det synes vi i Liberal Alliance, at det er et godt princip, at man ikke kan modtage en offentlig ydelse, hvis det er sådan, at der er en indtjening i familien, der gør, at man godt kan forsørge sig selv.
Det mener vi faktisk er et sundt princip, altså at man i en familie forsørger sig selv, før man beder naboen om at forsørge sig.
Det kan jeg forstå er et princip, som man ikke hylder i Socialdemokratiet.
Jeg troede ellers, det var sådan en gammel arbejderværdi.
Men jeg kan slet ikke få det til at hænge sammen med, at både beskæftigelsesministeren og andre ministre tidligere har været ude at sige, at man ønsker et opgør med krævementaliteten.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Tak for det.
Med fare for at nævne mange af de ting, som Venstres ordfører lige har gjort, er der i hvert fald nogle ting, jeg lige vil pege på, og som for os Socialdemokrater er meget, meget vigtige.
Vi ved alle sammen, at den her sygedagpengelov gør, at en kommune ikke kan få refunderet udgifter til sygedagpenge i en sag, hvor kommunen ikke har fulgt op på sagen til tiden.
Formålet med det var netop at sikre, at sygemeldte netop får den opfølgning, som de har krav på, og at vi netop også sørger for, at de her sygemeldte får et ordentligt sygdomsforløb, så de kommer videre og tættere på arbejdsmarkedet.
Det virker jo ganske fornuftigt, men reglen om bortfald af refusion har jo også haft den uheldige konsekvens, at kommunerne netop har fokuseret på, om det er gjort til tiden, og måske ikke har fokuseret så meget på hjælpen til den sygemeldte.
Det har aldrig nogen sinde været ideen med det.
Derfor har man de sidste 4 år jo netop suspenderet denne regel for at afprøve, om kommunerne vil følge op i de her dagpengesager uden at have en trussel om bortfald af refusion hængende over hovedet.
Her har det vist sig, at kommunerne samlet set har overholdt deres opfølgningspligt.
På den baggrund foreslås det nu, at reglen helt afskaffes.
Her er jeg nødt til at sige, at det skal stå klart, at sygemeldte borgere selvfølgelig stadig væk skal have en rettidig opfølgning.
Det skal også stadig væk være en god opfølgning.
Det synes jeg også kommunerne har vist de kan levere uden den her trussel fra staten.
Arbejdsmarkedsstyrelsen vil selvfølgelig løbende følge udviklingen, og hvis en kommune gennem flere måneder ikke overholder opfølgningspligten, vil kommunen blive kontaktet af beskæftigelsesregionen, som i samarbejde med kommunen vil sikre sig, at opfølgningsindsatsen i kommunen forbedres.
På den måde, som også ordføreren for Venstre sagde, afbureaukratiserer vi her.
Det er fornuftigt, men samtidig sikrer vi også, at de her sygemeldte borgere får en god og ordentlig indsats.
Derfor synes vi, det er sund fornuft, og derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Det lovforslag her er forholdsvis enkelt.
Der blev indlagt en straf af de kommuner, der ikke levede op til opfølgningskravet i sygedagpengesager.
Hvis de lå for lavt, kunne de miste refusionen.
Den regel blev suspenderet igennem årene 2010-13, og den suspension var der bred enighed om i Folketinget.
Det har så vist sig, at kommunerne lever op til opfølgningskravet, og de ligger faktisk på 92 pct.s opfyldelse af opfølgningskravet.
De sidste 8 pct. kan skyldes andre tiltag end manglende opfølgning fra kommunens side.
Der kan være mange årsager til, at man ikke lige kan følge op i sager om folk, der er syge.
Derfor synes vi også i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt, at man fjerner den straffebestemmelse for kommunen.
Der er ingen grund til at have en straffebestemmelse, når de lever op til kravene.
Og skulle der være en enkelt, der kommer lidt for langt ned, bliver der også fulgt op på det af den kommunale revision, og der bliver set på, hvad det egentlig er, der sker i den kommune.
Men generelt lever kommunerne op til det, vi har forlangt af dem, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti støtte, at den straffebestemmelse om refusion bliver fjernet, så det ikke hænger over kommunernes hoved, hvis de lige skulle svigte en enkelt gang.
Så med de ord kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Jeg ved ikke rigtig, om man kan kalde det her for en ordførertale.
Det er nok mere korrekt at kalde det for en ordførerbesked.
Beskeden er, at SF stemmer for lovforslaget.
De foregående ordførere har brugt udmærkede argumenter for at stemme for.
Der er såmænd gentagelser nok her i Folketingssalen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-22:
Da vores ordfører ikke kan komme i dag, er jeg blevet bedt om at sige følgende: Jeg vil meddele, at Enhedslisten hele vejen igennem har støttet suspensionen af denne bestemmelse.
Vi kan derfor også støtte, at den helt bliver ophævet.
Vi er overbevist om, at det ville have en negativ virkning, hvis man fastholdt bestemmelsen.
Det ville højst sandsynligt presse kommunerne til at se mere på rettidighed end på den enkelte sygemeldtes behov for opfølgning med det resultat, at flere og flere ville blive frataget deres sygedagpenge, da kommunerne ellers ville blive straffet økonomisk.
Vi vil dog ligesom FTF efterlyse, at der kommer meget mere fokus på at skabe gode regler og økonomiske rammer for kommunerne, som kan medføre, at kommunerne i højere grad tager udgangspunkt i den sygemeldtes behov for god opfølgning.
Og så venter vi stadig væk mere og mere utålmodigt på, at regeringen indfrier løftet fra regeringsgrundlaget om at afskaffe varighedsbegrænsningen for sygedagpengeydelser.
Det må være sådan, som regeringspartierne og Enhedslisten var enige om før valget, at man skal bevare retten til sygedagpenge, indtil man er rask nok til at arbejde eller syg nok til at blive tilkendt førtidspension.
Det har ikke umiddelbart noget med dette lovforslag at gøre, men det er nødvendigt at understrege, da regeringsgrundlaget nu er 2 år gammelt, uden at løftet er blevet indfriet.
Det er endnu mere nødvendigt at understrege, fordi beskæftigelsesministeren i stedet for at indfri regeringsgrundlaget har indledt forhandlinger med højrefløjen om en dramatisk forringelse af sygedagpengereglerne ved at skære perioden for sygedagpenge ned fra 52 til 26 uger.
Med disse kommentarer støtter vi lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Liberal Alliance kan også støtte det her forslag.
Ligesom de andre partier anser vi det også som et opgør med unødvendigt bureaukrati.
Det eneste, vi vil tilføje, er, at når vi nu kan konstatere, at kommunerne følger op i 92 pct. af tilfældene, som de skal – altså overholder loven i 92 pct. af tilfældene, og det er jo rigtig godt – så så vi gerne, at man måske havde sat grænsen for, hvornår der skal tages kontakt til kommunerne, til 90 pct., og ikke til 80 pct.
Men det kan vi måske få ministerens svar på, når hun går op på talerstolen lidt senere.
Men vi kan som sagt støtte lovforslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2013-11-22:
Det er altid dejligt, når man kan fjerne regler og bureaukrati, som egentlig ikke giver nogen merværdi for borgerne.
Her har vi et lovforslag, hvor man har suspenderet en regel i 2010, 2011, 2012 og 2013, for ligesom at kunne følge udviklingen på området, med hensyn til om kommunerne egentlig overholdt det, de skulle, og derved har man så kunnet ophæve den her regel om, at man ikke giver dem statsrefusion, hvis de ikke følger op i sygedagpengesager.
Det viser sig, at kommunerne faktisk laver en fin opfølgning – der er en rigtig god statistik på området – så derfor kan vi jo sige, at det er overflødigt at have den her regel om, at man kan tage statsrefusionen fra kommunerne.
Derfor er det godt, at man kan fjerne den her regel og samtidig også sørge for at hjælpe de kommuner, der så har problemer med opfølgningen, hvor vi af den undersøgelse, der er lavet, kan se, at det heldigvis er få kommuner, der her er tale om.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti støtte det her lovforslag.
Det er skønt, når vi kan fjerne bureaukrati, og det giver god mening for borgerne at gøre det i dette tilfælde.
Mette Frederiksen (S), 2013-11-22:
Tak for behandlingen; man får jo lyst til at foreslå Folketinget, at den type behandling kunne danne præcedens for behandlingen af andre lovforslag.
Så derfor er det her jo et lille lovforslag, vil jeg gerne sige, men ikke desto mindre et skridt i retning af en beskæftigelsespolitik, der i højere grad bygger på resultater og mål i stedet for på middel og proces, og det vil jeg gerne takke alle Folketingets partier for at bakke op om.
I forhold til de faldne kommentarer fra Liberal Alliance vil jeg sige, at vi nu skal have lovforslaget til at virke.
Og så kan vi sammen tage en drøftelse af, på det rigtige tidspunkt, om der er behov for at stramme op, hvad angår opfølgningen fra Arbejdsmarkedsstyrelsen, over for beskæftigelsesregionerne og derefter kommunerne.
Så der er et tilsagn om det.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Det var dog en tynd kop te, og det var lidt vagt.
Den 10. juni spurgte tidligere beskæftigelsesminister Inger Støjberg sig selv, om dagpengereformen ville betyde sociale problemer, og hendes svar var, at det ville den ikke.
Jeg hører slet ikke ordføreren udtrykke sig så markant og tydeligt om det i dag.
Der er altså nogle mennesker, som bliver tabt i det her system, det kan man lige så godt bare anerkende.
Det er fair nok, at vi prøver på at redde så mange mennesker, som vi overhovedet kan, og give dem et arbejde, men der er mange mennesker, som vil tabe, som vil få store sociale problemer.
Er Venstre og ordføreren fuldstændig ligeglade med de her mennesker?
Anerkender man slet ikke denne gruppe?
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Det vil være sådan – og det vil det jo også være med regeringens og Enhedslistens aftale om en midlertidig arbejdsmarkedsydelse – at der vil være mennesker, der falder ud af dagpengesystemet.
Dem har jeg så ikke set nogen løsning for.
Det er 4.000-6.000 mennesker, der falder ud af dagpengesystemet.
Det har der været historisk, og det vil der fortsat være, når dagpengereformen er fuldt indfaset.
Der har vi et overførselsindkomstsystem, et kontanthjælpssystem, der sikrer, at mennesker kan få en indkomst, hvis de har behov for det og ikke har anden indtægt.
Og det sikrer jo, at der ikke skabes de sociale problemer, som ordføreren påpeger.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Det, som Venstre vil, er, at man vil fjerne de her langtidsarbejdsløses indtægt, så mange arbejdsløse må gå fra hus og hjem.
Hvad er så Venstres tilsyneladende løsning?
Det er, at man vil sige, at man gerne vil skaffe job til de arbejdsløse.
Det arbejder den her regering jo også på, men der er altså 151.000 arbejdsløse for øjeblikket.
Hvad var det i Venstres handlinger dengang, da man havde magten og flertallet, som skulle pege i retning af, at man pludselig nu som med et trylleslag skulle kunne skaffe job til 151.000 mennesker, herunder de omkring 30.000, som vil ryge ud af dagpengesystemet, hvis det her lovforslag ikke bliver gennemført?
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bliver enige om, at dagpengereformen virker.
Den bringer faktisk mennesker hurtigere i job.
Vismændene understreger det sågar.
Når man spørger dagpengemodtagerne og også dem, der står for ikke at have dagpenge ret meget længere, så svarer de jo også, at de søger mere bredt både geografisk og fagligt, og det sikrer jo, at de kommer hurtigere i job.
Ved at lave en midlertidig arbejdsmarkedsydelse, som regeringen og Enhedslisten vil, så fastholder vi jo mennesker på overførselsindkomst.
Vi skal jo bringe mennesker i job.
Det er jo det, det handler om.
Vi skal skabe flere job, og derfor kan man sige, at det her er sidste chance.
Jeg vil i hvert fald opfordre regeringen til at ringe til Venstre og til at lave en finanslovsaftale med Venstre, således at vi får skabt noget mere vækst i det her samfund og skabt nogle flere job.
Det er det, der skal være svaret.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke svarer på mit spørgsmål om Venstres evner til jobskabelse, for her har Venstre jo et åbenlyst problem, og derfor taler ordføreren så om en masse andre ting.
Når Venstre mener, man er så dygtige til at skabe job, hvorfor i alverden gjorde man så ikke noget ved det?
Det skaber et stort troværdighedsproblem for Venstres vedkommende.
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Vi gjorde bestemt noget ved det i krisetiden.
Vi holdt sådan set hånden under beskæftigelsen.
Vi øgede de offentlige investeringer markant, og det kunne vi gøre, fordi vi havde styr på økonomien.
Krisen var jo ikke kun et anliggende for Danmark, det var en generel, verdensomspændende krise, der gjorde, at mange job gik tabt.
Siden da har vi sådan set formået at lave en aftale med regeringen om vækst.
Vi synes sådan set, man skulle arbejde på at skabe flere job.
Det er også derfor, at vi vil fremrykke de skattelettelser, som vi sådan set har aftalt med regeringen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-22:
Med Venstre i spidsen gennemførte man jo dagpengeforliget, og den daværende beskæftigelsesminister, fru Inger Støjberg, sagde, at det højst ville ramme mellem 2.000 og 4.000 mennesker.
Men virkeligheden i dagens Danmark i 2013 er, at der er over 30.000, som har mistet retten til dagpenge.
Er det fru Inger Støjberg, eller er det virkeligheden, der har ret?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Så hr. Joachim B. Olsen må følge med.
Men forskellen på mig og hr. Joachim B. Olsen, forskellen på dem, der sidder til venstre i salen, og dem, der sidder til højre i salen, er, at vi interesserer os for mennesker.
Vi er ikke ligeglade med mennesker, vi vil netop gerne hjælpe mennesker, samtidig med at vi skaber arbejdspladser og laver et bedre samfund.
Og derfor håber jeg selvfølgelig, at folk er klar over, at der er kommet en rød regering, og at den gør det rigtig, rigtig godt og hjælper mennesker, som Venstre er ligeglade med.
Vi er sådan set meget enige i, at det vigtigste er at skabe arbejdspladser, og det har den her regering jo vist bedre end andre, også bedre end den tidligere Venstreledede regering – under den fossede arbejdspladserne jo ud af landet.
Så det er vi jo sådan set meget, meget enige i.
Men grunden til at vi gør det her, er, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der på grund af den dagpengereform, som den borgerlige regering gennemførte, står i kæmpestore sociale problemer.
Mennesker, som ikke kan finde arbejde nu og her, fordi der ikke er noget arbejde at få, kommer til at miste stort set hele deres forsørgelsesgrundlag, og det bliver så et kæmpestort problem for disse mennesker.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren, om den dagpengereform, som den blå regering lavede, for nogle mennesker vil betyde store sociale problemer.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Jeg er usikker på, om det, som hr. Joachim B. Olsen siger, i virkeligheden betyder, at Liberal Alliance er imod, at man i en lavkonjunktur gennemfører offentlige bygge- og anlægsarbejder for at modvirke arbejdsløsheden.
Altså, hvis det er det, som Liberal Alliance mener, så er jeg dybt overrasket, og jeg synes, det lyder skørt, hvis jeg skal være ærlig.
Med hensyn til det med at skabe job vil jeg sige, at f.eks. energiaftalen da i høj grad skaber job, for der skal bygges to havvindmølleparker, og man skal som sagt energirenovere boliger.
Det er da i høj grad en jobskabelse.
Og hvis hr. Joachim B. Olsen går ud og spørger en håndværksmester eller nogle bygningshåndværkere, som har fået gavn af det her, om de oplever, at det skaber job, så vil de helt klare sige, at ja, det gør det.
Derfor er de jo også glade for den vækstpakke og den boligjobordning, som så blev forlænget med det forlig, som blev lavet i foråret.