runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Det var dog den mærkeligste forklaring, jeg har hørt indtil nu, må jeg sige til hr. Mike Legarth.
Det ligger helt klart, at der var en række afleverende kommuner, som var nødt til at sætte skatten op, hvis de skulle kunne aflevere de penge og have det samme serviceniveau, som de havde før.
Der var nogle kommuner, der modtog den milliard kroner.
Disse kommuner var i den situation, at de sådan set blev pålagt af staten, at de skulle sende pengene ud til borgerne.
Det var altså ikke til serviceforbedringer.
Den regel gjaldt kun i det første år, i år 2007; den gjaldt ikke i 2008.
Og derfor har de kommuner sådan set forhøjet det med den milliard kroner.
Men at dreje det over på, at alle de andre kommuner ikke har overholdt deres aftaler, har jeg altså lidt svært ved at se logikken i.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Hvis hr. Ole Vagn Christensen ikke forstår mit svar, må jeg replicere, at jeg så ikke forstår præmissen for spørgsmålet.
Jeg er nødt til bare at sige: KL og kommunerne har en sum til rådighed til fordeling, og det er så nu kommunernes opgave at prioritere de beløb til de opgaver, der er.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jeg hæftede mig lidt ved, at den konservative ordfører talte om, at det jo er kommunerne selv, der har nikket til aftalen, altså at de har indgået en aftale her.
Men kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at der i det, man nikkede til her i sommer, altså den aftale, der tilmed var skriftlig, ikke stod anført noget om anlægsloft - er det ikke korrekt?
- så det, man altså nikkede til i sommer, ikke er det, man er blevet sat over for nu?
Er det korrekt?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-24:
Det foreslås med denne lov at forlænge forsøgsordningen for salg af almene boliger.
Forsøgsordningen har fungeret siden starten af 2005.
Målet med forsøgsordningen er at give lejerne en mulighed for at blive herre i eget hus.
Beboerne skal have mulighed for at blive boende i den bolig, som de kender, men samtidig selv vælge, om de vil være lejere eller ejere.
Forsøgsordningen har ikke haft det let.
Den har mødt modstand fra mange sider, og jeg har modtaget mange henvendelser fra lejere, som stadig ikke fik lov til at købe deres egen bolig.
Med højesteretsdommen vedrørende salg af almene boliger i Farum Kommune blev det slået fast, at lejere har lov til at købe deres egen bolig ifølge lovgivningen.
Forhåbentlig vil det betyde, at lovgivningen står klarere, så flere kan få mulighed for at købe deres egen lejebolig.
I 2005 startede en permanent ordning for salg af almene boliger.
Den er målrettet ghettoerne.
Ved at skabe forskellige boformer i samme kvarter, skulle den sikre en mere varieret beboersammensætning i ghettoerne.
Ved at have flere befolkningsgrupper i samme område lærer grupperne hinanden bedre at kende, og gennem kendskab sikres en større forståelse for hinanden.
Forståelsen skal modvirke den splid, som vi til tider oplever mellem ghettoerne og det øvrige samfund.
Der er udarbejdet en evalueringsrapport over de to salgsordninger.
Rapporten påviser en række problemer med ordningerne.
Venstre finder, at rapportens konklusioner skal tages alvorligt.
Der er behov for en velfungerende og god ordning, der sikrer, at lejere kan købe deres egen bolig, men at det skal ske, således at kommunerne stadig har en mulighed for at give de svage grupper en bolig, og det skal hjælpe med at komme ghettoiseringen til livs.
Velfærdsministeriet skal fordybe sig i disse problemstillinger, der rejses i rapporten, og derfor har ministeriet brug for god tid til at arbejde.
Venstre finder det nødvendigt at forlænge den nuværende ordning, mens arbejdet med den nye salgsordning finder sted.
Det er hensigtsmæssigt, at lejerne beholder deres ret til at købe deres egen bolig, mens arbejdet med den nye salgsordning forestår.
Vi håber desuden, at højesteretsdommen giver en afklaring for parterne og giver parterne mod på at sælge de almene boliger.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Jeg skal på vegne af den konservative ordfører meddele, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Da Socialdemokraternes ordfører på området, fru Sophie Hæstorp Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre hendes ordførertale.
Socialdemokraterne mener, at det er vigtigt, at de almene familieboliger kan tiltrække mennesker fra alle samfundslag og indkomstgrupper.
Derfor skal vi også diskutere, hvordan lejere kan få flere rettigheder og bedre indflydelse på deres bolig.
Det kan ikke nytte, at man sælger ud af billige boliger, så længe det er umuligt at bygge flere almene familieboliger i størstedelen af landet.
I den sidste måned har vi omvendt måttet konstatere, at der må være et meget stærkt ønske fra regeringens side om at ville skævvride og ødelægge de almene boligområder.
Selv om regeringen siden august 2007 har haft en evaluering liggende om deres 3-årige forsøgslov om salg af almene familieboliger, der konkluderer, at forsøgsloven har været en fiasko og bør ændres, fremsætter regeringen alligevel nu et lovforslag, der ukritisk forlænger forsøget med salg af almene boliger i yderligere 1½ år.
Evalueringsrapporten har ikke været tilgængelig for andre end regeringen.
Siden august 2007 har regeringen alene ligget inde med en viden, som ikke har været delt med de øvrige partier i Folketinget, det var først, da Socialdemokraterne fik kendskab til rapporten fra anden side og begyndte at stille spørgsmål i Folketinget, at regeringen reagerede.
Det er helt uacceptabelt!
Den peger bl.a. på, at regeringens forsøg med salg af almene familieboliger kun har vakt interesse blandt initiativrige og ressourcestærke familier i alment boligbyggeri, der fortrinsvis har bestået af rækkehuse og enkelthuse.
Derimod har de fleste kommuner og boligorganisationer generelt været skeptiske over for at sælge ud af deres boliger, der er med til at fastholde og tiltrække også ressourcestærke borgere til den almene sektor og ikke kun borgere, der ikke har råd til andet end en almen bolig.
Andre steder har man vurderet, at den permanente ordning, der giver mulighed for salg af almene boliger i problemfyldte boligområder som led i en by- og boligsocial indsats, ikke kan stå mål med indsatsen på anden vis.
Det handler om, at hvis man sælger almene boliger i et problemfyldt boligområde, lukker man samtidig døren i for andre virkemidler såsom øget kommunal anvisningsret til øvrige almene boliger eller brugen af fleksibel udlejning.
Derudover har der været frygt for, at salg af almene boliger i problemområder ikke i sig selv ville tiltrække ressourcestærke ejere, men tværtimod borgere, som man vurderer enten ikke i fuldt omfang har indset problemerne ved at være ejere eller alene har ønsket at kunne omgå reglerne i den almene sektor om, hvor mange personer der må bo i en lejlighed af en vis størrelse.
Derfor er det stærkt kritisabelt, at regeringen fortsat insisterer på at køre forsøg med en lov, der på alle måder har vist sig at være en fiasko, og det er en endnu større skandale, at regeringen har tilbageholdt viden om sin egen lovs skævvridning og manglende succes.
Socialdemokraterne kan ikke støtte lovforslaget.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Nu siger kulturministeren, at man skal hæfte sig ved det positive, og jeg hæftede mig ved, at kulturministeren i sin indledning sagde, at det er et positivt forslag, forstået på den måde at det er svært at være uenig i, at der skal gøres noget i forhold til de grupper, der i dag ikke har mulighed for eller svært ved at bruge kulturtilbuddene.
Der er stadig væk mange, det hørte jeg også kulturministeren sige, der ifølge de undersøgelser, vi har, ikke gør det.
Så er det, at jeg har lidt svært ved at få den der positive indfaldsvinkel til at falde sammen med det, kulturministeren siger om, at der i øvrigt ikke er grundlag for at gøre noget ekstra, og at man ikke kan drive socialpolitik med kulturpolitik.
Jeg vil godt henlede kulturministerens opmærksomhed på de undersøgelser, vi også refererer til i beslutningsforslaget, hvor det faktisk viser sig, at tager man socialt dårligt stillede familier og ser på, hvilke af dem der er kulturelt aktive, og hvilke af dem der ikke er kulturelt aktive, så har de svagt stillede familier, der er kulturelt aktive, en større mulighed for at komme ud af den sociale ulighed end dem, der ikke er.
Så det indikerer altså, at hvis vi kan få også dårligt stillede familier, svage familier, til at være kulturelt aktive, har det en effekt.
Vil kulturministeren ikke anerkende det?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Jo flere vi kan få gjort kulturelt aktive uden at være formynderiske, men ved at give tilbud som dem, regeringen er i gang med på biblioteksområdet, på børneområdet, på ungdomsområdet i et væld og i en mangfoldighed af forskellige kulturtilbud, jo bedre.
Jeg er da sikker på, at man får nogle flere muligheder, hvis man er kulturbruger, men man skal lige se på, hvad der her kommer først: hønen eller ægget.
Så har vi selvfølgelig en udfordring i at sørge for, at flest mulige får adgang til kulturen.
Det kan man jo gøre ved at give de tilbud, vi har inden for børneområdet, inden for gratis adgang til museerne, inden for biblioteksområdet og inden for mange af de andre områder, som jeg her har skitseret.
Så jeg er sådan set ikke uenig i princippet om, at jo flere tilbud vi giver, jo bedre et bedre liv får man.
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Så forstår jeg heller ikke, at kulturministeren ikke kan være indstillet på, at vi, Folketingets partier, i fællesskab kan lave en handlingsplan, der har det særlige sigte at give mulighederne til den her sidste tredjedel, som vi kan se vi ikke rigtig har kunnet flytte siden 1986.
Hvorfor afviser kulturministeren det?
Nu kan jeg høre, at det bliver et eller andet med finansieringen af det her, og alligevel har kulturministeren jo taget et af forslagene, som vi har stillet, og sagt, at det vil han gerne gøre til sit.
Jeg vil spørge om, hvorfor vi ikke kan være fælles om en indsats.
Det nytter ikke, at vi sætter flere barrierer op, f.eks. ved nu at lave brugerbetaling på bibliotekerne, som jeg kan forstå at den konservative ordfører nu for anden gang har foreslået.
Så nytter det hele jo ikke noget.
Så jeg vil også godt lige have, at kulturministeren kan redegøre for, om det er konservativ politik at indføre brugerbetaling på bibliotekerne, og om, hvornår regeringen eventuelt har tænkt sig at fremsætte det forslag, for det nytter jo ikke noget, hvis vi skal bekæmpe kulturel ulighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Det er ikke regeringens politik at ville indføre brugerbetaling på bibliotekerne.
For mig er det et vigtigt princip, at der er lige og fri adgang til vores biblioteker, som er en af vores allervigtigste kulturbærende institutioner med den adgang, det giver til læsningen, til bøgerne, til fællesskabet.
Vi vil gerne - som svar på første del af spørgsmålet - skabe mest muligt samarbejde med flest mulige partier i Folketinget, så vi er altid åbne over for nye ideer og nye samarbejdsformer.
Men som jeg skitserede og konkretiserede, har vi et væld af initiativer i gang.
Og hvis der kommer nye gode ideer, lytter vi gerne til dem og diskuterer dem og prøver at blive enige om dem.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-24:
Jo tak og tak for den besvarelse, som kulturministeren først gav i forhold til beslutningsforslaget.
Jeg vil starte det sted, hvor kulturministeren talte om, at der er en stor del af befolkningen, der gennem de sidste mere end 30 år i virkeligheden har været lidt efterladt i forhold til at deltage i de kulturelle tilbud.
Det kan man jo diskutere fuldstændig frit i forhold til, hvilke regeringskonstellationer der har været, eftersom der har været et væld af forskellige i løbet af den tidsperiode.
Men når man opremser alle de her initiativer, man har taget, og det så stadig er sådan, kunne det så ikke, som hr. Mogens Jensen var inde på, måske appellere til, at vi i fællesskab sætter os ned og ser på, hvordan vi kan sørge for at få nogle af de geografiske, sociale og etniske grupper, som ikke bruger kulturtilbud lige så meget, med?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Det er vi altid villige til.
En af de konsekvenser, der kom af, at vi gennemførte gratis adgang til de permanente samlinger på Nationalmuseet og på Statens Museum for Kunst, var, at vi fik nye befolkningsgrupper ind til vores to væsentligste nationale museer.
Læselystkampagnen har handlet meget om at få fat i de grupper af unge, som ikke interesserer sig for læsning, og få dem åbnet op for bogens magiske verden.
Så vi tager fat område for område, og vi har en hel palet af initiativer.
Alt, hvad vi kan gøre for at få kultur ud til flere på et kvalitativt niveau, uden at det virker formynderisk, er vi villige til at diskutere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-24:
Det er jeg meget glad for at kulturministeren gerne vil gå i en positiv dialog om.
Jeg kan ikke lade være med alligevel at sige med hensyn til det med alle ideer, der kan få kulturtilbud ud til flere i de her tre grupper, at man jo f.eks. i forhold til de geografiske grupper kunne foreslå, at kulturministeren bevarede den hidtidige støtteordning til egnsteatre for at sørge for, at der var kulturtilbud spredt ud over hele landet.
Der er vist også noget om, at man i forhold til de regionale spillesteder er gået ned fra 20 til 18, og det har så især ramt i Jylland.
Så man har da i hvert fald taget nogle initiativer, der virker i modsat retning, ligesom kulturministerens partifælle, den konservative finansordfører hr. Lars Barfoed, har foreslået, at man åbenbart skal have mere ulighed i forhold til biblioteksbesøg, som jeg dog noterede mig af kulturministerens svar ikke er ministerens politik.
Men jeg takker for, at man vil gå ind i en positiv dialog, og så kan jeg da håbe på, at man vil stoppe nogle af de initiativer, man har taget, som fremmer den geografiske ulighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
En af vores vigtigste prioriteter har været at sikre en bred geografisk udvikling af kulturen i Danmark.
Det mener jeg også er lykkedes med strategien for kultur i hele landet.
Der er skabt et væld af aktiviteter i hele Danmark.
Jeg bruger måske en eller to dage om ugen på at være i provinsen.
Så sent som for nogle få dage siden var jeg i Horsens for at mødes med kulturfolk fra Horsens, fra Randers, fra Viborg for at diskutere kulturpolitik med dem.
Sådan fungerer det, og vi prøver at udvikle det.
Det er klart, at staten ikke kan tage ansvaret for det lokale kulturliv, men staten kan være med til at bygge bro og være med til at sætte nogle projekter i gang sammen med det lokale kulturliv.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-24:
Der var to ting, der gav mig lyst til at komme med et par bemærkninger til kulturministeren.
Den ene ting var den her frygt for, at vi trænger os for meget på, og at vi går for tæt på borgernes frie ret til ikke at vælge kultur.
Der kan jeg ikke lade være med at tænke på, at vi aldrig nogen sinde er i tvivl om, at hvis man skal have folk til at købe Coca-Cola og andre produkter, skal der laves reklamer og markedsføring, og der skal tages særlige initiativer og sådan noget.
Det tager vi åbenbart helt naturligt i det her land.
Men det er, som om man ikke er opmærksom på, at nogle af de her kulturaktiviteter skal der altså gøres noget for at få udbredt udnyttelsen af.
Vi ved, at hvis vi ikke gør det, er der bestemte grupper, der altid vil bruge vores kulturtilbud, og andre grupper, som simpelt hen vil falde fra.
Hvordan kan det være, at der er sådan en stor forskel fra, når det handler om ét produkt, mens man, når det handler om et andet produkt, godt er klar over, at der skal gøres en indsats?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-04-24:
Jeg er hundrede procent enig med fru Pernille Frahm i, at der er brug for markedsføring, at der er brug for opmærksomhed, og det forsøger vi jo også.
Men forskellen fra Coca-Cola til forskellige kulturprojekter er, at når man har Coca-Cola på ethvert gadehjørne og nærmest får det proppet ned i halsen, ved folk, at det smager godt, i hvert fald dem, der kan lide Coca-Cola.
Men for mennesker, der kommer ud til de forskellige kulturtilbud, er det måske ikke den samme oplevelse, og der skal vi sørge for, at de får nogle attraktive kvalitetsting, som gør, at f.eks. det første møde med kulturen er et godt møde, at første gang børn og unge er i teatret, er det fremragende, og de får lyst til at gå i teatret.
Første gang man læser en bog, skal det være skægt at læse en bog, og første gang man hører noget god musik, om det så er kompositionsmusik eller en anden slags musik, skal det være noget, man har lyst til at lytte noget mere til.
Så det er det første møde, som jeg synes er afgørende for at få flere involverede og aktiverede i kulturen.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-24:
Jeg tror, at alle fabrikanter vil mene om deres produkter, at det præcis er det, som kulturministeren står og siger nu, der gør sig gældende.
Jeg mener jo så, at kulturen har et kæmpe forspring frem for Coca-Cola, fordi der faktisk er kvalitet bagved i modsætning til … av, det skal vi ikke komme ind på.
Den anden ting var, at ministeren efterlyste nogle konkrete initiativer og nogle konkrete forslag, og så vil jeg gerne komme med et meget konkret forslag, der kunne få folk i det her land til at læse nogle flere bøger.
Vi har nemlig verdens højeste bogmoms, og det er et rigtigt godt sted at starte.
Hvis man vil gøre noget for dansk sprog, for dansk litteratur og for at få solgt flere bøger, er det ned med bogmomsen.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-24:
Meningers mod skal man jo sådan set ikke kimse ad, det synes jeg da kun er flot, men nogle gange må man jo også bare lytte til virkeligheden.
Og hvis der ikke er nogen, som arbejder med det til daglig, som synes, at det, man er i gang med, er en god idé, synes jeg, man fra regeringens side burde overveje, om det er en god idé.
Men det leder mig frem til en anden ting.
Jeg vil nemlig så bare gerne høre fra regeringen - bare så vi ved, hvad den ligesom mener om den her ordning, og om vi kan forvente, at den bliver lavet helt om - om regeringen vil give mig ret i, at det her er en fiaskoordning, og at man må sige, at det her forsøg har været en eklatant fiasko.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-24:
Jeg synes også, at det her er en utrolig spændende rapport.
Den peger også på de problemstillinger, der er i forbindelse med at sælge boligerne, bl.a. at den ideologiske debat, der har været i forbindelse med lanceringen, har haft en meget stor betydning for salget af almene boliger og især for boligorganisationernes holdning til salg af almene boliger.
Men det, som jeg sådan set synes er rigtig interessant, er, at Socialdemokraterne mener, at vi er interesseret i at skævvride den almene sektor.
Det synes jeg egentlig er besynderligt, når I mener, at det er en fiasko.
Hvordan kan I mene, at en ordning, som ikke sælger nogen almene boliger, skal skævvride samfundet?
I mener jo ikke, at den sælger noget, og så skulle den jo ikke have nogen betydning, så burde den være harmløs.
Kan du forklare mig det?
Undskyld, kan De forklare mig det?
Mogens Jensen (S), 2008-04-24:
Nu er jeg ikke Socialdemokraternes ordfører på det her område - jeg læser blot ordførertalen op - men jeg kan sige til Venstres ordfører, at holdningen vel generelt må være, at der ikke er nogen grund til at fortsætte ordninger, som ikke fungerer, heller ikke på det her område.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-24:
Med forslaget forlænges forsøgsordningen med salg af almene familieboliger til lejerne fra den 1. juli 2008 og frem til den 31. december 2009.
Baggrunden for forlængelsen er, at det 3-årige forsøg har fået en meget kort levetid, fra vi vedtog loven i 2004.
Boligselskabernes Landsforening anlagde allerede i 2005 en retssag mod den tidligere Farum Kommune og staten, fordi man mente, at forsøgsloven indebar ekspropriation.
Vi mener selvfølgelig i Dansk Folkeparti, at den 3-årige forsøgsordning skal løbe tiden ud, for at forsøget kan vurderes på et reelt grundlag.
Herved får de lejere, der ønsker at købe deres egen bolig, nu igen chancen, hvilket vi finder rimeligt.
Kommuner og boligorganisationer vil igen uafhængigt af hinanden kunne ansøge Velfærdsministeriet om at deltage i det forlængede forsøg efter de hidtidige gældende regler.
Her var betingelserne: Kommunen kan ansøge om at deltage i forsøget med en eller flere afdelinger i boligorganisationen eller kan vælge at deltage med kun en del af boligerne i en afdeling; boligorganisationen kan ansøge om forsøg på samme vilkår som kommunen, dog kan kommunen modsætte sig salg, når der er solgt 5 pct. af kommunens bestand af almene familieboliger; hvis ministeriet godkender ansøgninger om salg, skal lejerne efterfølgende træffe en flertalsbeslutning om salg på et afdelingsmøde; lejerne får mulighed for at overtage deres almene bolig som ejerbolig med et renteog afdragsfrit lån til finansiering af 30 pct. af købesummen fra Landsbyggefonden; provenuet fra salget indbetales til Landsbyggefonden, hvor det overføres til provenufonden, og det anvendes hovedsageligt til at refundere den offentlige støtte til byggeri af nye almene familieboliger i de kommuner, hvor der er solgt boliger. I Dansk Folkeparti er vi opmærksomme på høringssvarene, men vi ønsker, at forsøgsordningen kan vurderes på et reelt grundlag, og ser frem til en evaluering af den forlængede ordning, der skal danne baggrund for, hvordan en fremtidig salgsordning skal udformes.
På baggrund af det kan vi i Dansk Folkeparti godkende forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-24:
I sin tid, da den her ordning blev vedtaget, var Dansk Folkeparti utrolig stolte af, at man havde fået gjort det til en ikke permanent ordning, men kun en forsøgsordning.
Man var faktisk nærmest også lidt kritisk over for den her ordning.
Så undrer det mig selvfølgelig, at Dansk Folkeparti nu synes, det er en god idé at forlænge den her ordning, når man var kritisk ved vedtagelsen og kun gik med, fordi det var en forsøgsordning.
Når alle evalueringer peger på, at det er en fiaskoordning, hvorfor synes Dansk Folkeparti så, at det er en god idé at forlænge ordningen, når man har været kritisk, og når man kan se, at det er en fiasko?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-24:
Vi gik med og går med fortsat, fordi det var et 3-årigt forsøg, vi sagde ja til, og det er et 3-årigt forsøg, vi ønsker, for at kunne få en baggrund for, hvordan man kan sælge boligerne fremover ud fra den evaluering, der så skal foretages.
Og jeg regner selvfølgelig også med, at der vil ske en evaluering af den permanente ordning, så vi får mulighed for at se, hvordan den skal fungere i fremtiden.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-24:
Når jeg spørger ordføreren fra Dansk Folkeparti, handler det jo bl.a. om, at regeringen har vist sig stort set umulig at nå med argumenter om det her spørgsmål.
Men jeg havde dog alligevel håbet på, at Dansk Folkeparti ville se på evalueringerne, og at man ville tage høringssvarene alvorligt.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-24:
Nu må man jo altså ikke glemme, at det kun var Dansk Folkeparti og regeringen, der stemte for forslaget i sin tid.
Der var de nøjagtig samme indstillinger.
Men vi skal se på, at folk får mulighed for at eje deres bolig, hvis de gerne vil, og den mulighed har vi i Dansk Folkeparti altid ønsket skulle være der.
Så der er sådan set overhovedet ikke noget nyt i det.
Derfor mener vi, at vi skal have en baggrund for at vide, hvordan man gør det.
Jeg kan da godt se, og jeg er da også enig i, at det nok skal laves om, men der er altså nogle lejere, der er i god tro og kan gøre det nu, og de skal have lov til det.
For mange har jo afholdt sig fra det, fordi de har spurgt, om det overhovedet var muligt, og om der var tale om ekspropriation.
Så vi skal se, hvordan ordningen fungerer, så vi kan lave en ny ordning.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-24:
Det var et meget spændende oplæg, som ordføreren holdt.
Jeg synes, at det er meget interessant med de negative sider, du hiver frem, men har ordføreren overvejet, at det muligvis også kan have en betydning, at rapporten fremhæver, at flere boligorganisationer og kommuner har ventet på højesteretsdommen, så de fik en klarhed over reglerne?
Har ordføreren overvejet, om det så rent faktisk kan have en betydning for, at der kommer gang i salg af nogle flere boliger, når nu de får en klarhed for det?
Jeg stopper bare her.