Søren Pind (V), 2016-05-17:
Administrativ frihedsberøvelse efter politiloven har i løbet af foråret været genstand for en række spørgsmål fra Retsudvalget om bl.a. stigningen i antallet af administrative frihedsberøvelser siden 2005.
Herudover har emnet været drøftet på et samråd i Retsudvalget den 12. april.
Beslutningsforslaget går ud på, at regeringen skal ændre reglerne for administrativ frihedsberøvelse.
Ifølge forslaget er der brug for en præcisering af politilovens bestemmelser vedrørende administrative frihedsberøvelser over for deltagere i forsamlinger og opløb.
Forslagsstillerne ønsker, at hensynet til ytringsfriheden skal indskrives direkte i loven, så hensynet til ytrings- og forsamlingsfriheden tillægges mere vægt.
Endvidere skal den maksimale varighed for en administrativ frihedsberøvelse ændres fra 12 timer til 6 timer, som var grænsen før vedtagelsen af den såkaldte lømmelpakke. Ligesom ved tidligere lejligheder vil jeg gerne indledningsvis gøre det klart, at administrativ frihedsberøvelse i lighed med politiets øvrige redskaber naturligvis alene skal bruges over for borgere i det omfang, det er nødvendigt.
Det følger af politiloven, at politiet skal virke for tryghed, sikkerhed, fred og orden i samfundet.
Loven bestemmer herudover udtrykkeligt, at politiet har til opgave at beskytte borgernes ret til at forsamle sig.
Indgreb over for forsamlinger skal desuden ifølge lovens forarbejder ske under hensyntagen til forsamlingers mulighed for at give sin mening til kende, dvs. muligheden for at ytre sig.
Politiloven giver politiet mulighed for under visse nærmere bestemte omstændigheder at foretage indgreb over for deltagere i forsamlinger og opløb.
For at afværge en farlig situation kan politiet udstede påbud, foretage legemsbesigtigelser eller fratage genstande fra personer.
Kun i de tilfælde, hvor disse indgreb ikke er tilstrækkelige til at afværge faren, kan politiet gribe til administrative frihedsberøvelser.
I alle tilfælde skal den administrative frihedsberøvelse være nødvendig, ligesom frihedsberøvelsen i givet fald skal være så kortvarig og så skånsom som muligt.
Frihedsberøvelsen over for deltagere i forsamlinger og opløb må så vidt muligt ikke overskride 12 timer.
Det kan jeg forstå at forslagsstillerne grundlæggende også synes.
Det er imidlertid et problem, hvis politiets administrative frihedsberøvelser i væsentligt omfang efterfølgende underkendes af enten politiet selv eller af domstolene.
Som det fremgår af de udvalgsspørgsmål, jeg besvarede i februar, om administrative frihedsberøvelser, sker der ikke en systematisk opfølgning på de sager, hvor en administrativ frihedsberøvelse underkendes.
Det betyder dog ikke, at politiet ikke har fulgt op, når der er sket underkendelser, hvilket eksempelvis skete efter klimatopmødet i København i 2009.
I december 2009 blev der endvidere indført en indberetningsordning, hvorefter samtlige politikredse skulle indberette administrativ frihedsberøvelse i forbindelse med forsamlinger og opløb, hvor frihedsberøvelsen har varet over 6 timer.
Som jeg tilkendegav under samrådet den 12. april, har Rigspolitiet den 4. april udvidet indberetningsordningen med virkning fra den 1. januar til at omfatte alle sager om administrativ frihedsberøvelse, hvor det efterfølgende i enten politikredsene, hos Rigspolitiet eller hos domstolene vurderes, at politilovens betingelser for administrativ frihedsberøvelse ikke var opfyldt.
Det skal samtidig overvejes, om der er behov for at foretage lovgivningsmæssige justeringer eller andre tiltag i forhold til spørgsmålet.
Regeringen vil afvente dette arbejde, som forventes afsluttet umiddelbart efter sommerferien, før det kan vurderes, om der skal ske den ændring af politiloven.
I forhold til forslaget om at nedsætte den maksimale længde for administrativ frihedsberøvelse over for deltagere i forsamlinger og opløb skal det bemærkes, at den maksimale længde for administrative frihedsberøvelser blev forhøjet fra 6 til 12 timer med den såkaldte lømmelpakke i 2009, bl.a. på baggrund af en anbefaling fra Rigspolitiet.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at det i ekstraordinære situationer som f.eks. i forbindelse med større begivenheder som netop klimatopmødet kan være nødvendigt, at en administrativ frihedsberøvelse strækkes ud over 6 timer.
Men selvfølgelig skal frihedsberøvelsen også i disse tilfælde være nødvendig og så kortvarig og skånsom som muligt.
Rigspolitiet har oplyst, at det fortsat er deres opfattelse, at der er behov for en sådan mulighed.
Regeringen kan derfor samlet set ikke støtte beslutningsforslaget.