Eigil Andersen (SF), 2014-05-15:
Jeg vil gerne sige mange tak for debatten, og jeg vil så dele mit indlæg op i to halvdele.
Den ene halvdel omfatter nogle principielle betragtninger, som er baggrunden for det her forslag, og den anden halvdel omfatter så nogle kommentarer til den debat, der har været.
En af Danmarks styrker er, at vi er et samfund med forholdsvis kort afstand fra top til bund.
Vi har en tradition for at bygge bro mellem forskellige samfundslag.
Det giver en stærk fællesskabsfølelse, som vi har bygget vores samfund op på, og jeg er også overbevist om, at det er med til at øge tolerancen, at man kender noget til hinandens levevilkår.
Det er så en kendsgerning, at de store danske byer bliver mere og mere opsplittede, overklassen klumper sig sammen i bestemte kvarterer, fordi det er meget dyrt at komme til at bo der, og derfor bliver det i medierne også kaldt for rigmandsghettoer, og det er der jo noget om.
Underklassen bor så tilsvarende i kvarterer, hvor overklassen normalt ikke kommer, og det betyder, at hvor der i tidligere tider i højere grad var tale om, at direktøren, ingeniøren og tandlægen kunne bo side om side med rengøringsassistenten og pædagogen, så er det i vore dage mere blevet et særsyn.
Jeg vil pege på en bestemt anden grund til, at det også er meget vigtigt, at vi har en blandet beboersammensætning.
Det er nemlig en vigtig forudsætning for, at alle børn løftes i den danske folkeskole.
Vi ved simpelt hen, at børn på blandede skoler klarer sig bedre.
Den seneste PISA-rapport konkluderede, at skoler med en blandet elevsammensætning overordnet set opnår bedre resultater, samtidig med at den socioøkonomiske ulighed begrænses.
På skoler, hvor eleverne kommer fra hjem med forskellige baggrunde, sker der simpelt hen det, at de bogligt stærke trækker resten af klassen op, den såkaldte klassekammerateffekt.
De løfter niveauet i dansktimerne og rykker normerne for, hvor grundigt matematiklektierne skal løses.
Det er i hvert fald for mig at se et meget vigtigt eksempel på, hvad der sker, hvis man har en blandet beboersammensætning, og det er måske ikke noget, man umiddelbart tænker på, når man taler om boligpolitik, men sådan er det altså.
De lærer at forstå og arbejde sammen med mennesker, der kommer fra andre miljøer end dem selv.
Og som tidligere nævnt er det en vigtig forudsætning for det velfærdssamfund, vi har bygget op; her bliver der grundlagt et fællesskab på tværs af samfundslag; det er noget af kernen i vores folkelige samfundsmodel, og det er et fællesskab, der gør, at Danmark er et land med en høj grad af tillid og tryghed.
Så derfor er det, at vi i SF gerne vil give kommunerne flere redskaber til at styre byudviklingen.
Det skal ikke bare være udbud og efterspørgsel og de rigeste menneskers pengepung, der skal bestemme, hvad der kommer til at ske, og derfor er det en god idé, at man giver kommunerne den her mulighed for, hvis de ønsker det, at kunne sælge de her meget dyre byggegrunde til en lavere pris, når der er tale om, at de skal bruges til almene boliger, så huslejen bliver til at betale.
Som det ene er der en tak til Enhedslisten for at støtte forslaget helt og fuldt.
Så er der en tak til Socialdemokratiet og Radikale for at være enige i målsætningen; man afviser så forslaget, og det er selvfølgelig møghamrende ærgerligt og forkert, men der er dog en forståelse for, at der er en målsætning, som vi er enige om.
Endelig vil jeg også sige tak til Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative, som jeg opfatter som temmelig mere afvisende.
Men over for de enkelte gerne vil jeg gerne nævne noget i forhold til, at et af de argumenter, der er blevet brugt i debatten – det er også sket fra regeringspartiernes side – er, at det vil blive for dyrt for kommunerne, hvis man skal bruge den her mulighed:
Jamen kære venner, det er jo sådan, at forslaget går ud på, at kommunen kan bruge muligheden, hvis den ønsker det, og det vil sige, at det altså er kommunen, der afgør, om det er for dyrt eller det ikke er for dyrt.
Den kommune, som mener, at den her mulighed er for dyr, vil naturligvis ikke bruge den.
Det strålende eksempel på det, som det også er fremgået af debatten, er jo Københavns Kommune, som har pengene i kassen, ja, Københavns Kommune har vel nærmest noget, der svarer til Joakim von Ands pengetank.
Altså, der mener jeg, at vi gør klogt i at lave et decentralt system, sådan at kommunerne selv kan vurdere, om de vil bruge nogle af deres værdier på det her, eller de ikke vil.
Så vil jeg til partiet Venstre, fra hvis side der bliver sagt, at vi ikke skal blande os i, hvor folk bor, sige, at det er jeg helt enig i.
Så det er jeg helt enig i.
Men her er vi jo fremme ved, hvor man også kan spørge både Venstre og Liberal Alliance: Hvad er den frihed værd, hvis mulighederne ikke er til stede?
For så er det jo en illusorisk frihed, og det er jo det, som er problemet med, at man tror, at markedet kan regulere det hele.
Ja, og nu skal jeg passe på, hvad for et udtryk jeg bruger, for det udtryk, jeg var på vej til at bruge, var nok lidt for folkeligt til, at det må siges her fra talerstolen, men jeg må sige, at det efterlader den, som har få penge, ude i den syvende kartoffelrække eller under nogle elendige vilkår, og det gælder også boligmæssigt.
Og dér er det da en stor lykke, at vi i Danmark har en almen boligsektor, for den er jo i virkeligheden udtryk for, at man har tænkt, at der er befolkningsgrupper, som ikke har råd til at købe de boliger, som ellers er på markedet, og at vi så må hjælpe dem på en anden måde.
Og det er jo også det, der er situationen her.
For det er jo noget underligt noget, at det kun er, hvis man har 1 mio. kr. i indtægt eller i hvert fald noget i nærheden, at man så kan bo i Nordhavnen i København.
Så det her forslag er jo egentlig en fortsættelse af tankegangen om, at der er nogle grupper, som vi bør hjælpe samfundsmæssigt set.
Så er det rigtigt, som det er blevet nævnt i debatten, at der er taget en række initiativer for at fremme opførelsen af almene boliger, herunder nedsættelsen af den kommunale grundkapital – det er fuldstændig korrekt, og det er positivt – men når man henviser til det som et argument imod det her forslag, så må vi sige, at det jo er sådan, at problemet ikke er løst.
Der er stadig væk en tendens til de her rigmandsghettoer, hvor almindelige mennesker så ikke har mulighed for at bo, og det er forkert.
Så selv om der er sket nogle gode ting, står vi med et kæmpe problem, og det er jo også det, som overborgmester Frank Jensen har peget på.
Jeg synes, vil jeg sige til Dansk Folkeparti, at det er meget dobbeltmoralsk, at man siger, at man er imod det her forslag – det er i hvert fald det klare udgangspunkt – og man så samtidig mener, at man hjælper den lille mand og kvinde, som det også er fremgået af debatten.
Der er også blevet sagt – og jeg vender lige tilbage til det med økonomien for et øjeblik – at man, hvis man som kommune bruger pengene på det her, så skal finde dem et andet sted.
Det er jo ikke rigtigt, netop hvis kommunen har kassen fuld af penge, sådan som det er i hovedstaden.
Jeg mener, at Enhedslisten helt rigtigt har peget på, at der med den befolkningstilgang, der kommer, bl.a. i hovedstadsområdet, jo så er nogle problemer, der skal løses med hensyn til at skaffe folk en bolig i de kommende år.
I forbindelse med Liberal Alliance mener jeg, at jeg fik det belyst gennem mit spørgsmål.
Så vi har sådan nogle systemer, hvor den slags kan lade sig gøre, og hvor man tilgodeser nogle bestemte ting, som man decentralt vurderer der er behov for, og derfor bør det selvfølgelig også kunne lade sig gøre på det her område.
Jeg vil sige tak for debatten.
Det er klart, at et centralt punkt i den diskussion, vi har haft her, er, hvorvidt man mener, at den nuværende tilstand med en opdeling i områder, hvor der bor rige mennesker, og hvor der bor fattige mennesker, er god, som den er nu, eller om man ønsker, at der skal ske noget.
Og der er der altså så nogle af partierne her, som mener, at det er dårligt, når det bliver meget opsplittet.
Men problemet er, at man, når man mener det, jo så også må gøre noget for at få rettet op på den situation, og det halter jo så desværre.
Men der er forslag, som tiden modner, og det kan man jo også håbe på vil ske med det her forslag.