runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
De har haft et år til at kigge på infrastrukturudviklingen i hele Danmark frem mod år 2030, og det er faktisk et godt og gennemarbejdet stykke arbejde, de har leveret til os.
Jeg er måske ikke helt enig i, at jeg ikke synes, at man har kigget på den regionale udvikling og de regionale hensyn.
Men det er jo netop sådan noget, vi har lejlighed til at forvente i løbet af det næste halve år, når vi skal til at planlægge de fremadrettede investeringer i Danmarks infrastruktur, og der er det jo vigtigt, at vi kommer omkring alle de temaer, og at vi også lytter til ude lokalt, hvilke ønsker og behov man har.
Men jeg synes rent faktisk, at man også har kigget på, hvordan man eksempelvis kunne koble yderområderne ind til de centrale statsvejnet via de her hængsler, som er en af anbefalingerne i rapporten.
Men jeg indgår gerne i en videre dialog om det, for det er selvfølgelig vigtigt, at hele landet føler, at det er det rigtige, vi gør, når vi nu skal ind og investere.
Klima har været et stort tema.
Jeg synes sådan set, at de er godt omkring det i rapporten.
De er blevet bedt om at aflevere en rapport, der skulle handle om trafik og infrastruktur, men en af de helt store anbefalinger er jo netop CO2-udledningen fra transportsektoren, og der går regeringen nu i gang med at udarbejde en CO2-strategi.
Den dag vi til efteråret præsenterer den samlede investeringsplan, vil vi sideløbende præsentere en strategi for en reduktion af transportsektorens CO2-udledning.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-01-16:
Jeg synes, at det ville være rart at få bekræftet, at man ikke sætter det her i gang, uden at man har kigget på konsekvenserne for de enkelte områder.
Den situation, som vi er i i Hanstholm, er, at vi vil blive udsat for en konkurrenceforvridende situation.
Derfor vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte eller afkræfte, at det er rigtigt, at det ikke fremgår af de forslag, der er lagt frem for de trafikpolitiske ordførere, at Hanstholm i første omgang er med i de forhandlinger, der foregår.
Ministeren ved jo selv, om der er udsendt papirer, som ikke har taget Hanstholm med, men hvor Hanstholm er gjort til noget, som skal med i anden omgang.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jamen jeg hører jo ønskerne fra den lokale repræsentant fra Nordjylland, og det synes jeg også er godt.
Og det er jo også helt rigtigt og vigtigt, at man får fremført ønskerne i tide.
Men der bliver som sagt god tid og også god lejlighed til at drøfte de forskellige muligheder det næste halve år, ikke mindst når jeg kommer op til Nordjylland.
Vi skal nu i gang med at udarbejde en meget vigtig og storstilet investeringsplan, når det gælder infrastrukturen, og der er det vigtigt, at vi ser på landet som helhed.
Selvfølgelig skal vi bruge pengene der, hvor behovet er størst, og der, hvor det er mest hensigtsmæssigt at sætte ind, men vi skal også have blik for, at hele landet selvfølgelig skal fungere, og det er jo netop derfor, jeg vil tage rundt i alle regionerne og indgå i en dialog og få vist forskellige projekter lokalt, inden vi træffer den endelige afgørelse.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Det er fint, at der bliver foretaget investeringer andre steder, men man skal altså se sådan på det, at vi skal have et land, der er i balance.
Derfor skal man sørge for, at det bliver en grundig overvejelse, således at ingen regioner bliver ladt i stikken her, for ellers kan vi jo se for os, at vi i Nordjylland ikke kommer på nogen plan før efter 2030.
Og vi ved, at sådan nogle byggeprojekter har en rigtig lang planlægningsperiode og byggeperiode, inden de kan tages i brug til gavn for nordjyderne.
Derfor er det overordentlig vigtigt for mig at få sagt, at vi altså skal have Nordjylland og Vendsyssel på landkortet og med i de her overvejelser.
Det er ikke nok bare at påpege, at der er et problem, som Infrastrukturkommissionen har gjort.
Der skal også handling bag ordene.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for invitationen, også til Vendsyssel, og jeg skal gerne sørge for også at komme op i det område, når jeg kommer til Nordjylland.
Jeg er sådan set enig i og også interesseret i at høre om alle de problemer, der bliver peget på her.
Kommissionen blev nedsat med et meget bredt kommissorium på den måde, at de skulle kigge på hele landet.
Jeg ved, at man overalt i Danmark har ventet i spænding på at se: Hvad er der netop lige til vores område?
Og det har man selvfølgelig også, helt forståeligt, gjort i Nordjylland.
Som sagt går vi i gang med arbejdet med udarbejdelsen af den kommende investeringsplan, som regeringen vil præsentere ved udgangen af 2008.
Nu har vi selvfølgelig den store rapport fra kommissionens medlemmer, fra alle eksperterne, der har talt nu, og jeg vil så bruge tiden, indtil vi skal præsentere den endelige investeringsplan, til at komme rundt i landet og høre om de lokale ønsker.
Og vi kan så se på Limfjorden, når vi kommer op til Nordjylland, og på skinnenettet og også på signalsystemerne.
Det vil være meget aktuelt.
Jeg ser frem til besøget deroppe.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-16:
Ministeren skal være så »møj« hjertelig velkommen til Nordjylland, men ikke mindst til Vendsyssel i den forbindelse, for selv om jeg ikke tror, at det skulle være ministeren ubekendt, er det jo sådan, at Danmark går længere end til Limfjorden.
Der er faktisk over 100 km fra Aalborg til Skagens Gren, og vi kan tage Læsø med.
Så der er faktisk ret mange og store strækninger.
Det er derfor, det er fint, at nogle har kigget grundigt på det, men ikke mindst ministerens forgænger, som også er valgt i Nordjylland, har sagt: I skal bare vente og se, nu kommer Infrastrukturkommissionen, og så kan vi tage nogle initiativer.
Vi har virkelig ventet spændt på nogle konkrete initiativer, for jeg vil gerne gøre ministeren opmærksom på vores problemer.
Det er vores skinnenet.
Vi har kun ét spor i Vendsyssel.
Vi burde have to, men vi har altså klaret os med et.
Det er de ældste skinner i landet, vi har de ældste signalsystemer, og det gør, at togene skal vente på hinanden, og derfor er der en meget langsommelig togdrift i Vendsyssel.
Så det hjælper ikke noget, at man bare siger, at togforbindelsen mellem Aalborg og København skal være hurtigere.
Det hjælper altså ikke meget, hvad angår vendelboernes pendling.
Dernæst er der, hvad ministeren selv er inde på, Limfjordskrydsningen.
Tunnellen er over 40 år gammel, Limfjordsbroen er meget ældre, og det gør, at der altså er flaskehalse.
Det drejer sig om voldsomme trafiktal på 60.000-70.000 biler, der alene kører igennem Limfjordstunnelen hver eneste dag.
Den er udsat for reparationer, nedlukninger osv.
Der sker i øvrigt mange ulykker derude, og derfor har vi jo behov for øget kapacitet på det område, eventuelt også det, som nogle har foreslået, nemlig en vestlig forbindelse.
Jeg tror, at nordjyderne er åbne, bare der kommer en forbedring, for hvis der ikke bliver foretaget investeringer, vil de anlæg, der allerede eksisterer, blive yderligere nedslidt, og der vil blive større og større kapacitetsproblemer.
Det er jo ikke ligefrem, fordi nogen forventer, at der bliver mindre trafik.
Så der er altså behov for en opgradering på det her område.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Er ministeren enig med Infrastrukturkommissionen i, at den nedprioriterer infra-strukturen i Nordjylland, idet der er store flaskehalsproblemer ved de eksisterende Limfjordsforbindelser, at man har de dårligste jernbaneskinner og -signaler i landet, og at der derfor mangler konkrete tiltag til disse store problemer, hvis vi skal have et land i balance?
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Det er meget glædeligt, at ministeren er positiv og åben over for at komme på besøg i Nordjylland og også lytte til de problemstillinger, vi har i det nordjyske.
Det vil jeg gerne takke for.
Når det så er sagt, kan jeg ikke lade være med at tænke, at det infrastrukturarbejde, der er blevet lavet, tilsyneladende i for ringe grad har lagt vægt på, at der også er et regionalt hensyn at tage.
Når ministeren taler om behov, virker det, som om der er for snævert et fokus på lige præcis trafiktal, hvorimod det med regional udvikling, det med at skabe muligheder for en region som f.eks. Nordjylland, i alt for ringe grad er taget med ind.
Og der er jo store behov, hvis det er sådan, at vi ikke skal få nærmest katastrofale infrastrukturelle problemer i det nordjyske.
Jeg tror, at hvis det var, at man havde taget det perspektiv ind, så havde man også været nødt til at forholde sig til det problem, at der er massiv trængsel og dermed også en masse CO2-udslip omkring Skalborg Bakke i Aalborg, hvor kommunen jo har gjort alt, hvad de kan, for netop at lave vejanlæg og andet.
Det sidste, man mangler, er en tilkørsel til motorvejen, så man ikke skal holde i kø inde i Aalborg, men kan køre på motorvejen.
Og hvis CO2-parametret var med i infrastrukturarbejdet, så er jeg sikker på, at man også havde tilgodeset det.
Så spørgsmålet om det regionale og spørgsmålet om klima vil jeg gerne have ministeren til også at komme ind på, set i et nordjysk perspektiv.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Infrastrukturkommissionen har kortlagt behovet for udviklingen af hele Danmarks infrastruktur frem mod 2030.
Kommissionens analyser og anbefalinger er baseret på en kortlægning af de aktuelle udfordringer på infrastrukturområdet og på prognoser for den fremtidige trafikudvikling for både vej- og banenettet.
Der er tale om et grundigt og fagligt velfunderet stykke arbejde, der i hele sin tilgang til problemstillingen er uden sidestykke i danmarkshistorien.
Med hensyn til infrastrukturen i Nordjylland har jeg noteret mig, at kommissionen bl.a. anbefaler, at en udvidelse af kapaciteten ved krydsningen af Limfjorden indgår i prioriteringen af infrastrukturinvesteringerne i de kommende år.
På baneområdet anbefaler kommissionen etablering af hurtigere tog mellem København, Odense, Århus og Aalborg.
Regeringen vil på baggrund af bl.a. Infrastrukturkommissionens analyser nu gå i gang med at udarbejde et oplæg til en ny investeringsplan på infrastrukturområdet.
Planen vil omfatte gennemførelse af en række anlægsprojekter m.v., hvor der foreligger eller i løbet af året vil blive færdiggjort beslutningsgrundlag.
Endvidere vil regeringen pege på en række vej- og baneprojekter, hvor der i de kommende år skal udarbejdes nyt beslutningsgrundlag.
Jeg vil lægge meget vægt på, at den åbne arbejdsform, som Infrastrukturkommissionen har anvendt, videreføres i den næste fase.
Jeg planlægger derfor som led i arbejdet at arrangere besøg i de enkelte landsdele med henblik på at drøfte ønsker og behov i forhold til den kommende investeringsplan.
I den forbindelse ser jeg frem til mit besøg i Nordjylland, hvor vi kan få lejlighed til at drøfte infrastrukturen i netop Nordjylland.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-16:
Det er jeg selvfølgelig glad for, og fra Socialdemokraternes side er jeg parat til at diskutere det her, fordi vi ved, at mange har en forventning om, at det bliver sat i gang.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
Jamen det er jeg helt enig i.
Når finanslovforhandlingerne er tilendebragt, skal der være en politisk drøftelse af, om vi tager 15 år uden catch up, eller om vi tager 16 år med catch up, og så skal vi have igangsat en udbudsforretning for det her produkt.
Jeg er helt enig i, at det skal i gang så hurtigt som muligt.
Når jeg siger 2009, skal det ikke være til hinder for, at jeg vil arbejde for, at det kan ske tidligere, altså i 2008, helt enig.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-16:
Nu var meldingen fra hr. Preben Rudiengaard jo meget bastant: Det her kan ikke sættes i gang før 2009.
Jeg må forudsætte, at finanslovforhandlingerne er afsluttet i hvert fald inden 1. april, og så må jeg også forudsætte, at man hurtigt derefter går i gang.
Jeg forudsætter også, at man i finanslovforhandlingerne diskuterer med dem, der nu har engageret sig i det her, hvordan det videre forløb skal være, for det har en betydning for Socialdemokraterne, men selvfølgelig også en økonomisk betydning for finansministeren, hvor vi lander det her.
Jeg forventer en tilkendegivelse af, at så snart det her er godkendt på finansloven, går man prompte i gang med det, så det ikke bliver udskudt unødvendigt, altså 2009 er jo trods alt et helt år frem.
Jeg forudsætter, at det må kunne ske på et tidligere tidspunkt, også fordi der har været så mange forventninger om, at det her kommer ind i vaccinationsprogrammet.
Man skal huske på, at forældrene altså er bekymrede for deres børn, for, om de får livmoderhalskræft.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
Jamen det er jeg enig i, og jeg skal da kun beklage, at processen er blevet forsinket 2 måneder på grund af udskudte finanslovforhandlinger, som jo var en følge af valget.
Men det er altså ikke 1 år, vi taler om at der er sket forsinkelse.
Skal det gælde alle kvinder?
Jeg er enig med hr. Jens Peter Vernersen i, at vaccinen jo skal gives til alle børn.
Det, vi kommer til at diskutere politisk, er, om vi skal give den fra 15 år og så fremadrettet eller vi skal starte med 12 år og så et catch up-program.
Når jeg siger alle kvinder, er det, fordi der altså også er en hel del kvinder, der er ældre end 15, 16, 17 år osv.
Men det er alle børn - det er vi enige om - fra 12 år, eller hvad vi nu politisk finder ud af.
Det er en drøftelse, vi skal have, for der er forskellige måder at gå frem på, nemlig om vi tager de 12 år og et catch up-program, eller om vi starter ved 15 år og ikke noget catch up-program.
Derudover skal vi også finde ud af, hvilken vaccine vi skal have, og der er det altså klogt at få sat denne relativt dyre vaccine i udbud, for at vi i de næste mange, mange år fremover har den til den bedste pris.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-16:
Nu startede sundhedsministeren med at tilkendegive, at det ikke er en god idé at give vaccinen til alle kvinder.
Det må da bero på en misforståelse.
Det, som jo har været diskussionen, har været, at vi skulle have denne vaccine ind i vaccinationsprogrammet og den skulle gives ved den sidste vaccination i 12-års-alderen.
Der var forudsætningen da, at den skulle gives til alle unge piger i den alder.
Det, der er problemet med hensyn til at alle får den, er jo, at omkring 15 pct. af børnene ikke deltager i vaccinationsprogrammet og dermed heller ikke får den her vaccine.
Det har altså været diskuteret i 2007, faktisk hele året, efter at vaccinen blev godkendt i 2006.
Jeg har også tidligere tilkendegivet, at jeg synes, det var lang tid, man skulle bruge i Sundhedsstyrelsen for at få afklaret, om det her skulle indgå i vaccinationsprogrammet.
Det fik man så for 3 ½ måned siden.
Men derfra og så til en melding fra Venstres sundhedsudvalgsformand om, at der ikke rigtig sker noget før 2009, synes jeg er at strække den langt.
Man skal huske på, at de meldinger, der er kommet fra Kræftens Bekæmpelse, går ud på, at i det øjeblik man udsætter det 1 år, er der faktisk 100, der vil dø af livmoderhalskræft.
Det er jo alvorligt i sig selv, at det er det, vi er oppe imod.
Derfor må det her efter min mening sættes i gang hurtigst muligt, og det håber jeg ministeren er enig i.
Hvilke initiativer vil ministeren tage, når ældre hjerneskadede åbenbart ikke får genoptræning, efter at kommunerne har overtaget genoptræningen?
Karen Jespersen (V), 2008-01-16:
Jeg tager da i allerhøjeste grad et ansvar for de love og regler, der er.
Der, hvor jeg mener, at vi kan komme videre, hvis vi siger, at udgangspunktet er, at vi skal have et kommunalt selvstyre, er gennem nogle af de initiativer, der ligger i kvalitetsreformen, som handler om at sætte den her arbejdsgang mere i system. Når det gælder ressourcerne, bliver der lavet økonomiske aftaler med kommunerne, hvor de accepterer at løse nogle bestemte opgaver på et bestemt økonomisk grundlag.
Der blev sat midler af til anbringelsesreformen, og i og med at der faktisk er kommuner, der løser den her opgave og løser den ret godt inden for de eksisterende rammer, er det jo muligt.
Hermed ikke sagt, at de ikke er pressede, men vi kan faktisk se, at der er kommuner, som ser ud til at løse det til punkt og prikke.
Her ville det være genialt, hvis kommunerne kunne lære af de kommuner, der gør det godt og gør det, som det skal gøres.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Det er jo altid glædeligt, når man kan lære af hinanden, og derfor er det i virkeligheden grundlæggende positivt, at der laves sådan nogle inspirationsnetværk - ingen tvivl om det.
Jeg synes, at jeg lidt fornemmer, at ministeren ikke tager ansvaret på sig og siger, at hun kan gøre nogle ting, for det handler jo også om, hvorvidt kommunerne har tilstrækkeligt med ressourcer til at løfte det her.
Her ved vi jo, at kommunerne er meget hårdt presset af en meget nidkær styring fra regeringens side.
Det er jo også et ansvar, som ministeren må tage på sig.
Og så synes jeg, at ministeren skal overveje, om det er en rimelig attitude over for de offentligt ansatte at sige, at de ikke er sandhedsvidner, og at det nok bare er, fordi de ikke gør det godt nok.
Vil ministeren ikke lægge et ansvar på regeringens skuldre frem for bare at tørre det af på de offentligt ansatte?
Karen Jespersen (V), 2008-01-16:
Til det konkrete: Jeg mener, at anbringelsesreformen med samtaler med børnene, handleplaner og udredninger om hele familiens situation, er nogle meget vigtige initiativer for også at gøre det nemmere og mere ensartet for sagsbehandlerne at hjælpe de her børn og deres forældre, og så er der det med digitaliseringen, og der er det med afbureaukratisering, altså færre dokumentationskrav.
Så vil jeg sige, at jeg også synes, at man skal passe på med altid at tage enhver kommunalt ansat som sandhedsvidne.
Lige pludselig er der så problemer, for de er jo heldigvis mennesker, ligesom alle os andre.
Noget af det, som jeg synes at man kan klandre kommunerne for og også hjælpe dem med, er, at de ikke lærer af de bedste kommuner.
Her har vi som noget helt nyt fået lavet et netværk af kommunalt ansatte chefer for at bistå dem med at lære af hinandens gode eksempler.
Det venter jeg mig faktisk rigtig, rigtig meget af.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-16:
Det glæder mig meget, at ministeren vil tage initiativ til og være med til at smidiggøre det her, så det ikke bliver helt så rigidt, som Ole Bjerg Jacobsen giver udtryk for i artiklen.
Her giver han udtryk for, at der skal foretages uendelige mængder af registreringer og journaliseringer af alt mellem himmel og jord, og at det tager tid fra det, som de egentlig gerne vil beskæftige sig med, nemlig at sagsbehandle og hjælpe borgerne.
I mine sorteste stunder blev jeg meget bekymret for situationen, for det er en bombe under systemet, han giver udtryk for.
Derfor glæder det mig, at ministeren vil være med til at regelforenkle.
Nu er der bare det med regelforenkling, at det ikke er helt så nemt, som ministeren giver udtryk for.
Jeg står her med et andet ritzautelegram fra den 7. januar.
Her stiller en af ministerens kollegaer, beskæftigelsesministeren, ligesom i udsigt, at nu skal vi regelforenkle.
Et halvt år efter er det ikke lykkedes ham at regelforenkle noget som helst.
Det her er altså temmelig besværligt, men hvilke konkrete initiativer vil ministeren tage for at sikre, at de, der skal hjælpe børnene, kommer til at hjælpe børnene frem for at sidde og udfylde det ene skema efter det andet?
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg kan glæde hr. Ole Vagn Christensen med, at der er meget, meget stor interesse for det her forsøg med modulvogntog, ikke kun fra Socialdemokratiet, men også fra Venstre og De Konservative, og jeg tror, næsten alle partier i Folketinget er meget optaget af det her.
Der har været fokus på Hanstholm Havn, og der er andre havne, som man også har ønsket at bringe i spil.
Og det er, som jeg har tilkendegivet her i dag, noget, vi er ved at vurdere.
Så jeg kan helt sikkert garantere, at Venstre og Konservative også har arbejdet videre med de udmeldinger om at bringe debatten i spil og få vurderet en eventuel udvidelse af forsøget.
Karen Jespersen (V), 2008-01-16:
Det er der noget rigtigt i, men det er jo altid svært at få det hele med på den korte tid, som vi her har.
Det her er lige præcis et område, som jeg bruger, når jeg bliver spurgt om afbureaukratisering, for her er lige præcis et område, hvor vi kan drosle ned på dokumentationskravet.
Det vil jeg gerne medgive.
Men det er selvfølgelig gjort i den bedste mening.
Det samme gælder det her digitale system.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
At vaccinen mod livmoderhalskræft har været godkendt siden 2006, er ikke ensbetydende med, at det er en god idé at give til alle kvinder, særlig i lyset af at vi i forvejen har en god screeningsindsats i forhold til livmoderhalskræft.
Formålet med at vaccinere er at forbedre folkesundheden, og derfor er det nødvendigt, at vi sikrer, at vaccinationsindsatsen tilrettelægges på en måde, så den bidrager til det formål.
Jeg vil gerne minde om, at det ikke er mere end 3 ½ måned siden, at ministeriet modtog Sundhedsstyrelsens indstilling.
Der blev straks sat en proces i gang med at finde de nødvendige midler og vurdere, hvordan vaccinationsindsatsen kunne tilrettelægges.
Det er rigtigt, som hr. Preben Rudiengaard har udtalt, at folketingsvalg og udskydelse af finanslovforhandlingerne har udskudt den politiske proces nogle få måneder, men ikke 1 år, som det fremgår af visse medier.
Det er også vigtigt at huske på, at det er en forholdsvis ny vaccine, vi her har med at gøre.
Det indikerer, at det fagligt er en vanskelig sag, og dertil kommer, at der efter alt at dømme skal gennemføres et udbud med hensyn til indkøb af vaccinen.
Så det er ikke urealistisk at regne med, at vaccinen indføres i 2009, selv om jeg vil forsøge at få den ind allerede i år.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at det nu er besluttet, at MFR-vaccinationen rykkes til 4-års-alderen.
Sundhedsstyrelsen har i indstillingen foreslået 12-års-alderen som den alder, HPV-vaccinen skal gives i, bl.a. begrundet med at MFR-vaccinen i dag gives i den alder.
Jeg forventer, at vurderingen kommer i løbet af kort tid, og det vil ikke forsinke beslutningen.
Sundhedsstyrelsen vil, som jeg har sagt, iværksætte en evaluering af de kommunale genoptræningsydelser.
Jeg mener, at der er tale om en ganske omfattende evaluering; jeg har set det første projektudkast, men den endelige projektbeskrivelse er først lige på trapperne.
Der bliver tale om en undersøgelse, der vil søge at belyse, om patienter med et lægefagligt begrundet behov for genoptræning modtager de ydelser, som de ifølge sundhedsloven har krav på.
Med evalueringen vil Sundhedsstyrelsen sætte fokus på indholdet af den kommunale genoptræningsindsats over for udvalgte patientgrupper, og Sundhedsstyrelsen vil søge at undersøge, om den praktiske organisering af genoptræningssamrådet lever op til intentionerne i sundhedsloven om et sammenhængende og effektivt genoptræningsforløb for den enkelte patient.
Jeg kan oplyse, at en af de patientgrupper, som Sundhedsstyrelsen har foreslået inddraget i evalueringen, netop er apopleksipatienterne.
Evalueringen vil blive gennemført i løbet af 2008.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg kan i hvert fald sige, at der er kommet rigtig mange ønsker ind fra mange steder i landet, hvor man ønsker at komme med i det her forsøg.
Vi har bedt Vejdirektoratet om at vurdere, hvad det vil betyde rent økonomisk, hvis der skulle tages flere havne og flere transportcentre med.
Det er jo hele landet, der har ønsket at komme med, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi giver det en meget seriøs behandling.
Det er vi i fuld gang med.
Der er ikke taget endelig stilling til, hvilke yderligere havne der kunne komme med, men jeg kan i hvert fald forsikre hr. Ole Vagn Christensen om, at Hanstholm Havn også vil blive vurderet.