runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det er korrekt, at Venstre har store ambitioner på transportområdet.
Men for Venstre og regeringen er det jo først og fremmest vigtigt, at pengene passer, altså at der er balance mellem indtægter og udgifter.
Og man må altså bare her konstatere, at den tidligere regering har haft og har ført en økonomisk politik helt ud til grænserne, og det ønsker vi ikke i regeringen.
Derfor er vi så nødt til at tilpasse de offentlige investeringer, og det fremgår jo klart og tydeligt af regeringens kasseeftersyn.
Og derfor har vi ikke nu og her lagt op til nye offentlige investeringer.
Jeg vil så i den forbindelse gerne minde om, at det som bekendt ikke er os i regeringen, der har besluttet at bruge de her 28 mia. kr. på kollektive trafikprojekter som led i f.eks. Togfonden DK.
Det var altså den regering, som spørgerens parti var en del af, der sørgede for det.
Så det er jo medvirkende til, at vi nu står i den ærgerlige situation, at vi må give Togfonden DK et serviceeftersyn.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Hvordan vil ministeren finansiere Venstres mange løfter inden for transportområdet, når regeringen ikke vil udmønte de udisponerede midler i Infrastrukturfonden?
Hvordan vil ministeren finansiere Venstres mange løfter inden for transportområdet, når regeringen ikke vil udmønte de udisponerede midler i Infrastrukturfonden?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Claus Hjort sætter sig på trafikmilliard« af 8. oktober 2015 fra Altinget.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Nu synes jeg, at debatten begynder at tage sådan en lidt skarp facon, så jeg vil bare minde ordføreren om, at i 3½ år har hans parti jo siddet her og endda siddet på den her post i den sidste periode.
Der er jeg bare nødt til at sige, at da man i juni 2014 lavede et forlig, kunne man have valgt at lave en ny støjpulje, men det blev aldrig bragt op af den tidligere transportminister.
Det kan jeg jo se.
Så det kunne man have gjort, hvis man var optaget af det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at det ikke er sket.
Jeg holder ord, og det kan man være sikker på, nøjagtig som jeg plejer, så vi kommer også til at diskutere det her, men det bliver på den ordentlige måde, hvor vi har alle projekterne inde på en gang.
Altså, bare jeg ikke kendte spørgeren så godt, men det gør jeg jo, så jeg ved, at spørgeren udmærket godt ved, at når der ikke er efterladt midler til det, er man nødt til at vente på, at der kommer midler.
Og jeg er også bare nødt til sige til spørgeren, at det jo ville have været rart, hvis spørgeren nu også havde haft den der store interesse for motorveje og veje, dengang man sad i regering.
For da stod der jo 28 mia. kr. på alle de penge, man kunne finde, og så stod der Togfonden DK.
Det var lidt ærgerligt, at man ikke da lavede en vejfond, det kunne man måske have gjort.
Men det var måske, fordi det mest var tog, man var optaget af.
Jamen det er vi jo, så snart vi har ydet alle andre den samme service.
Der er endnu nogle steder, hvor vi skal hen og kigge på, hvad de områder så i grunden har.
Noget af det er mere kompliceret end andet, fordi det ud over Vejdirektoratet involverer Banedanmark, nemlig når vi laver projekter af begge arter.
Men jeg er kun glad for, at spørgeren er interesseret i det, for jeg er sikker på, at vi vil få en god debat sammen, når vi altså har alt materialet, for det skal jo ligge der.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Men hvornår indkaldes der til det lovede møde – det møde, der blev lovet i august 2015?
Hvornår er ministeren klar til at indkalde ordførerne til det møde?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg kunne næsten sige: Det er det selvfølgelig ikke.
Jeg forstår godt, at spørgeren er meget interesseret i Bramdrupdam.
Jeg er interesseret i hele Danmark, og sådan må det være.
Vi har udfordringer i Hvidovre, vi har også udfordringer i Nordsjælland, så vi skal lige have gennemgået alle projekterne.
Jeg forstår godt, at spørgeren kan være interesseret i, at det er Bramdrupdam, der bliver fremmet, det kan jeg ikke fortænke spørgeren i.
Men vi er bare nødt til at sørge for at indkalde alle de her projekter, der er rundtomkring i landet, så vi kan få en drøftelse med hinanden om, hvordan prioriteringen skal være.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Tak for det.
Jeg bor jo i Kolding og kender området ved Bramdrupdam ganske udmærket.
Jeg har også besøgt borgerne på Poppelallé, hvor det larmer ekstremt meget.
Ved samme lejlighed, i august 2015, udtalte ministeren, at der skal ligge en aftale, som er klappet og klar, sådan at den er klar, når der kan findes finansiering.
Ministeren lovede også at indkalde partiernes ordførere til møde om problemet.
Ministeren sagde: Jeg indkalder ordførerne; vi skal være enige om, at problemet skal løses.
Er mødet med ordførerne afholdt, eller hvornår er det lovede møde indkaldt til?
Det er varslet til borgerne i Bramdrupdam og i Kolding i august, så jeg synes, det kunne være på sin plads at få en dato på det, eller hvis det allerede er afholdt, at få at vide, hvad mødet så har resulteret i.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg besøgte selv området i august, hvor jeg lyttede til trafikstøjen fra E45 og talte med flere af de berørte borgere.
Det gjorde selvfølgelig et stort indtryk på mig, og der er ingen tvivl om, at området hører til et af de mest støjplagede områder i landet.
Derfor mener jeg, at vi i forligskredsen bag en grøn transportpolitik bør drøfte mulighederne for at etablere støjreducerende tiltag ved Bramdrupdam, når det er muligt.
Og på nuværende tidspunkt må man jo sige, at der ikke er nogen lette løsninger.
Puljen til støjbekæmpelse langs statsvejene er fuldt udmøntet, og man har heller ikke i den tidligere regerings tid valgt at sige, at nogle af midlerne skulle gå til det her, og man har heller ikke valgt at finansiere en ny pulje.
På baggrund af det gennemførte kasseeftersyn, som lige er sket, kan vi også konstatere, at den tidligere regering har efterladt markant færre penge i kassen end annonceret.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-04:
Nej, men jeg henholder mig selvfølgelig til, at det er tal fra ministerens eget ministerium.
Men det andet aspekt af hele spørgsmålet om, hvorvidt man kan skabe en god integration, er jo, at mange af de her flygtningefamilier rent faktisk kan få et sted, hvor de kan bo.
Og der er flere kommuner, som er begyndt at melde sig på banen og sige, at med den her lave integrationsydelse er det ganske enkelt ikke muligt at finde boliger, der er til at betale.
Bl.a. har Næstved Kommune i år modtaget 148 flygtninge.
Ingen af dem har fået permanent bolig, og borgmesteren er ude at sige, at det simpelt hen ikke er muligt med den nye integrationsydelse at indkvartere dem i boliger, der er til at betale.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Så på trods af at mødet er lovet indkaldt i august, vil ministeren ikke i dag fortælle Bramdrupdamborgerne, hvornår der bliver indkaldt til mødet med ordførerne.
Det er sådan, jeg må forstå ministeren.
Ud over at love at indkalde partiernes ordførere til møde om sagen, kom ministeren ved samme lejlighed med et udsagn, der kun kunne opfattes som en håndfast garanti til borgerne i Bramdrupdam.
Ministeren udtalte: Vi skal forberede forslaget, så det er klart, når der er penge.
Nu har regeringen jo netop opjusteret sit økonomiske råderum, og jeg kan derfor spørge ministeren: Hvornår er der økonomisk råderum til, at man kan få opsat en støjmur ved Bramdrupdam?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-04:
Anerkender ministeren, at tusindvis af børnefamilier vil blive tvunget ud i fattigdom, som følge af at regeringen indfører den såkaldte integrationsydelse?
Tak for det.
Inger Støjberg (V), 2015-11-04:
Nej, det gør jeg ikke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-04:
Det var da et simpelt svar.
De svære økonomiske vilkår betyder, at både børn, unge og voksne flygtninge og indvandrere må afstå fra at deltage i forenings- og fritidsliv, fra at bo i ressourcefyldte boligområder, og fra at deltage i dagligdagsfællesskaber, som kan tilbyde ressourcer og netværk, fortrolighed med dansk kultur og nogle gange formidle adgang til arbejdsmarkedet.«
Inger Støjberg (V), 2015-11-04:
Jeg er ganske enkelt ikke enig.
Det, jeg derimod mener, og det, som regeringen mener, er, at den bedste vej ud af en lav ydelse – for integrationsydelsen er en relativt lav ydelse; man kommer ikke til at leve i sus og dus, og det er sådan set heller ikke meningen – selvfølgelig er, at man får et arbejde.
Derfor er integrationsydelsen også indrettet, som den er: En relativt lav ydelse, der klart giver et incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet, men i en langt forbedret form efter min mening, i og med at der er indlagt en sprogbonus, sådan at når man har bestået dansk 2, kan det udløse en sprogbonus på 1.500 kr. om måneden.
Det er et rigtig godt skub ud på arbejdsmarkedet og dermed også et bevidst skub ind i integrationen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-04:
Det skub, som ministeren snakker om, er jo noget, der betyder, at et ægtepar vil få halveret indkomsten.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det, som ministeren siger, for Berlingske kunne her for nogle dage siden fortælle om beregninger fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet om, at den nye integrationsydelse næste år kun vil få 883 mennesker i job.
Så spørgsmålet til ministeren er: Synes man, at det er tilstrækkelig mange, der kommer i arbejde, når det berører så mange mennesker og så mange familier vil blive presset ud i fattigdom eller fattigdomslignende konsekvenser?
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Det er korrekt, at vi Socialdemokrater også var optaget af tog, fordi vi synes, det er vigtigt, at man også kører kollektivt, og at man tænker på klima og miljø.
Men vi har da gennemført masser af vejprojekter.
Bl.a. var det Socialdemokratiet, der samlede op på Holstebromotorvejen, som regeringen havde efterladt til en lidt uvis skæbne.
Jeg var selv med til at lægge linjeføringen fast i forhold til den tredje Limfjordsforbindelse.
Så det, vi mangler nu, er jo penge i Infrastrukturfonden.
Pengene er der, men regeringen vil ikke bruge dem.
Og er det ikke rigtigt, at regeringens egne vismænd har sagt, at råderummet er langt større end det, I giver udtryk for?
Så pengene er der, hvis I vil.
Inger Støjberg (V), 2015-11-04:
Men den beregning forudsætter jo, at der kun findes en integrationsydelse.
Der er mere i det her, fordi der både er et kontanthjælpsloft, der er en 225-timersregel, og så er der integrationsydelsen, tillagt at vi jo til foråret skal til at diskutere skattelettelser.
Og der er vores prioritet klart, at vi skal se skattelettelser for de laveste indkomster.
De ting skal selvfølgelig lægges oveni, og derfor mener jeg ikke, at det tal, som ordføreren her nævner, rent faktisk kommer til at holde vand.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg har det princip, at jeg forholder mig til de forslag, der bliver forelagt mig, både fra oppositionens side og fra det parlamentariske grundlags side, når de foreligger som forslag, men altså ikke når de bliver gengivet fra en pjece.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-04:
Jeg har sagt, at det selvfølgelig ville være nemmere at stille spørgsmålet direkte til Dansk Folkeparti, men al den stund de mener, at de får mere indflydelse ved ikke at være i regering end ved at være i regering, er vi nødt til at teste regeringen for at finde ud af, om man vil indfri Dansk Folkepartis valgløfter.
Lad mig så bare afslutningsvis spørge ministeren: Når regeringen ikke gennemfører Dansk Folkepartis valgløfte, er der så tale om et løftebrud fra Dansk Folkepartis side?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Og det ændrer sig jo ikke ret meget, for den økonomiske situation i Danmark er nu engang den, at vi er nødt til at gå ind og vurdere krone for krone og projekt for projekt.
Så jeg er sikker på, at vi får nogle gode forhandlinger, og at vi også får nogle gode diskussioner.
Og jeg skal nok indkalde til de første møder.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-04:
Synes ministeren, at det er en god idé at gøre al offentlig transport gratis for alle ældre borgere, sådan som regeringens parlamentariske grundlag Dansk Folkeparti har lovet i sin ældrefolder, og er det noget, ministeren har tænkt sig at gennemføre?
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at få testet regeringen, med hensyn til om man agter at leve op til det, at Dansk Folkeparti sådan set har mere indflydelse ved at stå uden for, ved at spørge, om regeringen så agter at gennemføre nogle af de valgløfter, som Dansk Folkeparti er kommet med, bl.a. i deres ældrefolder her.
Der er jeg bare nødt til at stille spørgsmålet igen, for jeg synes ikke helt, jeg fik svar på det.
Derfor stiller jeg bare spørgsmålet til transportministeren igen: Agter regeringen og transportministeren at gennemføre Dansk Folkepartis valgløfte fra valgkampen om, at al offentlig transport for folkepensionister skal være gratis?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil lige indledningsvis gøre opmærksom på, at takstkompetencen jo er decentral, og at det altså ikke er staten, men de enkelte trafikselskaber og togoperatører, der bestemmer, hvad bus- og togbilletter skal koste, og hvilke rabatter f.eks. ældre borgere skal have.
Når det så er sagt, er det mit indtryk, at landets ældre borgere allerede i dag har adgang til nogle ganske udmærkede rabatordninger hos de enkelte trafikselskaber og togoperatører.
Staten giver også et ganske omfattende beløb til den kollektive trafik i dag.
Togtrafikken får hvert år over 4 mia. kr. fra staten, hvilket for DSB's vedkommende dækker omkring halvdelen af omkostningerne, og det er bl.a. med til at sikre, at de ældre får 25 pct.s rabat på billetterne.
Dansk Folkeparti skal selvfølgelig have lov til at have nogle ønsker, som de vil arbejde for at gennemføre, men jeg synes ikke, det giver meget mening at stå og diskutere, hvad Dansk Folkeparti måske kunne finde på at stille forslag om – det må spørgeren afklare med Dansk Folkeparti.
Jeg skal bare kort sige, at jeg ikke er bekendt med, at Dansk Folkeparti har stillet det forslag, og jeg har heller ikke set det.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-04:
Det er selvfølgelig fair nok.
De har sådan set lavet en folder, som var meget omdiskuteret op til og under valgkampen, og som jeg tror at de fleste af os i hvert fald bemærkede, for den fyldte ganske meget og var et helt centralt valgløfte fra Dansk Folkeparti.
Transportministeriet har tidligere beregnet eller vurderet, at det ville koste ca. 1,1 mia. kr. at opfylde det her valgløfte.
Ønsker regeringen og transportministeren at indfri Dansk Folkepartis valgløfte og dermed afsætte 1,1 mia. kr., så al offentlig transport kan være gratis for folkepensionisterne?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg beder om både spørgerens og andres forståelse for, at jeg altså ikke kan stå her som minister under ministeransvarlighedsloven og forholde mig til en pjece.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Vi kan jo diskutere det andet her efterfølgende.
Jeg mener faktisk, der i lovgivningen er mulighed for at fratage et statsborgerskab, for hvis man giver svigagtige oplysninger, og det vil også sige i forhold til at give en loyalitetserklæring, kan man ifølge de retningslinjer, der gælder, fortabe sit statsborgerskab.
Så vil jeg godt lige komme ind på en sidste ting her.
Fru Ulla Sandbæk synes, at det er en mærkelig måde, vi behandler på.
Er ministeren enig i, at den måde, vi behandler på, er foreskrevet af grundloven?
Altså, grundlovens § 44 foreskriver, at vi behandler det ved lov, og det vil sige, at det drejer sig om subjektive vurderinger.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Mange tak.
Når der står i grundloven, at vi skal behandle det ved lov, er vi selvfølgelig nødt til det, og det er ikke det, jeg anfægter.
Så mener jeg, det er betænkeligt, at to ansøgere, der kan have nøjagtig samme baggrund, kan få to vidt forskellige svar, fordi nogle af dem, der sidder i Indfødsretsudvalget, har sagt god for den ene og ikke har sagt god for den anden.
I øjeblikket er situationen jo den, at der er et flertal, som vil sige nej til de allerfleste, men som måske tager fire-fem stykker ud og siger ja til dem.
Af de fire-fem stykker, som får et ja, er det vidt forskellige mennesker, der får det ja.
De får nej fra de fire partier og ja fra det femte, og så er de pludselig sat på.
Det mener jeg ikke giver en ordentlig retssikkerhed.
Jeg mener, at man må kunne gøre det sådan, at der er en ensartethed i, hvem der får ja og nej.
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Der er jo flere ting at sige til det.
For det første må man jo formode, at der efter den her tale vil være en meget, meget stor stringens, hver eneste gang fru Ulla Sandbæk sidder og behandler sager i Indfødsretsudvalget.
Det er jo fint.
Det er noget af det, som de partier, som rent faktisk forblev ved forhandlingsbordet, aftalte med hinanden.
Man kan så bare beklage, at Alternativet ikke forblev ved forhandlingsbordet, for så kunne de jo have fået indflydelse på det arbejde.
Det sidste, der er at sige til det, er, at hvis fru Ulla Sandbæk ønsker at følge sin logik, er det grundloven, der skal ændres, for det er nu engang sådan i dag, at det hver eneste gang beror på en sagsbehandling i Indfødsretsudvalget, når man tildeler statsborgerskab.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Man behøver jo altså ikke at ændre grundloven for at sige, at ministeriet sender færre sager til vurdering i Indfødsretsudvalget.
Vi vurderer jo ikke alle sagerne.
Jeg beder om, at vi skal vurdere lidt færre.
Med hensyn til forhandlingerne: Jeg ville gerne være blevet, men vi fik jo at vide, at vi skulle godtage den samlede pakke fuldstændig uændret.
Det kunne jeg ikke.
Derfor var jeg nødt til at forlade netop disse forhandlinger.
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Jeg er helt enig med hr. Christian Langballe i det synspunkt.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Altså, nu skal man altid passe på med at lade venstrefløjen udlægge ens synspunkt, så jeg føler sådan en vis form for pligt til at rejse mig op for lige at prøve at forklare, hvad det er, vi faktisk mener.
Det synes jeg sådan set er meget enkelt.
Det er det, jeg forstår ved en screeningsenhed.
Det er ikke sådan noget med, at man skal kigge ind i hovedet på folk, altså sidde helt inde i deres tanker og kontrollere, hvad de tænker, men det er bare sådan en regulær screeningsenhed, der kunne registrere sådanne udsagn, sådan at man kunne bruge dem i forhold til statsborgerskabsbehandling.
Så enkelt er det.
Jeg vil i øvrigt sige, at ordføreren fra SF sidder og taler om, at det skulle være sådan en ny tanke, at man kan fortabe sit statsborgerskab.
Jamen kære ven, det kan man jo allerede.
Det står i § 8 A, at personer, der giver svigagtige oplysninger for at få et statsborgerskab, kan miste det, og det er det, jeg taler om.
Jeg foreslår søreme ikke noget nyt.
Jeg foreslår simpelt hen, at man følger det, der er lovgivning.
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Men nu er det rent faktisk sådan, at lige præcis på indfødsretsområdet er det jo det enkelte medlem, der selv sidder, kan man sige, og tager stilling til hver enkelt sag.
Det adskiller sig fuldstændig fra resten af arbejdet i Folketinget, når vi har med indfødsretssager at gøre.
Så det må være op til det enkelte medlem at bestemme, om man synes, der f.eks. skal tildeles et statsborgerskab på baggrund af en dispensation.
Sådan er det.
Det her er enkeltsagsbehandling, og det skal vi respektere.
Det er jo netop det, jeg respekterer og selvfølgelig også er forpligtet til at respektere som minister.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Og tak for talen.
Jeg rejser mig egentlig mest for sådan lige at forventningsafstemme i forhold til den næste periode.
Jeg har jo hørt ministerens parlamentariske grundlag Dansk Folkeparti sige, at de ønsker en holdningsscreeningsenhed, der skal screene holdninger igennem, og jeg vil egentlig bare høre, om ministeren er enig i det, og om det er noget, ministeren vil arbejde for fremadrettet.
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Altså, jeg er meget tilfreds med den aftale, som vi har indgået, og som Socialdemokraterne ud over de blå partier også er en del af, hvilket jeg synes er en meget stor styrke, altså at det netop rækker ind over midten.
Så jeg står selvfølgelig fuldstændig bag den aftale, som vi har indgået, og jeg har ikke set et forslag fra Dansk Folkeparti om screeninger på anden vis.
Så jeg står ved den aftale, vi har indgået, og synes, den er rigtig god, så nej, der er ikke lagt op til det.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Jeg har også hørt det parlamentariske grundlag foreslå, at man skal kunne fratage statsborgerskaber, hvis det viser sig, at de pågældende mennesker ikke har holdninger, der er forenelige med det, som den siddende regering opfatter som loyalitet.
Er det noget, ministeren så vil kunne arbejde på fremadrettet, eller er man heller ikke enig med det parlamentariske grundlag her?
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
For os i Radikale Venstre er retssikkerhed en helt grundlæggende dansk værdi.
Deler ministeren den opfattelse?
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Selvfølgelig gør jeg det.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Hvordan synes ministeren så det hænger sammen med retssikkerhed, når praksis er sådan, som hr. Naser Khader beskriver, altså at to medlemmer fra det samme parti kan mene noget forskelligt, og at det i øvrigt bare er et subjektivt skøn?
Er det retssikkerhed?
Inger Støjberg (V), 2015-11-05:
Uden at jeg skal udlægge teksten for, hvad medlemmer af Dansk Folkeparti har sagt, så vil jeg tro, at det handler om, hvad der sker, når en person, der har skrevet under på en loyalitetserklæring – og det gør man – så bryder det efterfølgende, altså at det er den diskussion, man ønsker at rejse.
Men igen kan jeg sige, at jeg står fuldt og helt bag den aftale, vi har indgået, og derfor lægger jeg jo heller ikke op til ændringer i den.
Ja, men det er jo sådan set også præcis det, jeg svarer på, for sagen er den, at den pågældende person, Belal El-Khatib, ikke lever op til kravene for at få et dansk statsborgerskab.
Så får han det så via en dispensationsordning, på grund af at et flertal i Indfødsretsudvalget ønsker, at han skal have et dansk statsborgerskab.
Jeg kan jo godt have den personlige holdning, og det har jeg, at jeg synes, det er underligt at belønne en person, der jo er fundamentalt imod det værdisæt, som vi har bygget vort land på, med et dansk statsborgerskab.
Men han stod på listen umiddelbart, men dog inden lovforslaget blev trykt.
Da jeg så i medierne kunne se, at der øjensynlig var et flertal, der ikke ønskede, at den pågældende person, Belal El-Khatib, skulle sættes på lovforslaget, så spurgte jeg Indfødsretsudvalget, om det var korrekt forstået.
Derfra fik jeg et brev tilbage om, at det var korrekt forstået – derfor står han ikke på lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Naturligvis skal man også som borger på Grønland leve i et samfund med en stor grad af retssikkerhed, så derfor vil vi i Dansk Folkeparti håndtere alle konkrete henvendelser med yderste alvorlighed.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-11-05:
Jeg er rigtig glad for, at Dansk Folkepartis ordfører støtter op omkring lovpakken.
Det er en lovpakke, som har været meget længe undervejs, og som vi har ventet på i mange år.
Vi er også glade for, at der er en stor tilslutning til den.
Når vi snakker om retssikkerhed også for vores børns vedkommende, er det vigtigt, at retssikkerheden er en retssikkerhed, som rigsfællesskabet Danmark kan være stolt over.
Men det kan man desværre ikke sige i 14 ud af 60 bygder i Grønland, hvor man ikke har en kommunefoged, som svarer til politiets repræsentant, og det har naturligvis også betydning for vores børn og vores familier og samfundet generelt.
Vil Dansk Folkeparti være med til at støtte op omkring, at forholdene på retsområdet i Grønland bliver forbedret til gavn også for vores børn?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-05:
Det er bestemt noget, som vi i Dansk Folkeparti vil bidrage konstruktivt til.
I Dansk Folkeparti mener vi, at alle børn i hele Kongeriget Danmark skal have de samme muligheder for en god og tryg opvækst.