runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-03-02:
Allerførst tak for en dejlig klar bekræftelse af, at regeringen har sendt mange flere penge til regionerne.
Regeringen har givet mulighed for mange flere ansatte, faktisk flere tusind flere ansatte i regionerne, så man har mulighed for at gennemføre flere operationer – hvad man også gør.
Så vi er fuldstændig enige på de strækninger.
Men er ordføreren så ikke enig i, at det er et klart minus i karakterbogen lige præcis til den region med Herlev Sygehus, at de ikke kan finde ud af det dér?
Og når det så skaber bekymring, er det et klart minus i karakterbogen.
Det tæller i hvert fald i den retning.
Henrik Brodersen (DF), 2010-03-02:
Jeg skal starte med at sige, at vores ordfører på området ikke kan være til stede grundet lykkelige omstændigheder i det lille hjem ovre i Jylland, og derfor er det så mig, der skal forfægte Dansk Folkepartis synspunkter.
Med B 118 er der jo en anledning til igen at få snakket om regionernes fremtid, og som jeg ser det, er den temmelig dyster.
Vi fra Dansk Folkeparti har jo aldrig været vilde med tanken om det tredje led, netop regionerne, men det var kompromiset dengang, og det må vi så leve med.
Vi skal nok bidrage positivt, så længe der er flertal for at beholde regionerne, vi skal nok stille nogle gode kandidater op, vi skal såmænd også nok få valgt nogle gode medlemmer, og vi skal arbejde hver evig eneste dag på at finde de gode løsninger for borgerne rundtomkring i regionerne.
Og vi skal såmænd også nok tage slæbet, når de på et tidspunkt skal afvikles.
Regionerne har ikke noget tilhørsforhold i befolkningen, selv om de har hele sygehusområdet, miljøet og lidt uddannelse som arbejdsområde.
De har ikke selv skatteudskrivning – og det skal de heller ikke have – men de forvalter altså et beløb på et sted mellem 90 og 100 mia. kr.
Hvis man afholdt valg til regionsrådene alene, forlyder det, at selv om danskerne er rigtig gode til at gå til valg, så ville stemmeprocenten ligge et sted mellem 15 og 20, og det bekræfter jo det synspunkt, at folk er fuldstændig ligeglade med, hvad arbejdsområdet er, eksempelvis på sygehusområdet, bare det virker den dag, hvor de har brug for det.
Så vi mener simpelt hen ikke, at de har deres berettigelse, og vi mener heller ikke, at de har leveret varen.
Og til dem, der vil give regionerne mere kompetence, vil jeg bare sige: Glem det; det giver ikke nogen mening, det har ikke nogen gang på jorden.
Og jeg vil også bare spørge: Hvorfor i alverden skulle man nu det?
Vi har ligesom Liberal Alliance den opfattelse, at det er et fordyrende led, som vi lige så godt kunne undvære.
Vi kunne lægge sygehusene over i statens regi og resten i kommunerne eller en anden fordelingsnøgle.
Så jeg vil opfordre regeringen til at få en snak og en dialog om: Hvor er det egentlig, vi kunne lande den?
Kommunerne har en størrelse nu og et samarbejde over kommunegrænserne, der gør, at de sagtens ville kunne løse opgaverne, og de har jo allerede genoptræning og forebyggelse på sundhedsområdet. Så vi er helt positive over for at være med til at aflive regionerne inden udgangen af den her valgperiode.
Vi skal nok aflive dem på en human måde, sådan at alle lander på benene.
Derfor siger vi ja tak til B 118.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Tak for det.
Sådan kan man jo altid stille det op og sige, at hvis der ikke kommer nok penge, går det ikke.
Det er også forståeligt nok.
Skal det så forstås på den måde, at uanset hvordan det går i regionerne fremover, så vil de, hvis Socialdemokratiet kommer til magten, få alle de penge, de peger på?
Altså, hvis man siger, at de det ene år skal bruge 1 mia. kr. ekstra og så kommer det næste år og siger, at de nok skal bruge 2 mia. kr. ekstra, så kan man være sikker på, at så får regionen også bare 2 mia. kr., for det, det handler om, er bare, at de får penge nok, og det problem løser Socialdemokratiet.
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Tak for spørgsmålet fra hr. Christian H. Hansen.
Det er rigtig godt at se hr. Christian H. Hansen her i salen.
At problemet skulle være, at der ikke bliver bevilget penge nok, mener jeg rent faktisk ikke.
Jeg mener, at det, som er problemet for regeringen og Dansk Folkeparti, er, at man ikke går ind og tager nogle politiske valg i sundhedsvæsenet, at man siger, at vi kan få både mange, mange flere behandlinger og skattelettelser.
Vi mener, at man bliver nødt til at prioritere og spørge, om det er alle behandlinger, folk skal til inden for en måned.
Gælder det også neglerodsoperationer?
Gælder det knæoperationer?
Eller skulle man sige, at vi, i stedet for at vi har det her loft, der betyder, at sundhedspersonalet bliver fyret, ønsker, at når det gælder livstruende sygdomme, skal man til med det samme, og dér skal ikke være noget loft, der gør, at der bliver fyret sundhedspersonale.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-02:
Tak for svaret.
Det næste spørgsmål er så: Vil Socialdemokratiet medvirke til, at man går ind og kigger på en helt anden problematik, nemlig at få nedbrudt nogle faggrænser og få kigget på, om der er for meget administration på de enkelte sygehuse, og ad den vej løse problemerne, ligesom vi så det for nogle år siden på Odense Universitetshospital, tror jeg det var, hvor de selv gik ind og kiggede på faggrænser, selv gik ind og kiggede på det administrative?
På den måde skabte man faktisk mulighed for, at der blev behandlet endnu flere patienter inden for de økonomiske rammer, der var.
Jeg tror endda, at man havde lidt penge i overskud.
Det ville jo være lykkeligt, hvis tilfældet var, at man fra sundhedsvæsenets side en dag kom og sagde: Nu har vi gjort det så godt, at alle bliver behandlet, og nu har vi faktisk nogle penge, vi kan give til ministeren.
En sådan situation ville en minister drømme om, tror jeg.
Vil Socialdemokratiet være med til, at man får kigget på det administrative og på faggrænser?
Julie Skovsby (S), 2010-03-02:
Jeg vil meget gerne være med til, at vi går ind og får kigget på faggrænserne – jeg mener, det er yderst nødvendigt – og også, at vi får kigget på: Hvad er der af administrative byrder for sundhedspersonalet?
Hvor kan vi få fjernet arbejdet fra det administrative og få det flyttet over til nogle varme hænder?
Det er det, det handler om.
Nej, jeg mener, det er et klart minus til den her regering og Dansk Folkeparti.
Altså, at indføre en meraktivitetspulje med et loft, hvor det er alt fra neglerodsoperationer til knæoperationer, man som patient kan kræve inden for en måned, betyder, at der overhovedet ikke er valgt nogen som helst prioritering.
Vi Socialdemokrater siger: Vi ønsker det udvidede frie sygehusvalg for de livstruende sygdomme, sådan at vi kan begynde at prioritere i sundhedsvæsenet.
Der er brug for, at der bliver prioriteret, for ellers ender det med, at udgifterne fuldstændig overstiger, hvad vores samfund har råd til.
Jeg kan ikke lade være med lige at sige til hr. Erling Bonnesen, at der må sidde nogle Venstrefolk rundtomkring i landet og rundtomkring i regionerne, tidligere amtsrådspolitikere, og undre sig over, hvad det er, der sker med partiet Venstre og deres holdning til det regionale demokrati.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-02:
Jeg vil bare følge op på den omsorg, som hr. Ole Vagn Christensen giver udtryk for over for dansk landbrug.
Det er altid rart, når der er nogen, der er optaget af, at fødevareerhvervet, som vel beskæftiger 150.000 medarbejdere, har nogle fornuftige vilkår.
Det lyder jo alt sammen meget fint.
Jeg skal bare lige høre, hvordan hr. Ole Vagn Christensen mener det harmonerer med det skatteudspil, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har foreslået, hvor man vil lægge højere afgifter på landbruget for over 1 mia. kr.
Hvordan hænger det sammen med den påståede omsorg?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-02:
Jamen det hænger da fint sammen, for det, det handler om, er jo sådan set, hvordan man får skabt sorte tal på bundlinjen, og det er en afskrækkelsessituation, at man tror, at man kan give tilskud til erhvervet – det er der jo lagt op til fra V, K og O i den plan, der ligger – men så har vi jo set, hvordan det kapitaliseres, og derfor er der brug for nogle andre instrumenter for at få de her ting til at hænge sammen i en større målestok.
Thomas Jensen (S), 2010-03-02:
Jeg kan jo konstatere, at det virkelig er noget af en indrømmelse, Dansk Folkepartis ordfører kom med her til sidst, nemlig at der er nogle, der gør noget ved det.
Ja, det skal jeg så sandelig sige!
Vi har fået læst tallene op her i dag, nemlig at antallet af tvangsudsættelser er blevet mere end fordoblet, mens DF har stemt for regeringens politik, for de lave ydelser, 300-timers-reglen, 450-timers-reglen, kontanthjælpsloftet, starthjælpen, altså for det, som bevidst holder folk nede i fattigdom.
Det, som vi har fået dokumenteret her fra SFI, er, at det er folk med lave indkomster, som bliver tvangsudsat, og at årsagen til, at antallet af tvangsudsatte er stigende, er, at der bliver flere med lave indkomster.
Så hjælper det jo ikke noget, at hr. Martin Henriksen står og holder en flot tale om, at Dansk Folkeparti vil det så godt for folk, som bliver tvangsudsat, når hr. Martin Henriksen hele vejen igennem har stemt for det her, der har gjort, at vi har fået flere tvangsudsættelser.
Så jeg spørger hr. Martin Henriksen, om han ikke vil erkende, at lavere indkomst er en årsag til, at folk bliver tvangsudsat.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Igen: I forlængelse af det, som Socialistisk Folkepartis ordfører nævnte om, hvad der var pinligt, kan hr. Thomas Jensen nu påstå, at Dansk Folkeparti bevidst holder folk i fattigdom.
Altså, det er jo langt ude at påstå, at der er noget parti i Folketinget, der har en politik, der går ud på, at man bevidst ønsker at gøre folk fattige.
Jeg synes, at det kunne være rigtig godt, hvis Socialdemokraterne og andre på venstrefløjen kunne forholde sig til, at hvis man går ind og forhøjer de sociale ydelser, sådan som Socialdemokraterne og venstrefløjen generelt ønsker, så vil man jo faktisk komme i en situation, hvor nogle hårdtarbejdende borgere i det her samfund kunne se, at der var folk på overførselsindkomst, der ville få lige så meget ud af det eller måske endda mere end dem selv – og det er da uhensigtsmæssigt.
Det synes jeg faktisk man skal give et svar på.
Thomas Jensen (S), 2010-03-02:
Det, der sådan overrasker mig, hver gang jeg hører folk fra Dansk Folkeparti tale, er, at der bliver holdt nogle meget flotte taler om, hvad man gerne vil socialpolitisk, sådan i overskriftsform.
Det er faktisk sådan nogle taler, som jeg egentlig godt selv ville kunne holde som socialdemokrat.
Men når det så kommer til der, hvor man virkelig skal tage fat, der, hvor man virkelig skal sørge for at få løst de problemer, som vi har talt så flot om, så er der ingen vilje til at gå ind at se på, hvad årsagen til problemerne er, og dermed få dem løst.
Det kan da godt ske, at det ud fra den der borgerlige ideologi, som Dansk Folkeparti støtter op om, er det allerbedste at gøre, altså at holde folk nede i fattigdom, for så tror man virkelig, at man får flere i arbejde.
Men en sideeffekt af den politik kan jo også være, at man får en masse, der bliver tvangsudsat, og det er det, vi ser her.
I hele den periode, hvor Dansk Folkeparti har stemt for regeringens politik, har vi set en støt stigning i antallet af udsættelser.
Kan vi ikke bare få en erkendelse af det i dag vil jeg spørge hr. Martin Henriksen om.
Er det ikke rigtigt, at antallet af udsættelser er blevet fordoblet i VK-regeringens levetid?
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Så er det jo et eller andet sted meget klart, at der måske går lidt tid, før vi kan se effekten af de initiativer, som er blevet iværksat, når nogle i Folketingssalen forhaler den proces.
Derfor kunne Socialdemokraterne måske også gribe lidt i egen barm – det kunne man jo overveje. Så vil jeg også endnu en gang påpege, at jeg synes, det er langt ude, at man påstår, at der er nogle partier i Folketinget, der bevidst vil skabe fattige.
Så skylder Socialdemokraterne stadig et svar på, hvad man vil sige til de danskere, som arbejder hårdt, men som risikerer at se …
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-03-02:
Nu vil jeg ikke stå heroppe og snakke om, hvem der svarede hurtigt, hvis skyld det er, og hvad den tidligere regering gjorde.
Jeg vil rigtig gerne snakke om de mennesker, det her drejer sig om.
Jeg mødte faktisk en af dem, da jeg var i distriktspsykiatrien.
Ayse var på alder med mig, hun havde tre børn, og hun boede på Nørrebro med sin mand.
Manden havde været gift før, men konen var død, og han havde så fundet sammen med Ayse, som så var flyttet til Danmark og enormt gerne ville være en del af det danske samfund.
Hun var begyndt at tage danskkursus, havde lært sproget og havde sendt massevis af ansøgninger af sted, men blev ikke engang kaldt til jobsamtale.
Hun sagde også: Jeg går ikke engang med tørklæde, så jeg forstår simpelt hen ikke, jeg ikke kan få lov til at arbejde og tjene mine egne penge.
Jo mere hun søger, jo mere mister hun faktisk også selvtilliden, og hun ender med at få en depression.
Det er først der, jeg møder hende.
I perioder har hun det utrolig svært, og da jeg møder hende, har hun taget 30 kg på, og i perioder er hun så dårlig, at manden er nødt til at passe hende.
Det gør så, at han mister jobbet, fordi han har mange sygedage.
Ikke nok med, at hun er ramt af depression, hun er også ramt af 300-timers-reglen.
Det gør jo så, at familien mister en af indkomsterne.
Manden er enormt presset, børnene er enormt pressede, så der skal bare være en benhård prioritering af, hvad pengene skal bruges til; hun klipper selv sit hår, hun køber ikke klassebilledet, som koster 30 kr., til sine tre børn, og menstruationsbindene tager jeg med til hende i distriktspsykiatrien.
Jeg havde kontakt til den her familie, indtil de ikke betalte deres regninger, fordi de ikke havde råd til mad.
Så kom den første rykker, den anden rykker, den tredje rykker, og de endte med at miste deres bolig.
Jeg ved faktisk ikke, hvor Ayse er, jeg mødte hende ikke senere.
I en periode boede de hos noget familie, og i en periode boede de på hotel.
Hvad der er sket med dem, ved jeg ikke.
Det er jo også derfor, at det her handler om, at der er mennesker, der er børn, der bliver sat på gaden.
Nu sagde ordføreren fra Dansk Folkeparti før, at det er noget pjat, at der er nogle, der vil skabe fattige.
Jo, regeringen med Dansk Folkepartis stemmer vil gerne producere fattige.
Det er jo derfor, vi har fattigdomsydelserne, loft over kontanthjælp, starthjælp og en 300-timers-regel, som bliver erstattet af en 450-timers-regel.
Derfor synes jeg, det er en rigtig, rigtig god intention, der er bag det her forslag, som vi selvfølgelig støtter.
Ligesom Socialdemokraterne sagde det, er vi jo også interesseret i, at ingen børnefamilier bliver sat på gaden.
Undersøgelser viser jo, at en fjerdedel af dem, der mister boligen, også er hjemløse efter et år.
Derfor vil vi rigtig gerne have, at børnefamilierne har tag over hovedet, vi vil rigtig gerne have, at de fattigdomsskabende regler bliver afskaffet, og at alle børn får de samme muligheder.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Altså, jeg vil sige om hele den der påstand om, at der er nogle, der sådan bevidst ønsker at skabe fattigdom, at jeg ærlig talt tror, at de fleste er i stand til at gennemskue, at det er lidt langt ude.
Men jeg kunne godt tænke mig spørge til det, som jeg også nævnte i min ordførertale, nemlig at hvis man forhøjer de sociale ydelser, sådan som venstrefløjen lægger op til, vil det jo i nogle situationer være sådan, at folk, der er på arbejdsmarkedet, og som er i et lavtlønnet erhverv, vil kunne se, at man måske kan få lige så meget ud af at være på offentlig forsørgelse eller måske endda en lille smule mere.
Altså, mener fru Özlem Sara Cekic, at det er hensigtsmæssigt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-03-02:
Ordføreren for Dansk Folkeparti synes, det er noget pjat med fattigdomsdiskussionen.
Det er jo klart, for hvis ordføreren havde ment noget andet, havde DF jo også lagt mandater til, at man kunne afskaffe og bekæmpe fattigdommen.
Nu har ordføreren for Dansk Folkeparti sådan flere gange sagt, at man gerne vil højne de sociale ydelser.
Forstår jeg ordføreren korrekt, at når vi siger, at vi vil afskaffe 300-timers-reglen, starthjælpen og loft over kontanthjælpen, så det svarer til kontanthjælpsniveauet, så vil Dansk Folkeparti af med kontanthjælpen?
For vi siger jo ikke, at det skal være mere end kontanthjælpen.
Det er jo meget interessant, og jeg synes, at Dansk Folkeparti skal gå ud og sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter, at folk får kontanthjælp, når de har brug for det.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Jeg har svært ved at følge med.
Det kan godt være, at det er teknikken, der er problemet; det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men er vi nu kommet dertil, hvor Socialistisk Folkeparti konstaterer, at Dansk Folkeparti vil afskaffe kontanthjælpen?
Det er imponerende.
Jeg vil bare spørge igen – det kan være, at jeg får et svar, det kan godt være, at jeg ikke får et svar – hvad forklaringen er på, at Socialistisk Folkeparti mener, at det er i orden, hvis man hæver de sociale ydelser, sådan som man lægger op til, og dermed bringer nogle borgere, nogle danskere, ud i en situation, hvor de kan se, at nogle, der er på overførselsindkomst, får mere ud af det, end hvis de var på arbejdsmarkedet.
Altså, hvad er svaret til dem?
Så vil jeg også godt til det her med, at vi synes, at den her fattigdomsdiskussion er pjattet, sige, at det, jeg synes er pjattet ved fattigdomsdiskussionen, er, at Socialistisk Folkeparti sammen med resten af venstrefløjen i flere år har rendt rundt og talt om en fattigdomsgrænse, men man aner ikke, hvor den skal ligge, og man aner ikke, hvem den skal omfatte.
Er det ikke pjattet?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-03-02:
Fattigdomsgrænsen vil jeg rigtig gerne diskutere, når forslaget er nede i salen.
Nu siger ordføreren fra Dansk Folkeparti, at han har svært ved at følge med.
Det har vi bemærket, altså, der er faktisk mange, der har bemærket, at ordføreren har svært ved at følge med, når der er så mange mennesker, der bliver sat på gaden, når der er så mange mennesker, som har svært ved at købe lægeordineret medicin til deres børn i dagens rige Danmark.
Hvis Dansk Folkeparti var lidt hurtigere og havde hjertet på rette sted, altså havde samvittighed og følelsen af ansvar i forhold til de her mennesker, så kunne man sagtens følge med.
Martin Henriksen (DF), 2010-03-02:
Nu ved jeg ikke, om jeg stod og blærede mig med min indkomst – det kan være, at mikrofonerne ikke fungerer optimalt, der har jo været problemer med teknikken tidligere i dag.
Jeg ved ikke, om det er det, der gør sig gældende; det kan vi undersøge senere.
Men jeg vil sige, at hvis der er noget, der er pinligt, så er det måske, at vi har en venstrefløj, som i lang tid har talt om, at hvis vi indfører en fattigdomsgrænse, kan vi løse alle problemerne.
Det er jo bare pudsigt, at til trods for at venstrefløjen i mange år har talt om at indføre en fattigdomsgrænse, så er man endnu ikke i stand til at sige, hvor den skal ligge, og hvem den skal omfatte – og det er jo pinligt.
Det er jo at gøre grin med de mennesker, som faktisk har det svært i vores samfund, at sige, at hvis vi indfører en fattigdomsgrænse, har vi løst problemerne.
Realiteten er jo bare, at der er nogle, der forsøger at gøre noget ved det, og så er der nogle, der snakker om at gøre noget.
Så kan folk jo selv gøre op, hvem der er hvem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-03-02:
Pinligt, at socialudvalgsformand Martin Henriksen kan komme med sådan en udtalelse.
Jeg er udmærket klar over, at hr. Martin Henriksen ikke tilhører den kategori, der hedder fattig, og derfor sagtens kan stå her fra talerstolen og sådan blære sig med sin egen indkomst.
Men der er faktisk mennesker, også familier med børn, som ikke er i stand til at betale deres husleje, fordi de ikke har råd.
De penge, de har, rækker ikke til, at de kan betale en husleje, fordi de er nødt til at vælge mellem mad, husleje og elregning.
Derfor er det da også enormt skuffende, at Dansk Folkeparti, der har lagt stemmer til regeringens politik i så mange år, ikke er i stand til at komme med et klart bud på, hvad vi kan gøre for, at over 3.000 husstande ikke bliver sat på gaden, ud over at støtte regeringen i at få lavet diverse undersøgelser, rapporter og statistikker.
Louise Schack Elholm (V), 2010-03-02:
Nu har den her regering virket fra 2002 og til i dag.
Det vil sige, at alle de tal stammer fra den her regeringsperiode.
Der er ikke et eneste tal, der stammer fra tiden under en tidligere regering.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-03-02:
Når ordføreren ikke kan finde ud af at svare på det, jeg spørger om, så er det jo, fordi det gør ondt.
Det gør ondt, at man ikke kan tage ansvaret på sig.
Det er derfor, man laver en klassisk politisk ja, jeg snakker udenom-taktik.
Det er bare dødærgerligt, når vi sidder her og faktisk har mulighed for at gøre en forskel for de her familier, at ordføreren vælger at stå og hakke lidt på Socialdemokraterne og tallene.
Hvorfor er det så svært at erkende?
Antallet var i 2002 1.499, og i 2008 er antallet oppe på 3.762.
Man skal ikke være den største matematiker for at kunne regne ud, at det er en dobbelt-op.
Louise Schack Elholm (V), 2010-03-02:
Prøv at komme med et tal, der kommer fra en anden regering, og så kan vi sammenligne regeringerne imellem.
Men man kan ikke bare sammenligne på tværs.
Der er alle mulige andre ting.
Det er jo i samme regeringsperiode, og derfor kan det ikke lade sig gøre.
Der er fokus på udsættelser, og det er derfor, vi har fået lavet en SFI-rapport.
Det er derfor, vi har fået lavet en satspuljeaftale omkring udsættelser, og det er derfor, der skal laves en forskningsmæssig undersøgelse af det i år.
Så jeg forstår overhovedet ikke, hvorfor oppositionen kommer med det her.
Yildiz Akdogan (S), 2010-03-02:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren i sin indledning, at Dansk Folkeparti ikke kunne støtte forslaget, men at det ikke var på grund af manglende forståelse.
Det vil sige, at ordføreren har forståelse og sympati for dele af det her forslag.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren også har en forståelse for, at det er nødvendigt for familier at få tilbudt en varig bolig, så børnene ikke skal flyttes rundt som en eller anden vare fra det ene sted til det andet.
Er det ikke mere trygt for børnene, at de har et sted at være, den samme skole at gå på og de samme vennekredse?
Er det egentlig ikke i bund og grund det, det handler om?
Har ordføreren forståelse for, at det her forslag som formål har at skabe sikkerhed og tryghed for børnefamilierne?
Tak for svaret.
Jeg forstår ordførerens svar lidt som et udtryk for, at han er enig i, at det måske slet ikke er så tosset med en varig bolig til børnefamilierne.
Vi ved jo, at det ikke ligefrem er de mest ressourcestærke familier, vi har at gøre med.
Det er nogle familier, der netop har brug for den tryghed og for at have sikkerhed for, at børnene som sagt ikke skal flyttes fra det ene sted til det andet, fordi den her henvisning kun er midlertidig og ikke varig.
Ordføreren siger, at han går ind for, at der skal skabes trygge rammer for familierne, så jeg vil egentlig bare høre ordføreren igen, om han som socialordfører for Dansk Folkeparti – et parti, der også bryster sig af, at de synes, at socialpolitikken er vigtig – ikke synes, det er vigtigt, at børnefamilierne får den her tryghed ved at have en bolig.
Vil Dansk Folkeparti ikke arbejde for at give udsatte familier, der står med truslen om at skulle forlade deres boliger, nogle trygge rammer?