Søren Gade (V), 2008-02-29:
Det er ganske rigtigt, som hr. Holger K. Nielsen nævnte, at jeg i november 2006 besvarede en lignende forespørgsel.
Jeg indledte med at sige, at vi nærmer os det tidspunkt, hvor det bliver nødvendigt at tage stilling til en afløser for F-16-flyene.
Vi er nu kommet tættere på det tidspunkt, hvorfor jeg gerne vil takke hr. Holger K. Nielsen og hr. Ole Sohn for lejligheden til endnu en gang at redegøre for beslutningsprocessen angående en eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Det er dog stadig den samme proces, som jeg redegjorde for ved forespørgslen i november 2006 og har gjort ved flere efterfølgende lejligheder i forskellige skriftlige redegørelser til Forsvarsudvalget.
Beslutningsprocessen bliver løbende konkretiseret yderligere, ligesom begivenheder uden for forsvaret kan have relation til beslutningsprocessen.
Det er begge interessante emner, som jeg vil vende tilbage til senere i min redegørelse. En beslutning om eventuelt at anskaffe nye kampfly til erstatning for F-16-flyene er en en politisk beslutning, og den skal ikke tages af mig alene.
Det redegjorde jeg for under forespørgslen i november 2006, ligesom jeg har beskrevet det i min besvarelse af Forsvarsudvalgets spørgsmål nr. 50 af 6. juli 2007.
Jeg vil gerne lige kort beskrive de fem faktorer nærmere: De sikkerhedspolitiske forhold omhandler en vurdering af kampfly som et aktivt sikkerhedspolitisk instrument. Forsvarskommissionen af 2008 må forventes at behandle spørgsmålet om, i hvilket omfang kampfly fortsat udgør en relevant kapacitet set i lyset af den sikkerhedspolitiske udvikling.
Dertil kommer, at rapporten fra Dansk Institut for Militære Studier om Danmarks behov for kampfly bl.a. behandler samme emne.
Omkring strategiske forhold: Erfaringer med vores F-16-fly har vist, at Danmark opnår gode resultater gennem samarbejde med øvrige nationer, for så vidt angår operative og tekniske forhold.
Danmark samarbejder således med en lang række andre F-16-nationer om vedligeholdelse og opdatering af flyene samt operativ anvendelse af F-16-fly.
Operationerne med F-16-fly i Afghanistan er eksempelvis også sket i samarbejde med andre F-16-nationer.
Uanset hvilken kandidat der peges på som en eventuel erstatning for F-16-flyene, er det hensigten at indgå samarbejde med andre nationer på en lang række områder.
Det er således væsentligt at holde sig for øje, at anskaffelse af et våbensystem af en størrelse og et omfang som et nyt kampfly medfører et implicit valg af strategiske samarbejdspartnere for de næste 30-40 år i relation til luftoperationer - ganske som vi har set det med F-16.
Så lidt om den militære anbefaling: Den militære anbefaling udarbejdes af forsvaret på baggrund af et større analysearbejde.
Dette udmøntes i en militærfaglig anbefaling til Forsvarsministeriet vedrørende en eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Anbefalingen indeholder bl.a. en analyse af behovet for nye kampfly, efterfølgende beskrives kandidaterne og den model, de hver især evalueres i forhold til.
Endelig sammenfattes og sammenlignes evalueringsresultaterne, hvilket munder ud i en konkret begrundet militær anbefaling om, hvilken kandidat der bør vælges som en eventuel afløser for F-16-flyene.
Kandidaterne er i den sammenhæng Gripenflyet og Joint Strike Fighter.
Eurofighter har tidligere været kandidat, men Eurofighterkonsortiet valgte som bekendt at suspendere sin videre deltagelse i kampflyprojektet, og det gjorde de den 20. december sidste år.
Forsvaret vil derfor ikke modtage de fornødne oplysninger til at foretage en fyldestgørende militær vurdering af Eurofighter.
Omkring økonomien: De økonomiske forhold vurderes Finansministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet og Forsvarsministeriet i en tværministeriel arbejdsgruppe.
Arbejdsgruppens primære formål vil være at tilvejebringe et fyldestgørende økonomisk grundlag, der kan indgå i det samlede grundlag for en beslutning om eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Industrisamarbejde: Forhold vedrørende industrisamarbejdet er reguleret ved dansk lov.
Det er dog stadig relevant at vurdere kandidaternes intentioner og fremskridt i relation til modkøbsforpligtelserne, som jo har til formål at sikre, at samfundet også på anden måde får gavn af en eventuel investering i nye kampfly.
Joint Strike Fighter-projektet fungerer efter princippet om best value, når der placeres industriordrer i partnernationerne.
Danmarks videre deltagelse i JSF-projektet forudsatte således en dispensation fra lovkravet om industrisamarbejde.
Denne blev givet efter nøje overvejelser, bl.a. henset til dansk industris mulighed for at blive involveret i udviklingsarbejdet meget tidligt i forløbet og mange år før den endelige beslutning om eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Involvering af dansk industri i JSF-projektet følges dog tæt med henblik på at kunne foretage en vurdering af begge kandidater i den henseende.
Der vil således blive foretaget en ligeværdig og sammenlignelig vurdering af de samfundsøkonomiske effekter ved en eventuel anskaffelse af hver af de to kandidater til et nyt kampfly.
Lidt om processen fortsat: Det samlede beslutningsgrundlag forventes klart til de kommende forligsforhandlinger i 2009.
Det har længe været forventningen, at spørgsmålet om en eventuel anskaffelse af nye kampfly bliver en del af disse forhandlinger.
Der er dog ikke tale om, at beslutningsprocessen omkring en eventuel anskaffelse af nye kampfly kræver, at vi træffer en altafgørende og endelig beslutning om kampfly i 2009.
Slet ikke.
Der er tale om en trinvis proces, der tilgodeser en række aspekter, såsom mulighed for at udøve godt købmandskab, det vil sige, hvor den potentielle leverandør ikke bør være bekendt med den præcise økonomiske ramme til en eventuel flyanskaffelse, før en kontrakt er forhandlet på plads.
Alle økonomiske oplysninger vil dog være til rådighed for de politiske beslutningstagere.
Et andet aspekt er dansk industris mulighed for at positionere sig i forhold til den rigtige kandidat.
Herved kan industrien planlægge langsigtede investeringer samt opnå mulighed for at vinde yderligere ordrer fra den potentielle leverandør allerede tidligt i forløbet.
Endelig tilsikrer en trinvis tilgang, at vi, altså de politiske beslutningstagere, har sikre, bindende opdaterede informationer til rådighed, når den endelige beslutning om en eventuel flyanskaffelse skal træffes.
Jeg forestiller mig derfor, at vi i forbindelse med forligsforhandlingerne tager principiel stilling til kampflyspørgsmålet.
En sådan stillingtagen bør som minimum indeholde en principbeslutning om, om Danmark skal anskaffe sig nye kampfly og i givet fald hvilken type samt hvor mange.
I den forbindelse vil vi naturligvis have det fulde grundlag til rådighed for beslutningen, som jeg netop har redegjort for ved de fem faktorer, der udgør grundlaget.
Dette inkluderer derfor også alle de økonomiske oplysninger, herunder såvel de svar vedrørende økonomien i projektet, som kandidaterne har leveret, som de beregninger og vurderinger, der på det tidspunkt er udarbejdet af forsvaret og den tværministerielle arbejdsgruppe.
Som tidligere nævnt kan de præcise økonomiske oplysninger dog ikke komme til offentlighedens kendskab på det tidspunkt, idet det ville være ødelæggende for mulighederne for at udøve godt købmandskab i forbindelse med eventuelle kommende kontraktforhandlinger.
En principbeslutning vil således på ingen måde være den endelige beslutning.
Kontraktforhandlingerne vil i sagens natur resultere i bindende oplysninger om bl.a. prisen.
Så er der lidt omkring tidsplanen.
Det giver følgende overordnede tidsplan for en eventuel kampflyanskaffelse: Frem til starten af 2009 forberedes grundlaget for beslutningsprocessen.
I løbet af 2009 tages en principiel politisk beslutning om en eventuel anskaffelse af nye kampfly, herunder typevalg, i forbindelse med de politiske forhandlinger om næste forsvarsforlig, der jo som bekendt løber fra den 1. januar 2010.
Herefter og frem til udgangen af 2011 gennemfører forsvaret kontraktforhandlinger med den foretrukne leverandør.
På baggrund af de gennemførte kontraktforhandlinger vil Forsvarsministeriet omkring 2012 indstille et aktstykke til politisk godkendelse vedrørende kampflyanskaffelse.
Dette vil i givet fald være den endelige politiske beslutning om en eventuel anskaffelse.
Forsvaret kan nu eventuelt bemyndiges til at indgå en kontrakt, hvorefter vi kan forvente de første fly leveret i Danmark i ca. 2016.
Lidt omkring Forsvarskommissionen: I regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra den 22. november 2007 fremgår det, at der nedsættes en forsvarskommission.
Det skete som bekendt den 16. januar 2008.
Alle her er bekendt med kommissoriet for Forsvarskommissionen, hvorfor det ikke kommer som en overraskelse, at kommissionen også skal behandle kampflyspørgsmålet.
Beretningen fra Forsvarskommissionen vil foreligge, inden de politiske forhandlinger om næste forsvarsforlig i 2009.
Det er naturligvis kommissionen selv, der fastsætter, hvorledes den vil behandle kampflyspørgsmålet.
Det er imidlertid min forventning, at kommissionen vil forholde sig til det overordnede spørgsmål om, om Danmark også fremover skal råde over kampfly.
Det er således min klare forventning, at beretningen fra Forsvarskommissionen vil bidrage til grundlaget for principbeslutningen om en eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Omkring rigsrevisionsundersøgelsen vil jeg sige, at jeg nu har omtalt grundlaget for og selve beslutningsprocessen i forbindelse med en eventuel anskaffelse af nye kampfly, men hvordan kan vi være sikre på, at der er tale om en hensigtsmæssig proces, der kan tilvejebringe det fornødne beslutningsgrundlag?
Jeg formoder, at statsrevisorerne har tænkt det samme, da de den 28. november 2007 anmodede Rigsrevisionen om at gennemføre en større undersøgelse af forsvarets eventuelle anskaffelse af nye kampfly.
Jeg vil i den anledning gerne understrege, at jeg er yderst positiv over for Rigsrevisionens undersøgelse.
Undersøgelsen er nu i gang, og jeg kan ved selvsyn konstatere, at timingen af undersøgelsen passer som fod i hose i forhold til beslutningsprocessen.
Jeg forventer derfor, at undersøgelsen kan bidrage positivt til at sikre så god en proces omkring en eventuel kampflyanskaffelse som overhovedet muligt.
Undersøgelsen gennemføres og afsluttes i 2008.
Der gennemføres løbende statusmøder mellem Rigsrevisionen og Forsvarsministeriet.
På den baggrund er det min vurdering, at undersøgelsens tidsplan giver mulighed for i tide at gøre en aktiv indsats på områder, hvor Rigsrevisionen eventuelt måtte have bemærkninger.
Jeg vil derfor mene, at Rigsrevisionens undersøgelse kan medvirke til at skabe det bedst mulige grundlag for en politisk beslutning om en eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Jeg ser derfor både som ansvarlig minister og som skatteborger Danmark frem til undersøgelsen og dens løbende resultater.
Omkring kvalitetssikringen, som også var noget, som hr. Holger K. Nielsen har spurgt om og er optaget af, kan jeg sige, at jeg har til hensigt at få en ekstern kvalitetssikring af beslutningsgrundlaget eller dele heraf.
Jeg kan dog tilføje, at det norske kampflyprojekt, som i øvrigt har mange paralleller med det danske, har en ekstern kvalitetssikring af den endelige anbefaling til de politiske beslutningstagere.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang takke for lejligheden til at fortælle om planerne om en eventuel anskaffelse af nye kampfly.
Jeg synes, at udsigterne for den kommende periode virker lovende.
Vi kan bl.a. se frem til Rigsrevisionens undersøgelse, og vi kan se frem til, at Forsvarskommissionen vil se på spørgsmålet, ligesom det er genstand for en løbende politisk debat.
Personligt har jeg til hensigt fortsat at arbejde på, at beslutningsprocessen omkring den her anskaffelse skal foregå åbent og gennemskueligt.