runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2016-04-15:
Jeg kan gentage det, jeg sagde lige før.
Vi er faktisk villige til at se på, om vi kan optimere det her område.
Vi er også villige til at se på, om de her børneattester kan udarbejdes på en bedre måde.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti bør forholde sig til, at Danmark er gået foran på det her område.
Danmark er et af de eneste lande, der har børneattester.
Vi er et af de eneste lande, der har en så sikker lovgivning.
Da Venstre i sin tid stemte for det her forslag, var det altså, fordi vi var enige i, at børnenes sikkerhed er det, der skal vægtes allerhøjest.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-15:
Tak for det.
Så vil jeg lige følge op på, hvad min kollega lige spurgte om før.
Det var faktisk et spørgsmål, der nemt kunne besvares uden at komme ud i lange udredninger.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at når man indhenter en helt blank børneattest for en nytilkommen flygtning, så er det at gå på kompromis med børnenes sikkerhed – ja eller nej?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Nu er det jo første gang, at vi hører den udmelding fra IA.
Og der har også været flere jurister inde over det for at få det vurderet – og hermed skal det også være sagt, at det ikke er korrekt, sådan som IA forstår det.
Det er korrekt og med respekt for selvstyrelovgivningen og respekt for hinandens kompetencer, at vi laver den her lovgivning.
Et flertal i Inatsisartut og et flertal i Folketinget vil da ikke vedtage lovforslag, som er i modstrid med selvstyrelovgivningen og i modstrid med kongerigets rolle i den her sag.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Det sidste kunne jo godt lade sig gøre, hvis Grønland accepterede det, men det ville jeg da ikke gøre, hvis jeg var grønlænder.
Jeg mener bare, at sådan nogle ting selvfølgelig kan lade sig gøre i teorien, men udviklingen går jo den anden vej, sådan at Grønland bliver mere og mere selvstændigt, og det er vel det, som i hvert fald de fleste herinde og de fleste i Grønland ønsker – altså at man kommer i en situation, hvor man kan blive selvstændig.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge fru Aleqa Hammond om, er: Kan et land eller et selvstyre ikke komme i en situation, hvor det, at man udnytter råstofferne, indebærer så stor en risiko, at man skal lade være med det?
Og kunne man ikke af hensyn til ansvaret for mennesker og miljø og verdens sikkerhed komme i den situation, at nultolerancen var den rigtige beslutning at tage?
Kan det ikke forekomme?
Jeg synes, at fru Aleqa Hammond mest snakker om, hvad der er økonomi i.
Vi har jo også som mennesker og politikere ansvaret for økosystemer og sikkerhed.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Nu er jeg jo ikke typen, der siger hvis og hvis, som ordføreren for lidt siden sagde.
Nu har vi en meget klar lovgivning, som vi følger, og den lovgivning er baseret på den grønlandske råstoflov, som blev vedtaget i Grønland i 2010, og som samtlige partier i Inatsisartut vedtog.
Den siger, at al råstofudvinding i Grønland kun kan ske, hvis det ikke er til fare for sundhed og miljø.
Det siger sig selv.
Altså, vi vil ikke på nogen måde lave råstofudvinding i Grønland, hvor vi ser bort fra vores egen lovgivning.
Vi har en meget striks lovgivning, som vi alle sammen skal følge, og det er vores fælles ståsted.
Den siger meget klart, at hvis det er til fare for sundhed og miljø, skal der ikke udstedes licenser til nogen som helst.
Vi har meget strenge retningslinjer, som vi skal følge, og det er vores garanti for, at det foregår på en forsvarlig måde.
Og det er da helt på sin plads.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-19:
Mange tak.
Med dette lovforslag indføres der et eksportkontrolsystem i Grønland, som betyder, at der skal indhentes tilladelse til eksport af såkaldte dual use-produkter fra Grønland.
Der er meget af det, der er blevet gennemgået, og der er blevet diskuteret meget inden for de samme felter, så jeg vil gerne gøre det kort og igen slå fast, at vi i Alternativet absolut ikke er glade for udsigten til, at det danske kongerige potentielt skal være uraneksportør, men at vi i respekt for de beslutninger, der er taget i det grønlandske selvstyre, også lige nu hælder til at støtte det her forslag.
Vi er også klar over, at der er et problem eller i hvert fald et opmærksomhedspunkt i det her forslag set i forhold til det andet, nemlig at der specifikt er skrevet, at dual use-produkter ikke kun drejer sig om uran, men også kan være meget andet.
Vi skal selvfølgelig være opmærksomme på, at hele råstofdelen er hjemtaget af det grønlandske selvstyre, men også være opmærksomme på, at det, at der er et kontrolsystem, når det er dual use-produkter, ikke forhindrer en eksport, men alene er et spørgsmål om at sikre, at de her produkter ikke bliver brugt til militære anvendelser.
Som sagt er vi i Alternativet i det hele taget ikke glade for uranudvindingen, men i respekt for det grønlandske selvstyres demokratiske beslutninger har vi valgt at støtte forslaget.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Nu nævnte jeg også sikkerhed, for jeg mener, at sikkerhed er et kollektivt ansvar, som alle selvstyrer og lande og for den sags skyld politikere må tage.
Hvis nu det viser sig, at den højeste videnskabelige eller tekniske standard ikke er høj nok til, at man kan have styr på uran i verden, kan der så ikke være en situation – jeg spørger bare, og man kan bare sige, at det er teori – hvor en ansvarlig regering i Grønland eller i Danmark er nødt til at sige nej til udvinding af uran, hvis ikke tingene er i orden?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Det er derfor, vi har en lovgivning, som både Grønland og Danmark skal følge.
Det er derfor, vi behandler en lovgivning, som til enhver tid vil sikre, at vi har de højeste internationale standarder for kontrol.
Grønland har jo i forvejen udenrigskompetencen og den udenrigspolitiske forhandlingskompetence på hjemtagne sagsområder, også på råstofområdet, så det er op til Grønland selv, hvilke lande vi gerne vil samarbejde med.
Men når det drejer sig om sikkerhedsmæssige områder, som Grønland ikke har fået hjemtaget, så er det i den sammenhæng vigtigt, at vi har fælles fodslag med Danmark, som vi skal arbejde sammen med i henhold til den her lovgivning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Nu er det ikke et sikkerhedspolitisk forslag, vi behandler, det handler om eksportkontrol.
Og man må jo bare konstatere, når man læser lovforslaget, at Grønland reduceres til at være en høringspart eller i nogle tilfælde til, at man kun orienteres.
Og det vækker bekymring i forhold til at varetage Grønlands interesser, hvis det er, at man gerne vil have vækst i forhold til råstofindustrien, fordi man faktisk afgiver rigtig meget kompetence og ikke er en myndighed i forhold til eksport.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Nu er det jo ikke op til Danmark at bestemme, om Grønland skal have råstofudvinding eller ej.
Det er et rent grønlandsk anliggende.
Grønland har den lovgivende og udøvende magt.
Men eftersom Grønland ikke har fået hjemtaget kompetencen på sikkerhedsområdet, har Danmark og Grønland et fælles ansvar, og det skal vi rette os efter, uanset om vi kan lide det eller ej.
Jeg betragter det ikke som en tilbagerulning af selvstyrelovgivningen.
Tværtimod ser jeg det som et initiativ mellem to lande, som hænger sammen med hinanden - hænger på hinanden – fordi vi er et rigsfællesskab, og som handler ifølge vores gensidige forpligtelser med respekt for hinandens lovgivning.
Det ser jeg som vejen frem til, hvordan man kan finde fælles fodslag på et område, som er fuldstændig hjemtaget, men hvor Danmark alligevel er lidt indover.
Jeg synes, at arbejdsgruppens anbefalinger har været rigtig godt på vej, og at anbefalingerne har været et kompromis mellem to landes ønsker, og jeg synes, det er en helt naturlig opfølgning på det, vi laver i dag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Ordføreren nævnte tidligere, at Danmark med nærværende lov kan afvise eksporttilladelser, og det er jo korrekt.
Men så kan man jo tillade sig at spørge ordføreren, hvordan det så giver mening for Grønland at udvinde noget, hvis det ikke kan eksporteres.
Ordføreren var jo selv inde på årsagen til, at man gerne vil have vækst i de forskellige erhvervssøjler i Grønland, så det er jo også et vækstspørgsmål.
Derfor kan man sige, at Grønland kan komme til at stå i en situation, hvor vi udvinder nogle forskellige mineraler, men faktisk ikke har mulighed for at eksportere dem, hvis Danmark sætter bremsen i.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Siumut finder det vigtigt, at erhverv så vidt muligt er flerstrenget, uanset om det drejer sig om levende eller ikkelevende ressourcer.
Vi skal sørge for størst muligt udbytte såvel beskæftigelsesmæssigt som økonomisk.
Grønlands økonomi trænger til styrkelse.
Siumut mener, at en flerstrenget økonomi baseret på fiskeri, turisme og råstoffer er kerneområder, vi skal satse på i fremtiden, hvilket for øvrigt alle partier har været enige med hinanden om gennem mange år.
Det er en målsætning, som blev lagt frem, allerede før man hjemtog råstofområdet fra Danmark; en målsætning, der skal føres ud i livet, således at man får sikret en mere flerstrenget og mangfoldig økonomi til gavn for befolkningen og generationer fremover.
Råstofloven blev enstemmigt vedtaget af alle partier i Inatsisartut.
Det er en lov, som til enhver tid skal sikre, at man arbejder for at sikre, at råstofudvinding i Grønland ikke er til fare for sundhed og miljø.
Erhvervs- og vækstministeren har fremsat forslag til lov for Grønland om kontrol med eksport af produkter med dobbelt anvendelse – et lovforslag, som er en helt naturlig konsekvens af ophævelsen af nultolerancepolitikken, som flertallet i Inatsisartut har vedtaget.
En arbejdsgruppe bestående af danske og grønlandske myndigheder nåede til den anbefaling, at der skal etableres lovgivningsmæssige og administrative rammer, bl.a. eksportkontrol med dual use-produkter, hvis kongeriget Danmark skal leve op til de internationale forpligtelser på området.
Lovforslaget er sammen med forslag til lov for Grønland om kontrol med den fredelige udnyttelse af nukleart materiale, der blev fremsat af udenrigsministeren, den lovgivningsmæssige opfølgning fra dansk side på arbejdet i regeringens såkaldte uranarbejdsgruppe.
Danmark er et kongerige også bestående af Grønland.
På råstofområdet har både den danske regering og det grønlandske selvstyre lavet en fælles erklæring om dual use-produkter og teknologi; en fælles forståelse og et fælles ståsted, som Siumut hilser velkommen.
Lovforslagets formål er at sikre, at produkter med dobbelt anvendelse ikke anvendes til kritiske formål, og at kongeriget Danmark overholder sine internationale forpligtelser i forbindelse med eksport af produkter med dobbelt anvendelse fra Grønland.
Siumut stemmer for forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
SF støtter, at der indføres et eksportkontrolsystem for Grønland i tilfælde af en kommende minedrift.
Regulering og kontrol af eksport af uranholdige produkter skal følge de internationale aftaler for det her område, og det vil skabe en vis sikkerhed at få rammerne på plads.
Derfor støtter SF forslaget, selv om vi håber, at minedriften faktisk aldrig kommer i gang.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Tak for det, formand.
Jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg først kommer i ordførerrækken nu, men der var et udpræget ønske om at gemme det bedste til sidst.
Jeg har lovet Venstres ordfører, Marcus Knuth, at læse hans tale op her i aften.
Når man udvinder nukleart materiale, er det af afgørende betydning, at rammerne er på plads, for godt nok kan nukleart materiale bruges til ganske fredelige formål, men vi har også at gøre med noget, som kan misbruges i en sådan grad, at det potentielt kan udgøre en alvorlig risiko for den internationale fred, sikkerhed og stabilitet, særlig hvis det kommer i de forkerte hænder.
Derfor følger vi nu med dette lovforslag op på de anbefalinger, som den såkaldte uranarbejdsgruppe indgav i 2013, hvor det bl.a. blev anbefalet, at vi indfører et eksportkontrolsystem i Grønland, der dikterer, at der skal indhentes tilladelser til eksport.
Det mener vi i Venstre er ganske fornuftigt.
For når det handler om nukleart materiale, skal vi være ekstra påpasselige.
Vi lever i en tid, hvor nogle grupper ikke har grænser for, hvor langt de vil gå for at gøre os ondt, og derfor er det afgørende, at vi lytter til de anbefalinger, som eksperterne kommer med.
Vi skal opsætte de nødvendige rammer, der skal til, for at kontrollere, hvor materialet ender henne, og det gør vi med lovforslaget her.
Det er vi godt tilfredse med i Venstre.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-19:
Det betyder bare ikke, at jeg nødvendigvis mener, at det så skal være den samme lovgivning, der gælder på alle områder.
Så tillod jeg mig bare i mit tidligere svar at sige, at forældrene også stiller krav, og at det er en vigtig faktor, også i forhold til at sørge for at sikre, at der for tjeneren eller sygeplejersken, der har skæve arbejdstider, også er nogle tilbud, der er fleksible for netop deres familie, uden at det betyder, at man går på kompromis med kvaliteten i de tilbud, der stilles til rådighed for børnene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Jeg er enig i, at forældrenes valg regulerer meget.
Altså, der er næppe mange af os, der ville være indstillet på at aflevere vores børn et sted, hvor vi tænkte at dér havde de det rigtig skidt.
Det er jeg sådan set helt enig med ministeren i.
Men man kunne jo sige, at ud fra det udgangspunkt behøvede vi slet ikke at regulere området, for hvis vi havde en tro på, at det i sig selv var nok, så var der sådan set ingen grund til at have noget videre lovgivning.
Så kunne man bare have betalingssystemerne fastlagt, og så kunne man overlade resten til forældrenes gode dømmekraft, men det har vi jo ikke gjort.
Så derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad er det særlig, der gør, at der, når man passer børn helt alene i eget hjem, ikke skal være nogle særlige krav til kvalitet, mens lovgivningen for f.eks. private daginstitutioner er indrettet sådan, at de skal opfylde nøjagtig de samme kvalitetskrav som andre steder?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-19:
Jeg tror, at man må sige, at hvis der er nogen, der stiller kvalitetskrav, så er det forældrene.
De stiller i høj grad krav til den kvalitet, der skal være i det tilbud, de vælger til deres barn.
Det er også for nogle forældre bevæggrunden til netop at vælge et andet tilbud end det, kommunen umiddelbart stiller til rådighed.
Derfor er det vigtigt at kigge på, hvilken rolle forældrene spiller, i forhold til også at sørge for, at der er fokus på, at de tilbud, der er, også lever op til det, de skal.
Men jeg er grundlæggende bare ikke enig med Enhedslistens ordfører i, at det at stille kvalitetskrav betyder, at man så skal stille de samme krav til alle.
Det er noget af det, der er med til at understøtte mangfoldigheden og dermed også valgfriheden for forældrene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Det, som jeg synes er centralt, er, om vi skal stille nogle kvalitetskrav til den mangfoldighed, der skal være.
Det synes jeg egentlig er relevant, for det frie valg er jo betinget af, at det offentlige skyder midler i det.
Ellers var der ikke meget frit valg, og så ved vi godt, hvad prisen ville være.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er det ikke vigtigt, at der, når vi vil have en mangfoldighed af forskellige pasningstilbud til børn, også stilles nogle kvalitetskrav?
Og synes ministeren, at det er betryggende, at de private børnepassere ikke er omfattet af de kvalitetskrav, som er indeholdt i dagtilbudslovens kapitel 2?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-19:
Jeg tror, at jeg vil holde mig til at svare på spørgsmål, som vedrører lovforslaget.
Der kan jeg sige, at jeg selvfølgelig er tryg ved det lovforslag, der nu er fremsat, og jeg glæder mig også til de spørgsmål, der måtte komme undervejs.
Men spørgsmål, der har karakter af, hvordan den potentielle produktion af uran finder sted rundtom i verden, er altså ikke inden for mit ressort.
Så det er sådan set ikke et område, som jeg har tænkt mig at gå ind i en større diskussion om i aften, men spørgsmålet kan naturligvis stilles skriftligt.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Men lad mig så stille et spørgsmål omkring markedet.
Er ministeren trygt ved verdens uranmarked?
Er ministeren tryg ved den garanti, der skulle være for, at intet uran forsvinder ud til mørke kræfter, som vi ikke synes skal have uran i deres varetægt, og som vi i hvert fald ikke synes skal have atomvåben i deres varetægt?
Er ministeren tryg ved det marked, der findes?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-19:
Jeg synes jo, at diskussionen har været her, må jeg sige til hr. Christian Juhl.
Og jeg sagde netop i min forelæggelse, at det følger op på den aftale, som der nu er lavet, og som udenrigsministeren så havde et lovforslag om, som var til diskussion umiddelbart før dette.
Derfor kan man vel netop kalde det her lovforslag en udmøntning af det lovkompleks, som blev diskuteret tidligere.
Det er også derfor, at det bliver behandlet sammen – dog i to selvstændige forslag, hvilket jeg også synes giver rigtig, rigtig god mening.
Jeg står her, i kraft af at jeg er erhvervs- og vækstminister og har ansvaret for Erhvervsstyrelsen, som jo har fået den her opgave delegeret.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg vil gerne høre, for nu er det en anden minister, vi har her, om det her egentlig ikke også er udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-19:
Så med dette tror jeg ikke at jeg kan bidrage yderligere til debatten.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak for svarene.
Jeg vil gerne kvittere for dem og sige tak for, at ministeren vil indkalde til en teknisk briefing.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Der vil der selvfølgelig også være mulighed for at gå lidt ned i detaljen om, hvad det er for nogle produkter.
Det er nemlig en af de ting, som vi i hvert fald har en bekymring for, i forhold til hvor meget kompetence man får afgivet på det her område.
Så det er bare en tak herfra.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Det er jo vores holdning, at når nu det grønlandske Landsting har besluttet, at det eventuelt kunne være en mulighed i fremtiden at udvinde uran i Grønland, er vi også i rigsfællesskabet nødt til at håndtere de sikkerheds- og udenrigspolitiske aspekter, der er ved det, og overholde de internationale forpligtelser, som vi har i den forbindelse.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at gøre de administrative indsatser, der skal til i den forbindelse.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg må rette en misforståelse.
Der er ingen grund til at sidde at vente på en udenrigspolitisk strategi.
Der kommer en udredning, som er en analyse.
På baggrund af den tager regeringen forskellige initiativer.
Analysen skal bruges som oplæg og udspil til en udviklingspolitisk strategi.
Den skal bruges som oplæg til en forsvarsforligskredsforhandling i 2017, men det er sådan set op til regeringen at træffe beslutning om, hvilke dele af den her analyse man vil vælge at lægge vægt på, og hvilke dele man vil vælge ikke at lægge vægt på.
Det betyder, at vi står fast på internationale rammer; vi står fast på FN-sporet, i forhold til hvad retningslinjerne skal være, når man snakker om materiale af særlig farlig karakter.
Og det gør vi ved at lave et regelsæt, der lever op til FN's standarder, der lever op til de højeste internationale standarder, der er, hvis man producerer og udgraver råstoffer, der har uran i sig.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Eksportkontrol handler jo ikke kun om nukleart materiale.
Det handler om alle former for mineraler, som Grønland kan udvinde og dermed også eksportere.
Og det betyder de facto, at man overtager ansvaret i forhold til eksporten af mineraler i Grønland.
Jeg synes, det er ret væsentligt i relationen mellem Grønland og Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til det.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det er næsten som at tage ordene ud af munden på mig, for det plejer at være ministerens opgave under afrundingen sådan at sige tak for de mange kommentarer.
Tak for den brede tilslutning, der er til lovforslaget, jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-19:
Det skal ministeren have tak for.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af det.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det kan jeg godt.
Når jeg står og genlæser sætningen her, tror jeg nok, at jeg, hvis jeg havde byttet plads med hr. Jeppe Jakobsen, så ville have stillet nogenlunde samme spørgsmål, måske ikke under førstebehandlingen, men derimod under udvalgsbehandlingen, hvor det ville være muligt også at komme nærmere ind på at give en mere præcis beskrivelse af, hvad det er for kriterier, der skal være opfyldt, for at udenrigsministeren i givet fald ville kunne give en sådan bemyndigelse.
Når jeg siger udenrigsministeren i tredje person, er det ikke i et anfald af storhedsvanvid, men fordi det vil være den til enhver tid siddende minister, og derfor kunne det være ganske glimrende, hvis vi fik en klarere beskrivelse af, præcis hvad § 10, stk. 2, giver mulighed for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Det er jo også en situation, som vi i Dansk Folkeparti godt kan forstå.
Men jeg vil spørge ministeren, om ministeren ikke anerkender, at det stadig væk er sådan lidt løst defineret, i særlig grad i henhold til det her med, hvad en mindre mængde er, for når vi netop taler om radioaktive stoffer, kan selv ganske små mængder jo have en ganske skadelig virkning, hvorfor man måske skal være lidt skarpere på den her definition.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Der var ikke noget spørgsmål, så jeg vil bare bruge lejligheden til at takke for det gode og tætte samarbejde, der har været med selvstyret, om at udforme de her aftaler.
Og det er klart, at det også har givet udfordringer, i forhold til hvordan man konkret skulle skrue aftaleteksten sammen.
Men det har alt sammen fungeret i et godt og konstruktivt dialogforum, et godt og konstruktivt miljø, hvor man har lyttet til hinanden og fundet fælles løsninger.
Derfor glæder jeg mig også over, at det er lykkedes Danmark og Grønland i fællesskab at nå frem til aftalerne bag dette og det næste lovforslag.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg er rigtig glad for udenrigsministerens udmelding om, at det her er helt på linje med selvstyret og dets kompetencer, og at det også er noget, som er en direkte konsekvens af den arbejdsgruppe, som Danmark og Grønland i fællesskab nedsatte, og at man følger de anbefalinger, som de har foreskrevet.
Grønland har som sagt overtaget alle råstofområder, dvs. alle råstoffer i Grønland inklusive uran og sjældne jordarter og andre mineralske stoffer af økonomisk interesse for fremtiden.
Det her er faktisk også lidt af en ny realitet for rigsfællesskabet, fordi det faktisk er første gang, at vi har fået hjemtaget et sagsområde, som har et sikkerhedsmæssigt aspekt.
Det har så også resulteret i, at vi har udformet vores samarbejde mellem Danmark og Grønland på en anderledes måde for at finde en fælles løsning, der er bedst mulig for hinanden, og så vi alle sammen lever op til de internationale forpligtelser i henhold til lovgivningen.
Og den her procedure synes jeg faktisk har været helt naturlig og helt på sin plads.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg kan oplyse, at Peter Taksøe-Jensens udredning bliver præsenteret den 2. maj, og forud for det har jeg ikke nogen kommentar til indholdet af den.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Tak for svaret.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om udenrigsministeren kan løfte sløret for, om Peter Taksøe-Jensens redegørelse indeholder nogle aspekter omkring netop rigsfællesskabet som uraneksportør.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at det her er sket i forhandlinger mellem et flertal fra landsstyret og den siddende regering.
Jeg ved godt, at ordføreren kommer fra et oppositionsparti og selvfølgelig skal markere, at man ikke nødvendigvis er enig i den beslutning, der er taget.
Men nu er der et flertal i Grønland, der har forhandlet med den siddende danske regering, så det respekterer vi selvfølgelig.