runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2013-04-12:
Når det er, man laver et beslutningsforslag, forventer vi selvfølgelig ikke, at det nærmest er et lovgrundlag, man lægger frem.
Men når der kan opstå den usikkerhed, at man risikerer at skulle have dobbelt op på konfiskation, så er det uhensigtsmæssigt.
Når det er sådan, at man ikke præciserer, at der altså er nogle steder, hvor man ikke foreslår dobbelt op, så er det ikke godt nok, så er det for upræcist.
Derudover vil jeg så sige, at holdningsmæssigt vil jeg og Socialdemokratiet være noget mere positive over for et forslag som det her, hvis det var dobbelt op i forhold til bødestørrelsen, men ikke i forhold til det med klip i kørekortet.
Det er en voldsom sanktion at skulle have klip i kørekortet.
Der er mennesker, der lever af at skulle transportere sig, og et kort øjebliks uopmærksomhed kan koste to klip på samme tid.
Det synes vi fra Socialdemokratiets side er voldsomt.
Venstres ordfører står her på Folketingets talerstol.
Ud at over støtte et forslag, som faktisk er ganske ukonkret, foreslår Venstres ordfører også at bruge flere penge på de ubemandede kontroller.
Så man har altså et udgiftskrævende forslag, som man lægger oven i det, der allerede sker nu.
Hvordan kan det hænge sammen med, at man så samtidig siger, at man vil nedprioritere fartkontrol for at kunne gøre mere på rockerområdet?
Tom Behnke (KF), 2013-04-12:
Det kan det sådan set allerede i dag, hvis man laver flere samtidige forseelser, så der er ikke nogen forskel der.
Men min pointe er bare, at hvis man nu var enig i det her beslutningsforslag, intentionerne, og det er jo også det, ministeren giver udtryk for at man er, for det er man jo sådan set, så fred være med det beslutningsforslag.
Det er ekstremt sjældent, at det sker ved hastighedsoverskridelser, men skulle det ske, så er vi allerede enige om, at det kan vi bare skrive i betænkningsbidraget, og så er det ude af verden.
Det, jeg her i anden runde gerne vil spørge ind til, er det her med, at hr. Rasmus Prehn siger, at det er meget, meget voldsomt med to klip.
For hvem?
For trafikanten, der kører for stærkt og blæser på hastighedsreglerne og blæser på, at der rent faktisk er nogle mennesker, der går og arbejder?
Eller er det meget voldsomt for de vejarbejdere, der går derude hver eneste dag med livet i hænderne, når bilister høvler forbi med alt for høj fart?
Vi har alt for mange uheld ved vejarbejder, der er vejarbejdere, der bliver slået ihjel.
Hvem er det, det er voldsomt for at få to klip i kørekortet, når man kører alt, alt for stærkt forbi?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-12:
I forhold til kontrollen kan man jo også både mindske og fokusere.
Det behøver der sådan set ikke at være en modsætning imellem.
Det er bare lige for at understrege, at det jo godt kan være, at skoler og vejarbejder stadig skal være de punkter, som man synes er de mest væsentlige, men det der med, at man har hastighedskontroller, der bare fungerer som en pengemaskine for det offentlige og generer almindelige mennesker, vender vi os imod.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-12:
Jamen hvis ikke vi kameraovervåger og måler hastigheder, er Det Konservative Folkepartis beslutningsforslag jo sådan set ligegyldigt.
Det, vi skal gøre først, er jo at finde ud af, hvor der reelt køres for stærkt, og hvor meget der køres for stærkt, og så kan vi senere se på Det Konservative Folkepartis beslutningsforslag.
Men jeg vil gerne kvittere, for det er helt rigtigt, som ordføreren siger, at variable hastighedsgrænser, som man har vurderet individuelt ude på stedet, er med til at øge troværdigheden omkring hastighedsgrænserne, og således tyr folk ikke i fortvivlelse til selvhjælp og tolker dem.
Det var jo også derfor, den tidligere regering kom med forslaget og lavede differentierede hastighedsgrænser.
Man gør det netop mere troværdigt ved individuelt at lave de variable hastighedsgrænser.
Så det vil jeg godt kvittere for at jeg kunne høre at ordføreren sagde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-12:
Jeg vil sige det på den måde, at selvfølgelig kan der være en masse forskellige komplekse forhold, der gør, at hastigheden skal være forskellig fra sted til sted.
Min hovedpointe er såmænd, at det væsentlige er, at der er en logisk begrundelse for den hastighedsbegrænsning, der er, sådan at bilisterne får en fornemmelse af, at der er en årsag til, at der er en hastighedsbegrænsning, i stedet for at det bare er noget, vi har siddet og fundet på herinde.
Det tror jeg sådan set er det væsentlige.
Så vil jeg sige, at jeg jo kører uendelig meget i bil.
Det er der nogle der kritiserer mig for en gang imellem, men jeg elsker at køre bil – det vil jeg sige – og jeg synes, at man rigtig mange steder, hvor der er vejarbejdsskilte, oplever, at der ikke er et igangværende vejarbejde.
Men det er nok, fordi jeg ikke bruger de offentlige transportmidler nær så meget som hr. Karsten Nonbo, at jeg oplever det lidt oftere.
Endelig er jeg nødt til at sige, at Liberal Alliance ikke har noget ønske om at intensivere graden af kameraovervågning af bilisterne.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-12:
Også her vil jeg gerne kvittere for en flot ordførertale.
Det er nemlig rigtigt, at det ville være rart at kunne få mere dokumentation.
Vi kan sige, hvor mange kvæstede og dræbte der er ved vejarbejde.
Men en del af dokumentationen kunne jo også bestå i – og det tror jeg også vi er enige om – at se at komme i gang med at lave flere hastighedskontroller, hvor der er vejarbejde.
Der er en ting, jeg godt lige vil korrigere hos ordføreren.
Jeg beundrer altså de danske vejarbejdere for, at de faktisk arbejder i døgndrift i meget større omfang, end man har gjort før.
Jeg synes mange gange, at man oplever, at der bliver arbejdet.
En sidste ting er, at man jo ikke bare kan sige, at der skal være én hastighed, når der er vejarbejde, og en anden, altså den gældende hastighed, når der ikke er vejarbejde.
For vejens udformning i sig selv kan også være farlig.
Det vil sige, at man kan køre med lavere hastighed, når der er vejarbejde, og med en lidt højere hastighed, når arbejderne er gået hjem, men vejen er stadig væk ikke sådan, som den var før.
Men vi er jo enige om, at digital skiltning viser den til enhver tid gældende hastighedsbegrænsning.
Er det ikke korrekt?
Henning Hyllested (EL), 2013-04-12:
Bestemt ikke.
Vi labber det i os, det er lige meget, hvor det kommer fra, det er klart, hvis vi synes, vi har gjort en god indsats.
Nej, jeg står selvfølgelig helt inde for det, jeg har sagt, og hvis det medfører ros fra oppositionens bænke, så er det også udmærket, det skelner vi ikke imellem.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-12:
Jamen ret skal være ret.
Jeg vil også gerne kvittere for en god ordførertale.
Jeg vil da også gerne kvittere for, at vi er enige om, at de ubemandede ATK'ere er mere omkostningsfri end de bemandede.
Jeg synes, det var en god ordførertale, og jeg vil virkelig sige, at her er jo også et forslag, som vi bør kunne forenes om netop af hensyn til vejarbejderne.
Det synes jeg egentlig at det lykkedes Enhedslistens ordfører på en ganske udmærket måde at give udtryk for.
Så jeg håber ikke, at jeg bringer ordføreren i vanskeligheder ved at rose ham.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-12:
Jo, men altså den positive tilkendegivelse kan trods alt opfattes, som om vi selvfølgelig er parate til at gå ind i et udvalgsarbejde nu for at se helt oprigtigt på, om vi kan komme videre ad den her vej med øgede sanktioner, men i første omgang om det overhovedet er nødvendigt
Det vil vi gerne gøre os nogle overvejelser om, inden vi sådan lige bare tilslutter os.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-12:
Vi kunne godt tænke os, at man måske begyndte et helt andet sted, og det var at få lidt mere klarhed over, hvad fakta egentlig er på området.
Jeg er sådan set godt klar over, at der har været en del ulykker i de senere år, også nogle med døden til følge, og det er selvfølgelig alvorligt, og vi skal tage vejarbejdernes sikkerhed på os så at sige.
Men vi vil gerne i udvalgsbehandlingen have, at man går lidt dybere ind i argumentationen og ser på, hvordan udviklingen de senere år egentlig har været, og hvad det er for nogle erfaringer fra USA, De Konservative henviser til, sådan så vi kan få lidt mere at vide om, hvordan forholdene egentlig er.
Så er der også andre ting, vi mener man kan gøre i forhold til det her med trafikuheld ved vejarbejde.
Andre har været inde på det, men det kunne være relevant, at man sørger for at lave en skiltning, der gør, at der kun er hastighedsbegrænsninger, når der egentlig er vejarbejde.
Det er generelt sådan, at hvis man gerne vil have folk til at overholde færdselslovgivningen, så øger det sandsynligheden, hvis der er en rimelighed i de hastighedsbegrænsninger, vi har lavet.
Det gælder for så vidt både ved vejarbejder, hvor der selvfølgelig kun skal være lavere hastighed, når der er vejarbejdere, og det gælder såmænd også en række strækninger på både vores landeveje og motorveje, hvor man med fordel kunne have højere hastighedsbegrænsninger, end man har i dag.
Det ville sikkert få flere til at få en forståelse for, at der, hvor den er lavere, er der en grund til det, og at det ikke bare er noget, vi har fundet på herinde på Christiansborg.
I parentes bemærket kan vi selvfølgelig også med hensyn til vejarbejde
undre os over, at når vi kører i andre lande, kan vi se, at der stort set er vejarbejde i døgndrift, mens man i Danmark går hjem på et tidspunkt, og derfor tager vejarbejde så uendelig lang tid her i landet i forhold til så mange andre steder.
Det kunne måske også være en sag, man kunne se på.
Endelig vil jeg bare konkludere, at umiddelbart er vi ikke stemt for at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger, men vi vil, som jeg sagde, prøve at få lidt flere fakta på banen i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så skal jeg da være den sidste til at påstå, at argumenter ikke kan overbevise os om det modsatte.
Rasmus Prehn (S), 2013-04-12:
Jeg startede faktisk min ordførertale med at rose ved at komplimentere den konservative ordfører for at komme med forslaget her.
Vi synes, det er vigtigt, at der bliver sat fokus på de her ting.
Der er en række gode intentioner i det her forslag.
Det er vigtigt, at vi gør noget mere for at sikre, at folk ikke kører for hurtigt forbi, hvor der er vejarbejde.
Det, jeg problematiserede, er det, at en forholdsmæssig lille hastighedsoverskridelse – og det alene – skulle kunne udløse to klip på samme tid.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at fordi der er en lille hastighedsoverskridelse, er man så fuldstændig ansvarsløs; jeg tror, de fleste har prøvet det.
Derfor skal man passe på, at man ikke laver en straffeaktion, som er ude af proportion med den faktiske hændelse.
Vi er enige om, at folk, der kører vanvittig for stærkt og bringer andre menneskers liv i fare, selvfølgelig skal have en meget kraftig straf, ingen tvivl om det!
Karsten Nonbo (V), 2013-04-12:
Jeg starter der, hvor hr. Tom Behnke sluttede, nemlig om den her dobbeltmoral i, at det er meget synd for dem, der ved en forholdsvis lille hastighedsoverskridelse skal have to klip i kørekortet.
Jeg vil spørge ordføreren: Er ordføreren ikke klar over, at for at få et klip i kørekortet, skal man have lavet en overskridelse på 30 pct.?
Er 30 pct. en forholdsvis lille hastighedsoverskridelse?
Jeg synes, det er en ret voldsom hastighedsoverskridelse at køre 30 pct. for stærkt, og det gør jeg, fordi jeg må indrømme, at jeg en gang i sin tid selv har prøvet det, og der fik jeg at vide, at det var meget, meget vanvittigt og meget, meget voldsomt.
Jeg havde kørt 67 km/t., hvor der var hastighedsbegrænsning på 50 km/t. Det må jeg indrømme at der var, og jeg lagde mig fladt ned og sagde: Det gør jeg aldrig mere.
Og jeg har heldigvis kunnet holde det løfte.
Og det er vel det, der er meningen: Får man gjort det én gang ud for vejarbejde, får man den her straf, som hr. Tom Behnke lægger op til, nemlig to klip, og så gør man det ikke mere, for så tænker man sig om.
Det er jo det, der er problemet: Man skal vel tænke sig om og ikke bare komme til.
Det er vel det, der er formålet, går jeg ud fra, med hr. Tom Behnkes forslag.
Jeg skal da indrømme, at jeg nu inddrager min egen person i det: Jeg lærte altså at tænke mig om.
Jeg lærte at tænke mig om efter at have fået et klip, og det tror jeg man lærer endnu bedre, hvis man har fået to klip.
Og så betyder det jo ikke noget, for den tid udløber igen.
Så har man lært at tænke sig om, og så betyder det jo ikke noget.
Jeg mener netop, at vi skal sende det signal, at man skal tænke sig ekstra, ekstra om, når der går folk og arbejder.
Der er desværre nogle, der i dag mangler et ben eller en arm, og der er sågar nogle, der er blevet slået ihjel, fordi vi ikke tænkte os om, da vi kørte forbi et vejarbejde.
Derfor kan jeg ikke lide den der begrundelse, som ordføreren kommer med, nemlig at man kan »komme til«.
Det kan godt være, man kan det på en lang lige landevej, men man bør ikke »komme til«, hvor der er vejarbejde, hvis det er skiltet ordentligt.
Rasmus Prehn (S), 2013-04-12:
Nu er det heldigvis sådan, at langt, langt de fleste bilister tænker sig om, når de kører.
Så er der en gruppe, som ligesom hr. Karsten Nonbo – og det er meget anerkendelsesværdigt, at han er så ærlig om sin egen forseelse – kommer til at lave en fejl.
Det tror jeg også gælder for mit eget vedkommende.
Og så er der en lillebitte gruppe, som er meget hasarderede i deres adfærd.
Derfor skal vi passe på, når vi laver et straffesystem, så vi på den ene side straffer dem, der er helt urimelige i deres adfærd, men på den anden side ikke kommer til at vælte nogle mennesker, som begår én forseelse.
Hvis man laver et system med 30 pct. – og det er rigtigt, at 30 pct. jo kan være voldsomt meget, ingen tvivl om det, men med en meget lav hastighedsbegrænsning kan det måske virke som knap så meget, og så kan man måske i et uopmærksomt øjeblik komme til at køre 30 pct. for hurtigt – skal det så have så voldsom en konsekvens, at man risikerer at miste sit forsørgelsesgrundlag, at man mister friheden til at kunne transportere sin familie?
Vi vil sådan set gerne være med til at diskutere bødestørrelsen eller nogle andre ting, men man skal passe på med det her.
Vi støtter det nuværende klippekortsystem, men at begynde at lave dobbelt op på klip tror jeg man skal tænke sig rigtig godt om inden man gør.
Vi skal gøre noget mere for at bekæmpe det helt urimelige og vanvittige, det er, når man har hastighedsoverskridelser ved vejarbejder.
At folk, der er på arbejde, som passer deres job, og som prøver at lave vejene bedre for os andre, skal sætte deres liv i fare, er helt urimeligt.
Så vi skal gøre noget her.
Der har vi jo allerede en række tiltag.
Ministeren har givet udtryk for, at man er parat til at gøre endnu mere – og også at være i dialog – og har også rakt hånden ud til forslagsstillerne og har sagt: Ja, lad os tale om tingene.
Jeg prøver bare at sætte spørgsmålstegn ved nogle af de sanktionsforslag, der lægges op til, som kan have en uheldig effekt.
Det synes jeg der skal være plads til at diskutere, for vi skal lave en lovgivning, der er hensigtsmæssig, og som sikrer, at vi undgår trafikdrab, men som også virker rimelig for almindelige lovlydige bilister, der bare kører til og fra arbejde, men som en sjælden gang kommer til at lave en fejl.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-12:
Tak for ordet.
Sikkerheden for vejarbejderne er noget, der skal tages meget alvorligt.
Det siger sig selv.
Derfor har Dansk Folkeparti også lige afgivet beretning om B 39 om bedre sikkerhed for vej- og asfaltarbejdere, som opstiller en række punkter til forbedring af sikkerheden.
B 61 omhandler så udelukkende sanktionen for at køre for stærkt, hvor der arbejdes, og hvor vejarbejderne dermed udsættes for stor fare.
Dette kunne jo danne grundlag for et større og samlet tiltag for bedre sikkerhed og skærpede sanktioner.
At sikre, at dem, der arbejder på vores veje, også vender hjem til familien efter endt arbejdsdag, er naturligvis noget, som man skal tage meget alvorligt.
Derfor er Dansk Folkeparti også positiv for at støtte en fordobling af bøderne, sådan som De Konservative foreslår her.
Men samtidig er det så også vigtigt, at skiltningen ved vejarbejde bliver bedre, bl.a. ved at hastighedstavler dækkes af, når der ikke arbejdes på stedet, kombineret med en tydelig skiltning, der tilkendegiver, om der arbejdes på stedet eller ej.
Det er i dag et irritationsmoment for mange bilister, at der skiltes med eksempelvis 50 km/t. på steder, hvor der ikke udføres arbejde.
Tom Behnke (KF), 2013-04-12:
[Lydudfald].
Så lykkedes det.
Det er jo fair nok.
Enhedslisten og B 39 sige, at vi jo var meget positive over for det og har været konstruktivt inde i at finde frem til, at vi kunne lave en beretning om det.
Vi er også meget enige i regeringens forslag om regler for havari på motorveje, og hvordan de skal være, det har vi også støttet og været for.
Så vi er sådan set for.
Når vi stiller det her konkrete, specifikke forslag, så er det, fordi der var et element, som vi i særlig grad synes at der skulle være fokus på, og som vi skulle have en selvstændig debat omkring.
Jeg tror, der er et af elementerne, vi ikke er så positive over for, men ellers er vi, og det er jo den vej, det skal gå.
Så det her er ikke parlamentariske drillerier, det er alene et spørgsmål om at få sat fokus på et konkret tiltag, som i den grad kunne gøre en præventiv forskel.
Tak for ordene i øvrigt, men ærgerligt, man endte med at konkludere, at man ikke kunne støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg gør opmærksom på, at det her først og fremmest er en principiel debat.
Vi ønsker ikke, at det skal være en administrativ beslutning for forsvarsministeren at ændre på forsvarets ledelse; det skal det simpelt hen ikke være.
Det skal ned i forligskredsen, der, hvor det hører hjemme, og der, hvor det har ligget historisk.
Det er en god skik, og den skal vi fortsætte.
Så der er masser af konkrete ideer.
Men her er der tale om en principiel debat om, om vi synes, det er o.k., at forsvarsministeren uden inddragelse af forligspartierne skal kunne tage så vidtgående beslutninger, og at vi dermed risikerer, at forsvaret bliver lavet om efter hvert folketingsvalg.
Det er dybt uansvarligt.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jeg kan høre, at Dansk Folkeparti også hylder det brede flertal, og jeg bliver derfor nødt til så også at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man altså synes, at det er mere vidtgående at træffe administrative organisatoriske beslutninger om forsvarets ledelse, end det er at gå i krig.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Det er to fuldstændig forskellige problemstillinger.
At indsætte forsvaret er en politisk beslutning, som hele Folketinget skal være med til, men at administrere forsvaret, at være med til at træffe beslutninger om, hvordan forsvaret skal bygges op, er en sag for de partier, som synes, at man skal have f.eks. et forsvar, der skal være med til det.
Det er det, der sker i forligskredsen.
Derfor skal det også være repræsentanter for hele Danmarks befolkning, der tager beslutning om indsættelse af forsvaret, men det skal ikke være de partier, der er imod, at forsvaret overhovedet eksisterer, der skal være med i en forligskreds, hvor man tager beslutning om, hvordan man får det bedste og mest effektive forsvar.
Så det er to helt forskellige ting.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jeg er i hvert fald glad for, at ordføreren ændrede det med, at hele Folketinget skulle være involveret, til, at hele Folketinget skulle debattere krigsdeltagelse, for jeg må da i hvert fald sige, at vi var et ganske stort mindretal i Folketinget, der ikke var enig i den beslutning, der bliver truffet for 10 år siden, om at deltage i Irakkrigen.
Jeg vil gerne spørge helt konkret: Når fru Marie Krarup siger, at det her er en djøfisering af militær faglighed, at det er en underkendelse af den militære faglighed, hvad mener ordføreren så helt konkret med det?
Skulle de stolte generaler pludselig blive bløde i knæene, fordi de kom til at sidde i et departement?
Hvad i alverden taler for, at de ville lade være med at foretage militærfaglige vurderinger, bare fordi de kommer til at sidde i et departement?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg tror ikke, at fru Zenia Stampe har læst analyserne og helt forstået, hvad det drejer sig om.
Det drejer sig om, at kommandolinjerne simpelt hen vil blive ændret.
Det drejer sig om, at hvis model C gennemføres, vil der være en djøf'er, der står over forsvarschefen.
Det vil sige, at når forsvarschefen skal indrette det bedst mulige forsvar, skal han bede om lov til at få lidt ekstra penge eller ændringer af bestemmelser, eller hvad det kan være, for at indrette forsvaret
bedst muligt.
Det er ikke optimalt.
Det er en djøfisering af forsvaret, og det er forkert.
Ud over det er selve det, at ministeren kan træffe den her slags beslutninger, ligeledes en djøfisering, fordi det i højere grad giver indflydelse til departementet om, hvordan man vil indrette forsvaret, altså at komme med de her administrative ændringer.
Jeg synes, at begge dele er stærkt problematiske.
Jonas Dahl (SF), 2013-04-16:
Jeg vil egentlig indledningsvis gerne rose Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er glædeligt, at Dansk Folkeparti gik med til at gennemføre de besparelser på forsvarsområdet, som man nu blev enige om i forligskredsen.
Det er immer væk 2,7 mia. kr., som partierne inklusive Dansk Folkeparti sagde ja til at vi nu kunne spare på forsvaret.
Men jeg studser så lidt over, at når vi nu har sparet på kasernerne, når vi nu har nedlagt stillinger i forsvaret og har færre soldater og basispersonel, og når det så kommer til det, fru Marie Krarup kaldte krigsbureaukratiet – det tror jeg udtrykket var – altså skrivebordsgeneralerne, jamen så vil man ikke være med til at se på dem.
Dem skal man helst have, og jeg kan også forstå, at man nærmest er bekymret for djøfisering.
Jeg ved ikke, om det var, med hensyn til at ministeren måske også kunne risikere at være en djøf'er og man så i Dansk Folkepartis optik ville foretrække, at der var en general som forsvarsminister.
For det er næsten det, man får det til at lyde som om.
Hvornår ændrede man sidst på Forsvarskommandoen i Danmark?
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Men fru Marie Krarup antager, at det ikke kommer til at fungere, og at det vil være, som ordføreren antager.
Men det kan jo være, at ordføreren tager fejl, og så er der jo ingen grund til at lave det om.
Men man vil simpelt hen slet ikke være med til at lave noget som helst om, og vi hører heller ingen ting andet end pæne ord om, hvad det er, man vil være med til at lave af besparelser.
Ikke et eneste konkret forslag er der kommet til, hvad der skal ske med forsvarets top, i forhold til at vi har rundbarberet resten af forsvaret – ikke ét!
Måske kommer det nu.
Trine Bramsen (S), 2013-04-16:
Nu siger fru Marie Krarup jo, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at forenkle forsvarets ledelse, gerne vil være med til at effektivisere forsvarets ledelsesstruktur.
Vil fru Marie Krarup så ikke oplyse Folketinget om, hvorledes dette skal ske?
Hvad er det for en model, Dansk Folkeparti lægger på bordet?
Hvordan vil Dansk Folkeparti være med til at forenkle ledelsesstrukturen i forsvaret?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg vil sige, at det er to forskellige ting: besparelser og strukturændringer.
Dansk Folkeparti gik med blødende hjerte med til de besparelser, som blev gennemført med det sidste forsvarsforlig, fordi vi mente at få nogle andre gode ting igennem.
Vi vil godt være med til at spare i forsvarets top, men det skal ske på en forsvarlig måde, og det er ikke forsvarligt at ændre strukturen principielt på den måde, som der er tale om her.
Det er, som jeg lige har nævnt, en djøfisering.
Vi ønsker, at vi skal fortsætte forligstraditionen med, at de store ændringer, som vi har haft i de sidste forlig – der har vi haft store ændringer af forsvarets struktur – skal skabes på et så bredt grundlag som overhovedet muligt, så man selvfølgelig ikke bagefter er nødt til at ændre det, sådan at hver regeringsfarve har sit særlige forsvar.
Det ville være en utryg og ineffektiv organisation, man fik ud af det.
F.eks. kunne man tage model B, og man kunne gå i gang med nogle realistiske forhandlinger om den analyse, som er lagt frem allerede af forsvarets ledelse.
Eller man kunne gå i gang med nogle fornuftige forhandlinger i forligskredsen.
Vi har masser af gode ideer til det.