runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2010-11-23:
Jeg ved godt, at vi er langt nede i detaljerne nu, og det er egentlig lidt synd, for vi startede med at konstatere, at ytringsfriheden har det rigtig godt i Danmark.
Det blev fastslået, allerede da debatten startede, og jeg vil også gerne runde af med for mit vedkommende at sige, når jeg på et tidspunkt ikke får flere korte bemærkninger og spørgsmål, at heldigvis har ytringsfriheden det rigtig godt i Danmark.
Det, hr. Ammitzbøll siger, er, at vi ikke skal have regler, der griber ind over for, hvad folk må sige.
Men en trussel er også at sige noget.
Hvis man truer med at slå et andet menneske ihjel, er det også en ytring, men den ytring ønsker selv hr. Ammitzbøll jo ikke skal være lovlig; den skal ikke være tilladt.
Så det, vi diskuterer, er altså ikke, om der skal være begrænsninger for ytringsfriheden, vi diskuterer hvilke begrænsninger.
Det er bare det, jeg ønsker at slå fast.
Og så vil jeg prøve måske at vende den om og sige: Hvis man virkelig forestillede sig, at vi ophævede racismeparagraffen, hvilken signalværdi ville vi så sende ud til borgerne i dette samfund?
Hvis vi ophævede blasfemiparagraffen, hvilket signal ville vi så sende ud til borgerne i dette samfund i forhold til debatkulturen fremover?
Det er de signaler, jeg ikke bryder mig om, og derfor mener jeg, vi er nødt til at bevare de her paragraffer for at have en vis dannelse og pli i vores omgang med hinanden som mennesker og i måden, vi drøfter ting på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-23:
For hvis man går langt nok tilbage, nemlig til før man fik regeringsmagten og retsordføreren hed hr. Helge Adam Møller, så viser infomediaartiklerne i hvert fald, at Det Konservative Folkeparti havde en anden holdning.
Men det kan jeg jo få et svar på lige om lidt.
Nok om det.
Jeg synes bare, at ordføreren forplumrer debatten lidt, hvis jeg skal være helt ærlig.
Der er jo ingen, der taler om, at vi skal til at tillade trusler eller udspredelse af løgnagtige påstande.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at man må sige, hvad man mener, og om vi synes, der skal laves lovgivning, straffelovgivning, for god tone.
Det er det, vi diskuterer.
Skal vi lovgive om god tone med trusler om straf efter straffelovens paragraffer?
Tom Behnke (KF), 2010-11-23:
Det ville være propaganda, hvis det var sådan, at man fra statsmagtens side sikrede sig, at det var den eneste information, de pågældende mennesker fik.
Så ville der være tale om propaganda.
I forhold til trusler er der ikke tale om retsplejeloven, det er stadig væk ovre i straffeloven.
Det, jeg gjorde opmærksom på, var, at det ikke er et spørgsmål om, at vi, når der er tale om trusler, er nødt til at have en racismeparagraf, for det er noget helt andet.
Når nu f.eks. Liberal Alliance ønsker at ophæve racismeparagraffen og blasfemiparagraffen, for at ytringerne skal være fuldstændig frie i Danmark, så spørger jeg bare retorisk: Er der slet ingen grænser for, hvad vi skal have lov til?
Og så svarede jeg selv på vegne af Liberal Alliance: Jo, det er der, for selv Liberal Alliance mener jo ikke, at det skal være lovligt at komme med trusler eller injurier eller bagvaskelse; selv Liberal Alliance mener jo ikke, at vi skal ophæve de bestemmelser.
Per Dalgaard (DF), 2010-11-23:
Nu nævnte hr. Tom Behnke, at trusler osv. medfører, at vi skal have en racismeparagraf.
Jeg er sikker på, at hr. Tom Behnke ved, at når man fremfører trusler og anden adfærd, som indirekte kan skade folk, så er det en anden lovgivning, vi har fat i; så handler det om retsplejeloven.
Med hensyn til at alle i ghettoområderne skal have lov til at se hvad som helst, kan der måske være forskellige meninger, men det er jo et kæmpe problem, hvis det bliver så ensidigt, at man ikke aner, hvad der foregår uden for de pågældende ghettoer; at man tror, at alle ens egne dårligdomme og ikke ageren frit skyldes det omgivende samfund, og at f.eks. alle dårligdomme, som de arabiske lande oplever, har rod i de vestlige lande.
Det er sådan en form for propaganda, man har set tidligere, som er virkelig ødelæggende for folk.
Tom Behnke (KF), 2010-11-23:
Jo, det er det i høj grad.
Det er også derfor, regeringen har lavet en ghettoplan, hvor vi nu skal have lukket op for ghettoerne og have luftet godt og grundigt ud, og så skal vi sørge for, at der til evig tid er noget gennemtræk, om jeg så må sige, sådan at vi sikrer, at alle mennesker i det her samfund er en del af det fælles samfund.
Men måden at sikre ytringsfrihed på er jo ikke ved at forbyde andre ytringer, sådan som Dansk Folkeparti har foreslået det.
Løsningen med hensyn til at sikre ytringsfrihed for dem, der bor i ghettoerne, er jo ikke at forbyde paraboler.
Det er ikke at sige: Dermed er det så forbudt at modtage visse informationer, men I må i øvrigt gerne have lov til at ytre jer.
Det er jo en omvendt måde at betragte tingene på, og det vil jeg gerne advare imod.
Det skal også gælde muligheden for og retten til at modtage de ytringer, man har lyst til, uanset om andre er enige i dem eller ikke er.
Jeg tror, hr. Helge Adam Møller på et andet tidspunkt, hvor det er muligt, selv vil være i stand til at svare på, hvad der er op og ned i den debat.
Hvis jeg skal til at stå og analysere, hvad andre politikere har sagt og ment, bevæger vi os ind på journalisternes område; de ser jo i vore dage en stor sport i at kommentere andre journalisters opfattelse af, hvad andre journalister måske en gang har hørt en politiker har sagt, i stedet for at spørge politikeren, hvad det er, vedkommende mener.
Så den tid, den glæde.
Det, der gør sig gældende her, er, at hr. Ammitzbøll jo selv, da han var på talerstolen, sagde, at Liberal Alliance ønskede fuldstændig ytringsfrihed, og at hvis ikke man var enig, var det, fordi man var imod ytringsfriheden.
Og der var jeg bare nødt til at sætte foden ned og sige: Nej, det gør sig altså ikke gældende.
At man synes, vi er nødt til at have en racismeparagraf og en blasfemiparagraf i vores straffelov, er ikke ensbetydende med, at man er imod ytringsfriheden.
Og netop for at sætte det på spidsen og for at udstille den hulhed, der er i et sådant argument og en sådan påstand, så siger jeg, at selv hr. Ammitzbøll jo ikke vil være med til, at man ophæver bestemmelsen i straffeloven om, at det er strafbart at gå og true andre mennesker – selv om der jo i virkeligheden bare er tale om ytringer.
Så selv for hr. Ammitzbøll er der grænser for, hvad vi må bruge ytringsfriheden til.
Per Dalgaard (DF), 2010-11-23:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt og en masse skønne ord om ytringsfrihed og demokrati, og jeg ved ikke hvad.
Men er hr. Tom Behnke ikke enig i, at vi rent faktisk her i landet har nogle områder, hvor det ikke hersker, nemlig i ghettoerne?
Og anser han ikke det for at være stort problem, at mange af beboerne dér, specielt kvinderne, ikke har deres ytringsfrihed, ikke har lov til at deltage i det danske foreningsliv f.eks.?
Er det ikke et kæmpe problem?
Jesper Langballe (DF), 2010-11-23:
Min korte bemærkning skal handle lidt om debatkultur.
Jeg mener faktisk, at hvis man har kvajet sig i en debat, er kommet med en notorisk fejloplysning, så gør man klogest i at sige: Nå, der kvajede jeg mig, det beklager jeg.
Jeg var forkert orienteret.
Og det har hr. Kamal Qureshi sådan set grund til at være, for den fejlagtige oplysning om, at racismeparagraffen går tilbage til 1939, er hørt før.
Men det passer altså ikke.
Så vil jeg spørge hr. Kamal Qureshi, som siger, at det står i en masse bøger: Hvilke bøger?
Kan hr. Kamal Qureshi nævne et enkelt citat eller en henvisning til en respektabel bog, der omtaler det og fører racismeparagraffen tilbage til 1939?
Kamal Qureshi (SF), 2010-11-23:
Altså, jeg synes, det er meget begrænset, når jeg har 1 minut til at prøve at læse kildehenvisningerne i det her store notat om § 266 b, jeg står med i hånden, op.
Det synes jeg ville blive en meget lang udredning.
Men jeg er da i øvrigt meget enig med hr. Jesper Langballe i, at man, hvis man tager fejl, så gør ret i at erkende fejlen.
Det synes jeg da ville være fuldt ud på sin plads, og derfor gjorde jeg sådan set også opmærksom på, at jeg jo ikke er jurist og derfor sådan set kun kan læse op af de notater, jeg får fra folk, som har mere forstand på juraen i det her.
Og deri står der, at § 266 b har sin oprindelse i paragraffen fra 1939, som blev indført som reaktion på jødeforfølgelserne.
Men det kan være, at hr. Jesper Langballe i kraft af sit præsteembede kender mere til de her paragraffer – det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg er ikke jurist, så jeg tager sådan set forbehold for, at jeg kan tage fejl.
Jesper Langballe (DF), 2010-11-23:
Nej, jeg kan godt se, at hr. Kamal Qureshi har et problem, når han nu står på talerstolen med en liste over de bøger, der fremkommer med denne oplysning, en liste, der er så lang, at hr. Kamal Qureshi slet ikke kan nå at læse den op.
Jeg bad sådan set bare om et enkelt eksempel.
Men det kommer vi ikke videre med – hr. Kamal Qureshi er på spanden, og der skal han have lov til at sidde.
Hr. Kamal Qureshi drog også de homoseksuelle ind i billedet, hvilket vil sige, at det hele tegnede til, at det, hr. Kamal Qureshi forsvarede, var mindretal, uanset af hvilken art de var.
Der foregår jo en dyrkelse af mindretal.
Hvis man tilhører et mindretal, har man altid ret; tilhører man den store grå hob af danskere, har man stort set altid uret.
Det er jo en kolossal styrke for muslimerne og for muslimernes selvbevidsthed.
Kamal Qureshi (SF), 2010-11-23:
Man kan sige, at hvis ikke man kan komme på spanden, er det måske en værre situation end at være på spanden, i hvert fald i det rette øjeblik.
Altså, jeg synes jo, at diskussionen bliver meget juridisk.
Nu tror jeg ikke, at hr. Jesper Langballe her endnu engang skal stå og fortælle, hvad alle muslimer i verden føler sig som en del af, eller hvad jeg som muslim skal føle mig som en del af.
Jeg synes nu, at jeg føler mig som en del af det danske samfund og er ordfører for et dansk parti i et dansk parlament.
Men jeg vil godt lige slutte af med at sige, at jeg har en intention, som jeg synes skal være gældende for den danske debat, og jeg vil egentlig gerne citere Lene Espersen, som i sit svar på et § 20-spørgsmål, jeg har stillet – og det er sådan set som et svar til, hvad man andre steder har sagt til muslimer og til udlandet – siger, at regeringen ved en række lejligheder har søgt »at understrege, at når vi i Danmark har en vidtgående ytringsfrihed, så ønsker vi også en ordentlig tone i debatten.
Det at dæmonisere grupper af mennesker på grund af deres religion eller etniske baggrund hører ikke hjemme i et samfund, som netop bygger på respekten for det enkelte menneske.«
Så præcist kan det siges, så jeg vil egentlig gerne rose fru Lene Espersen for at have sagt det så præcist, at det måske også minder om et typisk SF-citat.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Jeg vil så også indskyde, at jeg selv er donor og på et af de steder, der nu skal nedlægges, nemlig Bispebjerg, har talt med forskellige bloddonorer, der også har forklaret, at det nogle gange kan være lidt svært at komme til et andet sygehus end de nævnte.
Samtidig har jeg så kigget på, hvad der sker i resten af landet, og kan sige, at det jo er det samme, vi ser ske overalt.
F.eks. da Odder lukkede, skete der det, at antallet af donorer halveredes, fordi de skulle køre længere væk.
Jeg mener, at vi hvert år, jeg tror, omkring hver sommer, modtager opkald fra nervøse blodbanker, der fortæller, at de ikke har det blod, der skal til, for at redde de mennesker, der kommer ind.
Sågar var der på et tidspunkt tale om, at man skulle begynde at prioritere, hvem der først skulle have blod, og om, hvorvidt selvforskyldte f.eks. ikke skulle have blod, hvilket jeg ikke tror nogen var enige i.
Men vil ministeren gå ind i det her og kigge på, om der kunne gøres noget på statsligt plan, hvis og såfremt der i fremtiden skal ske noget med hensyn til donorer?
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Regeringen har som bekendt vækstrådsmøde i morgen med deltagelse af kommuner og regioner.
Der vil regeringen bl.a. fremsætte sine tanker om konkurrenceudsættelse, og det er højst sandsynligt, at der så er nogle, der vil spørge: Jamen gælder frikommunernes frihed så også i spørgsmålet om konkurrenceudsættelse?
Det vil vi så finde et svar på.
Men jeg kunne have lyst til at spørge: Er fru Meta Fuglsang så med på, at vi befrier folkeskolen for alt det bureaukrati, der er omkring holddannelse?
Der skal være lidt rimelighed i det.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-24:
Tak til ministeren for svaret.
Og jeg skal da ikke beklage, at der er lagt op til en lidt fri tone, for den vil jeg da så gerne have lov til også at benytte mig af, når jeg vender tilbage til det, så vi kan diskutere på de præmisser.
Mange oplever, at det bureaukrati, man skal bruge for at forberede denne konkurrenceudsættelse, er fuldstændig spildt, for der er ikke nogen, der byder ind på opgaverne.
Der er ikke nogen private, der tager opgaverne.
Og i virkeligheden kunne specielt små kommuner nok få mere ud af at bruge de kræfter på faktisk at yde velfærd.
Derfor kunne jeg jo godt tænke mig, at de kommuner fik lov til at sige: Jamen vi vil ikke konkurrenceudsætte de og de områder, for vi har her i kommunen valgt, at det vil vi ikke, men vi vil gerne bruge kræfterne på det andet.
Og jeg ville da glæde mig, hvis det betød, at en kommune kan få lov til at tilsidesætte regler, der gør, at man skal dokumentere og bureaukratisere alene for at konkurrenceudsætte.
Så skal jeg forstå ministeren sådan, at det får man også lov til i de her frikommuner?
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Jeg har virkelig svært ved at forstå, hvad det er, fru Meta Fuglsang brokker sig over.
For det første har vi udfordringsretten, som er en hidtil uset chance for kommunerne til at befri sig for statslige regler.
For det andet får vi nu fem frikommuner, som kan gå endnu videre, også i den retning, som fru Meta Fuglsang her nævner.
Vi har udtrykkeligt sagt, at de også skal have frihed til at frigøre sig fra regler, som denne regering måske har indført, og som denne regering er tilhænger af.
Til slut kan jeg ikke lade være med at tænke på mit mangeårige samarbejde med SF på det meget vigtige skoleområde.
Har SF stået for afbureaukratisering?
Har SF stået for, at der var regler, vi kunne undvære?
Min oplevelse har været, at SF har klamret sig til hver eneste eksisterende regel og har været et endnu værre betonparti end Socialdemokraterne.
Undskyld, jeg siger det.
Det her er som at se en pyroman, der vil slå alarm efter en brandslukker.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-24:
Det har jeg også forstået, og det er derfor, at jeg med lidt undren har set på den formulering, der er i finanslovaftalen, netop omkring det her frikommuneforsøg.
Der er jo stor fokus på kommunernes økonomi og opgaveløsning, og jeg tror også, at der er en enighed om, at kommunerne skal levere service på selvfølgelig de områder, kommunerne har ansvaret for, og også, at de samtidig skal have orden på økonomien, hvad den økonomi så end måtte være.
Derfor havde jeg forestillet mig, at netop et parti som Venstre, som er Danmarks Liberale Parti, eller den regering, vi har nu, som har en liberal tilgang til tingene – i hvert fald på papiret – var parat til at lave noget mere gennemslagskraftigt omkring kommunerne, f.eks. at give kommunerne en reel frihed til at vurdere, hvad man gerne vil have af bureaukrati, f.eks. at kommunerne selv kunne vælge, om man ville konkurrenceudsætte en række områder, sådan at man kan bruge krudtet på noget andet; og at man selv kan vælge, hvordan man vil administrere forskellige slags områder og på den måde få både ansvar og frihed, netop i en situation hvor kommunerne bliver presset til at levere meget for mindre.
Så det, jeg spørger ind til, er sådan set baseret på en vis undren, men også skuffelse over, at det her er det bedste, man kan levere, når det handler om at sætte kommunerne fri.
Jeg synes, at vi bytter lidt om på rollerne omkring, hvad det er, der sådan set går ind i det at give kommunerne et frirum og værdsætte det kommunale selvstyre.
Når man tænker på det kommunale selvstyre, er ministeren så tilfreds med, at det, vi kan byde ind på som nyt i forhold til kommunerne og det kommunale selvstyre, er, at fem kommuner fra 2012 og i en eller anden tidsramme frem, som vi ikke kender endnu, får lov til at lave nogle forsøg med at administrere de regler, vi har allerede nu.
For jeg synes, at det er skuffende.
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Jeg synes, at vi har fået en rigtig god og ambitiøs aftale om frikommuneforsøg i hus.
Det gælder om at vriste sig løs af vanetænkning på alle niveauer, få større fokus på borgernes behov, der skal være handlerum til politisk ledelse og prioritering, og der skal være øget handlerum for den enkelte medarbejder i mødet med borgeren.
Det gælder om at få et godt og solidt beslutningsgrundlag for det fremadrettede arbejde med afbureaukratisering.
Ved at sætte fem forsøgskommuner fri får vi skabt et innovativt laboratorium for, at nye og kreative og også måske lidt vilde ideer kan fostres og afprøves.
Det er klart, at der stadig vil være noget, disse kommuner skal leve op til, eksempelvis folkeskolelovens formålsparagraf, eksempelvis menneskerettigheder og i det hele taget de rettigheder, vi har som borgere i det danske samfund.
Men der er masser af områder, hvor kommunerne kan få lov at gøre de samme ting på en helt anden måde.
Så vil jeg sige:
Og de, der ikke har fået lov, ser vi på, for det kan jo være, at vi skal have endnu et afbureaukratiseringsforslag igennem Folketinget, og i øvrigt vil udfordringsretsrunden blive forlænget til 2013.
Vi vil starte en ny runde med udfordringsret.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-24:
Er ministeren tilfreds med ambitionsniveauet for afbureaukratisering af kommunerne i forhold til afsnittet om frikommuneforsøg i finanslovaftalen, bl.a. set i lyset af at frikommunerne skal høste erfaringer om konsekvenserne af statslig styring og ikke fritages fra statslig styring?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Jeg er da glad for, at ministeren nævner organdonation, for vi har lige fremsat et forslag om det, men det tager vi lidt senere.
Jeg vil takke for ministerens svar på spørgsmålet.
Jeg har ikke yderligere spørgsmål til ministeren.
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Jeg er jo ikke fagkyndig, jeg er jo ikke læge og bærer ikke hvid kittel, men når jeg vovede at nævne ordet aldersgrænser, er det, fordi vi er nogle, der egentlig er lidt fornærmede over, at fordi vi er over 60 år, er vi pludselig blev nogle uduelige vrag, som ikke må afgive noget blod til vores medmennesker.
Det var derfor, at jeg nævnte aldersgrænserne.
I øvrigt vil jeg sige, at vi har et større problem med organdonation.
Og her kan vi jo se, hvordan en enkelt region faktisk gør det fremragende og får skaffet dobbelt så mange organer ved at gøre en indsats.
Jeg er sikker på, at man også kan skaffe dobbelt så meget blod, hvis man gør en ekstra indsats.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-24:
Man kunne selvfølgelig også lave de her bloddonorbusser, som ministeren tidligere var inde på.
Det har man gjort i udkantsområderne netop for at komme rundt, og det har vi også her i Folketinget, så vi kan give blod herindefra.
Det, bloddonorforeningen er bekymret over, er, at vi om 10-15 år har en større andel af borgere over 60 år.
Det vil sige, at de ikke kan give blod.
Samtidig har vi også flere, der er fyldt 70 år, som har brug for dobbelt så meget blod som andre.
Så antallet af bloddonorer bliver væsentlig lavere, samtidig med at vi får brug for mere blod.
Det er derfor, de er bekymrede over det her fald og lukningen af bloddonorsteder.
Bertel Haarder (V), 2010-11-24:
Hvis regionerne beder om, at jeg som sundhedsminister hjælper dem med at skaffe flere donorer ved at ændre regelsæt eller gøre andre ting, er jeg selvfølgelig meget villig til det.
Det afgørende er, at hver region har ansvaret for selv at have en bloddonorstrategi, som sikrer, at der er blod nok.
For spørgeren har fuldstændig ret i, at der skal være blod nok.
Selvfølgelig er der da ting, som man i den enkelte region kan gøre for at få mere blod.
Man kan foranstalte en ekstra kampagne på studenterkollegier osv., man kan måske flytte på nogle aldersgrænser, og vil man have ministeriet med til at hjælpe med det, så er vi meget hjælpsomme.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Nu forstår jeg, at en del af spørgsmålet – og det er jo fair nok – omhandler undervisningsministerens område.
Det, der er til mig, er spørgsmålet om, om de reduktioner, der forekommer, vil medføre en ændret køreplan; ændrede køreplanstimer, kunne man sige.
Det har vi ingen beregninger på, men jeg tror det ikke.
For vi må sige, at den transport, vi har netop på det her område, er en transport, som jo i høj grad er bestemt af, at man er i gang med en uddannelse og følger den.
Når vi ser på resten, kan vi kun se, at der er en stigning i kollektiv trafik, hvilket jo flugter rigtig godt med det, regeringen også ønsker, nemlig at få mere over på den kollektive trafik.
Så hvis vi ser generelt på den kollektive trafik, så ser vi, at der er en stigning.
Nu skal vi jo bare huske hinanden på, at der står, at det tager udgangspunkt i det.
Det er klart, at den prissætning, der kommer, kommer fra selskabets bestyrelse, og jeg har ikke haft nogen indvendinger imod den.
Jeg mener faktisk heller ikke, hvis jeg skulle sige det meget direkte, at det er noget, jeg får mange henvendelser om – om nogen.
Så den struktur, der er nu, tror jeg at man har affundet sig med.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-11-24:
Dengang Folketinget besluttede at bygge Øresundsbroen, indgik man samtidig en tillægsprotokol, hvor der står følgende: »Sveriges og Danmarks regeringer er enige om, at niveauet for færgetaksterne ved Helsingborg-Helsingør er udgangspunkt ved fastsættelsen af taksterne for vejtrafikken.«
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvordan ministeren synes det går med konkurrencen på færgerne mellem Helsingør og Helsingborg og på Øresundsbroen.
Mener ministeren, at taksterne er sammenlignelige, og at de fungerer godt?
Og hvis de ikke gør det, hvilke initiativer har ministeren tænkt sig at tage for at sikre, at man overholder tillægsprotokollen?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-24:
Jo, men nu sidder vi tilfældigvis lige og diskuterer, hvordan vi skal strikke en ny lov sammen, der jo netop regulerer alt vedrørende trafikselskaberne.
Jeg har gode møder med trafikselskaberne, også om deres økonomi, og det er en god tradition – og den vil jeg videreføre – at hvis der opstår nogle ting, som er uforudsete, og som altså kan ændre deres forhold, så vil vi selvfølgelig diskutere dem.
Vibeke Grave (S), 2010-11-24:
En præmis her og en af de bekymringer, der dog trods alt er, når det gælder unge, er jo, at man ser frafald.
Og man kan sige, at hvis man laver alt for mange forhindringer, bl.a. på økonomien, så kunne det jo godt være, at det ville komme til at få nogle konsekvenser.
Det kan jeg så forstå at ministeren ikke er enig i.
Det er jeg jo glad for, og jeg er også glad for, at vi har en optimistisk minister på det her område.
Men jeg kunne da godt tænke mig, hvis nu mine bekymringer skulle komme til at holde stik, at høre, om ministeren på nogen måde vil give en garanti for, at man så vil følge op på det, og hvad man så vil gøre, hvis det her rent faktisk får sådan nogle skadevirkninger ude i de tyndtbefolkede områder.