runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg vil meget gerne svare på alt, så det er en misforståelse, at jeg ikke ønsker at svare på fru Christine Antorinis spørgsmål, og jeg synes sådan set også, at jeg har svaret.
Jeg siger, at kommunerne har fået flere penge, og så må de jo prioritere anderledes, end fru Christine Antorini vil det.
Før var det det almindelige timetal, der blev kritiseret, og der har jeg sagt, at vi selvfølgelig skal ind at se på, hvad problemet er, og hvorfor man har skåret ned på det, nu er det specialundervisningen.
Og specialundervisningen er jo også gennem årene øget og øget og øget, og nu tror jeg, at man i nogle kommuner prøver at få det ned på et mere normalt leje, ned til det leje, hvor det tidligere har ligget, for det kan jo heller ikke passe, at det vel efterhånden er hvert fjerde, femte barn, der skal have specialundervisning – det kan jo ikke passe.
Det må der være nogle årsager til, og det synes jeg er interessant at få undersøgt, men jeg forstår også godt, at kommunerne prøver at sikre, at flest muligt bliver undervist i det normale klassesystem.
Bente Dahl (RV), 2009-10-08:
Tak for det.
Jeg vil vende lidt tilbage med sejlersproget, for jeg vil gerne bore lidt i økonomien.
Den konservative ordfører benægtede nemlig i sit svar til fru Margrethe Vestager præmissen om, at Danmarks økonomi sejler.
Men det gør den jo, den sejler.
Statsministeren nævnte sågar i sin tale i tirsdags, at den danske finansielle situation er sådan, at vi ikke kan opfylde kravene til optagelse i eurosamarbejdet.
Så der er da noget om fornemmelsen, altså at dansk økonomi er blevet kørt i sænk i den her regerings tid.
Faktum er, at underskuddet på statens finanser i 2009 er opgjort til knap 40 mia. kr., og i 2010 forventes underskuddet at være på godt 91 mia. kr.
Det svarer til ca. 5 pct. af bruttonationalproduktet.
Da jeg går ud fra, at skattestoppet og skattelettelserne opretholdes, er mit spørgsmål til den konservative ordfører: Agter regeringen at gennemføre nedskæringer som konsekvens af øget underskud og gældsætning?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Nu er det jo et underskud, der er etableret i fuld åbenhed og med åbne øjne.
Regeringen har en klar forventning om at kunne håndtere det og med tiden få det afviklet igen, præcis som regeringen har vist, at den gennem de 8 år, den har siddet, har kunnet føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det samme vil selvfølgelig ske, så snart vi er på vej ud af krisen igen, og vi kan se, hvor vi kan sætte ind, og hvordan vi kan indrette vores samfund, sådan at vi slipper af med underskuddene igen.
For det er selvfølgelig det, der er dagsordenen for regeringen og også for Det Konservative Folkeparti.
Derfor må jeg simpelt hen sige, at det støder mig, når man prøver at tegne et billede af, at det er ukontrollabelt overforbrug, og at nu sejler økonomien for regeringen, for det er der jo på ingen måde tale om.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Det er sådan set et meget interessant spørgsmål, for jeg tror, det afslører en overvejelse, som spørgeren også selv har: Hvordan har man det med at blive bestemt over?
Og jeg tror egentlig, at skulle det komme dertil, at det rædselsscenarie, som spørgeren udmaler, bliver rigtigt, så kan jeg søge råd og vejledning hos både Venstre og Konservative, som ved, hvordan det er at være i en situation, hvor der er meget lidt at gøre godt med, hvor man får udstukket et program, og så får man at vide: Når der er sat flueben ved punkterne på det, så kan vi godt tale om det, der interesserer jer.
Men jeg imødeser det faktisk med stor ro, for Det Radikale Venstre fremlægger sit program, og vi har en meget, meget stærk fælles interesse sammen med de øvrige oppositionspartier i at finde en anden vej for Danmark.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det er jo ansvarligt at have et underskud, så længe man bruger pengene fornuftigt.
Vi har bl.a. brugt pengene på at minimere andelen af arbejdsløse.
Vi ved, at nogle af de job, der mistes, bliver svære at genskabe igen.
Derfor prøver vi at fastholde arbejdspladser, og derfor gør vi jo det, som vi før blev kritiseret for af SF ikke at gøre i høj nok grad, nemlig stimulerer økonomien.
Vi pumper ekstra penge ud til offentlige investeringer, til at fremrykke vejinvesteringer, til at fremrykke investeringer i kommunerne osv. osv.
Frank Aaen (EL), 2009-10-08:
Nu kan vi forstå, at regeringen gør alt det, der skal til for at løse krisen.
Nu er det jo tit sådan, at hvis man står i en krise, kan man gøre sig den overvejelse: Var der noget, vi gjorde forkert?
Er krisen kun kommet til os udefra, eller var der noget i regeringens egen politik, der var forkert og var med til at forstærke krisen?
Altså, har regeringen gjort noget forkert og i givet fald
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg synes ikke, at regeringen har gjort noget forkert – så havde vi jo gjort det anderledes.
Frank Aaen (EL), 2009-10-08:
Jamen jeg siger da tak.
Jeg vil sige, at ufejlbarlighed er en sjældenhed i almindelighed, og det er i særdeleshed en sjældenhed i politik.
Men jeg kan forstå, at De Konservative mener, at alt, hvad de har gjort, er ufejlbarligt.
Tillykke med det, det er ikke os alle sammen beskåret.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jamen det er jo fantastisk, for på den anden side er det jo også udtryk for selvovervurdering fra oppositionens side, at man mener, at man har løsningen, og at hvis vi bare havde fulgt de planer og de forslag, de er kommet med fra oppositionens side, var alt i skønneste orden.
Det er jo udtryk for samme ufejlbarlighed.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg kan godt forstå, at fru Margrethe Vestager holder en så humørforladt tale, for vi har jo lyttet til debatten i dag, og det er jo i sandhed en historisk brutal og arrogant måde, Det Radikale Venstre bliver behandlet på.
Vi har lyttet til hr. Villy Søvndal, som klart siger: Det Radikale Venstre får ingen indflydelse på hverken skattepolitik eller udlændingepolitik.
Han gik langt.
Hr. Villy Søvndal gik så langt, at man godt ville tale med fru Margrethe Vestager, men ingen indflydelse!
Hvordan har fru Margrethe Vestager det med det?
Bente Dahl (RV), 2009-10-08:
Tallene taler altså deres tydelige sprog.
Jeg behøver bare at henvise til tallene for at få underbygget det, som jeg sagde før.
Ordføreren for Det Konservative Folkeparti sagde før, at vi bare skal have is i maven.
Så er mit spørgsmål til fru Henriette Kjær: Hvor længe skal vi have den is i maven?
Hvor længe skal der gå, før den skal smeltes, så regeringen skrider til handling?
Hvor længe mener regeringen, at det er ansvarligt at køre med underskud på i størrelsesordenen 90 mia. kr.?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Vi skal have en vækstpakke, som betyder, at vi får sat gang i beskæftigelsen.
Vi skal have en vækstpakke, som betyder, at vi får sat gang i sikringen af klimaet.
Og jeg er ked af, at V og K og …
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Jeg kommenterede slet ikke gældsafdragelsesprofilen i nogen tidligere regering.
Jeg sagde: Hvad var nettogælden, da regeringen kom til i 2001, hvad er den nu, og hvad er det for en udvikling, der har været?
Så vil jeg sige omkring 2015-perspektivet, at jeg gør mig den overvejelse, at vi har udfordringer tilbage, vi skal adressere, og det skal vi gøre med den samme tilgang, som vi også har fulgt historisk, nemlig at få skabt reformer.
Det der ord reformer bliver så slidt, for når vi bruger det her, bliver det sådan nogle store pakker, der er pakket ind, og folk, der kommer ud af mørke lokaler efter nattelange forhandlinger, men grundlæggende handler det jo om at reformere det her samfund.
Jeg har så den tilgang til det, at det nok af mange grunde – for at ting kan sætte sig og man kan få ejerskab til det – skal ske i justeringernes form.
Så det er for mig at se ikke nogen uoverstigelig opgave.
Marianne Jelved (RV), 2009-10-08:
Så derfor vil jeg stærkt appellere til statsministeren om at overveje, hvad der ville være sket, hvis ikke Poul Schlüters regeringer fra 1982 og frem, hvor det virkelig var hårde tider, havde grebet til at afskaffe den automatiske dyrtidsregulering, lave en gennemgribende skattereform og gøre andre ting, der ændrede måden, samfundet fungerede på, og hvis ikke Nyrupregeringerne havde gjort det samme i 1993 og årene frem, hvor det var meget slemt med ledighed og gæld, og hvor arbejdsmarkedet blev lavet helt om; da ventede de to statsministre ikke på bedre tider.
Så derfor spørger jeg igen statsministeren, om regeringen ikke kunne gøre noget mere markant nu i stedet for at sige, at vi skal vente på bedre tider, for bedre tider kommer ikke af sig selv.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Det er jo et fantastisk engagement, der udfoldes bag det her spørgsmål, og gid det så også havde været der, da vi skulle bruge det.
Altså, det er jo et års tid siden, vi sad i drøftelser, f.eks. om arbejdsmarkedet, og der måtte jeg jo konstatere, at der ikke var vilje til at løfte – det var der ikke – heller ikke i forhold til vores tanker om at lave en Jobplan II, som sådan set kunne have ydet et ganske positivt bidrag i forhold til noget af den her udfordring.
Det lod sig jo desværre ikke gøre at få det på plads.
Det er jo fantastisk, at der er den her radikale optagethed af den holdbarhed, samtidig med at man altså hundrede procent har valgt at lægge sine lodder i en skål hos et Socialdemokrati og et Socialistisk Folkeparti, som lægger ting frem, der ikke bare ikke løfter den her udfordring eller fylder det her hul, men trækker den skæve vej og forringer holdbarheden, som f.eks. det skatteforslag, der er lagt frem, som i bedste fald er neutralt i forhold til holdbarheden, men som, hvis man regner tæt på, i virkeligheden nok forringer holdbarheden og forringer arbejdsudbuddet.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Jeg synes, det var en underlig indledning, som statsministeren kom med, men jeg kan godt forstå, hvis der har været brug for sådan lidt slapstick og underholdning for at få humøret op i regeringspartiernes rækker her til aften, efter at man under hele dagens debat har været trængt i forbindelse med den økonomiske situation.
Vi står altså midt i en situation, hvor økonomien forværres og ledigheden stiger endnu mere, regeringen har taget fejl igen og igen, når den har skullet forudsige den økonomiske udvikling, og har derfor også ført en forkert politik, men det, vi så skal høre fra statsministeren, er sådan en gang slapstick- og stand up-komedie.
Det blev sagt, at statsministeren vil føre Danmark igennem krisen med de mindst mulige menneskelige omkostninger.
For lidt siden fortrød statsministeren mere eller mindre hele den nyliberalistiske ideologi med at deregulere finanssektoren, der førte til finanskrisen, og det er fint nok.
Men hvis der skal være færrest mulige menneskelige omkostninger, vil jeg spørge, om statsministeren så ikke også fortryder doseringen af krisemedicinen, fordi den ikke har været stærk nok til at bekæmpe ledigheden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Jeg står fuldt inde for den økonomiske politik, regeringen har ført, siden krisen ramte Danmark, med en meget, meget effektiv krisehåndtering, som, hvis man måler den på det skub, den giver til økonomien, er på et niveau, hvor det er meget, meget svært at finde lande i verden, der har skubbet lige så meget til økonomien, som vi har gjort her, og hvor vi samtidig har haft for øje, at det, vi gør, også skal have en positiv effekt på tiden efter krisen.
Det er jo bl.a. det, der er rationalet bag den skatteomlægning og den skattereform, vi lavede i foråret; den er designet sådan, at den gør os mere konkurrencedygtige.
Vi beskatter det, vi vil have mindre af, nemlig forurening og energiforbrug, hårdere, og beskatter det, vi vil have mere af, nemlig arbejde, mildere.
Og så er det i øvrigt doseret og indfaset på en måde, så det understøtter efterspørgslen.
Derfor vil vi jo også hen over efteråret og frem mod jul som en integreret del af finanslovforhandlingerne holde et vågent øje med, hvordan økonomien ser ud.
Er der plads til mere, kunne man spørge?
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Jeg tror simpelt hen, at statsministeren rejser for meget rundt og forhandler klimaaftale, som så nok heller ikke bliver ret god – det lykkes regeringen måske heller ikke med – til sådan helt at have styr på, hvad det er, der egentlig sker.
Regeringen forsøger at pumpe penge ud i økonomien med skattelettelser og pumpe penge ud med SP-bidraget, der kommer tilbage til folk.
Man er nødt til at bede finansministeren om at stille sig op ved fremlæggelsen og storsvedende sige til folk: Brug nu nogle penge, vi har givet jer nogle penge, brug dem nu.
Boligpriserne rasler ned.
Folk er enten blevet ledige eller er bange for at blive det.
Derfor holder de på pengene eller sparer op, og krisemedicinen virker ikke.
Ledigheden er vokset med flere tusind mennesker, end den ville have gjort, hvis regeringen havde valgt den rette medicin.
Det er simpelt hen en hån mod de mennesker, der nu er blevet fyret, at man så står og siger: Vi har gjort alt, hvad vi kunne; man skal så skånsomt gennem krisen som overhovedet muligt.
Hvad gør regeringen, hvis der bliver ved med ikke at komme gang i forbruget og ledigheden bliver ved med at vokse mere og mere, så selv regeringens dårligste prognoser ikke kan følge med?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Nu tror jeg, at det er hr. Jesper Petersen, der håner og vælger stand up-vejen.
Må jeg ikke henvise til hr. Jesper Petersens egen formands indlæg her i dag.
Hr. Villy Søvndal sagde en meget klog ting i starten af sit indlæg, nemlig – og nu citerer jeg: Der findes ikke lette svar.
Det er jo også situationen her.
Hr. Jesper Petersen tegner jo et eller andet billede af, at der skulle findes en eller anden mirakelkur, der kunne gøre, at arbejdsløsheden overhovedet ikke steg Danmark.
Man kunne jo spørge retorisk: Hvad ville det være for et forbrugsmønster, der var ude i familierne, hvis ikke man havde fået SP-pengene igen?
Hvad ville det være for en tillid til fremtiden, der ville være, hvis ikke der var skattelettelser i sigte?
Prøv da at tage ud og også tale med ganske almindelige mennesker.
I weekenden var jeg f.eks. sammen med en direktør for en møbelvirksomhed, som jo altså har en klar oplevelse af, at det forhold, at folk har fået SP-penge, har betydet noget for omsætningen i hans butikker.
For hvis vi bare kun og udelukkende havde bygget skoler og veje og sådan noget, skulle det nok gå.
Det er altså for forsimplet at tro, at det enorme hul, der efterlades efterspørgselsmæssigt på grund af en internationalt faldende efterspørgsel, alene kan løftes ved mere offentligt forbrug.
Der er jo sådan set derfor, at regeringens politik består af alle elementer: en understøttelse af familiernes økonomi; en ansvarlig økonomisk politik, der gør, at det rentespænd, der var til eurozonen ved sidste årsskifte, nu er snævret ind, hvilket i sig selv understøtter økonomien; en fremrykning af offentlige investeringer og et højere offentligt investeringsniveau og så også et element, der understøtter privat efterspørgsel.
Det er den der vifte.
Ida Auken (SF), 2009-10-08:
Regeringen indså jo først meget sent, at det her med klimaet og miljøet skulle man tage alvorligt.
Og det er også åbenbart meget sent, man indså, at der var en krise.
Og der gik for alvor rigtig lang tid, før man indså, at klima og krise skal kobles sammen.
Nu har regeringen så lanceret en erhvervsklimastrategi, som statsministeren i sin tale siger skal gøre Danmark til et grønt teknologilaboratorium.
Det er jo meget fint, men hvor mange penge har man sat af til det?
200 mio. kr. om året.
Det kan man få ca. 1½ km motorvej for.
Man bliver hånet fra Dansk Industris side, man bliver hånet fra Jørgen Mads Clausens side, han er en af de største ledere i det her land.
Så det er bare fine ord der er ikke ret meget handling.
Er 200 mio. kr. det, man kan sætte af til at gøre Danmark til et grønt teknologilaboratorium?
Det er mit spørgsmål til statsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Nu havde vi altså ikke nogen planer om, at den bedste måde at løfte det der på var ved at bygge 1½ km motorvej eller i det hele taget bygge motorvej.
Det tror jeg er et skævt satsningsområde.
Nu er det jo ikke sådan, at den her erhvervsklimastrategi står alene.
Den her erhvervsklimastrategi skal jo ses oven i den oprustning, vi generelt også laver på hele forskningsområdet, hvor vi næste år overgør målsætningen om den ene procent.
Det bør vi da også give et grønt sigte.
Den skal ses i kombination med de ting, jeg også sagde i forgårs vi i øvrigt er på vej med på klimafronten, og hvor der jo altså kommer yderligere to eller tre udspil i 2010.
Så det står jo ikke alene.
Ida Auken (SF), 2009-10-08:
Regeringen er jo meget, meget sen til at følge op på de her dagsordener, det er der i hvert fald ikke nogen tvivl om.
Så vil jeg lige lave en lille early warning, for der er nogle andre af vores teknologier, der har det rigtig svært, nemlig vores miljøteknologier.
Jeg ved ikke, om statsministeren ved, at der er forskel på klima- og energiteknologier og miljøteknologier.
I øjeblikket har man sat 20 mio. kr. af om året til miljøteknologi, og man kan altså åbenbart ikke finde flere penge til de store vandteknologier, som bliver en endnu større vækstsektor end klima- og energiteknologier bliver.
Så jeg vil da gerne sige til statsministeren, at det ville være fint, hvis man f.eks. kunne lave et miljøteknologisk udviklings- og demonstrationsprogram svarende til EUDP, men det kommer jo nok til at tage et par år, når vi ved, hvilket tempo den her regering reagerer med.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Det er jo lidt ærgerligt, at SF ikke er med i den velfærdsaftale, der har genereret betydelige midler nu i globaliseringspuljen, hvilket gør, at vi altså har frie ressourcer til at løfte vores indsats på forskningsområdet.
For det er jo præcis en diskussion om, hvordan vi anvender de her øgede ressourcer, hvor vi altså til næste år overopfylder Barcelonamålsætningen om 1 pct. af BNP til det her område, til offentlig forskning.
Det er jo præcis der, at man skal veje det med.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-10-08:
Nu er det jo kun en kort bemærkning.
Der er ellers flere ting, man kunne have lyst til at sige til statsministeren.
Først bliver jeg nødt til at ønske ministerens vælgere tillykke med, at det nu er lykkedes på baggrund af ekspertudvalg med gamle, sure mænd og på forskellig vis at få det her superhospital til Hillerød, på trods af hvad demokratiet i regionen egentlig havde besluttet.
Jeg må jo ønske tillykke med, at man på den måde har kunnet flytte vægtstangen, hele tiden har kunnet flytte kriterierne i nye retninger, så man har kunnet imødegå det politiske flertal, der har været.
Det er jo så lidt ærgerligt for de rygmarvsskadede patienter, der nu ikke får midler til at kunne få en ny afdeling på Glostrup Hospital, det er jo lidt ærgerligt for de mennesker, der fortsat skal ligge på flersengsstuer på Rigshospitalet, på Glostrup Hospital og på en masse andre hospitaler rundtomkring i landet, også i yderkantsområderne.
Men jeg vil egentlig spørge ministeren: Når der nu sker så mange ting på sundhedsområdet, hvordan kan det så være, at det endnu ikke er lykkedes den her regering at finde en eneste krone på finansloven til psykiatrien, ikke satspuljemidler, men midler på finansloven?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Jeg tror såmænd ikke, at borgerne i Danmark, der får service, herunder de mest udsatte grupper, har et eller andet detektivgen, hvor de bagefter skal finde ud af, om den der hundredkroneseddel var en, der kom fra det ene hjørne af statskassen eller det andet hjørne af statskassen.
Det tror jeg grundlæggende ikke.
Det helt afgørende er jo, at der er sket en betydelig oprustning på psykiatriområdet, som i øvrigt ligger i kølvandet på den oprustning, der også fandt sted under den tidligere regering.
Det vil jeg gerne komplimentere for.
Nu er den forrige statsminister, hr. Poul Nyrup Rasmussen, engageret i psykiatrisagen, og jeg synes, at han og hans regering skal have et kompliment for at have været dem, der var med til at fjerne noget af det tabubelagte i psykiatrien og sådan set løfte det op og gøre det til et betydeligt politisk emne, som jeg synes meget flot har været forvaltet i satspuljepartikredsen, hvilket i sig selv i virkeligheden også er et vidnesbyrd om den brede opbakning, der har været til det politikområde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-10-08:
Så let slipper statsministeren altså ikke.
Faktum er jo, at midlerne til selve det at udføre operationer, til det at lave behandlinger på en lang række andre områder, kræftområdet, hjerteområdet og andre områder, hvor det også har været nødvendigt at satse, jo har været langt, langt større end dem, man har satset på psykiatrien under den her regering.
Alle eksperter er jo enige om, at en af årsagerne til det er, at man kun har været villig til at finde penge til psykiatrien fra satspuljemidlerne.
Allerede sidste år var det sådan, at da man snakkede om behandlingsgaranti for psykiatriske patienter, nægtede man at finde pengene på finansloven, nej, de svageste skulle være med til at finansiere nye behandlingsmuligheder inden for psykiatrien, behandlingsmuligheder, som faktisk er lovfæstet nu.
Det er da urimeligt, og jeg mener ikke, at det kan være rigtigt, at vi skal bruge de svagestes midler til at opruste på psykiatriområdet, når det oven i købet gør, at vi ikke engang opruster hurtigt nok.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Der vil sikkert være en eller anden socialdemokratisk finansordfører, der om lidt vil belære mig om, at det er det ikke, men 21 mia. i faste kroner mere end i 2001 er et løft.
Det er jo bl.a. et regionalt og tidligere amtskommunalt ansvar inden for det løft også at tilgodese psykiatrien på driftssiden.
Så har vi lavet nogle målrettede tiltag via satspuljen.
Det synes jeg har været en fornuftig finansiering.
Så har vi via det, som sundhedsministeren spiller ud med i morgen, altså nogle konkrete byggeprojekter inden for psykiatriområdet – efter min bedste hukommelse tre markante projekter – og derudover lægger vi i øvrigt også til, at psykiatrien på anden vis skal styrkes.
Marianne Jelved (RV), 2009-10-08:
Statsministeren sagde her i sit seneste indlæg, at VK-regeringen har afdraget mere gæld, end SR-regeringen har gjort.
Det er rigtigt, at ledigheden har været rigtig, rigtig lav under VK-regeringen, og at gælden er blevet afdraget meget fint, og det vil jeg gerne kvittere for.
Derfor var det jo også ærgerligt, da regeringen fremlagde sin Danmark 2015-plan, at der alt andet lige var et blivende hul i 2015 mellem udgifter og indtægter til den forkerte side.
Det er der jo stadig væk uanset krisen, og krisen kommer vi over på et eller andet tidspunkt.
Derfor spørger jeg, for det er jeg meget optaget af: Hvilke overvejelser gør regeringen og statsministeren sig alt andet lige for at skabe balance mellem indtægter og udgifter i 2015?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-10-08:
Sådan er det i den her regering, sådan har det været i alle tidligere regeringer, og sådan tror jeg også det vil være i alle kommende regeringer.
Har vi overbetalt med, var det 900 mio. kr.?
Nej, så ingenlunde.
Det er imod bedre vidende, at det tal føres frem igen og igen.
Det er der simpelt hen ikke belæg for.
Det kan jeg sagtens argumentere for, nok ikke på et minut, men sådan forholder det sig.
Ganske kort kan man jo sige omkring de takster, der har været betalt til den private sektor, at vi med baggrund i en lovgivning, der er vedtaget her i Folketinget, har taget vores afsæt i den afregningspris, der er i den offentlige sektor.
Det er det, der hedder DRG, det står for diagnoserelaterede grupper.
Det er et system, hvorefter man finder ud af, hvad gennemsnitsomkostningen ved en given operation i den offentlige sektor er.
I forhold til det indeks, som altså er udtryk for, hvad det offentlige selv tager, når de opererer, har det niveau, der har været afregnet privat, været noget, der ligner indeks 95, det vil sige, at det har været 5 pct. billigere end gennemsnitsomkostningen i den offentlige sektor.
Hvis det er overbetaling, så vil jeg sige, at så skulle vi måske have en diskussion, der ikke kun handler om den ene procent, vi har brugt ude i den private sektor, men om de 99 pct., der har været produceret i den offentlige sektor til noget, der er 5 procentpoint højere end det, vi gennemsnitlig har betalt i den private sektor.