runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2007-02-27:
Forslagsstilleren skal ikke være så bekymret.
SF klarer sig vældig fint.
Vi har ikke de store konflikter på det her.
Det, jeg bare vil sige, er, at netop det der med signalet jo er vigtigt, og det er derfor, jeg inddrager forslagsstillernes bemærkninger fra sidste gang, og det er derfor, jeg ikke bare står her og klapper i mine hænder, for jeg vil gerne vide: Hvad er det for et signal, vi samlet set kommer til at udsende med de beslutninger, vi tager?
Jesper Langballe (DF), 2007-02-27:
Da vi foreslog offentligt, at blasfemiparagraffen skulle afskaffes, blev SF så begejstret, at de skyndte sig at fremsætte præcis det samme lovforslag, der nåede frem samtidig med vores, hvorefter SF så trak sig tilbage på grund af bemærkningerne i lovforslaget.
Fru Pernille Frahm ved jo da udmærket godt, at det her i Folketingssalen er sådan, at man stemmer sammen og man stemmer imod hinanden, men man stemmer sammen ud fra vidt, vidt forskellige begrundelser.
Når nu fru Pernille Frahm igen trækker mine bemærkninger frem og mine motiver, vil jeg sige: Hvad kommer det dog fru Pernille Frahm ved?
Fru Pernille Frahm kan da være fuldstændig ligeglad.
Og der er SF i den grad kommet på glatis, at de ikke kan redde sig i land igen.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-27:
Jeg undrer mig meget over, hvad tvangsægteskaber har med det her at gøre, men jeg kan forstå, at alt er vigtigt i den her debat.
Signalet er jo, at den her lov ikke har været brugt.
Det er da et meget klart signal.
Den har ikke nogen betydning for ytringsfriheden.
Folk har kunnet ytre sig alt, hvad de ville.
Det har været forsøgt at rejse sager flere gange på baggrund af blasfemiparagraffen, men det er ikke lykkedes.
Den har ikke den effekt, som hr. Jesper Langballe mener den har.
Jesper Langballe (DF), 2007-02-27:
Socialdemokraterne, De Radikale og hele venstrefløjen har netop fremsat et forslag om, at man skal forbyde tvangsægteskaber.
Dertil har vi andre sagt: Det var da egentlig noget mærkelig noget at gøre, for det er jo forbudt i forvejen.
Det er sådan lidt underligt.
Det har ingen praktisk betydning, men det er et godt signal.
Men samtidig synes fru Pernille Frahm altså ikke, at det rent signalmæssigt gør noget, at man har en lov stående, som efter sit princip er vendt mod ytringsfriheden – det er klart, altså, en blasfemilov skal begrænse ytringsfriheden, alt andet er udenomssnak – med den begrundelse, at den ikke har været brugt siden 1938.
Tom Behnke (KF), 2007-02-27:
Jo, det skal man. Og jeg mener også – og det har jeg givet udtryk for adskillige gange før – at der er et behov for, at vi har denne bestemmelse.
Men det må dog være et minimum af et krav at stille til forslagsstillerne til et lovforslag, at man i det mindste har begrundet, hvorfor man ønsker at ophæve en paragraf.
Der er fremsat et lovforslag fuldstændig uden begrundelse.
Det må altså være dem, der ønsker en aktiv handling, der argumenterer for, hvorfor der skal være en aktiv handling.
Jeg har tidligere, og jeg kan henvise til – det står i de grønne bøger, det er bare at slå op – at adskillige ordførere før mig også har argumenteret for, hvorfor det er godt nok, at vi har den her bestemmelse.
Derfor ønsker vi ikke at ophæve den.
Det, vi savner her i Folketinget, er, at de, der fremsætter et lovforslag om det ene eller det andet, hvad enten det er, at man vil indføre en paragraf eller ophæve en paragraf, i det mindste begiver sig ud i at begrunde hvorfor.
Det har forslagsstillerne ikke gjort, og derfor kan jeg ikke forholde mig til lovforslaget her fra forslagsstillerne, men må forholde mig til paragraffens nødvendighed, og den finder jeg er der.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-27:
Hvis det var sådan, at den her paragraf virkelig gav problemer for ytringsfriheden, ville forslagsstillerne virkelig finde SF's ordfører oppe på beatet heroppe, men nu er det jo fra mange sider blevet konstateret, at den ikke er blevet brugt siden 1938, og derfor kan jeg altså ikke lade være med at sige, at det der med at indblande ytringsfriheden i det her efter min bedste overbevisning er en gang vrøvl.
Paragraffen har ingen som helst indflydelse haft på nogen som helst ytringer i det her land.
Den har ikke været brugt siden 1938, og siden 1938 skal forslagsstilleren altså ikke komme og bilde mig ind, at folk ikke har haft lyst til at sige et og andet både om kristendom, islam og alle mulige typer af religioner.
Så hvis vi lægger det med ytringsfriheden til side, står der tilbage en undren over: Hvad går det her så ud på?
Og når jeg som nyt medlem af Folketinget læser forslagsstillernes forslag og slår op på bemærkningerne og undrer mig over det store blanke felt, må jeg selvfølgelig søge min information andetsteds og går jo ind i det tidligere forslag, som forslagsstillerne selv refererer til, og der finder jeg så begrundelsen, den sande begrundelse – hvis noget overhovedet er sandt.
Så stiller sagen sig jo ganske anderledes, så hænger vi jo denne her debat op på en helt anden type debat, en debat, der slet ikke handler om folks frihed til at ytre sig, men handler om et ønske om at give en bestemt religion en ordentlig en på snuden.
Det har vi ikke meget lyst til at deltage i.
Jeg undrer mig også over, om hele den her diskussion om islam kontra kristendom er så vedkommende i denne her sag.
Så vidt jeg kan se, er paragraffen jo indført af gode folkekirkekristne i det her land.
Der har ikke været en eneste muslim inde over indførelsen af den.
Så den sammenhæng holder efter min bedste overbevisning heller ikke.
Vi vil i SF meget nøje følge debatten om det her forslag og udvalgsbehandlingen, og så vil vi sikkert også nå frem til at give en klar besked om, hvordan vi stiller os til det til den tid.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-02-27:
De gisper dog ikke så højt, at ordføreren kan høre det heroppe.
Jeg er nødt til at sige, at både brødrene Brandes og PH, så vidt jeg er orienteret, kom igennem livet uden at få en dom for blasfemi, og det klarede de vist egentlig meget godt, også med kritik af religionen, når den kritik var på sin plads.
Jeg er også nødt til at sige til hr. Jesper Langballe, at det skam ikke er en mistanke om, at hr. Jesper Langballe eller forslaget i sig selv skulle have en islamofobisk karakter.
Det er mere den tendens, som man kan se også i den offentlige debat visse steder, at der måske er en snigende islamofobi, som man kan være bange for.
Endelig er jeg nødt til også at henvise til Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, som jo var inde på den pudsighed, at man dog, inden islam fik en større udbredelse her i landet, aldrig tænkte på at afskaffe netop denne paragraf.
Det er dog en pudsighed.
Jesper Langballe (DF), 2007-02-27:
Jeg synes, det er et utroligt udsagn fra den radikale ordfører, og er der ikke et eller andet, der krymper sig i den radikale ordfører ved fuldstændig at fornægte sine egne rødder?
Jeg havde i min ordførertale overhovedet ikke nævnt islam med et ord, og alligevel vejrer den radikale ordfører, at der nok er tale om en eller anden islamofobisk tendens.
Det vil sige, at bare mistanken om, at der er tale om en islamofobisk tendens, bliver begrundelsen for hr. Simon Emil Ammitzbøll for at forsvare det, som Radikale har vendt sig imod i, ja hundrede år.
Jeg nævnte Voltaire, brødrene Brandes, PH.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-02-27:
Rent intellektuelt kan man jo godt blive fristet til at gå ind i en større diskussion af det lovforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og jeg skal da ikke afvise, at man så også ville kunne lade sig forlede af nogle af argumenterne, men man er nødt til at stille sig spørgsmålet: Er der overhovedet grund til at have en større beskyttelse i forhold til blasfemiparagraffen end den, der måske også er omfattet af straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf?
Det er måske ikke så entydigt, men når man ser på nogle af de mere islamofobiske tendenser, der har været både i Europa og også her i landet, synes vi fra radikal side, at det trods alt måske er en meget god idé at sørge for, at der stadig er tale om en særlig beskyttelse.
Man kunne også argumentere med, at denne lov ikke har ført til dom siden 1938, og hvorfor så beholde den?
På den anden side kunne man også sige: Hvorfor så afskaffe den?
Den har åbenbart heller ikke gjort den store skade, eftersom den snart har 70-års-jubilæum med hensyn til ikke at have ført til dom.
I Det Radikale Venstre er vi kommet frem til, at vi heller ikke denne gang kan stemme for Dansk Folkepartis forslag om at ophæve blasfemiparagraffen.
Jeg skal dog meddele, at et enkelt medlem af den radikale folketingsgruppe ønsker at tilkendegive en positiv indstilling over for forslaget, og derfor er det med en 16-1-stilling, jeg her i dag meddeler, at Det Radikale Venstre afviser forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-02-27:
Jo, men at bemærkningerne i Dansk Folkepartis tidligere lovforslag, hvor man skrev, hvad motivationen var for, at man ønskede at ophæve bestemmelsen, krænkede Socialistisk Folkeparti, er et anliggende mellem Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti, og det skal jeg ikke blande mig i; den diskussion må man tage dér.
Men hvis Dansk Folkeparti sådan lovteknisk vil lave landvindinger mandat for mandat ved at tilpasse sig og tilgodese, hvad der kommer af indlæg, for på den måde måske på et tidspunkt at samle flertal for sit forslag, er det jo en helt barok måde at gøre det på.
Og det er helt sikkert, at det aldrig nogen sinde vil lykkes Dansk Folkeparti at overbevise Det Konservative Folkeparti om, at den her bestemmelse skal ophæves.
Søren Krarup (DF), 2007-02-27:
Det er lige en bemærkning til den konservative ordfører, for når han siger, at der ikke foreligger nogen form for begrundelse, vil jeg dog lige henvise til, at Dansk Folkepartis ordfører netop i sin tale har fremsat begrundelsen.
Jeg forstår godt hr. Jesper Langballes reaktion.
Da han sidst kom med en lang og udmærket begrundelse, vakte den en sådan modstand i venstre side af salen, at forslaget ikke blev vedtaget, selv om man egentlig var interesseret i det.
Og så kan man jo godt være fristet til, når det nu kommer til et nyt forslag, at lade være med at fremsætte en begrundelse, for det viser sig, at den åbenbart virker stødende.
Tom Behnke (KF), 2007-02-27:
Det er dog stadig besynderligt, at nogen kan fremsætte et forslag, hvorefter det er alle de andre ordføreres opgave at skulle begrunde, hvorfor man ikke ønsker det, men forslagsstillerne kommer ikke med nogen begrundelse.
Lad mig citere, hvad jeg sagde ved en tidligere behandling, bare for at slå det helt fast: »Når vi synes, at det er godt at have den her bestemmelse, er det ... fordi vi føler et behov for at have, skal vi kalde det en nødbremse eller en stopklods.
Hvis debatten kører af sporet, hvis debatten bliver rå, ubarmhjertig og ubehagelig, så har man den mulighed.
Vi lever i et anstændigt land.
Vi ved, at de, der lever i vores land, opfører sig anstændigt i debatten.
Debatten er fri, og debatten skal være fri.«
Jeg mente bare ikke, det var nødvendigt at skulle gentage det, jeg regnede med, at forslagsstillerne kunne huske det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-27:
Man kan svare, at set ud fra et kristent synspunkt skal der ikke være tale om en religiøs forbrydelse.
Det var også derfor, jeg understregede, at det skulle der ikke være, men sådan set var der det jo faktisk.
Da Luther ikke havde været død så mange år som i dag, var den bestemmelse jo faktisk gjort til en religiøs bestemmelse i Danske Lov, men lad det nu ligge.
Det er jo rigtigt, at man ikke på den måde kan krænke Kristus, fordi han har gennemgået al den fornærmelse og forhånelse og spot, som der kan blive tale om.
Den kan ikke overgås.
Når hr. Søren Krarup så begynder at komme ind på religiøse følelser, må jeg sige, at der så er andre trossamfund, som har en helt anden opfattelse af det her, andre verdensreligioner, der har en helt anden opfattelse.
Men religiøse følelser hører netop ikke ind under denne bestemmelse.
Det har Rigsadvokaten jo også afgjort.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-27:
Det skal jeg beklage.
Jeg havde ganske enkelt regnet med en længere ordførertale og derfor forventet, jeg kunne lade mig inspirere af mere end det, som hr. Tom Behnke forundte os.
Den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet var jo inde på, at paragraffen ikke udgjorde noget problem som sådan, og derfor skulle man ikke afskaffe den.
Og nu ved jeg jo, at hr. Tom Behnke er sådan en retskaffen mand, så derfor vil jeg høre, om han er tilhænger af den doktrin.
For jeg har den modsatte tilgang til det, nemlig at en regel skal være begrundet, for at man har den, og derfor finder jeg det besynderligt, at det forhold, at den ikke er nødvendig, skulle tilsige, at man så heller ikke behøver at afskaffe den.
Og derfor vil jeg bare spørge, hvilket et af de to synspunkter hr. Tom Behnke vil tilslutte sig.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Fra Socialdemokratiets side er der ingen tvivl om, at intentionerne bag dette lovforslag er gode, også bedre end det, der er sagt af både Venstres ordfører og miljøministeren.
Bekæmpelse af rotter er et vigtigt element, da rotter er notoriske smittebærere af en lang række forskellige sygdomme, der også kan overføres til mennesker samt skabe en række andre rottegener i de omgivelser, de færdes i.
Vi ser ligesom forslagsstillerne mulighederne i, at en bekæmpelse af rotter kan ske ved en koordinering med den enkelte kommunes plan for renovering af kloaksystemet.
Vi er åbne over for en diskussion om, hvordan vi får rotterne bekæmpet på den bedst mulige måde.
Derved kan man sige, at den negative miljømæssige effekt af rottebekæmpelsen på den måde er blevet begrænset.
Samtidig har det, fordi der er sket nogle opstuvninger i systemet – det er så det figenblad, kan man kalde det, som regeringspartierne og også ministeren holder sig bag –
vist sig at være nødvendigt at fjerne nogle opsatte rottespærrer.
Så i stedet for at finde løsningen på dette problem bruger man dette problem som begrundelse for, at man overhovedet ikke kan gå ind for, at vi får opsat disse rottespærrer.
Vi går altså ind for de intentioner, der ligger i det her forslag, men vi ønsker at få mulighed for at tage alle disse bivirkninger op og få undersøgt, om det er muligt at lave en obligatorisk indførelse af rottespærrer.
Vi hilser forslaget meget velkommen og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-02-27:
L 92, som SF har fremsat, omhandler rottebekæmpelse.
Det foreslås, at kommunerne skal være forpligtet til at opsætte rottespærrer i kloaksystemerne for på den måde at opnå målet om at nedbringe antallet af rotter.
I Venstre er vi helt enige med forslagsstillerne i, at rottebekæmpelse er meget vigtigt.
Rotterne skal efter vores mening bekæmpes på en mere langsigtet måde, og her er rottespærrer ikke løsningen, selv om det lyder nemt og derfor også temmelig besnærende.
Forslagsstillerne beskriver i lovforslaget nogle af de kommuner, som har haft gode erfaringer med rottespærrer, men det er desværre sådan, at man ikke bare uden videre kan overføre de her gode erfaringer fra bl.a. Skive Kommune til hele landet.
Rottespærrer skal nemlig have nogle helt bestemte betingelser for at virke, og det er sådan helt teknisk set et spørgsmål om kloakkens hældning og sådan nogle ting.
Den langsigtede og mest effektive måde at bekæmpe rotter på er derfor at vedligeholde kloaksystemerne, og det er nu engang kommunernes ansvar at vedligeholde og renovere kloaksystemet, og det er det ansvar, som jeg faktisk har et indtryk af at kommunerne også efterhånden prioriterer højere.
Skal jeg sammenfatte det her, er det sådan, at vi i Venstre er helt enige med forslagsstillerne i, at rottebekæmpelse er meget vigtigt, men vi mener ikke, det er et område, hvor de nemme løsninger, som er fremlagt her, også er de rigtige løsninger, men derimod, at det kræver et langt, sejt træk, og at det derfor er op til kommunerne at prioritere den her renovering og vedligeholdelse af kloaksystemerne.
Venstre kan ikke stemme for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Det tyder på at blive en ganske udramatisk debat, helt modsat de diskussioner, der har været om de strukturændringer, som i øvrigt er gennemført med sammenslutninger mellem sektorforskningsinstitutioner og universiteter.
Jeg skal da heller ikke på det her punkt bidrage til at forsøge at konstruere nogen dramatik, for forslaget er jo i al væsentlighed en fornuftig sikring af GEUS' uafhængighed, i hvert fald i større udstrækning, end der har været tale om tidligere.
Der er nogle enkelte elementer i lovforslaget at se på.
Der har været lidt diskussion med nogle af høringsparterne om de kvalifikationskrav, der stilles til direktøren for GEUS, altså hvorfor de er anderledes end de krav, man stiller til en tilsvarende stilling, hvis man ansatte et andet sted i forskningssystemet.
Der kan være en diskussion om nogle formuleringer i lovforslaget om stillingsstrukturen i GEUS.
Det har i hvert fald givet anledning til nogen bekymring om, hvorvidt man faktisk her satser på at lave en stillingsstruktur, som afviger fra den, man har aftalt på universitetsområdet.
Endelig kan der være et spørgsmål om, hvorvidt det ikke kunne have været det rette tidspunkt at styrke Grønlands repræsentation i bestyrelsen.
Der har været ønske fra Grønlands Kommuneforening, mener jeg, som har givet udtryk for, at den gerne ville være repræsenteret.
Det er også nogle af de ting, vi kan kigge lidt på i udvalgsarbejdet.
Men uanset det vil jeg bare sige, at Enhedslisten – selvfølgelig under forudsætning af, at der ikke dukker en eller anden skandale op, som den radikale ordfører antydede – vil stemme for det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2007-02-27:
Jeg får lige lyst til, inden jeg skal komme til lovforslaget, at sige nogle ord om sektorforskningens skæbne.
Jeg tror, vi havde fået stærkere modeller, hvis det var anvendt på andre områder, hvor man nu med vold og magt har villet tvinge næsten al sektorforskning ind i nogle mere eller mindre naturlige samarbejdskonstruktioner og ind under universiteterne.
Men det er jo ikke det, det her forslag handler om.
Det handler om det ene sted, hvor man faktisk gjorde det rigtigt.
Derfor vil jeg så sige, at GEUS jo har været heldig, men det var vel ikke lotteriet, GEUS trak i.
Det er vel, fordi GEUS er vigtig for vores olieefterforskning, og der har været nævnt Grønland osv.
Men jeg kunne da i hvert fald godt lige have lyst til at se, om der var nogle fra regeringens side, der måske ville redegøre for, hvorfor det var GEUS, der vandt i lotteriet og fik mulighed for at lave den her konstruktion.
Vi er positive over for konstruktionen, og vi vil støtte den.
Jeg synes på mange måder, man har været igennem mange fornuftige overvejelser.
Vi vil nok i udvalget stille et enkelt spørgsmål om den bestyrelsesudpegning, hvor jeg måske gerne vil have nogle af ministerens overvejelser om, at der, har jeg forstået, er otte, som ministeren udpeger, og så er der to, der skal repræsentere interesser.
Det kunne jo være interessant nok at få nogle af de ting belyst i udvalgsarbejdet.
Men vi går positivt til det og agter at medvirke til lovforslagets vedtagelse.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-02-27:
I den radikale ordfører hr. Johs. Poulsens fravær skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre er tilfreds med den løsning, der er lagt op til for GEUS.
Vi kan tilslutte os lovforslaget, medmindre der under udvalgsbehandlingen dukker forhold op, der endnu ikke har været belyst.
Søren Krarup (DF), 2007-02-27:
Nu er fru Birthe Rønn Hornbech jo en yderst kompetent teolog.
Hun er formand for Folketingets Kirkeudvalg, og derfor har jeg lyst til at stille hende et teologisk spørgsmål eller rettere sagt et spørgsmål, der har relevans til det teologiske.
Da det jo er en blasfemiparagraf, det handler om, er det ikke ganske irrelevant.
Vil fru Birthe Rønn Hornbech ikke indrømme, at selve begrebet blasfemi er i dyb og afgørende modsætning til kristendommen?
Som bekendt blev Vorherre ikke løftet på skjolde som Muhammed, men han blev henrettet på et kors som en simpel forbryder.
Det vil sige, interessen, talen om, at man kan krænke folks religiøse følelser, bygger på en religiøsitet eller en religion, der er væsentlig forskellig fra kristendommen.
Vil fru Birthe Rønn Hornbech kort sagt ikke indrømme mig, at selve begrebet blasfemi og interessen i at lovgive om begrebet blasfemi er i elementær modstrid med kristendommens forkyndelse?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-27:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
En række sektorforskningsinstitutioner er blevet tilknyttet universiteterne, men her har man altså valgt at lade GEUS forblive en selvstændig forskningsinstitution under Miljøministeriet.
GEUS skal i fremtiden ledes af en bestyrelse og skal med på finansloven med en årlig bevilling.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-02-27:
Justitsministeren har allerede fortalt, hvad det drejer sig om.
Her er det altså, som justitsministeren også var inde på, religionsfriheden, beskyttelsen af religiøse lærdomme, som er omfattet af straffelovens § 140.
Det siger sig selv, da alle i dette Folketing er enige om, at vi skal have en vidtgående ytringsfrihed både i teori og praksis, at blasfemiparagraffen naturligvis må fortolkes meget snævert.
Det er jo også det, der er tale om.
Den bestemmelse har været i dansk lovgivning i mange år, faktisk i flere hundrede år.
Bestemmelsen, som den er i straffeloven, er ikke udtryk for nogen religiøs forbrydelse.
Det er som sagt en beskyttelse, og den lapper over racismeparagraffen, men den dækker ikke fuldstændig racismeparagraffen, og derfor er det Venstres opfattelse, at vi fortsat skal have bestemmelsen, men naturligvis under forudsætning af at den fortsat fortolkes snævert.
Nu er der jo heldigvis ikke så mange sager om blasfemi, men den praksis, der er, viser så også, at bestemmelsen fortolkes snævert.
Der var den frifindende dom med »Øjet«, som ministeren har omtalt.
Der var en meget grundig redegørelse fra Rigsadvokaten efter Muhammedsagen, som viste, at Rigsadvokaten endsige ikke ville rejse tiltale.
Og så er der altså den gamle dom fra 1938, som jo var meget ekstrem, og som var tæt på eller en slags antisemitisme, som altså viste, at der er mulighed for at dømme, men det var så 70 år siden, og det var et meget ekstremt tilfælde.
Med den retspraksis og under den forudsætning, at det fortsat er en snæver fortolkning, skal jeg meddele, at Venstre heller ikke denne gang støtter, at bestemmelsen ophæves.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Når man hører hr. Dohrmann, forstår man, at økonomien, den økonomiske afskrækkelse med de 1,25 mia. kr. – var det ikke sådan, der blev sagt?
– er det, der gør, at man sådan set ikke mener, at man vil gøre brug af et effektivt værktøj, selv om det viser sig, at det værktøj er effektivt.
Er det ikke det, jeg må forstå på den måde, som hr. Dohrmann argumenterer her?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-02-27:
Jeg skal i hr. Johs. Poulsens fravær oplæse hans ordførertale: Må jeg på vegne af Det Radikale Venstre udtrykke tilslutning til principperne i det foreliggende forslag.
I visse dele af landet er der store problemer med rotter i kloaksystemet, og når der samtidig mange steder er gjort gode erfaringer med opsætning af rottespærrer, forekommer det fornuftigt at fremme rottebekæmpelsen i kloakforsyningerne i en sådan grad og være opmærksom på, at dette indarbejdes i den fremtidige strategi.
Derfor er vi med på at give ministeren bemyndigelse til at tage sagen op.
Vi er dog ikke tilhængere af, at der kommer nye, detaljerede og centralt udarbejdede regler, som nogle så bagefter skal kontrollere.
En yderligere indsats må udarbejdes tæt på og i samarbejde med den enkelte kloakforsyning, således at man bedst fremmer rottebekæmpelsen, som man nu finder det bedst i det lokale område.
Med denne synsvinkel vil vi gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.