runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg er da glad for, at vi sådan kunne få finansministeren i spil så tidligt i debatten, og jeg er også glad for, hvis det var noget af det, jeg sagde, der ligesom foranledigede, at finansministeren nu føler et behov for at forklare sig yderligere.
Så kunne vi derfor ikke nu få skåret ud i pap, hvad der er regeringens planer med hensyn til at skaffe 10,5 mia. kr. ud over det, der er indregnet fra nulvækst, indtil 2013, og hvor de 7 mia. kr. skal komme fra indtil 2015?
Altså, hvad er regnestykket konkret stillet op?
Hvordan passer det?
For ellers er det jo bare tomme målsætninger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Ja, det var jo netop, fordi hr. Morten Østergaard tilsyneladende ikke havde forstået, hvad regeringens økonomiske politik gik ud på, at jeg bad om ordet.
Og derfor vil jeg så gerne redegøre for den.
Vi har en udfordring frem til 2015.
Vi skal finde 31 mia. kr. for at få balance mellem indtægter og udgifter, og de 31 mia. kr. vil vi finde.
Vi vil i løbet af juni eller juli måned komme ind i EU's procedurer for uforholdsmæssig store underskud.
Vi får jo et underskud på 5,5 pct. af BNP, og det skal nedbringes til under 3 pct., og det vil sige, at vi i løbet af 2011, 2012 og 2013 skal konsolidere med 24 mia. kr.
Der har vi så sagt, at den konsolidering vil vi gøre ved at se på udgiftssiden, nærmere bestemt sådan, at vi vil holde de offentlige udgifter i ro i 2011, 2012 og 2013.
Det giver 13,5 mia. kr.
Grunden til, at vi har taget fat i kommunerne først, er jo, at vi skal forhandle med dem i juni måned, og når vi fremlægger finansloven for 2011, vender vi tilbage til de 10,5 mia. kr.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Så forstår jeg ikke, hvad det er, finansministeren farer sådan i flint over, for vi er jo fuldstændig enige i, at regeringen ikke har en økonomisk plan.
Regeringen har nogle målsætninger, og så siger finansministeren, at hvis vi når vores målsætninger i 2013, er vi nået et godt stykke ad vejen mod vores målsætninger for 2015.
Og det er jo selvfølgelig rigtigt.
Men det, der interesserer os, og det, der har gjort, at vi har rejst forespørgslen, er, at vi gerne vil vide, hvordan finansministeren vil nå sine målsætninger.
Og der er det da for sølle bare at sige: Vi vil finde 10 mia. kr. ved at kigge på udgiftssiden.
Jamen hvor på udgiftssiden vil man finde dem?
Hvad med mere?
Og så forstår vi, at der kommer beskæftigelsesinitiativer for 7 mia. kr.
Hvilke beskæftigelsesinitiativer?
Hvordan summer det op til 7 mia. kr.?
Altså, jeg synes ikke, at man kan lave det regnestykke.
Så har man jo ikke en økonomisk politik.
Så har man jo bare nogle målsætninger, og så må man stole på nationalbankdirektøren, der siger: Regeringen har ikke i de sidste 9 år kunnet holde de offentlige udgifter i ro.
Hvorfor skulle den kunne det de næste 3 år?
Jeg synes næsten, at det havde været ansvarspådragende dårligt, hvis ikke oppositionen havde indkaldt til en forespørgsel om regeringens økonomiske politik, med de udsigter der er i dansk økonomi netop nu.
Jeg synes, at det havde været virkelig forkert af os, hvis vi ikke ville afæske regeringen konkrete svar.
Det, vi ved, er jo, at regeringen agter at løse en del af problemerne med nulvækst i de offentlige udgifter.
Det er så dér, hvor vi har nationalbankdirektørens ord for, at det er der ikke megen troværdighed i, når man ikke har kunnet styre de offentlige udgifter de seneste 9 år.
Vi ved ikke, hvor de 10 mia. kr., som man mangler frem til 2013 ud over nulvæksten, skal komme fra.
Måske ved hr. Peter Skaarup det.
Vi ved ikke, hvor de 7 mia. kr., som der skal laves reformer for inden 2015, præcis er.
Måske ved hr. Peter Skaarup det.
Men hvis hr. Peter Skaarup ved det, kunne man jo passende fremlægge det her.
Det, jeg har set i pressen, er, at Dansk Folkeparti har sagt: Vi kan ikke tages til indtægt for de planer, regeringen lægger frem; de skal forhandles.
Så må jeg sige, at det er meget hurtigt, at de forhandlinger er blevet overstået, hvis det, hr. Peter Skaarup siger i dag, er, at regeringens politik er klar og tydelig, og man bakker op i et og alt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-29:
Det var synd, at hr. Morten Østergaard ikke ville svare på hr. Anders Samuelsens spørgsmål.
For jeg er også optaget af at høre, hvad det er, man er enig i oppositionen om, når man har den her diskussion.
Lad mig derfor spørge: Kan Det Radikale Venstre støtte et forslag om en aktieomsætningsafgift, som ifølge S og SF skal give 4 mia. kr. i provenu?
Er det et forslag, som Det Radikale Venstre kan støtte?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nu er der et fælles forslag til vedtagelse fra De Radikale, S og SF m.fl., hvoraf det fremgår, at man vil lave klare prioriteringer og reformer.
I forlængelse af hr. Mike Legarths spørgsmål vil jeg spørge hr. Morten Østergaard, om De Radikale kan støtte en millionærskat, som foreslået af bl.a. S og SF, og som jo er en del af S og SF’s prioriteringer – kan hr. Morten Østergaard og De Radikale støtte en millionærskat?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det Radikale Venstre har jo også fremlagt en skattepolitik.
Den kalder vi »Skat der virker«, og den adskiller sig bl.a. på det punkt, som hr. Jacob Jensen nævnte, fra S og SF’s skattepolitik på det område.
Men det, der jo er afgørende, er, om man vil skabe langsigtet holdbarhed i dansk økonomi, og om man kan anvise, hvordan man vil gøre det, hvis man vil lede landet.
Og der kan jeg stille det samme spørgsmål til hr. Jacob Jensen: Ved hr. Jacob Jensen, hvor de 10 mia. kr. frem til 2013, som regeringen mangler at redegøre for, skal komme fra?
Ved hr. Jacob Jensen, hvor de 7 mia. kr. frem til 2015 skal komme fra?
Og ved hr. Jacob Jensen, om Dansk Folkeparti bakker op om planen til 10 mia. kr., der blev fremlagt i sidste uge?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nu er det så mit privilegium at stille spørgsmål og forhåbentlig få et svar.
Vi står her med et fælles forslag til vedtagelse, som både S, SF og De Radikale står bag.
Der står, at man vil lave klare prioriteringer og reformer, og en af prioriteringerne fra S og SF’s side er at indføre en millionærskat.
Derfor er det blot, jeg spørger: Hvad er det så for nogle prioriteringer, man kan forvente, hvis dette forslag til vedtagelse skulle blive vedtaget her i Folketinget?
Er det en millionærskat?
Kan De Radikale støtte en millionærskat, som jo er en del af S og SF’s prioriteringer?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det svarede jeg jo også på første gang, hr. Jacob Jensen spurgte.
Så simpelt er det.
Det er klart, at der skal forhandles for at nå de målsætninger, som ligger i vores forslag til vedtagelse, men det, der er afgørende, er, at man forpligter sig på at skabe langsigtet holdbarhed, og man siger, at det kræver prioriteringer, og det kræver reformer, der sørger for, at flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det, der gør diskussionen lidt pinlig, er, at når nogle af partierne i oppositionen har fremlagt deres politik og Det Radikale Venstre har fremlagt sin politik, vil regeringen gerne diskutere det, men det, vi står og mangler svarene på, er, hvad regeringens politik er.
Hvordan skal man ramme 31 mia. kr. i 2015?
Støtter Dansk Folkeparti regeringen i forhold til den milliardplan, der blev lagt frem i sidste uge, hvor alle pengene blev brugt med det samme, men hvor hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti sagde, at de ikke kunne tages til indtægt for planen?
Kristian Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg er helt enig med hr. Morten Østergaard i, at det er pinligt.
Men det er sådan set svarene på spørgsmålene, der er pinlige, for hver gang vi spørger konkret ind til, hvad det så er, Det Radikale Venstre vil, vender man tilbage og siger, at regeringen ikke har fremlagt noget.
Jeg vil for historieskrivningens skyld sige, at det, vi overtog fra den tidligere regering, var finansieret og holdbart, under forudsætning af at man øgede beskæftigelsen med 100.000 strukturelt, uden at der var et eneste forslag til hvordan; hvis de 100.000 ikke kom, var det ikke holdbart.
Må jeg spørge hr. Morten Østergaard, om han er enig med hr. Ole Sohn i konkret, hvilke reformer der skal komme som opfølgning på det forslag til vedtagelse, der er fremlagt her.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Igen må jeg må sige, at der for Det Radikale Venstres vedkommende er fremlagt en fuldstændig sammenhængende økonomisk plan med en række reformer.
Og det er jo velkendt, at der er en række af dem, som S og SF prioritere anderledes, og det må man så diskutere.
Det, som er centralt, er, at oppositionen her i dag forpligter sig på at skabe langsigtet holdbarhed i dansk økonomi, og at vi siger, at det bl.a. kræver reformer, så flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det må man så forhandle om.
Det er også velkendt, at vi har en velfærdsaftale, der går på tværs af oppositionen og regeringen, og at det formentlig vil være i det regi, at nogle af de her reformer nødvendigvis må forhandles.
Men det korte af det lange er jo, at det, hr. Kristian Jensen er optaget af, er, hvad der sker, hvis vi får en ny regering.
Det, som spørgsmålet i dag handler om, er, hvad den regering, vi har, agter at gøre.
Hvad agter den regeringen, som hr. Kristian Jensens parti er en del af, at gøre?
Kan vi ikke få nogen svar på det?
Det kan jo ikke være regeringens politik alene at stille spørgsmålet: Hvad vil oppositionen?
For så kan vi jo bytte plads.
Kristian Jensen (V), 2010-04-29:
På et tidspunkt bliver der også byttet plads, for så kommer regeringspartiernes ordførere på talerstolen.
Men nu er det sådan set hr. Morten Østergaard, der står der.
Det, vi må konstatere, er, at man har strakt det danske sprogs elastik til det yderste for at få ordene til at nå sammen om tomhed.
Der står en masse pæne ord i forslaget til vedtagelse, men lige så snart vi får spurgt ind til, hvad man så konkret er enige om, tør hr. Morten Østergaard ikke komme med et eneste klart svar, for så ville det blive afsløret, at denne enighed er lige så tynd som det papir, det er skrevet på; at der ikke er noget konkret indhold i, hvilke reformer der skal til. Må jeg spørge igen: Hvilken konkret reform på arbejdsmarkedet, der vil øge muligheden for, at danskerne bliver længere på arbejdsmarkedet, er hr. Morten Østergaard og hr. Ole Sohn enige om?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det, som er helt afgørende for denne debat, er, at vi sammen med S og SF forpligter os på at lave reformer, som skaber holdbarhed, og det må man jo forhandle om.
Hvad er det for en situation, hr. Kristian Jensen gør sig morsom på baggrund af?
Ja, det er jo altså den situation, hvor vi ikke ved, hvordan man vil skaffe 10 mia. kr. inden 2013 ved siden af alle de besparelser, der er lagt frem, hvor vi ikke ved, hvordan man vil nå 31 mia. kr. i 2015, og hvor nationalbankdirektøren siger, at regeringen ikke har kunnet styre de offentlige udgifter i de sidste 9 år, og at der ingen grund er til at tro, at de kan de næste 3 år.
Derfor er pointen bare, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, at det sejler for regeringen, og det kan man ikke bruge oppositionen til at dække over.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-29:
Det sejler overhovedet ikke for regeringen.
Regeringen styrer Danmark igennem krisen med en fast og sikker hånd på rattet.
Det er jo klart markeret flere gange.
Nu har vi chancen for at spørge ind til de planer, som Det Radikale Venstre og ordføreren nu har muligheden for at give svar om.
Vi kan jo forstå, at det drejer sig om reformer, så kom nu frem med det.
Giv os nu svarene på, om det er de reformer af efterlønnen, som der er lagt op til fra De Radikales side, der skal være med til at give nogle penge til budgettet.
For jeg kan nu også forstå på den radikale ordfører, at man gerne vil se på noget langtidsholdbart.
Så er det måske en af vejene at gå.
Er det efterlønsreformer, er det dagpengereformer, hvad er det for nogle reformer?
Kom nu med svarene.
Det er nu, man har chancen.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg synes, at det er ærgerligt, at hr. Anders Samuelsen allerede er klar til at sænke ambitionsniveauet.
Det synes jeg.
Jeg synes, det er for tidligt at sænke ambitionsniveauet.
Men jeg kan godt forstå det, for vi har jo i 9 år haft en regering, der ikke har formået at skabe holdbarhed i økonomien, og det er den regering, hr. Anders Samuelsen har låst sig til.
Det havde jo været interessant, hvis hr. Anders Samuelsen, som gerne vil give den som en fra et midterparti, havde gjort det, som nogle løsgængere i Folketinget har gjort i dag, nemlig at bakke op om den helt rimelige kritik, som også kommer til udtryk i det indlæg, hr. Anders Samuelsen havde.
Det ville være interessant.
Så ville man vise, at man var et midterparti.
Men det er man jo ikke, for man har sænket ambitionsniveauet.
Man er bare glad for at være med, og så står man last og brast med regeringen, uanset hvad den gør.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-29:
Lad os få ét konkret bud.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, er, at der er enighed om bundlinjen, nemlig at der skal være langsigtet holdbarhed, og at det bl.a. skal sikres igennem reformer, der skal gøre, at flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Så er det jo velkendt, at Det Radikale Venstre har fremlagt sin politik.
Hr. Anders Samuelsen har også sin politik, og jeg ved ikke, om der er sket noget nyt, eller om hr. Anders Samuelsen har fået overbevist dem, som han har låst sig fast til, om, at der skal føres reformpolitik.
Det kan vi jo se, når forslaget til vedtagelse fra regeringspartierne kommer.
Derfor tror jeg sådan set, at det måske var mere hensigtsmæssigt, at man arbejdede på at overbevise flest mulige partier i Folketinget om at forpligte sig på ting som dem, der står i det her forslag til vedtagelse, nemlig at der skal laves reformer, som gør, at flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-29:
Det eneste, som vi kan konstatere, er, at begge sider af Folketinget sidder som et vildt dyr på vejen lammet af billygter, som blænder det og skaber en situation, hvor det ikke kan bevæge sig ud af stedet.
Det er den situation, som Folketinget har fået bragt sig selv i.
Man kan sige, at Folketinget i bund og grund har spillet fallit.
Lad os bare sætte det lidt på spidsen og så bede den radikale ordfører om at komme med tre konkrete bud på tre konkrete reformforslag i det forslag til vedtagelse, som her er fremsat.
Kan den radikale ordfører komme med tre konkrete forslag, som vi kan læse ud af det her forslag til vedtagelse, eller er det bare, som det blev sagt før, sniksnak?
Regeringen siger: Vi skal være de bedste til alting.
Oppositionen siger nu: Vi skal have sammenhæng i økonomien.
Ja, men hvordan?
Er der tre konkrete reformforslag, som oppositionen står sammen om?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jamen det er jo velkendt, at Det Radikale Venstre er kritisk over for efterlønnen og gerne ser den udfaset, og det er lige så velkendt, at der er andre partier i oppositionen, der har et andet syn på det.
Det er en fælles forpligtelse, man har taget på sig.
Men nu har vi haft en række repræsentanter for regeringspartierne, der har haft ordet, og jeg har spurgt dem alle sammen, om de kan anvise, hvordan man vil finde de næste 10 mia. kr. frem til 2013, og hvordan man vil nå 31 mia. kr. i 2015; vi har haft finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren oppe, og ingen af dem kan løfte sløret for det, fordi der ikke er en plan.
Det er da besynderligt, og det er det, der skaber usikkerhed om dansk økonomi.
Det er det, der på sigt vil vokse sig til manglende tillid og derfor skade vækst og beskæftigelse i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-29:
Det er jo noget sniksnak.
Man står på rent kviksand.
Regeringen har fremlagt en klar plan, der er holdbarhed i den, den hænger sammen.
Tydeligere kan det ikke siges.
Så spørger vi nu, hvad der er alternativet.
Danskerne har da krav på at få at vide, om der er et alternativ.
Det er der så ikke.
Det er sniksnak, der er alternativet.
Så jeg må spørge en gang til: Hvad er det, den radikale ordfører er enig med SF om angående reformer?
Tilsyneladende ingenting.
Men er det efterlønnen, man er enig om, som jeg har hørt, eller er det bare noget, De Radikale står alene med, så man dermed er splittet?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Altså, vi er fra Det Radikale Venstres side sådan set med på begge dele.
Det eneste, vi ved, er, at der er nogle målsætninger.
Men det er jo ikke anvist, hvordan man vil nå dem.
Det er derfor, det bliver lidt svært at lave den her type skyggeboksning, når spørgeren står med en ordfører, der taler på baggrund af en fuldstændig klar politik fra Det Radikale Venstres side, og man står med en regering, som har nogle målsætninger, som vi kan ikke få at vide hvordan den vil nå.
Derfor bliver det jo svært at have den politiske diskussion.
Det eneste svar, man har på spørgsmålet om, hvordan den økonomiske politik skal være, er: Hvad vil oppositionen?
Der må jeg bare sige, at det, oppositionen forpligter sig på i dag, er at skabe langsigtet holdbarhed i dansk økonomi, når regeringen kaster håndklædet i ringen.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-29:
Man må jo sige, at oppositionen virkelig har sat sig for at smadre sit glashus i dag med alle de sten, der bliver sendt af sted mod regeringen.
Jeg har hørt fra hr. Morten Østergaard, at han mente at kunne finde 1 mia. kr.
Vi har det sidste år set, at oppositionen har stillet forslag om et merforbrug til en samlet værdi af 50 mia. kr.
Jeg vil godt høre, om hr. Morten Østergaard mener, at oppositionen har en konkret politik for det, som man beder regeringen om, nemlig at skaffe balance på det offentlige budget, hvis man tager de 50 mia. kr. med.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jamen der er jo ikke en fælles politik om, hvordan man vil skabe balance.
Det, der er, er et konkret løfte om, hvilke rammer der skal være for den førte økonomiske politik.
Vi vil ikke efterlade regningen i daginstitutionerne, på folkeskolerne og hos de plejekrævende ældre.
Vi vil leve op til EU's konvergenskrav, uden at vi skærer ned på kernevelfærden.
Så skal der skabes vækst og beskæftigelse, og så lover vi hinanden, at vi vil lave klare prioriteringer og bl.a. reformer, så flere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Men det, der er interessant, er jo, at hr. Rasmus Jarlovs parti som mit eget vil afskaffe efterlønnen, og alligevel sidder De Konservative i regering!
Derfor er det jo lidt mærkeligt, at man vil føre sig frem som konservativ på, at oppositionen skal være enig, men at man som konservativ må mene, lige hvad man vil, selv om man er uenig med sin regeringspartner.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-29:
Jeg kan forstå, at finansministeren nægter at fortælle Folketinget, hvorvidt man har en aftale med Dansk Folkeparti om de penge, som regeringen lægger op til at der skal spares.
Det kan vi ikke få et klart svar på.
Der er hverken blevet svaret på hr. Morten Bødskovs spørgsmål eller på hr. Morten Østergaards spørgsmål eller på hr. Ole Sohns spørgsmål om, hvorvidt der foreligger en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, hvordan pengene skal findes.
Der er mange tal i den her diskussion.
Finansministeren siger, at der skal spares 13 mia. kr., og jeg kan forstå, at statsministeren har været på hr. Villy Søvndals Facebook for at sige, at nu er det kun 4 mia. kr., der skal spares i kommunerne.
Kunne vi få nogen korrekte tal fra regeringen om, hvad det er, der skal findes af midler ude i kommunerne, og kunne vi få en indikation af, om man har en aftale med Dansk Folkeparti om, at det rent faktisk vil være sådan, at Dansk Folkeparti vil bakke op om den økonomiske plan, regeringen har?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Nu skal jeg prøve at udrede det med tallene.
Vi har en udfordring på 31 mia. kr. frem mod 2015.
Før vi når det, kommer der nogle henstillinger fra EU om at nedbringe vores underskud til under 3 pct. af BNP.
Det svarer til 24 mia. kr. – og nu vil jeg bede fru Sophie Hæstorp Andersen om at holde ørerne stive med hensyn til de 24 mia. kr.
Der siger vi, at hvis vi holder de offentlige udgifter i ro – og det vil sige, at vi afstår fra den vækst på 1 pct. i 2011, 1 pct. i 2012 og ¾ pct. i 2013, som er i vores budgetter – har vi realiseret 13,5 mia. kr. Så siger vi: Men selv om vi holder de offentlige udgifter i ro, er der nogle områder, vi vil give flere penge.
Vi ville give regionerne, sundhedsvæsenet, flere penge.
Vi vil give mere til uddannelse, og der er nogle svage og udsatte grupper, der skal have penge.
Det vil, skønner vi, være 10 mia. kr. over de næste 3 år.
De 10 mia. kr. fordeler sig på den måde, at staten tager de 6 mia. kr., og at vi beder kommunerne om at tage 2 mia. kr. i hvert af årene 2012 og 2013.
Men det er en omfordeling inden for den overordnede ramme at holde de offentlige udgifter i ro.
Tilbage bliver så 10,5 mia. kr., som vi skal finde i yderligere besparelser for at komme op på de 24 mia. kr., og de 10,5 mia. kr. hører hjemme i finanslovforhandlingerne.
Og det vil sige, at det er der, vi fremsætter de her forslag.
Så kan jeg sige, at jeg troede, jeg havde besvaret spørgsmålet, men når jeg formulerer det på den måde, at vi fremlægger vores politik, fremlægger vi den også for Dansk Folkeparti, og derfor er der ikke nogen aftaler på de her punkter.
Men vi har jo haft en rigtig god tradition i rigtig mange år med at finde løsninger på de udfordringer, vi står over for, og det forventer jeg også at vi gør nu.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-29:
Jamen som jeg forstår det, har statsministeren undladt at fortælle på hr. Villy Søvndals facebookprofil, at de 13 mia. kr. altså også skal findes ude i kommunerne ved en mindre vækst i kommunerne i de kommende år.
Så det kan jo også være en måde at vildlede borgerne i den ene eller den anden retning på, for nulvækst er jo ikke det samme, som at der bare ikke sker besparelser ude i kommunerne, nulvækst betyder, at man ikke tager højde for, at der f.eks. bliver flere ældre, og det betyder, at man derfor skal ud og lave besparelser på skoleområdet eller på daginstitutionsområdet for at finde de her midler.
Når finansministeren siger, at man vil holde sundhedsområdet frit, ja, så gælder det jo udelukkende de sundhedsydelser, der bliver produceret i regionerne, det gælder jo ikke de store opgaver, man har givet til kommunerne, med f.eks. at sikre genoptræning til borgerne.
Der er jo en meget stor og underlig diskrepans i, at regionerne og sygehusene skal operere folk, men når folk så skal have genoptræning i kommunen, ja, så er det ved at blive sparet væk på grund af regeringens politik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jamen altså, den opgave, jeg har beskrevet her, er den overordnede opgave, som vi skal ud i, og det, vi beder om for kommunernes vedkommende og for den offentlige sektor under et, er, at man holder de offentlige udgifter i ro, og når vi siger holde de offentlige udgifter i ro, betyder det, at hvis man har 5.000 sygeplejersker ansat i dag, kan man have 5.000 sygeplejersker ansat til næste år, fordi deres løn fremskrives med lønreguleringen; de tjenesteydelser og de varekøb, man har lavet i år, kan man også købe til næste år, for de fremskrives med prisudviklingen.
Så det at holde de offentlige udgifter i ro er ikke en nedskæring.
Og det er jo så en proces, vi skal begive os ind i, at der skal overføres ressourcer fra et område, hvor det falder, til et område, hvor det stiger.
Og det er en naturlig opgave, som vi er nødt til at kaste os ud i i de kommende år.