runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Og hvis det var et nej, så synes jeg, at det er rigtig godt.
For hvis fru Pia Olsen Dyhr havde holdt fast i meldingen fra dengang, hvor man altså sagde – jeg har artiklen her – at man uanset hvad, altså uanset, hvem der havde indgået aftalen, og uanset, hvad indholdet var, ville stemme for, ville det jo lige pludselig ikke rigtig nytte noget at dukke op til forhandlingsbordet, eller det kunne man godt, men så ville det jo være som at forære regeringen en blankocheck.
Og jeg havde jo sådan set glædet mig til, at SF den her gang forhåbentlig sammen med os kunne være med til at presse på for f.eks. et bedre dagpengesystem, frem for at sidde på den anden side af bordet og fortælle os, at det kunne vi godt glemme alt om.
Så hvis fru Pia Olsen Dyhrs svar var et nej, altså at SF ikke længere mener, at SF skal stemme for en finanslov uanset hvad, så er jeg rigtig glad for at høre den besked.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Selvfølgelig skal SF ikke stemme for en finanslov ligegyldigt hvad.
Hvis der i 2008 havde været et flertal mod den borgerlige regering, havde SF da stemt den regering ned.
Og når vi får en borgerlig regering, måske en dag, man kan aldrig vide, for det kan jo ske, at vælgerne vælger en blå regering på et tidspunkt, så er det da heller ikke sikkert, at SF bare lægger stemmer til, hvis vi har mulighed for at vælte en regering.
Jeg tror, at fru Johanne Schmidt-Nielsen lidt læser den artikel, som fanden læser Bibelen.
Jeg vil bare klart sige, at jeg håber, at vi kan levere nogle resultater i den her finanslov.
Jeg synes, at det ville være decideret dumt af regeringen at vælge at indgå finanslov med nogen som helst andre end Enhedslisten og SF og i virkeligheden levere noget på dagpengeområdet.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at der kommer vi til at lægge et maksimalt pres.
Først vil jeg sige, at jeg tager det ganske alvorligt.
Vi er bare ikke villige til at sænke ambitionerne.
Så må vi finde løsninger på det spørgsmål andre steder, hvis vi skal sænke PSO-afgiften.
Vi er i det der reelle rum i modsætning til, hvad jeg måske synes Venstre er.
Fred være med det.
I forhold til velfærden og det, regeringen lægger op til, vil jeg sige, at nu er vi jo ikke en del af regeringen mere, men jeg vil da gerne forklare, hvad regeringen lægger op til.
Den lægger op til at bruge 22 mia. kr. mere på den offentlige sektor frem til 2020 end Venstre.
Den lægger op til, at der skal være 33.000 flere offentligt ansatte frem til 2020, end Venstre lægger op til.
Så jeg synes sådan set, at det er meget tydeligt, at regeringen har ambitioner om at udvikle vores velfærd, og det er SF enig i.
Vi er sådan set enige i, at vi fortsat skal udvikle vores velfærd.
Vi er ikke villige til at lave den spareøvelse, som Venstre lægger op til.
Tina Nedergaard (V), 2014-06-10:
[Lydudfald]
... Ordføreren svarede så på, hvad der er regeringens og Venstres politik, men mangler at redegøre for SF's politik, og det er jo nok så interessant, kan man sige.
SF har lagt stemmer til – det er jo et faktum – en økonomisk politik, som har ført til, at der er færre kommunalt ansatte nu, end da regeringen tiltrådte.
Jeg spørger endnu en gang SF, og jeg synes, at det er sådan et ret klart ja-nej-spørgsmål: Ønsker SF fortsat at bakke op om en økonomisk politik, der betyder, at der bliver færre offentligt ansatte?
Eller ønsker SF den modsatte politik, hvor der bliver flere offentligt ansatte?
For i så fald er SF jo lige så meget i opposition til regeringen, som Venstre er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
SF ønsker flere offentligt ansatte, og derfor er vi helt enige med regeringen, når de i deres 2020-plan lægger op til, at der skal være 33.000 flere offentligt ansatte, end hvad Venstre lægger op til.
Venstre er helt klar på en sparekurs over for vores offentlige sektor.
Det er SF ikke, vi ønsker sådan set en vækst i det offentlige, for det er vigtigt for at sikre vores velfærd.
Det handler jo ikke bare om, at der skal være vækst for vækstens skyld.
Det handler om, at vi får flere ældre, der får brug for pleje, og at vi gerne vil have, at vores børn går i nogle daginstitutioner, og at der er ressourcer i skolerne, så man bl.a. kan lave en glimrende inklusion.
Så SF er sådan set optaget af, at vi også får en vækst i velfærden.
Thomas Danielsen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
SF's ordfører forsøger jo at tale for vækstdagsordenen, og det værdsætter vi meget i Venstre.
Men ordføreren nævnte ved et tidligere spørgsmål, at boligjobordningen, som jo i den grad kan være med til at skabe vækst, er spild af penge i sommerhusområderne, ergo er boligjobordningen spild af penge i landdistrikterne.
Vi kerer os meget om landdistrikterne.
Vi kerer os meget om vækst i hele landet.
Vil ordføreren ikke lige forklare, hvordan en boligjobordning kan være spild af penge i landdistrikterne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg synes, at boligjobordningen skal bruges alle steder i landet, men begrænset, for det skal være en klimafokuseret boligjobordning.
Når det er sagt i forhold til fritidshuse, er vi meget optaget af, at ordningen skal være så præcis som mulig, og vi må erkende, at vi ikke er villige til at bruge danske skattekroner til, at der er visse folk, der kan få forbedret deres sommerhuse i Spanien.
Derfor mener vi, at det er væsentligt at indskrænke det, vi bruger skatteydernes penge til.
Thomas Danielsen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Men nu er det jo sådan, at der jo altså også er klimainvesteringer at foretage i sommerhusområderne, og sommerhusområderne er jo noget, som hovedsagelig ligger i landdistrikterne.
Derfor vil det jo i den grad være til gavn for landdistriktsområderne og håndværkerne i landdistrikterne, at man også tager sommerhusområderne med i den her betragtning.
Jeg kan forstå, at viljen så ikke i samme grad er til at sikre vækst i landdistrikterne.
Men mens ordføreren og SF har siddet i regering, har regeringen lanceret to lovforslag vedrørende landdistrikterne.
Jeg tror, vi alle sammen kan blive enige om, at det ikke er vildt ambitiøst for et ministerium.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad SF's bud er på de mest ambitiøse visioner for landdistrikterne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg tror, det er helt afgørende, at landdistrikterne ikke kun skal leve af turisme eller for den sags skyld af fritidshuse.
Jeg tror, det er afgørende, at landdistrikterne bl.a. kan leve af industriproduktion, måske også i stigende grad – og det ser vi jo – af bl.a. havvindmølleteknologi, som jo ligger i nogle af de her områder.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi fokuserer på, at det skal være reelle varige jobs også i Udkantsdanmark eller i landdistrikterne, for ellers vil det være kortsigtede jobs, som kommer til at forsvinde igen, når det hurtige fiks er overstået.
Det kan godt være, at det er Venstres politik.
Det er ikke SF's.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Ja, jeg skal da lige love for, at det var en svada, der måske i virkeligheden mest bar præg af, at Enhedslisten ikke har så meget konkret politik, i hvert fald ikke når det handler om aftaler, der er indgået.
Man står ligesom lidt udenfor, og det synes jeg godt man kan mærke på talen her i dag.
Derfor vil jeg måske også prøve at flytte debatten over til et lidt andet spor, nemlig det principprogram, som Enhedslisten jo lige har fået vedtaget.
Jeg har nemlig læst det, og jeg må sige, at det jo ikke er alt, jeg er enig i.
Det er nok ikke nogen hemmelighed.
Der er faktisk ikke rigtig noget, jeg er enig i, men jeg har mange spørgsmål.
Der er rigtig meget, jeg ikke forstår i det her principprogram, og derfor vil jeg gerne prøve at bede om en forklaring på det, når der i principprogrammet står, at et nyt og reelt demokratisk samfundssystem forudsætter grundlæggende ændringer i ejendomsretten over produktionsmidlerne som virksomheder, jord og naturressourcer.
Her vil kollektive ejendomsforhold blive dominerende.
Hvad betyder det?
Hvor mange og hvilke virksomheder er det sådan præcis, der skal nationaliseres?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Til den allerførste lille syrlige bemærkning skal jeg sige: Ja, det er rigtigt, at der desværre er nogle ting, vi ikke har kunnet lave nogle gode aftaler med regeringen om.
Det skyldes jo, at regeringen grundlæggende, når vi taler økonomisk politik, sådan set har bundet sig til at videreføre den tidligere regerings økonomiske politik.
Det er klart, at det giver nogle vanskeligheder for et parti som Enhedslisten, der grundlæggende er uenig i den.
Så er jeg meget glad for, at ordføreren har gjort sig den ulejlighed at læse principprogrammet.
Jeg håber ikke, at det kun lige indskrænker sig til den sætning.
Jeg tror, at ordføreren kunne have stort udbytte af at læse det meget grundigt, og måske skulle vi også tage en lille studiekreds, som vi gjorde i vores unge dage.
Så vil jeg gerne forklare mere detaljeret, end jeg har mulighed for her, de fornuftige tanker, der ligger bag det.
Men det korte svar på spørgsmålet er jo, at Enhedslisten faktisk har den opfattelse, at vi ikke skal sidde og lege skrivebordsgeneraler her og nu og sige fuldstændig detaljeret, hvordan det økonomiske liv skal indrettes i en fremtidig socialistisk samfundsorden.
Vi angiver hovedretningen, og der har vi den klare opfattelse, at demokratiet og befolkningen skal have langt større indflydelse på det økonomiske liv, end de har i dag, og der er det selvfølgelig også nødvendigt med nogle mere kollektive ejendomsformer.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Enhedslisten er på mange måder som et fyrtårn for mig.
Jeg ved, at jeg skal holde afstand, ellers går jeg simpelt hen på grund.
Men jeg fik jo ikke rigtig svar på, hvor mange og hvilke virksomheder det er, man vil nationalisere.
Jeg kan forstå, det ikke er sådan en her og nu-betragtning.
Det skal ligesom komme som en overraskelse, når man har vundet revolutionen.
Eller hvordan skal det forstås?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg er da glad for, at ordføreren ser os som et fyrtårn, fordi så er der da en chance for, at ordføreren ikke farer fuldstændig vild i mørket og løber på nogle grimme klippeskær.
Det ville jeg da nødigt unde selv mine værste fjender.
Det vil jeg håbe at ordføreren holder fast i og så måske en gang imellem prøver at lægge kursen lidt over i Enhedslistens retning, selv om det nok er lidt for meget at håbe på.
Jeg synes egentlig, at jeg svarede på spørgsmålet.
Det handler om, at man ikke skal være skrivebordsgeneral og sige, at på et tidspunkt, hvor et befolkningsflertal har besluttet sig for, at vi nu skal have indført en socialistisk samfundsorden i det her land, skal tingene foregå lige nøjagtig på den og den og den måde.
Vi har bare angivet hovedretningen, fordi vi har det synspunkt, at det går helt galt med det her samfund, hvis man fortsat giver markedet så meget magt, som det har, og som den her regering desværre også har været villig til at give det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Man kan jo somme tider tage sig i helt at glemme, at Enhedslisten faktisk er regeringens støtteparti.
Altså, jeg sad og lyttede til hr. Finn Sørensens tale, og man skulle helt hen til allersidst, for at der lige kom et par enkelte punkter, som Enhedslisten havde haft indflydelse på.
Ellers var det jo en lang kavalkade af uartigheder, regeringen har udsat Danmark for.
Der blev bl.a. sagt på et tidspunkt, at regeringen havde gjort det stik modsatte af det, man måtte forstå at Enhedslisten ønskede.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant, hvis hr. Finn Sørensen her under afslutningsdebatten ville fortælle lidt mere om, hvad det er, der skal til inden for det næste års tid for at få rettet skuden op.
Altså, hvad er det for nogle sådan afgørende ting, som Enhedslisten ser for sig, der er nødvendige at få igennem over for regeringen for at kunne opveje de ting, der nu er sket her de første 2½-3 år af regeringens levetid?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak, og mange tak for spørgsmålet.
Vi har prøvet mange gange her i salen ligesom at forklare specielt Dansk Folkeparti, at der altså er forskel på at være et støtteparti og så at være et parlamentarisk grundlag.
Et støtteparti er sådan et parti, der hjælper en regering igennem med ting, som man ellers siger at man er uenig i, f.eks. at der skal ske nedskæringer ude i kommunerne og den slags.
Det er jo den rolle, Dansk Folkeparti har spillet.
Det er et støtteparti.
Enhedslisten er parlamentarisk grundlag.
Vi har ikke lovet den her regering noget.
Regeringen har heller ikke lovet os noget, men vi har forsøgt at finde sammen, og det er jo faktisk også lykkedes gennem to finanslove og gennem afskaffelse af nogle af de grimme fattigdomsydelser, som Dansk Folkeparti var med til at indføre.
Vi er også sammen med regeringen faktisk lykkedes med at sætte en lillebitte lap – vi synes, den er alt for lille, og den holder ikke i det lange løb – på den dagpengekatastrofe, som Dansk Folkeparti var med til at gennemføre.
Det er forskellen på et støtteparti og et parlamentarisk grundlag.
Vi er parlamentarisk grundlag.
Til spørgsmålet om, hvad der skal til, synes jeg, at det lå meget godt i min ordførertale: Vi skal have en markant indsats imod social dumping.
Vi skal have en indsats, sådan at man indfrier regeringsgrundlagets målsætning om at bekæmpe ulighed og fattigdom.
Vi skal skabe nogle reelle grønne job, som gavner miljøet og klimaet og beskæftigelsen og statskassen.
Jeg kunne nok blive ved, men jeg kan se på formandens truende adfærd, at det skal jeg ikke prøve på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Nu brugte hr. Finn Sørensen jo ganske meget af sin taletid på alligevel lige at kigge tilbage på tiden før den nuværende regering, og fred være med det.
Men så fik vi selvfølgelig også sat lidt på plads, at en gennemsnitlig realvækst i det offentlige forbrug på vel et par procent om året i 00'erne slet ikke var nok.
Vi plejer at blive beskyldt for, at det var for meget, men nu er tingene på plads igen.
Jeg vil alligevel gerne give hr. Finn Sørensen en lidt bedre mulighed for at være lidt mere konkret, i forhold til hvad det er, der efter Enhedslistens opfattelse skal til for at genoprette de skader, som regeringen nu har lavet de sidste 2-3 år.
Så hr. Finn Sørensen vil måske bruge tiden på at svare på det spørgsmål frem for at komme til at bruge alt for lang tid af sin svartid på noget andet.
Tina Nedergaard (V), 2014-06-10:
Jeg mener nu, at ordføreren undervurderer den problemstilling, der er i forhold til vores traditionelle erhverv i Danmark.
Jeg synes, at fru Pia Olsen Dyhr henleder opmærksomheden på, at vi har nogle klimaaftaler og nogle klimaforpligtelser.
Jeg betvivler altså, at klimaet skulle få det bedre, ved at vi importerer roser fra Kenya eller frugt fra Uganda, end ved at vi lader vores danske dygtige gartnerier stå for den del af produktionen.
Jeg synes, at SF skylder de mange gode danske virksomheder og de medarbejdere, der p.t. står uden job, den respekt, at man i hvert fald tager det alvorligt, at der er den problemstilling, og ikke afviser det med, at det sådan er lidt frækt.
Men det var nu et helt andet emne, jeg gerne ville spørge ordføreren om.
Mens ordføreren selv har siddet i regering og SF har siddet i regering, er antallet af kommunalt ansatte jo reduceret.
Altså, man sparede på de borgernære serviceområder.
Jeg skal bare høre SF, om man er enig i, at den politik skal fortsættes af regeringen, altså at der som hidtil skal være færre offentligt ansatte, for det er jo regeringens politik, kan man se af tallene.
Bakker SF fortsat op om, at man skal spare i den offentlige sektor, sådan som regeringen har gjort det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Et godt eksempel på, hvor dansk erhverv står stærkt i verden, er jo vandsektoren.
Det er netop på grund af en stærk regulering i Danmark, hvor vi har stillet krav til vandkvaliteten og har stillet krav til, hvor meget vand man må spilde fra boringen, til det bliver leveret i husholdningen.
I Hanoi by spilder man 50 pct. af vandet, fra man hiver det op, til man leverer det i husholdningerne.
Jeg kan godt love dig, at de i Vietnam er meget interesseret i dansk vandteknologi.
Det er noget af det, der buster i Vietnam.
Det betyder arbejdspladser i de 200-300 små og mellemstore danske vandvirksomheder, som bl.a. ligger i Midtjylland.
Det er helt konkrete arbejdspladser.
Hvis du går ud og spørger dem, har de været rigtig glade for reguleringen.
Så jeg lever ikke i din liberalistiske tankeverden, der handler om, at hvis vi ikke har nogen regulering, løser det hele sig selv.
Det er kun gennem stærk regulering, at vi reelt skaber et stærkt erhvervsliv.
Finn Thranum (V), 2014-06-10:
Jeg glæder mig over, at SF ønsker at bevare boligjobordningen i en eller anden form og dermed ikke er enig med regeringen, der ønsker at afskaffe en god ordning, der har skabt vækst og beskæftigelse i Danmark.
Kan SF forestille sig at indgå en vækstaftale eller sekundært en finanslovsaftale til efteråret med regeringen, uden at en fortsættelse af boligjobordningen indgår?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
SF's primære forhandlingskrav til vækstforhandlingerne er ikke boligjobordningen.
Vi går til vækstforhandlingerne med et fokus på, hvad det er, der kan skabe arbejdspladser både på den korte og på den lange bane med store investeringer, bl.a. i den grønne sektor.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men jeg har noteret mig, at de borgerlige partier er meget fokuseret på at fastholde boligjobordningen, og der har SF sagt, at vi er klart villige til at forhandle.
Vi kan godt se, at det har positive konsekvenser, bl.a. for håndværkererhvervet, at man har haft boligjobordningen.
Vi ønsker så, at den skal være fokuseret på det, der er grønt, altså det, der skaber klimaforbedringer.
Det kan være energirenoveringer.
Det kan som sagt være isolering, eller hvad man nu gør med sit hus for netop at spare på energien.
Det er vi villige til, men den skal fokuseres, og så skal den ikke kunne bruges til fritidshuse, som den har kunnet indtil videre.
Det er vigtigt, at vi bruger statens midler fornuftigt.
Finn Thranum (V), 2014-06-10:
Det er jo glædeligt, at SF stadig er interesseret i en boligjobordning.
Hvad er egentlig baggrunden for, at SF sidste år syntes, det var en god idé at skære i kontanthjælpen for at give skattelettelser, mens man nu åbenbart ikke vil være med til at frigøre midler fra et af verdens dyreste beskæftigelsessystemer og investere pengene i danske arbejdspladser?
Hvorfor synes SF, at det er bedre at spare på unge kontanthjælpsmodtagere end at finde pengene ved at skære ned på bureaukrati og overflødige arbejdsgange?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Det, jeg noterede mig, er, at Venstre siger, man skal lave en besparelse på 4 mia. kr. på landets arbejdsløse – folk, som i dag har svært ved at komme i arbejde.
Jeg er meget enig med statsministeren, når hun nævner, at det lysner i dansk økonomi, at det bliver nemmere at få arbejde, men indtil det lykkes, skal vi da bruge tiden klogt, når folk er arbejdsløse.
Det vil sige, at man skal have mulighed for at blive faglært, når man er ufaglært.
Det betyder noget reelt i forhold til ens chance for at få et arbejde.
I 2020 kommer vi til at mangle 30.000 faglærte hertillands.
Vi skal da bruge tiden klogt, og derfor forstår jeg ikke Venstre.
Men det er jo typisk Venstrelogik, at man tror, at hvis man kaster pengene efter erhvervslivet, skaber det nok nogle arbejdspladser.
Vi vil bruge pengene målrettet på at gøre folk faglærte, for det er det, erhvervslivet efterspørger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
Rigtig mange mennesker har oplevet nedskæringer og forringelser af velfærden her de seneste år.
Plejen af vores ældre og omsorgen for vores børn er blevet forringet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Pia Olsen Dyhr, om hun kan forstå det, hvis nogle af de her mennesker undrer sig over, at SF vil bruge 20-30 mia. kr. på at købe nye kampfly, mens der er blevet skåret ned i velfærden.
Kan fru Pia Olsen Dyhr forstå, at det undrer nogle danskere, at et parti som SF prioriterer indkøb af nye kampfly frem for velfærd, arbejdspladser og grøn omstilling?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg tror godt, Enhedslisten ved, at SF ikke er pacifister.
Det har vi sådan set aldrig som parti været.
Vi tror, det er vigtigt, at vi f.eks. indgår i internationale aktioner og er med til at skabe fred rundtomkring i verden i det omfang, vi kan.
Vi er med til at løfte en vigtig international opgave, og jeg synes, vi har en fælles forpligtelse.
Vi kan ikke i Danmark kun sidde og være optaget af, hvad der gælder inden for landets grænser.
Vi er nødt til at have et internationalt udsyn og derfor også bidrage, når vi f.eks. ser situationen på Krimhalvøen, hvor russerne jo i den grad pressede citronen, hvis man kan bruge det udtryk.
Jeg vil sige, at det jo ikke er et valg mellem kampfly og velfærd.
Hvis vi kigger på velfærdsområdet, kan vi se, at det har fået tilført 6,5 mia. kr. om året i de sidste par år, i forhold til hvis man havde kørt Venstres nulvækst.
Så at sige, at den her regering bare har fortsat det, Venstre gjorde, er sådan set ikke korrekt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-06-10:
Altså, jeg står jo ikke her og påstår, at SF er pacifister, det tror jeg egentlig heller ikke nogen fra Enhedslisten har gjort rigtig længe.
Men det, som jeg grundlæggende spørger til, er: Hvorfor vil SF bruge 20-30 mia. kr. på nye kampfly?
Det er rigtig, rigtig mange penge.
Nogle siger, at det er danmarkshistoriens største indkøb.
Det er penge, som man kunne have brugt på grøn omstilling.
Og hvis man brugte pengene til bare ét kampfly – det er ca. 1 mia. kr. – kunne man få 33 havvindmøller.
Det er nok til at forsyne en by som Aalborg med grøn energi i 20 år.
Det er en politisk prioritering, som SF står med.
Kan SF ikke forstå, hvis det undrer nogle danskere, at man nu vil bruge 20-30 mia. kr. på kampfly i stedet for på velfærd, grøn omstilling og arbejdspladser?
Martin Henriksen (DF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge lidt ind til de mange penge, som vi bruger på udlændingeområdet.
Det er jo penge, som går fra alt muligt andet.
De penge kunne jo bruges og kunne være brugt på alt muligt andet.
Så jeg vil godt spørge, om fru Pia Olsen Dyhr anerkender den sammenhæng, nemlig at når vi bruger så mange penge på at føre den udlændingepolitik, som vi gør her i Danmark, så betyder det også, at de penge kunne være brugt på andre områder, f.eks. på at forbedre velfærden, sygehusvæsenet osv.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg tror, vi skal være opmærksomme på, at det regnestykke ikke bare er så simpelt, for der er jo også mange af de udlændinge, der er til stede her i landet, som genererer indtægter til den danske økonomi.
Når det er sagt, skal vi jo altid kigge på, hvad vi bruger pengene til.
Jeg synes, det er en god idé at have ordentlige asylcentre, for hvis vi har ordentlige asylcentre, får folk også muligheden for en god start på et liv i et nyt land.
Det betyder, at vi måske får mindre kriminalitet.
Det kan være, vi skaber tryghed omkring asylcentrene.
Så jeg mener også, det er penge, der er klogt investeret.
Martin Henriksen (DF), 2014-06-10:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: Det store beløb på 16,6 mia. kr., som man bruger på ikkevestlig indvandring, er efter SF's opfattelse klogt investeret.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg skal i hvert fald sige, at det jo ikke kun er en udgift at have ikkevestlige udlændinge.
Der er også nogle af dem, der arbejder, og vi kan se, at der bl.a. i TDC sidder en del indiske programmører, som bidrager til dansk økonomi på en positiv måde.
Så jeg tror altså, at regnestykket er en lille smule firkantet stillet op.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Det var egentlig, fordi ordføreren beskyldte hr. Flemming Damgaard Larsen for at være fræk, at jeg tog ordet.
Meget kan man måske beskylde hr. Flemming Damgaard Larsen for at være, men jeg ved ikke, om fræk er det første, jeg kommer til at tænke på.
Jeg syntes faktisk, det var ordføreren, der var fræk, for ordføreren ville ikke forholde sig til spørgsmålet om forholdet mellem klimamålsætninger, og at der kan skabes danske arbejdspladser – at vi har en klimapolitik i Danmark, der sørger for at holde arbejdspladser ude af Danmark, der presser arbejdspladser ud af Danmark, og sørger for, at der ikke bliver skabt nye arbejdspladser.
Det er da ærgerligt, at SF ikke forholder sig til den problematik ud over at sige: Det kan være, regeringen kommer med noget.
Ja, det kan altid være; man ved aldrig med den regering.