Christian Juhl (EL), 2015-05-08:
Vi har arbejdsmarkedsordfører nummer 1, 2, 3 og 4. Det her forslag drejer sig om ansættelsesklausuler, og det er en god anledning til at få strammet reglerne op.
Enhedslisten er grundlæggende imod, at danske arbejdere og lønmodtagere og funktionærer skal begrænses i deres frie bevægelighed.
Der kan selvfølgelig være enkelte grunde til at bruge ansættelsesklausuler.
Jeg undrede mig f.eks. på et tidspunkt over at se, at Finanstilsynets direktør, som er den øverste kontrollant af bankerne, lige pludselig var direktør ovre i Finansrådet, som er bankernes organisation.
Der var jo lidt af et skifte, og egentlig kunne man nok have regnet med, at der var en eller anden klausul der, når vedkommende er oppe på det niveau.
Men for almindelige arbejdere og lønmodtagere og funktionærer synes jeg, det er en utidighed at bruge den slags ting.
De nuværende ansættelsesklausuler er i vid udstrækning blevet misbrugt af arbejdsgiverne til at stavnsbinde ansatte – f.eks. en bogholder eller en almindelig funktionær – fordi de er blevet truet med store erstatningskrav af deres arbejdsgiver på grund af ansættelsesklausulerne.
Det er en slags stavnsbinding år 2015.
Endda i landbruget er man gået bort fra det for mange, mange år siden.
Det er mere end 100 år siden.
Det er absurd, at f.eks. 11 pct. af HK Privats medlemmer er omfattet af en ansættelseklausul.
11 pct, det er hver niende HK'er på det private område.
Der er kun 1½ pct. af HK's medlemmer, der er ledere, og det er kun for dem, det kunne diskuteres.
Det betyder konkret, at f.eks. en almindelig bogholder fra et stort firma med mange kunder ikke kan søge job i branchen, hvis der er en klausul.
Og det er jo helt absurd, når bogholderen ikke kender andet end indbetalingerne til banken.
Men det nye lovforslag løser ikke det problem, som jeg nævnte før med HK'erne.
Man ændrer lidt på reglerne, f.eks. for de timelønnede, som jeg nævnte.
Derfor er lovforslaget også efter min mening ganske uambitiøst, og jeg kan tilslutte mig SF's kritik af både forløbet og indholdet.
Problemerne med det nye lovforslag er følgende: For det første er det stadig en mulighed for virksomhederne at lave ulovlige jobklausuler, som forhindrer ansatte i at tage ansættelse i et andet firma, uden at det koster en bøde eller erstatning til de ansatte.
For det andet er det omkostningsfrit for en arbejdsgiver at påtvinge lønmodtagere ulovlige konkurrence- og kundeklausuler, fordi der ikke er krav om bod og godtgørelse.
For det tredje er der ingen krav om, at der løbende skal betales for at påtvinge lønmodtagere en ansættelsesklausul.
Det er først ved opsigelsen, at der skal betales, og det betyder, at arbejdsgiveren selv bestemmer, hvornår virksomheden fraskriver sig klausulen, mens den ansatte ikke kan fraskrive sig klausulen.
Så er der et begreb her, som vi er nødt til at fokusere på.
Det hedder »helt særligt betroet«.
Det er ikke defineret, og det giver jo arbejdsgiverne frie fortolkningsmuligheder.
Det betyder, at der fortsat vil være mange helt almindelige ansatte, som påtvinges de her stavnsbindingsregler.
Der er åbnet en hel ladeport for fortolkninger på det her område, uden at der gives hjælp til at få klar besked om, hvad »helt særligt betroet« er for en størrelse.
Til sidst vil jeg sige, at der ikke er lagt op til, at der etableres et hurtigt virkende tvistløsningssystem.
Det betyder, at det ikke bare er gratis, men også uden risiko for arbejdsgiveren at anvende klausulerne.
Det er ikke godt nok, og på den baggrund vil jeg sige, at Enhedslisten er meget kritisk over for det, der ligger her.
Og vi opfordrer regeringen til at lytte, bl.a. til HK's indvendinger, således at almindelige lønmodtageres rettigheder sikres ordentligt i loven, når vi nu er i gang med at få rettet op på fejlene.