runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Jeg skal altså forstå det sådan, at hvis der, hvad gud forbyde og alt det der, kom en VK-regering igen, så ville der i regeringsgrundlaget for en sådan regering stå et afsnit, der hed: udfordring om fortolkning af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Er den konservative ordfører i stand til at løfte sløret for, hvad det ville dreje sig om ud over lige det, vi her diskuterer?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi jeg ikke er helt sikker på, at der, når det kommer til stykket, og gud forbyde det og alt det der, så rent faktisk ville stå sådan et afsnit i et regeringsgrundlag, som indeholdt bl.a. hr. Tom Behnkes parti.
Hvorfra skulle jeg dog have fået den mærkelige idé, at de siger det her, men i virkeligheden aldrig kommer til at omsætte det i handling?
Ja, det kunne jeg bl.a. få fra det forhold, at for 2 år siden mente en konservativ justitsminister ikke, at der var grundlag for det.
Så kan man selvfølgelig sige, at det betyder, at Det Konservative Folkeparti har skiftet politik og nu mener noget andet og er blevet meget mere moderne.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Jeg forstår udmærket den socialdemokratiske ordførers desperate behov for at tilkalde højere magter for at undgå, hvad der kommer til at ske i fremtiden i forhold til et regeringsskifte, for det er nok det eneste sted, man kan søge hjælp i øjeblikket.
Men det ændrer ikke på, at jeg kan forsikre hr. Ole Hækkerup i forhold til en kommende borgerlig regering og et regeringsgrundlag om, at jeg ikke vil stå her i dag og løfte sløret for, hvordan et sådant regeringsgrundlag kommer til at se ud.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Tak for en meget lang tale.
Jeg har to spørgsmål.
Det første, som jeg vil stille nu, er: Hvordan resocialiserede man indsatte, før internettet blev opfundet?
Jamen til trods for disse betryggende forhold ser vi så bare igen og igen, at reglerne bliver overtrådt, og at der begås fornyet kriminalitet, det er jo det, der er problemet.
Men mit spørgsmål handler sådan set om, at man sagtens kan resocialisere, uden at der gives adgang til internettet.
Det har man gjort i tusind år, og det kan man sådan set også godt gøre fremadrettet.
Det betyder ikke, at internettet ikke er en god ting i forhold til en resocialiserende indsats, og det kan det sagtens være for andre indsatte, men lige præcis for den her type indsatte er det, vi siger: Lad nu være, risikoen er simpelt hen for stor!
Det andet spørgsmål, jeg har, for nu er vi ligesom blevet enige om, at det altså ikke er et argument, der holder, er, om det er en menneskeret at have adgang til internettet.
Er det sådan, at vi krænker nogen konventioner eller lignende, ved at folk, der er dømt for pædofili, bliver afskåret muligheden for at have adgang til internettet, altså, er det en krænkelse af menneskerettighederne?
Det er sådan mere for at høre, hvad regeringens holdning til det her beror på.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Jeg tror, uden at det skal virke polemisk, at der selv før regeringsskiftet fandtes computere i Kriminalforsorgens regi, som også indsatte havde adgang til.
Det kan næppe komme som nogen overraskelse for Det Konservative Folkeparti, som har siddet på justitsministerposten i de foregående 10 år, at computere bruges som led i undervisningen, at internetadgang så at sige også bruges som en del af de resocialiserende aktiviteter.
Det synes jeg er godt, for vi har alle sammen en interesse i, at dem, der sidder i vores fængsler, kommer succesfuldt ud derfra, således at de ikke vender tilbage, men hvis de vender tilbage, så ved vi jo, at der står et offer ude på den anden side af fængselsmurene, og det er det, vi alle sammen skal undgå.
Derfor skal vi styrke resocialiseringsindsatsen.
Jeg er meget tilfreds med, at den nye flerårsaftale for kriminalforsorgen, som Det Konservative Folkeparti er medunderskriver af, også styrker både uddannelse og resocialiseringsaktiviteterne i øvrigt, og her spiller computer- og internetadgang under de kontrollerede former, som det er, selvfølgelig en rolle, og det vil det også gøre i fremtiden.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-23:
Der kommer her et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti om, at man absolut skal have stoppet kriminelles adgang via internettet til at fortsætte deres kriminalitet, når de sidder inde.
Jeg må indrømme, at da jeg læste det første gang, var min tanke, at nu vil De Konservative sparke en åbentstående dør ind.
Det tør jeg så ikke sige, for vi har jo desværre set resultater, som viser, at det er det, der sker.
Men jeg vil også gerne takke justitsministeren for en god tale, i hvilken han kom bredt omkring og fik forklaret, hvordan tingene er.
Min tro er egentlig, at der er lovgivning og bekendtgørelser, som tager højde for det.
Det er måske mere at få omsat de love og bekendtgørelser til virkelighed.
Hvad er det, der foregår i den virkelige verden?
Det er, om det overholdes, så det er måske mere håndhævelsen af de ting, der er, vi skal se mere på.
Har Kriminalforsorgen mulighed for virkelig at sørge for, at de restriktioner, der er, overholdes?
Men jeg kan give hr. Tom Behnke det ord, at hvis der bare er den mindste smule at komme efter med hensyn til manglende værktøjer, er vi i Venstre på De Konservatives side lige med det samme for at få indført dem, for det kan ikke passe, at man f.eks. kan sidde inde, dømt for pædofili, samtidig med at man skriver ud til en masse unge piger og drenge om sine seksuelle fortræffeligheder,
var jeg lige ved at sige.
Det kan heller ikke nytte noget, hvis man er dømt for overtrædelse af straffelovens § 265 og gentagne gange har overhørt advarsler, fortsat kan sidde og stalke og skrive til personer, som man ikke må genere.
Så vi vil se meget grundigt på det og stille spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet, for er der bare den mindste flig af sandhed i, at der kræves ændret lovgivning og bekendtgørelse, er vi med med det samme, men det er nok mere administrationen af gældende love og rettigheder, der skal ses på.
Er der de rigtige værktøjer, er der de rigtige ressourcer?
Jeg var lige ved at sige, at på det område burde det jo være, som man ser i forholdet Vesten kontra Østen.
I Vesten er alt tilladt, indtil det bliver forbudt.
I Østen, som jeg mere vil betragte fængslerne som, er alt forbudt, indtil det modsatte er tilfældet, altså at det er tilladt.
Det er nok mere det, vi skal se på, og vi skal kun tillade det, der kan holde dem kriminalitetsfri, mens de sidder inde.
Julie Skovsby (S), 2013-04-23:
Den holdning har Socialdemokraterne også.
Alligevel kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
I dag er det sådan, at indsatte i lukkede fængsler ikke kan få udleveret en computer med internetadgang.
I åbne fængsler er der til uddannelse, boligsøgning, jobsøgning m.v. adgang til internettet i begrænset omfang, men kun når der er personale til stede, eksempelvis på internetcafé.
Derudover bliver adfærden på nettet logget.
Endelig kan der i særlige tilfælde gives adgang til, at indsatte kan have computer og gå på nettet fra eget opholdsrum.
Alt dette er for at sikre, at indsatte ikke begår kriminalitet på nettet, simpelt hen fordi det ville være krænkende, hvis en indsat benyttede afsoningen til at begå ny kriminalitet.
Enhver af sådanne sager er en for meget, og vores system skal kunne fange den slags.
Derfor kan jeg godt følge intentionen bag dette forslag, men at rulle generelle regler ud fra Folketingets side tror jeg ikke vil virke godt, netop fordi det vil lægge sig i vejen for den konkrete vurdering af den enkelte.
Endelig nævnes i forslaget folk med psykisk nedsat funktionsevne, og regeringen har den 27. februar fremsat lovforslag om netop det.
Vi kan støtte intentionen.
Regeringen har fremsat forslag om at indføre indskrænkninger i psykisk syges adgang, og vi mener, at der skal være en konkret og individuel regulering i fængsler og institutioner, sådan at nettet ikke giver adgang til at begå ny kriminalitet.
På den baggrund afvises forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Der er to elementer i det her.
Det ene er, at når man siger, at for krænkelse er enhver forældelse i fremtiden ved det fyldte 26. år, så er det en substantiel forøgelse i forhold til i dag.
Det tror jeg sådan set vi er enige om.
Det synes jeg er en væsentlig forøgelse.
Når vi siger, at for et hvilket som helst tilfælde af misbrug af et barn under 12 år vil forældelsen i fremtiden være fra det fyldte 36. år, så synes jeg også, at det er en væsentlig forøgelse af forældelsesfristen.
Så spørger hr. Karsten Lauritzen som det andet: Når jeg i et interview i BT giver udtryk for, at jeg ikke vil gå i gang med at spekulere – altså, før Straffelovrådet er færdig med sit arbejde og er kommet med sine anbefalinger – i, hvor det skal ligge henne, er det så ikke udtryk for, at vi har skiftet politik?
Nej, det mener jeg selvfølgelig ikke, bl.a. fordi jeg hver eneste gang – herunder i de debatter, vi har haft her i Folketingssalen, det kan man jo bare gå tilbage og se – har sagt, og det tror jeg også hr. Peter Skaarup kan bekræfte, at vi mener, der skal være en forældelsesfrist. Vi går ikke ind for principielt at afskaffe dem.
Til gengæld opfylder vi, både når det gælder krænkelse, hvor det nu bliver 26 år, og når det gælder misbrug, hvor det bliver 36 år, med det lovforslag, der ligger her, det, vi hele tiden har sagt, nemlig at vi ønsker væsentlig længere forældelsesfrister.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-23:
Tak for det.
I modsætning til de to tidligere ordførere går vi fuldt og helt ind for det her forslag.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig godt.
Jeg synes, at der er noget, man misser i de pointer, der har været tidligere, nemlig at det her forslag jo primært retter sig mod kriminalforsorgens øvrige institutioner og ikke mod de tilfælde, hvor vi ligesom godt ved at man ikke må bruge computere.
Det står jo også klokkeklart i forslaget, at det retter sig mod de tilfælde, hvor man godt må bruge computere.
Ellers var det ligesom lidt overflødigt at fremsætte forslaget.
Så er det jo rigtig godt, at der er fremsat et forslag af social- og integrationsministeren den 27. februar, har vi fået at vide.
Det her forslag er fremsat den 28. februar, så jeg ved ikke, om det er, fordi man har skyndt sig, eller hvad man har, men de ligger i hvert fald meget tæt op ad hinanden.
Jeg synes under alle omstændigheder, at det må være sådan, at bare der er ét tilfælde, hvor sådan noget her sker, så skal man gøre noget.
For Dansk Folkeparti er det altså sådan, at når man kommer i fængsel, fordi man har begået noget ulovligt, så må det godt opfattes som en straf.
Det er det jo faktisk.
At vi så også hjælper folk og prøver på at forhindre, at de kommer ud i kriminalitet igen osv. osv., er noget helt andet.
Der er altså noget retfærdigt i at give en straf, når en person har begået noget ulovligt.
Og hvis man har begået noget ulovligt ved brug af internettet, må det da give mening at sige, at så får man altså ikke lov til at bruge internettet, mens man – hvad hedder det? – afsoner sin straf.
Det er godt, at vi har en minister, der lige kan mime, så jeg kan huske ordene.
Derfor støtter vi forslaget.
For bare vi kan undgå det én gang, er det i orden.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Vi kan fra konservativ side støtte beslutningsforslaget her, hvilket vi også har tilkendegivet tidligere ved andre debatter om forældelsesfristen i pædofilisager.
Vi er samtidig meget tilfredse med det lovforslag, som regeringen har fremsat, og hvormed man trods alt har forlænget forældelsesfristen – dog ikke så lang tid, som vi gerne ville, nemlig lige så lang tid som forslaget lægger op til, altså sådan at der faktisk ikke er nogen forældelsesfrist.
Det er sådan lidt på siden af det her, men jeg kan ikke alligevel ikke, efter at Liberal Alliances ordfører har været på talerstolen, lade være med at sige, at vi også har den holdning, at en af forudsætningerne for, at man rent faktisk kan opklare de her sager så lang tid efter, jo bl.a. er, at man f.eks. har noget dna eller nogle fingeraftryk, som er blevet gemt ud over de 10 år, som vi diskuterede lige før.
Men det var sådan en lille sidebemærkning og lidt drilleri over for Liberal Alliance.
På bundlinjen støtter vi beslutningsforslaget her.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Jeg er helt sikker på, at der er skrevet rigtig mange, lange bøger om, hvordan man i kriminalforsorgen igennem de senere mange årtier har forsøgt at resocialisere folk.
Eksempelvis udvikler mulighederne for uddannelse sig også i kriminalforsorgen.
I den aftale, som hr. Tom Behnkes parti og hr. Tom Behnke selv har været med til at lave, om en flerårsaftale for kriminalforsorgen er der mere fokus på uddannelse.
De initiativer, der er taget der, blev ikke taget for årtier siden.
Min pointe er, at tingene udvikler sig.
It er en del af resocialiserende initiativer og aktiviteter i kriminalforsorgens institutioner, og det synes jeg faktisk at det skal blive ved med at være, fordi det bliver håndteret på den måde, at på den ene side sker det under behørigt tilsyn, som jeg håber at jeg har redegjort for, og på den anden side kan det være med til at understøtte de indsattes forhåbentlig succesfulde udgang fra kriminalforsorgen.
Og vi har jo alle sammen en interesse i, at de ikke kommer igen igen.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
For lige præcis de udtalelser, hr. Ole Hækkerup kom med i forskellige medier, bl.a. i Danmarks Radios TV-avisen sidste år, havde jo til formål at afhjælpe den situation, som blev blotlagt for hele Danmarks befolkning i den tv-udsendelse, hvor Lisbeth Zornig Andersen deltog – Lisbeth Zornig Andersen, der er en samfundsdebattør og ekspert i de her ting og har gjort sig gældende på mange områder i det hele taget omkring Børnerådet.
Derfor virker det jo ekstra mærkeligt, at det, man så når frem til fra regeringens side og fra Socialdemokraterne, dvs. hr. Ole Hækkerups parti, er, at man så i yderste nødstilfælde – kan vi sige ud fra det, hr. Ole Hækkerup forklarede – kan gå op på 36 år.
Men må jeg lige minde om, at det ikke hjælper Lisbeth Zornig Andersen noget som helst.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Min pointe var følgende banale: Et hvilket som helst misbrug af et barn under 12 år vil efter det lovforslag, L 141, som er præsenteret i Folketinget – hvis det bliver vedtaget, som det ligger nu – i fremtiden være at regne som en forbrydelse med en strafferamme på op til 12 år og med en forældelsesfrist på 15 år.
Hvis vi tager de 15 år og et hvilket som helst misbrug af et barn under 12 år og lægger til, at forældelsen først tæller fra det 21. år, vil det nye år, hvor sagen vil være udløbet, være fra det fyldte 36. år.
Min banale pointe er, at der hermed er tale om en væsentlig forøgelse af forældelsesfristen, altså for, hvornår forældelsen indtræffer.
Det er helt reelt, og der mener vi noget forskelligt.
Dansk Folkeparti synes, at man helt skal afskaffe forældelsesfrister – sådan som jeg har forstået forslaget – men vi synes, at der skal være forældelsesfrister.
Men vi forlænger forældelsesfristerne, og det synes jeg er fornuftigt og rigtigt, bl.a. på baggrund af den offentlige debat, der har været om, hvornår folk er parat til at se de uhyggelige ting, de har været udsat for i fortiden, i øjnene.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
I Dansk Folkeparti er vi enige i det, justitsministeren sagde tidligere i debatten, nemlig at det er alvorlige sager, det er afskyvækkende sager, når børn misbruges seksuelt.
Det gør jo så også, at vi har svært ved at se, at de sager er mindre alvorlige og mindre afskyvækkende, fordi der går en rum tid, inden de bliver anmeldt.
Når Lisbeth Zornig Andersen deltager i en tv-udsendelse i den alder, hun nu har, og jeg kan vist godt sige, at det er 45 år, og her siger, at det er et kæmpeproblem for hende og mange andre, at de ikke har mulighed for at anmelde og føre sager, fordi de er forældede på grund af en forældelsesfrist, der set med hendes øjne ikke duer, og hr. Ole Hækkerup så træder frem og siger, at det vil man afhjælpe og nu kommer med et forslag – der sidder et Straffelovråd, regeringen osv. osv. – og det så ikke afhjælper problemet, hvad skal Lisbeth Zornig Andersen og andre i samme situation så tænke om en regering, der i den grad mangler troværdighed?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Jeg synes, at der er et sted i hr. Peter Skaarups argumentation, hvor logikken halter, nemlig om det så havde hjulpet Lisbeth Zornig Andersen, hvis de regler, vi nu foreslår, havde været gældende dengang.
Det kan i virkeligheden hverken hr. Peter Skaarup eller jeg på stående fod svare på.
Men jeg kan svare på en ting: Hvis vi havde haft en længere forældelsesfrist, som regeringen nu har foreslået, ville det da ganske givet have hjulpet nogle, der er faldet for forældelsesfristen.
Derudover ligger der så den reelle politiske uenighed mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, nemlig om man helt skal afskaffe forældelsesfristerne.
Der tror jeg i virkeligheden at hr. Peter Skaarup vil være enig med mig i, at hvis man helt afskaffer dem, vil der også opstå nogle meget besværlige situationer, fordi folk kan blive anklaget for noget, og politiet skal så i gang med at undersøge noget, der kan ligge 40 år tilbage i tiden.
Her er det utrolig svært at skaffe beviser, og derfor må man sige, at sagen ikke kan rejses, hvilket kan være sårende for den, der har anmeldt den.
Derudover knytter der sig også en lang række andre problemer til det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Endnu en gang må jeg agere tre i en som repræsentant for både SF, Radikale og Enhedslisten.
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke tror på, at der er nogen i den her Folketingssal, som ikke synes, at sexmisbrug af børn er afskyeligt.
Men jeg vil også godt sige, at jeg synes, det er ret positivt, at vi langt om længe har fået sat enormt meget fokus på det her, som har været et tabubelagt emne.
Jeg tror virkelig, det er noget, som både har myndighedernes og civilsamfundets opmærksomhed, og det er bare enormt vigtigt, at vi får retsforfulgt gerningsmændene, får dem behandlet, så de ikke gør det igen, og får hjulpet ofrene.
Når vi nu diskuterer forældelsesfrister i sexmisbrugssager i dag, er forskellen fra sidst, vi gjorde det, vi har jo gjort det et par gange, at det her spørgsmål er blevet behandlet af Straffelovrådet.
Det er jo det, vi har henvist til i rigtig lang tid.
Vi kan nu også konstatere, at der faktisk bliver ændret på forældelsesfristerne, så de løber fra det 21. år, og det kommer også til at omfatte blufærdighedskrænkelse, som ikke er omfattet i dag.
Det vil sige, at vi i hvert fald med 21 år kan være rimelig sikre på, at barnet eller den unge er flyttet hjemmefra og ikke længere kan være under påvirkning af sine forældre og dermed være bange for at anmelde en sag.
Dansk Folkeparti vil gerne helt have ophævet forældelsesfristerne.
Det kommer jo ikke til at ske i forhold til det forslag, som regeringen har lagt frem.
Det betyder ikke, at vi ikke skal hjælpe og anerkende ofrene, det synes jeg faktisk vi har en særlig forpligtelse til at gøre, og vi må også bare konstatere, at i disse år melder der sig som følge af den fokus, der har været på det, en masse, som har levet med den sorteste hemmelighed i rigtig mange år, og som har båret på det her måske i 40 år, i 50 år eller længere.
Her tror jeg faktisk vi som samfund kan blive bedre til at behandle de senfølger, der er af et seksuelt misbrug.
Men mit håb og min forventning er, at vi ikke kommer til at se så gamle ofre i fremtiden, fordi vi faktisk har brudt tabuet nu; fordi vi er opmærksomme på signalerne i folkeskolen, i vuggestuen, alle steder, hele vejen rundt, og vi reagerer på det.
Så mit håb er også, at det faktisk ikke vil være nødvendigt med en meget, meget lang forældelsesfrist i fremtiden, for nu opdager vi børnene.
Vi opdager dem hurtigt, og vi får retsforfulgt gerningsmændene, og vi får givet dem hjælp.
Så jeg tror sådan set, at den balance, der er fundet i det lovforslag, som regeringen har lagt frem, er helt fin.
Og vi kan naturligvis på den baggrund ikke støtte det forslag, der ligger fra Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg synes selvfølgelig ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt, at det er godt, at der er kommet mere fokus på seksuelle overgreb mod børn.
Det, der så er vigtigt i opfølgningen på det, er, at vi ikke skuffer dem, der har været udsat for seksuelle overgreb, da de var små, med, at de ikke kan føre en sag, hvis det er det, de ønsker, når de kommer i en alder, hvor de mener, at de nu er parate til at træde frem, eller overhovedet bliver bevidste om det.
Der må vi bare sige, at det set med Dansk Folkepartis øjne er skuffende, at regeringen er nået frem til den her lille forhøjelse i forhold til reglen.
Og der vil jeg spørge SF's ordfører, som også taler på vegne af to andre partier, kan jeg forstå: Er det det sidste ord, der er sagt her, eller er SF til at snakke med?
Kan det gøre indtryk, at der er nogle, der får børn i en alder af f.eks. 40 år, og som jo så efter forslaget ikke kan anmelde og få ført sag i dag?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Det gør selvfølgelig stærkt indtryk, når en person melder sig på banen og siger, at vedkommende har været udsat for nogle overgreb og har båret på den hemmelighed i rigtig, rigtig mange år.
Men jeg tror også, at vi må anerkende, at det kan blive meget, meget svært at føre en sag efter så mange år, da der simpelt hen ikke vil være noget bevismateriale.
Så jeg tror sådan set, at det bedste, vi kan gøre som samfund, er at stille op med al den hjælp, som de mennesker har brug for i bestræbelserne på at komme over det grimme, som er hændt dem.
Det er ganske urimeligt, at der er nogle, der kan bære på en hemmelighed i så mange år, men det er jo en af de gode ting ved, at vi endelig har brudt tabuet.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg forstår, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt også har interesseret sig for det her emne på forskellig vis og alle de facetter, der er ved det.
Er fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke opmærksom på, at der netop er nogle kvinder, der, når de får børn, bliver opmærksomme på, hvad det egentlig er, de har været udsat for, altså fordi de jo så får et forhold til deres børn, der forhåbentlig er meget anderledes end det, de selv har været udsat for, da de var små.
Med andre ord: Det kommer op til overfladen for mange i den alder, hvor de kan få børn.
Og i og med at vi jo har en situation i Danmark, hvor kvinder, par, får børn i en stadig højere alder, også når de er 38 år, 37 år eller 39 år, var det så ikke rimeligt, at vi fik kigget på den her frist en gang for alle, i stedet for at vi skal til at diskutere det igen om 3 år, efter hvad jeg kan forudse?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Jeg anerkender, at der er kvinder, der, når de får børn, står med alle de her oplevelser, som pludselig trænger sig på.
Vi skal være bedre til at hjælpe dem igennem den oplevelse, både for deres og deres børns skyld.
Jeg synes faktisk, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag – om det er fjerde eller femte gang, husker jeg ikke helt præcist – men jeg har aldrig hørt Dansk Folkeparti stå og kræve, at der rent faktisk er den hjælp, som ofrene har brug for.
Børnehusene var noget, som S, SF og De Radikale og Enhedslisten i særlig grad ville have.
Bedre hjælp til voldtægtsofre var noget, vi i særlig grad ville have, da vi var i opposition, og som jeg ikke hørte Dansk Folkeparti være med til at bakke op om og støtte op om.
Det synes jeg bare er rigtig ærgerligt, for jeg tror, at de her ofre har brug for massiv støtte og bistand, og det skal vi selvfølgelig give dem.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det.
Vi har tidligere støttet et lignende forslag fra Dansk Folkeparti, og det gør vi bestemt også her.
Seksuelle overgreb på børn er noget af det mest afskyelige, når vi taler om forbrydelser.
Derfor støtter vi forslaget.