runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
De spørgsmål, der har været rejst løbende om også at adressere udfordringen med ungdomsarbejdsløshed og ungdomsuddannelse i det hele taget, synes jeg sådan set er håndteret utrolig ansvarligt både af beskæftigelsesministeren og undervisningsministeren i forbindelse med ungepakken.
Og så vil jeg også lige minde om, at kommunernes indsats jo altså ikke er begrænset af den statslige byfornyelsesramme.
Der er en byfornyelsesramme på de 250 mio. kr., og jeg synes hele tiden, at spørgerne glemmer, at der også lige er en pulje på 150 mio. kr. oveni til netop de nedslidte boliger på landet.
Det synes jeg er vigtigt at have med.
Vi må have helheden ind i billedet, og jeg synes sådan set, at det er ansvarligt at have helheden med, når man debatterer de her ting i Folketinget.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Der er en byfornyelsesramme i dag, og der ligger nogle opgaver.
Der er masser af opgaver at bruge den på.
Så kommer man nogle flere opgaver ind, og så er det bare, jeg mener – det må ministeren vel give mig ret i – at det kræver, at man nedprioriterer nogle af dem, der allerede ligger der i dag.
Jeg forstår ikke, hvorfor man synes det er en god idé.
Og så er det, jeg også gerne vil høre ministeren: Med den situation, Danmark står i lige nu, med den stigende arbejdsløshed, der er, med de unge, der ikke kan få praktikpladser, med alle de problemer, der er i forhold til vækst og i forhold til beskæftigelse, kunne der så ikke godt være brug for at udvide rammen lidt?
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-10:
Prisfaldene har desværre ikke været store nok til, at det endnu kan lade sig gøre for de almene boligorganisationer at købe disse boliger og sikre en billig husleje til deres lejere, og derfor er det ikke muligt.
Som jeg tidligere nævnte, er der jo mulighed for, at de almene boligorganisationer kan købe ejendomme, men vi skal sikre, at lejerne også har råd til at bo i dem.
Jeg kan så sige, at med vores boligaftale her i foråret, som vi gennemførte sammen med Dansk Folkeparti, De Radikale og naturligvis også De Konservative som en del af VK, indførte vi dels et højere maksimumbeløb, dels en lavere starthusleje.
Det sikrer jo, at vi får gang i byggeriet.
Selv i København får vi gang i byggeriet.
Det er faktisk et markant løft; det er faktisk rigtig, rigtig mange almene boliger, så vi gør jo allerede noget på det her område.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Jamen det, der er den allervigtigste forudsætning for mig, er sådan set, at vi sikrer os, at vi giver kommunerne bedre muligheder for simpelt hen at løse de problemer, der er.
Derfor skal kommunerne netop have flere værktøjer i værktøjskassen, et begreb, vi ofte bruger, i forhold til hvordan man rent faktisk er i stand til at løse opgaverne.
Derfor mener jeg sådan set, at de 250 mio. kr. er et rigtig pænt beløb til at løse den opgave, og jeg konstaterer også samtidig, at der lige er kommet den her ekstra pulje på 150 mio. til netop at afhjælpe problemerne med de dårlige boliger på landet.
Derfor synes jeg samlet set, når vi ser på hele udfordringen med byfornyelse og med renoveringer i det hele taget, at rammerne er fornuftige.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jeg kan forstå, at ministeren er tilhænger af, at man skal kunne købe ejerboliger, men at der kan være problemer med økonomien.
Så vil jeg bare gøre ministeren opmærksom på, at lige i øjeblikket er meget store ejendomskomplekser med rigtig mange lejere på vej ud i tvangsauktion, fordi de boligspekulanter, der har bygget, er gået rabundus.
Det vil sige, at de lejere i virkeligheden står i en meget vanskelig situation, hvor de ikke rigtig ved, hvem der bestemmer, hvem der gør hvad, og hvem der køber.
For realkreditten er jo kun indstillet på at få så mange penge hjem som overhovedet muligt.
Ville det derfor ikke være en rigtig god idé over for de lejere, der i dag står i en helt urimelig usikker situation, fordi deres ejer er gået rabundus, at almennyttige boligforeninger fik mulighed for at gå ind og købe og sørge for, at der var trygge forhold fremover?
Jeg kan forstå, at ministeren er tilhænger af, at man skal kunne købe ejerboliger, men at der kan være problemer med økonomien.
Så vil jeg bare gøre ministeren opmærksom på, at lige i øjeblikket er meget store ejendomskomplekser med rigtig mange lejere på vej ud i tvangsauktion, fordi de boligspekulanter, der har bygget, er gået rabundus.
Det vil sige, at de lejere i virkeligheden står i en meget vanskelig situation, hvor de ikke rigtig ved, hvem der bestemmer, hvem der gør hvad, og hvem der køber.
For realkreditten er jo kun indstillet på at få så mange penge hjem som overhovedet muligt.
Ville det derfor ikke være en rigtig god idé over for de lejere, der i dag står i en helt urimelig usikker situation, fordi deres ejer er gået rabundus, at almennyttige boligforeninger fik mulighed for at gå ind og købe og sørge for, at der var trygge forhold fremover?
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-10:
Det er korrekt, at der i København står mange boligkomplekser, som muligvis kunne blive solgt til andre, f.eks. almene boligorganisationer.
Problemet er blot, at de er så dyre, at lejerne ikke har råd til at bo i dem bagefter, og det ser vi som værende et alvorligt problem, fordi vi mener, at hovedformålet for de almene boligorganisationer er at sikre nogle boliger, som man også kan betale.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
En er, at når et aktiv som f.eks. en ejendom går på tvangsauktion, kan den, som køber den, købe den meget billigere end den, der sælger, har købt den for.
Derfor ville det netop være muligt at sætte lejen ned, hvis det skulle være, men det kræver jo bare alligevel, at man er i stand til at byde en pris, så det ikke er en eller anden ny spekulant, der løber med ejendommen, og så det ikke er en eller anden, der ønsker at lave ejendommen om til noget helt andet, f.eks. omdanne den til ejerlejligheder og dermed skabe stor usikkerhed for lejerne.
Det er det ved at sørge for, at man ikke bruger alle mulige mærkelige penge – og slet ikke til spekulanter, de har tabt deres, kan jeg lige sige til orientering – og at der er ordentlige vilkår for lejerne og tilmed til en lavere pris end før.
Jamen selv om det er muligt i teorien, er det jo tydeligvis ikke muligt i praksis, og derfor: Hvad vil Venstre gøre for at få det til at virke i praksis, så store ejendomskomplekser ikke skal stå tomme, fordi ejerne er krakket og der ikke er andre, der går ind for at drive dem, eller andre ejendomskomplekser krakker, og vi ikke ved, hvilken ejer der kommer til, og situationen derfor er meget dårlig for dem, der bor i ejendommen?
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Jeg takker hr. Jørgen Poulsen for at bidrage til det lidt absurde billede, for der ligger overhovedet ikke noget på mit tegnebræt i forhold til at skulle til at lave særlige statslige støtteordninger til det.
Jeg anerkender, at vi har et alment boligmarked, og at vi har skabt rammerne for at sikre, at der kan bygges yderligere almene boliger, og jeg konstaterer her, at vi faktisk har rigtig gode tal for, at der kommer gang i det byggeri, så vi får det nuancerede boligmarked, som jeg mener Danmark har behov for at have.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-10:
Jeg forstår ærlig talt ikke den her debat.
Jeg troede, forslaget her gik ud på at få regeringen til at tillade, at almene boligselskaber kan købe privat ejendom, og så hører jeg ministeren sige: Jamen det er der intet i vejen for; hvis kommunen og selskabet ellers kan blive enige om det, så kan de bare købe det.
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen.
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
Til den første del af fru Nanna Westerbys spørgsmål om, at lejerne her kommer i klemme, vil jeg sige, at den præmis anerkender jeg ganske enkelt ikke.
Lejerne er jo netop beskyttet af lejeloven, så derfor synes jeg, det er ret væsentligt, at vi ikke får skabt et eller andet billede af, at der er nogle lejere, som bare lige pludselig bliver hældt ud.
Altså, de er beskyttet af lejeloven.
Man kan være bekymret for nogle investorer, som har søsat nogle prestigeprojekter med masser af arbejdspladser som følge af modet til at skabe attraktive boliger ved havnefronten.
Og det, jeg siger, er, at i en økonomisk situation som den, vi er i nu, er der jo ikke noget i lovgivningen, der forhindrer, at en sådan investor kan sælge en sådan ejendom også til almenboligsektoren, når blot det lever op til almenboliglovens rammer.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-10:
Med dette beslutningsforslag vil Enhedslisten give almene boligselskaber ret til at opkøbe private ejendomme.
Det er allerede i dag muligt for almene boligorganisationer at opkøbe private ejendomme.
De eksisterende regler gør det muligt for almene boligorganisationer at købe private udlejningsejendomme, ejerlejligheder, parcelhuse, andelsboliger og kommunale ejendomme.
Da vi ønsker, at almene boligorganisationer skal have boliger, som både arbejdsløse og pædagoger kan betale, er der grænser for, hvor dyrt disse almene boligorganisationer kan købe for, for hvis man ikke satte grænser for det, ville vi ende med nogle alt for høje huslejer i den almene boligsektor.
Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og De Radikale vedtog i foråret at sikre byggeri af flere almene boliger gennem et højere maksimumbeløb og en lavere starthusleje, som ministeren netop har redegjort for, og det er et tiltag, som vi allerede nu kan se vil få gang i det almene boligbyggeri igen.
De rettigheder, som Enhedslisten ønsker at give med dette beslutningsforslag, er således allerede til stede i dag for de almene boligorganisationer, og Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Når vi diskuterer det her tema i dag, er det jo, som ministeren også er inde på, fordi der er rigtig mange lejere, der lige nu er i klemme, fordi deres udlejere går konkurs.
Der står rigtig mange tomme boliger rundtomkring i vores havneområder, og jeg synes da, det er lidt interessant at diskutere, hvordan vi er nået herud.
Og når ministeren siger, at markedet selv må finde en balance, vil jeg sige, at vi måske kunne have undgået de udsving, vi står i lige nu, som jo er ret ubehagelige for både udlejere og lejere.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministerens kommentarer er til, at Nordeas cheføkonom, som jo ved gud ikke kan være den mest venstresnoede økonom i det her land, siger, at regeringen har et ansvar for det her, fordi man med den liberalisering af lånemarkedet, man lavede, var med til at skabe et spekulativt boligmarked i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jamen lejerne er jo uskyldige.
Det er, fordi de har været så uheldige at flytte ind hos en spekulant, som har belånt ejendommen op over taget og er gået rabundus nu, fordi Amager Banken ikke længere kunne låne vedkommende flere penge, eller hvad det nu er for en bank, der ikke kunne låne vedkommende flere penge.
Så lejerne er helt uskyldige, og vi taler jo ikke om, at lejerne skal have et tilskud.
Vi siger: Hvis de almennyttige boligforeninger er i stand til at gå ind og overtage de ejendomme med flere hundrede lejemål og dermed sikre ordentlige og trygge forhold for lejerne, var det så ikke en god idé, at staten sørgede for, at vi kunne hjælpe disse boligforeninger med at købe de boliger, i stedet for at lejerne ikke ved, hvad der sker i morgen?
Karen Ellemann (V), 2009-11-10:
For det første er den enkelte lejer jo altså beskyttet af lejelovgivningen, og for det andet har jeg helt klart redegjort for, at hvis de investorer, som hr. Frank Aaen taler om, vil sælge ejendommen til en pris, som netop gør det muligt for en almen boligorganisation eller en afdeling at udleje lejlighederne inden for almenboliglovens rammer, er de naturligvis, meget, meget velkomne til det.
Der er intet i lovgivningen, der hindrer det.
Så det er sådan set ganske klart, at det er en mulighed, der ligger der i dag.
Så er det bare, jeg siger, at det ikke virker realistisk med de priser, som ejendommene udbydes til i dag, men det må den enkelte investor jo gøre op i forhold til, hvad det er for en handel, han eventuelt vil kunne indgå med en almen boligorganisation.
Vi kan jo godt være enige om netop at konstatere, at der i hvert fald i København i en årrække har været et byggeboom.
Der er nemlig opført et meget, meget stort antal boliger inden for relativ kort tid, særlig nogle dyre lejeboliger omkring havnearealerne, og der bygges jo altså også fortsat.
Ja, det er korrekt, at der er resultatet, at der er ganske mange ledige boliger, både ejerboliger, lejeboliger og boliger, som ganske enkelt ikke har kunnet blive afhændet, som man nu måtte have planlagt det.
Ja, det er også ærgerligt at konstatere det, og det er det ikke alene for samfundet, men sådan set også for dem, der har penge i klemme.
Men det er altså bare min helt klare opfattelse, at markedet selv skal finde en balance mellem udbud og efterspørgsel.
I forhold til beslutningsforslaget har jeg redegjort for, at der ikke er noget til hinder for, at man kan gå ind og købe dem, men det bliver ikke med en særlig statslig støtte.
Det må blive inden for et marked, der regulerer sig.
Det, jeg skal stå og forholde mig til i dag, handler om muligheden for, at en investor kan sælge sin private ejendom med eventuelt tomme lejligheder til almenboligformål.
Det er sådan set det, jeg bare helt nøgternt konstaterer at der er mulighed for.
Der er det altså vigtigt for mig at sige, at hvis en investor er kommet økonomisk i klemme af den ene eller den anden grund – uanset om det har været et prestigebyggeri ved havnefronten med nogle store luksuslejligheder, eller hvad det end måtte være – er det jo bare vigtigt, at den her investor udbyder sin ejendom til salg.
Hvis en almen boligorganisation skal kunne købe den, jamen så skal det jo bare være muligt inden for almenboliglovens rammer, og det er sådan set de rammer, jeg har brugt lidt tid på at redegøre for, så vi sikrer os, hvad almenboligloven rent faktisk går ud på.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Nu siger ministeren, at markedet selv må finde en balance, og det er måske nok den situation, vi står i, men det er jo så ærgerligt, at vi skulle herud, hvor der står tomme boliger overalt i vores havneområder, at rigtig store dele af de større byers byplanlægning faktisk er gået lidt skævt de sidste par år, fordi man har bygget boliger, der åbenbart reelt ikke var behov for.
Her de sidste par ugers tid er tømmermændene jo lidt begyndt at melde sig efter den finansielle krise, og folk er begyndt at spørge hinanden: Hvordan kunne det gå så galt?
Hvordan kan det være, at Danmark alligevel er så meget dårligere stillet end andre lande?
Hvordan kan det være, at boligboblen har været så meget værre i Danmark end alle mulige andre steder i verden?
Der udtalte Nordeas cheføkonom her forleden, at regeringen i vid udstrækning har haft kontrol over de faktorer, som skabte boligboblen.
Han hentyder til afdragsfrie lån og til flekslån i kombination med ejendomsskattestoppet.
Og der vil jeg bare høre, om ministeren vil sige fra regeringens side, at det er rigtigt, at man faktisk havde et ansvar for, at den her boligboble i Danmark blev dårligere eller værre for Danmark end for alle mulige andre lande rundtomkring i verden.
Kim Andersen (V), 2009-11-11:
Socialdemokraterne er ikke just kendetegnet ved at ville føre decentral politik.
Jens Vibjerg (V), 2009-11-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Bonne som gammel borgmester, valgt på sine demokratiske holdninger, hvordan han har det med, at kollegaerne, der nu skal vælges til byrådene derude, i den grad har deponeret deres holdninger i lommen på fagbevægelsen centralt styret.
Er det ikke frustrerende som tidligere borgmester at opleve, at det er vilkårene for partimedlemmerne nu?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Jeg er sikker på, at spørgeren følger så meget med i dansk politik, at spørgeren også har fået øje på den meget kraftige fornyelse, der sker af SF's politik, og at vi vil være med der, hvor beslutningerne tages.
Vi vil være et indflydelsessøgende venstrefløjsparti, som vil skabe et moderne decentralt samfund; så langt, så godt.
Men det har jo intet at gøre med, om vi er afhængige af organisationer eller fagforeninger osv. – det er vi ikke – de har ingen indflydelse på den måde, vi formulerer vores politiske grundlag på.
Jeg kan ikke sådan lige komme i tanke om, hvad det skulle være for redskaber, som kunne bruges på områder, hvor vi ikke selv kunne finde ud af det.
Jeg synes jo selv, at vi igennem vores lokalpolitiske diskussioner fandt løsningerne på de udfordringer, som en kommunalbestyrelse jo hele tiden står over for.
Så kommunalbestyrelserne kan sagtens klare sig med meget mindre detailstyring og meget færre regler end dem, de udsættes for i øjeblikket.
Jens Vibjerg (V), 2009-11-11:
Ja, det er rigtigt, at SF støttes med økonomiske midler, men man har jo med sin, ja, håndskrift underskrevet papirer på, at man også binder sine holdninger til det, som LO mener er rigtigt.
Altså, man har de næste 4 år bundet sin politik i byrådet op på, hvad LO mener der skal føres af politik.
Det må da være frustrerende for en tidligere borgmester at opleve, at det er vilkårene nu, når man skal vælges for et socialistisk parti, at man ikke kan vælges på sine egne holdninger til, hvordan man vil drive sin kommune, men at man derimod er i lommen på LO, og at man, jeg havde nær sagt, for ussel mammon på den måde deponerer sin handlefrihed.
Det må da være frustrerende.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Vi er stadig væk fuldstændig uafhængige, og vi gennemfører den politik, som vi finder nødvendig i de enkelte kommuner.
Nogle steder er der så lavet nogle aftaler om nogle formuleringer, hvor man bare er enige.
Jamen hvad er så problemet?
Det binder ikke det enkelte kommunalbestyrelsesmedlem.
Jeg synes, det er yderst relevant her op til kommunevalget, at de forskellige partier begynder at konsultere hinanden og finde ud af, hvordan man kan konstituere sig og danne fornuftige flertal efter valget, som kan bringe kommunerne i god fremdrift osv.; det synes jeg er ret fornuftigt.
Jeg synes også, at jeg sagtens kan forsvare, at vi har en meget, meget decentral indstilling i vores parti.
Men den centralisering omfatter altså ikke, at vi beder fagbevægelsen eller andre organisationer om at skrive vores valgprogram; det har vi dygtige folk, der godt kan gøre det selv, til at sidde ude i vores partiforeninger at gøre.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Jeg vil starte med at sige, at det ikke ligner ordføreren at være så tyndhudet.
Når Venstre nu bringer den del af debatten på bane med, hvordan man har det med valgkamp osv., kan jeg da ikke lade være med at tænke på, at SF jo som parti selv har været med til at fremsætte en hel masse forslag de sidste 14 dages tid.
Der har været forespørgsler, samråd og alverdens ting, hvor ordføreren selv har været med.
Jeg må bare minde om, at den socialdemokratiske ordfører, synes jeg, for åbent tv i samråd brugte mere energi på at fremture med egne fortræffeligheder frem for den sag, vi skulle diskutere.
Men det skal jeg undlade.
Jeg skal bare spørge hr. Flemming Bonne som tidligere borgmester, om det ikke til tider har været rart, at der var noget lovgivning herindefra, som man kunne bruge som et værktøj ude i kommunerne, når der var sket en fejl – en fejl, som ikke måtte ske, f.eks. når man glemte at lægge de ældre i seng eller man glemte en ældre på et toilet – hvor man kunne sige: Nu indfører vi bl.a. scannere, så vi er sikre på, at vi når hele vejen rundt, så vi er sikre på, at vi får løst de opgaver?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Nej, det er absolut ikke frustrerende, for det er jo ikke sådan, det forholder sig.
Jeg kan sige, at da jeg selv var i valgkamp og senere blev borgmester, var en af de ting, jeg sagde: Hvis I stemmer på SF, så kan jeg garantere, at vi er rimelig uafhængige af alle de her forskellige interesseorganisationer, fagbevægelser osv., for ellers kan vi ikke regere.
Men derfra og til at sige, at vi ikke har noget interessefællesskab – for det har vi, og der er stor enighed på en lang række områder – er noget helt andet.
Lad mig slå fast en gang for alle: Vi er ikke i lommen på nogen som helst organisationer.
Vi støttes økonomisk med nogle få midler af nogle gode venner.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke på nogen som helst måde er kørt over.
Jeg kender ikke til de aftaler, og jeg tager med et vist gran salt den måde, som tingene bliver refereret på i pressen.
Selvfølgelig er det sådan, at både SF, Socialdemokratiet og Enhedslisten formulerer deres egen politik.
Den uddelegerer vi ikke til fagbevægelsen, naturligvis ikke.
At vi så har et fremragende samarbejde – ligesom jeg tror at Venstre stadig væk har nogle venner ude i forskellige organisationer – er en anden sag.
Henrik Brodersen (DF), 2009-11-11:
Nej, det har jeg ikke, men til det vil jeg da gerne sige, at skoleproblematikken jo altid har været oppe at vende.
I den kommune, jeg er født og opvokset i, lagde man nogle kommuner sammen i 1966, man gjorde det igen i 1970 og nu her igen sidst, og der har skoleproblematikken altid været diskuteret.
Vi har den også der, hvor jeg kommer fra, for alle er selvfølgelig bange for, at deres skoler skal lukkes og ting og sager.
Men derfra og til, at man ikke kan lave fælles skoleledelse og få ledelsen ud hos dem, der har med det at gøre, er der et stykke; jeg synes ikke, det gør noget.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Nu går SF's ordfører meget op i, at man som kommunalpolitiker har et godt råderum, har noget at bestemme over, og det er jo bestemt meget centralt.
Jeg vil gerne spørge SF's kommunalordfører: Hvordan har man det egentlig med, at man kan se eksempler f.eks. fra Odense, hvor det er, at politikere f.eks. fra Enhedslisten går ud og siger, at det er LO, der skal have æren for det, der nu er sat op?
Hvordan har SF det med helt centralistiske programmer, som man kan køre med over hele landet?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
For det første synes jeg, at Venstre skal holde op med det hykleri.
For det andet vil jeg ikke stå her og blande mig i, hvad man gør i Odense.
Det er en politik, vi selv har formuleret, og det er der ikke nogen andre der får indflydelse på.
Men at vi så er enige på en lang række områder, er noget andet.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-11:
Det er jo interessant, for den her debat begynder at udspille sig lidt på samme måde, som vi jo hørte den her for et par uger siden.
Da det sådan dukkede op i nogle overskrifter, gik man straks ud og sagde: Nej, nej, det er bare nogle samtaler og lidt dialog.
Så viste det sig jo rent faktisk et par dage efter, at Enhedslistens politikere i byrådet i Odense gik ud og sagde: Nej, fakta er, at det er LO, der skal have æren for at have skrevet det her helt centralistiske ensartede program, som alle i SF over hele landet har at forholde sig til.
Det må den socialistiske ordfører på kommunalområdet da også nødvendigvis forholde sig til.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-11-11:
Vi vil gerne have fået at vide, at sådan var det ikke, men vi må jo forholde os til det, som vi hører folk sige – og for den sags skyld politikerne selv sige – og derfor er spørgsmålet relevant at stille.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at man lader LO skrive SF's partiprogram?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-11:
Jeg synes absolut ikke, det er relevant at diskutere i en debat som den, vi har i dag, og jeg synes stadig væk, at det er hykleri af værste skuffe, hvad der kommer fra Venstre.
Det forholder sig sådan, som jeg sagde til den forrige taler, Venstres ordfører, at der er ingen, ud over os selv, som skriver vores valgprogrammer.
Det hænder, at der er nogle, som er enige i det, vi skriver, og som gerne vil bakke det op og gerne vil støtte det, ligesom det også sker for den højre side i Folketingssalen.
Sådan er det, sådan er spillereglerne i Danmark, og det kan vi jo ikke lave om på.