runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
At alle andre mener, at det er en god idé, er jo ikke ensbetydende med, at vi i Dansk Folkeparti mener, det er en god idé.
Og jeg er ligesom kommet med andre løsningsforslag, i forhold til hvordan vi kan gøre indsatsen bedre.
Nu ved jeg godt, at socialordføreren er ny på posten, men hvis hun havde været her til de tidligere debatter, ville hun vide, at Dansk Folkeparti har rejst alle de her debatter.
Vi har indkaldt til samråd, når der har været problemer omkring BPA-ordningen.
Vi har stået fast i forhold til kommunernes efterlevelse af love og regler og ankepraksis.
Vi har kæmpet for mennesker med handicap.
Det kan godt være, at mennesker med handicap synes, at det her er en god idé, men i bund og grund har det jo ingen indvirkning i forhold til tingene.
Stine Brix (EL), 2014-03-18:
Men vil det så sige, at Dansk Folkeparti egentlig også gerne vil af med hele handicapkonventionen, som den ligger i dag, så man var helt fri for, at der var nogle gældende menneskerettigheder for borgere, der har et handicap, som man også havde ratificeret i Danmark?
Altså, jeg synes godt nok, det ville være noget af et tilbageslag for borgere med handicaprettigheder her i Danmark, hvis man skulle helt af med alle de rettigheder, som ligger i FN's handicapkonvention.
Vil man også gerne af med det?
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Nu tager vi så som eksempel, at en borger har klaget, og så har komiteen modtaget den klage.
Så er det jo ikke sådan, at komiteen indstiller, at man så får medhold.
Det har den jo ikke nogen kompetence til.
Man får en klagemulighed, men man kan faktisk ikke ende med at få medhold, og det bliver heller ikke sådan, at afgørelsen skal følges i Danmark.
Så når vi snakker om retstilstanden, mener ordføreren så, at den er optimalt?
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Tak for det.
Nu er det en lille smule kompliceret, fordi forespørgslen er stillet til to ministre, og vi er to ordførere på.
Så det, jeg vil gøre nu, er, at jeg vil koncentrere mig om højskolerne, og så vil fru Merete Riisager være ordfører, når vi kommer længere ned i ordførerrækken, og hun vil tale om de frie grundskoler.
Jeg ved godt, at jeg har sagt det før til kulturministeren, men jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden, at man ikke har fået rettet op på tilskuddene til de danske folkehøjskoler.
på banen
og kritiserede meget kraftigt, at der var blevet foretaget de besparelser, der blev foretaget med genopretningspakken.
Nu har man så muligheden for at rette op på det; man sidder i regering.
For højskolernes vedkommende vil det koste i omegnen af 35 mio. kr., og ud af et samlet finanslovsbudget må jeg sige, at det ikke er i orden, at man ikke kan finde de midler og få rettet op på det.
Så kan man spørge: Klarer de sig ikke meget godt alligevel?
Der er faktisk flere højskoler, der er lukket, primært som følge af den besparelse, der er foretaget, og der er andre højskoler, der er trængte.
Genopretningspakken har konstaterbart haft alvorlige konsekvenser for adskillige højskoler, og siden vedtagelsen har det faktisk medført en nedgang på 13 pct. i de korte kurser, og det seneste skoleår har den været på 3,5 pct., og den nedgang har medført højskolelukninger.
Samsø Højskole og Helnæs Højskole er lukket som en direkte følge af besparelserne.
Nedgangen er selvfølgelig ulige fordelt, sådan at skoler, som har tradition for mange korte kurser, er mere presset end andre, og de skoler ligger netop ofte i udkantsområderne, som jeg jo ved at både regeringen og andre partier interesserer sig rigtig meget for i de her år.
Konsekvensen af besparelserne er også, at skolerne er tvunget til at omlægge fra korte kurser til lange kurser, og dermed mister vi en folkeoplysningsaktivitet, som jeg tror at de fleste partier i Folketinget synes er meget væsentlig.
Siden 2003 er der alt i alt blevet 17 færre højskoler, og siden genopretningspakken har vi set, at højskoler, der er lukket, direkte refererer til de besparelser, der blev foretaget med genopretningspakken.
Jeg synes, de danske højskoler og den danske folkeoplysning bredt set har brug for statens støtte.
Her taler vi om småpenge, og jeg synes, at det vil styrke troværdigheden, både regeringens, som jo selv kritiserede besparelserne i genopretningspakken, og de øvrige partiers i Folketinget, hvis vi får rettet op på det her.
Alle taler smukt om højskolerne, og så kan vi simpelt hen ikke være bekendt på grund af en lille post på 35 mio. kr. ud af en samlet finanslov at gå videre ad det her spor.
Så min og vores opfordring er: Se nu at få gjort op med det her, så vi har troværdighed bag det, når vi i skåltalerne med rette roser de danske folkehøjskoler.
Marianne Jelved (RV), 2014-03-18:
Tak, og tak for forespørgslen, som jo omhandler vigtige emner.
Sædvanen tro er alle partier meget optaget af de frie skoler og deres muligheder, så derfor takker jeg for, at vi i dag har mulighed for at debattere også højskolerne.
Det er jo et væsentligt emne, der berører vores samfund i bredest tænkelige forstand.
Det var før jul, hvor vi behandlede den nye højskolelov, og hvor vi også havde lejlighed til at tale om vilkår og rammer for højskolerne og højskolernes rolle i samfundet.
Egentlig mener jeg, at højskolernes rolle i samfundet står meget præcist beskrevet i lovens formål, hvor der står: »Loven omfatter folkehøjskoler, der tilbyder undervisning og samvær på kurser, hvis hovedsigte er livsoplysning, folkelig oplysning og demokratisk dannelse, ...«.
Højskolerne tilbyder ikke bare undervisning, de tilbyder også det, der er meget centralt i den her sammenhæng, nemlig samvær, hvor den frie samtale og debat mellem mennesker har de bedste muligheder for at udfolde sig.
Et højskoleophold udfolder sig altså i en særlig social sammenhæng, og her er hovedsigtet en vekselvirkning mellem den personlige udvikling og forståelsen af fællesskabets betydning og den demokratiske dannelse.
Det er jo nogle kerneværdier i vores samfund og i vores tradition og i den måde, vi har indrettet vores civilsamfund på, som vi alle til alle tider har behov for at udvikle og værne om.
Der var bl.a. også derfor, at vi her i Folketinget i december sidste år med et meget bredt flertal vedtog en ny højskolelov, der netop har til formål at fremtidssikre rammerne for at lave højskole i Danmark.
Med den nye højskolelov har vi styrket højskolernes folkeoplysende sigte, og vi har justeret enkelte af de uhensigtsmæssige krav, der blev stillet op som værn mod koncerndannelse engang i 1990'erne.
Loven har også betydet, at højskoleområdet nu reguleres i en selvstændig lov.
Jeg vil gerne fremhæve de friere muligheder, som højskolerne har fået, til at styrke deres rolle som lokale kulturinstitutioner, der udøver folkeoplysning i bred forstand.
Det er stadig væk en hovedregel, men i den nye lov er kravet lempet for elever, der har særlig mange undervisningstimer.
Og det var også til diskussion i december.
Forespørgslen berører også de økonomiske rammer for højskolerne, og regeringen har med finansloven for 2014 gennemført en række omprioriteringer inden for den samlede økonomi for folkehøjskolerne.
Det er gjort primært for at styrke skoler med mange korte kurser og de mindre skoler i det hele taget.
Og det er altså sket inden for en omprioritering, som det er mit indtryk at højskoleverdenen er meget glad for.
Vi har jo den mulighed at bruge den 2 pct.s reduktion, der bliver taget også af højskolernes rammer, til en omprioritering inden for højskoleverdenen, og det gør vi selvfølgelig i forståelse med højskolerne, fordi vi er i en løbende dialog med dem.
Så det er mit indtryk, at vi er rigtig godt på vej med højskolerne.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Tak for det.
Baggrunden for forespørgslen her i dag er jo, at de frie skoler har været en meget væsentlig del af dansk skoletradition siden slutningen af 1800-tallet.
Det er en skoleform, som har været værdsat.
Det er en skoleform, som man kigger på fra den store verden udenfor, men det er også en skoleform, som i de her år bliver trængt mere og mere.
Når man taler med lærere, når man taler med forældre, når man taler med mennesker, som har indsigt i de frie skolers vilkår, så er det helt klart, at den trængsel, man oplever, dels er økonomisk, dels består i, at man bliver styret mere og mere detaljeret ude på friskolerne.
Det er ikke, fordi vi ikke også ønsker, at vi skal have en stærk folkeskole i Danmark, men netop det, at vi har et skolesystem, som står på to ben, hvor borgerne har en mulighed for selv frit at vælge, frit at danne deres skoler, når vi taler grundskoler, og hvor vi har højskoler, som vi ikke kun taler smukt om i skåltaler, men rent faktisk også giver nogle ordentlige vilkår, synes vi er meget væsentligt.
Vi har et forslag til vedtagelse, og jeg læser op:
Forslag til vedtagelse
»Højskolerne og de frie skoler spiller en fundamental rolle for skoleudbuddet i Danmark.
Både i deres kulturbærende og værdiskabende virke er de helt afgørende for at sikre mangfoldighed i det danske uddannelsessystem.
Det frivillige initiativ bag disse skoler er samtidig udtryk for en stolt dansk tradition, hvor foreningstankegangen og det personlige engagement går hånd i hånd og kommer til udtryk i skoler skabt af borgere for borgere. På denne baggrund pålægges regeringen at anerkende: - At der er behov for en gennemgang af alle eksisterende regler for begge skoleformer med det sigte at sikre den størst mulige grad af frihed.
- At tilskudsprocenten for såvel de frie skoler som for højskolerne skal føres tilbage til 2008-niveau.
- At højskolerne og de frie skoler påtager sig et betydeligt samfundsansvar og værdimæssigt bidrager positivt til det danske samfund.«
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Det ville også have været så stærkt, hvis ministerens regering havde bakket op om Dansk Folkepartis forslag og de forespørgsler, vi har haft om kommunernes love og presset fra de mange ankesager og i forhold til et sagsbehandlingsloft for at forebygge de her sager.
Det ville også have været rigtig stærkt.
Hvordan vil ministeren sikre, at den danske sociallovgivning bliver overholdt, og hvordan vil ministeren sikre, at mennesker med handicap kan komme til Sølundfestivalen?
Det kan godt være, at ministeren siger, at vi ser sort-hvidt på det her, men sådan er det jo ikke.
Vi respekterer demokratiet: Flertallet bestemmer her i Folketingssalen – sådan er det.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi synes, det er den vej, vi skal gå.
Som ministeren nok ved, er jeg som ordfører for Dansk Folkeparti meget interesseret i at forbedre mulighederne for mennesker med handicap.
Derfor havde jeg i onsdagsspørgetimen et spørgsmål om ledsageordningen i forhold til Sølundsfestivalen, og når ministeren er interesseret i at forbedre vilkårene for mennesker med handicap, hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at mennesker med handicap kan få ledsagere med til Sølundsfestivalen?
Hvordan vil ministeren sikre, at der ikke er en kæmpe sagspukkel i Ankestyrelsen?
Og hvordan vil ministeren sikre, at kommuner overholder sociallovgivningen?
Jeg tror, at hvis kommunerne overholdt sociallovgivningen, ville der sikkert ikke være så mange klagesager.
Så det er nogle af mine spørgsmål til ministeren.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
Vi behandler et beslutningsforslag, som er fremsat af regeringen, og som giver enkeltpersoner eller grupper mulighed for at klage til FN's komité om rettigheder for personer med handicap, hvis de nu finder, at Danmark har krænket disse rettigheder i henhold til FN's handicapkonvention.
Vi er faktisk glade for, at Danmark nu vælger at ratificere FN's handicapkonventions valgfri protokol.
Vi tror på, at det er rigtigt, og vi tror på, at det er positivt at gå foran i kampen for rettigheder for mennesker med handicap, og derfor bakker vi op om forslaget.
Som konservative er vi stærkt optagede af, at rettighederne overholdes, og det gælder også for mennesker med handicap.
Det vil også være en stor opgave, og det bør gøres på en fornuftig måde.
Rent principielt er det jo altså sådan, at vi fra konservativ side ikke altid mener, at internationale organer skal bestemme, hvordan vi tilrettelægger vores klageadgange her i Danmark, når vi nu rent faktisk har lovet at leve op til principperne i konventionen.
Det er vigtigt, og det er faktisk helt afgørende, at klageadgangen bruges i de sager, der reelt har udfordringer med ligebehandlingen.
Hvis vi ser på vores eget klagesystem herhjemme, er Ligebehandlingsnævnet jo ikke noget at råbe et stort hurra for.
De mest spektakulære sager om ligebehandling herhjemme handler om priser i swingerklubber, hvor det underkendes, at kvinder må komme gratis ind, eller om priser på hårklipning i landets frisørsaloner, hvor man altså ikke må forskelsbehandle kunder med samme længde hår.
Det bliver altså noget langhåret at være politiker og skulle forholde sig til både swingerklubber og hårklip.
Det er altså helt absurd, når de to ting lige pludselig kommer til at have noget med ligebehandling at gøre.
Derfor er det også ekstremt vigtigt, at ratificeringen af den her valgfri protokol kommer til at have med reelle klagesager at gøre, som har et reelt indhold.
Thyra Frank (LA), 2014-03-18:
Liberal Alliance kan tilslutte sig beslutningsforslaget om, at Danmark ratificerer den valgfri protokol om rettigheder for personer med handicap.
Stine Brix (EL), 2014-03-18:
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen.
Det er jo rigtigt, at det ikke er sådan, at de afgørelser, der bliver truffet, eller de udtalelser, som man kommer med, har umiddelbar retsvirkning i Danmark, men de kan selvfølgelig bruges i en dansk debat om, hvordan vi forbedrer vilkårene for mennesker med et handicap.
Så jeg kan egentlig ikke se problemet.
Jeg tror faktisk, det vil give nogle muligheder for, at vi får mere debat om vilkårene for handicappede, og at vi også dermed rykker længere, forbedrer vilkårene, og det er jo det, der i sidste ende er målet.
Karina Adsbøl (DF), 2014-03-18:
Det vil så sige, at det ikke engang er sikkert, at man i sidste ende får medhold i den sag, man har sendt ind.
Det kan være, den ryger tilbage igen i systemet.
Jeg mener bare, hvor er retssikkerheden, hvor er sikkerheden for, at man i sidste ende får medhold?
Den kan ikke give en medhold i klagen.
Det afgøres jo ikke der.
Stine Brix (EL), 2014-03-18:
Jeg mener, at det uden tvivl vil være en klar forbedring, at man også kan få den her mulighed.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi giver muligheden for, at man også kan få FN til at udtale sig i de her sager.
Som flere allerede har bemærket i den her debat, er det jo et udtalt ønske, et ønske, som har været formuleret meget, meget længe af stort set alle handicaporganisationer i Danmark, at man også får den her mulighed.
Det er jo samtidig vigtigt at understrege, og det hører jeg heller ikke nogen modsige overhovedet, at det ikke er den eneste mulighed, der findes.
Der er jo heldigvis et klagesystem i Danmark, som stadig skal være der, og som i langt de fleste tilfælde vil være fuldt ud tilstrækkeligt, hvis man ønsker at klage over en afgørelse, som er truffet af de danske myndigheder.
Men hvorfor dog ikke lægge den her mulighed på?
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Jeg ville lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at man før valget i 2011 argumenterede for, at når der kom en ny regering til, og hvis der kom en ny regering til, så ville den arbejde for at få genoprettet tilskuddet til højskolerne.
Jeg forstår det stadig væk ikke, fordi Liberal Alliances forslag til vedtagelse lige præcis rummer alt det, som heller ikke handler om økonomi, men som handler om de frie skoler og højskolernes betydning for det danske samfund.
Men dertil kommer, at der så netop er afsnittet om økonomi, som jeg kan høre at ordføreren er positiv over for.
Så det her forslag til vedtagelse fra Liberal Alliances side rummer alt det, ordføreren har givet udtryk for.
Derfor har jeg simpelt ikke hørt et argument, som forklarer mig, hvorfor SF ikke kan være med på det her forslag til vedtagelse.
Det er jo i virkeligheden, tingene bliver domfældet – husk det.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Vi har på mange måder lavet gode tiltag for højskolerne, og vi har også en udmærket minister, som sidder og arbejder med det hver eneste dag.
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Nu er det sådan, at uddannelse betyder rigtig meget for Enhedslisten – det gør hele vores velfærdssamfund sådan set.
Og derfor brugte vi også de første måneder af finanslovsforhandlingerne, som jo endte med at strække sig over meget, meget lang tid, på netop at forhandle om rammen for finansloven, sådan at vi kunne redde det velfærdssystem, som Venstre – ordførerens eget parti – brugte 10 år på at forsøge at smadre, fordi man hellere ville bruge penge på skattelettelser.
Det var vi kede af Enhedslisten, og det prøver vi at rette op på.
Vi vil gerne gøre det sammen med regeringen, når regeringen har lyst til at være med.
Det er desværre ikke altid tilfældet, og det er vi jo så bare kede af i Enhedslisten.
Jeg vil minde hr. Peter Juel Jensen om, at det altid er et politisk valg, hvad man vil bruge pengene på.
Det er fint nok, at Venstre er af den opfattelse, at man har holdt hånden under dansk økonomi, men I brugte jo sådan set ret mange penge på at lave skattelettelser.
De penge kunne I have brugt på uddannelse i stedet for.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Nej, vi fortryder ikke noget.
Vi holdt hånden under dansk økonomi, og det har været meget, meget gavnligt for hele det danske samfund og de danske uddannelsesinstitutioner.
Det var ikke os, der stod og råbte, men ikke havde nogen ideer til, hvordan tingene kunne løses.
Men jeg synes faktisk, det lidt er en tilståelsessag, for ordføreren står faktisk og siger, at man har prøvet at få det her spillet ind, men man har åbenbart ikke tillagt det nok vægt.
Nu skal man huske på, at Enhedslisten jo er parlamentarisk grundlag for regeringen, så hvis det havde betydet noget for Enhedslisten, kunne man jo godt have fået fjernet genopretningspakkens såkaldt negative konsekvenser, hvis man virkelig havde prioriteret det.
Rosa Lund (EL), 2014-03-18:
Nu håber jeg, at hr. Peter Juel Jensen ved, at når man forhandler finanslov, er der flere parter, der forhandler, og som bekendt fik vi altså ikke vores vilje i finanslovsforhandlingerne sidste år.
Det var der mange årsager til at vi er meget, meget kede af i Enhedslisten.
Jeg synes f.eks., at det da er rigtig ærgerligt, at man ikke har lavet en finanslovsaftale, som rent faktisk sikrer, at den milliard, man har sat af til de ældre, rent faktisk også går til de ældre.
I de finanslove, vi har deltaget i, har vi kæmpet for at få fjernet de her forringelser i genopretningspakken, og jeg synes, at det er ærgerlig, at Venstre ikke har kæmpet for det samme.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Det kan godt være, at Enhedslisten arbejder på at fjerne genopretningspakkens forringelser for de frie skoler og højskolerne.
Man havde muligheden i finansloven for 2013, og man havde jo faktisk også muligheden i finansloven for 2014.
For da Venstre blev kaldt til forhandlinger i Finansministeriet, var finansloven forhandlet færdig.
Det, som Venstre blev tilbudt, var at forhandle en tillægsaftale.
Det var den aftale, der betød, at der kom skattelettelser for 2,2 mia. kr, der blev afsat 1. mia. kr. til ældreområdet, for det kunne andre partier ikke finde ud af, der blev mindre tvang i psykiatrien, der blev bedre forhold til enlige forsøgere osv.
Det var den tillægsaftale, der lå ved siden af finansloven, som Venstre kunne få lov til at have indflydelse på.
Annette Lind (S), 2014-03-18:
Nu var det da slut med fine taler og at rose hinanden, fordi det her var da virkelig en negativ tale, så det basker.
Der blev brugt ord som mistillid og smålig dagsorden, og jeg ved ikke hvad.
Jeg kan godt høre, at Liberal Alliance er meget vild med de frie grundskoler og også højskolerne.
Det forstår jeg godt.
Vi synes, at det skal være et stærkt alternativ.
Når vi nu i et bredt flertal i Folketinget har valgt at løfte folkeskolen og faktisk gjort rigtig mange gode tiltag, så har Liberal Alliance jo valgt at stå udenfor.
Skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance ikke ser folkeskolen som en del af kernevelfærden i fremtiden?
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Det vil jeg sammenfatte ganske kort til, at ordføreren for SF er blevet klogere; for man sagde jo noget helt andet før valget.
Nu kommer alle forklaringerne bagefter.
Det var jo det, som vi stod og sagde, dengang vi vedtog genopretningspakken, nemlig at der var andre måder at se det her på.
Der var noget, vi var tvunget til at sikre, for at vi kunne sikre – også på den lange bane – at vi kunne holde hånden under de frie skoler og højskolerne.
Dengang ville SF, Socialdemokratiet og De Radikale jo ikke høre, men det glæder mig dybt i mit hjerte at se, at ansvar får folk til at vokse.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Nu holdt ordføreren, hr. Peter Juel Jensen, jo en glimrende tale om, at pengene skulle passe, og at man ikke kunne bruge flere penge, end man havde.
Det ikke nogen hemmelighed, at vi meget gerne havde set, at f.eks. koblingsprocenten ikke var kommet helt derned, hvor den nu er.
Der er bare det meget beklagelige ved det, at den økonomi, som den tidligere regering fik opbakning til i forbindelse med genopretningspakken, jo har betydet, at pengene er brugt.
Så vi skal jo simpelt hen ind aktivt og pege på, hvor pengene skal komme fra, når vi skal føre det her tilbage.
Det har vi forsøgt, og vi har arbejdet for det.
Jeg vil da også sige på egne vegne, og det jo er dejligt at høre det også fra ordføreren for De Radikales side, at vi godt ved, hvad det er, vi rigtig gerne vil, nemlig få ført det her tilbage.
Det, jeg hører, også når jeg drøfter det her med de frie skoler, er faktisk en åbenhed hos skolerne, der siger, at de gerne vil være med til at se på finansieringen, og at de gerne vil være med til at se på de frie skolers opgaver og opgavefordeling.
Det er derfor, at jeg hilser det meget velkommen, at vi kan få en drøftelse af, hvad vi gør med specialundervisningen på de frie grundskoler.
Kunne vi se på et socialt taxameter?
Kunne vi se noget af den her finansiering på en anden måde?
Så er der hele folkeskolereformen med en anden finansiering.
Vi har jo sådan set også lidt til gode at finde ud af, hvilke konsekvenser – også på den positive side – det får for de frie skoler.
Jeg synes, der ligger nogle ansatser i det her, som i hvert fald vil kunne gøre os lidt klogere på finansieringen og økonomien.
Peter Juel Jensen (V), 2014-03-18:
Jeg vil gerne starte med at sige til ordføreren, at jeg da har samme overvejelser, som ordføreren for Liberal Alliance har, for jeg kan heller ikke se, at der er noget diametralt modsætningsforhold mellem det forslag til vedtagelse, som Liberal Alliance har fremsat, og det, som ordføreren lige har stået og argumenteret for.
Men når ordføreren for SF nu taler om de negative konsekvenser af genopretningspakken, undrer det mig lidt, for vi har jo alle sammen en fortid, og det har ordføreren for SF jo også.
Hvorfor satte man så ikke alle sejl til og fik det her ændret?
Det var jo det, som ordføreren gik til valg på.
Er der noget, som er mere rigtigt før et valg end efter et valg?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-18:
Det er nemlig det.
Virkeligheden er den, der står foran os, og jeg må bare sige, at den tekst til forslag til vedtagelse, som vi har lavet sammen med Socialdemokraterne og Radikale Venstre og Enhedslisten, kan jeg stå inde for, og jeg synes sådan set, at den er rigtig god og også rummer de intensioner, der er, i forhold til den drøftelse, vi har her i dag.
Og det er derfor, at vi som SF er med på det forslag til vedtagelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-03-18:
Jeg tror, at ordføreren hørte citatet tidligere.
Jeg tror bare, at ordførertalen måske gav mig anledning til at spørge om noget lidt andet end citatet om afrikanere, arabere, og hvem det var, der sad i den der komité.
Jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan det kan stå i modsætning til hinanden at ville forbedre de handicappedes vilkår og så at ratificere tillægsprotokollen.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og jeg vil gerne høre fra ordføreren, om der er en eneste handicaporganisation, bare en lillebitte, lillebitte handicaporganisation eller bare en enkelt handicappet, som Dansk Folkeparti kan hive op af en hat og sige: De mener også, at det er falsk tryghed, hvis det er sådan, at tillægsprotokollen ratificeres?