runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Man kan jo sagtens være enig med fru Blixt i, at det nok ikke er nogen fornuftig anvendelse af ressourcerne.
Man kan så sige, at når man løser problemet ved, at man kalder det en lægeambulance, og der ikke er nogen læge med, så skulle man måske være lidt mere sandfærdig og sige, at det er en ambulance, som har kontakt til en læge, og hvor der i øvrigt er uddannet personale med.
Det ville nok være godt.
Men fru Liselott Blixt må vel erkende, at noget medansvar og noget styring har man jo herinde fra Folketinget, for det er jo Folketingets flertal, som definerer regionernes økonomi, og det er Folketingets flertal, som har lagt sig fast på, hvordan sygehusstrukturen skal være.
Det har man jo truffet beslutning om.
Og når dertil så kommer, at de borgerlige partier i Midtjyllandsregionen, så vidt jeg har forstået, sådan set ville spare flere penge end det flertal, der er, ville situationen måske bare have været endnu værre, hvis der havde været et borgerligt flertal, der havde siddet i den region, altså så vi havde haft dobbelt borgerligt flertal.
Så er fru Liselott Blixt ikke enig med mig i, at når man sidder på økonomien, når man sidder på sygehusplanlægningen, så har man et rigtig, rigtig stort ansvar for, hvordan tingene udvikler sig?
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Jamen det er da helt korrekt.
Jeg vil også sige, at hvordan man benævner de enkelte ambulancetyper eller biler er meget forskelligt fra sted til sted, for andre steder hedder det en akutbil, og der er også forskel på, hvad der sidder i akutbiler.
Så jo, der skal også ryddes op i begreber og navne, og hvad vi ellers kalder skadestuer, akutfunktioner og så videre, for det er det, folk bliver forvirrede over.
Vi har alle sammen et ansvar.
Vi har et ansvar både som kommunalpolitikere, regionspolitikere og folketingspolitikere, men vi ville også hver især have et ansvar, hvis vi som folketingspolitikere gik ind og overrulede, hvad regionerne gjorde.
Jeg ved ikke lige, hvad de borgerlige har sagt i Vestjylland, det er svært at vide, hvad de siger alle steder rundtomkring, jeg ved bare, at vi alle sammen har et ansvar, og vi skal også alle sammen være med til at trække i en retning, der gør, at vi netop kommer ind på, hvad fru Sophie Hæstorp Andersen sagde med at få hjemmepleje, paramedicinere, sygehuse, det hele til at arbejde sammen.
Det er der altså nogle kommuner der gør.
Jeg ved, de gør det i vores egen kommune.
De laver akutstuer, de laver funktioner og laver høringssvar til regionen om, at man skal samarbejde meget mere.
Så det er bare at blive ved med at presse på.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at der nu er tre borgmestre, som ene og alene får hånds- og halsret over de millioner, som regeringen vil uddele i Region Midtjylland, og altså ikke alle de andre borgmestre i det midtjyske?
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jeg glæder mig meget over, at spørgeren nåede at trække det med besparelser i land, for det er nemlig helt korrekt, at der ikke fra regeringens side er pålagt nogen besparelser ude i regionerne.
Rent faktisk forholder det sig sådan, at der er tilført mere end 21 milliarder ekstra kroner til hele sundhedssektoren, og derfor synes jeg jo også, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at det ansvar, som regionerne har for at styre deres økonomi og bruge de penge, som de nu engang har fået til rådighed, har de ikke været helt så gode til at varetage, og derfor kan det godt være, at de skal ud at skære på nogle områder, men det er ikke nogen besparelser, de er blevet pålagt herindefra.
I forhold til Region Midtjylland og deres akutberedskab og hvordan de vil tilrettelægge det, hørte vi jo også i ministerens tale, at her til morgen eller i går aftes er der meldt ud til stort set alle regioner undtagen Region Midtjylland, som indgår i en fornyet ansøgningsrunde, fordi man jo er nødt til at være sikker på, at de penge – det er rigtig mange millioner kroner – som vi gerne vil bruge på at give en ekstra tryghed for borgerne, så også bliver brugt til at give den ekstra tryghed for borgerne.
Liselott Blixt (DF), 2011-02-11:
Jeg vil give ordføreren ret i, at vi da har bekymret os en del over de steder, hvor regionerne har besluttet nogle ting, som vi måske mener er uhensigtsmæssige, men desværre har vi jo givet regionerne det ansvar og den magt, at det er dem, der skal have fingeren på pulsen, det er deres region.
De ved bedre end en folketingspolitiker herinde, hvad man skal i et område.
Blot viser det sig i nogle regioner, at man ikke har taget højde for en del mennesker i vest, men tilgodeser dem i øst, fordi man måske har lavet nogle aftaler, og der har vi desværre ikke kunnet spænde ben for det.
Med hensyn til lægeambulancer ved jeg lige præcis, at der i Vestjylland kører en lægeambulance ud en gang om dagen.
Spørgsmålet er, hvad det er, vi har brug for.
Jeg vil gerne have et beredskab, der er sådan, at vi har de mennesker, der er brug for, de steder, hvor der virkelig er brug for dem.
Vi mangler læger mange steder.
Jeg ved, at man i Sjællandsregionen har valgt, at det er paramedicinere, der har en lang uddannelse bag sig, som kører rundt, og det har gjort, at der kommer mange flere biler ud på vejene.
Så har vi lægerne, og dem mangler de 113 af i Sjællandsregionen.
Så vil jeg hellere have, at lægerne er derinde, end at de bare har en enkelt tur på en dag, for så gør de mere nytte og gavn for de patienter, som vi har på vores sygehuse.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Nu ville det jo klæde hr. Jonas Dahl, hvis han havde valgt at sætte sig ned på sin plads med det samme og høre, hvad jeg sagde i min tale, frem for at sidde og snakke.
Jeg sagde, at jeg ikke mente, at hr. Jonas Dahl havde hørt ordentligt efter eller havde haft tid til at læse alle de udmøntningsplaner, der er kommet i dag.
Der blev nævnt noget om Lolland-Falster – der blev nævnt mange forskellige områder – og jeg sagde, at det er helt forståeligt, at man ikke har haft tid til at sætte sig ind i, nøjagtig hvor det er, pengene er meldt ud til at skulle bruges.
Når det så gælder Region Midtjylland, må jeg igen sige, at der måske er en grund til, at Region Midtjylland skal ud i en anden ansøgningsrunde, og jeg synes jo, det er væsentligt, at hvis vi vil give penge, som skal gøre en række borgere mere trygge, er det også vigtigt, at pengene bliver brugt til det, de var tiltænkt at skulle bruges til.
Så jeg synes, det er helt fair, at Region Midtjylland må lave endnu en ansøgning, så vi er sikre på, at de her penge, som skal gå til et akutberedskab, også bliver brugt til et akutberedskab.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jeg vil bare lige stille et ganske kort spørgsmål, for man kan godt en gang imellem på talerstolen komme til at sige noget, som egentlig ikke var ens hensigt, og skulle der sidde en enkelt eller to lyttere på Fyn og følge med i denne debat, har de hørt, at hr. Per Clausen sagde, at man havde bestemt fra det her ekspertudvalg, at når det nye supersygehus i Odense stod klar, skulle Svendborg Sygehus lukkes, og det er jo ikke korrekt.
Svendborg Sygehus består, og det er alene akutfunktionen i Svendborg, man lukker.
Kan hr. Per Clausen bekræfte det?
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Jeg er glad for, at der er opmærksomme politikere herinde, oven i købet fra et af de regeringsbærende partier, der sikrer sig, at jeg kommer til at udtrykke mig helt præcist.
Fru Vivi Kier har helt ret i, at det, jeg mente, var det, hun sagde.
Sagde jeg noget andet, var det forkert.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Ja, og den kløft, man så har udlignet, medfører jo, at mens 58 pct. af de privatansatte i dag har en sundhedsforsikring, er det kun 6 pct. af de offentligt ansatte, der har det.
Og mens 39 pct. af dem, som er på gulvet, er omfattet, ja, så er det 63 pct. af dem, som har en høj uddannelse og høje lønninger i forvejen, der er det.
Jeg synes, det er påfaldende, at ordføreren bruger ordet alle.
Dansk Folkeparti har sikret, at alle kan komme med.
Jeg konstaterede, at når ordføreren brugte ordet alle, var det for det første ensbetydende med alle på arbejdsmarkedet.
Men det er så ikke rigtigt.
For det andet er der vel også andre mennesker i det her samfund.
I lyset af at dem, som jo har de største udgifter, og dem, som også har de fleste lidelser, faktisk også er dem, som står uden for arbejdsmarkedet – førtidspensionisterne, de ældre, efterlønnerne – vil jeg egentlig godt spørge ordføreren, om ordføreren synes, det er rimeligt, at det er de selv samme mennesker med de fleste lidelser, som skal vente længst tid i køen til f.eks. privatpraktiserende speciallæger, fordi de ikke har en sundhedsforsikring.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-11:
Det var en ganske fin udenomssnak, vi fik her, men ordføreren var selv inde på det og påpegede sådan set, at det, undertegnede stod og sagde på talerstolen for lidt siden, ikke passede, netop at der er tre borgmestre, som faktisk får direkte indflydelse på uddelingen af de 180 mio. kr., der skal uddeles i Region Midtjylland.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at der er tre borgmestre, som får indflydelse på det her, mens resten af borgmestrene i det midtjyske er holdt uden for den diskussion og uden for den snak, der har været med ministeren?
Er det ikke korrekt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Som det fremgår af det forslag til vedtagelse, som ordføreren netop har læst op, har man i finanslovforhandlingerne i 2009 vedtaget, at der skulle afsættes 600 mio. kr. til at styrke de nære og akutte sundhedstilbud i tyndtbefolkede områder i Danmark, herunder i Nordvestjylland.
Hvad mener ordføreren om, at man nu laver endnu en ansøgningsrunde for nordvestjyderne i forbindelse med de projekter, der var der, og som skulle styrke det akutte og nære tilbud?
Og mener ordføreren, at det giver tryghed nok i sig selv, at man nu har været tæt på 1½ år om at udmønte de her midler?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
600-millioner-kroners-puljen er jo ikke en pulje, der er designet til et bestemt område i Danmark.
Den er designet til hele Danmark, og derfor bliver der også uddelt penge til samtlige regioner.
Jeg vil gerne påpege, at i min egen region får man 105 mio. kr. til at etablere behandlerhuse, så man kan sikre, at der kan være lægebetjening ude decentralt i alle regionens yderområder.
Der bliver givet penge til videokonferencefaciliteter i ambulancer og en døgnbemandet lægebil i Aalborg.
Det har jeg lyst til at nævne her.
Så er det da rigtigt, at der også bliver afsat penge til Region Midtjylland, men der bliver også afsat penge til Region Sjælland.
Jeg synes, at det, der jo er vigtigt, er, at vi alle blev enige om i den aftale, der blev indgået i 2007 – Socialdemokratiet var også en del af det – at vi skulle sikre en akutbetjening rundtomkring i hele landet.
Så jeg håber, at Socialdemokratiet vil være med til at leve op til den politiske aftale, vi blev enige om i 2007.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-11:
Jo, men sådan som jeg har forstået det, er der en pulje til lægehuse og sundheds- og akuthuse, som først skal udmøntes i anden ansøgningsrunde med frist den 25. februar.
Og nu udsætter man igen midler til at styrke de her områder.
Kan ordføreren ikke godt se, at 1½ år i sig selv er meget lang tid at vente på de meldinger, man kom med i efteråret 2009 fra regeringens side?
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Fru Liselott Blixt har jo fuldstændig ret i, at de problemer, man kan have uden for de store byer, kan genfindes over hele landet.
Det er jeg helt enig med fru Liselott Blixt i, og jeg sådan set også enig i, at en række af de tiltag, fru Liselott Blixt nævner, er gode tiltag, men prisen, kan man sige, har Dansk Folkeparti vel også betalt, for Dansk Folkeparti har jo også accepteret den her centralisering af sundhedsvæsenet, og det betyder vel også, at der føres penge fra sygehuse i de tyndtbefolkede dele af Danmark ind til sygehuse i tæt befolkede dele af Danmark.
Synes fru Liselott Blixt på den baggrund, at det er særlig tilfredsstillende, at når man giver folk indtryk af, at det er en lægeambulance, man har indsat i et område, så kan man enten forvente, at der ikke nogen læge med, eller også at det er en læge, som tilsyneladende ikke laver andet end at vente på at komme til arbejde med alle de forfærdelige risici, det giver for kvaliteten, som ministeren jo tidligere har nævnt?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Jeg vil sige, at der, sådan som jeg oplever det, har været en meget konstruktiv dialog imellem regionerne og regeringen og Dansk Folkeparti i forhold til uddelingen af de her midler.
Alle har haft mulighed for at sende ansøgninger ind.
Og det er jo ikke et udtryk for, at der ikke er foregået noget i 1½ år; det her understøtter det, man sidder og arbejder med at få implementeret ude i kommuner og regioner.
Så jeg synes, det er dejligt, at vi i en krisetid har mulighed for at understøtte det arbejde, der pågår i regioner og kommuner, så vi sikrer, at borgerne får den gode, kvalificerede behandling døgnet rundt, året rundt, hver eneste dag.
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Der stod på forslaget til vedtagelse, at regeringen og de regeringsstøttende partier, i hvert fald de fleste af dem, siger, at man skal have bæredygtige enheder, når det handler om akutmodtagelserne.
Er det en anden måde at sige, at de skal have et befolkningsunderlag på 250.000-400.000?
Og hvis det er det, hvor har man så fra, at det skulle være den rigtige størrelse?
Altså, hvor har man dokumentationen for det henne?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Det er jo sådan, at vi har brug for meget højt specialiserede tilbud, når vi rammes af meget, meget alvorlig sygdom og de meget, meget store ulykkestilfælde.
Det fordrer jo, at vi kan samle nogle spidskompetencer, og de spidskompetencer har vi brug for at samle i nogle færre enheder.
Det bliver nu på 22 sygehuse rundtomkring i landet.
Det betyder, at vi kan sikre, at man får den allerbedste behandling, når man virkelig kommer alvorligt til skade, når man virkelig rammes af en meget alvorlig sygdom.
Derudover gør vi jo det, at vi rykker nogle tilbud ud i nærområder, og det er sådan set det, der ligger i bl.a. den 600-millioner-kroners-pulje, der rulles ud.
Det, der kan klares på et lidt lavere fagligt niveau, kan vi så få tættere på vores bopæl.
Per Clausen (EL), 2011-02-11:
Jeg må vel tolke fru Birgitte Josefsens svar på den måde, at ja, man mener 250.000-400.000, og nej, man har ingen dokumentation for, at det er det, der skal til for at drive en bæredygtig akutmodtagelse.
Det andet spørgsmål, jeg så vil stille til fru Birgitte Josefsen, er: Synes fru Birgitte Josefsen ikke, at det er lidt bekymrende, at en del af dette førhospitale beredskab, som man lader som om består af lægeambulancer, i det vestjyske består af enten ambulancer uden læger, eller består af ambulancer med læger, som stort set aldrig arbejder?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-11:
Som jeg også sagde i min ordførertale, sørger vi for, at der nu i hele landet er lægeambulancer til rådighed, og at ambulancer er bemandet med sundhedsfagligt personale og udstyret med en lang række elektroniske hjælpemidler.
Det betyder, at flere overlever; det betyder, at flere kommer ud af deres forløb uden at være dybt invalideret.
Så den udvikling, der foregår i sundhedsvæsenet i øjeblikket, er jeg meget, meget glad for.
Den gør, at vi får hjælp, når vi bliver syge, og det er jo sådan set det, det handler om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Ordføreren var inde på, at ordføreren vil gå imod, at der bliver lavet disse indretninger, hvor man kan fæstne plakaterne nede i jorden.
Der er det jo således i dag, at Rådet for Sikker Trafik har den mulighed.
Vil det ikke betyde, at de politiske partier, som i høj grad skal varetage demokratiets interesser, altså ikke må noget, som andre må?
Er det det, ordføreren gerne vil have?
Kim Christiansen (DF), 2011-02-11:
Nu ved jeg ikke, om hr. Flemming Damgaard Larsen er bekendt med, at man på DR1 f.eks. ikke bringer reklamer, men man bringer oplysninger, bl.a. om trafiksikkerhed, og det er nøjagtig det samme, Rådet for Sikker Trafik gør, når de har mulighed for at sætte nogle advarsler op så tæt på vejen som muligt om, at man skal køre forsigtigt, tage hensyn til børn osv.
Det synes jeg da er ganske, ganske sund fornuft, men der står jo altså heller ikke et sted mellem 400 og 500 på en relativt kort vejstrækning, som der vil gøre i en valgkamp.
Derfor mener jeg, de udgør en trafiksikkerhedsmæssig risiko i en valgsituation.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-11:
Jamen risikoen er jo lige stor, om det er en plakat fra et politisk parti, der står der, eller det er en plakat fra Rådet for Sikker Trafik.
Et andet spørgsmål går på, at ordføreren er inde på, at der ikke skal navn og telefonnummer på disse plakater, som bliver opsat af politiske partier og kandidater ved et valg.
Men hensigten er jo netop at sikre, at myndigheden ikke kan begå selvtægt, men først lynhurtigt skal kontakte det pågældende parti eller den, der er ansvarlig for at opsætte plakaterne, således at vedkommende kan rette det, hvis der er nogle plakater, der sidder uhensigtsmæssigt eller skævt i forhold til trafiksikkerheden osv. Synes ordføreren ikke, når han rigtig tænker sig om, at det er en meget god ordning, at det er partiet selv, der får lov til at rette tingene inden for 24 timer, frem for at det er en myndighed, der skal begå selvtægt og så gå ud og fjerne plakaterne og måske konfiskere dem?
Kim Christiansen (DF), 2011-02-11:
Jeg vil sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at det jo i dag er således, at hvis plakater hænger uhensigtsmæssigt – det kunne være Venstres plakater, ikke fordi jeg tror det, men det kunne også være fra andre partier – har man jo den mulighed, at man kontakter den lokale vælgerforening og beder dem om at få bragt de forhold i orden.
Sådan har det været ved alle foregående valg.
Jeg ser slet ikke noget formål med, at man skal til at skrive hver enkelt persons navn bag på de her plakater.
I de partier, hvor man har nogen til at varetage det der job for sig, er det selvfølgelig nemmere, for så er det jo bare den persons navn, der skal stå på samtlige plakater.
Men jeg synes, det er noget bøvl.
Det vil medføre ekstra byrder for alle, så jeg synes, det er en overflødig ting.
Vivi Kier (KF), 2011-02-11:
Jeg må da sige, at jeg håber, at vælgerne hjemme på Fyn vil blive rigtig glade for at se mit kontrafej hænge rundtomkring i Odense.
Når det så er sagt, må jeg starte med at konstatere, at vores ordfører på det her område desværre ikke kan være til stede.
Så jeg læser talen op.
Det her lovforslag er blevet læst med stor interesse, og det har været meget efterspurgt i det konservative bagland.
For som partiforening og som aktiv kandidat er man selvfølgelig interesseret i, at en valgkamp skal køre så problemfrit som overhovedet muligt.
Og med det her forslag gør vi det en del nemmere at være opstillet som kandidat til valg til både kommunalbestyrelse, Europa-Parlamentet og Folketinget.
Jeg skal ikke kunne sige, hvor meget plakater virker, men vi politikere har jo i hvert fald en idé om, at vi skal have vores plakater op at hænge og på den måde gøre opmærksom på os selv.
Men det er altså også besværligt at skulle indhente tilladelser fra elselskaberne til at bruge deres master, at skulle have tilladelse fra de forskellige kommuner og kende reglerne for, hvornår og hvor man må sætte plakater op i den ene eller anden kommune.
Det er faktisk et større puslespil.
Med dette forslag bliver det hele en del nemmere.
Forslaget her slår fast, at valgplakater kan ophænges fra den fjerde lørdag før valgdagen, og at de skal være nede igen 8 dage efter valgdagen.
Ved folketingsvalg må ophængningen dog tidligst ske 24 timer efter valgets udskrivelse.
Det giver lige partierne en mulighed for at få samlet folk sammen, at få skaffet biler osv.
Om plakaterne så kan holde til at hænge i 4 uger og for den sags skyld 3 uger, er en helt anden sag, for med det vejr, vi har i Danmark, ender kandidaterne nok med at se lidt falmede og forrevne ud.
Så her er en opgave for plakattrykkerne om at få produceret valgplakater i så god en kvalitet, at de kan holde en hel valgkamp.
En anden god ting ved det her forslag er, at partierne og deres kandidater ikke længere skal søge tilladelse til at hænge plakaterne op, og det er en stor lettelse.
Det glæder mig, at både Dansk Energi, der ejer de mange master, vi bruger til plakater, og Kommunernes Landsforening er godt tilfredse med lovforslaget.
Jeg mener så også, at partierne har en stor forpligtelse til at overholde retningslinjerne for opsætning og nedtagning, herunder at respektere det sikkerhedshensyn, der er taget med lovforslaget.
Det vil sige, at man ikke for at gøre ekstra opmærksom på sig selv må hænge sin valgplakat i midterrabatten på veje, hvor der køres over 60 km/t.
Man må heller ikke hænge dem, så de dækker for trafiktavler eller stikker ud på cykelstier.
Der er en række andre forhold, som naturligvis skal respekteres, og det håber jeg bestemt at partierne vil få kommunikeret ud til de lokale vælgerforeninger og kandidater.
Fra konservativ side kan vi støtte et godt forslag.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Det er rart at høre, at ministeren er i topform og allerede er gået i gang med udvalgsarbejdet her.
Må jeg godt lige stille det spørgsmål, jeg stillede til Venstres ordfører?
En skurk i storkredsen ovre i Midtjylland sætter plakater op efter 2 timer, får fjernsynet kaldt ud og siger: Jeg har hængt plakater op lidt ulovligt.
Så får den pågældende at vide, at de skal pilles ned, men den pågældende piller dem ikke ned, men 24 timer efter er det lovligt, at de hænger der, og derfor bliver de aldrig pillet ned.
Det er ikke, fordi det generer min mave alt for meget, men er ministeren ikke enig i, at det godt kan virke lidt mærkeligt over for retsfølelsen i landet, at man kan gøre sådan noget?
Det er kun et lille venligt spørgsmål.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-02-11:
Jo, jeg vil gerne kigge på det.
Nu er det sådan, at jeg har haft fornøjelsen af at være med i rigtig mange valg – og det takker jeg jo for at jeg har fået lov til – og uanset hvad der sker under de her valg, er der altid nogle, der finder ud af en ny måde at påkalde sig opmærksomhed på.
Og det eneste, jeg rigtig er blevet grebet i, er, at jeg har været lidt misundelig.
Men det er jo sådan med al lovgivning, at det forudsætter, at borgerne har tænkt sig at overholde den.
Og det gælder jo i alle forhold, for selv om en borger ikke har tænkt sig at overholde den, kan jeg jo ikke sidde herinde og få alle til at rette sig efter reglerne; det har vi jo mange eksempler på.
Vi har også lige set det på trafikområdet.
Så det må jeg sige.
Men jeg synes da, at hr. Jens Christian Lund har en pointe i, at vi lige skal prøve at overveje det sammen, og jeg kommer altså gerne i udvalget, så vi kan få en god debat, som vi plejer.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-11:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for et godt svar.
Så vil jeg tillade mig, uden at ministeren bliver alt for sur, at stille et spørgsmål, der ligger lige på kanten af det her lovforslag.
Jeg forstår, at det, vi gerne vil her, jo er, at vi gerne vil skabe en ånd i vores valgkamp, ved at vi gerne må sætte plakater op på både private fællesveje, offentlige veje osv.; det bliver muntert og alt det.
Er ministeren enig med mig i, at det også har den konsekvens
, at man må sætte valgboder op på parkeringspladser, også private parkeringspladser, hvor der kommer mange mennesker, således at en virksomhed ikke kan sige: Vi kan ikke lide SF og Socialdemokratiet, så I må ikke komme der?
Så ånden i det, ministeren har fremsat her, må vel også være den, at vi kan komme på disse offentlige eller private parkeringspladser, hvor der kommer mange mennesker –
er ministeren enig i det?
Hans Christian Schmidt (V), 2011-02-11:
Ja, jeg synes det er helt rigtigt, at det er ånden i det.
Men nu er det sådan, at vi lige nu diskuterer loven, og der er jeg bare nødt til at sige, at loven regulerer valgplakater, og med hensyn til at få lov til at stå på offentlige steder vil jeg sige, at man skal ansøge om det.
Jeg ser gerne på det.
Og jeg vil gerne være med til også at kigge på det her.