runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Mens regeringen og Liberal Alliance finder ud af, hvem der har tilsluttet sig eller ikke tilsluttet sig hvilke forslag til vedtagelse, vil jeg stille et spørgsmål til social- og integrationsministeren.
Jeg kan forstå, at det er ministerens opfattelse, at dansk kultur ikke er trængt, og derfor kan man ikke være enige med Dansk Folkeparti.
Sådan har jeg forstået det.
Så skal jeg bare høre, hvordan det kan være, at ministeren for et par uger siden – i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti – var ude at tilkendegive, at det var et problem, at man i en institution havde fravalgt julegudstjenesten af hensyn til et stort muslimsk mindretal.
Er sådan nogle eksempler ikke et udtryk for, at dansk kultur er trængt – der kan også være andre eksempler, og det ved vi jo at der er.
Er sådan nogle eksempler ikke udtryk for, at dansk kultur bliver presset og trængt?
Det mener ministeren ikke – eller hvordan?
Nu er jeg lidt forvirret, fordi ministeren jo sådan set har tilkendegivet, at man gerne så, at man fejrer danske traditioner i institutioner osv., og så forstod jeg også på de udtalelser, der har været før, at man var lidt ked af, at man gik væk fra de danske traditioner.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-15:
Som jeg husker det, var det et citat – jeg tror måske i metroXpress.
Det, jeg kan huske jeg blev citeret for, var, at jeg naturligvis syntes, at det var godt, at man gik til julegudstjeneste eller tog del i alt muligt andet, men også, at det må folk jo sådan set selv om.
Det synes jeg stadig væk er en vigtig pointe.
Hvis børnehaver beslutter sig for, at det vil de gerne, synes jeg, det er rigtig godt, men jeg bryder mig ikke om det, hvis der er nogen, der siger: Af princip vil vi aldrig, aldrig nogen sinde sørge for, at børn kan komme ind og se en kirke.
Uanset om man er religiøs eller ej, kan der godt være store oplevelser ved at komme ind i en kirke og mærke, hvordan det er at være i kirkerummet.
Og det er sådan set, uanset hvilken tro man har.
Jeg synes, vi skal stå vagt om, at institutioner selv må definere, hvad der for dem er en god jul, og selv må finde ud af, hvordan de tilrettelægger et forløb, så de kan sørge for, at deres børn får en rigtig glædelig december og en rigtig god jul.
Men jeg synes ikke, det er noget problem, der betyder, at vores kultur er trængt.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jamen o.k. Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, social- og integrationsministeren siger.
Det vanskeliggør selvfølgelig diskussionen.
Så lad mig spørge sådan her: Når det forholder sig sådan, at institutioner, f.eks. folkeskoler, indretter undervisningen og folkeskolens daglige gang efter, at der f.eks. er elever, som har en anden baggrund end dansk – vi ved jo, at det forholder sig sådan ude i det danske samfund – og når det forholder sig sådan, at der er børn, der f.eks. ikke møder undervisningsparate i lange perioder på grund af ramadanen osv., er det så ikke udtryk for, at dansk kultur, danske traditioner, danske vaner og danske værdier bliver trængt af andre kulturer?
Hvis det ikke er udtryk for det, skal jeg bare lige forstå, hvad det så er udtryk for.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-15:
Jeg mener ikke, at vores samlede kultur kan gøres op til så lidt, at det handler om, hvorvidt børnehavebørn går i kirke til jul.
Vores kultur er det, der definerer vores identitet, og er det, vi er.
Og om der er en børnehave, der fravælger at gå i kirke, tror jeg ikke vores kultur hverken bliver sat under pres eller stækket af.
Tværtimod tror jeg, at vores kultur er så stærk, at det kan den såmænd sagtens rumme.
Når spørgeren stiller et spørgsmål til det om, at man ikke møder klar op til skolegang, fordi man har holdt ramadan, vil jeg sige, at det er en stærk forpligtelse for skoler at italesætte det problem, hvis det finder sted.
Børn skal gerne møde op til tiden, de skal gerne være udhvilede, og det er selvfølgelig en opgave for os alle sammen som forældre at sørge for, at det sker så godt som overhovedet muligt.
Hvis der på skoler findes problemer med børn, som ikke har sovet, eller som ikke har spist, er det noget, skolerne må tage op.
Og det ved jeg også at man gør, jeg ved, at man indskærper over for de her forældre, at det altså er vigtigt, fordi skolegangen i Danmark ligger på det tidspunkt, den nu engang gør.
Det synes jeg må være i alles interesse, og det er jeg sikker på er en opgave, man også decentralt tager fuldstændig hånd om.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jeg synes, at der er en tendens til, at social- og integrationsministeren bruger utrolig mange ord.
Sådan er det ofte, når man har svært ved at forklare sin politik.
Derfor vil jeg egentlig bare stille et meget simpelt spørgsmål, et ja/nej-spørgsmål.
Er social- og integrationsministeren enig med sin radikale kollega i, at der skal nedsættes et imanråd – det er et råd, som kirkeministeren har bedt om skulle nedsættes – og med den radikale viceborgmester i Aarhus, der mener, at der skal nedsættes et islamisk råd?
Er ministeren enig i det, som man er enig om internt i regeringen, ja eller nej?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige i den her forbindelse, for Dansk Folkeparti har selvfølgelig den holdning, at vi står ved de forlig, vi indgår.
Men vi skal jo lige have afklaret, hvad Enhedslisten egentlig vil i den her forbindelse, for det er en meget interessant åbning, der kom her.
Jamen jeg kan forstå på det, at hr. Christian Juhl blev lidt nervøs, for det var en spændende åbning, der kom fra Enhedslisten, nemlig det, at man var klar til at vælte regeringen her, hvis man kunne indgå i forhandlinger om efterlønsreformen.
Jeg er stadig væk i tvivl om, hvad Enhedslisten vil, og det tror jeg egentlig jeg bliver ved med at være.
Så der er selvfølgelig noget, vi skal have diskuteret.
I den forbindelse er det stadig væk spændende at høre, om det er hr. Finn Sørensen, eller det er hr. Christian Juhl, man skal tage for gode varer, eller det ender med, at der er en helt tredje fra Enhedslisten, der kommer op og siger noget tredje i den her forbindelse.
Det vil jeg se frem til.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg tror, at mange før mig – også de ældre i Folketinget – har lært, hvordan Enhedslisten arbejder.
Vi tager stilling til de konkrete forslag, der er, og er der et godt forslag, så stemmer vi for det.
Og der siger vi til vores venner i regeringen: Det her stemmer vi imod.
Og så har de jo forstået, hvad det drejer sig om.
Hr. Bent Bøgsted kunne f.eks. være kommet med et forslag om, at vi skal redde seniorjobberne.
Det kunne han jo have gjort under udvalgsbehandlingen, hvis han havde ønsket det.
Jeg har selv påpeget det tidligere under første behandling.
Så kunne vi måske have fået løst det, samtidig med at vi havde undgået at skabe den store utryghed, vi gør for tre årgange på seniorjob nu her ved bare at sige: Nå ja, vi stemmer bare for det her, og så kan det være, at vi senere vil lappe på det.
Det er en samvittighedsløs måde at arbejde på, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Hr. Bent Bøgsted skal ikke være nervøs.
Vi stemmer imod den her lov, og vi stemmer gerne sammen med hr. Bent Bøgsted.
Vi stemmer gerne sammen Socialdemokraterne, og vi stemmer gerne sammen med SF'erne og hvem, der ellers måtte have samvittighed til at stemme sammen med os.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den her reform indgår i finansloven, så må jeg lige rette en fejl – jeg troede ikke, jeg skulle rette på ældre folketingsmedlemmer: Vi stemmer for det beløb, der er afsat til det, som et flertal måtte finde på at pålægge staten i forbindelse med den her reform.
Det vil sige, at hvis flertallet beslutter at fjerne efterlønnen, så skal der betales en regning, og det ville dog være tåbeligt ikke at sige, at så skal folk selvfølgelig have deres penge.
Vi støtter regeringen, som Dansk Folkeparti gjorde det, fra sag til sag.
Vi tager og vurderer, og i den her sag er vi uenige med regeringen.
Derfor stemmer vi nej.
Så man kan jo ikke sige, at vi bare er stemmekvæg.
Ud over det støtter vi ikke bare finansloven.
Vi støtter en finanslov, der går i den rigtige retning.
Og det gør den her finanslov.
Den har nogle grå pletter, men den har overvejende et rigtig, rigtig godt sigte.
Det er derfor, vi stemmer for den, også fordi den bl.a. skaber en ufattelig masse nye arbejdspladser og åbner op for, at vi kan komme ud af det morads, som hr. Bent Bøgsted og de borgerlige har lagt navn til i 10 år.
Frank Aaen (EL), 2011-12-16:
Nu kunne man jo bruge lang tid på at debattere noget, der grundlæggende er helt forsludret.
Altså, det, Enhedslisten har tilbudt alle borgerlige partier, er, at hvis man ønsker at ændre i efterlønsreformen, er vi med på det, at hvis man ønsker at lade være med at afskaffe efterlønnen, er vi med på det, og det er det, vi spørger til.
Der vil jeg gerne spørge igen: Er Dansk Folkeparti indstillet på at sætte gang i en proces, hvor vi undlader at fjerne efterlønnen, eller være med til at støtte det ændringsforslag, Enhedslisten har stillet, om, at vi i hvert fald udsætter reformen af efterlønnen?
Det er jo det, vi skal have svar på.
Det er jo det, der er til debat lige i øjeblikket, og ikke noget drømmesyn om, at Enhedslisten skulle være med til at vælte en regering, vi lige har bragt til magten.
Hvad er det for noget sludder?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Hr. Frank Aaen har en stor politisk erfaring herindefra – det erkender jeg blankt – men det var nu Enhedslisten selv, der startede med at forplumre den her debat og kom ind på at vælte regeringen, hvis vi ville gå ind i nogle forhandlinger om efterlønnen og tilbagetrækningsreformen.
Når man står på talerstolen og bliver tilbudt sådan en åbning, altså at Enhedslisten skulle være klar til at vælte regeringen, hvis vi ville være med til at udsætte efterlønnen eller kigge på, om vi ikke skulle lade være med at gennemføre efterlønsreformen, er det klart, at vi i den borgerlige lejr bliver interesseret; selvfølgelig gør vi det.
Frank Aaen (EL), 2011-12-16:
Endnu en gang spørger jeg: Vil Dansk Folkeparti være med til som minimum at udsætte ikrafttrædelsen af denne ødelæggelse af efterlønsordningen?
Ja eller nej?
Og hvis der bare er en anelse vilje i Dansk Folkeparti til at ville være med til i det mindste at udsætte ikrafttrædelsen af efterlønsreformen, beder vi bare om at få tingene tilbage i udvalget.
Så kan vi diskutere i udvalget, hvordan vi gør det.
For det er det, der er hovedsagen i dag.
Og lad så være med at snakke udenom og om alt muligt andet, som f.eks. fantasitanker om, at vi skulle vælte regeringen.
Tag stilling til det helt præcise og konkrete: Vil man være med til ændringsforslaget om at udsætte ikrafttrædelsen af efterlønsreformen – ja eller nej?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Jamen hr. Frank Aaen ved udmærket, hvordan forlig fungerer herinde i Folketinget, og jeg må igen sige, at det var Enhedslisten selv, der startede den debat og kom med en åbning om, at man var klar til at vælte regeringen, hvis vi ville være med til at se på en ændring af efterlønnen.
Det var det, hr. Finn Sørensen sagde heroppe, og det er der flere end mig der har hørt.
Jeg synes, det er en interessant vinkel, at Enhedslisten her mere eller mindre står og lover at ville vælte regeringen – det kan være i næste uge.
Jeg vil da lade det gå videre til min gruppeformand, og jeg er også sikker på, at fru Ulla Tørnæs vil lade det gå videre til sin gruppeformand, at Enhedslisten er klar til at vælte regeringen her inden jul.
Det er en meget interessant vinkel.
Så jeg vil lade det gå videre.
Vi skal selvfølgelig have en drøftelse af det her, hvis Enhedslisten virkelig står ved det løfte, de giver her – meget interessant åbning!
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-16:
Den her reform er et skridt i den rigtige retning.
De demografiske udfordringer, som Danmark står over for, kræver, at vi laver reformer, som øger arbejdsudbuddet, for vækst alene løser ikke de udfordringer, vi står over for.
Det er sådan, at det strukturelle underskud, vi har at se frem til de næste mange år, ikke løses ved vækst, fordi de offentlige udgifter, vi har i Danmark, som hovedregel er udgifter til mennesker, mennesker, som bl.a. er på overførselsindkomst.
Derfor er det bydende nødvendigt, at vi flytter folk fra passiv forsørgelse over i beskæftigelse, at vi får en lidt mindre offentlig sektor, for ellers ender vi i den samme gældskrise, som en masse lande i Europa kæmper med i dag.
Jeg synes dog, at man burde have taget konsekvensen fuldt ud og afskaffet efterlønnen helt.
Jeg tror ikke, at det havde gjort nogen som helst forskel for de partier, der var gået ind for en sådan fuldstændig afskaffelse, med hensyn til om de var blevet straffet af vælgerne.
Det tror jeg ikke de var; det havde været det samme resultat.
Det er nu engang sådan, at vi lige så godt kunne have hevet plasteret af en gang for alle i stedet for at trække det ud, for jeg tror helt ærligt ikke, at der er mange herinde, der tror på, at der vil være en efterlønsordning for min generation og heller ikke for mine børns generation.
Derfor havde det rigtige, det ansvarlige, det modige og det ambitiøse været at have afskaffet efterlønnen helt.
I modsætning til, hvad der bliver sagt fra nogle ordføreres side, viser al erfaring, at øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse.
Hvis det ikke var sådan, havde vi haft over en million arbejdsløse danskere i dag, for siden 1950 er arbejdsstyrken øget med over 800.000 personer.
Afslutningsvis vil jeg give stor ros til Folketinget for at trække i den rigtige retning og stor ros til Dansk Folkeparti for at vise et økonomisk ansvar.
Jeg vil så også sige, at jeg synes, det er underligt, at der ikke er ordførere for Socialdemokratiet og SF, der går på talerstolen i dag og forklarer borgerne, hvorfor de støtter op om det her.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg synes også, det er mærkeligt, at fru Ulla Tørnæs' parti for 1 år siden ville forsvare efterlønnen.
Pludselig kom de på andre tanker, og nu skulle det lige pludselig være det vigtigste i verden at få fjernet den ordning, vi har.
På den måde undrer jeg mig til stadighed.
Nu har jeg kun været her i 3 måneder, men hver eneste dag er en kilde til en stor forundring hos mig i forhold til de gamle politikere her på stedet.
Jeg har diskuteret meget, både med S og SF, og det har fru Ulla Tørnæs jo også gjort.
Jeg tror, det var i 3½ time, vi fik diskuteret de her ting.
Det gør jeg, og vi er indædt modstandere af det her.
Kunne vi inspirere eller overbevise eller lokke nogle til at stemme imod det her forslag, vil vi gøre det, og det er det, vi prøver, netop ved at stille de to ændringsforslag.
Fru Ulla Tørnæs har jo i fuld offentlighed afsløret sin manglende samvittighed.
Det har ikke noget med samvittighed at gøre, at man siger det samme.
Det har med samvittighed at gøre, at man vurderer de handlinger, man gennemfører.
Og hvis man stemmer for at fjerne efterlønsordningen for nogle mennesker, der har knoklet hårdt, også for fru Ulla Tørnæs' løn, så synes jeg, at man har en skidt samvittighed.
Hvordan har jeg det med at støtte den nye regering?
Det har jeg det rigtig godt med.
Jeg tænker med frygt på, at jeg nogen sinde skulle komme i en situation, hvor jeg skulle forsvare fru Ulla Tørnæs' parti som regeringsparti.
Så ville jeg vistnok overveje at se, om jeg kunne komme ud af det her morads hurtigst muligt.
Jeg forstår godt SF's og Socialdemokraternes noget trykkede stemning i sådan en situation, som de har bragt sig i.
Det må de jo forklare, og jeg synes også, at de har forklaret det undervejs i den lange debat, vi havde under førstebehandlingen.
Jeg har det godt med, at vi i 99 pct. af de andre forslag, vi har, finder en enighed.
I det her tilfælde havde jeg også gerne set, at vi var blevet enige og havde stemt skidtet ned.
Men det drejer sig ikke kun om S og SF.
Det drejer sig også om den pinlige situation, som Dansk Folkeparti har bragt sig i, nemlig at de virkelig vil være bekendt at stemme sammen med de borgerlige i det her spørgsmål, hvor deres grundlæggende holdning jo netop er, at vi skal bevare efterlønnen, som den er.
Ulla Tørnæs (V), 2011-12-16:
Men synes hr. Christian Juhl ikke, at det er underligt, ja, ligefrem mærkeligt, at hverken S eller SF har meldt sig på banen til en debat, hvor vi debatterer den vigtigste reform i nyere tid i dansk politik, altså at S og SF her glimrer ved deres fravær og ikke giver deres mening til kende?
Synes hr. Christian Juhl ikke, at det er mærkeligt?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Det med efterlønsreformen er altså lidt mystisk.
Hr. Christian Juhl står og klandrer de borgerlige partier og dermed også Dansk Folkeparti for at være med til det her.
Noget af det, som hr. Christian Juhl og hans parti kunne have gjort for at støtte en rød regering, var jo at stille som betingelse, at efterlønsreformen ikke blev gennemført.
Det lidt mystiske ved det er, at det gjorde man ikke i Enhedslisten.
Man sagde ja til at støtte en rød regering, selv om man på forhånd vidste, at efterlønsreformen skulle gennemføres.
Man sagde ja, og man siger samtidig ja til at støtte, at efterlønsreformen bliver gennemført, fordi man i sidste ende stemmer ja til finansloven.
Er det ikke lidt bemærkelsesværdigt, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, at det er den vej, man går, og at man klandrer alle andre, når man selv er årsag til, at den bliver gennemført?
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Jeg tror næppe, der er en sag, som jeg har diskuteret så meget ude i de fagforeninger, hvor jeg kommer, og ude blandt de folk, den rammer, som den her.
De fleste forstår meget godt vores handlinger i den sammenhæng og har sagt: Hold nu fast i den nye regering – det har vi også gjort – og appeller til, at hr. Bent Bøgsted stemmer efter overbevisning i stedet for at stemme efter taktik.
Det er det, vi har prøvet.
Hr. Bent Bøgsted ved jo godt, at der er et parti i regeringen, som bestemt ikke er glade for efterløn, og som i mange tilfælde er ret arrogante over for ufaglærte arbejdsmænd og -kvinder i Danmark.
Jeg tænker på Det Radikale Venstre.
Det er dybt pinligt at se deres holdning til arbejdsmarkedsspørgsmål.
Jeg troede i starten, da jeg første gang satte mig ned her, at hr. Bent Bøgsteds gamle arbejderhjerte kunne række så langt, at vi kunne samles om det her forslag.
Jeg har næsten været nede på mine bedende knæ for at bede Dansk Folkeparti om at være med til at stemme det her igennen.
Men nej, de siger arrogant: Vi holder sammen med Venstre og De Konservative, og det bliver vi ved med.
Undskyld, det er en skam.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Jeg synes selvfølgelig, hr. Christian Juhl er undskyldt, fordi det er så tydeligt at høre, at hr. Christian Juhl og Enhedslisten ikke har forstået ret meget af den parlamentariske situation og de forlig, der ligger i Folketinget.
Hr. Christian Juhl er ny herinde, og det er fuldt forståeligt, at man så har en ideologisk tro på, hvordan det foregår, og at man kan stemme på kryds og tværs, selv om man har indgået forlig.
Forlig binder; sådan er reglerne herinde.
Det er også lidt mystisk i den forstand at høre hr. Christian Juhl blive ved med at klandre Dansk Folkeparti, når hr. Christian Juhls eget parti kunne have sagt til regeringen: Hvis I skal være i regering, skal I droppe alt det her om efterløn og køre efter det, vi gerne vil.
Det har hr. Christian Juhl gjort på mange andre områder, bl.a. med de lovforslag, vi skal behandle på mandag, om NOx-afgifter og sukkerafgifter, der virkelig koster arbejdspladser.
Så forstår jeg godt, at hr. Christian Juhl er interesseret i at beholde efterlønsreformen, fordi dem, der mister deres arbejde, vil hr. Christian Juhl så sende på efterløn.
Christian Juhl (EL), 2011-12-16:
Vi kommer vist ikke ret meget længere med det her, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, ud over at jeg vil appellere til, hvis der er en DF-samvittighed, at man bruger den.
Jeg synes, det står meget klart – det gør det i hvert fald for os i Enhedslisten – at det er et rigtigt valg at sige, at vi skal have den her regering på plads, og den har vi sagt vi støtter uden betingelser, fordi den giver så mange muligheder i det kommende arbejde.
Vi tager så kampen fra sag til sag og appellerer til, at man stemmer ordentligt og fornuftigt, når man behandler det her forslag.
Det var derfor, de fleste vil se, at uanset om vi får de her ændringsforslag igennem, stemmer vi imod de her forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Tak, hr. formand.
Nu står vi ved andenbehandlingen af efterlønsreformen, og det er jo en reform, som et stort flertal i Folketinget siger ja til.
Og med den nye regerings tilslutning til efterlønsreformen er der jo bred tilslutning, og det viser sig så i forbindelse med al arbejdet, at det også ender med, at Enhedslisten siger ja til det, når de stemmer ja til finansloven, fordi det indgår i finansloven.
Så Enhedslisten må have rigtig dårlig samvittighed, når de ved tredje behandling af finansloven skal sidde og trykke på jaknappen og sige ja til en finanslov, som efterlønsreformen indgår i, og dermed sige ja til en finanslov, der indeholder tilbagetrækningsreformen.
Det kan være en gåde for udenforstående, men man har prioriteret anderledes i Enhedslisten og sagt, at man for enhver pris har villet være støtteparti for regeringsmagten, koste hvad det vil – om så det koster arbejdspladser, og det er så det, det gør.
Vi får en stor debat på mandag, så det skal vi ikke ind på her, og jeg tror heller ikke, formanden vil sætte pris på, at vi starter en stor debat om de forslag, der er på dagsordenen på mandag, men jeg kan blot konstatere, at Enhedslisten giver med den ene hånd og tager med den anden, og så koster det arbejdspladser.
Så har man her efterlønsreformen, som man for enhver pris vil bevare.
Det er klart, at når man går ud og fjerner tusindvis af arbejdspladser med de forslag, der er på dagsordenen på mandag, skal man have efterlønnen at sende folk på.
Jeg forstår klart Enhedslistens politik: Alle skal på overførselsindkomst.
Det er det, det egentlig drejer sig om.
Der var partierne enige om at det bare kørte videre.
Det var slet ikke en del af forhandlingen, og derfor står det heller ikke i aftalen.
I den forbindelse er vi da i Dansk Folkeparti – det bliver så først til næste år – klar til at se på, om vi kan finde nogle løsninger for dem, der kommer lidt i klemme vedrørende seniorjob.
Jeg vil slet ikke afvise, at vi måske kan finde en løsning på noget af det.
Hr. Christian Juhl var inde på, at krisen er dyb og skaber flere arbejdsløse.
Ja, det forstår jeg godt med Enhedslistens politik og magt over regeringen, der skaber tusindvis af arbejdsløse.
Det forstår jeg godt.
Det havde jeg aldrig troet at Enhedslisten skulle lægge stemmer til, men det gør de.
Men i Dansk Folkeparti er vi enige om, at vi selvfølgelig står ved det forlig, vi har indgået om efterlønnen, så vi stemmer ja til tilbagetrækningsreformen.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-16:
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted mener, at Enhedslisten opfører sig helt tåbeligt her, fordi vi støtter en regering, der samtidig lægger navn til en afskaffelse af efterlønsordningen.
Men hvad er baggrunden for den kritik?
Det forstår jeg ikke rigtig.
Betyder det, at hr. Bent Bøgsted gerne vil tilbyde os et andet flertal på det her område?
For så vil jeg da sige, at kritikken er helt berettiget.
Så er det det, der ligger i den her kritik af Enhedslisten?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-16:
Den skal jeg lige have igen: Tilbyder hr. Finn Sørensen at vælte regeringen, hvis vi går i forhandlinger med Enhedslisten om efterlønsreformen?
Det er meget spændende.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det er det, der ligger i det.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-16:
Jamen inden jeg svarer på det, vil jeg da gerne vide, om det er seriøst ment, for så skal jeg da nok svare på det.
Står hr. Bent Bøgsted nu og tilbyder muligheden for, at vi kan få et flertal for at afvise den her elendige reform, der bliver lagt op til her?
Hvis jeg kan få et klart svar på det, skal jeg nok svare på det andet.