runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg kan jo konstatere, at ministeren ikke ligefrem hopper op og ned af glæde over forslaget, og det er måske heller ikke nogen overraskelse.
Hensigten med det her forslag er jo at udligne de skævvridninger, der er i Danmark, også her 36 år efter at en eller anden lov blev afskaffet, nemlig i 1979.
Derfor synes jeg måske, at det er en skam, at økonomi- og indenrigsministeren så kontant afviser at lade Finansieringsudvalget kigge på de her ting.
Jeg ved godt, at Finansieringsudvalgets opdrag er at kigge på skævhederne i forbindelse med beskæftigelsesreformen, men det er dog alligevel sådan, at det hænger sammen med udligningen, det hænger sammen med et Danmark, der bliver mere og mere skævt, det hænger sammen med yderområder, der har store udfordringer.
Kunne ministeren ikke overveje, om ikke Finansieringsudvalget eller i hvert fald et eller andet hjørne af ministeriet kunne kigge på, om der var andre værktøjer at bruge for at gøre retfærdigheden større mellem de kommuner i Danmark, der har de største udfordringer i de her år, og så de kommuner, som i høj grad har tunge pengekasser?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Men her peger hr. Frank Aaen jo på et generelt problem med ejendomsbeskatningen, og det er, at den ikke er knyttet til folks betalingsevne.
Den er knyttet til udviklinger i et marked, som folk ikke er herre over, og det vil sige, at mennesker, der har en forholdsvis lav indkomst, men har købt et hus på et tidspunkt, hvor de godt kunne finansiere det hus, så på grund af nogle markedsudsving, som ikke har noget som helst at gøre med deres indkomstudvikling, skal til at betale mere i skat.
Altså, dette princip med, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder, er alle partier i Folketinget jo enige om, det er derfor, vi har en procentskat, men når det handler om ejendomsbeskatningen, så er det jo fuldstændig løsrevet fra, hvad folk tjener.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Jamen den er jo kun for høj for dem, der ikke kan betale.
Altså, dem, der har købt en bolig og har en høj indkomst, der svarer til det, deres bolig koster, kan jo betale, og de skal da bare betale.
Det har vi ikke noget problem med.
Men dem, der er kommet i klemme af den ene eller den anden årsag, vil vi gerne hjælpe, ikke med en skattelettelse, men med at give den en mulighed for at udskyde skatten, og det er jo, fordi vi også har en omsorg i forhold til at sikre, at der er penge nok i statskassen til velfærd.
Der er man ikke helt enige, men vi synes, det er en god idé med nogle indkomster, der kan sikre velfærden, som ikke skal udhules af skattelettelser.
Så det er derfor.
Og en generel skattelettelse er igen bare til gavn for dem, der tjener allermest.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Hvis man har konstateret, at en skat er alt for høj, så høj, at familier må gå fra hus og hjem, er det mest naturlige så ikke at tænke, at det kan være, at man skulle sænke den skat, så familierne ikke skal gå fra hus og hjem?
Det er sådan, vi tænker.
Enhedslisten har jo så opfundet det her alternative forslag, som er, at staten kan låne dem til at betale skatten.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Jeg synes, det er et markant problem, at der er ret mange mennesker, der er blevet teknisk insolvente og dermed i virkeligheden er blevet stavnsbundet, som altså ikke kan flytte, fordi de ikke kan komme af med deres hus, på grund af boligboblen, der bristede.
Det synes jeg er et kæmpestort problem, og som jeg har sagt flere gange, er det et kæmpestort problem, hvis folk bliver tvunget til at gå fra deres bolig.
Det synes jeg man skulle tænke meget mere over, end man gør, og så ikke sige, at folk da må have tænkt sig om, inden de købte et hus.
I en periode kunne man jo kun købe et hus, som simpelt hen kostede alt for meget.
Her i Københavnsområdet er der nogle helt vilde priser, og de mennesker er kommet i klemme.
Så kan man spørge, om det er deres egen skyld.
Det kan man jo godt gøre, men man kunne måske også overveje, om man kan hjælpe de mennesker, der er kommet i klemme.
Finn Thranum (V), 2015-04-16:
Tak for det.
Det er lidt som opfølgning på det samme spørgsmål her, for nu kommer det også lidt som en overraskelse for mig, at forslagsstilleren nævner, at der ikke behøver at være en friværdi, for at man kan søge om denne indefrysning af grundskyldsudgiften.
Det forstår jeg ikke helt, for det vil sige
, at såfremt og ifald man kommer i en situation, hvor ens indkomst går ned under 27.000 kr. om måneden og man søger om det her, så kan det være, at der ikke er sikkerhed for de penge, som man nu bliver tilbudt at indefryse, og det vil sige, at det bliver staten – det bliver os, det bliver skatteyderne – der på et tidspunkt skal betale for den difference, der måtte være.
Det vil sige, at huset jo i forvejen ikke engang kan sælges til en pris, der tilnærmelsesvis er vurderingsprisen; den ligger ofte 25 pct. under.
Jeg synes, det er et markant problem, at vi kan komme til at hænge på en masse udgifter.
Vil forslagsstilleren prøve at uddybe det?
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Jamen det løser vi jo ved at lave en beretning.
Når man har fremsat et beslutningsforslag og kan samle et flertal, bliver det udtrykt i beretningen, hvad det flertal skal bruges til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Jamen det er jo fint nok at lægge op til forhandlinger, men det betyder så også, at vi ikke rigtig ved, hvad det er, vi stemmer ja til, når der er afstemning hernede i salen, for det bliver der forhandlet om bagefter.
Finn Thranum (V), 2015-04-16:
Nu synes Venstre jo ikke sådan bare.
Jeg har jo lige stået og sagt til forslagsstilleren, at umiddelbart virker forslaget sympatisk, men alt her foregår jo ud fra en prioritering, og her har Venstre altså valgt at prioritere på en anden måde.
Jeg ved ikke, om jeg synes, at forslaget er smart, såfremt ifald at den her pædagog f.eks. pludselig får et job, som er bedre lønnet, og man så pludselig skal til at indfri den her grundskyld.
Hvis vi nu forestiller os, at der går 5 år, så skylder man 60.000 kr.
Får man så pludselig et job, skal man til at betale det.
Det er ikke helt hensigtsmæssigt.
Det er noget helt andet, når vi kommer i den situation, at pensionister og efterlønnere får mulighed for det, for det er ofte, når livet ophører, at boet skal gøres op, og så betaler man grundskylden.
Det er jo en helt anden situation.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Der kan sikkert anvendes en masse teknik.
Der står faktisk også i forslaget, at der er mange ting, der kan forhandles mellem dem, der er interesserede.
Derfor vil jeg sige, at det jo altså er helt enkelt.
Ønsker Venstre at hjælpe de mennesker, de familier, der kommer i klemme i forhold til en bolig, de måske har boet i i 20 år, fordi grundskylden vokser og vokser og de måske samtidig er blevet arbejdsløse, og som måske også på grund af den dagpengereform, Venstre var med til, har mistet retten til at modtage dagpenge og dermed er kommet i en økonomisk meget klemt situation?
Ønsker Venstre at hjælpe, i forhold til at de kan blive boende, eller synes Venstre bare, at så må de jo flytte?
Morten Østergaard (RV), 2015-04-16:
Det, som man henviser til i forslaget, er jo en eksisterende ordning, og det vil bare være sådan, uanset hvordan man vender og drejer det, at det så bliver på bekostning af de kommuner, som tilbyder ordningen.
Sådan er det i dag, for så vidt angår pensionisterne, og sådan vil det være, hvis man udvider ordningen.
Men det, som jeg bare undrer mig over i forhold til hr. Frank Aaen, er, at jeg godt forstår interessen for de dårligst stillede i det her samfund og for lavindkomstgrupper, men jeg forstår ikke interessen i at stille boligejere med friværdi bedre end boligejere uden, bedre end folk, der bor i andelsboliger, bedre end folk, der bor i lejeboliger.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Vi har bare set, at der er et problem, der rammer en gruppe af boligejere, som ikke har en chance for at komme ud af problemet og derfor bliver tvunget til at sælge deres bolig.
Dem kan vi hjælpe, uden at det koster samfundet penge, fordi de skal forrente udskydelsen af skatten, og vi ved, at staten kan låne pengene til den udskydelse til ½-1 pct. og dermed faktisk tjene penge på forslaget.
Jeg synes altså, at det, at vi ikke hjælper alle med det her forslag, jo ikke er noget godt argument for, at vi ikke hjælper dem, der kommer i klemme.
Det er jo det.
Morten Østergaard (RV), 2015-04-16:
Det, der jo er situationen her, er, at det er hr. Frank Aaen og Enhedslisten, der har besluttet sig for, at dem, man gerne vil hjælpe, er dem med friværdi, boligejere med friværdi.
Så lægger man så et andet kriterie ind, nemlig at de ikke må have en indkomst af en vis størrelse, men udgangspunktet for overhovedet at blive omfattet af Enhedslistens hensigter her, er altså, at man bor et sted, hvor der er friværdi i boligen, fordi ellers er der ligesom ikke noget at tage pant i.
Vi har jo taget mange initiativer sammen, som har forbedret vilkårene for lavindkomstgrupper i Danmark, en række initiativer, lige fra afskaffelse af starthjælpen til den finanslov, vi lavede senest.
Det er jo noget, hvor vi ikke skeler til, om folk bor på den ene eller den anden måde, for arbejdsløshed kan jo ramme lige hårdt uafhængigt af boligformen.
Det er derfor, jeg ikke forstår – om end jeg har sympati, som jeg også sagde, for interessen for de dårligst stillede i det her samfund, den deler jeg til fulde – hvorfor man så laver et målrettet tiltag til fordel for den del af den gruppe, som måtte være boligejere med friværdi.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Der står ingen steder i det her forslag, at man skal indfri det indefrosne beløb, hvis man kommer i arbejde.
Den indefrysning, man har ret til, forsvinder selvfølgelig i det øjeblik, hvor man ikke har et indkomsttab, når man ikke længere har en lav indkomst.
Men behandlingen af den indefrysning, der er sket, skal først ske, den dag i huset bliver solgt.
Så det ændrer ikke ved, at folk kan tage et arbejde, hvis de kan få det, de skal jo i øvrigt tage det, hvis de er arbejdsløse.
Det ændrer det ikke ved.
Det her er et spørgsmål om, at de folk, der i en periode har en meget lav indkomst f.eks. på grund af arbejdsløshed, eller fordi de har et job, der er meget lavt lønnet, har mulighed for i den periode, de har den lave indkomst, at få en indefrysning.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Aldeles fremragende, ingen som helst konflikt, ingen som helst problemer.
Når der i mellemtiden opstår noget, der ligner det beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti har fremsat, støtter vi selvfølgelig det.
Grundtanken er jo ens.
Men det ændrer ikke ved, at vi har en markering af, at der på det konservative politiske menukort er 600 m ekstra motorvej omkring Regstrup.
Det er jo helt fair.
Det er et synspunkt.
Andre mener andre mærkelige ting.
Det her er sådan set bare Det Konservative Folkepartis synspunkt.
Anne Baastrup (SF), 2015-04-16:
Jeg kan så konstatere, at hr. Mike Legarth mener, at De Konservative stadig væk er med i den grønne forligskreds, fordi hr. Mike Legarth regner med, at det er tilbageløbet derfra, der skal finansiere de her 600 m.
Hr. Mike Legarth er også med i betænkningsbidraget, må jeg forstå, selv om det er lidt kryptisk skrevet.
Hr. Mike Legarth stiller derudover et ændringsforslag.
Hr. Mike Legarth fremsætter derudover et beslutningsforslag, som samme dag, som ændringsforslaget bliver forkastet, skal behandles her i salen.
Hvordan synes hr. Mike Legarth selv, at De Konservatives respekt for Folketingets arbejde egentlig er?
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Det er jo fru Anne Baastrup, kan jeg høre, der går meget op i, hvad forskellen er.
Det er ikke noget, der optager mig.
Det, der optager mig, er at tilkendegive, hvad Det Konservative Folkeparti mener.
Vi mener, at det er uden for det, der er aftalt i forligskredsen, for der er de 600 m ekstra motorvej jo ikke med.
Det har vi så fremsat et beslutningsforslag om umiddelbart efter førstebehandlingen, hvor det ikke var med.
Det er jo simpel politik.
Så kan fru Anne Baastrup definere over for sig selv, hvad forskellen er.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi fastholder vores ønske om at bygge de 600 m, og ved først givne lejlighed vil vi søge opbakning til det.
Samtidig med det støtter vi den formulering, der med en betænkning i mellemtiden er blevet sat ind i lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2015-04-16:
Så vil jeg godt spørge: Hvad er forskellen på betænkningsbidraget og beslutningsforslaget?
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Nu kunne man jo godt forvente, at ministeren havde læst det forslag, der kommenteres, herunder f.eks. at vi ikke løser alle problemer på boligmarkedet med det her forslag.
Vi har et andet forslag, både hvad angår lejere, og hvad angår dem, hvis huse går direkte på tvangsauktion, altså som er rigtig dårligt stillet.
Så vi har andre forslag.
Det her er bare ét forslag.
Det, jeg synes ministeren overhovedet ikke adresserer i sin besvarelse, er, at der altså er mennesker, der oplever, at deres grundskyld vokser dramatisk.
De er måske samtidig blevet arbejdsløse og har ikke udsigt til at komme i arbejde.
De har også mistet retten, bl.a. takket være Radikale Venstre, til at få dagpenge.
De kommer i en rigtig skidt situation, og det er dem, vi gerne vil hjælpe.
Vi løser ikke alle problemer.
Kan ministeren ikke forholde sig til det meget enkle problem, at nogle mennesker kommer så meget i klemme, at de bliver tvunget til at flytte fra deres bolig?
Finn Thranum (V), 2015-04-16:
Tak for ordet, hr. formand.
Jamen jeg forstår godt, hvad forslagsstilleren siger, men jeg bliver nødt til at sige, at Venstre ikke er enige i prioriteten.
Vi kan jo sige, at såfremt ifald man får et bedre lønnet job, er diskussionen, sådan som forslagsstilleren siger, om den indefrosne grundskyld så skal betales.
Det vil jeg godt sætte spørgsmålstegn ved.
Simon Kollerup (S), 2015-04-16:
Selv om Enhedslistens forslag om at indefryse grundskylden for borgere med lav indkomst tilsyneladende kan virke meget sympatisk, må man samtidig konstatere, at der også er en række problemstillinger forbundet med forslaget.
Når man udskyder skatteindbetalingen, vil det offentlige jo mangle den indtægt i dag.
En indefrysning af grundskylden slår derfor et hul i kommunekassen her og nu, uanset om indtægten kommer på et senere tidspunkt.
Det vil altså i sidste ende gøre mere skade end gavn, hvis forslaget bliver realiseret.
Jeg undrer mig desuden over, at forslaget kommer fra netop Enhedslisten.
Jeg synes ikke, det plejer at være Enhedslistens mærkesag at skabe gunstige vilkår for boligejere, som i forvejen har en friværdi.
Boligejere med friværdi hører traditionelt ikke til den gruppe af mennesker, som er de mest udsatte i Danmark.
Man kan spørge, hvorfor borgere med lav indkomst, som bor i et hus med friværdi, stilles bedre end lejere, andelshavere med lav indkomst eller boligejere, som har en lav indkomst, men som ikke har nogen friværdi.
Det undrer mig en lille smule.
Så jeg synes, at Enhedslistens forslag om en indefrysning af grundskylden risikerer at gøre mere skade end gavn, og det er derfor, Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Jamen det er fint, at man går i tænkeboks.
Det synes jeg sådan set alle bør gøre med jævne mellemrum.
Så det håber jeg også I gør.
Man kunne jo eventuelt bruge tiden i tænkeboksen til at læse forslaget, for vi vil i det videre gerne forhandle, hvordan man definerer lav indkomst, herunder at man kan lave en graduering, sådan at der sker en aftrapning af, hvor meget man kan få indefrosset, afhængigt af ens løn.
Det vil sige, at går man fra én løn til en højere løn, siger vi ikke bare, at så er det slut.
Så kan vi graduere og sige, at så kan man altså låne måske halvdelen.
Der er sådan set åbnet for problemstillingen i beslutningsforslaget, og jeg er sikker på, at når Liberal Alliance har været i tænkeboks, vil man kunne tilslutte sig forslaget med det, jeg lige har hørt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Jeg skal gøre det ret kort.
Det er, som det er sagt af flere andre her, et meget sympatisk forslag fra Enhedslisten.
Der er formentlig ingen tvivl om, at der er en række borgere med en lav indkomst, som kommer i klemme, når kommunerne øger grundskylden i takt med grundværdistigningerne.
Derfor ville det også have været fornuftigt, hvis vi havde haft det her forslag, da vi lavede finanslov, eller har det, når vi næste gang skal lave finanslov.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Jamen altså, jeg kan bare igen referere til min ordførertale og sige, at vores grundlæggende udgangspunkt jo er, at vælger man at købe et hus, bør man også lægge det budget, der gør, at man har mulighed for at håndtere de udgifter, der kommer, og de faldende indtægter, der kommer.
Jeg har også været i en familie, hvor vi har boet i et hus, og hvor den ene blev arbejdsløs og vi blev nødt til at lægge vores lån om for at få råd til at blive boende.
Det kan man altså gøre; det kan altså lade sig gøre.
Så det er ikke, fordi jeg overhovedet ikke forstår den problemstilling.
Jeg siger bare, at jeg tror, at man skal kigge efter nogle andre løsninger for at løse lige netop det problem.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Trængt i en debat kan man jo altid lige tage et argument op af posen.
Jeg tror ikke, at ordføreren her har prøvet som arbejdsløs at bede realkreditinstituttet om at få belånt sin friværdi.
Det er jo ikkeeksisterende; man bliver jo hældt ud af banken, når man prøver at belåne sin friværdi, hvis man ikke har en indkomst.
Så det er ikke nogen løsning.
Jeg stiller bare spørgsmålet igen.
Det her forslag løser ikke alle problemer på boligmarkedet, men vi er enige om, at nogle mennesker kommer i klemme, fordi grundskylden vokser og de er gået ned i indkomst.
Hvad vil Det Radikale Venstre gøre for de mennesker?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Jeg tror, det fører meget vidt at diskutere det.
Men det, som jeg sådan set forsøger at sige, er, at er man i den konkrete situation, at man er husejer og har friværdi, så har man også muligheden for at se på sine lån og nedbringe sine boligudgifter på den vis i en periode, hvor man har brug for det.
Så det er jo ikke for at negligere, at der kan være en udfordring, man kan komme ud for.
Vi kan jo alle sammen komme i den situation, hvor vi har brug for at gøre det, og det bør man jo så gøre.
Men jeg undres stadig væk over, at det, der bekymrer Enhedslisten mest, er boligejere med friværdi, og at vi skal gøre en hel masse for dem.
Jeg synes faktisk, at vi skal bruge vores krudt på nogle, der i virkeligheden mangler.
Jeg har ikke tallene for, hvor mange der måtte være røget ud af dagpengesystemet, og som er husejere med friværdi, men den diskussion kan man måske tage på et andet tidspunkt.
Frank Aaen (EL), 2015-04-16:
Der er jo mange argumenter, der fremføres mod det, man kalder et sympatisk forslag.
Et er, at man bør forudse den situation, man kommer i.
Det kunne man da ikke forudse; det kunne ingen mennesker.
Jeg synes også, det er fantastisk, at Radikale Venstre, der i den grad var med til at ødelægge vores dagpengesystem ved at halvere dagpengeperioden og gøre det meget vanskeligere at optjene ret til at få dagpenge, kommer og siger: Det skulle I da have forudset.
Hvem kunne have forudset, at Radikale Venstre kom igennem med det forslag?
Sådan er der så mange argumenter
, bl.a. administration.
Men må jeg – hvis man mener, det er et sympatisk forslag – slutte af med spørge: Hvad har Radikale Venstre så som forslag til at hjælpe de mennesker, der kommer i klemme?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-16:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag, B 119, er grundlæggende et sympatisk forslag, hvis man ser på intentionen med det, nemlig at hjælpe borgere med de laveste indkomster.
Problemet med forslaget er bare, at det faktisk ikke hjælper de borgere, som er dårligst stillet.
Det hjælper ikke dem, der bor til leje eller har en andelsbolig.
Det er jo netop de mennesker, som man måske skal have sit fokus på; det er dem, der har de laveste indkomster i Danmark.
Det er nødvendigt for at kunne håndtere pludseligt opståede udgifter og faldende indkomster.
Derfor er det også husejerens ansvar at sørge for ikke at sætte sig for dyrt.
Og skulle man så komme i den ulykkelige situation, som det er at miste sit arbejde i en periode, men man samtidig har friværdi i huset, vil der som regel være mulighed for at omlægge sine lån i huset og på den måde nedbringe den månedlige boligudgift, hvis man i en periode har brug for det.
Det synes vi i virkeligheden er en bedre model for at imødekomme det og den situation, som forslagsstillerne jo netop peger på.
Vi har i dag en ordning, hvor pensionister og efterlønsmodtagere kan indefryse grundskylden i deres bolig, hvis de har en friværdi, og det synes vi er en fin ordning, fordi man tager højde for, at folk er nået til et tidspunkt i deres liv, hvor de ikke længere vil arbejde eller kan arbejde, men gerne vil blive boende i deres hus eller sommerhus.
Man vil typisk ikke længere have plads i sit almindelige budget til at betale f.eks. grundskyld, og derfor vælger man at bruge noget af sin friværdi på den udgift.
Men det er altså en permanent situation – en situation, hvor man er gået på pension, og hvor man med den indkomst, man har, ikke kan se frem til at få en højere indkomst på sigt, fordi man netop er trådt ud af arbejdsmarkedet. Til allersidst skal jeg blot nævne det administrative merarbejde i kommunerne, som højst sandsynligt vil følge af det her forslag, hvis man hele tiden skal holde øje med, om indtægtsforhold ændrer sig for de husejere, der har fået indefrosset deres grundskyld, og dermed stoppe lånet i perioder, hvor indkomsten ligger over det niveau, som Enhedslisten foreslår, og så aktivere lånet igen, når indkomsten falder til under det her niveau.
Vi synes nok, man hellere skal bruge penge på noget rigtig velfærd – hjemmepleje, skoler – i stedet for at bruge pengene på kommunal administration af private låneordninger.
Så på den baggrund kan Radikale Venstre ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-16:
I dag er det jo muligt for pensionister at få indefrosset deres grundskyld, forudsat at de har en friværdi i deres ejendom og kommunen så kan få pant i den, så det derved er sikret, at man også kan få pengene senere.
De skal så betales, når ejendommen bliver solgt.
På den måde kan man sige at der jo ikke sker en likviditetsmæssig belastning af husholdningen, før boligejeren så har realiseret sin investering i ejendommen.
Det foreslår Enhedslisten så at man fremover skal udvide, så det også gælder folk med lave indkomster.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er et udmærket forslag.
Problemet er jo, at grundskylden i store dele af landet stiger ret voldsomt, hvorimod pensioner og dagpengesatserne og i det hele taget overførselsindkomster ikke stiger tilsvarende.
Det gør jo, at folk kan blive presset ud af deres huse på grund af uforudsete ting, f.eks. ved at de mister deres arbejde.
Så vi synes da, det er et både sympatisk og godt forslag fra Enhedslisten, at man prøver på at hjælpe dem videre i deres tilværelse, indtil de så måske får et arbejde igen, så de derved i den mellemliggende periode kan blive boende i deres huse.
Så er der nogle udfordringer, der bliver nævnt af andre ordførere, som jeg selvfølgelig synes det er værd at kigge videre på i udvalgsbehandlingen, bl.a. det, som Venstre siger, nemlig at der kan være nogle problemer i forhold til den grænse, der kan komme vedrørende skatten, hvis man kommer i arbejde.
Skal man så betale det hele på en gang?
Vi kunne jo eventuelt overveje, at vi sagde, at man ikke skulle betale med det samme, man kom i arbejde, men at vi sagde, at det skulle man så gøre, når man solgte huset, eller over en årrække, hvis det var muligt.
Men der kunne jo være andre måder.
Det kunne som nævnt være, at man betalte grundskylden tilbage, når man solgte huset.
Så umiddelbart er vi rigtig positive over for det her forslag.
Det er trods alt det største problem og også det, der gør, at boligejerne ikke rigtig ved, om de er købt eller solgt.
Men inden man reelt, synes jeg, kan lave nogle ordentlige løsninger også med hensyn til grundskylden og andre steder,
er det vigtigt, at vi først får lavet nogle vurderinger, som bliver mere retvisende.
Det skal være ordene herfra.