runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Ja tak.
Jeg vil godt spørge ordføreren om nogle af de sådan lidt længere linjer i den økonomiske politik, og det helt grundlæggende spørgsmål er vel, om ordføreren er enig i, at der mangler 60.000 i arbejdsudbud, for at regeringens 2015-plan er holdbar.
Er det en analyse, som ordføreren deler, og i givet fald, hvad forestiller Dansk Folkeparti sig så at man skal gøre for at imødekomme den her store udfordring?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Vi er blevet spurgt om, hvad vi synes kunne være en løsning, og der er det fuldstændig rigtigt, som hr. Morten Østergaard refererer, at vi har sagt: I og med at vi har fået at vide, at vi ikke har afgivet suverænitet på udlændingeområdet, i og med at vi har fået at vide, at det er Danmark, der suverænt bestemmer de ting, og i og med at der ligger en højesteretsafgørelse i den gamle grundlovssag, der siger, at vi kun må afgive suverænitet til EU i nærmere bestemt omfang, som det jo hedder, mener vi faktisk, at det bør være muligt at trække en streg i sandet og sige, at der er afgørelser fra EF-Domstolen, som går videre end det, vi har afgivet suverænitet om, og at vi derfor afviser Domstolens virke på det felt over for Danmark.
I det omfang regeringen ikke kan overbevises om det, er det op til regeringen at lægge et bud på bordet til os, der viser, hvordan man så ellers vil kunne løse problemet.
Det har regeringen ikke gjort, og det er klart, at det må vi afvente.
Der er det så, jeg siger, at der jo er september til at gøre det, hvis vi skal bevare den normale rytme med hensyn til finanslovarbejdet.
Hvis regeringen ikke har gjort det i løbet af september og inviteret til finanslovforhandlinger i starten af oktober, vil vi sige, at vi først vil se det og se, hvordan vi får strikket en tilfredsstillende løsning sammen og på plads, så danskerne kan være trygge ved, at den stramme danske udlændingepolitik kan fortsætte uhindret af EU's forsøg på indblanding.
Derefter tager vi så fat på resten af finansloven.
Morten Østergaard (RV), 2008-09-09:
Ja, det var vel så metodikken.
Spørgsmålet er så i forbindelse med substansen her: Hvad er det, Dansk Folkeparti forestiller sig?
Altså, oprindelig mente man, at man skulle ignorere Metockdommen, altså EF-Domstolens seneste afgørelse.
Er det det, som er kravet, eller er kravet, at der kommer nye ting?
Jeg har hørt noget om nogle dokumentationskrav og sådan nogle ting, hvor jeg tror, at de fleste, der har været i kløerne på Udlændingeservice, ved, at man skal dokumentere alting i forvejen.
Lad det nu ligge, men hvad er det konkret, hr. Thulesen Dahl forestiller sig?
Skal regeringen sige nej til det opholdsdirektiv, der har været i kraft siden 2004, og nej til den seneste dom fra EF-Domstolen?
Eller hvad er det for en løsning, man forestiller sig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
I 2006 havde vi, synes vi, en meget uafklaret situation i forhold til hjemsendelse af afviste asylansøgere.
Det gik simpelt hen ikke hurtigt nok.
Vi ønskede at få sat et forstærket pres på regeringen for at sikre, at afviste asylansøgere altså folk, der er blevet afvist til at være her i landet - reelt kom hjem.
Vi kom til finanslovforhandlingerne og sagde til regeringen, at vi ønskede at få en afklaring på det som det første.
Den første tid i forhandlingerne gik alene med at afklare det.
Vi lavede så en aftale, som vi syntes var tilfredsstillende, og som eftertiden også har vist os var fornuftig - der er for alvor efterfølgende blevet sat pres på hjemsendelse af afviste asylansøgere - og så kunne vi gå i gang med resten af finansloven.
På tilsvarende vis regner vi med, at der i forbindelse med den nuværende uafklarede situation i forhold til dommen fra EF-Domstolen om udlændingepolitikken skal være en tilfredsstillende afklaring.
Vi håber da selvfølgelig på, at regeringen tager det så alvorligt, at den afklaring har fundet sted, inden vi sidder i oktober og for alvor skal forhandle finanslov.
Alternativt vil vi gøre nøjagtig som i 2006, altså selvfølgelig møde op, når vi får en invitation, og drikke kaffen, men sige, at vi lige har noget uafklaret her, som vi skal have løst først.
Morten Østergaard (RV), 2008-09-09:
Jeg vil da gerne starte med at kvittere for den åbenhed, som hr. Kristian Thulesen Dahl viser over for et bredt samarbejde.
Det synes jeg sådan set er meget prisværdigt, også når man betænker den situation, som vi står i som samfund, hvor vi har behov for i et bredt samarbejde at finde nogle løsninger, der gør, at vi ikke får en langvarig lavkonjunktur i Danmark.
Jeg vil også godt kvittere for det samarbejde, vi havde om jobplanen, der på en eller en måde nok giver et udsving på radaren, men jo altså ikke står mål med de meget store udfordringer, som bl.a. også Arbejdsmarkedskommissionen har peget på.
I den sammenhæng kunne jeg sige, at hvis man gerne vil have sådan en saltvandsindsprøjtning af arbejdskraft til det danske arbejdsmarked, kan man måske i virkeligheden finde lidt hjælp i den der Metockdom, for der sidder jo i omegnen af 2.000 par i Sverige.
De kunne jo vende hjem, og det ville sådan set have en større effekt end den jobplan, vi var enige om.
Men jeg vil gerne spørge til noget, der ville være rart at vide, når man skal ind i de her finanslovforhandlinger.
Som jeg forstår på Dansk Folkeparti, har man nogle ønsker, der relaterer sig til udlændingepolitikken, og som skal opfyldes, før forhandlingerne kan gå i gang.
Det vil jeg gerne bede hr. Thulesen Dahl svare en lille smule mere præcist på, så vi ved, hvad det er for en bane, i hvert fald Dansk Folkeparti mener at der skal spilles på.
Hvad er det for nogen betingelser, man vil have opfyldt, inden forhandlingerne kan gå i gang?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Det gør hr. Henrik Sass Larsen så også, for det er jo helt normalt ved en førstebehandling af finansloven, at vi ikke står her og siger, hvor vores smertegrænse går i forhold til at kunne lave et finanslovforlig med regeringen senere på efteråret.
Selv om jeg godt er klar over, at det på grund af dagens begivenheder måske er blevet sådan en lidt mere hemmelig debatklub, vi har her i Folketingssalen, vil jeg alligevel ikke vove pelsen ved at fortælle, præcis hvor vores smertegrænse går i forhold til at lave et forlig.
Altså, vi forhandler jo for at få et finanslovforlig, og vi ved også godt, at jo flere punkter man udnævner som ultimative krav inden en forhandling, jo mere kan man lige så godt bare sende breve til hinanden om, hvad man mener, i stedet for at forhandle.
Og der er det normalt bedst, at man har nogle klare synspunkter, nogle klare holdninger, sådan som vi har det i forhold til den her tvangsopsparing, som vi ikke synes det er en god idé at iværksætte fra den 1. januar.
Vi går så til forhandlingerne med regeringen og håber, at vi kan få overbevist regeringen om fornuften i det.
Henrik Sass Larsen (S), 2008-09-09:
Jeg er også glad for tilsagnet om, at det haster.
Det ville jo være tosset at udsende skattekort til folk og så skulle til at føre det tilbage igen.
Så det synes jeg lyder strålende.
Men kan vi komme det lidt nærmere?
Altså, er det ultimativt?
Er det sådan, at man siger til regeringen, at man godt vil holde møder om det, godt vil drikke kaffe og sodavand og sådan noget, men at de nu skal høre her: Det går ikke, det her.
Det er helt forkert.
Vi går ikke med til det?
Kan vi komme det så nært?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Vi synes, det er en dårlig idé at gennemføre en tvangsopsparing på et tidspunkt, hvor vi vurderer at konjunkturerne klart er vendt, og hvor vi har en lavvækstsituation.
Det havde været naturligt at have en diskussion om at igangsætte Den Særlige Pensionsopsparing på et tidspunkt, hvor vi stod midt i højkonjunkturen.
Derfor synes vi, at timingen er forkert, og vi er bange for, at det er den forkerte medicin til dansk økonomi.
Det er vores udgangspunkt, når vi går ind i forhandlingerne.
Vi håber så selvfølgelig, at vi kan lave en finanslovaftale, og vi vurderer jo også, at det her er så stort et spørgsmål, at det bør løses i de forhandlinger, der kommer.
Der håber vi selvfølgelig at vi kan påvirke regeringen i vores retning, sådan at tvangsopsparingen ikke bliver gennemført fra den 1. januar.
Vi har så også bemærket, at nogle har det synspunkt, at det haster lidt med en afklaring i forhold til skattekort, der skal udsendes osv.
Derfor har vi også sagt til regeringen, at vi er helt parate til at forhandle det her meget hurtigt og få en diskussion om det, men det er jo helt op til regeringen, hvordan den vil tilrettelægge forhandlingsforløbet.
For det står der sådan set, altså hjertepatienter f.eks., de ældre medicinske patienter, forbedret medicinhåndtering, vi sætter lige præcis fokus på de ting.
Vi har tidligere afsat trecifrede millionbeløb til at forbedre vilkårene for de ældre medicinske patienter.
Vi har fokus på det i forhold til de aftaler, der indgås med regionerne.
I forbindelse med at der er fokus på ventetiderne og på, at ældre medicinske patienter kan komme i klemme det har vi jo lige præcis været opmærksomme på og diskuteret gang på gang - så skal der sættes særligt ind i forhold til det.
Så jeg vil bare sige, at det ikke er rigtigt, når fru Mette Frederiksen siger, at det ikke er noget, som Dansk Folkeparti har fokus på.
Det har vi, og vi har tidligere også fået sat bevillinger af.
Og vi har netop i regionsaftalerne sikret, og det er noget, vi har fremhævet som vigtigt at regionerne er opmærksomme på, og at der er sat penge af til det.
Mette Frederiksen (S), 2008-09-09:
Nej, så let får ordføreren altså ikke lov til at slippe.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører taler i datid om, hvad det er, man tidligere har sat på dagsordenen.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er et sundhedsafsnit i Dansk Folkepartis oplæg til finanslov, men det er godt nok et meget lille afsnit, og derfor to konkrete forslag: Skulle vi for det første ikke tage at annullere skattelettelserne næste år og for det andet bruge rigtig mange af de penge på et løft på vores sygehuse og på vores sundhedsområde?
Så kunne vi jo som en del af det og det kunne vi fint gøre allerede i dag - give hinanden håndslag på, at en væsentlig del af det beløb skulle gå direkte til de medicinske patienter.
Lad være med at bruge debatten i dag til at foregive, at der er afsat specifikke midler til de medicinske patienter, for det er der ikke i Dansk Folkepartis forslag.
Det er jo ærgerligt, og det er især ærgerligt i en situation, hvor vi kunne lave det om, for vi kunne jo annullere skattelettelserne, bruge pengene på sundhedsområdet og ikke mindst give de medicinske afdelinger, som lige nu virkelig efterspørger økonomiske midler, den saltvandsindsprøjtning, der er behov for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Vi har jo konkret foreslået, at de penge, der i forbindelse med det, der hedder satspuljen - altså det, at man tager en lille del af overførselsindkomstmodtagernes penge og putter i en pulje til hjælp til bl.a. udsatte - tager man ikke i 2009.
Man giver folkepensionister, førtidspensionister og andre, som jeg var inde på i et tidligere svar til hr. Frank Aaen, den fulde regulering.
Man reserverer så ved siden af på den almindelige finanslov den samme pose penge, som man så bruger til vores udsatte grupper.
Det ligger jo også allerede i det forslag, vi diskuterer, hvordan man så skal bruge de penge, de 6-700 mio. kr., på psykiatri og sundhed for socialt udsatte og andre udsatte grupper.
Det er jo helt oplagt, at specielt psykiatriområdet er et område, der er vigtigt at prioritere.
Derfor ligger der muligheder for at få brugt nogle flere penge på det område.
Der ligger en kæmpe mulighed for at få indflydelse på det her i efteråret, hvis man går ind i arbejdet med det udgangspunkt, at man vil påvirke det i stedet for bare at obstruere.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-09-09:
Altså, jeg synes, det er disrespekt for alle andre end de socialdemokrater, der er til stede.
Vi er ikke til Socialdemokraternes kongres.
Vi sidder altså lige nu og diskuterer finansloven og hvordan, Danmark skal se ud i forhold til de her nøgleproblemstillinger, der er inden for velfærden.
Derfor vil jeg rigtig gerne høre ordføreren, som siger, at vi selvfølgelig skal gøre noget: Hvornår vil DF gøre noget?
Altså, jeg tror, at der er rigtig mange andre danske borgere, der ligesom jeg også gerne vil vide, hvornår DF vil gøre noget i forhold til de her udsatte børn, som igen kommer til at stå på en lang venteliste, fordi sagsbehandlerne ikke har økonomi til at anbringe dem.
Vi ved, at ude i regionerne skal der spares 43 mio. kr. på psykiatriområdet.
Vi ved, at fattigdommen stiger, og vi ved, at de fattige er blevet fattigere.
Hvornår vil Dansk Folkeparti tage ansvaret på sig og gøre noget?
Det er det, jeg gerne vil høre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Vi vedkender os bestemt vores ansvar.
Jeg tror ikke, vi er kendt for andet end at vedkende os vores ansvar.
Det eneste, jeg før forsøgte på at sige, var, at når Socialdemokraterne herinde i Folketingssalen tager ordet, siger de, at så er der intet i vores velfærdssamfund, der fungerer, så er alt noget skidt, alt er sort, alt er mørkt.
Og jeg ved ikke rigtig, hvordan den der kongres, Socialdemokraterne har haft, har været.
Det må have været en sælsom oplevelse.
Virkeligheden, som vi befinder os i, er jo, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der hver eneste dag gør en kæmpe indsats for at sikre, at der er rigtig mange ting, der lykkes på sygehusene, i ældreplejen, med børn, der har meget vanskelige vilkår, også anbragte børn.
Der er lokalpolitikere, der kæmper for at finde de rigtige løsninger, for ofte er der ikke to situationer, der er ens.
Så er der nogle steder, hvor vi skal være bedre, hvor vi skal gøre en større indsats.
Det underkender jeg overhovedet ikke.
Jeg underkender overhovedet ikke den diskussion, der handler om, hvordan vi sikrer, at udsatte børn får en bedre behandling, at der bliver en bedre indsats end tidligere.
Jeg synes, at det er en rigtig god diskussion at tage, så det eneste, jeg anholdt, var det her sortsyn, den underkendelse af, at der faktisk er mange steder, hvor medarbejdere får det til at fungere til gavn for mennesker i udsatte positioner.
Samtidig må vi sige, at der er nogle svigt nogle steder, og spørge, hvad vi så konkret skal gøre ved de problemer?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-09-09:
Jeg synes, det er utroligt at sidde her og høre, at Dansk Folkeparti fuldstændig åbenlyst løber fra deres ansvar.
DF har de sidste 7 år lagt stemmer til regeringen, der har været inde og fuldstændig kørt kommunernes økonomi så stramt, at der er udsatte børn, som ikke bliver anbragt, fordi der ikke er penge til det.
I dag offentliggør socialrådgiverforeningen en undersøgelse, der viser, at 44 pct. af socialrådgiverne ude i kommunerne siger, at økonomien er afgørende, når man skal anbringe lille Anders, som er seksuelt misbrugt eller kommer fra en familie, hvor mor og far drikker eller slår.
Derfor synes jeg, det er meget overraskende, at vi ikke en eneste gang hører ordføreren tage ansvar og sige, at Dansk Folkeparti da har et kæmpe ansvar for den måde, som Danmark har udviklet sig på, og for de fuldstændige svigt, de her meget, meget udsatte borgere bliver udsat for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Nej, vi vil faktisk helst have, at det offentlige sundhedsvæsen fungerer, så folk kan være trygge og vide, at de får behandling, når de har behov for behandling.
Det er hele ideen i det, og det er jo også derfor, at vi i vores finanslovforslag bevilger flere penge til sundhedssektoren.
I forhold til ældreområdet er det også sådan, at når vi foreslår flere penge til både de ældres egen økonomi og ældreplejen, så er det fordi vi lige præcis mener, at der er nogle behov.
Men jeg må bare anholde det billede, hr. Vernersen tegner af, at alt er sort.
Gudskelov er der jo i f.eks. vores sygehusvæsen rigtig, rigtig mange - tusindvis af mennesker - som hver eneste dag går på arbejdet for at hjælpe andre mennesker.
Og gudskelov er der rigtig mange steder, hvor tingene fungerer; hvor kræftramte får en god og fornuftig behandling, og hvor de pakkeforløb, vi har planlagt, fungerer; hvor man kommer ind akut som hjertepatient og får en rigtig god behandling og kommer ud igen og er glad for den behandling, man har fået.
Det er dér, hvor Socialdemokraterne i deres iver går galt i byen.
I stedet for at sige, at der er en masse, der fungerer godt, og at der er nogle steder, hvor det ikke fungerer - og hvor vi skal sætte ind - så tegner de et billede af, atalt ikke fungerer.
Det er ikke den virkelighed, folk oplever, og gudskelov for det.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-09-09:
Altså, det er jo notorisk.
Det kan jo ikke nytte, at man bare går rundt og siger, at man har været med til at lave finanslov uden at ville tage ansvaret for de konsekvenser, der følger.
Og konsekvensen er lige her og nu, at man ude i kommunerne er i gang med at lukke plejehjem og børnehaver.
Jeg tror også, at hr. Thulesen Dahl læser aviser og ser, hvad det er for et billede, der tegner sig.
Hvis der skal ændres på det, så er det jo helt andre anlægsinvesteringer end dem, der er leveret indtil nu, der skal til ude i kommunerne.
Det har jeg forstået at man ikke er meget for at byde på hos Dansk Folkeparti.
Så er der jo altså problemerne med hospitalerne, hvor man er i gang med milliardbesparelser - jeg sagde ikke millionbesparelser - både i indeværende år og til næste år for at få økonomien til at hænge sammen.
Det hænger jo sammen med, at når man får f.eks. 1,8 mia. kr. ekstra, så skal man selv finde halvdelen af pengene via nye besparelser, som det lige nu sker derude, og som giver nogle voldsomme problemer.
Vi ved, at patienterne ikke bliver opereret, og at operationsstuer står tomme hen, dels fordi sygeplejersker er taget over til privathospitalerne, dels fordi Dansk Folkeparti hellere vil, at man er forsikret, så man kan få behandling derovre.
For det har DF's sundhedsordfører jo sagt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Der kommer mange beskyldninger på en gang, når hr. Vernersen har ordet.
I forhold til økonomien i kommunerne, økonomien i regionerne er der i sommer indgået en aftale, hvor kommunernes forhandlere mente, at man kunne holde et uændret niveau fra i år til næste år.
Regionerne mente, at de havde et plus, altså at de havde flere midler at gøre godt med.
Der gælder jo det, når der skal lægges budget, at det er meget forskelligt, hvordan de enkelte kommuners økonomi ser ud.
Jeg har jo selv et lokalt byrådsarbejde at gøre, og i forbindelse med budgettet for i år øgede vi vores udgifter, fordi vi mente, at der var rum for at øge udgifterne markant.
Det ærgrer vi os lidt over nu, fordi der ikke er den samme mulighed for det i økonomien for næste år.
Det skyldes i meget høj grad nogle lokale forhold, som man hverken kan sige er landsdækkende eller et udslag af den aftale, der er indgået mellem regeringen og KL.
Så der er mange ting i spil i budgetlægningen ude i kommuner og regioner.
Det er jo derfor, vi sætter fokus på, at vi i forbindelse med finansloven skal finde flere penge til eksempelvis sundhedssektoren og ældreområdet.
Vi sætter altså fokus på lige præcis de steder, hvor vi synes det er vigtigt, at vi afsætter flere ressourcer generelt, selv om man altså har lavet en aftale i sommer, der alt andet lige skulle gøre, at alle kommuner under et har den samme økonomi til næste år som i år.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-09-09:
Nu er det jo sådan, at igennem de 7 år, vi har haft VK-regeringen, har Dansk Folkeparti haft et helt og fuldt medansvar for de finanslove, der er blevet vedtaget, og dermed også et medansvar for de konsekvenser, som man kan se af finanslovene og de aftaler, der er blevet lavet med kommunerne.
Gør det ikke noget indtryk på hr. Thulesen Dahl, når man i stort set alle regional- og lokalaviser i disse dage kan læse, at skoler, plejehjem og børnehaver skal nedlægges på grund af besparelser ude i kommunerne?
Det er stort set lige meget, hvilken avis man slår op i, så ser man det billede.
Samtidig tegnes der et billede af, at regionerne, efter at de for 3 måneder siden lavede en aftale, nu er i gang med besparelser i milliardklassen.
Det kan jo ikke være til gavn for patienterne, at man skal igennem så store besparelser.
Vi ved, at der er vældig, vældig store problemer derude med kræftpatienter, hjertepatienter og medicinske patienter på gangene
hvilket Dansk Folkeparti i øvrigt ikke har noget med om i sit finanslovforslag.
Det var forkert, hvad hr. Thulesen Dahl sagde for et øjeblik siden.
Jeg har det her, og det er ikke pænt at sige noget forkert fra Folketingets talerstol.
Det må da gøre indtryk på hr. Thulesen Dahl, hvad der sker derude på de områder, som jeg har nævnt her.
Hvordan får vi det ændret?
For det bliver vel ikke ændret med den her finanslov?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
To ting:
Det første, spørgeren siger i forhold til finansloven for 2008, er notorisk forkert, og jeg vil bede finansministeren om at redegøre for tallene senere på dagen, for så kan vi simpelt hen finde tallene frem, og så tror jeg, den socialdemokratiske spørger må erkende, at udsagnet om, at vi skulle have lavet en finanslov, hvor vi skar ned på politiets virke, selvfølgelig er forkert.
Så er der den anden ting i forhold til, hvor der skal penge på bordet.
Vi har nævnt nogle helt specifikke områder i vores oplæg til finanslovforhandlingerne, hvor vi mener der skal bruges flere penge på politiet.
Men vi holder også regeringen fast på, at de løfter, der er givet i forbindelse med politireformen, altså om de forandringer, man ville kunne lave inden for det politiforlig, der gælder, skal vi også have indfriet.
Vi vil ikke ligesom øjensynligt Socialdemokratiet bare lade regeringen slippe af den krog, der hedder, at det, de har lovet os, det, de har sagt er en forudsætning for den reform, vi har lavet i fællesskab, skal vi også have leveret.
Så det her går på to ben.
Det andet er diskussionen om, i hvilket omfang vi skal komme med nye midler i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Der har vi haft fokus på bandekriminalitet, vi har haft fokus på al den kriminalitet, der sker i gadebilledet, og hvordan vi kan mandsopdække de hærdede kriminelle og sådan noget.
Det er der, vores fokus i første omgang har været lagt, fordi vi vil have, at regeringen leverer den vare, som de har lovet os i reformen.
Karen Hækkerup (S), 2008-09-09:
Nu sagde Dansk Folkepartis ordfører før, at man skulle huske at rose folk, når der var noget at rose dem for, men jeg vil nu bare sige, at lige præcis når det drejer sig om politiet, er Dansk Folkeparti jo tit dem, som har de rigtige holdninger, dem, som har de rigtige budskaber om, at politiets arbejdsbetingelser skal være så gode som overhovedet muligt.
Derfor var det i al fald også med stor undren, at Socialdemokraterne i foråret måtte se, at Dansk Folkeparti gik sammen med regeringen om at skære ned på både politi og domstole i en tid, hvor vi ved at politiet i den grad ligger under for det reformarbejde, som man er i gang med nu.
Nu ved jeg godt, at pengene kommer igen til næste år, men det har ikke været nemt i politiet at skulle håndtere en nedskæring samtidig med den her kæmpe reform.
Vi ser, at arresthuse må lukke ned, fordi der ingen dømte kommer.
De dømte kommer ikke, fordi domstolene ikke dømmer folk.
De dømmer ikke nogen, fordi politiet ikke fanger forbryderne, og formanden for Politiforbundet siger selv, at politiet simpelt hen ikke har tid til at fange forbryderne.
De har med andre ord brug for, at vi også hjælper dem økonomisk, og derfor vil jeg bare spørge helt konkret og meget håndfast: Har vi en aftale?
Vil Dansk Folkeparti kræve, at der bliver afsat penge til administrativt personale hos politiet, så de kan frigøre deres ressourcer til at være på gaden?