runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-25:
Nu kan man jo blive helt i tvivl om, hvorvidt fru Line Barfod har været nede i substansen af lovforslaget, for vi har jo netop lagt vægt på, at det her giver lige muligheder for alle ældre til at vælge, og vi har netop sagt: Det, der er vigtigt, er, at man ikke skal have penge op af lommen for at kunne vælge et friplejehjem.
Så vi har jo netop sørget for at tage højde for, at det her skulle være noget, der tilgodeser alle, og det er det, vi har haft fokus på.
Jeg ser gerne, at der er en bred vifte af udbydere på området, fordi jeg tror, at det skaber flere forskellige løsninger, men det, der har været afgørende, og det, der er substansen i det her lovforslag, er, at alle får muligheden for at tage penge med derhen, hvor de gerne vil bo, også når de er afhængige af at være på plejehjem.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-25:
Det ændrer jo altså ikke noget ved, at kommunerne har været igennem en sådan spareomgang hen over efteråret, at man på en række plejehjem er kommet i den situation, som jeg beskrev, og at der ikke har været den glæde over tingenes udvikling, som der forsøges beskrevet herfra.
Det er præcis det samme med skolerne og mindsteti metallet.
Der er en eneste årsag til det, hvor det går galt, og det er selvfølgelig, at man forsøger at strække økonomien, og den kan altså ikke nå.
Nu er vi jo så heldige, at det, der bliver sagt her, bliver skrevet ned, så derfor bliver det ikke noget stort problem at fortælle disse Venstreborgmestre, der også står med problemerne, hvad det er, hr. Troels Lund Poulsen har sagt – også Venstreborgmestrene oppe i hr. Ole Stavads område.
Anne Baastrup (SF), 2007-01-25:
Det var en meget givende behandling, vi her fik af det her lovforslag.
De forsøg, vi har gjort for at rette op på det enkelte menneskes konkrete rettigheder via vores ændringsforslag, har Dansk Folkeparti end ikke gjort sig umage med at forstå.
Det, det drejer sig om her, er nemlig – og nu håber jeg, at fru Pia Kristensen lytter – at flertallet lægger op til, at ældreområdet skal være en ny forretning.
ISS og Caritas, og hvad de hedder alle sammen, står på spring for at komme i gang, og de kommer til at tjene penge på det her område.
De kommer til at tjene penge, fordi der er mange muligheder.
Dels kan man jo modernisere undervejs, dels kan man sætte lejen op – man kan en lang række af de ting, som vi forsøger at forhindre med vores ændringsforslag.
Og hvad er fru Pia Kristensens svar?
Det er, at det her ikke passer – at det her ikke bliver en forretning.
Jo, det bliver en forretning, og det bliver en rigtig, rigtig god forretning.
Nej, det har vedkommende ikke.
Det er fuldstændig op til friplejeboligen at finde ud af, hvem man vil have, og hvem man ikke vil have.
Det her bliver en opdeling dels af mennesker med penge og mennesker uden penge, dels af mennesker med et godt helbred og mennesker med et dårligt helbred.
Dette er i virkeligheden starten på – men vi håber på, at vi om halvandet års tid kan få det standset – at privatisere ældreområdet, således at der er nogle, der kan komme til at tjene rigtig, rigtig mange penge på de mange velhavende ældre, vi får, samtidig med at vi får udhulet ældreforsorgen inden for det offentlige regi.
Jeg synes umiddelbart, det er helt uforståeligt, at Dansk Folkeparti støtter det,
men det er måske forståeligt nok, efter at vi har fået afdækket, hvor lidt fru Pia Kristensen rent faktisk har sat sig ind i konsekvenserne.
Men når man står ved højtidelige lejligheder og siger, man vil gøre noget godt for de ældre, og så gennemfører det her lovforslag, er det, fordi det kun er højtidelige erklæringer og ikke reel politik, der ligger bag Dansk Folkepartis ønske om at gøre noget for de ældre.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
En gang imellem skal man jo rose regeringen, når den i det mindste erkender fakta.
Og et af de fakta, som regeringen har erkendt, er det, at vi i løbet af de næste 10 år kommer til at miste 200.000 mennesker inden for den offentlige service – de forlader arbejdsmarkedet.
Det, der så er meget foruroligende, er, at når det gælder konkrete bud på, hvordan vi sikrer, at der er arbejdskraft nok i den sociale service, og konkrete bud på fra regeringens side, om man overhovedet vil have flere eller i det mindste lige så mange mennesker i den sociale service, som man har haft indtil videre, så kommer der intet svar fra hr. Troels Lund Poulsen.
Kan vi ikke få løftet sløret: Mener hr. Troels Lund Poulsen, at der i fremtiden skal være flere, lige så mange eller færre ansatte til at tage sig af vores gamle, vores syge, vores børn og vores unge?
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Når man nu på sjette år er parlamentarisk grundlag for en regering, må det jo også forventes, at man har et medansvar for den førte politik.
En af de ting, som jeg mener er udfordringen og meget interessant ikke mindst at få Dansk Folkepartis vurdering af,
er: Når vi nu ved, at der kommer til at mangle 200.000 medarbejdere i den offentlige sektor plus dem, der kræves for at imødekomme demografiudviklingen, og når vi samtidig ved, at Dansk Folkeparti ikke ønsker flere udefrakommende ind i landet, så er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti: Hvordan skal vi så skaffe arbejdskraften til den offentlige sektor uden at ødelægge den private sektor?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Det var da vist noget værre pjat, hr. Ole Sohn fik fyret af, med, at Dansk Folkeparti ikke skulle ville være med til, at vi importerer arbejdskraft på vigtige områder, f.eks. velfærdsområdet.
Det er noget pjat.
Vi har lige indgået en aftale med regeringen i velfærdsforliget, udlændingedelen, som SF ikke er med i, vedrørende den såkaldte greencardordning, som giver nogle af de her muligheder.
Vi har også allerede i dag, og det ved hr. Ole Sohn godt, den såkaldte jobkortordning, som kan udvides, hvis behovet er der.
Men det, vi så bare har sagt, og det tror jeg egentlig hr. Ole Sohn er enig i, er, at vi skal gøre en stor indsats for, at de, der i dag er ledige på det danske arbejdsmarked – de ledige hænder, der ikke arbejder til gengæld for de offentlige goder, de har gavn af – kommer ud på arbejdsmarkedet.
Og her er vi så måske til sidst i svaret ikke helt enige, for vi mener, at den store gruppe af indvandrere, der i dag får offentlig forsørgelse, men ikke yder et stykke arbejde, skal vi have ud på arbejdsmarkedet.
Det er en bunden opgave, som vi skal være fælles om.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Jeg kender godt til greencardordningen, men jeg tvivler på, at der er ret mange offentligt ansatte, der når op over den indtægtsgrænse, som kræves for at kunne gøre brug af ordningen.
De ligger ikke inden for den ramme, som er omfattet af greencard.
Men jeg vil godt spørge mere generelt: Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at vi får kvalificeret 200.000 nye medarbejdere inden for de kommende 10 år?
Statsministeren gav intet bud overhovedet, men som parlamentarisk grundlag må man godt være initiativrig og bibringe regeringen nogle ideer, og dem kunne vi andre da også godt tænke os at høre.
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Det har vi skam masser af ideer til, og jeg tror da egentlig også, vi kan være ret enige om nogle af tingene.
Altså, efteruddannelse er jo utrolig vigtig for, at man kan følge med i arbejdslivet, og det er også vigtigt med uddannelse i det hele taget af nogle, der i dag falder uden for uddannelsessystemet, som falder fra.
Og det er noget af det, vi har set på i forbindelse med velfærdsaftalen.
Så der er områder her, hvor der gøres meget, og hvor der skal gøres endnu mere.
Det har hr. Ole Sohn ret i.
Så er det rigtig nok, at greencardordningen opererer med nogle indtægtsgrænser.
Men jobkortordningen er lavet med netop det formål, som hr. Ole Sohn var inde på, nemlig at sikre, at vi får arbejdskraft ind, hvis vi har behov for den, hvis ikke vi selv kan skaffe arbejdskraft her i Danmark, og den opererer jo ikke med de samme indtægtsgrænser.
Vi har så bare sagt, at vi ikke skal gøre det hovedløst.
Vi skal sørge for, at der er en prioritet til fordel for dem, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, og som i dag egentlig godt kunne lave et stykke arbejde med lidt efteruddannelse eller med lidt træning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Nu prøvede jeg tidligere at afæske Venstres ordfører et svar på, hvordan man vil løse problemet med de 200.000, som forlader det offentlige arbejdsmarked her inden for de næste 10 år, og om det betyder, at der ifølge Venstre skal være flere eller færre offentligt ansatte til den velfærd, som
er nødvendig
Det samme spørgsmål vil jeg godt stille til Dansk Folkepartis ordfører.
Mener Dansk Folkeparti, at der skal være flere eller færre ansatte til at løfte opgaven med den sociale velfærd i Danmark i fremtiden?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Det er jo svært at give et præcist bud på.
Og der er det da vigtigt, at der er medarbejdere, der kan hjælpe til og sørge for, at den udvikling kan gennemføres.
En af de ting, jeg tror man skal være bedre til inden for nogle offentlige arbejdsgiverområder – sådan set også private – er at fastholde noget af den arbejdskraft, som måske er kommet lidt op i årene, men som egentlig gerne vil fortsætte på arbejdsmarkedet.
Der er taget en del hul på det i velfærdsforliget, men man kan godt på nogle private og offentlige arbejdspladser være endnu bedre til at tilbyde nogle fleksordninger og nogle deltidsordninger, der gør, at folk stille og roligt kan arbejde videre, også selv om de måske er fyldt 62 år, 63 år eller 66 år.
Der er jo meget god arbejdskraft at hente, uden at man af den grund behøver at få problemer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Det var jo et meget langt svar uden sådan rigtig at være noget svar.
Men årsagen til, at jeg er så interesseret i det, er, at regeringens eneste bud på det her spørgsmål om de 200.000, der forlader den offentlige sektor, jo har været, at de, der er der, så skal løbe lidt hurtigere og få resultatløn for det.
Derfor synes jeg, det er interessant, om det er visionerne også for støttepartiet til regeringen.
Er visionerne, at mangelen på arbejdskraft skal løses ved, at de offentligt ansatte skal løbe hurtigere, eller er løsningen at få rekrutteret nye, så der bliver flere i stedet for færre offentligt ansatte?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Nu må regeringen selvfølgelig også senere hen under debatten fortælle, hvad den vil, men jeg har i hvert fald ikke hørt, at regeringens eneste bud på det her område er resultatløn, og at man skulle løbe hurtigere, at det var det eneste saliggørende.
Men det er selvfølgelig vigtigt at få gennemtænkt det her område, og det er som sagt også noget af det, vi har løftet i velfærdsreformen.
Men som sagt mener jeg ikke, det nødvendigvis er en forudsætning, at der er 200.000, der forlader det her område.
Jeg tror faktisk godt, man kan få nogle til at blive under fornuftige vilkår.
Det kan godt være, de ikke vil arbejde 37 timer om ugen, men at de vil arbejde lidt mindre.
Jeg kender i hvert fald mange offentligt ansatte, som stopper, fordi de på en eller anden måde er med i en ordning, der gør, at det nok er det eneste rigtige for dem, selv om de egentlig gerne ville arbejde videre, men det har noget med økonomi at gøre.
Det er det samme inden for den private sektor, så vi skulle arbejde sammen om at nå nogle løsninger på det her område.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
Kunne hr. Peter Skaarup forklare, hvorfor Dansk Folkeparti egentlig er imod skattestoppet – for det er Dansk Folkeparti jo.
Men partiet har så sin pris for alligevel at acceptere det.
Kunne jeg få at vide, hvad det mere præcis er, hr. Peter Skaarup ikke kan lide?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Nu har der jo været mange drømmerier fra Det Radikale Venstre igennem et stykke tid, bl.a. at man skulle besætte statsministerposten osv.
Et af drømmerierne, kan jeg så tilføje, er, at Dansk Folkeparti skulle være imod skattestoppet.
Det har jeg aldrig hørt i de diskussioner, vi har.
Tværtimod har vi været for skattestoppet, men vi har konstateret, måske ligesom fru Marianne Jelved nogle gange har gjort det, at skattestoppet kommer alle til gavn, men at der er nogle, det kommer mere til gavn end andre.
Og den pris, vi så har villet tage og også vil tage i fremtiden, hvis vi skal være med til at støtte op bag både skattestop, finanslove og de økonomiske sammenhænge og aftaler, er, at vi skal tage godt hånd om de svagest stillede, som ikke i så høj grad som andre får gavn af skattestoppet – men jo får gavn af skattestoppet, det må vi konstatere.
Det vil fortsat være holdningen.
Men skattestoppet, det er vi for.
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
På en eller anden måde er det jo en ønskedrøm, hr. Peter Skaarup står og siger.
For det er jo ikke de svageste, der bor uden for Nordsjælland eller hovedstadsområdet.
Det er jo ikke de svageste borgere, der bor i Spøttrup Kommune.
Men i Spøttrup Kommune har man sådan gennemsnitligt en fordel af skattestoppet i størrelsesordenen 333 kr. efter udregninger fra Skatteministeriet, mens man i Gentofte Kommune har gennemsnitlige fordele af det på knap 8.000 kr.
Men siger Dansk Folkeparti, at det er de svageste, der bor uden for hovedstadsområdet?
Det her skævvrider jo og øger uligheden.
Den ene avisartikel efter den anden, den ene udgivelse efter den anden fra økonomiske vismænd og velfærdskommissioner og alle mulige kloge hovedet uden for Christiansborg beskriver, hvordan det øger uligheden og forhindrer egentlige reformer, der kunne hjælpe de svageste i det danske samfund.
Er det de svageste, der bor uden for hovedstadsområdet, er det det, Dansk Folkeparti mener?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Vi har egentlig ikke udtalt os – det synes jeg heller ikke, jeg gjorde i den ordførertale, jeg holdt – om, hvor de svageste bor henne, om de bor det ene eller det andet sted i landet.
Men vi kan konstatere, at det bekymrer os, at skattestoppet ikke kommer alle
godt nok til gavn
Det kommer mange til gavn, det kommer alle til gavn på et vist niveau, men der er nogle, der ikke får så meget gavn af det som andre.
Det er derfor, vi så har andre metoder til at sikre dem, og det er jo bl.a. de finanslovaftaler, hvor vi f.eks. her for 2007 forhøjer ældrechecken med et pænt beløb.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Debatten her er jo dybest set, kort fortalt,
en debat om velfærd eller skattelettelser i det virkelige liv.
Og der er jo ingen tvivl om, at Socialdemokratiet vælger velfærd frem for skattelettelser.
Nu rumler det hele tiden ovre hos regeringen om skattelettelser.
Det seneste er, at det ret vedholdende og af stærke kilder i regeringen fremgår, at man arbejder med en skattelettelse for selskaber, der jo primært vil tilfalde bankerne og dem, som udvinder olie, og som i forvejen tjener store milliardbeløb med en forholdsvis begrænset skat.
Derfor vil jeg godt høre hr. Peter Skaarup: Kan man regne med, at et sådant projekt, hvis det bliver præsenteret for Dansk Folkeparti – også i små lukkede lokaler – vil blive afvist, fordi Dansk Folkeparti også vil vælge at reservere penge til velfærd frem for skattelettelser?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det er et eksempel på, hvor plat politik kan blive.
Hvis statsministeren vil i debat med min partileder, kan han svare på den henvendelse, han har fået, og så finder vi tid og sted.
Jeg kunne også godt begynde at sige, at hvis det nu havde været hr. Svend Erik Hovmand, Venstres parlamentariske leder, der i stedet for havde været ordfører for Venstre, kunne vi have haft det meget sjovere her, og så kunne jeg også have fået lov at spørge om alt muligt andet uden for rammen af, hvad den her forespørgsel handler om.
Jeg synes et eller andet sted, vi må tage et fælles ansvar for, at der er en vis rimelighed i debatten herinde, og det kunne jo også give en vis respekt for det, vi siger til hinanden.
Jeg må tage kraftig afstand – for at sige det lige ud – fra det show, der har været kørt på min partiformand.
Jeg synes, statsministeren skylder en dato, og jeg er parat til at tage datoen med, hvis jeg får den nu, og give den til fru Helle Thorning-Schmidt.
Så kan det jo også være, at jeg kan få 2.000 kr.
Hvad gør Socialdemokratiet på lokalt plan på Christiansborg?
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen.
Vi har vældig dygtige, socialdemokratiske borgmestre, også i de større byer, og i de byer er der i øvrigt også rådmænd – uden at jeg kan huske den nøjagtige fordeling mellem partierne – som ikke nødvendigvis er socialdemokrater, og som sidder med det konkrete ansvar for integrationsopgaven.
Det er da mit absolutte indtryk fra bl.a. den større by, jeg bor tættest på, nemlig Århus, at der er en meget intensiv og meget omfattende indsats, der handler om at få integreret indvandrere og efterkommere af indvandrere, som nu hr. Peter Skaarup foretrækker at kalde nogle af dem, på arbejdsmarkedet.
Det er et meget, meget intensivt arbejde.
Men det, hr. Peter Skaarup især har bidraget med forstået som tonen og forstået som det, der var det forkerte integrationsforlig, nemlig en ualmindelig hårdhændet og grov behandling af mennesker i matchgruppe fire og i øvrigt en benægtelse af, at der er et problem med kontanthjælpsloftet – altså den negative dagsorden, hr. Peter Skaarup sætter på det her område – er sådan set en forhindring for, at vi virkelig kan få run på det her.
Det er lige præcis kernen i det, nemlig at vi ikke godtager hr. Peter Skaarups grundlæggende vilkår om, at vi bare skal makke ret i forhold til det, hr. Peter Skaarup mener.
Det gør vi ikke.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-25:
Ordføreren for Socialdemokraterne sagde før, at Socialdemokraterne ønsker at opretholde skattestoppet, på trods af at Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten ikke ønsker at opretholde det, og ordføreren så så ikke noget problem i, at det ikke skaber et særlig ensartet grundlag.
Men ordføreren sagde også, at skattestoppet kun ville blive opretholdt, i det omfang der ikke var noget, der var uanstændigt, eller som hr. John Dyrby sagde forleden dag: at der ikke var noget urimeligt ved det.
Kan vi så ikke lige så godt, og kan de danske vælgere her før valget ikke lige så godt få at vide, hvad det er, der er urimeligt ved skattestoppet?
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke fortælle, hvad det er, der er urimeligt og uanstændigt ved skattestoppet, sådan at de ved det på forhånd, i stedet for at ordføreren siger, at man støtter et skattestop?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det er f.eks. urimeligt, at man har fuldt fradrag for pensionsbetaling over 100.000 kr.
Det er fuldstændig urimeligt, at mennesker, der indbetaler mere end 100.000 kr. på en pensionsordning, har fradrag for det hele, og derfor ønsker vi et loft over fradrag for pensionsindbetalinger, det vil sige på indbetalinger på mere end 100.000 kr., hvor det skal være uden fradrag.
Men så kan jeg lige så godt foregribe det næste spørgsmål: Hvad skal de så bruges til?
De skal reserveres til en klog skattereform, og der bliver fru Ellen Trane Nørbys parti også inviteret.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-25:
Nu har ordføreren for Socialdemokraterne så fremlagt et punkt, hvor Socialdemokraterne ikke ønsker at overholde skattestoppet, og de, der sparer op til deres pension, kan så regne med, at der kommer andre boller på suppen.
Men kan vi ikke lige så godt få det hele på bordet?
Kan den socialdemokratiske ordfører så ikke dokumentere, om alt det, Socialdemokraterne vil ændre ved skattestoppet, er blevet fremlagt nu her før valget, eller skal danskerne også forvente, at der kommer mere efter valget?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
De skattespekulative områder, som vi mener det er nødvendigt at gribe ind over for, vil man få at vide før valget.
Men jeg kan jo ikke her – lige så vel som vi har fået stærke erfaringer for, at det kan man heller ikke inden for det skattestop, den nuværende regering har – forudskikke enhver kreativ skattespekulants misbrug af skattesystemet.
Det kan jeg ikke.
Men det område er der andre, der er dybt professionelle inden for.
Jeg tror, det er klogt i Venstre, også med TDCsagen og andre in mente, lige at huske, at der kan blive brug for at gribe direkte ind over for urimeligheder og spekulation i skattesystemet, og det har intet at gøre med et brud på et skattestop.
Det har at gøre med at skabe retfærdighed.
Den moderation håber jeg – og nu bliver der nikket – sandelig man er enig i også fra Venstres side, for ellers bliver det herligt at være spekulant og undergravende for det danske skattesystem.
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Vi har jo sagt, og det vil jeg også gentage her i debatten, at vi har svært ved at forestille os, at man i den her valgperiode kan sætte sig ned og lave skattelettelser med noget fornuftigt formål.
Jo, alle vil selvfølgelig gerne i et eller andet omfang have skattelettelser, men hvis økonomien ikke har gavn af det, hvis ikke vi kan sørge for, at tingene kan hænge sammen i forhold til den diskussion, der jo også har været omkring overophedning, så er der ingen idé i, at vi begynder at snakke om skattelettelser.
Det er det, vi har tilkendegivet, og jeg vil også godt sige her, at vi ikke kan se, at vejen frem er skattelettelser i denne valgperiode.
Charlotte Antonsen (V), 2007-01-25:
Det er svært at få noget ud af hr. Jan Petersen vedrørende Socialdemokratiets økonomiske politik.
Derfor vil jeg godt vende tilbage til spørgsmålet vedrørende skattestop.
For vi har kunnet forstå her i debatten i dag, at hr. Jan Petersen regner med, at skattestoppet vil blive garanteret af Socialdemokratiet med hjælp fra den nuværende regering.
Der blev svaret tidligere på, at man må formode, at der stadig er et flertal her i huset.
Det, jeg så gerne vil spørge om, er: Er det en aftale, man har indgået med SF, Radikale og EL?
Er det i orden, at man altså laver et skattestop sammen med den nuværende regering og dermed – havde jeg nær sagt – tilsidesætter de politiske ønsker fra de tre andre partier, der jo i givet fald vil skulle pege på en socialdemokratisk regering?
Nu var hr. Jan Petersen vidt omkring i svaret til mig.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål.
Er der lavet en aftale med SF, er der lavet en aftale med Det Radikale Venstre, og er der lavet en aftale med Enhedslisten om, at de tre partier accepterer, at Socialdemokraterne får lov til at stemme for Venstres skattestop, i det tilfælde at fru Helle Thorning-Schmidt vinder næste valg?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det er en underlig parlamentarisk form at anvende.
At ophæve skattestoppet kræver, at man konkrete steder stemmer det væk.
Der er ikke flertal i næste valgperiode, hvis den parlamentariske situation ikke indebærer, at der etableres nogle helt andre flertal uden om Socialdemokratiet.
Så er der ikke noget flertal for at ophæve skattestoppet, men der kan være flertal for at gribe ind over for spekulation.
Det kan der være på nogle områder.
Det kan der være et flertal for.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-25:
Vi kommer vidt omkring i den debat, og derfor vil jeg kort spørge hr. Jan Petersen om skolepolitikken.
Vi har jo nogle brede forlig på uddannelsesområdet, bl.a. et folkeskoleforlig, hvor Socialdemokraterne er med, men hvor eksempelvis De Radikale og venstrefløjen ikke er med.
Vi ved jo godt, hvad De Radikale mener om folkeskoleforliget, og hvad venstrefløjen mener om folkeskoleforliget.
Jeg har ved flere lejligheder i indlæg i pressen og ved pressemeddelelser forsøgt at få Socialdemokraterne til at svare på, hvilken slags uddannelsespolitik de vil føre efter et valg, såfremt de får magten.
Så jeg vil høre: På hvilke områder er Socialdemokraterne villige til at imødekomme eksempelvis Det Radikale Venstre og andre dele af venstrefløjen i forbindelse med folkeskolepolitikken?