runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at der er tale om udlændinge, som er udvist af Danmark og så rejser ind igen, og at nogle af dem gør det flere gange – de bliver udvist flere gange, og så rejser de ind igen.
Og når de så er i Danmark igen, må man formode, at de – hvis de er blevet udvist et par gange for at have begået kriminalitet – så alligevel render rundt og begår kriminalitet i det danske samfund.
Så var det måske bedre, at de sad i fængsel, end at de rendte rundt og begik kriminalitet i det danske samfund.
Det har jo også nogle omkostninger.
Men der er ministeren så uenig.
Så siger ministeren, at hun ikke har sagt, det skulle være hyggeligt at sidde i et dansk fængsel.
Sådan forstod jeg det, ministeren sagde, altså at det var for godt at sidde i et dansk fængsel, og det derfor ikke var den store straf for nogen af dem, som det her beslutningsforslag omhandler.
Men det kan man altid slå op og se efterfølgende.
Men jeg kan bare gøre opmærksom på en artikel på nyhederne.tv2.dk , hvor der står, at Nyborg Statsfængsel hver måned udbetaler omkring 4.500 kr. til Dumitru Pascuta for det obligatoriske arbejde i fængslet.
Derudover kan han i øvrigt tjene lidt ekstra, og det gør så, at han sender penge hjem til familien i hjemlandet.
Ifølge flere danske fængsler, som tv2-programmet Station 2 har talt med, er det meget normalt, at det er sådan, og den pågældende person fra Rumænien opfordrer ligefrem til, at man skal tage til Danmark og lave kriminalitet, fordi her er det let og dejligt.
Så måske var der alligevel noget om snakken.
Det er meget attraktivt for nogen at sidde i et dansk fængsel.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Til hr. Martin Henriksen: Jamen det er jo lige præcis derfor, jeg synes, det ville have været en god idé at have hørt efter under mit første indlæg, for der nævnte jeg faktisk lige præcis, at vi nødig skulle risikere at havne i en situation, hvor folk ville synes, at det var direkte attraktivt at komme hertil, fordi her både er husly, noget at rive i og mulighed for også at sende nogle penge hjem.
Jeg nævnte, at jeg ikke synes, at vi skulle gøre det til en pullfaktor – i en verden, hvor der i øvrigt er mange mennesker, som har svært ved at klare sig – at her kan man altså få tag over hovedet, samtidig med at man kan få lov til at tjene lidt penge, så man kan betale for sin mad og også have lidt tilovers til at sende hjem.
Så det var sådan set, hvis nu hr. Martin Henriksen havde hørt efter, hvad jeg sagde, præcis for at imødekomme, at jeg ikke synes, det her er særlig spændende.
Men svaret er ikke, som hr. Martin Henriksen ønsker, at vi så skal give folk en længere straf, for så skal de bare være længere tid i vores fængsler.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Det er jo ret fornøjeligt at høre om hr. Martin Henriksens rejseadfærd og særlig grænsehandelen, må jeg sige.
Men nu er det jo ikke det, vi skal diskutere her i dag.
Hr. Martin Henriksen siger, at selvfølgelig skal reglerne overholdes i forhold til politiets håndtering af kriminelle – de skal fanges og straffes og smides ud.
Det er jeg helt enig med hr. Martin Henriksen i.
Men samtidig er det et faktum, at såfremt man fulgte hr. Martin Henriksens forslag her, ville man jo handle i direkte strid med EU-rettens regler.
Og der forstår jeg bare ikke, hvordan det i hr. Martin Henriksens verden kan være sådan, at når vi taler om det førstnævnte sæt regler, skal de virkelig overholdes, men når det er sådan, at vi helt tydeligt er på vej til at skulle lave EU-lovovertrædelser, så er det ligemeget.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Nogle gange bliver jeg helt bekymret, når jeg rejser til et andet land og der ikke står nogen og ligesom holder øje med, hvem der kommer.
Når jeg nogle gange kører til Tyskland, og det gør jeg med jævne mellemrum, synes jeg, det er dybt problematisk, at man kan køre over grænsen flere gange, uden at der er nogen som helst, der spørger, hvad det egentlig er man foretager sig – det synes jeg da, det synes jeg da.
Og det er da også derfor, at vi gentagne gange ser de problemer, som vi ser i det danske samfund: Den grænseoverskridende kriminalitet stiger og stiger, og der er flere udenlandske hjemløse rundtomkring.
Det er jo, fordi der er så lidt kontrol.
Tillid lyder altid så pænt, men en lille smule kontrol kommer man altså ikke udenom.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-02:
Nu spurgte jeg ikke om den ganske verden.
Vi jo har den frie bevægelighed i Europa, noget, som er noget af det fineste, vi har fundet på i det europæiske samarbejde, og noget, som danskerne nyder stor gavn af, når de tager deres bil, deres cykel eller toget og drager på ferie i Europa, og jeg spurgte om det simple, om de danskere ville sætte pris på, at de hver dag løbende måske skulle finde, søge, tilvejebringe dokumentation for, hvor de var, og hvor længe de var der.
Mon ikke mange danskere ville finde, at det i den grad ville begrænse og mistænkeliggøre dem og skabe mistillid mellem borgerne i Europa?
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Hvis Frankrig har lyst til at kræve dokumentation for, at de mennesker, der opholder sig i landet, opholder sig lovligt, er det da fuldstændig i orden.
Selvfølgelig må Frankrig gøre det.
Jeg er da sikker på, at der er masser, der rejser rundt i den store verden og besøger masser af lande, som sørger for, inden de rejser ind i et land, at deres dokumenter er i orden.
Altså, jeg synes, det er helt underligt, at man kan have den opfattelse, at man sådan set ikke skal tage hensyn til det, når man rejser rundt i den store verden.
Når man så vælger at have et system, hvor man ikke tager hensyn til det, er konsekvensen af det system, at der skabes incitament til, at folk i det her tilfælde kan søge til Danmark og opholde sig som hjemløse i Danmark i rigtig, rigtig lang tid uden mulighed for at forsørge sig selv, og hvis de så alligevel forsørger sig selv og de ikke har et arbejde, kan man kun gætte på, hvordan de forsøger sig selv.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-02:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at det ville være fornuftigt, hvis et ungt dansk par, der tog en rygsæk og et telt på ryggen og drog til Frankrig og rejste rundt i nogle måneder måske på bryllupsrejse eller andet, løbende skulle dokumentere med billeder, aviser, eller hvad det ellers kunne være – ordføreren kan måske beskrive, hvordan det kunne foregå – hvordan og hvor længe de opholder sig i landet.
Ville det være formålstjenligt?
Ville det gavne den frie bevægelighed i Europa?
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Hvordan det skal strikkes sammen, må vi finde ud af, men vi er enig i, at det ikke bør være sværere at sende en subsistensløs EU-borger, der render rundt i Danmark, tilbage til oprindelseslandet, end hvis det er en borger fra Roskilde, der render rundt ovre i Silkeborg og er subsistensløs, for så bliver vedkommende ekspederet tilbage til Roskilde.
Det går nemt og gelinde i Danmark.
Det burde være lige så nemt og gelinde, når vi taler om EU-landene, fordi det er det, der er meningen med det samarbejde, vi har, mellem EU-landene.
Om det så skal hedde det ene eller den andet, og hvordan vi praktisk gør det, må vi finde ud af, men vi er enige i, at de pågældende skal sendes retur til der, hvor de kommer fra, for det skal ikke være en belastning for Danmark.
Det er det pågældende lands egen borger, og det er deres udgift.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Så er vi sådan set enige om retstilstanden i dag.
Jeg spørger, fordi der jo faktisk er nogle, som er endt i en social deroute, og som ikke har lyst til at være i Danmark mere, som faktisk lever et ret skidt liv på de danske gader.
Hvis man går sig en lille tur, kan man jo se, at i løbet af december og januar måned ligger der faktisk mennesker og sover på gaden i frostvejr.
Nogle af dem vil gerne hjem, men de kan ikke få hjælp.
De skal begå noget groft kriminelt, for at de kan blive udvist og dermed få en togbillet hjem.
Men de kan ikke engang få hjælpen til en togbillet hjem, hvis de gerne vil det.
De kan heller ikke få et sted at sove om natten osv.
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Det er mit indtryk, at sådan som vi administrerer reglerne i dag, er det ganske, ganske vanskeligt i forhold til subsistensløse borgere fra andre EU-lande at udvise dem af Danmark.
Det forudsætter, at de har foretaget sig noget kriminelt, før man kan sende dem af sted, og det skal ikke bare være noget bagatelagtigt.
Selv hvis det er sådan, at det er dem, som render rundt og betler penge, som jo dybest set er ulovligt, er det ikke i førstegangstilfælde, man kan gøre det, nej, det er først i andengangstilfælde, de skal først have en advarsel og først derefter kan det ske, f.eks. for dem, der sidder på Strøget og laver trickspilleri, narrer penge fra folk osv., skal der mere til end bare det.
Det er det, der er problemet, nemlig at det ikke er særlig nemt at tage en EU-borger, som render rundt i Danmark uden en krone på lommen, uden nogen returbillet, uden noget som helst, og sende vedkommende tilbage, hvis det endda ikke er umuligt at gøre det, medmindre vedkommende begår alvorlig kriminalitet.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Nu må jeg bare sige, at grænsehandel jo ikke er ulovligt.
Og når jeg kører derned så tit, er det, fordi jeg sidder i Sydslesvigudvalget, så jeg skal derned en gang imellem og besøge det danske mindretal.
Nu er jeg ikke minister, så jeg er ikke underlagt ministeransvarsloven, men det er nu derfor – og det kan man slå op.
Men jeg vil sige, at i forhold til EU-reglerne mener vi faktisk i Dansk Folkeparti, at det her overholder EU-reglerne.
Altså, det opholdsdirektiv, som er på det her område, beskriver jo faktisk, at nationalstaterne godt må tage initiativer, som bekæmper svindel, og som bekæmper, at folk på ulovlig vis opholder sig på deres lands territorium.
Så er det jo fair nok, hvis man siger, at man ikke vil støtte Dansk Folkepartis forslag, men kunne man så ikke selv komme med et eller andet?
For vi har i årevis hørt politikere fra mange forskellige partier her i Folketinget sige, at det er et problem, når der er udenlandske hjemløse, illegale indvandrere, EU-borgere, som opholder sig i parker, som opholder sig i forladte bygninger osv., og som tjener til dagen og vejen, ikke ved at have et lovligt arbejde, men ved at tigge og ved andre ting.
Det er en gene for rigtig mange mennesker, og man kan selvfølgelig godt sidde og lave lidt sjov med det og sige, at det er i strid med det hele, men hvis ikke man kan støtte vores forslag, kunne man jo komme med noget selv.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Hr. Tom Behnke står og siger, at det ikke skal være sådan, at hvis man henvender sig og beder om hjælp, så får man kontanthjælp og en lejlighed osv. osv. – det tror jeg heller ikke der er nogen der siger – men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Tom Behnke om følgende: Hvis man henvender sig og siger, at man virkelig gerne vil hjem, og spørger, om vi kan hjælpe, hvad sker der så, får man så den togbillet?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Derfor er der også stillet forslag om, at vi skal vente med at behandle den del af lovforslaget, indtil vi kan få det samlet i en lov, som træder i kraft i Danmark, så vi også kan få den til at træde i kraft i Grønland og iøvrigt på Færøerne, som også ønsker at indgå i sådan en form for system.
Det er jo vigtigt, at rammerne omkring det her er i orden, det gælder såvel de fysiske rammer, lokaliteterne, altså det, at folk ved, hvordan man gør det, hvor man skal gøre det henne, såvel som hvilke rammer der skal være for selve afhøringen, hvordan materialet anvendes ved domstolene.
Derfor synes jeg, det er godt, at vi på en eller anden måde sørger for at få de rammer på plads, inden aldersgrænsen udvides.
Det er i dag muligt at videoafhøre også større børn, hvis der er særlige omstændigheder, der taler for det.
Jeg er sådan set
meget indstillet på det, og det er også derfor, jeg har skrevet til Strafferetsplejeudvalget og bedt dem om at udarbejde en model, der ikke alene tager hensyn til den, som er tiltalt, men som også tager endnu bedre hensyn til børnene.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-02:
Jo tak.
Tak til ministeren, og jeg vil også gerne takke for den positive holdning i forhold til at få sat aldersgrænsen op.
Jeg skal lige have klarhed på noget, som jeg måske kunne have læst mig til, altså, hvad der egentlig er juraen i det.
For så vidt jeg forstår, er den nuværende aldersgrænse, der anvendes, på de 12 år ikke lovfæstet som sådan, og jeg tænker: Kræver det så en egentlig lovændring at hæve den aldersgrænse?
Det foreslås jo fra Grønlands side, at man skriver en decideret aldersgrænse ind i den her lov; det vil ministeren så ikke af forskellige grunde.
Men hvad er så den rent praktiske måde at gribe det an på, hvis vi vil have sat aldersgrænsen i vejret både i Grønland og i Danmark?
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Da vores ordfører, hr. Per Stig Møller, desværre ikke kan være her på nuværende tidspunkt,
har jeg lovet at gå på talerstolen og sige, at vi fra konservativ side støtter lovforslaget her.
Vi synes, at det er et ganske fornuftigt lovforslag.
Vi har dog to ting, som vi under udvalgsbehandlingen lige vil holde for øje og dykke lidt nærmere ned i.
Det er bl.a. indvendingerne og de bemærkninger, som er kommet fra hr. Johan Olsen i forhold til lovforslaget her.
Vi er af den opfattelse, at vi skal prøve at sørge for, at der er overensstemmelse imellem, hvad det er, man ønsker fra dansk side og fra grønlandsk side, sådan så vi får lavet de lovforslag, der passer til de grønlandske forhold, og det er grønlænderne jo alt andet lige væsentlig bedre til at vurdere, end vi er her.
Men vi hjælper selvfølgelig gerne og skubber i den rigtige retning.
Det sidste, jeg lige skal nævne, er med hensyn til det, som andre ordførere også har været inde på, nemlig aldersgrænsen i forhold til videoafhøring af børn, hvor der jo også her lige for nylig er kommet en henvendelse om, om man ikke med det samme kan sørge for, at aldersgrænsen bliver sat op, når vi nu alligevel arbejder med lovgivningen i forhold til den grønlandske retspleje.
Der kan jeg forstå på ministeren, at man vil foretrække, at vi venter på, at Strafferetsplejeudvalget bliver færdig med deres overvejelser, sådan at hvis vi ændrer aldersgrænsen, sker det samtidig både i Grønland og i Danmark – det sydlige Danmark, som det også hedder i den sammenhæng – så vi har ens regler.
Det har jeg fuld forståelse for.
Det synes jeg faktisk ikke at jeg vil gøre indsigelser imod, men blot benytte lejligheden til at opfordre ministeren til, at man så lidt hurtigt får overstået de her overvejelser.
Det er jo ikke mange kryptiske ting, man skal ind i i det udvalgsarbejde.
Det er faktisk ret elementært, hvad man skal forholde sig til, og det må man kunne gøre ganske hurtigt.
Fra konservativ side vil vi bakke ministeren op, når ministeren kommer med et forslag om, at vi sætter aldersgrænsen op, men den tid, den glæde.
Vi støtter lovforslaget, som det ligger.
Merete Riisager (LA), 2014-05-02:
I fravær af vores ordfører skal jeg oplyse, at Liberal Alliance kan tilslutte sig dette lovforslag.
Vi har således ingen indvendinger mod, at lovforslaget lovfæster almindelig praksis ved retssystemet i Grønland såsom videoafhøring af børn samt mulighed for genafhøring.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-02:
Lovforslaget indeholder en række ændringer af den grønlandske kriminallov og retsplejelov.
Overordnet har lovforslaget tre formål.
Det første er en mulighed for anvendelse af den grønlandske psykiatrilov over for retspsykiatriske patienter efter justitsministerens nærmere bestemmelse.
Det andet punkt er en mulighed for omgørelse af påtaleopgivelser og tiltalefrafald i retsplejeloven.
Det tredje forhold er indsættelse af regler i retsplejeloven vedrørende optagelse og anvendelse af videoafhøring af børn.
Anvendelse af psykiatriloven over for retspsykiatriske patienter gør det muligt, at denne gruppe af mennesker får den fornødne hjælp, og at hjælpen gives af institutioner og mennesker, som har de fornødne forhold og kompetencer.
I SF synes vi, det er af stor vigtighed, at vi som retssamfund og samfund i det hele taget formår at hjælpe mennesker med alvorlige psykiske sygdomme, selv om de har begået alvorlig kriminalitet, og det gør vi jo så ved at behandle dem på lige fod med psykiatriske patienter.
Det er uforsvarligt at anbringe dem i lukkede fængsler.
Her kan de ikke få den hjælp og behandling, de har brug for.
Deres lidelse vil formentlig kun blive forværret, og det samme vil deres mulighed for en tilbagevenden til samfundet.
Ændringerne i loven om omgørelse af påtaleopgivelser og tiltalefrafald skal fjerne de begrænsninger, som der på nuværende tidspunkt er i grønlandsk lovgivning.
Formålet er, at personer, som tidligere har været tiltalt i en sag, skal kunne indstille sig på, at sagen er endeligt afsluttet.
Det er ikke rimeligt at skulle leve med risikoen for genoptagelse af tiltalen i en ubegrænset periode.
Samtidig skal lovændringen sikre, at det er muligt for myndighederne at omgøre påtaleopgivelser.
Formålet er at undgå tilfælde, hvor det ikke er muligt at omgøre påtalefrafald i alvorlige kriminalsager.
På den led undgår man eksempelvis, at kriminelle efter omgørelsesfristen tilstår en alvorlig forbrydelse og ikke kan retsforfølges.
En lovændring på det område vil skabe bedre forhold for myndigheder og sigtede personer.
Indførelse af regler vedrørende optagelse og anvendelse af videoafhøring af børn sigter mod en systematisering af processen omkring videoafhøring, og lovændringen skal sikre bedre vilkår for både barnet og den sigtede og mistænkte.
Den praksis, som lovforslaget beskriver, er i bred udstrækning den, som allerede benyttes, og derfor har det mest af alt den karakter, at vi sikrer det formelt.
For SF er det glædeligt, at man med lovforslaget opstiller faste rammer for videoafhøring.
Vi synes også, det er positivt, at justitsministeren overvejer nærmere, om man kan udvide ordningen.
Alt i alt synes vi, at selve lovforslaget er en god ting, og derfor støtter vi det fra SF's side.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-02:
Tak for det.
Vi støtter også lovforslaget og alle tre elementer.
Det første element handler om at kunne anvende den nye grønlandske psykiatrilov også over for de retspsykiatriske patienter i Grønland, så der er en så høj grad af ligestilling som overhovedet muligt.
Det lægger vi vægt på; det er et godt fremskridt, og det møder jo også bred opbakning.
Hvad angår det næste element, som handler om en udvidelse af reglerne om omgørelse af påtaleopgivelse og tiltalefrafald, er det jo vigtigt, at man kan komme videre og føle sig tryg, hvis en sigtelse er frafaldet, men det er også vigtigt med retshåndhævelsen og retsfølelsen, hvis der f.eks. efterfølgende sker en tilståelse og det dermed kan konstateres, at den pågældende har begået forbrydelsen.
Her er det jo normalt vigtigt, at der er vidner til stede i retten, men det kan jo være en barsk oplevelse for børn, og derfor er det vigtigt at kunne benytte videoafhøring af børn, især i sager, hvor barnet måske har været udsat for seksuelle overgreb eller andre traumatiserende oplevelser.
Bestemmelsen kommer kun til at gælde for børn under 12 år.
Jeg har bemærket, at samtlige grønlandske partier er enige om, at aldersgrænsen bør hæves til 15 år, svarende til den seksuelle lavalder.
Det skal anføres – det gøres der også allerede i lovforslaget – at der kan være særlige omstændigheder, herunder barnets udvikling og psykiske tilstand, der bevirker, at man kan foretage videoafhøring også af ældre børn, men med hensyn til det her med aldersgrænsen må vi afvente den udtalelse fra Strafferetsplejeudvalget, som justitsministeren har anmodet om.
Så med de bemærkninger støtter Det Radikale Venstre lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Jeg kan godt røbe, at vi fra Dansk Folkepartis side er positivt indstillet over for forslaget.
Den første del, som handler om, at man skal lave nogle ændringer i psykiatriloven i forhold til retspsykiatriske patienter, kan vi ikke se noget til hinder for at vi skulle bakke op om.
I forhold til den tredje del, som handler om videoafhøring, synes vi fra Dansk Folkepartis side, at de grønlandske politikere har en pointe; vi synes, at det ville være ganske, ganske udmærket, hvis man hævede aldersgrænsen.
I dag er det jo sådan, at man i Danmark har videoafhøring af børn, som har været udsat for seksuelt misbrug, op til 12 år, og så i særlige tilfælde, efter at de er fyldt 12 år – en praksis, som de, som jeg har forstået det, også har i Grønland, og det er jo så den praksis, lovgivningen skal tilpasses.
Her spørger man fra grønlandsk side, om man, når vi nu ændrer loven, så ikke også kan have videoafhøring af børn, der er blevet udsat for seksuelt misbrug, op til 15 år, og i særlige tilfælde også efter at de er fyldt 15 år.
Det kunne da være meget sympatisk, hvis man kunne være fælles om at sikre nogle bedre vilkår for nogle børn, som har været i en meget, meget grim og ubehagelig situation, og det kunne blive lidt nemmere for dem, end det er i dag.
Så det synes jeg at justitsministeren skal lade sig inspirere af.
Trine Bramsen (S), 2014-05-02:
Forslaget, som vi behandler her i dag, har til formål at gennemføre en række ændringer i kriminalloven og retsplejeloven for Grønland.
Som den tidligere ordfører redegjorde for, indeholder lovforslaget tre hovedelementer.
Den første del omhandler den grønlandske psykiatrilov, den anden del omhandler en udvidelse af den grønlandske retsplejelovs regler om omgørelse af påtaleopgivelser og tiltalefrafald, og den tredje del omhandler sidst, men ikke mindst, videoafhøring af børn.
Jeg vil ikke gennemgå elementerne i forslaget, men blot konstatere, at ændringerne er yderst fornuftige, og eftersom de støttes af både det grønlandske landsstyre, departementet for sundhed, og politimesteren i Grønland selv, ser vi ingen grund til at ytre modstand mod det.
Ud over det er lovforslaget også blevet forelagt Grønlands selvstyre til udtalelse, som selvfølgelig vil indgå i det videre arbejde.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Birgitte Josefsen (V), 2014-05-02:
Det handler jo om et lovforslag, som ændrer kriminalloven og retsplejeloven for Grønland.
Bl.a. handler det i lovgivningen om at gøre gældende praksis lovlig i forhold til videoafhøring af børn under 12 år.
Det er en praksis, som har kørt som en forsøgsordning i Grønland siden 2002.
I Venstre støtter vi det element i lovforslaget.
Vi har bemærket, at der i behandlingen af loven i Grønland har været rejst ønske om og truffet beslutning om, at man ville bede justitsministeren om at hæve aldersgrænsen til 15 år.
I Venstre er vi meget optaget af, at der tages vidtgående hensyn til børn, der er involveret i retssager, ligesom vi har den holdning, at der skal tages hensyn til den anklagede, og at det skal sikres, at der er en retfærdig og grundig rettergang for begge parter.
Vi er ikke umiddelbart stemt for, at man hæver aldersgrænsen fra de 12 år i forbindelse med videoafhøring, men har bemærket, at justitsministeren vil sætte et arbejde i gang via Strafferetsudvalget.
I lovforslaget lægges der ligeledes op til, at man ligestiller retspsykiatriske patienter med andre psykiatriske patienter, som skal igennem en retssag, og vi synes, at det er helt naturligt, at man her får en ligestilling.
Ligeledes er der en lang række andre forslag, som bliver præciseret i lovforslaget, og jeg kan sige, at vi i Venstre støtter lovforslaget i sin helhed.