runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Det er helt rigtigt, at vi med finansloven styrker musikken en hel masse.
Det er også sådan, at derudover har både den tidligere og den nuværende kulturminister jo inden for det almindelige budget netop gjort meget ud af både »Sangens år« - det var så mest den tidligere – og den nuværende har så bidraget til det, der hedder syngelystkampagnen, sådan så man netop får udviklet det her med sang og bl.a. mulighed for morgensang.
Derudover er der jo så med flere gode menneskers mellemkomst kommet den her sangbog, som nu kommer ud til alle folkeskoleelever.
Og den kommer oven i købet forhåbentlig også på nettet, og så kan man jo så bruge den til inspiration til morgensang.
Og fra konservativ side synes vi, at morgensang er en rigtig, rigtig dejlig ting.
Jeg tror, de fleste elever har rigtig godt af det, og jeg tror også, at det gør en gladere og mere klar til at starte dagen.
Men det, jeg synes er så vigtigt, er, at man, når og hvis man holder morgensang, og det håber jeg man gør, så gør det af egen fri vilje og gør det, fordi man har lyst til det og kan se, at det er en god og konstruktiv ting.
For så tror jeg nemlig, at morgensang bliver noget positivt.
Og jeg tror bare, hvis vi trækker det ned over hovedet på folk, så vil de bare synes, at det er det modsatte, og det ønsker jeg ikke, for morgensang er sådan en dejlig ting.
Og jeg håber sådan, at min søn får lov til at opleve morgensang, når han kommer i folkeskolen.
Det ved jeg søreme ikke.
Så vidt jeg ved, er der de boglige fag og de kreative fag.
Det er ikke en opfindelse, jeg har lavet, men jeg er sådan set enig i, at også de kreative fag er fagligt kreative, ligesom de andre er fagligt boglige.
Men det var hr. Mogens Jensens opfindelse med de fagligt kreative fag.
Det, jeg sagde i min ordførertale - og det skal jeg gerne gentage - var, at det er vigtigt, at der ikke bliver tale om enten faglighed eller kreative fag, hvilket jeg synes der er nogle der har haft en tendens til at gøre, men at det netop bliver faglighed i samtlige fag, uanset om det så er de mere kreative fag eller de mere boglige fag.
Så jeg har netop lagt op til, at der ikke kun skulle kunne tales om faglighed, når det var de boglige fag, men det synes jeg der har været en tendens til at der var nogle, der gjorde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Jeg kan i hvert fald understrege over for Enhedslistens ordfører, at jeg i alle mine vågne timer ikke laver andet end at arbejde for, at vi ikke bare får en ny undervisningsminister, men en helt ny og helt anderledes regering.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at hr. Bertel Haarder er den længst siddende undervisningsminister, vi har haft i dette land.
Det, der skete med PISA 2001, da hele folkeskolen blev væltet af den nuværende regering, er jo det, vi prøver at rette op på i dag, fordi de praktisk-musiske og kreative fag jo faktisk i høj grad har tabt terræn til en meget rigid, bogligt kundskabsfikseret skole.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Jeg kan godt lide, at den konservative ordfører står og maner til den store, nationale, partimæssige samling her i Folketingssalen og så starter med at kalde en anden ordførers indlæg for sludder.
Det er jo også lige den måde, man skaber en tillidsfuld stemning på.
Men nu måtte jeg jo lige prøve at genlæse min egen tale for at se, hvad det var for noget sludder, jeg skulle have sagt.
Så jeg forstår ikke helt, hvor ordføreren har den forståelse fra.
Jeg kan i hvert fald ikke se det i min tale.
Per Clausen (EL), 2008-12-11:
Men kan fru Pernille Vigsø Bagge så ikke bekræfte, at hvis vi kan bruge PISA-undersøgelserne til noget, og det er jeg måske lidt i tvivl om, men hvis man kan, så kan man bruge dem til en ting, nemlig at sige, at vi skal sikre os, at den nuværende undervisningsminister ikke får lov til at fortsætte alt for længe, fordi han én gang har været i stand til at ødelægge uddannelsessystemet, og der er sådan set ingen grund til, at han får mulighed for at gøre det en gang mere.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg brugte det sådan set bare som et eksempel på, at det virkede, som om vi kom tættere på hinanden i løbet af debatten, og det er jeg glad for.
Hvis det viser sig, at det kun er, fordi jeg simpelt hen ikke har hørt hr. Mogens Jensen korrekt, så er jeg da endnu mere begejstret, for så tyder det jo på, at vi allerede, før debatten gik i gang, måske var enige om, at vi kunne nå nogle steder hen.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig positivt, og jeg håber bare, at vi er enige om det, og det kan jo så være, at hr. Mogens Jensen kan bekræfte det, og det er jo også det, man fornemmer lidt.
Hvis nu venstrefløjen finder ud af, at de søreme skal lave sådan en helt ny revolution eller gøre op med alle de her ting, som vi jo ellers har lavet et godt og konstruktivt samarbejde med Socialdemokraterne om, så bliver man jo lidt bekymret, når man sidder nede på sin bænk, for, om det betyder, at nu skal vi ikke have det her store fokus på faglighed, men i stedet for have fokus kun på de kreative fag.
Så jeg håber bare, at vi kan være enige om, at vi skal fastholde den gode politik, vi har lavet, og det gode samarbejde, vi har, og at det også betyder, at vi nu laver de her forsøg f.eks. med at samle de kreative fag og på den måde styrke dem og måske gøre dem til udtræksfag på et tidspunkt.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Det er det fokus, vi gerne vil forsøge at ændre, bl.a. ved at skabe mere fokus på de kreative, praktiske fag.
Men netop når ordføreren selv siger, at vi er så enige - og jeg synes også, at der er mange gode toner her i dag, og det startede jeg i øvrigt også mit indlæg med at håbe på der ville blive - så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor det er nødvendigt for regeringspartierne at fremsætte et andet forslag til vedtagelse end det, der ligger her, hvor vi peger på, at der skal laves en strategiplan, der skal igangsættes nogle forsøg, og der skal etableres et videncenter.
Jeg forstår jo på undervisningsministeren, at det oven i købet står i ministerens egen handlingsplan.
Der er intet af det her, vi er uenige om, og alligevel fremsætter regeringspartierne et andet forslag til vedtagelse.
Hvorfor gør man det?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg tror sådan set også godt, at vi kan finde hinanden, og det lyder jo også sådan på debatten, men jeg ser altså ingen grund til, at vi skal vente 3 år på at få nogle resultater.
Som tidligere ordførere også har været inde på, er der allerede nogle ting i gang, vi kan bruge, og i øvrigt vil jeg sige: hvorfor skal vi begrænse det til 3 år, og hvorfor skal vi begrænse det til ti skoler?
Så jeg mener egentlig bare igen med de samme ord som før - at vi kan tænke en lille smule mere ud af boksen.
Men det væsentlige er vel, at vi finder hinanden og så også i folkeskoleforligskredsen kan komme til at arbejde videre med nogle af de her ting.
Men jeg synes sådan set godt, at vi kan tænke større og bredere og ikke mindst hurtigere, end der ligger i det forslag til vedtagelse.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-11:
Nu er vi jo så heldigvis ikke med i folkeskoleforligskredsen.
Nu har jeg siddet og meget nøje lyttet til, hvad det er, ordføreren siger.
Når man siger det der med de faglige fag i modsætning til de kreative fag, så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om der er nogle fag, der er ufaglige, siden der er en gruppe af fag, der er særlig faglige.
Hvad er det for nogle fag, der er ufaglige?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
En hvilken som helst form for vold er uacceptabel, men det er også vigtigt, at retsstaten beskytter offentligt ansatte mod trusler og vold.
Politibetjenten er relevant, det er socialrådgiveren og læreren også, for de udøver deres erhverv på vegne af samfundet, men alle, der udsættes for vold, er udsat for en uacceptabel behandling, og der handler det om, at politiet får fat i dem, som udøver volden, og straffer dem.
Men som jeg nævnte, er der altså mulighed for ifølge straffeloven at lægge 50 pct. oven i straffen, når den er begået mod en person, der efter karakteren af sit arbejde er særligt udsat for vold, og det kan f.eks. også være tilfældet for ejendomsfunktionærer.
Så det, jeg vil foreslå, og som jeg synes er den relevante, saglige måde at gøre det på, er, at vi beder Rigsadvokaten om at undersøge praksis på området.
Får man forhøjet med op til 50 pct., og hvem får forhøjet med op til 50 pct.?
Det synes jeg ville danne et godt grundlag for en videre diskussion af netop den her problematik.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret.
Det er jo en genfremsættelse, som ministeren også sagde, og vi har tidligere fra Socialdemokraternes side rejst det her spørgsmål og haft en dialog med tidligere justitsminister Lene Espersen her i salen.
Fru Lene Espersen var som minister meget positiv, men lagde dog ikke op til at ville bakke op om forslaget, men vi indledte en proces, hvor vi skulle have et udvalgsarbejde, og vi gik i gang med at stille nogle spørgsmål.
Så kom valget, sagen døde ud, og det kom aldrig til nogen afklaring.
Derfor har vi genfremsat forslaget.
Der er en ting, jeg godt vil spørge den nye minister om, for det, vi beder om, er jo ikke kun, at der skal tages stilling til, om ejendomsfunktionærer skal nyde godt af bestemmelsen i straffeloven om offentligt ansatte, det er lige så meget, at vi gerne vil have, at der kommer et udvalgsarbejde, som skal se på, om ikke det var en god idé at kigge på de faggrupper, der altså nyder den her særlige beskyttelse.
Det, det her drejer sig om, er jo i virkeligheden ikke så meget straffen, det drejer sig om anerkendelse af de mennesker, som udfører et utrolig vigtigt arbejde.
Kan ministeren ikke se, at det kunne have en vigtig funktion, hvis man sagde: Vi anerkender jeres arbejdsindsats, og vi sidestiller jer med dem, som vi i øvrigt har, der udøver de her offentlige hverv?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Vi har som nævnt overvejet det nøje, og vi mener, det er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg skal selvfølgelig nok sørge for, at vi sender et skriftligt svar på Advokatrådets høringsbidrag, som også tilgår Retsudvalget.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg synes, det er en rigtig god idé, at man får kigget på, hvordan straffen ser ud.
Men det her handler fra Socialdemokraternes side ikke kun om straflængde.
Det her handler om at anerkende en gruppe medarbejdere; det handler om at kigge på, om ikke den personkreds af medarbejdere, som udøver arbejde for det offentlige, skal have den her særlige form for beskyttelse.
Vi har jo allerede udvidet kredsen til ikke længere kun at være politibetjente og sygeplejersker og skolelærere.
Kredsen er blevet en del udvidet
, og grunden til, at Socialdemokraterne synes, at især ejendomsfunktionærer springer i øjnene som nogle, der mangler på listen, er jo i særdeleshed, at de udfører så utrolig mange boligsociale opgaver.
De arbejder tit steder, hvor arbejdsmiljøet er hårdt, de er tit udsat for trusler, de er også udsat for vold, og de går tit ind og er spydspids for det offentlige og påtager sig en hel masse opgaver.
Derfor synes jeg, at det ville være naturligt, at man i et udvalgsarbejde kiggede på, om ikke lige præcis ejendomsfunktionærer i virkeligheden på mange måder er at sidestille med dem, som udfører det her offentlige arbejde.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Men så vidt jeg kan se i ministerens notat om høringssvarene, er der ikke reageret på Advokatrådets henvendelse.
Det skyldes måske, at den er kommet lidt sent i forløbet - det tør jeg ikke sige.
Men jeg synes jo i hvert fald, at Advokatrådets indvending bør have en skriftlig bemærkning fra ministeren.
Jeg vil sige, at jeg ikke syntes, at jeg hørte noget betryggende argument for overhovedet, hvorfor det her skal laves som bemyndigelser, i stedet for at det blev lavet som lovgivning.
Hvis ting kan laves som lovgivning på så vigtige områder som det her, så synes jeg, det bør laves som lovgivning og ikke på nogen som helst anden måde.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Jeg vil gerne takke for de positive tilkendegivelser.
Jeg synes, det er dejligt, hvis vi kan finde fodslag om at sørge for, at det rent faktisk ender med, at der bliver nedsat et udvalgsarbejde, som skal se på, hvad man kan gøre for at forbedre især ejendomsfunktionærernes retsbeskyttelse.
Jeg vil så endelig bare sige, at det - som Dansk Folkepartis ordfører sagde - er vigtigt at se, om der er andre personer, som skal være med.
Det er jo lige præcis derfor, Socialdemokraterne foreslår et udvalgsarbejde, og at titlen slutter med »m.fl.«, for vi er meget opmærksomme på, at der sagtens kan være andre persongrupper, som vi skal have med.
Men jeg vil glæde mig til udvalgsarbejdet og takke for de positive takter fra Dansk Folkepartis side.
Og så vil jeg bare sluttelig spørge, om Dansk Folkepartis ordfører er enig med mig i, at straf alene ikke er det, der her er afgørende, men at det også er afgørende, at man sender et signal til ejendomsfunktionærerne om, at man anerkender deres indsats ved at give dem den her ekstra beskyttelse.
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
Jeg tror ikke, der er nogen i Folketinget overhovedet, der rynker på næsen af det eller mener, at det, de udfører, ikke er fint nok, og at de af den grund ikke skal med ind under de paragraffer, vi taler om.
Jeg tror, der er tale om, at man herinde meget gerne fortsat vil skelne det er i hvert fald Venstres holdning - mellem offentlige myndigheder, altså at man er direkte ansat i det offentlige, og ikkeoffentlige hverv.
Jeg så godt Arbejdstilsynets bemærkninger, men så kunne man jo snart sagt lade en hvilken som helst arbejdsplads omfatte af det lovforslag, og det er vel ikke det, forslagsstillerne ønsker sig.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg kan kun gentage, at vold mod ejendomsfunktionærer er fuldstændig uacceptabelt, det vil vi ikke acceptere.
Men der er som sagt i straffeloven mulighed for, at man kan forhøje straffen med op til 50 pct., og jeg vil foreslå, at vi får Rigsadvokaten til at undersøge praksis på det her område.
Det er vigtigt, at der i straffelovens § 119 er et værn for offentligt ansatte og folk, som udøver tjeneste for det offentlige, mod at blive udsat for trusler og vold.
Det er en beskyttelse af vores retssamfund, det er en beskyttelse af vores demokrati.
Så er det sådan, at det er en skærpende omstændighed, hvis man udøver vold imod en person, som passer sit arbejde.
Det er en rimelig paragraf i straffeloven, og der skal vi se på, hvor meget den bliver brugt, og hvem den er blevet brugt over for.
Når Rigsadvokaten har fået lavet den undersøgelse, må vi tage stilling til, om der er brug for yderligere skridt.
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ligesom ministeren anser den grundlæggende holdning bag beslutningsforslaget for at være meget positiv, fordi den sætter fokus på et yderst vigtigt område, nemlig vold, som personer bliver udsat for, blot fordi de passer deres daglige arbejde.
Det er en holdning, som i øvrigt går fint i tråd med den politik, som Venstre og regeringen har ført på området siden 2001.
Det er en politik, som har muliggjort, at regeringen har kunnet gennemføre markante stramninger på området.
Ud over den almindelige forhøjelse af straffen for vold, som blev gennemført i 2002, og som ministeren også omtalte, er der også sket betydelige skærpelser af straffen, når personer bliver udsat for vold i udøvelsen af deres arbejde.
Det er skærpelser, som netop er sket, fordi vi i Venstre tager stærkt afstand fra alle former for voldsudøvelse.
Der er tale om stramninger, som ifølge Rigsadvokaten, der løbende har fulgt udviklingen, faktisk også har virket i praksis.
Rigsadvokaten har fastslået, at der nu gives højere straffe for vold, end før denne regering kom til.
Disse skærpelser gavner altså også de ejendomsfunktionærer, som beslutningsforslaget tager sit afsæt i.
Efter Venstres opfattelse er der ikke sket betydelige ændringer på området, siden vi sidst behandlede forslaget i 2007.
Som nævnt i debatten i 2007 mener Venstre ikke, at der er belæg for at udvide straffelovens § 119 og 121 til også at omfatte ejendomsfunktionærerne.
Disse paragraffer beskytter personer, der udøver offentlig myndighed, og det er dette begreb, offentlig myndighed, som forslagsstillerne ønsker også skal være gældende for i hvert fald ejendomsfunktionærer.
Venstre anerkender, at mange ejendomsfunktionærer i den almene boligsektor yder en betydelig og værdifuld indsats på det boligsociale område, men offentlig myndighed udøver de altså ikke.
De skal derfor efter vores opfattelse ikke omfattes af de omtalte paragraffer.
Vi mener ikke, at det er nødvendigt, fordi den omtalte mulighed for strafskærpelse allerede findes i straffelovens § 147, som siger, at hvis man i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv bliver udsat for vold, er det i sig selv en strafskærpende omstændighed.
Der findes altså allerede mulighed for strafskærpelse mod de personer, der udøver vold mod personer i tjeneste som f.eks. ejendomsfunktionærer.
Selv om Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, vil jeg gerne understrege, at vi i Venstre anser vold og trusler i enhver sammenhæng for at være fuldstændig uacceptabelt, og at vi med skærpelsen af strafferammen for vold i al almindelighed siden 2002 har vist, at der ikke blot er tale om ord, men at der faktisk også findes handling bag vores ord.
Derfor er jeg også glad for afslutningen af ministerens tale, hvor ministeren lovede, at han ville undersøge domspraksis på lige netop dette område.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Jeg vil spørge, om Venstres ordfører er opmærksom på, at Arbejdstilsynet for nogen tid siden udpegede ejendomsfunktionærerne til at være en af ti særlig udvalgte medarbejdergrupper, som det er særlig farligt at være en del af.
Man har vurderet, at ejendomsfunktionærområdet altså er særlig farligt, og Arbejdstilsynet siger selv, at der skal være fokus på at forbedre ejendomsfunktionærernes vilkår.
De beder selv om at blive omfattet af de her regler.
De beder ikke kun om det på grund af straflængden, men de beder også om det på grund af anerkendelsen.
Kan Venstres ordfører ikke se, at det ville være en håndsrækning til og en anerkendelse af de 5.000 ejendomsfunktionærer, som altså dagligt arbejder og udfører en kæmpe indsats, men som vi herinde lidt rynker på næsen af og siger ikke er fine nok til at få beskyttelse?
Det er jo dem, som udfører offentligt hverv, dem, som har med mennesker at gøre, som måske er i nogle særlig spidsbelastede situationer, hvor trusler og vold forekommer mere ofte, end det gør på alle mulige andre arbejdspladser.
Ejendomsfunktionærerne løfter en kæmpe social opgave, og de fortjener vores anerkendelse og beskyttelse.
Når de beder om at blive omfattet af de her regler, er det ikke kun på grund af den strafskærpende omstændighed, så er det for at blive anerkendt.
Og den anerkendelse synes jeg ikke man kan være bekendt at afvise at give dem.
Hvis en buschauffør kører forbi et boligområde, er han beskyttet.
Hvis fogeden går ind i et boligområde og banker på døren, er han beskyttet.
Hvis skolelæreren kommer for at holde samtale, er han beskyttet.
Men dem, der går rundt i de her boligområder og arbejder der dag ud og dag ind, som tager mange kampe, og som virkelig gør en forskel for at sikre, at trygheden er til stede i de boligområder, hvor massevis af mennesker bor - og for de flestes vedkommende jo lever godt og har det godt, men hvor der altså også er skæve eksistenser - er der ingen beskyttelse af.
Og jeg kan ikke forstå, at man vil afvise at tage dem med.
Marion Pedersen (V), 2008-12-12:
Jamen jeg må endnu en gang henvise til det, ministeren også var inde på, nemlig at der sådan set er mulighed for at lægge 50 pct. oven i straffen, hvis der er særlig skærpende omstændigheder, og det mener jeg må være nok.
Jeg mener, at man fortsat skal skelne skarpt mellem offentlig myndighed og ikkeoffentlig myndighed.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-12:
Dansk Folkeparti ser positivt på Socialdemokraternes forslag om at revidere den persongruppe, der beskyttes af §§ 119 og 121 i straffeloven.
Disse paragraffer beskytter særlig personer som politifolk, folkeskolelærere og andre, der udfører et offentligt hverv af enten retsmæssig eller social karakter.
Her finder vi det relevant at se på, om persongruppen bør udvides til at gælde ejendomsfunktionærer, som Socialdemokraterne særligt nævner i beslutningsforslaget.
Men vi finder det også centralt at undersøge, om andre persongrupper kan være relevante at medtage i den gruppe, som nyder beskyttelse af de særlige paragraffer, §§ 119 og 121, om vold eller lignende mod personer, som handler i offentlig tjeneste eller hverv.
For Dansk Folkeparti er det endvidere vigtigt, at retspraksis angående strafudmålingen bliver undersøgt nærmere i forhold til de forskelle, der angiveligt vil være mellem straffelovens § 247, der skærper straffen for at overfalde en person, der efter karakteren af sit arbejde er særligt udsat for vold, og §§ 119 og 121, der skærper straffen, hvis der er tale om vold mod en person i offentlig tjeneste eller hverv.
Vi ønsker konsekvente straffe, og vi mener, det er vigtigt at pointere, at det skal være en skærpende omstændighed, hvis man overfaldes, blot fordi man har en bestemt funktion, en bestemt arbejdsuniform på eller et bestemt arbejde.
Ministeren nævnte i sin tale, at ministeren nu vil bede Rigsadvokaten om en redegørelse for retspraksis på området.
Det finder vi positivt, da vi gerne vil have forholdet undersøgt til bunds, heriblandt hvilke forskelle der er på retspraksis mellem straffelovens § 247 og §§ 119 og 121.
Vi ser frem til den redegørelse, som ministeren vil iværksætte, og resultatet af den.
Vi ser endvidere frem til udvalgsbehandlingen og går ind til denne med en positiv indstilling.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Det har vi fra regeringens side overvejet meget nøje og har selvfølgelig vurderet frem og tilbage.
Den bedste løsningsmodel, sådan som vi vurderer det, for også at sikre persondata og mest fremkommelighed, er, at der laves en særskilt bekendtgørelse.
Det vil også stemme bedst overens med persondatalovens mere generelle karakter, at de specifikke regler for behandling af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde inden for EU fastsættes i en bekendtgørelse på området.
Jeg vil også lige understrege over for hr. Frank Aaen, at der altså ikke er tale om at give justitsministeren en bred bemyndigelse, således som det har været anført.
Der er tværtimod tale om en - som jeg også svarede hr. Morten Østergaard - nøje afgrænset bemyndigelse, som alene giver begrænset adgang til inden for rammeafgørelsens anvendelsesområde at fastsætte de nøjagtige regler.
Så vi er trygge ved det.
Jeg har selvfølgelig også noteret mig høringssvaret fra nogle advokater, men Datatilsynet, som er vores myndighed på området, mener ikke, at der er grundlag for bemærkninger.