runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Jeg skal meget gerne få lavet en uddybende beskrivelse af, hvordan det fungerer i dag.
Jeg kunne forestille mig – uden at jeg skal lægge hovedet på blokken –
at når man går ind og gerne vil lave en våbensag, så går man jo ikke direkte ind på våbenkontoret.
Så vil der være en eller anden form for skranke, hvor man henvender sig, og hvor man afleverer sine ønsker – og så bliver de så videreformidlet.
Og om de bliver videreformidlet til et kontor, som ligger lige umiddelbart bag den skranke, hvor man har afleveret det, eller om det lige bliver scannet ind og sendt til et andet kontor, tror jeg ikke for borgeren gør nogen stor forskel.
Men jeg tror godt, at det for den effektive sagsbehandling, der skal laves, kan gøre en forskel.
Trine Bramsen (S), 2014-04-03:
Som folketingsmedlemmer har vi ansvaret for den danske lovgivning.
Man kan vist godt tillade sig at konkludere, at det primært er med udgangspunkt i sidstnævnte, at vi står her i Folketingssalen i dag.
Det fremsatte lovforslag indeholder fire elementer, som alle har til formål at understøtte et bedre retssystem.
Jeg vil fremhæve to af de fire elementer.
For det første skal forslaget understøtte, at politiets behandling af visse sager inden for våben- og tilladelsesområdet kan samles i de her opgavefællesskaber, som den tidligere ordfører også var inde på.
Dermed sikres større effektivitet og ikke mindst ensartethed i sagsbehandlingen.
Kvaliteten forventes desuden at blive højere.
Andet element er en forbedring af hittegodsloven, så hittegods bl.a. kan finde sin ejermand via annoncering, og auktioner over ikkeafhentet hittegods kan foregå på internettet, hvor de fleste auktioner nu om stunder foregår.
Det betyder også, at hittegods, der ikke er afhentet, kan destrueres.
Med det samlede lovforslag sikrer vi en lovgivning, der er anvendelig og praktisk i det gode arbejde, som hver dag udføres af vores politifolk og andre gode ansatte i hele landet.
Og med de bemærkninger skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater kan støtte forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-03:
Jeg vil gøre det kort: Vi kan i Radikale Venstre bakke op om, at man med dette lovforslag giver mulighed for, at politiet i højere grad kan benytte sig af såkaldte opgavefællesskaber, f.eks. i forhold til udstedelse af kørekort og våbentilladelser.
Det kan føre til færre udgifter, det kan højne kvaliteten, og det kan styrke ensartetheden i behandlingen af sagerne på tværs af landet.
Vi støtter også ændringerne i hittegodsloven, da de er med til at modernisere vores omgang med hittegods, ligesom den lovgivning, vi lavede, jeg tror, det var i 2012 – fru Pia Adelsteen var også inde på det i sin tale.
De nuværende regler om annoncering stammer vist fra omkring 1952, og man må jo sige, at der er sket lidt i mediebilledet siden da.
Ligeledes foregår auktionerne i dag også på en helt anden måde, end de gjorde tidligere, så vi kan bakke op om den her modernisering.
Så samlet set er det gode forbedringer af politiets arbejdsbetingelser, som vi fra radikal side kan støtte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-03:
Nu er der blevet sagt mange ting om det her lovforslag, så jeg behøver ikke at gentage, hvad det er, det går ud på.
Men jeg vil da også godt starte med at udtrykke min undren over, at politiforligskredsen ikke er blevet orienteret om det her.
Vi holder dog jævnligt møder, og jeg gætter på, at det her lovforslag trods alt har været på vej, og jeg synes jo, at det havde været det rette sted at have fået en diskussion af det.
Umiddelbart har vi i SF i hvert fald ikke noget imod, at man effektiviserer sagsbehandlingen og gør den mere ensartet.
Det tror vi sådan set, ud over at det kan spare penge, kan være en fordel for borgerne, så de får en nogenlunde ens, lige og fair behandling.
I forhold til det spørgsmål, der har været nævnt om afskæring af klageadgangen, tror jeg også, at vi i SF kan melde, at det er noget, som vi ser frem til at få boret ned i under udvalgsarbejdet.
Så det er en forsigtig, positiv indstilling fra SF, men også med nogle spørgsmål, som vi synes skal afklares.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-03:
Ja tak.
Jeg trykkede umiddelbart på knappen til at starte med.
Men det er fint nok, nogle gange kan det gå galt.
Sådan er det.
Det, jeg godt vil spørge SF's ordfører om, nævnte jeg i min ordførertale, nemlig at vi i Venstre heller ikke har noget imod centralisering og effektivisering, men vi synes, at man måske godt kunne drøfte, hvor man gjorde det henne.
Ordføreren for SF nævnte også det her med, at det ikke har været omkring aftalekredsen.
Så jeg vil godt spørge, om SF's ordfører er enig med Venstre i, at det ville være formålstjenligt, at vi diskuterer, hvor man placerer de her opgavefællesskaber henne, og ligesom får kigget på, om der er balance i tingene; man foretager den her samling af opgaver og flytter rundt på en masse ansatte – et par hundrede vel nærmest – i politiet.
Så er SF's ordfører enig i det principielle synspunkt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-04-03:
Jeg synes altid, vi skal være opmærksomme på, hvor vi placerer arbejdspladser, specielt i de her tider.
Jeg ved ikke, hvad der er baggrunden for, at man har valgt at placere opgavefællesskaberne på den måde, man har foreslået her, men jeg synes, det er noget, vi kan dykke ned i under udvalgsarbejdet, og det vil jeg gerne være med til.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-03:
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det er sådan lidt i forhold til det her med de udenlandske embedsfolk.
Jeg kunne forstå på ministeren, at det var meget vigtigt og helt o.k., hvis det var offentlige, altså f.eks. politifolk, at de ikke skulle betale gebyr, hvorimod der skal betales gebyr, hvis det er private.
Det kunne jeg forstå.
Jeg vil sige, at det ikke nødvendigvis er et ønske fra Dansk Folkepartis side, at jægere skal have det gratis.
Jeg synes bare, at det er underligt, at offentligt ansatte personer åbenbart skal have tingene gratis, hvorimod private skal betale.
Det, som jeg ikke forstod, som ministeren sagde, var, at så skal man ikke længere udfylde formularer.
Jeg går ud fra, at selv om man er politimand fra Tyskland eller fra Norge eller fra Sverige, eller hvor man nu kommer fra, og man tager sit våben med ind i Danmark, så skal man stadig væk udfylde formularer, så vi ved, hvilke våben der er i landet, lige så vel som vi skal udfylde nogle papirer, når vores politifolk tager andre steder hen.
Så jeg går ud fra, at formularerne egentlig stadig væk skal udfyldes.
Har jeg forstået det korrekt?
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Men enhver opmærksom avislæser vil vide, at det ikke sker.
Så jeg synes, det er lidt for letsindigt bare at overlade det til myndighederne.
Jeg synes også, at der burde lægges politisk pres på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Nu er det nu en gang de danske skattemyndigheder, der har ansvaret for at kontrollere, at virksomhederne betaler den skat, som de skal.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg skal undlade at gennemgå de tekniske detaljer i det her forslag, L 153.
Det synes jeg at min kollega fra Venstre gjorde så ganske udmærket.
Men jeg har et par enkelte kommentarer i kølvandet på lovforslaget.
Det er jo vores grundlæggende holdning, at vi skal betale skat i Danmark, og jeg tror også, at de fleste danskere gør det med glæde, fordi de i virkeligheden får mere ud af deres skattekroner, end de ville have gjort med en anden samfundsmodel.
Det tror jeg at man skal være glad for.
I forlængelse af det kan man jo sige, at på de områder af skattesystemet, hvor der kan foregå skattesvindel, f.eks. momssvindel, er det jo vigtigt, at vi sætter ind og forsøger at komme svindelen til livs.
Det er noget af indholdet i det her forslag.
Det er godt, og det hilser vi naturligvis velkommen.
Kan man også sørge for, at danske virksomheder får bedre konkurrencebetingelser og konkurrencevilkår i forhold til udenlandske virksomheder, er der også grund til at hilse det velkommen.
Så alt i alt er der mange gode grunde til at støtte det her lovforslag, og det gør vi selvfølgelig også fra socialdemokratisk side.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Det er bare, fordi jeg bliver lidt træt, hver gang jeg hører en socialdemokrat sige, at danskerne betaler deres skat med glæde.
De forskellige mange ture hen over grænsen for at betale mindre i skat tyder på, at det er med betragtelig mindre glæde, at man betaler sin skat i Danmark, end Socialdemokraterne påstår.
Så jeg vil gerne høre hr. John Dyrby Paulsen, om hr. John Dyrby Paulsen, når han er på rejser til udlandet eller bare et smut nede over grænsen, handler ting dernede, som er billigere, fordi skatterne er lavere, eller om hr. John Dyrby Paulsen undlader at gøre det, fordi han så er så glad for at betale skat, at han hellere vil købe tingene i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Argumentationen for, at det skal være sådan her i forhold til moms, er vi selvfølgelig fuldstændig enige i.
Mit spørgsmål går på, at problemstillingen også kendes fra andre områder.
Der er f.eks. store virksomheder, der arbejder på internettet, som har store reklameindtægter, der stammer fra Danmark, men den indkomst, firmaerne får fra de reklamer, bliver ikke beskattet i Danmark, men bliver f.eks. beskattet i Irland.
Skal vi også kigge på det i den retning, så vi er sikre på, at man ikke placerer virksomheder i de lande, hvor man kan undgå at betale den skat, som man skal, af sin fortjeneste i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Altså, jeg tror, de fleste danskere betaler deres skat, fordi de ellers kommer i fængsel, og ikke fordi de er glade for at betale deres skat.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Hvis man skulle tage den argumentation et skridt videre, betyder det, at har vi bare én krone i grænsehandel, så er det ensbetydende med, at danskerne ikke betaler deres skat med glæde.
Den argumentation, den konklusion holder ikke i virkeligheden.
Man kan altså ikke sætte lighedstegn mellem de to ting.
At nogle kører ned over grænsen, er jo helt legitimt – det er ikke ulovligt på nogen måde, det kan danskerne, og det gør de måske også, specielt dem i de egne, der ligger i nærheden af grænseregionerne.
Det tror jeg faktisk langt, langt de fleste danskere er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-03:
Som beskrevet af de to foregående ordførere omhandler det her lovforslag flere elementer.
Det første er en ændring af beskatningsstedet for salg til private af elektroniske ydelser, teleydelser og radio- og tv-spredningstjenester, hvor det tidligere har været sådan, at det var i sælgers hjemland, man betalte momsen, og hvor det fremadrettet bliver i købers hjemland eller modtagerlandet, man skal afregne momsen.
Det har jo været sådan indtil nu, at det faktisk har været en stor fordel for de lande, der har haft en lav moms, fordi folk, der leverede de her teleydelser, kunne slå sig ned i et land med lav moms og derfor havde en konkurrencefordel.
Dermed også sagt, at Danmark ikke havde en fordel, fordi vi jo er et af de lande, der har en høj moms.
Så derfor er det her i høj grad en fordel for danske selskaber, som stilles bedre i konkurrencen, og derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte den del.
Også delen om one stop shop-ordningen, som det hedder, kan vi støtte, fordi det er en administrativ lettelse, at virksomheder ikke behøver at blive indregistreret i mange forskellige lande, men kan nøjes med at betale momsen til deres hjemlige myndigheder, som derefter får delt momsen ud til de forskellige lande, man nu skylder det.
Der er også delen om imødegåelse af misbrug af momsregler, hvor der er noget om it-ydelser, der skal omfattes af definitionen for investeringsgoder.
Det er ikke noget jeg har indtryk af der er et kæmpe problem i.
Men i og med at det er blevet kendt nu, at der kan være den her udnyttelsesmulighed, er det selvfølgelig naturligt, at vi prøver på at få lukket det, inden det bliver et reelt momshul.
Så det støtter vi også.
Vi støtter også de forenklede regler vedrørende udenlandske turistbusser.
Det er ganske positivt.
Det er jo sådan, at udenlandske turistbusser har haft en konkurrencefordel i forhold til de danske selskaber.
Den konkurrencefordel bliver nu fjernet, så der bliver lige konkurrence mellem de udenlandske og de danske selskaber, og det er selvfølgelig også noget, vi kan støtte i Dansk Folkeparti.
Jeg vil lige nævne her til sidst, at forslaget giver et merprovenu på 75 mio. kr., som for danskerne jo betyder, at de får højere priser og kommer til at betale mere.
Så der kunne vi jo godt tænke os, at man tog med i overvejelserne eventuelt at få puttet det her ind i en kommende vækstpakke – forhandlinger, som kommer her om lidt – så man kompenserede danskerne på andre områder, så det ikke bare blev en skattestigning.
Men Dansk Folkeparti kan som udgangspunkt støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Tak for det.
Som min socialdemokratiske kollega, hr. John Dyrby Paulsen, allerede har gjort opmærksom på, er der en lang række ting i det her, som samlet set er udtryk for sund fornuft.
F.eks. hanker vi op i momsreglerne og sikrer ens behandling.
Det er jo også med til at skabe ens konkurrencevilkår for danske virksomheder.
Så man kan sige, at det her er udtryk for at lave nogle nødvendige tekniske ændringer, og det er samlet set noget, vi kan støtte i Radikale Venstre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Lovforslaget imødegår misbrug af momsregler på tværs af EU-grænser og skaber derfor lige og ens vilkår for alle, og det er vi fra SF's side tilhængere af.
Derudover gennemfører lovforslaget også allerede vedtagne EU-regler.
Vi er positive over for ændringer af momsloven, da det imødegår den konkurrenceforvridning, der er sket på grund af forskellige momssatser internt i EU.
Danske forbrugere lokkes af lavere priser i udlandet, når de handler på nettet.
Der er også sket en forvridning af konkurrencen på vognmandsområdet, da der har været forskellige regler for henholdsvis dansk og udenlandsk registrerede køretøjer.
Dette lovforslag gør også op med den forskelsbehandling.
Alt i alt gør lovforslaget konkurrencen på tværs af EU mere lige, og SF støtter derfor op om lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Der er nogle, der mener, at de øvrige partier, der støtter forslaget, også skal være med til at bestemme, hvad pengene skal bruges til – og der vil vi da, når vi optager forhandlinger med regeringen, jo så også sige, hvad vi synes provenuet fra den her lov skal bruges til; naturligvis vil vi det.
Som jeg lige sagde før i en kort bemærkning, er problemet jo større end det med momsen, for nogle af de store it-aktører, som tjener ret mange penge på at sælge reklamer i Danmark, f.eks. Google, sørger jo for, at indtægten fra disse reklamer bliver bogført i Irland; sådan var det i hvert fald for et par år siden, og jeg tror ikke, det har ændret sig – og i og med at man får det bogført i Irland, slipper man med irsk selskabsskat.
Dette skal ses i modsætning til, hvis det er et dansk firma, som tjener penge på reklamer, der bliver leveret på internettet; de får så indtægten i Danmark og betaler også dansk skat.
Og derfor synes vi i virkeligheden, at det her ganske udmærkede forslag om at sikre, at man ikke kan konkurrere på lav moms i forhold til at have it-virksomhed, internethandel, også bør gælde på skatteområdet.
Og derfor vil vi i udvalgsarbejdet tage fat i den problemstilling, som har været debatteret i Danmark, men også i andre EU-lande, gennem årene, altså om ikke det også er urimeligt, at der er den mulighed for at undgå at betale skat, som nogle af de her internetfirmaer benytter sig af. Så det er et spørgsmål, der vil komme til skatteministeren, altså i forhold til nogle andre problemstillinger, der er i familie med det, vi behandler i dag, om lav moms.
Men vi støtter forslaget og ser frem til at være med til at bruge provenuet sammen med regeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
En af de rigtig gode ting i forbindelse med EU er, at borgerne nu kan handle på tværs af grænserne, og at de kan betale skat og afgifter af købet i det land, hvor de køber varerne.
På den måde kommer der så et vist pres på medlemslandene og på deres politikere.
, en af grundene til, at vi har sænket afgifterne på grænsehandelsfølsomme varer i Danmark, og at der fortsat er mere at gøre dér, og at de ikke er steget til uanede højder, er jo, at vi frygter, at danskerne så bare kører over grænsen og handler dér i stedet for, og så går statskassen glip af pengene.
Det er godt for danskerne, det er godt for de danske forbrugere, at der på den måde er et pres på politikerne her i Folketinget for ikke at bruge løs af penge, som de bare kan opkræve nærmest gratis hos danskerne, men at det har konsekvenser, hvis man hæver skatterne for meget.
Det pres ønsker man med det her lovforslag så at fjerne, når det handler om at købe nogle digitale produkter over nettet, bl.a. musik, bøger, film, streamingtjenester og Netflix osv., som er blevet så populært.
I praksis vil det betyde, at Netflix, som i dag opererer fra Luxembourg med 3 pct. moms, fremover vil skulle opkræve dansk moms på 25 pct., så et Netflixabonnement vil ikke længere koste 79 kr. om måneden, men altså i omegnen af 100 kr. om måneden.
Vi synes, at danskerne betaler rigeligt i skat i forvejen, så vi er sådan set glade for, at et Netflixabonnement f.eks. kun koster 79 kr. og ikke 100 kr. Så derfor vil vi ikke støtte det her lovforslag – både fordi vi hylder princippet om fri handel over grænserne med lokale skatter og lokale afgifter, og fordi vi synes, at danskerne betaler rigeligt i skat i forvejen.
Så vi må stemme nej til det her lovforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Nu tror jeg nok, at jeg i min ordførertale – nej, jeg tror det ikke, jeg ved det – sagde »de fleste danskere«.
Jeg er fuldstændig klar over, at medlemmer af Liberal Alliance ikke betaler deres skat med glæde, det står mig fuldstændig krystalklart.
Men jeg tror stadig, når det kommer til stykket, at hvis man spørger danskerne generelt, om de betaler skat med glæde i forhold til det, de får for den, vil langt, langt de fleste sige ja.
Og så til det mere personlige spørgsmål, om jeg handler sådan regelmæssigt nede over grænsen: Nej, det gør jeg ikke.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-03:
Jeg vil sige, at forskellen på at være offentlig og privat jo er, at de offentlige er på arbejde.
Det vil sige, at det er en udgift, der ellers ville skulle dækkes af statskassen, at man tager sit våben med i tjenstligt medfør på den ene eller den anden side af grænsen.
Og det synes jeg er meget, meget fornuftigt, altså at den danske statskasse ikke skal sende noget til Tyskland, og så skal den tyske statskasse sende noget til Danmark for nogle politiaktioner, vi i øvrigt er fælles om – ligesom vi har en aftale på den svenske del, hvor vi i Øresundsregionen omkring grænsesamarbejdet jo også kan hjælpe hinanden på begge sider af grænserne.
Så det handler alene om, at de offentlige jo altså er på arbejde, og derfor er der ingen grund til, at statskasserne på den måde skal sende penge til hinanden.
Spørgsmålet om, hvordan det skal registreres, skal jeg også sørge for vil blive skriftligt besvaret, men selv om der skal være registrering og uanset hvordan den i givet fald skal finde sted, slipper man altså så for at sidde og overføre penge til hinanden.
Søren Espersen (DF), 2014-04-03:
Mange tak.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg synes, det er et rigtigt bidrag, der bliver sendt af sted, og jeg synes, det er en væsentlig mission.
Vi har hjulpet specielt franskmændene meget i forbindelse med Mali, og det er sikkert også årsagen til, at Frankrig via FN igen har bedt om vores assistance.
Der er godt nok langt mellem de to lande, Mali og Den Centralafrikanske Republik.
Jeg har regnet ud, at det er næsten 4.000 km, så der bliver noget flyvning, men vi er sikre på, at vores flyvevåben kan leve op til de krav, der stilles, så vi støtter forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2014-04-03:
Når Radikale Venstre vælger at støtte forslaget om at stille et militært bidrag til rådighed for FN's indsats i Den Centralafrikanske Republik, skyldes det først og fremmest, at den humanitære situation nu er yderst alvorlig.
Det er det, som FN kalder en niveau 3-krise, og som udløser det højeste humanitære alarmberedskab.
Hele befolkningen på omkring 4,6 millioner vurderes at være berørt af situationen, og mere end to en halv millioner, hvoraf halvdelen er børn, har brug for assistance.
Omkring 1,6 millioner mennesker vurderes at have akut behov for fødevarehjælp, og humanitær adgang er meget begrænset givet den alvorlige sikkerhedssituation.
Lige præcis det kan et dansk fly jo bidrage til at afhjælpe.
Danmark har allerede bidraget med penge til humanitær støtte i 2013, senest med den bevilling på 25 mio. kr. i december, men alt i alt har vi, så vidt jeg har fået oplyst, støttet med 60 mio. kr.
Den danske indsats, også den militære, handler jo i høj grad om at forebygge, at krisen breder sig til nabolandene.
Over en halv million mennesker er internt fordrevne, og 300.000 er allerede flygtet ud af landet.
Vi bakker op om såvel Den Afrikanske Unions indsats, altså MISCA, og den franske styrke under FN-mandatet.
Vi støtter også det integrerede fredsopbygningskontor, BINUCA, som FN har, for fremadrettet at kunne skabe forsoning og stabilitet i landet.
Det følger også den sekspunktsprogramplan, som FN's generalsekretær fremlagde i Sikkerhedsrådet i februar.
Så ud over at støtte de nuværende operationer i Den Centralafrikanske Republik vil det danske bidrag også være med til at etablere en egentlig FN-fredsbevarende operation, og det er jo vigtigt for mig som radikal at understrege, at indsatserne foregår under et solidt folkeretligt mandat, altså et mandat i FN's sikkerhedsresolutioner 2121, 2127 og 2134, og Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-04-03:
Vi støtter også det her forslag.
Det har dyb mening, at vi bidrager til at intervenere i de vanvittige konflikter, den alvorlige situation, der er i Den Centralafrikanske Republik.
Vi har sådan kunnet se gennem medierne, hvordan det – som i alle sådan nogle tilfælde – er civilbefolkningen, der lider ved de konflikter, som opstår, og derfor er der et meget stort behov for, at der kommer nogen udefra og hjælper til med at genoprette stabiliteten.
Det her er jo også et godt eksempel på det, man kalder samtænkning, altså en sammenhæng mellem en militær indsats og en efterfølgende civil indsats i det pågældende område.
Det er mandateret af FN.
FN er en meget aktiv medspiller i hele den her operation.
Vi er i forvejen i Mali og kan, om jeg så må sige, bruge noget af den kapacitet, vi har dér.
Derfor er det dybt meningsfyldt, at regeringen har fremsat det her beslutningsforslag, og det bakker vi helhjertet op om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg tror, at det, der er udgangspunktet, uden det skal blive særlig teknisk, er, at man afregner der, hvor man køber det, når man befinder sig i udlandet, men jeg er helt sikker på, at hr. Ole Birk Olesen kan få afklaret den tekniske udformning under udvalgsarbejdet.
Jeg synes egentlig, at det er et ganske rimeligt princip, at vi sikrer, at virksomheder, der konkurrerer i Danmark, konkurrerer om at være dygtigst og ikke om at lade sig registrere i et andet land for at bruge forskellige momssatser.
Jeg troede, at vi var enige om, at det handler om at være bedst til at drive virksomhed, dygtigst til at drive virksomhed, og at dem, der på den baggrund kunne levere den skarpeste pris, ville være med til at vinde forbrugernes gunst og stå stærkt i konkurrencen.
Det er i hvert fald den tilgang, vi har til det fra Venstres side.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-04-03:
Tak for det.
Som det er oplyst, er det en alvorlig situation i Den Centralafrikanske Republik, og vi kan notere os, at der her er tale om en FN-indsats.
Forsvarsministeriet har meddelt, at transportflybidraget, der opererer i Mali, kan løse opgaven under Forsvarskommandoen i Danmark, og jeg synes, man allerede nu kan konstatere og glæde sig over, at det tyder på, at et enigt Folketing kan stå bag en indsats her.
Især i lyset af at en vurdering om, at det faktisk i Den Centralafrikanske Republik kan udvikle sig til en trussel mod international fred og sikkerhed, er det helt rigtigt, at et samlet Folketing står bag, at vi bidrager til denne FN-anmodning i den her sammenhæng.
Så Liberal Alliance kan støtte forslaget.