runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-14:
Med det her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne, at reglerne for, hvornår man kan betragtes som henholdsvis enlig og samlevende, gøres klarere.
Det er en ret svær debat, for selvfølgelig skal folk behandles ens, men samtidig er det sådan, at mere objektive regler frem for det, som vi kender i dag med plads til skøn og individuel vurdering, på mange måder vil gøre systemet mere rigidt, og i øvrigt vil det jo ikke afskaffe nødvendigheden af kontrol eller for den sags skyld afskaffe, at der kan være forskel på resultatet af konkrete vurderinger.
Derfor mener vi i Radikale Venstre ikke, at det er i reglerne, at løsningen skal findes, men derimod i fortsat at have fokus på øget ensartethed i behandlingen og øget retssikkerhed.
Her ser vi i Radikale Venstre frem til, at Udbetaling Danmark som landsdækkende myndighed kan være med til at sikre den her mere ensartede kontrol og rigtige udbetalinger og bedre vejledning til borgerne, og vi glæder os også meget over, at der er nedsat den her tværministerielle arbejdsgruppe, som bl.a. skal udarbejde vejledninger til borgerne om, hvordan praksis er i forhold til enligbegrebet, så borgerne netop ved, hvad de kan forholde sig til.
Kort og godt mener vi i Radikale Venstre, at der selvfølgelig skal arbejdes videre med at sikre øget klarhed, ensartethed og bedre information til borgerne, men ikke, at vi skal gøre det med nye, rigide regelændringer.
Radikale Venstre kan således ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Jeg har faktisk aldrig sagt, at vi alene ønsker Landsskatteretten.
Men skulle man nøjes med en enstrenget klagestruktur, så ville vi foretrække Landsskatteretten.
Jeg sagde faktisk flere gange i min tale, at vi foretrækker en tostrenget klagestruktur, hvor man beholder begge instanser.
Man kunne så prøve at gøre noget ud af at løfte det faglige niveau i ankenævnene.
Det var sådan set det, jeg prøvede at spørge ind til i mit sidste spørgsmål, som måske blev misforstået.
Hvorfor er det, at man ikke koncentrerer sig om alene at løfte fagligheden i ankenævnene?
Det er vel der, problemstillingen ligger.
Hvorfor blande Landsskatteretten ind i det her?
De er jo vel anerkendt.
Angående mit første spørgsmål vil jeg sige, at det sådan set ikke drejede sig om, hvorvidt Dansk Folkeparti er med i den borgerlige opposition.
Det er vi.
Jeg vil bare ikke tages til indtægt for, at vi har været med i et eller andet forhandlingsforløb om det her lovforslag, for det er vi ikke blevet inviteret til.
Det kunne man have gjort, hvis man gerne ville prøve at lave en bred aftale, så man kunne sikre, at vi undgik den her diskussion i dag.
Men det har man altså valgt ikke at gøre.
Man har ikke inviteret Dansk Folkeparti og flere af de andre borgerlige partier, ved jeg, til en drøftelse om det her, inden man kom herned i dag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-14:
Der er ikke nogen tvivl om, at socialt bedrageri er undergravende for det velfærdssamfund, vi alle sammen er rigtig glade for.
Derfor er det også vigtigt, at vi får gjort op med socialt bedrageri, og at vi får sikret, at socialt bedrageri faktisk bliver opdaget og bliver stoppet i de tilfælde, hvor det foregår.
Men det er jo også væsentligt, at man selvfølgelig skal overholde et princip om borgernes retssikkerhed.
Det er også baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti har sagt nej til en række af de forslag, som kommunerne havde for ligesom at kunne afdække socialt bedrageri i større omfang.
Jeg synes, at ministeren kom med en glimrende redegørelse, hvor ministeren forklarede, at vi sådan set har nogle regler i dag, som giver mulighed for, at man kan lave en konkret vurdering i de enkelte sager, for det er der simpelt hen behov for.
For vi kan jo se, at udviklingen betyder, at samlivsforhold ændrer sig, men at det er et problem, at reglerne bliver fortolket og forvaltet forskelligt i de enkelte kommuner.
Derfor synes jeg, at det er tilfredsstillende, og jeg synes, at det er godt, at ministeren har taget stilling til det og har sat et arbejde i gang i et udvalg, som netop skal kigge på det tværministerielt, og også, at der kommer en vejledning på området, så vi kan sikre os, at reglerne sådan set ikke forvaltes forskelligt i de enkelte kommuner, men at der er en større grad af ensartethed mellem landets 98 kommuner.
Derudover har vi også en klar forventning om, at Udbetaling Danmark kan være med til at sikre, at der sker en mere ensartet forvaltning, og at vi ikke ser nogle af de tilfælde, hvor der er nogle, der i den grad føler, at der er blevet trådt på deres retssikkerhed.
Med de ting, der er kommet fra ministeren, med de tiltag, som ministeren har sat i gang, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Afslutningen kom lidt bag på mig.
Men så vil jeg gerne kvittere for den klare udtalelse fra Liberal Alliances side og glæde mig over, at der i hvert fald indtil nu er et parti, der har set, at det er nødvendigt med nogle klare regler på det her område, så tak for det.
Thyra Frank (LA), 2013-05-14:
Også Ældre Sagen har efterlyst, at der bliver fastsat forståelige, klare og objektive regler på området.
Ældre Sagen foreslår til forenkling af reglerne på området, at en enlig defineres som en person, som har en selvstændig bolig med egen folkeregisteradresse, og som kan dokumentere, at man betaler husleje, el og andre sædvanlige forbrugsudgifter til boligen.
En klar definition vil øge retssikkerheden, og vi undgår at ende i et overvågningssamfund, hvor kommunerne begynder at kontrollere borgerne helt ind i soveværelset.
Liberal Alliance kan således støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Det ville aldrig opstå, hvis man vedtog Enhedslistens forslag, for der står ikke noget om, hvor mange gange der skal hentes om ugen.
Det er nogle helt andre, meget mere klare økonomiske betingelser, der stilles op for at vurdere, om man er reelt enlig.
Så det der eksempel var vist sådan lidt ved siden af.
Jeg vil gerne lige spørge ordføreren om en helt konkret problemstilling.
En del af det eksisterende regelsæt er jo, at myndighederne også skal vurdere, om der er tale om et samlivsforhold, der kan føre til ægteskab eller registreret partnerskab efter dansk ret.
Det vil altså sige, at myndighederne tillader sig at vurdere, om to menneskers samvær eller samliv, hvad det nu er, kan føre til ægteskab eller registreret partnerskab, og hvis myndighederne vurderer, at det kan det, så kan borgerne blive anklaget for socialt bedrageri.
Er det en rimelig retssikkerhed at give borgerne at overlade sådan et skøn til myndighederne?
Jeg bliver jo ikke forfærdelig meget klogere af, at ordføreren synes, det er firkantet, når ordføreren så ikke går ind og siger, hvad der så helt kontant er forkert med det forsøg på en afgrænsning af problemet, som vi foreslår her.
Det er jo altid en god ting, hvis der er noget, man er utilfreds med, at man så ikke kommer med generelle vendinger om, at det er for firkantet, men at man prøver at forklare, hvad der så skulle stå i stedet for.
Eller er det sådan, at ordføreren faktisk er enig med ministeren i, at de regler, vi har nu, er fine, fordi de overlader et meget stort rum af skøn til myndighederne, men tilsvarende en meget lille mulighed for borgerne til at få at vide, hvad de må, og hvad de ikke må.
Tak til ordføreren for den venlige, brede og positive tale.
Jeg savner stadig væk en helt konkret begrundelse for, hvorfor det skulle være forkert at gøre det fuldstændig klart og tydeligt og objektivt konstaterbart, om man er reelt enlig.
Hvorfor er der så stort et behov for, at myndighederne skal have lov til at skønne?
Det handler jo ikke om, hvordan borgerne gerne vil leve.
Det handler jo om at efterlade plads til skøn hos myndighederne.
Så det vil jeg gerne have svar på.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren helt kontant: Mener ordføreren, at reglerne er i orden, som de er, og at det bare er noget vejledning, der mangler, altså ordentlig orientering til kommunerne og borgerne, eller at reglerne skal ændres og, hvis de skal, på hvilken måde?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Jeg vil bare gerne kvittere for det meget klare svar.
Ordføreren mener ikke, at der skal laves om på reglerne, tak for det.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-14:
Så vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det er jo ikke, fordi jeg står her og anfægter, at der ikke noget at arbejde videre med, det hører jeg heller ikke nogle af de andre ordførere sige.
Vi mener bare ikke på nuværende tidspunkt, at der er behov for nye regelændringer.
Det er klart, at det her er et område, som vi skal have set på.
Det er klart, at vi er optaget af at skabe mere ensartethed.
Jeg nævnte også specifikt bedre information til borgerne, men sådan som det ser ud nu, mener vi ikke, at der grundlæggende set skal laves om på reglerne.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Så vil jeg gerne lige citere, det er bare en tilfældig person, men det er jo en, der er dækkende for de mange fagpersoner, der beskæftiger sig med det her.
Han er arbejdsmarkedschef i Holbæk Kommune.
Han siger følgende: Der er ikke en klar definition på begrebet ægteskabeligt forhold, og det gør, at der er rigtig mange borgere, det er svært at give den rigtige vejledning.
Det siger han til Politiken i januar måned 2013.
Jeg har taget det, fordi det kort og præcist er det, som en række eksperter i socialret siger, og som en lang række organisationer siger.
Og så vil jeg gerne bede ordføreren forholde sig til spørgsmålet: Skal de gældende regler laves om, eller skal de ikke?
Anne Baastrup (SF), 2013-05-14:
Den beskrivelse, som socialministeren bl.a. kom med, var jo: Er der økonomisk betydelige overførsler fra den ene til den anden, så man kommer i den situation, at der kan stilles spørgsmål ved, hvorvidt man er reelt enlig.
Og det skal jo præciseres.
Men i øvrigt har man som samværsforælder ret til at være sammen med sine børn, man har også ret til at dele en bil, man har også ret til en lang række andre ting, men på et eller andet tidspunkt tipper det, og der er det så, jeg siger: Der skal være dialog fra kommunens side.
Det skal være sådan, at man som enlig forsørger kan gå op og sige: Altså, vi er sammen tre gange om ugen, fordi jeg har fået skiftende arbejdstider, så må han hente?
Ja, det må han godt, fordi vi har den der fælles dialog.
Men hvis det nu var sådan, at man med hr. Finn Sørensens forslag havde sagt, at han kun må hente to gange om ugen, hvad så?
Hvis det er, at man kan få lavet en vejledning, der går ind og tager fat i Ankestyrelsens praksisbeskrivelse i de sidste fire sager, jeg tror det var fra februar måned, så vil vi jo også komme det der skridt videre.
Men hvis vi går ind og siger, at vi laver en lov, altså en lov, hvor der ikke er skønsmuligheder, så har man rent faktisk ikke muligheden for hele tiden at flytte fortolkningen i overensstemmelse med den måde, som folk lever på.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-14:
Jamen tak for de bemærkninger.
Som sagt er vi villige til at diskutere de spørgsmål, som måtte komme.
Vi har en stor interesse i, at vi får et bredt flertal bag det her lovforslag.
For hvordan klagestrukturen er bygget op, synes jeg som sagt ikke der burde være de store ideologiske uenigheder i.
Det mener jeg vi skulle kunne klare, så derfor er jeg sådan set tilfreds med, at Venstre vil gå aktivt og positivt ind i udvalgsarbejdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne tage fat, hvor skatteministeren slutter.
Jeg synes, det er positivt at høre, at skatteministeren mener, at det er vigtigt, at vi får en grundig behandling, og at de spørgsmål, der er blevet rejst – også på baggrund af det, der skete i onsdags – er en opgave, som skatteministeren mener naturligvis skal løses, for at vi kan kvalificere det her lovforslag.
Så det vil jeg egentlig gerne kvittere for.
Det er i hvert fald en opgave, som vi går til med krum hals fra Venstres side.
Jeg bemærker også, at skatteministeren siger, at der jo er nogle ting, der skal udmøntes i lovforslaget i forhold til strukturen i ankenævnene: Hvor skal de ligge, og hvor mange medlemmer der skal være?
Ministeren nævner selv diskussionen om, hvorvidt fristen på de 14 dage, som folk har, er god nok.
Jeg vil egentlig bare kvittere for, at skatteministeren åbner for en indholdsmæssig diskussion om nogle af de aspekter, der er blevet rejst spørgsmål om, også i onsdags.
Det er i hvert fald, synes jeg, positivt at erfare, at ministeren mener, at det er noget, vi er nødt til at arbejde grundigt med i udvalgsarbejdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-14:
Der er sådan set meget i dette lovforslag om en forenklet adgang til at klage over afgørelser, som er udmærket.
Vi mener ikke, at det står i nogen retssikkerhedsbibel, at der skal være mere end et administrativt klageorgan, førend en skattesag eventuelt kommer for domstolene.
Så vi kan sådan set godt støtte, at der kun er én klageadgang, og vi synes, det er rigtig fint, at regeringen har indført en frit valg-ordning, så borgeren selv kan bestemme, om det skal være ved ankenævnene eller ved Landsskatteretten, klagen tages op.
Men vi er nu alligevel noget skeptiske over for det her lovforslag, og det er på grund af det, som man med lovforslaget gør med Landsskatteretten.
Det er blevet nævnt både af advokater og revisorer – bl.a. på den eksperthøring, vi havde forleden – at man er meget tilfredse med den måde, som Landsskatteretten fungerer på i dag, og at man er nervøs ved, hvad der sker, hvis selve forvaltningen tages fra Landsskatteretten og lægges ud i en ny og selvstændig forvaltning og slås sammen med skatteankenævnenes forvaltninger derude.
Man er nervøs for, at det vil bryde op i en kultur og en struktur i Landsskatteretten, som fungerer glimrende, og man kan ikke rigtig se behovet for at gøre det, fordi Landsskatteretten jo fungerer så glimrende.
Af den grund kan vi ikke støtte lovforslaget, som det foreligger her.
Vi ville være noget mere medgørlige, hvis den fælles, nye skatteankeforvaltning kom til at ligge under Landsskatteretten, altså hvis det egentlig var Landsskatterettens forvaltning, som blev udvidet med nogle mennesker for at påtage sig en større arbejdsbyrde fra ankenævnene.
Så ville det formentlig føre til, at vi kunne se meget mildere på det her.
Men som det ligger nu, kan vi ikke støtte lovforslaget.
Ministeren siger, at når man laver ting om, er der selvfølgelig den mulighed, at det bliver dårligere, men der er bestemt også den mulighed, at det bliver bedre, ifølge ministeren.
Men hvad angår Landsskatteretten, så lyder det fra de involverede mennesker – advokater, revisorer og tidligere landsskatteretspersoner selv – at Landsskatteretten allerede i dag fungerer så tæt på optimalt, som det er muligt.
Så hvis man laver noget om, risikerer man sådan set kun, at det bliver dårligere.
Det er derfor, jeg siger, at når man nu skal lave den nye skatteankeforvaltning, hvorfor så ikke tage udgangspunkt i det, som fungerer rigtig godt i dag, og så eventuelt udvide det med nogle mennesker for at tage den ekstra arbejdsbyrde, som kommer, i stedet for at hive forvaltningen ud af Landsskatteretten og lave et helt nyt organ, som ikke er underlagt Landsskatteretten, men som er sådan frit svævende i luften?
Det var jo en mulighed, at man kunne gøre det sådan.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-14:
Så vil jeg gerne have lov at læse op af min tale, for det er ikke så tit, jeg står her med en skattesag, så jeg har faktisk en nedskrevet tale, som jeg har læst op af.
Og jeg har skrevet, og jeg har læst op:
Til sidst vil jeg tilføje, at jeg finder det besynderligt, at flere af oppositionspartierne nu trækker i land.
Altså, jeg synes, det er at gå lidt i petitesser.
I stedet synes jeg, vi skulle diskutere indholdet af det her, for jeg synes ikke, at flere oppositionspartier nødvendigvis er alle oppositionspartier.
Jeg synes, at hr. Ole Birk Olesen i stedet for skulle have stillet mig et relevant spørgsmål om indholdet af det her, f.eks. om det vil højne retssikkerheden – hvilket jeg nemlig synes det vil – om det vil gøre det nemmere og bedre for klagerne, hvilket jeg synes, og det vil også sikre en hurtigere sagsbehandling til fordel for de fleste.
Men det kan være, hr. Ole Birk Olesen vil kommentere på det, når han kommer herop på talerstolen, og måske også sige nogle positive ting om lovforslaget, der, som jeg nævnte tidligere, minder ret meget om den forenkling af klageadgangen, vi lavede for statsforvaltningerne i november sidste år.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-14:
Det er jo en gang udenomssnak fra SF's ordfører, for jeg har ikke beklaget mig over nogen proces.
Den proces har været, som den har været, og det er op til regeringen at bestemme, hvordan det skal foregå.
Men jeg beklager mig over, at SF's ordfører har sagt noget, der ikke passer.
SF's ordfører har sagt, at oppositionens partier har været inddraget og har skiftet holdning undervejs.
Det passer ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-14:
Jeg beklager også meget over for hr. Ole Birk Olesen, hvis hr. Ole Birk Olesen er fornærmet over processen.
Igen må jeg henvise til skatteministeren.
Men mit spørgsmål efterfølgende, da jeg sagde »de borgerlige«, var også rettet til Venstre.
Men igen vil jeg sige, at hvis Liberal Alliances ordfører synes, processen ikke har været helt god nok, så er der jo heldigvis noget tid endnu, inden vi skal tredjebehandle det her.
Og så er jeg sikker på, at hr. Ole Birk Olesen vil have rigtig mange gode indspark til processen, fordi hr. Ole Birk Olesens parti jo også var med, da vi lavede statsforvaltningerne, og man kan se i hvert fald visse lighedspunkter mellem den forenkling af klageadgangen, vi lavede dengang, og det lovforslag, vi har i salen i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-14:
Nu må jeg lige bede SF's ordfører om at tage stilling til det, der bliver spurgt om.
SF's ordfører sagde i sin ordførertale, at oppositionens partier har været indkaldt til forhandlinger med regeringen om det her.
Det er bare ikke korrekt, og det er det, som hr. Dennis Flydtkjær har påpeget.
Det har oppositionens partier ikke, det har alene Venstre – har vi hørt på vandrørene.
Så altså, regeringen har indkaldt Venstre til nogle drøftelser om det, inden vi kommer i salen her i dag, men Liberal Alliance, som jeg repræsenterer, har ikke været til forhandlinger med regeringen.
Dansk Folkeparti har øjensynligt heller ikke været til forhandlinger med regeringen, og Konservative har måske heller ikke.
Så det, ordføreren sagde, om, at oppositionen var involveret i det her og havde skiftet holdning undervejs, passer bare ikke.
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Jeg synes, at det er den måde, det er formuleret på, og den måde, det er formuleret på i bemærkningerne, er meget firkantet.
Altså, vi har brug for at få vurderet det her – ikke kun i forhold til, hvad Ældre Sagen siger, men i forhold til alle aspekter af, om man er enlig eller samboende.
Der synes jeg, at de forslag, der er fremsat her, kan være input til den drøftelse, men de kan ikke stå alene; de er for firkantede, som de er formuleret her.
Og derfor: Når ordføreren – hvad skal man sige? – spørger direkte, er det jo en væsentlig årsag til, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-14:
Jeg beklager, hvis hr. Dennis Flydtkjær er fornærmet, men det kan jeg ikke som SF's ordfører stå og tage stilling til.
Men jeg vil gerne igen sige, at en væsentlig del af det jo handler om, at sekretariatsbetjeningen skal sikre en mere ensartet praksis.
Så jeg synes, at vi skal have fokus på det frie valg, så den enkelte borger kan bestemme, om vedkommende helst vil bruge Landsskatteretten eller helst vil bruge det lokale ankenævn.
Frank Aaen (EL), 2013-05-14:
Vi er i Enhedslisten enige i, at det klagesystem, der i dag er inden for SKAT, bør forenkles, og at man bør sikre større ensartethed i afgørelserne.
Derfor er vi enige i tilgangen, nemlig at en sådan forenkling skal ske ved, at der kun er én administrativ klageinstans og ikke to, sådan som man har det i dag.
Vi kan også se det fornuftige i, at man bevarer lægmandssystemet, sådan at folk har mulighed for at indbringe deres klage der, samtidig med at man fortsat har Landsskatteretten.
Den model kan vi også acceptere, vel vidende at så er der stadig væk et almindeligt domstolssystem efterfølgende, hvis folk føler sig dårligt behandlet i de administrative klageorganer.
Så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Der er sikkert nogle ting, der skal laves om på eller overvejes.
Jeg har ikke haft mulighed for at studere alt fra høringen, så hvis der er noget fra høringen, som kræver, at vi kigger på det, må vi kigge på det under udvalgsarbejdet.
Vi er bestemt indstillet på at debattere ændringer i det, men hovedstrukturen i lovforslaget kan vi støtte.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-14:
Jamen jeg er helt enig i, at det fungerer godt i Landsskatteretten.
Det er da indlysende.
Det ønsker vi da ikke at ødelægge gennem det her.
Derfor bliver øvelsen jo, hvordan vi kan få en eller anden enhedsstruktur i sekretariatet, hvor vi fastholder de gode ting, der er i øjeblikket i Landsskatteretten, så vi får et samlet sekretariatssystem både for skatteankenævn og for Landsskatteretten, som har den samme høje kvalitet, som er i Landsskatteretten.
Det er jo det, der er øvelsen i det, og det tror jeg da godt kan lade sig gøre.
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Det her er et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten.
Ministeren har jo gennemgået forslaget.
Det er et forslag om, at der bliver klarere regler med det formål at sikre grundlag for en forbedret retssikkerhed for borgere og en ensartet praksis i kommunerne.
Nu får vi jo en forespørgselsdebat om meget kort tid her i salen – her i eftermiddag.
Man kan sige, at det her beslutningsforslag måske lige er en omgang for tidligt på den, fordi der jo sådan set er elementer her, som vi skal drøfte senere i dag, og som jeg har en forventning om at der sådan set er arbejdsgrupper, som også ministeren nævnte, som faktisk arbejder med, altså ikke bare det at styrke vejledningen, men også det at overveje, om der er brug for lovgivningsmæssige ændringer, der gør, at borgeren kan få mere sikkerhed for, at man ikke bryder lovgivningen, når man er enlig.
Hvornår er man samboende?
Hvornår bliver man betragtet som samboende?
Hvad skal der til?
De spørgsmål skal jo afklares.
Og jeg er sådan set meget enig i Enhedslistens forslag om, at der her er en problemstilling, som vi skal tale om.
Jeg lytter mig også til, at ministeren sådan set har nedsat arbejdsgrupper, der arbejder med det her.
Så man kan sige, at vi tager hånd om det her på forskellige måder i den kommende tid, og det ser vi sådan set frem til i Venstre.
Vi er optaget af, at der er en høj grad af retssikkerhed.
Vi er også optaget af, at borgerne kan forstå reglerne og ved, hvordan man skal agere, så man ikke bryder nogen regler.
Vi er sådan set også optaget af – og det bliver måske en udfordring – at sikre, at kommuner og Udbetaling Danmark samarbejder, og også at mennesker og medarbejdere i kommunerne i høj grad kender til reglerne og kan give en ordentlig vejledning til borgerne. Dermed mener vi sådan set, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan støtte det her beslutningsforslag.
Vi mener, at udviklingen overhaler beslutningsforslaget.
Der kommer simpelt hen nu både vejledning og forslag til, hvordan vi kan styrke det her område for de arbejdsgrupper, der er nedsat, og det ser vi sådan set frem til i Venstre.