runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Der er trukket store veksler på dansk politi siden terrorangrebet i København og indførelsen af den midlertidige grænsekontrol.
Det er klart, at når der skal bruges så meget mandskab på grænsekontrol og bevogtning, som det har været tilfældet,
ja, så vil alle politikredse blive berørt, også Nordjyllands Politi.
Hvordan fordelingen skal være mellem de enkelte politikredse, bør bero på en politifaglig vurdering, selvfølgelig under hensyn til særlige lokale udfordringer og de prioriteringer, vi politisk har fastlagt i flerårsaftalen, f.eks. indsatserne mod indbrudskriminalitet og rockerog bandemiljøet.
Den vurdering er jeg tryg ved at politiet foretager, og jeg er overbevist om, at politiet gør, hvad der er muligt for at fordele belastningen mellem politikredsene på en fair og fornuftig måde.
Jeg kommer altid med stor glæde og svarer på spørgsmål fra folketingsmedlemmerne, særlig når de holder sig inden for Folketingets forretningsorden.
Gør de det, så kommer jeg, og det gør jeg endda meget, meget gerne.
Det tidsbillede, som hr. Rasmus Prehn tegner, må jo stå for hr. Rasmus Prehns regning.
Jeg kan sige, at som jeg lige har sagt nu og her, så er det nu sådan fra denne måneds begyndelse at regne, at der ikke længere afgives politifolk fra Jylland eller fra Fyn til kredse her i København til bevogtningsopgaver.
Så vil der jo selvfølgelig, når vi har grænsekontrol, være forskydninger de enkelte politikredse imellem.
Det vil gå på skift, og det vil være op til politiet at vurdere, hvordan det er mest ansvarligt.
Men jeg hører selvfølgelig gerne fra hr. Rasmus Prehn, efter at den tidligere regering skar i omegnen af 400 politifolk væk, hvilke andre ting det er, der så skal bortprioriteres.
Jeg kan sige, at hr. Rasmus Prehns egen partifælle, retsordføreren for Socialdemokratiet, fru Trine Bramsen, forleden dag mente, at vi skulle afse mandskab til at rydde alle hashboder på Christiania sådan kontinuerligt.
Det er noget, jeg tror at alle regeringer har prøvet, siden Christiania blev etableret.
Det er endnu ikke helt lykkedes.
Jeg kunne måske, når vi nu taler prioritering, nok forestille mig, at der var klogere tidspunkter at foretage den slags på.
Så alle bidrag er velkomne.
Og hvis hr. Rasmus Prehn har en idé til, hvor man skulle fjerne noget fra, så hører jeg det gerne her i salen.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-06:
Jeg er helt med på, at det her er en kolossal svær opgave.
Jeg er også helt med på, at de politifolk, der er, knokler en vis del ud af bukserne for at få det her til at lykkes.
De gør alt, hvad de kan, for at passe på os, og vi skal være glade for det politi, vi har.
Men det helt simple spørgsmål går på, at når der nu i modsætning til resten af landet, hvor vi heldigvis har fået nedbragt antallet af indbrud f.eks., så er en stigning i Nordjylland, hvorfor skal vi så aflevere 32 fuldtidsansatte, mens det f.eks. kun er 8 i København og i Midt- og Vestsjælland?
Altså, det er sådan nogle ting, der ikke er til at forstå; det er den fordeling, jeg spørger ind til.
Når vi er enige om, at der er nogle fælles opgaver, der skal løses, hvorfor er det så Nordjyllands Politi, der skal aflevere så mange flere folk, end man skal andre steder?
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Jeg må desværre bedrøve hr. Rasmus Prehn med at sige, at det ikke udelukkende er Nordjylland, som er plaget af et forøget antal indbrud i øjeblikket.
Det gælder f.eks. også i Vestjylland.
Det er et stigende problem, fordi dansk politi er under et hårdt pres.
Når man har 10.600 politifolk og man fordeler dem ud over landet, og der samtidig tages 1.200 mandetimer ud til bevogtningsopgaver – det er måske dér, svaret ligger i forhold til København, fordi presset nu ligger meget hårdere på Københavns Politi i forhold til de opgaver – og man også har indført en grænsekontrol, jamen så vil der jo desværre, indtil vi får gennemført den aftale, som bl.a. Socialdemokratiet er en del af, hvor der tilføres dansk politi 2 mia. kr., være en række vanskeligheder.
Så er det vores opgave i mellemtiden at gøre alt, hvad vi kan, for ud af de 10.600 politifolk at stampe så meget egentlig politiarbejde ud af dem som overhovedet muligt.
Den proces er i gang, men jeg kan ikke løse den ved et knips med fingrene.
De øjeblikstal, der er for fordelingen mellem kredsene, og som hr. Rasmus Prehn nævner for f.eks. Nordjyllands vedkommende, ændres jo som sagt løbende, så det går på skift imellem kredsene.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-06:
Det er meget interessant, at justitsministeren også nævner Vestjylland som et af de steder, hvor der er en stigning i antallet af indbrud, for det er jo et af de andre områder eller en af de andre politikredse på listen, som skal aflevere flere betjente end andre.
Altså, de står til at skulle aflevere 24 fuldtidsansatte, mens man i Midt- og Vestsjælland og i København kun skal aflevere 8.
Det rigtigt, at man i Nordjylland nu har opprioriteret indsatsen i forhold til indbrud.
Det tror jeg skyldes, at vi har sat politisk fokus på det – og godt for det.
Nu sker der så det, at der er en masse narkokriminalitet, der ikke bliver taget hånd om, og persontrusler, trusler om vold, trusler om dummebøder og alt mulig andet.
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Jamen det havde jo alt andet lige været nemmere, hvis den tidligere regering ikke havde skåret ned på det antal politifolk, vi har til rådighed, og som jeg overtog.
Det har vi så været fælles om, fordi Venstre også var en del af det politiforlig, som var, bevares.
Når hr. Rasmus Prehn siger, at jeg ikke har svaret på spørgsmålet om fordelingen, kan jeg sige, at der løbende foretages en politifaglig vurdering, og det går jo ud på at fordele det så fair som muligt imellem kredsene.
Jeg har lige netop sagt, at hele den indsats, der har været ydet – og tak for det – af politifolk både i Jylland og på Fyn, i forhold til bevogtningsopgaver i hovedstaden nu er ophørt, så hele den vægt, der ligger der, nu alene hviler på Sjælland, og det er en overordentlig stor opgave.
Man kan sige sig selv, at når 1.200 årsværk bliver trukket ud af dansk politi til bevogtningsopgaver i forbindelse med terror, som vi jo har set er en alvorlig trussel – vi så det i februar, vi så det i Paris, og vi så det altså også nu i Bruxelles – sammenlagt med, at vi også har en grænsekontrolopgave, som altså i alt trækker de her 1.200 årsværk ud, så er det ikke bare sådan, at man kan fjerne det med et knips.
Så det sker efter en politifaglig vurdering, og den politifaglige vurdering er jeg tryg ved.
Karin Nødgaard (DF), 2016-04-06:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig i anledning af de mange historier i pressen om, at såvel omsorgs- og myndighedspersoner som f.eks. plejepersonale, politi og brandvæsen ikke kan passe deres arbejde i belastede boligområder uden at tage særlige forholdsregler, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at såvel omsorgs- som myndighedspersoner kan passe deres arbejde i belastede boligkvarterer uden at skulle frygte for at blive overfaldet og chikaneret?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Jamen gerne, og tak for invitationen.
Jeg vil egentlig gerne læse et citat op for ministeren: »Venstre kan garantere, at vi, ifald vælgerne betror os regeringsansvaret, vil indføre regler, der sikrer, at vi går helt til kanten af konventionerne med henblik på at sikre udvisning af udenlandske kriminelle« .
Jeg håber, ministeren er bekendt med citatet, for det er faktisk et citat fra ministeren selv og hr. Karsten Lauritzen, der i sin tid var retspolitisk ordfører for Venstre.
Citatet er fra maj 2015 – det er altså ikke engang et år gammel.
Jeg vil gerne høre lidt mere konkret ind til den garanti, der nævnes i citatet, der er fra en større kronik, nemlig hvornår regeringen regner med at kunne opfylde den garanti.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-06:
Først og fremmest tak til justitsministeren for at stille op og svare på de her spørgsmål.
Det har faktisk holdt lidt hårdt.
Jeg tror, det er fjerde gang, jeg stiller spørgsmål om det her, men det er første gang, at jeg får lejlighed til at få ministeren ned og svare på det, fordi ministeren ellers skulle have forberedt besvarelsen af det.
Det er noget, der fylder rigtig meget i det nordjyske, fordi der er mange rigtig uhyggelige historier i medierne om stigende vold, øget narkokriminalitet, unge mennesker, der udsættes for dummebøder.
Og der er rigtig mange husejere og sommerhusejere, som er udsat for indbrud.
Hvor man i resten af landet heldigvis har set et fald i antallet af indbrud, er vi i den uheldige situation i Nordjylland, at vi har set en stigning i antallet af indbrud.
Det er jo derfor, at man undrer sig over, at det så er Nordjyllands Politi, der skal aflevere flest politibetjente.
Jeg tror, at de fleste nordjyder og Socialdemokrater for den sags skyld er fuldstændig enige med ministeren i, at der er nogle fælles opgaver, der skal løses.
Når der er en terrortrussel, skal vi stå sammen og gå op imod den, og når der er grænser, der skal bevogtes, skal vi også sikre, at den opgave bliver løst bedst muligt.
Og der er det selvfølgelig også sådan, at vi nordjyder skal give vores bidrag.
Men det undrer altså mange i Nordjylland, at det, når vi har en stigning i indbrud, når vi har øget vold, øget narkokriminalitet, så er Nordjyllands Politi, der skal aflevere allerflest politibetjente.
Der er en oversigt her, som Nordjyske Stiftstidende har lavet, hvor man kan se af den opgørelse, der er bragt, at Nordjyllands Politi skal aflevere, hvad der svarer til 1.200 mandetimer om ugen svarende til omkring 32 fuldtidsansatte, mens f.eks. Midt- og Vestjyllands Politi kun skal aflevere 300 mandetimer.
Københavns Politi skal også aflevere 300 mandetimer, altså markant færre mandetimer.
Så det er Nordjyllands Politi, der skal aflevere allerflest politibetjente, selv om man i modsætning til resten af landet har en stigning i kriminaliteten.
Det forstår man ikke i Nordjylland, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Nu har jeg selv siddet som minister i 9 måneder, og det, jeg kan garantere, er, at der kommer til at ske væsentlige forandringer i løbet af den her regerings funktionsperiode.
Det kan jeg garantere.
Det er så et område, hvor der altså er nogle ting, der skal afsøges, for hvordan kan man f.eks. forestille sig, at vi skal til at erhverve fængselspladser nogle steder?
Kunne man forestille sig, at man eventuelt skulle opføre et fængsel et andet sted?
Altså, der er en række forskellige muligheder, som kan sikre, at det, vi taler om, kan blive til virkelighed.
Så er der jo altså den problemstilling, som hr. Peter Kofod Poulsen og jeg også kommer til at drøfte på et tidspunkt.
Det er hele spørgsmålet om den EU-aftale, som noget af det her hviler på.
Det er ikke sikkert, Danmark kan blive ved med at være i den, og så bliver det faktisk endnu vanskeligere at sikre det.
Så mine bestræbelser går helt entydigt på at få undersøgt det her område til bunds og få opfyldt den garanti, som jeg vedstår, må jeg sige til hr. Peter Kofod Poulsen, at jeg har givet.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-06:
Tak for det, formand.
Giver det ikke ministeren anledning til bekymring?
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Jeg skal for en god ordens skyld gøre opmærksom på, at Rigspolitiet i besvarelsen af det nævnte spørgsmål også oplyser, at der lejlighedsvis eller periodevis i flere politikredse i forhold til bestemte boligområder må tages særlige forholdsregler for bl.a. at sikre politiet mod overgreb.
I realiteten er det jo også det, hr. Claus Oxfelt sigter til i sin udtalelse.
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at politiet og andre myndighedspersoner skal kunne passe deres arbejde overalt i landet uden at blive udsat for chikane eller overgreb – jeg tror, at jeg berørte det i et spørgsmål her for et par spørgetider siden – og derfor har vi igennem længere tid arbejdet med en respektpakke, som vil blive lanceret inden for kort tid.
Den skal bl.a. sigte mod at sætte ind over for overfald på og chikane af myndighedspersoner og sikre – og her kan jeg løfte sløret en lillebitte smule – at de straffe, som udstikkes i den forbindelse, er af en karakter, som folk kan forstå.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-06:
Det er vi også glade for, og jeg lyttede også til ministerens svar på det tidligere spørgsmål.
Men det må da lidt give anledning til bekymring, for som jeg hørte Politiforbundets Claus Oxfelt, udlagde han det ikke på samme måde som det svar, jeg også henviser til, på spørgsmål 347, altså sådan at Politiforbundet synes, at det sker lejlighedsvis.
Han udtalte i tv-udsendelsen, at man ikke kan køre ind i de områder, hvis man kun er to betjente i én patruljebil, men at man kun kan køre derind, når man har lidt mere forstærkning.
Så man har i Politiforbundet en lidt større bekymring end den, der gives udtryk for i det svar, som Rigspolitiet har givet.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren lige uddybede lidt, om han lytter til, at Politiforbundet faktisk er anelse mere bekymret.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Men jeg har ikke flere spørgsmål i den her omgang.
Tak til ministeren for svarene.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-06:
Nu har vi haft grænsekontrol i 12-14 uger, og som ministeren selv nævnte ved et tidligere spørgsmål, er det her eskaleret siden 1990'erne.
Der er kommet flere boligområder til.
Jeg nævnte tre store boligområder, som vi er bekendt med, men Motalavej i Korsør og Ringparken i Slagelse er også nogle af de områder, som bliver nævnt nu her.
Det er ligesom en glidebane, vi ser flere og flere steder, og vi er jo også bekymret for de borgere, som bor i de her områder.
Er der tidspunkter, hvor politiet ikke kører ind, som de burde gøre det, fordi de ikke er mere end én patruljevogn og to betjente?
Nu fremgår det også et sted i svaret på spørgsmål 347, som er et meget langt svar, at Rigspolitiet gerne ser mere lokalt politi.
De kan bedre håndtere opgaverne derude, når det er lokale betjente, der indsættes.
Kan ministeren løfte lidt af sløret for, om man kigger på at etablere flere lokale politistationer med lokale betjente i forbindelse med den her pakke, han taler om, eller i politiforliget, som man ligesom skar væk ved det forrige politiforlig, hvor man centraliserede lidt mere, altså at man går lidt den anden vej nu og laver lidt flere nærpolitistationer?
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Og det er klart, at det selvfølgelig indgår i overvejelserne om, hvad man skal gøre specifikt ved nogle af de områder – selvfølgelig gør det det – og særlig i en situation som nu, hvor vi uddanner mange flere politifolk, og hvor vi skulle få det stærkeste politi, Danmark har haft, i hvert fald i den tid, som fru Susanne Eilersen og jeg har været her.
Det, jeg synes er essensen i det her, er, at uagtet at der kan være nuanceforskelle mellem Claus Oxfelts og Rigspolitiets besvarelser – nu besvarer Claus Oxfelt jo ikke spørgsmål på den måde, men der kan være nuancer i synspunkterne – så vil der være tilfælde, hvor politiet har besværligheder.
Det synes jeg sådan set er det, vi må koncentrere os om.
Er det en acceptabel tilstand eller ej?
Det er det ikke, og derfor er der også indgået en politiaftale om en kraftig styrkelse af politiet, hvor vi bl.a. med Dansk Folkepartis medvirken vil tilføre politiet 2 mia. kr. kulminerende i 2019, mange nyuddannede politifolk og en styrkelse af politiets analytiske værktøjer og andet, hvilket bl.a. også skal tjene til, at der udøves en særlig indsats de her steder.
Det er en udfordring, som regeringen er ganske bekendt med, og som vi også gør noget aktivt ved.
Det, der så er udfordringen lige nu, er jo den drøftelse, jeg også har haft her i spørgetiden i dag, nemlig at Danmark for nærværende har 10.600 politifolk, og at vi er presset af udefrakommende forhold, dels terror, dels grænsekontrol, hvilket gør, at ressourcerne ikke helt slår til.
Det forholder vi os til, og det gør vi også i forhold til de udsatte boligområder.
Altså det, politiet siger i den her sammenhæng, er, at der er flere politikredse, hvor der lejligheds- eller periodevis er boligområder, hvor man skal sikre, at der er ekstra politi til stede.
Det er realiteten.
Men den besked, jeg får, er også, at det håndterer politiet så indtil videre.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, som der bliver sagt, at det her er en langvarig eskalering, som vi har set – og desto vigtigere bliver så dels den her respektpakke, dels den indsats mod ungdomskriminalitet, som vi enedes om, kombineret med en indsats mod rockerbandekriminalitet og socialt udsatte boligområder.
Det er da helt klart en af regeringens prioriteringer, at den indsats samlet set skulle give det resultat, at vi altså ser betydelig mindre af det i fremtiden, når politiforliget er fuldstændig implementeret.
Det, jeg kan sige, er, at det i hvert fald umiddelbart virker meget mærkværdigt, og jeg er endnu ikke stødt ind i gode grunde til, at det skal forholde sig sådan.
Jeg kan lige så godt bekende på forhånd, at jeg er overordentlig skeptisk over for, at man gør det på den måde for nærværende.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Glimrende.
For jeg fandt ud af, at antallet af udvisninger jo har ligget på 34 i 2013, på 31 i 2014 og på 29 i 2015.
Har regeringen et succeskriterie?
Altså: Hvad skal der til?
Hvor mange skal man udvise, for at man kan sige, at nu har man levet op til løfterne; at nu har man virkelig indfriet det, man stillede vælgerne i forventning inden valget?
Har man sådan et i regeringen?
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Det ville jeg ønske jeg havde.
Men sagen er bare den, at det tillader moderne politik simpelt hen ikke at jeg giver.
Og jeg tilsiger hr. Peter Kofod Poulsen al den venlighed, som jeg finder i hans person, men sagen er, at afviger mit succeskriterium med én, så er det en politisk fiasko.
Det, jeg kan garantere, er, at jeg kommer til at gøre alt, hvad der står i min magt for, at det her tal bliver væsentlig forøget, for i den strafafsoningsmasse, vi har, er der for mange kriminelle udlændinge, og det er også et problem med den situation, vi har i det danske fængselsvæsen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at dømte og udviste kriminelle udlændinge rent faktisk bliver sendt ud af landet efter hensigten i loven?
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Jeg tror, jeg skal erindre hr. Peter Kofod Poulsen om, at da jeg sad som integrationsminister, vedtog vi den udvisningsregel i Danmark, der hidtil har givet flest udviste kriminelle, nemlig pålægget til anklagemyndigheden om, at man skulle rejse udvisningssag, hvis det var sådan, at der blev rejst krav om fængselsstraf fra anklagemyndighedens side.
Det har resulteret i tusinder af udvisninger siden dengang.
I den tekst stod der også, at man skulle sigte efter udvisning, medmindre det med sikkerhed var i strid med internationale konventioner.
Så jeg har før vist, hvad min tilgang til det spørgsmål er, og ja, vil jeg sige til hr. Peter Kofod Poulsen, det kommer jeg også til at vise igen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Jeg skal bare lige sådan for hundrede procents sikkerheds skyld være sikker på, at det er en af de klare prioriteringer, regeringen vil gå ind til de her forhandlinger med, nemlig at det her skal man selvfølgelig bremse, fordi det er et helt unødvendigt pengespild og i øvrigt dybt uretfærdigt.
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Så det vil hr. Peter Kofod Poulsen og jeg bl.a. få lejlighed til at drøfte, når vi skal drøfte kriminalforsorgens forhold, og hvordan man eventuelt kunne tilrettelægge den indsats.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-06:
Det er jeg glad for.
Jeg skal bare lige for en sikkerheds skyld tjekke op på det, ministeren siger, nemlig at ministeren vil leve op til garantien.
Er det så også i forhold til at gå »helt til kanten af konventionerne med henblik på at sikre udvisning« ?
Altså: Er det regeringens politik, at man vil gå helt til kanten for at sikre, at man kan eksekvere det her?
Det er glædeligt.
Det ser vi frem til at diskutere mere.
Så vil jeg gerne spørge ind til resocialisering, for i de danske fængsler og arresthuse resocialiserer man jo utrolig mange fanger hvert år.
En stor del af dem er folk fuldstændig uden tilknytning til Danmark: udlændinge, der kommer hertil og begår kriminalitet, og som egentlig skulle have været udvist.
Alligevel bruger vi utrolig mange ressourcer på at resocialisere kriminelle, der ikke har noget ærinde her i Danmark, men som bare skulle have været hjem.
Hvad vil ministeren gøre for at bremse det?
For det går jeg da ud fra at ministeren ønsker at stoppe.
Søren Pind (V), 2016-04-06:
Som jeg anførte i min sidste besvarelse, har jeg bedt Justitsministeriet om at undersøge, hvordan vi kan få sendt flere udvisningsdømte hjem til afsoning.
Det er de nu i gang med, og jeg kan godt garantere, at det også bliver undersøgt ud fra kriterier, som er utraditionelle i forhold til det, man hidtil har kigget på.
Jeg tror også, jeg antydede det i min besvarelse.
Jeg er klar til at gå nye veje for ikke kun at sende et signal om, at de intet har at gøre i Danmark, men rent faktisk at få udvist flere kriminelle.
Og på den baggrund kan jeg sådan set henholde mig til den diskussion, som vi førte lige for et øjeblik siden.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg tror, vi alle sammen gerne vil af med de farlige stoffer, det har jeg også nævnt tidligere, og nu er SF medforslagsstiller på lige præcis det her forslag, men ikke på de fire andre, som er fremsat, og det studser jeg lidt over.
Er det, fordi man i SF anser de fire andre forslag for at være mindre vigtige, eller hvad er årsagen til, at det lige præcis er vedrørende bisfenol A, Socialistisk Folkeparti er medforslagstiller?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
Det er simpelt hen, fordi vi havde en god snak med vores kolleger i Enhedslisten og besluttede at fremsætte det her i fællesskab.
Men vi støtter også de andre.
Vi har nogle forskellige kommentarer, og som jeg nævnte ved det første beslutningsforslag, er der nogle ting, vi gerne vil have drøftet i forhold til selve teksten til beslutningsforslaget, men vi støtter også de andre forslag.
Det her var bare noget, SF har arbejdet med i mange, mange år, og vi ville gerne lave et fælles beslutningsforslag med Enhedslisten.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Jeg skulle simpelt hen lige forstå det, så det var ikke for at drille eller noget, at jeg stillede spørgsmålet – overhovedet ikke.
Jeg synes jo, at fru Ida Auken gjorde meget ud af at fortælle, at hvis vi virkelig ønsker at gøre noget, giver det god mening at gøre det på EU-plan – det er nok også den indstilling, jeg selv har – fordi det er et meget større marked.
Tror ordføreren ikke også på den linje, at hvis vi presser gennem EU, giver det selvfølgelig også mening i forhold til import fra tredjelande?