runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-01-20:
Jeg må sige, at jeg har siddet og fulgt debatten lidt deroppe, og jeg synes, det nærmer sig det latterlige for at sige det ligeud.
Undskyld, formand, men i forhold til det her spørgsmål, også det forrige spørgsmål, synes jeg faktisk, at det er politikercensur.
For jeg kunne forstå, at et medlem af Danmarks Radios bestyrelse ikke må ytre sig om offentlige spørgsmål, som fru Katrine Winkel Holm gjorde i forbindelse med Trykkefrihedsselskabet.
Jeg vil ikke forholde mig til, om vi skal være enige eller uenige, men det, jeg opfatter, er, at man skal blive pålagt en tavshed i almindelige spørgsmål – det var det, fru Pernille Frahm var fremme med – fordi man sidder i Danmarks Radios bestyrelse.
Jeg har da aldrig nogen sinde oplevet noget lignende.
Det her er jo politikercensur i højeste potens, og jeg er glad for, at ministeren svarer, at det er fuldstændig langt ude.
For det er sådan, jeg hører ministerens politikersvar.
Men for at sige det ligeud, så er de spørgsmål jo totalt langt ude.
Det her er en gang klynk fra Socialdemokratiet i forhold til at være inde hos Danmarks Radio og bevæge sig i det forum, som man plejer at bevæge sig, en beskyttelse, som jeg synes er fuldstændig ude af takt.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Ja, det er jeg.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-01-20:
Tak, formand.
Det var også derfor, jeg gjorde opmærksom på, at jeg lige tog sådan hele holdningen til det her, og jeg er godt klar over, at man ikke skal blande spørgsmålene sammen.
Men jeg er meget tilfreds med svaret.
Jeg synes, at det her er en debat, som Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis medlemmer, altså venstrefløjen, forsøger at køre op på et niveau, hvor den under ingen omstændigheder hører hjemme.
Jeg tror faktisk, som hr. Mogens Jensen også fremførte, at de, der sidder og ser den her debat, godt kan finde ud af at skelne og kan forstå, at venstrefløjen er langt ude på overdrevet og bare er meget, meget irriteret over, at det, der også indimellem foregår i Danmarks Radio, berettiget bliver kritiseret.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Ja, jeg er meget enig i det.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Sjovt nok, det forventede jeg også ville blive svaret.
Jeg skal bare sige til ministeren, at der ikke er nogen her, der anfægter Katrine Winkel Holms ytringsfrihed.
Hun har lov til at sige lige præcis, hvad hun vil, hvor hun vil.
Det eneste, jeg forholder mig til, er, at ministeren jo har et ansvar for, hvad det er for personer, som ministeren på regeringens vegne og dermed for så vidt også på folkets vegne udpeger til at sidde i DR's bestyrelse.
Jeg kan forstå, at det er helt i orden for kulturministeren, at man har bestyrelsesmedlemmer siddende, der forsvarer generelle udtalelser om, at muslimer voldtager deres egne børn, og at muslimske piger bliver voldtaget af deres onkler, fætre eller fædre.
Det må ministeren jo selv stå til ansvar for.
Jeg kan jo forstå, at ministerens chef, økonomi- og erhvervsminister Lene Espersen, har udtalt sig anderledes og har sagt, at det kan hun overhovedet ikke stå inde for.
Jeg vil stadig væk gerne spørge ministeren: Er det ikke rigtigt, at bestyrelsesmedlemmer i Danmarks Radio har til opgave at drøfte og have det overordnede ansvar for DR's virksomhed?
Det varetager man i bestyrelseslokalet; man går ikke uden for bestyrelseslokalet og angriber enkeltmedarbejdere og enkeltprogrammer.
Hvis man vil angribe enkeltmedarbejdere og enkeltprogrammer, gør man det inden for bestyrelsens rammer …
Jeg har ikke set nogen rød lampe, der lyser.
Undskyld, men jeg ventede jo bare på, at den røde lampe skulle lyse.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg tror ikke, at det ændrer noget, at man forsøger at omformulere det samme spørgsmål igen og igen.
Jeg har ikke noget at udsætte på nogen af de medlemmer, der sidder i DR's bestyrelse – heller ikke Trine Gregorius, som jeg ved at hr. Mogens Jensen lige har været på rundrejse med.
Jeg forholder mig ikke til, hvordan de i øvrigt udtaler sig i den generelle samfundsdebat.
Jeg forholder mig til det arbejde, de varetager i DR's bestyrelse, og jeg har ikke noget at udsætte på nogen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Vil ministeren redegøre for, hvorvidt ministeren finder det rimeligt og i overensstemmelse med armslængdeprincippet, at MF Søren Espersen offentligt kritiserer konkrete DR-produktioner såsom »Forbrydelsen« og ved navn omtaler dramachef Ingolf Gabold negativt, samt hvorvidt ministeren finder denne form for specifik politisk kritik hæmmende for DR-medarbejdernes kunstneriske og faglige frihed?
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorvidt ministeren finder det rimeligt og i overensstemmelse med armslængdeprincippet, at medlem af Folketinget Søren Espersen offentligt kritiserer konkrete DR-produktioner, såsom »Forbrydelsen«, og ved navn omtaler dramachef Ingolf Gabold negativt, samt hvorvidt ministeren finder denne form for specifik politisk kritik hæmmende for DR-medarbejdernes kunstneriske og faglige frihed?
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Så synes jeg, det er rigtig godt, at vi har den debat her, for så er vi i hvert fald nogle stykker, der vil forsøge at få ministeren til at se, at det rent faktisk kan være et problem, når man som kunstner eller som udøvende kulturarbejder bliver kritiseret af repræsentanter for dem, der står for magten i det her land, for så kan det faktisk medføre, at man begynder at udøve selvcensur.
Er ministeren så ikke enig i, at der er stor forskel på at blive diskuteret og kritiseret af offentligheden og af aviserne og sådan noget og så blive kritiseret af politikere, der har magt?
Kan ministeren godt følge det?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nej, det kan jeg sådan set ikke.
Det tror jeg sådan set at DR's medarbejdere sagtens kan klare.
De lever jo i en virksomhed, der er stor offentlighed omkring, der er mange, der er opmærksomme på det.
De er sikkert vant til at få bedømt deres arbejde på godt og ondt hver eneste dag.
Jeg kan overhovedet ikke se, at det her er noget problem.
Og det er jo ikke sådan, at de partier, der så bliver nævnt her, og som der skulle være særlige problemer med, på nogen måde er særlig bestemmende.
Hvis jeg må erindre om det, så er der altså seks partier bag medieaftalen, som altså er et bredt forlig, og det vil sige, at det tilsvarende brede forlig jo så også er repræsenteret i bestyrelsen via de politisk udpegede medlemmer.
Så nej, jeg kan slet ikke se, at det, som man nu forsøger at gøre til et problem her, er et problem.
Jeg synes, vi kommer meget langt væk fra selve spørgsmålet.
I forhold til Katrine Winkel Holm forholder jeg mig til hendes arbejde i DR's bestyrelse.
Der er hun valgt som følge af sin indsigt i kulturelle og samfundsaktuelle forhold, og jeg har intet at klage over, hvad angår hendes præstation her.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg må jo konstatere, at jeg ikke kan få kulturministeren til at svare på det meget, meget enkle spørgsmål, for kulturministeren bliver ved med at læse en remse op, som embedsmændene åbenbart har givet hende med herned i salen.
Det her handler om, hvad der er hensigten med DR's bestyrelse.
Er hensigten med DR's bestyrelse, at bestyrelsesmedlemmerne skal gå ud i offentligheden og kritisere enkeltprogrammer, gå ud og kritisere enkelte medarbejdere?
Jeg kan ikke forstå det på anden måde, end at ministeren sådan set forsvarer Katrine Winkel Holm, når hun går ud og gør det i offentligheden.
Jeg må jo forstå, at ministeren faktisk mener, at det er bestyrelsesmedlemmernes opgave at gå ud og kritisere enkeltprogrammer og enkelte medarbejdere.
Er det rigtigt forstået, kan vi ikke få et klart svar – ja eller nej – i stedet for den der remse, som ministeren læser op?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg er ked af at læse remsen op, men det er bare for at gengive helt klart, hvad der står i radio- og fjernsynsloven om, hvad der er bestyrelsens opgave.
Så vil jeg gerne sige, at det jo er op til den enkelte bestyrelse i DR inden for den her lovgivningsramme selv at fastlægge en praksis, der sikrer, at der er den her drøftelse om programvirksomheden.
Jeg fornemmer, at der er en fin dialog derude om, hvordan man skal håndtere drøftelserne i bestyrelsen og sådan set også uden for bestyrelseslokalet.
Og der synes jeg, det er vigtigt, bestyrelsen selv kan fastlægge den her praksis, og det synes jeg sådan set at de gør ganske udmærket i dag.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Vil ministeren redegøre for sin holdning til, i hvor høj grad medlemmer af DR's bestyrelse bør udtale sig offentligt med specifik kritik af navngivne DR-medarbejdere og -programmer?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Med frygt for at gentage mig selv så fremgår det af radio- og fjernsynsloven, at DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, og at DR's generaldirektør har det daglige programansvar.
Som jeg allerede har sagt, kan bestyrelsesmedlemmer ikke diktere DR en bestemt redaktionel linje, og de kan heller ikke bestemme over enkelte programmer.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg må altså indrømme, at jeg ikke har kaldt ministeren herned i Folketingssalen, for at hun skal stå og læse op af radio- og tv-loven.
Jeg ved udmærket godt, hvad de lovgivningsmæssige rammer er.
Jeg spørger her til ministerens holdning.
Jeg troede, det var den, vi kunne få at vide her i dag.
Synes ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at enkelte bestyrelsesmedlemmer i Danmarks Radio går ud og angriber enkeltpersoner, går ud og angriber enkeltprogrammer?
Vi ved, at Katrine Winkel Holm gør det; vi ved, at Ole Hyltoft gør det.
Der er ingen andre bestyrelsesmedlemmer, der gør det.
Når ministeren nu svarer fuldstændig fladt og uden klarhed her i dag, er det jo en direkte opfordring til, at andre bestyrelsesmedlemmer også kan gå ud i offentligheden og kritisere enkeltprogrammer og enkeltmedarbejdere.
Er det det, som kulturministeren mener skal være rammerne for arbejdet i DR's bestyrelse?
Jeg tror, der sidder mange, der følger den her debat, der mener og klart kan høre her i dag, at ministeren jo fuldstændig taler udenom.
Vi kan simpelt hen ikke få et klart svar, vi kan ikke få en holdning fra ministeren, et ja eller et nej til, om det er hensigtsmæssigt.
Er det ministerens opfattelse, at bestyrelsesarbejdet i Danmarks Radio skal bestå i, at man går ud i offentligheden og kritiserer enkeltprogrammer og enkeltmedarbejdere?
Kan vi da ikke få et klart svar, ja eller nej?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jamen jeg skal da beklage mange gange, hvis hr. Mogens Jensen synes, jeg svarer fladt, eller han synes, jeg taler udenom.
Det er absolut ikke intentionen.
Altså, der er ytringsfrihed i det her land, og jeg har ingen problemer med nogen af de siddende medlemmer i DR's bestyrelse.
Loven siger helt klart, at ingen kan diktere DR en bestemt redaktionel linje; de kan heller ikke bestemme over enkelte programmer; og derudover er der selvfølgelig frihed til, at man kan blande sig i debatten.
Jeg har ingen problemer med det.
Jeg tror, det er hr. Mogens Jensen, der har de her problemer.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg skal garantere for, at jeg og Socialdemokraterne har et problem, når vi forsøger at fastlægge et armslængdeprincip i det her land, der gør, at det politiske system ikke blander sig og lægger pres på enkeltmedarbejdere i Danmarks Radio eller for den sags skyld andre institutioner, og en ministerudpeget repræsentant så ikke bestiller andet i Danmarks Radios bestyrelse.
Så mener jeg ikke, at kun jeg har et problem; så mener jeg, at ministeren har et problem; så mener jeg, at Folketinget har et problem, da det er os, der sammensætter DR's bestyrelse.
Hvis jeg ikke her i dag kan få kulturministeren til utvetydigt at tage afstand fra, at enkeltmedlemmer af DR's bestyrelse blander sig i enkeltprogrammer – og efter ministerens opfattelse åbenbart har lov til at gå ud og angribe enkeltmedarbejdere – så mener jeg jo, at ministeren gør sig skyldig i, at der kan lægges et pres på Danmarks Radio, som er fuldstændig i strid med intentionerne i radio- og tv-loven.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg tror simpelt hen, at hr. Mogens Jensen ser nogle spøgelser, som ikke eksisterer.
Jeg kan i hvert fald ikke genkende det billede, der bliver tegnet her.
Der ligger nogle helt klare retningslinjer for arbejdet i DR's bestyrelse, og så er det op til DR's meget effektive og dygtige bestyrelse at udfylde de her rammer i dagligdagen.
Det synes jeg de gør rigtig godt.
Vi har en meget kompetent formand, der hedder Michael Christiansen, og jeg oplever det som en god bestyrelse, der har et velfungerende samarbejde.
At hr. Mogens Jensen så vil tegne et helt andet billede, er jo hans problem.
Jeg har ingen problemer med den nuværende bestyrelse i DR.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Først vil jeg igen understrege, at jeg synes, det er vigtigt, at folk har deres ytringsfrihed.
Men jeg synes også, at det er vigtigt, når vi nu har den her diskussion og har haft denne diskussion om kunstneres selvcensur og kulturfolks selvcensur, altså angsten for at blive ramt af et eller andet, hvis man udtrykker sig frit, at vi også bliver nødt til at se på, hvordan medarbejdere i Danmarks Radio oplever at blive kritiseret offentligt af bestyrelsesrepræsentanter, men vel egentlig specielt af de repræsentanter, som kommer fra partier, der er med til at udgøre det flertal, der står bag finansloven, bag kulturbudgetterne osv. osv.
Kan ministeren følge mig i, at det kan være krænkende for deres mulighed for at ytre sig frit at blive udsat for den type kritik?
Lene Espersen (KF), 2010-01-20:
Der var måske ikke så meget spørgsmål i den såkaldte konklusion, der kom her, men som jeg har sagt meget klart i dag – jeg tror endda, jeg har sagt det fire-fem gange, men jeg godt kan forstå, at man er rimelig desperat, når man kalder en minister ned i salen og der faktisk ikke er fugls føde på ens sag – vil jeg sige: Jeg står naturligvis ved velfærdsaftalen – det har jeg faktisk sagt mange gange, og jeg sagde det også på det radikale nytårsstævne – men der er bare en regning, der skal betales på et tidspunkt.
Og jeg synes, at frem for at skyde folk alle mulige motiver i skoene havde det klædt Socialdemokraterne bare for en gangs skyld at påtage sig en økonomisk ansvarlighed og sige: Ja, vi vil gerne være med til at løfte den udfordring.
Så vil jeg sige til fru Julie Rademacher, at skattelettelserne er fuldt ud finansierede, krone til krone, ja, mere end det, de giver 5,5 mia. kr. ekstra i statskassen, man så kan bruge til velfærd, og derfor er det at gøre Danmark konkurrencedygtigt i forhold til resten af verden ved at sænke skatten på arbejde og øge skatten på energi, på forurening og på alt det usunde, måden, hvorpå vi sikrer, at der også er job i fremtiden, og at der bliver skabt flere job i Danmark, ikke mindst af hensyn til fremtidens generationer.
Men jeg vil ikke kun give fremtidens generationer job, jeg vil også gerne sørge for, at vi ikke efterlader en stor, ubetalt regning til dem.
Det skylder vi dagens ungdom.
Julie Rademacher (S), 2010-01-20:
Man kan jo bare ud af det her konkludere, at ministeren – vicestatsministeren endda – formanden for Det Konservative Folkeparti, meget gerne vil lave ufinansierede skattelettelser til de rige: til direktørerne, til folketingsmedlemmerne, til bankfolkene derude, men hvad med efterlønnen til de nedslidte rengøringsassistenter, hvad med efterlønnen til smedene, SOSU’erne osv.?
Hvordan har vicestatsministeren egentlig tænkt sig at vi skal sikre mange af dem, der har lagt et utrolig stort stykke arbejde på det danske arbejdsmarked i mange, mange år, og som er nedslidte, når vi ikke længere har efterlønnen?
I det hele taget kan man jo bare konkludere, at vicestatsministeren fortsat ønsker at tage fra de fattige og give til de rige.
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Komiteen betragter generelle it-kompetencer på niveau med det at kunne læse, skrive og regne, og det er jeg helt enig i, og et af budskaberne er, at alle skal besidde it-kompetencer, hvis vores vision om et højhastighedssamfund skal kunne realiseres.
Rapporten anbefaler en målrettet indsats, som stiller krav til lærernes kompetencer, den såkaldte didaktik, udvikling af nye undervisningsmaterialer og også en forbedring af de fysiske rammer i form af de computere og de internetforbindelser, som stilles til rådighed for eleverne.
Jeg har læst rapporten med stor interesse, og jeg har også konstateret, at vi er rigtig, rigtig langt i Danmark, faktisk længere end noget andet land i verden, tror jeg, så vidt vi kan se.
Vi har på folkeskoleområdet sat stærk fokus på at styrke elevernes it-kompetence; vi har fået hjælp fra et it-ekspertudvalg, som har bistået med at præcisere kravene til elevernes it- og mediekompetencer.
Vi er godt i gang med at bruge it i forbindelse med prøver og eksamener.
I erhvervsuddannelserne har vi flere års erfaringer med at anvende it ved prøver på samme måde, som det sker i den daglige undervisning og i det praktiske arbejde i værkstederne eller på praktikpladserne, og på gymnasierne må gymnasieeleverne gøre brug af it både i de mundtlige og de skriftlige eksamener, og der er 14 gymnasier, der gør forsøg med eksamensopgaver med internetadgang.
Vi er i gang med at udvikle en lektiehjælpsportal, som bliver gratis, hvor eleverne kan finde interaktive øvelsesprogrammer, instruktionsvideoer og animationer.
Så vi er rigtig langt, og jeg er sådan set glad for adgangen til også at fortælle Folketinget, hvor langt vi er kommet.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-20:
Tak for det.
Det glæder mig, at ministeren har læst rapporten med stor interesse.
Den bør virkelig også være der, og rapporten bør også vægtes ret meget.
Ministeren kom selv ind på, at det er nødvendigt, hvis vi skal leve op til Højhastighedskomiteens anbefalinger, at der handles.
Ministeren understregede, at vi har det ret godt, og at det egentlig kører ret godt i Danmark.
Muligvis, men ifølge rapportens analyser er det åbenbart ikke godt nok.
Hvis man lige kigger lidt rundt i rapporten, vil man se, at den siger, at hvis visionen om et højhastighedssamfund skal kunne realiseres, skal der være et højt grundniveau af information og it-kompetencer hos den brede befolkning.
Når man så kigger på den brede befolkning, ser det faktisk ud på følgende måde: 40 pct. af vores borgere kan ikke vedhæfte et dokument til en mail eller sende en mail.
De defineres som it-analfabeter, og det er ikke kun aldersbestemt.
Hvis man korrigerer for alder og ser på tallene igen, er der faktisk hele 8 pct. af vores ungdom mellem 16 og 24 år, som betegnes som svage, har svage it-kompetencer.
Hvor hurtigt vil ministeren lave en handlingsplan for at minimere den kløft især blandt de unge?
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Jeg er bestemt ikke tilfreds på den måde, at jeg mener, at vi ikke skal gøre noget.
Jeg mener absolut, at vi skal gøre noget.
Vi skal gøre noget for, at også den sidste del af de unge oplever it som en del af deres dagligdag og kan benytte sig af det.
Det bliver jo også nødvendigt, for i fremtiden vil borgerne blive nødt til at henvende sig til det offentlige via it, sådan som det allerede netop fra i år er blevet tilfældet i uddannelsesstøttesystemet, hvor der nu skal ske henvendelser via digital signatur.
Så jeg er bestemt ikke tilfreds.
Jeg er heller ikke tilfreds med it-infrastrukturen på skolerne, som lærerne med rette klager over.
Derfor er jeg glad for, at vi nu har hævet kommunernes investeringsrammer fra 5 mia. kr. til 9 mia. kr. i 2010, når det gælder skoler, sociale institutioner m.v. Det giver en hidtil uset mulighed for at få infrastrukturen i orden, sådan som den jo er på mange skoler, men der er stadig væk nogle, der mangler.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-20:
Tak for det.
Vel vidende at ministeren har læst rapporten, vil jeg alligevel tillade mig at fremhæve nogle punkter i rapporten.
Højhastighedskomiteen anbefaler videnskabsministeren, men også undervisningsministeren at udarbejde en strategi og en handlingsplan inden den 1. juli 2010.
Den her handlingsplan skal sikre omfanget af danske it-spidskompetencer hos de pågældende borgere.
I rapporten står der også følgende anbefaling: Handlingsplanen skal særlig adressere, hvordan fødekæden fra folkeskolen over til gymnasier til lange videregående uddannelser styrkes, så der sikres en tilstrækkelig rekruttering af talenter til universiteter og it-specifikke tværfaglige it-uddannelser.
Jeg vil gerne høre – for ministeren svarede heller ikke på det første spørgsmål: Er ministeren egentlig i gang med at kommunikere med bl.a. videnskabsministeren om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal kigge på at forme den her handlingsplan i forhold til, hvordan it-kompetencer i folkeskolerne og i de videregående uddannelser kan fremmes i henhold til Højhastighedskomiteens anbefaling?
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Jeg er med på indholdet i alt, hvad Højhastighedskomiteen foreslår.
Så kan det jo være ligegyldigt, om vi kalder det handlingsplaner, eller vi kalder det noget andet.
Jeg har haft en såkaldt sofagruppe, tror jeg det hed, nej, undskyld, kaffeklub, når det gælder it i folkeskolen, vel at mærke en kaffeklub bestående af alle relevante parter, som kan give os råd med hensyn til, hvordan vi bringer folkeskolen frem, når det gælder it.
Jeg har ikke spor imod at aflevere en handlingsplan til sommer, men det vil i så fald blive en opsamling af alle de ting, vi gør, og som passer rigtig godt med, hvad Højhastighedskomiteen foreslår.
Så jeg er sådan set med på det hele og også med på betragtningen om, at vi skal være opmærksomme på fødekæden fra folkeskolen til uddannelserne.
Det er jo vigtigt, når vi gerne vil have 95 pct. til at tage en uddannelse.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-20:
Det er egentlig underordnet, om man kalder det en handlingsplan eller en målsætning.
Vi kan godt kalde det en målsætning, hvis det er bedre for ministeren.
Som jeg forstår ministerens svar, vil det sige, at ministeren via sin kaffeklub har opstillet nogle konkrete mål frem til sommer, så vi allerede nu ved, at det gab, der er, hvor 8 pct. af ungdommen kan betegnes som ikke særlig it-kyndige, vil blive minimeret.
Kan ministeren på nuværende tidspunkt love, at antallet af unge med it-kompetencer øges, og vil ministeren afsætte ekstra midler til det?
Bertel Haarder (V), 2010-01-20:
Det, som it-vejlederne siger, er, at jeg ikke skal interessere mig så meget for forsyningen af bærbare computere; jeg skal i stedet interessere mig for, at it-infrastrukturen fungerer, sådan at man let og ubesværet kan komme på internettet, og sådan at der så vidt muligt er trådløs opkobling i klasseværelserne.
Det er det, der efterlyses, og det er det, kommunerne nu har en historisk mulighed for at realisere, fordi investeringsrammen – som jeg nævnte – er sat op fra 5 mia. kr. til 9 mia. kr. i dette kalenderår.
Da man på mange andre områder ikke kan nå at bruge pengene, håber jeg, at det vil føre til, at man bruger en rigtig stor del af dem til at få it-infrastrukturen i orden.
Det er det, it-vejlederne råder til, og det tror jeg, de har ret i.
Så hører jeg i øvrigt til dem, der mener, at det er vigtigt, at vi sigter på den meget nære fremtid, hvor alle elever i de ældre klasser som noget helt naturligt har en laptop.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-20:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at de fysiske rammer i form af computere, internetforbindelse m.m. og pædagogiske rammer, dvs. undervisernes kompetencer, er gearet til at opfylde Højhastighedskomiteens anbefalinger?