runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Ordføreren har nogle gange sagt, at sådan en landbrugskommission ville være en syltekrukke.
Jeg må spørge, hvorfor den her kommission mere skulle være en syltekrukke end de utallige kommissioner og udvalg, som regeringen i øvrigt har nedsat i de snart 10 år, den har været ved magten.
Det trænger jeg til at få en afklaring på, for hvad er egentlig forskellen på det?
Dernæst vil jeg godt sige, at hvis man nu første gang, der var blevet fremsat forslag om, at vi fik den kommission, nemlig for næsten et år siden, havde sagt ja, så kunne kommissionen jo faktisk have været færdig nu med sit arbejde.
Så det trænger jeg til at få afklaret.
Så vil jeg i øvrigt meget gerne høre, om det, hr. Erling Bonnesen kalder for hjørnespark, der forhåbentlig aldrig kommer ind på banen igen, nemlig de 10.000 t kvælstof, som ifølge EU's regler skal væk fra udledningen, er Venstres politik, eller om det kun er ordførerens politik.
Men det kan ordføreren jo nå endnu.
Til det andet om kommissionen kan jeg jo godt undre mig lidt over, at Venstre nu mener, at der er viden nok på det her område.
Da vi snakkede landbrugets grundlov, landbrugsloven, var der faktisk ikke rigtig nogen, hverken ministeren eller Venstres ordfører eller andre ordførere, der kunne svare mig på, hvad der var den bedste størrelse på et landbrug, for der er meget, der tyder på, at jo større landbrug man har, jo større underskud har man også.
Det var bare et element, der godt kunne trænge til at blive undersøgt.
Vi bevæger os sådan frit svævende i luften uden rigtig at vide noget om de faktiske elementer, der er behov for at kigge på.
Kan Venstre slet ikke se problemet i, at man ikke ønsker at undersøge det her til bunds?
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jeg er glad for, at vi på basis af konkret viden f.eks. fik liberaliseret landbrugslovgivningen, sådan at vi bedre kan få givet nogle muligheder for, at erhvervet kan udvikle sig og tiltrække kapital.
Der ligger også klar viden for, hvilket jeg markerede lige før, at vi nu kunne komme i gang med at få biogasanlæggene op at stå.
Lad os da komme i gang.
Der er da ingen grund til at vente på nogen kommissioner på det område.
For så vidt angår det med de 10.000 t, mener jeg, at jeg har svaret på det.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Da vi i sin tid skulle ind i EF, kan de fleste sikkert huske, at det var af hensyn til landbrugets konkurrenceevne, flæskepriserne osv.
– når jeg kigger rundt i salen, tror jeg, at der er nogle, der har en alder, så de kan huske den debat – og nu er vi så kommet i en situation, hvor vi kan konstatere, at rammevilkårene i hvert fald ikke er blevet harmoniseret i EU.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren – sådan set over en bred kam når man betragter presset på erhvervet i forhold til bureaukratiet, kontrollen, de langvarige sagsbehandlingstider til miljøgodkendelser og reguleringer i det hele taget – mener, at de rammevilkår, som vi tilbyder erhvervet i dag, hører til nogle af de bedste eller måske nogle af de dårligste i EU.
Er det mål, som vi satte os, da vi meldte os ind i EF først i 1970'erne, nået?
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Spørgeren spurgte først til undersøgelseskommissionen i forhold til andre.
Jeg talte om den her situation.
For i andre situationer var der netop behov for at fremskaffe en ny viden.
Jeg har markeret, at vi har viden på bordet, og at der er behov for handling.
Vi kan reagere med det samme.
Det kan jeg i øvrigt også huske at SF også selv har markeret at man var interesseret i.
Så jeg synes da, at SF skulle bide til bolle med det samme og ringe til regeringen og sige: Vi støtter den energivision, der er stillet op, sådan at vi kan se at komme i gang og få noget gang i de biogasanlæg.
Der er ingen grund til at vente på en undersøgelseskommission for det.
For så vidt angår det med de 10.000 t, er lige præcis de undersøgelser jo sat i værk – det er jo også konkret handling – sådan at vi får et fagligt grundlag at tage stilling til det på.
Der har jeg og Venstre også været med til at spørge til, hvordan det egentlig er gået.
Så er det da oplagt, at vi så ikke skal begynde at indføre ekstra tiltag.
Det er sådan set det billede, der er, og derfor sagde jeg, at jeg kunne have et håb og en tro på, at vi så ikke ser de 10.000 t igen, altså at det kan blive et langvarigt hjørnespark, der kan nå helt ud i galaksen.
Jeg kan forstå på den radikale ordfører, at hun allerede i sin indledning anerkender, at landbrugserhvervet er i en hårdt presset situation, og at der er brug for at få set på det her med henblik på nogle forbedringer.
Der er jo masser af viden på området.
Det er jo bare at gå i gang.
Med hensyn til det andet punkt, konkurrencevilkårene som sådan, har vi jo også hørt flere gange, at Det Radikale Venstre har været imod, når vi f.eks. har stået på mål for at sikre, at landbruget får en nedsættelse af grundskylden, ikke som en gave, men som en kompensation for andre byrder, som erhvervet er pålagt.
Så der er sådan set ingen grund til at vente.
Var det ikke klogere sådan set bare at komme i gang?
Kunne Det Radikale Venstre støtte det?
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Det lyder jo godt, når Socialdemokraternes ordfører rejser rundt og siger, at man tænker på landbruget og kerer sig om det.
Men i praksis – lige så snart det kommer til handling – kommer hammeren jo: flere skatter og flere restriktioner.
Ordføreren tog det jo selv op lige før, så det vil jeg også benytte lejligheden til.
Fra Socialdemokraterne har vi fået meget kritik for, at vi jo så har sendt de 10.000 t til et langvarigt hjørnespark.
Og jeg kan så forstå, at det konkret er sådan, at selv om partiet har foreslået 30.000 t, siger man, i hvert fald for så vidt angår de 19.000, at det ligger helt klippefast, at det skal gennemføres, og at det skal være inden 2015.
Det er jo konkret og til at forstå.
At det så sætter en hel masse under vand i Nordjylland, kender ordføreren jo godt til selv, men – og det er spørgsmålet – hvordan skal det konkret gennemføres inden 2015?
Hvad er virkemidlerne, der skal til at gennemføre det?
Det må man jo kunne sige helt præcist, når man så nagelfast kan sige, at det som minimum er 19.000 t, der skal gennemføres inden 2015.
Hvordan?
Mette Gjerskov (S), 2011-04-28:
Nu har jeg jo siddet i Folketinget siden 2005, og i al den tid har jeg hørt fra Venstres og fra forskellige miljøministres side, at vi bare lige skulle vente lidt, så virkede det.
Men det eneste, man har gjort, er, at man har lavet nogle frivillige aftaler med landbrugserhvervet om, at de skal reducere forbruget af sprøjtegifte.
Og da de så ikke gør det, siger man: Næste år bliver det nok bedre, vent lidt, næste år bliver det nok bedre.
Vi har overhovedet ikke set noget til nogen som helst resultater.
Det eneste resultat, man har fået ud af det, er, at der er kommet et større sprøjtegiftforbrug – et væsentlig større sprøjtegiftforbrug – end det, der var målet i 2009, og vi har heller ikke set noget til den afgift, som man for 2 år siden lovede os at man ville løse det her med.
Den er heller ikke kommet.
Jamen der er da ikke taget et eneste skridt, som har haft nogen virkning i forhold til forbruget af sprøjtegifte i Danmark og i forhold til grundvandsovervågningen.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Nu sagde jeg ikke, hvad den her debat ikke måtte handle om, for hvad der skal debatteres, er noget, som fru Mette Gjerskov bestemmer.
Jeg sagde: Jeg håbede ikke, at det ville ske.
For det er simpelt hen ikke det, der er problemstillingen.
Det er jo, hvad vi gør ved det her – måske endda i fællesskab.
Og så siger fru Mette Gjerskov: Ja, regeringen har ikke stoppet, at der blev brugt store mængder plantebeskyttelsesmidler.
Jamen altså, det er jo ikke regeringens medlemmer, der nødvendigvis går ud og sprøjter, jeg gør det heller ikke.
Jeg mener, vi har gjort en masse ting: Vi har lavet handlingsplaner, vi har sat rammer for, hvordan man skulle begrænse det her, og i fællesskab med nogle andre har vi besluttet, at sådan skulle det være.
Så kan man jo ikke komme og sige her i Folketingssalen, at regeringen ikke har gjort noget, for vi har faktisk gjort en indsats og lavet en handlingsplan for at få nedbragt det her forbrug.
Vi må så bare tage nogle nye initiativer, og det er sådan set også det, vi gør, så det skal nok komme.
Jeg kan sige, jeg også er lige så utålmodig som fru Mette Gjerskov med hensyn til at få de initiativer, vi har taget i »Grøn Vækst«, sat i gang, og det er bl.a. at få gennemført en afgift på plantebeskyttelsesmidler.
Men det er altså ikke så nem en opgave, at den bare lige kan sprøjtes ud; der arbejdes med den, så den skal nok komme.
Mette Gjerskov (S), 2011-04-28:
Jeg hæfter mig ved, at Venstres ordfører siger, at han glæder sig over, at vi har den her debat, og at den ikke må dreje sig om regeringens manglende ønske om at gøre noget for grundvandet.
Der må jeg bare sige, at Venstres ordfører og jeg har diskuteret sprøjtegifte igen og igen i den her Folketingssal.
Regeringen har lovet at reducere forbruget af sprøjtegifte ude på markerne.
Det er gået så meget op i hat og briller, at man nu på det nærmeste er holdt op med at regne på det, og den pesticidafgift, der skulle komme, er ikke kommet.
Regeringen har halveret budgettet for grundvandsovervågning.
Hvordan kan Venstres ordfører se vælgerne i øjnene og sige: Vi er en regering, som virkelig har gjort noget for grundvandet?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Jeg synes altid, det er fint, når der kommer en seriøs debat om et væsentligt emne i det danske samfund, og derfor vil jeg også sige, at jeg synes, det er helt fint, at vi gang på gang i den her Folketingssal får en debat om, hvilken betydning plantebeskyttelsesmidler har for vores grundvand og vores drikkevand.
Der bliver fremsat forslag om et umiddelbart forbud mod godkendte sprøjtemidler, der er fundet i drikkevandsboringer, der bliver fremsat forslag om en forbudsprocedure mod aktivstoffet glyfosat og bentazon, og så er der en forbudsprocedure rettet mod en række aktivstoffer og nedbrydningsprodukter, der er konstateret i grundvandet.
Jeg synes da, det ville være fint, hvis man kunne gå ind og forbyde en lang række af de her plantebeskyttelsesmidler, hvis det var hundrede procent påvist, at de havde en virkning og en udbredelse, som gør, at de medfører så stor skade, at de er til fare for sundheden.
Og sagen er jo bare den, at der, hvis vi i Danmark siger, at vi nu i morgen vil forbyde glyfosat og bentazon, i EU så er en aftale om, at der for at kunne gøre de ting skal ligge en dokumentation for, at det er så farligt, at man skal forbyde det.
I øjeblikket arbejder man i EU med hensyn til en lang række af de her produkter, plantebeskyttelsesmidler, men også andre kemikalier, jo netop på at finde ud af, om man kan finde nogle alternative stoffer, som er mindre farlige, og sætte dem i stedet, og lige så snart det er tilfældet, ja, så vil de selvfølgelig blive skiftet ud.
Så en lang række af de ting, der foreslås her, er jo i gang – jeg tror også, ministeren sagde det – og jeg kan ikke forestille mig, at vi i den her debat skal til at diskutere, om Venstre eller regeringen ikke vil gøre noget for at bevare drikkevandet eller bevare et rent grundvand.
Selvfølgelig vil vi det, lige så meget som alle andre.
Vi har bare nogle procedurer, vi føler vi skal overholde i et samarbejde for at kunne iværksætte de foranstaltninger, som måtte være nødvendige i den her sammenhæng.
Så derfor kan man ikke bare gøre det, som der står i det her beslutningsforslag.
Jeg kunne også godt meget nemt følge den tankegang at sige: Jamen vi har jo miljøgarantien, og så bruger vi den og siger, at vi forbyder en lang række af de her stoffer med argumentet om miljøgarantien.
Men der er den tilbagemelding, som jeg har fået på den problemstilling, jo i hvert fald, at man i den her sammenhæng ikke kan bruge miljøgarantien så entydigt på den her måde.
Man kan bruge den i forbindelse med nogle enkeltsager, hvor man så kan sætte hælene i og få det vurderet senere hen, men ikke på den her måde.
Men for mig at se kunne det da, hvis man kunne bruge miljøgarantien, være en mulighed for at få strammet op på det her.
Men da tingene er i gang, og da man ikke umiddelbart kan bruge miljøgarantien, kan vi sådan set ikke følge det, der står i det her beslutningsforslag, selv om det langt hen ad vejen er et udmærket forslag, som rummer en masse meget sympatiske indfaldsvinkler til det her.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
Jeg synes i høj grad også, at jeg tager det her problem alvorligt og meget præcist redegør for den række af indgreb, vi har foretaget og løbende foretager i forhold til det her.
Når man taler om pesticidrestfund, nytter det altså ikke noget at få skabt den her panik, hvilket der lidt kan være en tendens til.
Sådan en situation er vi altså ikke i i Danmark.
Vi skal og må huske på, at vi altså har noget af verdens reneste vand, og det skal vi blive ved med at have.
Når vi så måler så meget, som vi gør, og måler så akkurat og år for år bedre og bedre – vi bliver bedre og bedre til at måle det, vi kan måle det i det mindste koncentrationer – så finder vi også mere.
Man finder mere, så man netop også kan gå ind og dokumentere, at det faktisk er produkter, der slet ikke er på markedet længere, eller produkter, der er blevet omfattet af restriktioner.
Så det er vigtigt at have den balance i debatten om den her umådelig vigtige opgave, der handler om også fremadrettet at beskytte vores grundvand og drikkevand.
Mette Gjerskov (S), 2011-04-28:
Jeg kan godt tallene i hovedet.
Der er fundet 18 prøver med glyfosat i fra 1999 til 2009, men de ni af dem, altså halvdelen, blev fundet i 2009, og det er jo det, der er alarmerende.
Det er alarmerende er, at det bare er gået lynhurtigt med Roundup, og det skal vi virkelig være bekymrede over, for det er et af de allermest brugte sprøjtemidler i Danmark.
Men en anden ting, jeg også synes er vigtig at holde fast i, er antallet af lukkede boringer med sprøjtegiftrester i.
Det kan da godt være, at de ikke nødvendigvis er lukket, på baggrund af at der var giftrester i, men ud af 3.386 boringer er der sprøjtegift i de 1.200.
Altså, ud af dem, man har lukket, er der sprøjtegift i over en tredjedel.
Det er da dybt, dybt bekymrende.
Når vi så samtidig ved, at en drikkevandsboring koster mellem 2 og 5 mio. kr. at lave – og det er altså noget, borgerne derude betaler for for at få rent drikkevand – er det så ikke et problem, ministeren må tage alvorligt?
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
For der er jo tale om en lang række produkter.
Lige præcis når vi taler om glyfosat eller taler om Roundup, er der ganske få grundvandsboringer.
Jeg kan ikke helt præcis huske tallet.
Det er jo ikke i drikkevandet, det er fundet; det er i nogle grundvandsundersøgelser.
Det er der, der er fundet rester af det, uagtet vi nærmest på tro og love netop har fået at vide, at det ikke skulle kunne ske, at det kommer ned i grundvandet.
Det er også det, der er baggrunden for, at jeg netop har bedt om, at man ser på det her specifikt.
Mette Gjerskov (S), 2011-04-28:
Jeg synes jo, at det er mærkeligt, at ministerens hovedargument, når vi taler om sprøjtegifte, altid er det der med fortidens synder.
Altså, når vi taler om glyfosat eller Roundup, er der ikke ret meget fortid i det.
Det er jo ikke et stof, der har været på markedet de sidste 40 år, så det vil sige, at når vi finder det nu, er det, fordi det er nu, det er nået ned i så store mængder i vores drikkevands- og grundvandsmagasiner.
Så kunne vi ikke stoppe det der med at sige, at det hører til fortidens synder?
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
Jeg kan sådan set kun bekræfte den frustrationen, er det vel i virkeligheden, over, hvorfor det så lige pludselig er at finde i grundvandet, når producenten netop har sagt det modsatte.
Det er jo også det, der er baggrunden for, at jeg reagerer.
Det er på baggrund af de nye undersøgelser, og det er derfor, jeg har bedt om en nærmere redegørelse om de her nye glyfosatfund.
Hvor stammer de fra?
Er det en diskussion om, at der er tale om, at det er i forbindelse med bymæssig bebyggelse, altså en eller anden art af punktkildeforurening, så man skal ind og se på anvendelsen, eller er det i det åbne land?
Alle de ting bliver vi meget klogere på, når vi får resultatet af undersøgelsen fra Miljøstyrelsen og Naturstyrelsen, inden vi går på sommerferie.
Jesper Langballe (DF), 2011-04-28:
Undskyld, jeg siger det, men det er det rene sludder.
Hr. Jørgen Poulsen forstår jo ikke, hvad jeg siger.
Det, jeg angriber, er, at amerikanerne overhovedet gør statsborgerskab til et spørgsmål om, at man skal være sikkerhedsclearet for at kunne komme ind i nogle bestemte laboratorier.
Det er jo fuldstændig dødssygt.
I modsætning til det fremhæver jeg Danmark som et åbent land, der inviterer udenlandske forskere hertil, jo flere, des bedre, og selvfølgelig ikke stiller betingelser for, at de skal kunne komme ind i et laboratorium, men uden videre byder dem velkommen.
Og når man er et så grænsende til det paranoiske lukket land, som USA er i den her sammenhæng, skal man da ikke rette smed for bager og så skyde skylden på danskerne.
Så kunne danskerne bare strø om sig med dobbelte statsborgerskaber for at imødekomme sådan en urimelighed fra amerikansk side.
Jeg ved ikke, om det nu er lykkedes at få hr. Jørgen Poulsen til at forstå, hvad mit anliggende er.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-28:
Jeg har nok gennemgående meget svært ved at forstå Dansk Folkeparti, men lad mig bare sige, at jeg da heller ikke tror, det er sådan her i landet, at vi lukker alle døre op til alle institutioner, som måtte ligge inde med forsvarshemmeligheder og sikkerhedsbelagte hemmeligheder, og hvad ved jeg.
Sådan tror jeg da heller ikke det er her.
Der forlanger vi da også en vis sikkerhed.
Men det, jeg siger, er, at amerikanerne gerne vil give vedkommende et statsborgerskab, det vil danskerne så ikke være med til, og så kan hun se på, at folk fra andre lande søger de stillinger, som hun ikke kan søge, og får adgang til de steder, hun ikke kan få adgang til.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Nu er det egentlig det samme spørgsmål, som jeg lige har svaret på, fru Mette Gjerskov stiller igen.
Men jeg kan godt gentage, at det, at der ikke er sket det fald, vi ønskede skulle ske, i forbruget af plantebeskyttelsesmidler, jo ikke betyder, at regeringen ikke har gjort noget.
Regeringen har lavet, som fru Mette Gjerskov meget rigtigt siger, en handlingsplan med frivillige aftaler.
Det gjorde den, fordi udgangspunktet for at nå frem til et resultat, i hvert fald set ud fra Venstres synspunkt, er, at man indgår frivillige aftaler.
Det at lave nogle restriktioner og forbud og andre ting er jo bare at foregøgle, at man kan få det til at falde på den måde.
Jeg tror, det er meget bedre at gøre det med frivillige ordninger.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Men jeg går ud fra, at ministeren, for hun har jo også svaret på nogle spørgsmål, som jeg har stillet i forbindelse med et andet beslutningsforslag, er enig med mig i, at der i gennemsnit er lukket to drikkevandsboringer om ugen siden 1997, hvori der er fundet pesticider.
Man kan så ikke udelukke, at der også har været noget andet galt med dem,
Det spørgsmål, jeg i grunden vil stille til ministeren, kommer af, at ministeren siger, at man ikke giver godkendelse, hvis der er risiko for, at de pesticider, der skal godkendes, ender i grundvandet.
Det er jo rigtigt.
Men når det så lykkedes at overbevise myndighederne om, at det ikke går i grundvandet, som det gjorde med Roundup, hvorefter Roundup genfindes i grundvandet, så griber man ikke ind med et forbud.
Man kan så sige, at der er meget, der skal undersøges omkring Roundup.
Ja, det er der vel.
Altså, man fandt det i grundvandet første gang i 1999, så der har været rigtig, rigtig god tid til at finde ud af, hvad der er problemet, og hvad der kan gøres, men alligevel starter vi åbenbart forfra, hver eneste gang det her kommer op.
Karen Ellemann (V), 2011-04-28:
Der tror jeg det er vigtigt at få præciseret lidt historik i forhold til Roundup og dermed glyfosat, for mistanken tilbage i 2003 var altså baseret på fund af glyfosat og nedbrydningsproduktet AMPA i drænvand fra en testmark i varslingssystemet.
Miljøstyrelsen varslede i første omgang et forbud mod anvendelse af glyfosat om efteråret.
Under partshøringen kom der flere høringssvar, som argumenterede for, at kvaliteten af drænvand ikke kan sidestilles med kvaliteten af grundvand.
Efter et nationalt seminar blev det jo konkluderet, at koncentrationen af glyfosat i drænvand er højere end i vand, der har passeret 1-3-meters-zonen gennem jorden.
Så glyfosat blev altså på den baggrund godkendt uden restriktioner.
Det er så siden testet flere gange i varslingssystemet, hvor de årlige gennemsnitskoncentrationer i grundvandsinstallationerne lå væsentligt under grænseværdien.
Så blev det i 2001 efter vurderingen i EU godkendt som et aktivstof, og i 2009 er den danske revurdering af glyfosatholdige produkter på baggrund af EU-vurderingen og de danske monitoreringsdata afsluttet, og det er stadig væk blevet godkendt uden restriktioner.
På baggrund af de nye resultater, der så er kommet i forbindelse med grundvandsovervågningen, er det jo, at jeg som nævnt har bedt Miljøstyrelsen og Naturstyrelsen om en redegørelse om årsagen til de nye fund.
Og det er så i den redegørelse, som jeg også har refereret i min tale, at vi får svaret på det inden sommerferien.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Det er rigtigt.
Så må jeg bare sige, at man jo er blevet ved med at finde Roundup i både grundvand og drikkevand.
Det har man gjort i stort set samtlige år siden.
Så er der sket det spændende, at man i 2009 kun undersøgte omkring 60 boringer og fandt ikke noget, men ellers har man jo fundet det i drikkevandet år efter år.
Derfor er jeg en lille smule uforstående over for, at vi står i den situation, at man nu skal til at undersøge, hvad der kan være forklaringen på, at det genfindes, når jeg tænker på, at producenten hele tiden har sagt, at det ikke kunne lade sig gøre at genfinde det.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Når vi hører om landbruget og landbrugserhvervet, kan vi høre, at der popper det ene problem efter det andet op.
Der er sager i medierne, som efterfølgende bliver til debat i salen.
Så er der en sag om dyretransporter, noget om pattegrisedødelighed og forbrug af antibiotika, så er der røde tal på bundlinjen – meget røde tal – og så er det pesticider, som under det foregående dagsordenspunkt.
Vi får i det hele taget et noget fragmenteret og overvejende negativt indtryk af erhvervet, og det kan ingen i befolkningen være tjent med, hverken forbrugerne eller politikerne, og da slet ikke landbrugserhvervet selv.
Vi vil gerne diskutere landbruget som et helt erhverv, et erhverv som en del af det omgivende samfund, i dialog med resten af befolkningen, og ikke som et sæt problemer, sådan som det ellers har en tendens til at være i debatten.
Derfor vil vi gerne høre regeringens overvejelser om landbrugets fremtid.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-28:
Da den konservative miljøordfører, hr. Tage Leegaard, ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at afgive en begrundelse for, hvorfor vi ikke kan gå ind for dette beslutningsforslag.
Det er jo sådan, at hvis vi skal ind og forbyde og regulere noget, skal der jo for det første være tale om et onde, som er stort nok til, at vi ønsker at skride til et forbud, og så skal det også være sådan, at der ikke er andre måder at forhindre det på.
Efter vores opfattelse er der ikke konstateret nogen særlig risiko ved brugen af glyfosat og bentazon, og der er derfor ingen begrundelse for et forbud som foreslået.
Det er også sådan, at med plantebeskyttelsesmiddelforordningens ikrafttræden den 14. juni vil der være mulighed for at gennemføre yderligere restriktioner, hvis det skønnes nødvendigt.
Der er gennem den seneste tid generelt sat et arbejde i gang med at beskytte drikkevandsressourcer i Danmark, og det er der selvfølgelig også al mulig grund til, for det er selvfølgelig meget afgørende, at vi beskytter vores drikkevand ordentligt.
Men vi mener altså ikke, at der er konstateret en tilstrækkelig risiko, og at mange af de initiativer, der findes i forvejen, er sådan, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.