Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Socialdemokraterne har sammen med SF slået fast, at der skal være ro om boligskatterne.
Politikken er der fyldigt redegjort for i vores fælles udspil, der hedder »Fair Forandring«, og der fremgår det, at boligskatterne, dvs. ejendomsværdiskatten, grundskylden og rentefradraget, ikke ændres.
De nuværende regler, herunder reguleringer, fastholdes.
Den tryghed, der er i det, kan man ikke ligefrem sige, at der er, efter at Skatteministeriet har ageret på den måde de seneste år.
Skatteministeriet har uden lovhjemmel opkrævet for meget i ejendomsskat for både boligejere og almene boligforeninger.
Da vi ved, at det er en grundlovssikret beskyttelse af borgerne, at ingen skat må opkræves uden lov, mener Socialdemokraterne, at det er særdeles alvorligt, at Skatteministeriet uden lovhjemmel har opkrævet for meget i ejendomsskat.
Det her lovforslag har så til formål at rette op på den fejl fremadrettet.
Ifølge lovforslaget er Skatteministeriets ulovlige skatteopkrævning sket, fordi man i 2005 har gennemført en systemændring af det it-system, der beregner ejendomsskatterne, sådan at it-systemet siden 2005 har forhindret, at grundskatteloftet blev beregnet korrekt.
Skatteministeren har erkendt, at der er betalt for meget skat, og at de, der har betalt for meget, skal have pengene tilbage.
Men her er det uklart, om det er alle borgere, der skal have pengene tilbage, eller om det kun er de folk, som har lagt sag an.
Det skal vi selvfølgelig have klarlagt her i dag fra ministeren eller i det efterfølgende udvalgsarbejde.
Skatteministeriet har kludret i det, og derfor er det også Skatteministeriet, der må rette op på fejlen.
Skatteloftet er jo en del af skattestoppet, og det blev indført med virkning fra 2003 i form af et loft over stigningen i den afgiftspligtige grundværdi.
Formålet med skatteloftet er at begrænse stigningen i ejendomsskatten ved at indføre et loft over, hvor meget den enkelte grundejers grundskyld ved uændret grundskyldspromille kan stige det enkelte år.
Grundskylden beregnes – lidt forenklet sagt – på baggrund af 2 år, hvor man vælger det år, der giver den laveste skat.
Derfor indføres der så med det her lovforslag fremadrettet nye regler for fastsættelse af grundskatteloftet i de tilfælde, hvor grundejere af vurderingsmyndigheden får meddelt nye eller ændrede fradrag for grundforbedringer, så der bliver frataget en tilsigtet isolering af de stigninger, som alene skyldes ændringer i niveauet for grundvurderinger.
Lovforslaget betyder, at nye eller forhøjede fradrag for forbedringer ikke giver grundlag for omberegning af skatteloftet, da disse situationer forbliver uændret.
Der er en lang række uklarheder ved formuleringen af det her lovforslag, og dem bør vi få belyst under udvalgsarbejdet.
Hvordan mener ministeren, at ansættelse af grundværdien sker ud fra vurderingsloven?
Det er lidt uklart.
Hvordan er man kommet frem til det?
Og er Skatteministeriet enig heri?
Den begrundelse mangler vi i lovforslaget.
Og hvad er de økonomiske og administrative konsekvenser af lovforslaget?
For det kan vel ikke være neutralt for det offentlige at imødekomme de borgere, som har betalt for meget i skat.
Det er også uklart, om lovforslaget medfører en situation, hvor grundejerne med identiske ejendomsvurderinger kan blive opkrævet forskellig ejendomsskat.
Er det ikke en grundlæggende tanke med skatteloftet, at det kan justeres, hvis der efter loftfastsættelsen sker ændringer i ansættelserne, der danner grundlag for loftet, altså grundværdien og fradraget?
Det er også et spørgsmål, vi skal have belyst.
Herudover er der jo kommet en henvendelse til Skatteudvalget – ikke til Kommunaludvalget, men til Skatteudvalget – hvor der er en borger, der har påpeget den her fejl helt tilbage i foråret 2008.
Det er da ret væsentligt at få procesforløbet beskrevet, og hvad der er sket i ministeriet.
Hvorfor skal der gå 2½ år, før der bliver rettet op på den her fejl, det her overgreb over for de borgere, der har betalt for meget i skat?
Når man spørger til, hvem der har ansvaret for det, siger Skatteministeriet, at det er kommunerne, der har ansvaret.
Det tror jeg nu ikke er hele sandheden.
Jeg tror, at vi skal skelne mellem, hvem der har skatteansættelsen, og hvem der har opgaven med at opkræve skatterne.
Det er nok der et eller andet sted, vi skal ind at finde ansvaret, og det er nok hos den skatteansættende myndighed.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Socialdemokraterne gerne vil skabe tryghed om boligskatten, og det her lovforslag er så uklart formuleret, at man ikke kan være helt tryg ved det.
Der er en lang række punkter, vi skal have præciseret.
Det ville være fint at kunne støtte det her ved førstebehandlingen, men Socialdemokraterne forbeholder sig retten til at få belyst lovforslaget mere i dybden, konsekvenserne fremadrettet og ikke mindst konsekvenserne bagudrettet, sådan at vi ved andenbehandlingen kan tage endelig stilling.