runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Hvis vi ser tilbage på det, der er sket de sidste år, ser vi, at den her alvorlige afdæmpning i danskernes forbrug skete lang tid før valget og det tidspunkt, da der kom en ny regering.
Det skete, fordi vi har mistet over 150.000 job i det her land.
Så der er ikke noget at sige til, at folk bliver utrygge.
Der er ikke noget at sige til, at folk holder igen i deres privatøkonomi.
Det skete lang tid før valget.
Det har ikke noget med finansloven at gøre.
Det skete, fordi vi har en generel jobkrise også i Danmark.
I virkeligheden er den blevet større, end den burde have været.
Det er derfor, at de skatter og nye tiltag, der ligger i finansloven, samlet set øger antallet af job i Danmark.
De skaber arbejdspladser, og det er jo positivt.
Det, der i virkeligheden er problemet for virksomhederne og danskerne, er, at man er usikker på, om man har et job i næste måned.
Det er derfor, at indsatsen skal være på jobskabelsesområdet nu og her.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er, Dansk Folkeparti i virkeligheden gerne vil gøre for at skabe endnu flere job i Danmark.
Og hvordan skal man finansiere de tiltag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Altså, vi har jo diskuteret den her stigning i NOx-afgiften, som regeringen har bebudet, meget, og den er nu udskudt et halvt år, fordi man kunne se, hvilke problemer vi løb ind i, og hvor mange arbejdspladser vi kunne risikere at tabe i Danmark.
Men det er klart, at mange af de job, vi har tabt de senere år, har været industrijob, det har været inden for den traditionelle industri.
Det kan være lidt paradoksalt, hvis man på en og samme tid siger, at det er noget skidt, vi har tabt de arbejdspladser, og at vi derfor skal tabe nogle flere.
Det er jo også derfor, jeg har noteret mig en uenighed i regeringen.
Det synes jeg selvfølgelig er godt, og nu er jeg spændt på, hvordan det vil udmønte sig, for foreløbig ligger der altså en stor ekstraregning til sommer til en virksomhed som bl.a. Aalborg Portland.
Jeg mener, at hvis vi skal have cementproduktion i verden – og det skal vi nok en rum tid fremadrettet – kan jeg ikke se, at der er noget miljømæssigt vundet ved, at den cementproduktion ikke skal finde sted i Danmark.
Jeg synes, det er godt, at vi har en driftig virksomhed, der også skaber nogle arbejdspladser.
Der har i hvert fald dele af regeringen det modsatte synspunkt, og det synes jeg selvfølgelig er trist i forhold til at fastholde og skabe nye arbejdspladser.
Altså, man kan jo dele kickstarten op i flere dele.
Begynder man at kigge på indholdet af den her overskrift kickstart, som bliver brugt, kan man se, at den sådan set indeholder ganske mange forskellige ting.
Jeg har eksempelvis nævnt det, at vi i august fik at vide af Vejdirektoratet, at man kunne blive hurtigere færdig med nogle vejbyggerier.
Så siger man: Haps, det er en del af vores kickstart.
Det er jo sådan set bare almindelig logik.
Hvis man fortæller, at man kan bygge en motorvej hurtigere og få den gevinst af øget mobilitet ved at bygge et motorvejsstykke hurtigere, end man troede man kunne, så kan det da være fint.
Der er andre ting som f.eks. anlæg af en betalingsring, som vi er meget voldsomt imod, for vi tror, at det vil hæmme mobiliteten, at det vil gøre det besværligere, at det vil dræne Danmark for vækst.
Så der er jo mange forskellige ting i sådan en kickstart.
Vi har ikke afvist det hele, men vi har sagt, at man virkelig skal være forsigtig med at tro på effekten af en kickstart.
En kickstart har jo sit primære virke, når den kommer for at skubbe en optur, som i forvejen er der, på vej, forstærke en optur, fremrykke en optur.
Det havde jeg en debat med finansministeren om så sent som i går eftermiddags her i Folketingssalen.
Hvis den kommer på et tidspunkt, hvor økonomien er i dvale og måske endda stadig væk for nedadgående, kan man risikere, at en kickstart bare er penge ud af vinduet, og at man ikke får nogen som helst langsigtet effekt af den.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Hvordan kan være, at Dansk Folkeparti som finanslovpartner til VK-regeringen lod lønkonkurrenceevnen blive forværret så fantastisk meget, som det skete fra 2002 til 2008?
Det var med 25 procentpoint.
Det er temmelig meget.
Dansk Folkeparti er jo i virkeligheden meget ansvarlig, og det her var jo heller ikke et ukendt område; vi hørte det jo fra vismænd og andre, og vi kunne se i økonomiske redegørelser, hvad vej det gik.
Men hvordan kunne det være, at hr. Kristian Thulesen Dahl lod det ske?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Det er dejligt at have ansvar, og hvis ikke jeg har det nu, kan jeg da i det mindste påtage mig det for tidligere.
Dog vil jeg så sige, at en stor del af diskussionen omkring konkurrenceevnen beror på, at vi i Danmark i en årrække havde lønstigninger, der oversteg de lønstigninger, man havde i konkurrerende lande, og det er jo her, den afgørende nøgle ligger i det tab af konkurrenceevne, der var i de år, fru Marianne Jelved peger på.
Jeg tror, at enhver politiker herinde må sande, at når det handler om at være meget præcis i forhold til påvirkning af lønudviklingen, så er vi ude i noget, der er ret besværligt, fordi vi i Danmark har en tradition for, at løn bl.a. er noget, der forhandles af arbejdsmarkedets parter.
Og der var i nogle år et pres på lønstigningerne, selvfølgelig med baggrund i den almindelige økonomiske udvikling, hvor mange mennesker syntes, at de var berettiget til at få del i større lønstigninger.
Og det har udviklet sig til et problem.
Men der må jeg så sige, at man nu også vil kunne slå efter og se, at det har der været ganske mange – også de seneste 3-4 år – der har forholdt sig til, også folk fra den daværende regering og fra Dansk Folkeparti.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at det gik rigtig godt på det tidspunkt; hjulene var i sving, om jeg så må sige.
Der var en gennemsnitlig værditilvækst i samfundet på 2½ pct. igennem de år og en meget høj finanspolitisk aktivitet – for at sige det pænt – som jo bidrog til den opfattelse, at vi kunne købe hele verden, og at vi dermed også kunne slå til skaglerne og bare kræve mere og mere i løn.
Så derfor spørger jeg igen: Hvor var hr. Thulesen Dahl henne, dengang ansvaret lå på hr. Thulesen Dahls skuldre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Der er rigtig meget i den økonomiske politik over de sidste 10 år, som der er grund til at være stolt af, og det er rigtig mange af de ting, der gør, at ledende ministre fra den nye regering nu rejser rundt i verden og i særdeleshed i Europa og bryster sig af en stærk dansk økonomi.
Jeg har endda også i dag hørt fra den socialdemokratiske ordfører, at man er glad for, at Danmark har en stærkere økonomi end så mange andre lande.
Man har også talt om renten, som jo har årsag i den økonomiske politik, der er blevet ført de sidste 10 år, og som gjorde, at f.eks. statsgælden var betalt ud, og at vi altså ikke havde en nettogæld, men et nettotilgodehavende, da finanskrisen indtraf.
Man betalte ikke bare løbende de regninger, der var i den offentlige sektor, man betalte også den gæld, der var fra tidligere.
Så nettogælden var blevet til et nettotilgodehavende.
Vi havde en rigtig god udvikling – og har jo på mange måder en god udvikling på det område.
Vi har også i forhold til betalingsbalancen haft en helt anden situation, end man f.eks. havde i krisen i 1970'erne.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Lidt i tråd med der, hvor ordføreren sluttede, går jeg ud fra, at der også er en vis anerkendelse af, at man i den tidligere VK-regering lod økonomien overophede, og at det har været med til at skabe den situation, hvor man nu rent faktisk har et relativt stort underskud akkumuleret over de sidste 4 år.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre, om Dansk Folkeparti medgiver, at der rent faktisk var nogle fejl i den økonomiske politik, specielt de sidste 4 år, som medvirkede til, at man opbyggede det her underskud.
Så vil jeg også høre, om ordføreren egentlig er enig i, at der netop er et behov for at skabe arbejdspladser i Danmark, hvad der faktisk også ligger i den her finanslov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
I forhold til det første er der næsten ingen grænser for hykleriet.
Jeg har jo været finansordfører i samtlige de år, der henvises til, og jeg har altså stået her i salen og skullet argumentere imod socialistiske ordførere og sige, at der ikke var råd til at begynde at bruge af det overskud, vi havde i de gode år, til forbrug.
Altså, vi forfægtede, at den rigtigste linje i de gode år, hvor overskuddet var meget, meget stort, var, at vi skulle bruge overskuddet til at betale af på gælden, sådan at vi, da finanskrisen indtraf – det vidste vi jo ikke dengang – i 2008, var netto gældfri og havde et nettotilgodehavende.
Jeg skulle argumentere imod socialistiske ordførere, som ønskede at bruge af overskuddet til forbrug.
Så er det jo lidt paradoksalt nu efter regeringsskiftet at skulle mødes af en argumentation fra i hvert fald de selv samme partier, selv om det er nogle andre ordførere, om, at vi i virkeligheden ikke gjorde det fornødne.
Vi holdt stand over for ønsket om at forbruge mere af overskuddet, fordi vi så, at det vigtigste var at få betalt gælden af i de gode tider.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Nu gik spørgsmålet på de sidste 4 år, men jeg går så også ud fra, at Dansk Folkeparti anerkender, at de har et medansvar for det underskud, som er blevet akkumuleret i de senere år.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis svar på, hvad det så er for nogle udfordringer, vi står over for med det?
Anerkender man også, at der er behov for at skabe arbejdspladser?
Jeg synes, det er positivt, at nogle partier kommer med nogle ændringsforslag, så de synliggør deres egen politik, det har jeg fuld forståelse for, men jeg kunne også godt tænke mig at få nogle svar på, hvad det er, der skal til for at skabe nye arbejdspladser.
Er Dansk Folkeparti så fuldstændig enige i, at den her kickstart kommer på det helt rigtige tidspunkt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tværtimod, i 2009 lavede vi skatteomlægning, i 2009 lavede vi genopretningspakke, i 2011 lavede vi tilbagetrækningsreform.
Alle tre dele havde til formål at bringe Danmark i en mere kampklar position fremadrettet; sikre, at vi har det arbejdsudbud, vi har brug for; sikre, at vi har et skattesystem, der gør, at det kan betale sig at arbejde, og at det også kan betale sig at tage en ekstra time.
Så mange af de ting har vi lige præcis taget hånd om de sidste 3-4 år.
Jeg synes, det er lidt spændende, når fru Sophie Hæstorp Andersen begynder at beskæftige sig med skattepolitikken med den samme retorik, som Socialdemokratiet havde før valget, for det kan jo gøre, at vi alligevel får åbnet lidt for sluserne i løbet af i dag, for så vidt angår, hvad det er for en skattereform, man selv er på vej med, hvilket vi jo ikke har kunnet få noget at vide om i dag.
Jeg tror da, der er mange danskere, der undrer sig over, at man har fået regeringsmagten og så siger, at der skal komme en skattereform; og når vi så spørger, hvad den skal indeholde, så hører vi ingenting, og så kommer der i virkeligheden en masse historielærdom i stedet for.
Indtil nu har det været sådan en regering, der er meget søgende, men jeg håber, vi i løbet af i dag kan få større klarhed, også med hensyn til skattepolitikken, over, hvad det er for en regering, vi har.
Vil man eksempelvis have, at de rige beskattes hårdere, som man havde som retorik før valget, eller vil man ikke?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-19:
Nu er det jo normalt sådan, at når ordføreren står oppe på talerstolen, er det mig, der stiller spørgsmålene, og ordføreren, der besvarer dem.
Det er jo retorisk meget smart at stille et spørgsmål tilbage.
Det, jeg spurgte om, var: Kunne Dansk Folkeparti ikke være konkret om, hvordan vi i den situation, vi står i i Danmark nu, kan være med til at skabe nye arbejdspladser?
For den tidligere regerings politik er jo hele tiden gået ud på, at man troede, man kunne forbruge sig ud af krisen.
Det er den måde, man har grebet det an på de sidste 4 år, f.eks. med forårspakken.
Man blev ved med at poste penge ud til dem, som havde flest i forvejen, i håbet om at det skulle sætte gang i forbruget.
Det er ikke sket i tilstrækkelig grad.
Nu går vi en ny vej med den her regerings finanspolitik, hvor vi laver offentlige investeringer, som vi erfaringsmæssigt ved har været med til at trække Danmark ud af krisen ved tidligere lejligheder, fordi det skaber mere arbejde, når man bygger, når man går i gang med at kickstarte økonomien på den måde.
Kunne Dansk Folkeparti ikke løfte lidt af sløret for, hvad det er, Dansk Folkeparti ønsker, hvad det er, der skal gøres så meget anderledes, at man ikke i dag kan støtte det her finanslovforslag ud over på det symbolske plan, nemlig ved at man ikke stemmer imod det til slut?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jamen jeg beklager, at jeg ikke fik nævnt de tre eksempler; jeg havde glemt, at det var det, der blev spurgt om.
En reform af tilbagetrækningsaftalen og en fastholdelse af dagpengeperioden på 2 år er i hvert fald to perspektiver, der tegner den reformvilje, som den nye regering har, og ja, det er en del af finansloven, og det er det bl.a. blevet, fordi Det Radikale Venstre har været med til at lave det her.
Som det andet mener vi, det var en god idé, Venstre og Konservative havde, da de nedsatte Forebyggelseskommissionen.
Vi mener også, der er et perspektiv i, at man, ligesom man arbejder med miljø og andre forhold, der har med livskvaliteten at gøre, så også skal arbejde med sundhed, og derfor har vi taget hul på nogle ideer og anbefalinger fra Forebyggelseskommissionen i et større omfang, end Venstre og Konservative gjorde.
Som det tredje har vi også vist, at vi prioriterer uddannelse og forskning, og at vi prioriterer de svagest stillede i det danske samfund.
Det er tre perspektiver, der er er rigtig vigtige for Det Radikale Venstre, ud over det, som jeg nævnte i første omgang, nemlig den økonomiske plan for, hvordan vi kommer hen til en balance mellem udgifter og indtægter.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Det Radikale Venstre gik til valg på at ville skabe vækst og arbejdspladser, og derfor undrer det mig, at det første, man lægger stemmer til, er nye afgiftsstigninger, nye skatter, som alle ved koster arbejdspladser, sår tvivl om job, sår tvivl om, at virksomheder kan blive i Danmark, og i hvert fald kan vi ikke tiltrække nye virksomheder og kapital – meget besynderligt.
Der har man så dækket sig ind under, at man har mange andre ting på vej, og det ene med det andet, men det er jo et løftebrud.
Nu annonceres der så en skattereform.
Kan vi her fra talerstolen få en garanti fra Det Radikale Venstre om, at udbyttet af den skattereform bliver, at skattetrykket sænkes, betydeligt helst, og at der kommer lettelser i topskatten, hvilket jo er det, der vil give den effekt, at der kan skabes nye job, skabes optimisme og velstand i det her land, og gøre os konkurrencedygtige?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg vil godt understrege, at jeg har besluttet mig for at lade skatteministeren udtale sig om skattereformen, så sådan er det.
Dernæst vil jeg gerne sige til hr. Mike Legarth, at det er rigtigt, at Radikale Venstre er meget optaget af, at der kommer nye arbejdspladser i Danmark, det var vi også i valgkampen.
Så mener Det Konservative Folkepartis ordfører, at vi nu har begået løftebrud ved at nedlægge arbejdspladser, men samtidig har vi altså taget initiativer, der opretter arbejdspladser, så man kan sige, at nettoresultatet trods alt bliver et plus.
Men jeg vil godt i den sammenhæng lige understrege, at jeg ikke ved, hvornår hr. Mike Legarth har lovet vælgerne, at Venstre og Konservative skulle føre en politik i 00'erne, som gjorde, at rigtig, rigtig mange arbejdspladser forsvandt ud af Danmark med et snuptag, da krisen satte ind.
Hvem har lovet vælgerne det?
Men det skete dog.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Det glæder jeg mig til at få et spørgsmål om, når jeg er på talerstolen som ordfører.
I hvert fald er det lodret forkert, at det var konservativ politik, der gjorde det.
Mit spørgsmål gik på, hvorfor Det Radikale Venstre gik til valg på ikke at ville bruge nye skatter og afgifter til mere offentligt forbrug, når man så gør det diametralt modsatte, fordi man vinder regeringsmagten.
Og med hensyn til arbejdspladser og vigtigheden af, at vi skaber arbejdspladser, også til folk i kedeldragter, altså industriens folk, vil jeg sige, at vi jo har hørt den radikale ordfører været ude at sige, at det er datidens arbejdspladser, at de ikke har nogen fremtid i Danmark, og at de lige så godt kan lukke ned, flage ud, for vi har ikke behov for dem.
Det er meget problematisk, det er et helt forkert signal at sende i en tid, hvor videnskaben har vist, at hvis vi skal have innovative virksomheder, højteknologiske virksomheder, så skal vi også have produktion, så skal vi også have arbejde til dem, som ikke er så gode til at læse i bøgerne, og som har en fuldt ud lige så berettiget rolle i vores samfund.
Så der var et ry om, at Det Radikale Venstre mest var partiet for forskere og akademikere og glemte folk på gulvet.
Det er jeg meget bekymret for og ked af, og jeg vil håbe, at man retter den holdning lynhurtigt.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er mærkeligt, at det er så svært at høre, hvad der bliver sagt her fra talerstolen.
Kan det siges tydeligere?
Og jeg skal nok ordne det med hr. Rasmus Helveg Petersen.
Det er rigtigt, at Det Radikale Venstre gik til valg på ikke at øge afgifter eller skatter, det er fuldstændig rigtigt, men Det Radikale Venstre fik ikke 90 mandater, og så er det ganske naturligt i et demokrati, at man laver et kompromis med dem, man så kan finde sammen med.
Og der er ikke nogen vælgere, der har sagt til os, at det, vi gjorde, var galt.
Der er faktisk rigtig mange andre end radikale vælgere uden for Christiansborgs mure, der kan se det.
Det er kun herinde, man ikke kan se det, mærkeligt nok.
Det er dog her, det er smeltediglen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-01-19:
Så blev statsministeren spurgt, hvad hun mente om det, og hvad hun ville gøre ved det, og der svarede statsministeren, at nu ville man satse på uddannelse og forskning.
Synes fru Marianne Jelved, det er et rimeligt svar at give til en virksomhed, som har en hel del ansatte, og som nu går i minus på grund af NOx-afgiften og sandsynligvis må lukke?
Nu hørte jeg også, at fru Marianne Jelved sagde, at hun prioriterede forskning og uddannelse, så er fru Marianne Jelved enig i, at det så er prisen, denne fynske virksomhed må betale, nemlig at lukke?
Det er altså regeringens svar til de mange virksomheder, som formentlig i den kommende tid må dreje nøglen om på grund af de her stigende afgifter, altså at tingene forandrer sig, og så må vi se, og at forskning og uddannelse er det, man prioriterer.
Lad mig så lige, i en parentes, sige til fru Marianne Jelved, at den prioritering, regeringen har lavet af forskning og uddannelse, betyder, at der spares 419 mio. kr. på det område i 2012, så det er jo flotte ord at sige, at det prioriterer man.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Vi ville gerne have prioriteret med endnu flere midler, men vi har da bidraget til, at der er kommet flere midler til uddannelse og forskning, end der var i det oprindelige finanslovforslag fra Venstre og Konservative.
Det er en bevidst prioritering og dermed også et signal til omverdenen om, hvad det er for en prioritering, vi vil fremover.
Jeg vil sige om det at stille krav til miljø og energiforbrug osv., at det har Danmark haft rigtig stor succes med i mange årtier.
Vi har med høje afgifter på energi, indtil de ikke længere var høje relativt, kunnet forbedre vores effektivitet i energiforbruget, så vi har ligget fuldstændig fladt i forbruget, selv om vi har haft en BNP-vækst, der er gået i en helt anden retning.
Det er, fordi vi har stillet krav til virksomhederne, og det er jo det, der gør, at vi kan blive konkurrencedygtige på mange områder, og at vi i øvrigt kan komme til at eksportere ny teknologi til andre dele af verden, som også har brug for at lære af de erfaringer, vi har gjort på netop sådan et område.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
Jeg synes, det var meget interessant at høre den radikale ordførers gennemgang af historikken op til den regering, der forholdsvis for nylig er trådt til.
Det indebærer så lidt skatteforhøjelser og afgiftsforhøjelser til den danske befolkning, og det må så åbenbart være Det Radikale Venstres politik.
Uanset det synes jeg, det mange gange er interessant, når man hører sådan en historisk gennemgang af, hvor sagerne står og har stået, se på, hvad en ordfører ikke kommer ind på i forbindelse med sådan en gennemgang.
Noget af det, der undrede mig lidt ved gennemgangen, var, at det, som den radikale ordfører måske har gjort størst indtryk på den danske befolkning med, nemlig en meget aggressiv kampagne for, at Danmark skal være omfattet af euroen, overhovedet ikke blev nævnt.
Der vil jeg godt spørge ordføreren: Mener Det Radikale Venstre stadig væk, at Danmark skal meldes ind i euroen, og at euroen skal erstatte kronen?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er stadig væk Det Radikale Venstres politik, at Danmark skal være helt og fuldt med i det europæiske samarbejde i EU.
Så det er sådan set logisk nok, men jeg møder gerne op og snakker om euroen.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-19:
Nu er det ikke helt uinteressant, hvad Det Radikale Venstre mener.
Det er vi nok nogle der har lært op igennem den politiske danmarkshistorie, i hvert fald i de seneste mange år.
Jo, der var måske lige en periode under to statsministre, hvor det var mindre interessant.
Men det er virkelig interessant nu, hvor Det Radikale Venstres sidder med i regeringen og har ret meget at skulle have sagt.
Det kan vi jo se på de aftryk, der er sat på regeringens politik i det hele taget.
Derfor er det også interessant at høre, at fru Marianne Jelved åbenbart fortsat mener helhjertet, at Danmark skal være fuldt med i det europæiske samarbejde, og med til det hører så, at vi skal være med i euroen.
Hvornår skal danskerne forvente at det her økonomiske uhyre, som jeg tror der er mange danskere der ser euroen og det monetære samarbejde som, kommer på banen igen?
Er det i den her folketingssamling?
Er det under det danske EU-formandskab?
Eller er det senere?
Hvornår kan vi forvente at Det Radikale Venstre slår til med ønsket om dansk medlemskab af euroen?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jamen der er jo ikke nogen politikere – jeg var lige ved at sige kloge politikere, det sagde jeg heldigvis ikke – der i alvor kan sige, at ingenting forandres, heller ikke vilkårene for de virksomheder, som vi har i dag i Danmark.
Faktisk er kvælstofudledninger temmelig skadelige for vores sundhed, og derfor er vi nødt til at forholde os til det og gøre noget ved det.
Så må vi jo se, hvordan vi kan hjælpe med teknologi og andre ting, udvikling, der kan gøre, at gartnerier og andre industrier stadig væk kan være i Danmark og arbejde i Danmark.
Så har vi jo planer om, skal jeg måske lige tilføje, en skattereform, der sænker skatten på arbejde markant, for at citere regeringsgrundlaget, og det skulle jo også bidrage til, at vores lønkonkurrenceevne kan forbedres, fordi man dermed ikke behøver presse lønnen opad.