runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-15:
Crowdfunding kan være en vigtig alternativ finansieringskilde for iværksættere og mindre virksomheder, og derfor blev det selvfølgelig også i forbindelse med vækstpakken i 2014 besluttet, at der skulle ses nærmere på, om den eksisterende lovgivning indeholder barrierer for brug af crowdfunding i Danmark.
Og målet var, at analysen af mulighederne for crowdfunding i Danmark skulle være færdiggjort ved årsskiftet.
Jeg vil da godt understrege, at jeg synes, det er vigtigt, at vi får skabt klarhed om de lovgivningsmæssige rammer for forskellige former for crowdfunding i Danmark.
Det er også vigtigt, at vi får set på, om der er barrierer for crowdfunding i Danmark, og at vi får gjort noget ved de eventuelle barrierer.
Jeg forventer, at analysen kan offentliggøres inden for kort tid.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Tak for det til ministeren.
Ministeren og jeg er jo helt enige om, at det her er et vigtigt område.
Og mit spørgsmål handler egentlig også om min undren over, at det har taget tid.
Jeg forstår godt, at der er behov for at lave en nøjere analyse; jeg forstår også, at det er stærkt kompliceret stof, som man ikke fra dag til dag kan ændre.
Men måske ministeren kan hjælpe mig med at blive lidt klogere.
Jeg har været i kontakt med de erhverv, der interesserer sig for det her, og de meddeler egentlig glædeligt, at man opfatter to ud af tre områder som godt belyst.
Det, der står tilbage, er det, man kalder aktiecrowdfunding, altså en equitydel, og det er også det, der volder de største udfordringer.
Ministerens kollega, skatteministeren, har offentliggjort en vejledning om SKATs syn på sagen for faktisk ganske nylig, og derfor er det sådan set kun ministerens embedsfolk, vi mangler at høre.
Og når jeg spørger, skyldes det, at vi er ved at blive overhalet en smule.
De amerikanske myndigheder offentliggjorde i begyndelsen af april en vejledning, der nu betyder, at man detailmæssigt, altså enkeltpersonmæssigt kan investere i aktiecrowdfunding, og i Storbritannien har man kunnet gøre det i godt og vel et år.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-15:
Jamen igen: Jeg tror ikke, at der er nogen idépolitisk uenighed om, at det kunne være en rigtig god ting at få det her nye element ind i finansieringen for virksomheder i Danmark.
De fleste gange holder det; der er også nogle gange, hvor det ikke holder, altså hvor der opstår usikkerhed eller andet.
Og jeg har det egentlig sådan med det, at jeg hellere vil være forsinket end udgive noget, der er forkert, så derfor har jeg været lidt forsinket.
Men i »kort tid« tror jeg man kan lægge, at det bliver kort.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-15:
Tak for det.
Men det er jeg naturligvis glad for at høre.
Min interesse skyldes jo også, at der findes rigtig mange nystartede danske virksomheder, som ønsker at gøre brug af den her alternative finansieringskilde.
Ministeren ved jo lige så godt som mig, at det kan være svært at finde kapital, og at bankerne jo ofte er mindre samarbejdsvillige, end vi politikere kunne håbe på.
Derfor er mit ønske også blot, at crowdfunding bliver gjort tilgængeligt så hurtigt som muligt.
Men kunne ministeren måske her i Folketingssalen fortælle lidt om nogle af de udfordringer, man oplever?
Jeg går ud fra, at det har taget lidt ekstra tid, fordi man er stødt på nogle ting, man ikke med det samme kunne løse.
Kan ministeren løfte sløret for, hvordan det hænger sammen?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-15:
Jeg vil meget nødig redegøre for alle de vanskeligheder, man er stødt på i forbindelse med at få afgrænset og defineret det hele.
Jeg tror, at spørgeren selv har været inde på noget omkring de forskellige typer af crowdfunding, og at det at få dem kategoriseret korrekt og i det hele taget få dem beskrevet korrekt er noget af det, som selvfølgelig giver en udfordring.
Sådan er det med det.
Jeg vil kun kort sige, at jeg deler alle ambitioner om, at det her redskab til finansiering hurtigst muligt kan blive anvendt og brugt, og derfor vil der inden for kort tid komme noget fra os.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Jo, det er en rigtig god idé, at vi har et fælles grundlag at stå på.
Det har vi forhåbentlig også al den stund, at der jo i forbindelse med vedtagelsen af det lovforslag, der er til diskussion her, blev stillet ganske mange spørgsmål fra Folketinget, som alle sammen er besvaret.
Jeg kan ikke huske, hvor mange samråd jeg var i, men det var i hvert fald et par stykker, og der var ganske megen debat i forskellige sammenhænge.
Derved skulle der jo gerne være etableret både det vidensgrundlag og det faktuelle grundlag i øvrigt, der skal til, for at vi kan have diskussionen.
Men alt det ændrer jo ikke på, at det, vi nok i fællesskab skal passe på med at foregøgle danskerne, er, at der er nogen lette løsninger på en problemstilling, der er så væsentlig i sin karakter og i sin natur, fordi vi har at gøre med mennesker, der er på flugt fra en terrororganisation, vi i øvrigt selv gør alt, hvad vi kan, for at bekæmpe.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Jamen grunden til, at vi i dag interesserer os lidt for den politiske ordfører for Socialdemokraterne – og nu har ministeren ikke været her under hele debatten i dag – er, at vi sådan set ser et mønster i, at på den ene side svarer regeringen under ministeransvar det, som regeringen skal svare Folketingets medlemmer, når de stiller spørgsmål enten her i spørgetiden eller skriftligt, og på den anden side rejser den socialdemokratiske ordfører rundt med nogle budskaber, som simpelt hen ikke er korrekte.
Og er ministeren ikke enig i, at hvis vi skal føre en saglig diskussion – og så kan der være uenigheder – bliver man nødt til at sige tingene, som de rettelig er, i det offentlige rum?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Jeg vil da også gerne være den første til at kvittere for en god og grundig lovbehandling i forbindelse med L 72.
Det, der førte til, at Venstre stemte for, var, at vi fik nogle svar og også nogle ærlige svar, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Det, vi så synes er lidt uheldigt nu, er, at regeringen ikke er helt ærlig om, hvad det her lovforslag så har betydet, og der er altså forskel på det, ministeren siger her i Folketingssalen, og så det, den socialdemokratiske ordfører har sagt.
Man har hverken indskrænket eller udvidet kravene til at opnå beskyttelse i Danmark, og det forstår vi ikke hvorfor regeringen ikke bare siger ærligt i stedet for at sende sin politiske ordfører i byen med et helt andet budskab.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Det kunne jo også være det, der har gjort sig gældende for den socialdemokratiske politiske ordfører i det her tilfælde.
Grunden til, at vi diskuterer de her ting, er, at der er en grundlæggende uenighed mellem de fire borgerlige partier og så regeringen og dens støttepartier om det viselige i at have givet en almindelig flygtningefamilie 10.000 kr. mere om måneden.
Helt grundlæggende er der i hvert fald efter min opfattelse tre grunde til, at det har været en dårlig idé.
For det første, fordi vi ved, at vilkår betyder noget for, hvor stor tilstrømningen er til vores land.
Det vil sige, at har man gunstigere økonomiske vilkår i Danmark i forhold til andre lande, vil folk naturligt søge mod den danske grænse som asylansøger, så derfor har det selvfølgelig en betydning for tilstrømningen.
For det andet ved vi jo – og det ved jeg at regeringen også anerkender på alle mulige andre områder – at tilskyndelse til at arbejde også har noget at gøre med kontanthjælpssystemet.
Og der vil det jo alt andet lige være sådan, at jo højere ydelser, man får, jo mindre tilskyndelse er der til at få sig at arbejde.
Men mit spørgsmål her gik mere på, om ministeren så er enig i, at den politiske ordfører for Socialdemokraterne taler imod bedre vidende, når hun rejser rundt i det politiske landskab og siger, at det ikke passer, at regeringen har givet en almindelig flygtningefamilie med tre børn 10.000 kr. mere om måneden.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Hr. Martin Geertsen skulle bruge tre grunde.
Jeg kan nøjes med én grund til, at regeringen har gjort, som den har gjort, nemlig at vi ikke ønsker fattige børnefamilier og børn i Danmark.
Det kan man være uenig i.
Men det mener regeringen ikke, og så er der jo en reel politisk uenighed, og det er sådan set udmærket.
Det er jo bl.a. sådan noget, man afgør, når der er valgkamp og den slags ting.
Så det er den reelle uenighed, og den står jeg meget gerne ved.
Det andet er, at det også ville være fint, hvis man så kunne få uddybet, hvad det var, Venstre mente – bl.a. om det moderne kontanthjælpsloft og den slags ting.
Men det kan vi jo vende tilbage til ved en anden lejlighed.
Socialdemokraterne er så heldige, at vi har en dygtig politisk ordfører, og det er jeg selv meget glad ved.
Og det saglige i den her debat er, at der er to tal, som er korrekte, nemlig 10.000 kr., som vi har hævet ydelserne med, og 4.800 kr., som er tilbage, når man har betalt skat.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Er ministeren ikke enig i, at det så er problematisk at føre en saglig politisk debat?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Det er fuldstændig korrekt, at den her regering har villet undgå, at vi har fattige børn i Danmark, og derfor har vi hævet ydelserne med 10.000 kr. om måneden.
Det betyder, at der til rådighed er 4.800 kr.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Hvis ministeren er enig med Socialdemokraternes politiske ordfører, Maja Panduro, i, at regeringens politik ikke har medført, at en flygtningefamilie med tre børn får offentlige ydelser for 10.000 kr. mere om måneden, hvilket beløb mener ministeren så vil være mere retvisende?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Noget af det allerførste, regeringen gjorde, da den kom til, var at afskaffe fattigdomsydelserne, som vi diskuterede lige før, fordi det går ud over børnene, og derfor er det retvisende beløb selvfølgelig det nuværende beløb.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Så er ministeren og jeg i hvert fald enige om, at 10.000 kr. mere om måneden er det retvisende beløb.
Vi skal nok sørge for at optage dette spørgsmål på bånd, som det hed i gamle dage, og bruge det i de debatter, vi så har med den socialdemokratiske ordfører omkring de her spørgsmål.
Hvis vi går et halvt spadestik ned i substansen af det her, synes jeg egentlig, det kunne være interessant at få ministeren til at sige noget om, hvorvidt ministeren mener, at det, når man har givet en almindelig flygtningefamilie 10.000 kr. mere om måneden, kan have betydning for, hvorvidt Danmark er et mere eller et mindre attraktivt land at søge til som asylansøger.
Hvad er ministerens holdning til det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Det glæder mig da meget, at man vil optage, hvad jeg siger her.
Jeg lover også, at jeg vil optage, hvad hr. Martin Geertsen siger her, hvis han løfter sløret for, hvad den moderne kontanthjælp er, fordi det er jo det, der kræves, for at vi to kan få en ordentlig, reel debat.
Regeringen har klart lagt sin politik frem, der er ikke noget at tage fejl af.
Så når vi skal have den der reelle debat, som hr. Martin Geertsen efterlyser, så kræver det i hvert fald som minimum, at også Venstre lægger deres politik frem – det har de ikke gjort.
Men det glæder jeg mig til, og jeg lover et hundrede procent, at den dag, det sker, så bliver det også optaget på bånd, så vi kan få den reelle debat.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Men uanset om jeg siger 329.475 kr. eller jeg siger 401.326 kr., ved ministeren jo udmærket godt, at den retning, som Venstre har sat i forhold til kontanthjælpsloftet, sådan set er, at det skal være lavere, al den stund at det skal kunne betale sig at arbejde.
Så helt uagtet om ministeren kender det tal eller ej, vil jeg gerne spørge ministeren: Synes ministeren, at kontanthjælpsloftet i dag – kontanthjælpsniveauet med alle de ydelser, der er indbefattet – ligger på et rimeligt niveau?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Der står på væggen ude i Vandrehallen, at man skal høre, hvad fuglene siger,
vil jeg sige sådan til indledning.
Jeg var måske lige ved at tro, at svaret fra hr. Martin Geertsen i den her debat var, at det var det gamle kontanthjælpsloft, fordi det beløb, der blev nævnt, svarede ikke helt til det, der var det gamle kontanthjælpsloft, men det var dog tæt derpå.
Så det er selvfølgelig lidt spændende.
Regeringen har jo været helt klar.
Noget af det første, vi gjorde, var at fjerne starthjælpen og de restriktioner, som den tidligere regering havde indført, med det hovedargument, at vi ikke ønsker fattige børn i Danmark.
Sådan er det.
Regeringens politik er lagt åbent og klart frem.
Nu mangler vi jo sådan set kun Venstres politik for at få den debat, som jeg meget gerne deltager i, og som hr. Martin Geertsen efterlyser.
Men det kræver lige, at Venstre kommer på banen også og bliver lidt mere præcis – for ikke at sige meget mere præcis.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Så lad mig vende tilbage til det spørgsmål, som jeg egentlig stillede ministeren.
Mener ministeren, at det faktum, at man har givet en almindelig flygtningefamilie 10.000 kr. mere om måneden, har gjort Danmark til et mere eller til et mindre attraktivt asylland for asylansøgere at søge imod?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Jeg mener, at vi har forhindret, at der er flere tusinde børn, som vokser op i reel fattigdom, og som ikke har mulighed for at have noget, der er et ordentligt, fornuftigt børneliv med børnefødselsdage, fritidsaktiviteter og den slags ting.
Og jeg vil bare sige: Det er jeg sådan set rimelig godt tilfreds med at den her regering har formået at gøre.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-15:
Tak, formand.
Jeg har stillet ministeren dette spørgsmål: Hvor langt er ministeren kommet med arbejdet for at sikre Bornholm den helt nødvendige reservekapacitet, således at Bornholm stadig væk kan besejles under dårligt vejr og ved nedbrud af færger?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-15:
Flygtningefamilier – og det er så nu en bekræftelse – med tre børn, hvor begge forældre er på kontanthjælp, vil samlet i 2014 modtage 454.215 kr. årligt i kontanthjælp, børne- og ungeydelse, boligsikring og tilskud til daginstitution.
I 2011 indførte den tidligere regering en særlig lav introduktionsydelse til nyankomne.
Det betød, at en flygtningefamilie med tre børn, hvor begge forældre var på kontanthjælp, samlet kunne modtage 333.305 kr. hvert år svarende til ca. 10.000 kr. mindre om måneden, end de vil få med de gældende regler i dag.
De 10.000 kr. er opgjort før skat, men som spørgeren ved, betaler man jo skat i Danmark, så uden at vide det, vil jeg tro, at fru Maja Panduro har forsøgt at forklare det, nemlig at den pågældende flygtningefamilie selvfølgelig også skal betale skat, og at den reelle forskel for familien dermed er ca. 4.800 kr. pr. måned.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Nu til noget helt andet.
– og her har der simpelt hen indsneget sig en fejl i beløbet her i spørgsmålet, for det rigtige beløb er 333.305 kr. pr. år svarende til 27.525 kr. månedligt i kontanthjælp, boligsikring, børne- og ungeydelse m.v. – mens de i dag modtager 454.215 kr. svarende til 37.851 kr. månedligt , altså 10.326 kr., og her er der endnu en fejl, for der skulle rettelig stå 10.076 kr., mere hver måned?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Jeg synes bestemt, Venstre har en del af æren for en meget grundig lovbehandling i forbindelse med vedtagelsen af det her lovforslag, for det var ikke mindst Venstre, der stillede mange spørgsmål.
Det vil jeg gerne takke for.
Og så vil jeg sige, at jeg hele vejen igennem har sagt, at hvis man er individuelt forfulgt og derfor har et beskyttelsesbehov, har man samme adgang til asyl i Danmark, som man har haft også under tidligere borgerlige regeringer.
Det følger af vores internationale forpligtelser, men mon ikke også de fleste vil mene, at det følger af vores menneskelige forpligtelser, at hvis borgere er individuelt forfulgt, så kan de nyde beskyttelse i vores land.
Så er der en anden gruppe flygtninge, som har et mere midlertidigt beskyttelsesbehov.
De bestemmelser vedrørende det har der ikke været tidligere i vores lovgivning, de er indført nu, og det er jeg sådan set glad for opbakningen fra Folketinget til.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at reglerne om midlertidig beskyttelse, der blev vedtaget med lovforslag nr. L 72, har haft den ønskede effekt efter lovens ikrafttræden?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Det kommer til at ligge lidt i forlængelse af det spørgsmål, vi lige har været igennem, og derfor skal jeg ikke gentage alt, hvad jeg sagde, men blot lige gentage, at vi har strammet asylreglerne, og at vi har gjort det, fordi vi ønsker at finde det rette balancepunkt, og i øvrigt lige understrege, at de stramninger jo ikke kun gælder syriske asylansøgere.
Derfor har jeg konsekvent afholdt mig fra at forudse eller forsøge at gætte, hvor mange asylansøgere der vil blive omfattet af de nye regler, eller hvilken virkning de nye regler vil kunne få for indrejsetallet.
Hr. Karsten Lauritzen har også på skrift bedt om oplysninger om, hvor mange personer der indtil nu er blevet omfattet af den nye midlertidige beskyttelsestatus.
Udlændingestyrelsen har oplyst, at styrelsen i perioden fra den 20. februar til den 9. april i indeværende år har meddelt i alt 1.606 opholdstilladelser efter udlændingelovens § 7. Og de fordeler sig sådan, at 1.313 har opnået konventionsstatus, at 234 har opnået beskyttelsesstatus efter stk. 2, og at 59 asylansøgere har opnået midlertidig beskyttelse.
Af de 59 personer, der blev meddelt midlertidig beskyttelsesstatus, var 26 syriske statsborgere og 33 statsløse.
De 59 personer svarer til 4 pct. af det samlede antal asylansøgere, som i perioden er meddelt opholdstilladelse, og til ca. 23 pct. af de i alt 255 asylansøgere fra Syrien og statsløse, som er meddelt beskyttelsesstatus efter § 7, stk. 2 eller stk. 3. Hvor stor en effekt stramningen af asylreglerne har medført i forhold til indrejsetallet, kan vi jo ikke sige noget bestemt om, men det, vi i hvert fald kan sige, er, at vi kan konstatere, at antallet af registrerede asylansøgere er faldet meget betydeligt, siden regeringen offentliggjorde stramningen af asylreglerne i september, for siden antallet af asylansøgere toppede tilbage i september 2014 med 3.150 asylansøgere, er antallet faldet til 440 i 2015, svarende til et fald på ca. 86 pct.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Tak for det svar.
Det er jeg rigtig glad for.
Det er jo et, vi har efterspurgt i lang tid, og det er også derfor, vi har stillet spørgsmålet hernede i Folketingssalen.
Så jeg vil gerne kvittere for det svar.
Grunden til, at vi har interesseret os for det fra Venstres side, har jo været, at den nuværende justitsminister, som jeg i øvrigt synes på mange områder gør det ganske udmærket, også bedre end sin forgænger på nogle områder, jo dog ligesom forgængerne har givet indtryk af, at vi strammer reglerne.
Det har ministeren også sagt i et svar på et decideret spørgsmål, altså at vi strammer reglerne på asylområdet.
Jeg tror sågar, at regeringen har indrykket store busannoncer om, at man strammer reglerne og stiller flere krav til indvandrere og har givet indtryk af, at nu løser man op for det her problem med asyltilstrømningen til Danmark.
Derfor har vi så spurgt om det.
Der er det her lovforslag, som Venstre har stemt for, og vi sagde, at det stemmer vi for, fordi det er en lille stramning, men dog et kirurgisk indgreb – men hvor mange er så omfattet af det?
Jeg er glad for, at vi har det svar nu, for det svar er jo, hvis jeg hører det, justitsministeren siger, korrekt, at 59 ud af 1.606 er omfattet.
Så regeringens stramning af reglerne, som man kan læse om på busskure og busser, rammer så 3½-4 pct.
Jeg må sige, at det synes jeg ikke er voldsomt imponerende.
Det bekræfter mig i hvert fald i, at det, vi i Venstre sagde, da vi behandlede lovforslaget, nemlig at det var en meget, meget lille gruppe og en meget, meget lille mikrostramning, er korrekt.
Jeg vil bare takke ministeren for at gøre opmærksom på, at det altså desværre kun er meget, meget få, der i virkeligheden er ramt af de her ændrede regler, som regeringen har gjort til et helt afgørende punkt i sin asylpolitik og nu fører valgkamp på.
Jeg vil godt spørge justitsministeren igen, om hun ikke kan bekræfte, at det kun er 3½-4 pct. af de ansøgninger, der er behandlet nu, som har medført et andet opholdsgrundlag, end de ellers ville have, som altså er berørt af den såkaldte stramning, regeringen har lavet.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Jeg tror nok, at hvis man skal foretage en fuldstændig analyse af det her, i det omfang det lader sig gøre, skal man kigge på to spørgsmål.
Man skal se på, hvor mange der har fået meddelt opholdstilladelse og efter hvilke bestemmelser.
Det er det, der vedrører de 4 pct.
Men den anden side af den her mønt, så at sige, eller diskussion er jo hele indrejsetallet, fordi vi jo, som vi har diskuteret i Folketingssalen tidligere, godt ved, at nogle af de menneskesmuglere, som arbejder ude på det internationale marked, er opmærksomme på, hvilke diskussioner der er i de enkelte lande, og hvilke regler der er.
Det, vi samtidig kan konstatere, er jo et ret, må man sige, stort fald i indrejsetallet, og det tror jeg bare skal med for at have det fuldstændige billede, i det omfang vi har det for nærværende.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-15:
Jamen de menneskesmuglere finder da ud af de her tal.
Altså, man kan jo ikke give indtryk af, at vi laver en stor stramning og så regne med, at det slår igennem.
De undersøger jo tingene, og de finder ud af, at det her asylstramningsfatamorgana, som regeringen har tegnet et billede af, i virkeligheden rammer meget, meget få.
Jeg bliver nødt til at sige til justitsministeren – og jeg vil høre, om hun ikke kan bekræfte det – at hvis man skal lave en ærlig sammenligning for at se, om det har haft nogen effekt, må man kigge på indrejsetallet de første 2 måneder af 2015 kontra de første 2 måneder af 2014.
Det er de kendte tal.
Hvis man sammenligner de to tal, er der faktisk sket en stigning.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Der er flere, der er rejst ind i januar og februar måned og har søgt om asyl i Danmark i 2015, end der var i 2014.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det forholder sig sådan?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-15:
Nu har jeg ikke januartallene med, men jeg tror, der sker et fald, hvis man sammenligner februar med februar, men det er marginalt.
Så jeg tror ikke, at det er det, man skal hæfte sin argumentation op på fra nogens side, hverken spørgeren eller jeg som svarer.
Men det, man kan gøre, er jo noget andet.
Man kan jo se på, hvordan udviklingen er i de nabolande, vi normalvis sammenligner os med.
Hvis vi tager Norge, er der sket et fald på 59 pct.
Sverige har et fald på 60 pct. Og vi ligger altså på 86 pct.
Hvis vi kigger på Tyskland, er der sket en stigning på 33 pct.
Så der er i hvert fald nogle bevægelser herude, som er interessante.
Derfor vil jeg igen sige, at jeg tror, man både skal se på opholdsgrundlaget – hvem der tildeles det – og på, hvordan det ser ud med indrejsetallet.
Martin Geertsen (V), 2015-04-15:
Jeg synes i virkeligheden, at den her debat er ret vild.
Jeg håber, der er mange, der sidder og følger med i den, for det er sådan set første gang, at vi får bare et fingerpeg, i retning af hvor meget den her såkaldte stramning egentlig har betydet.
Kan ministeren ikke svare på, om ministeren synes, at de 59 personer, som er ramt af den her stramning, man har indført, kan modsvares af den kæmpemæssige kampagne, som Socialdemokraterne formentlig har postet millioner og atter millioner af kroner i?
Den har i hvert fald i det københavnske bybillede givet indtryk af, at man her har haft at gøre med en voldsom stramning.