Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
For knap et år siden offentliggjorde regeringen sit udspil om folkeskolen, og fra flere sider blev det lovprist, bl.a. af partier her i salen.
Dansk Folkeparti var mere nøgtern i sin vurdering.
I vore øjne indeholdt det både gode og dårlige ting, og derfor satte vi os fra starten for at ville forbedre udspillet, så vi kunne få en folkeskole, der på sigt ville forbedre elevernes kundskaber og færdigheder.
Efterhånden gik det op for offentligheden, hvad udspillet ville medføre, og en rasende debat tog form.
Oven i alt dette valgte regeringen sammen med KL at indlede en krig mod lærerne ved at lockoute dem i stedet for at søge samarbejde.
Konflikten blev afsluttet med et lovindgreb.
Det blev løst ved hjælp af et nyt begreb, den understøttende undervisning, som heldigvis afløste regeringens lidt besynderlige planer om aktivitetstimer og ligestilling af pædagoger og lærere.
Dansk Folkeparti er med i aftalen om at styrke elevernes faglighed – det er det altafgørende for os.
Derfor vil vi også følge meget nøje, hvilken virkning loven får ude i skolerne og i kommunerne.
Hvis det viser sig, at reformen ikke virker efter hensigten, er vi selvfølgelig rede til at rette op på tingene.
Vi har dog en behersket tro på, at de mange tiltag, især de øgede krav til både lærere, ledere, elever og forældre, vil øge fagligheden.
Vi er derfor meget tilfredse med, at der skal ske en progression af elevernes kunnen år for år, at der bliver fulgt op på skolernes præstationer, og at der bliver skredet ind over for skoler og kommuner, der ikke leverer varen.
Nu et år senere skal vi så vedtage lovforslaget.
Jeg har jo haft lejlighed til at kigge på det flere gange, efter at aftalen om folkeskolen blev indgået.
Der har været en lang række justeringer og tilpasninger i forligskredsen – og tak for det.
Særlig tilfreds er jeg med indhegningen af den understøttende undervisning og pædagogernes afgrænsede rolle.
Læreren er jo den afgørende person i undervisningen.
Det, der sker mellem elev og lærer, afgør, hvor meget eleven får ud af undervisningen.
Derfor skal vi selvfølgelig ikke undergrave lærerens autoritet, men styrke den.
Læreren er jo leder af sin klasse, mens skolelederen er leder af skolen.
Når disse roller respekteres, er der mulighed for at give god undervisning.
Pædagogen og andre personalegrupper får så ansvaret for at støtte læreren i dette arbejde.
Det er undervisningens treklang.
Vi vil lytte nøje efter, om der i de kommende år kommer mislyde og falske klange.
Gør der det, skal vi selvfølgelig rette op på det.
Det er lidt mærkeligt at skulle sige dette fra Folketingets talerstol.
Jeg tænker selvfølgelig på internationale linjer og skoler, der efter pres fra Dansk Folkeparti blev skrevet ud af aftalen.
Det er mig stadig en gåde, at dansktalende og dansksindede folketingsmedlemmer kan finde på så målrettet at arbejde for at undergrave vort sprog og vor kultur.
Selvfølgelig skal undervisningssproget være dansk bortset fra i sprogfagene.
Selvfølgelig skal eleverne ikke undervises på andet end dansk – vi bor jo i Danmark, globalisering eller ej.
Der er rige muligheder for at lave internationale skoler i privatskoleregi, hvilket Dansk Folkeparti jo støtter.
Til gengæld er vi meget tilfredse med, at både musik og historie bliver styrket, hvilket skyldes Dansk Folkepartis indsats bl.a.
Det er vigtigt, at eleverne har et godt kendskab til deres historie, hvad vi kommer af, og hvorfor vi er her.
Vi er også glade for, at der endelig kommer fokus på at skabe ro i klasserne.
Det er ikke en direkte del af lovforslaget, men det bliver det som følge af læringskonsulenterne, der skal rådgive skolerne.
Forældrenes ansvar bliver også gjort tydeligere.
Skolelederen og læreren skal have støtte til at gribe ind over for børn, der er utidige, ikke opfører sig ordentligt og laver ballade.
Vi er glade for, at eleverne får mere bevægelse og idræt.
Vi er også tilfredse med, at § 28 vedrørende lærerkompetencen bliver skærpet gennem indhegningen af § 29 A. Nogle kommuner har i dag udnyttet § 28 til at spare penge ved at sætte pædagoger til at stå for undervisningen.
Hvis regeringen havde fået held til at ligestille pædagoger og lærere i undervisningen, ville endnu flere kommuner have ansat pædagoger til at undervise, fordi de overenskomstmæssigt er billigere.
Dansk Folkeparti har i den forbindelse spillet en nøglerolle for at sikre lærernes centrale rolle i undervisningen.
Vi er selvfølgelig også tilfredse med, at kristendomsfaget ikke kom til at hedde religion, og at der ikke kom ændringer på dette område.
Det lader dog til, at konfirmationsforberedelsen kan risikere at løbe ind i utilsigtede problemer.
I 7. klasse har eleverne færre timer på grund af forberedelsen som erstatning for kristendom.
Vi skal se på, hvordan den understøttende undervisning kan konverteres til konfirmationsforberedelse.
Vi går ud fra, at konfirmationsforberedelsen i 7. klasse skal ligge i tidsrummet kl. 8-15 og ikke kl. 8-16, som er de gældende regler, da den jo er en erstatning for det eksisterende kristendomsfag.
Men dette må udvalgsbehandlingen jo afklare.
Så er der også nogle andre småjusteringer, som vi skal have kigget på, f.eks. klasselærerfunktionen i § 18, som er en smule uklart formuleret.
Det kunne vi godt tænke os at kigge på, og det vil vi søge at få præciseret under udvalgsbehandlingen.
Ellers ser Dansk Folkeparti frem til den fortsatte behandling af lovforslagene.
Det er jo en stor dag.
Efter næsten et års behandling, diskussion, debat, slagsmål i medier og andre steder står vi nu her i dag og skal endelig tage stilling til lovforslagene, og det ser jeg frem til at få afsluttet med en tredjebehandling om ganske kort tid.