runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg må sige til fru Pia Kjærsgaard, at det jo var fantastisk at høre.
For den tuneser, som fru Pia Kjærsgaard bekymrer sig så meget om, har vi nu fået at vide af integrationsministeren kan tage på bodega, holde ramadan og andre højtider.
Det er det, fru Pia Kjærsgaard har fået ud af det her.
Der vil jeg gerne sige, at det, der har været kendetegnende for den her debat, har været, at efterhånden som vi har fået afsløret hulheden i lovforslaget, hulheden i Dansk Folkepartis argumentation, så er det Dansk Folkeparti, der har stået tilbage og været mere og mere frustreret, og det forstår jeg sådan set godt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Jamen Dansk Folkeparti har da opnået det, der er det maksimale i det her, nemlig at der er en daglig meldepligt, at politiet holder mere øje med den her tuneser, end det gjorde før, at han ikke bare kan opholde sig i Århus, sådan som han havde lov til, den dag vi lavede finanslov.
Der, hvor jeg står lidt af, er, når jeg hører den her meget, meget tynde argumentation fra Socialdemokratiet, for jeg kan ikke finde ud af, om Socialdemokratiet lader være med at stemme for det her lovforslag, fordi det er for stramt, eller fordi det er for slapt.
Det synes jeg er et ejendommeligt paradoks.
Jeg kan høre, hvad venstrefløjen, altså de sædvanlige venner, der sidder dernede, siger.
Hele den diskussion, der har været i oppositionen, er jo meget humørfyldt, må man nok sige, at høre på for os andre, men jeg forstår bare ikke Socialdemokratiets position i den her sag, og jeg kan ikke bruge til noget som helst, at man har nedsat det her udvalg, som skal barsle til 1. februar, hvorefter der kan gå et halvt år, inden der kommer endelig lovgivning på plads.
Lur mig, om der ikke også på det tidspunkt, hvor arbejdsgruppen kommer med sin betænkning, vil være en masse aber dabei'er fra Socialdemokratiets side.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-19:
Det er fuldstændig korrekt.
Den søndag, den 9. november, var jeg ude at samle ind med min søn.
Vi var ude at rasle for Folkekirkens Nødhjælp, og så blev jeg ringet op af TV 2 News, som fortalte, at Dansk Folkeparti havde stoppet finanslovforhandlingerne, at man nu ikke længere ville lave finanslov, fordi man ville stramme forholdene for dem, som er på tålt ophold.
Jeg reagerede ved at sige, at det her jo var bluff.
Det var endnu en gang et bluffnummer fra Dansk Folkepartis side, hvor man forsøgte at finde en eller anden symbolpolitisk handling, man kunne køre af for at lægge slør ud over de forringelser, man var med til at stemme igennem for de gamle, for de syge, for de udsatte, når man skulle til at vedtage en finanslov.
Og jeg sagde derudover, at hvis der er behov for stramninger, for at man kan få styr på dem, som er til fare for statens sikkerhed, så bliver det naturligvis med Socialdemokraternes stemmer.
Det er jo sådan set en holdning, vi har stået ved hele vejen igennem.
Hvis der er nogle mennesker, der er til fare for statens sikkerhed, og der er behov for ny lovgivning, så er vi meget gerne med, men hånden på hjertet: Løser det her lovforslag det problem?
Nej, der kommer ingen domstolsprøvelse, som kan vise, om de er skyldige eller uskyldige, der kommer ikke styr på den tuneser, som vi alle sammen taler om, men som man siger lovforslaget ikke handler om.
Han skal nu på juleferie i Århus.
Hvad er det lige, Dansk Folkeparti har opnået ud over endnu en symbolsag, ud over endnu et slag i luften?
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Jeg fornemmer bare en vis bitterhed og misundelse, og det er jo en grim ting, og det ser man tydeligt på hr. Henrik Dam Kristensen.
Det, jeg bare ikke fatter ved den her sag, er det, jeg også oplevede under andenbehandlingen, nemlig den frustration, som jeg her fra talerstolen kan mærke fra Socialdemokratiets side.
Hvorfor i alverden kan man ikke bare stemme for det her forslag?
Under andenbehandlingen, som vistnok varede 5-6 timer, nærmede argumentationen sig uanede højder, og man hørte også noget fra hr. Ole Sohn, Socialistisk Folkeparti.
Det, man hørte fra den her talerstol, var jo helt forrykt, og jeg synes, at hr. Henrik Dam Kristensen er ved at skrue sig op i det samme leje igen og igen.
Hvorfor kan man ikke bare stemme for det her?
Det havde da været ordentligt at gøre det.
Det, at man har en daglig meldepligt, har jo altså overhovedet intet at gøre med frihedsberøvelse.
Vi kommer nok tilbage til grundloven og Henning Koch på et senere tidspunkt, og der medvirker jeg meget gerne.
Jeg synes bare, det er så underligt, at Socialdemokratiet ikke bare siger: O.k., vi vil gerne have en stram udlændingepolitik, det her er en stramning.
Endnu en gang hopper Socialdemokratiet fra, Socialdemokratiet er gennemført utroværdigt, når det gælder udlændingepolitikken.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Problemet er, at Dansk Folkeparti ikke kun er på tynd is, de er faktisk faldet gennem isen og står drivvåde tilbage.
Vi vil meget gerne sikre, at der kommer ordentlig styr på folk, der er til fare for staten.
Vi synes ikke, det er betryggende, hvis det er sådan, at der virkelig er nogle, der er til fare for staten.
Men jeg vil sige til fru Pia Kjærsgaard, at vi bare gerne vil gøre tingene på en ordentlig og gedigen måde.
Vi har selv været med til at nedsætte et udvalg, som kommer her til februar, og som sikrer, hvordan vi kan få retssikkerheden ind over det her, hvordan vi håndterer folk, der er på tålt ophold og som er til fare for statens sikkerhed.
Vi fik i øvrigt på den konference, hvor fru Pia Kjærsgaard var meget kortvarigt til stede, nogle indikationer af bl.a. Jonas Christoffersen om, hvordan det her kan gøres på en ordentlig og gedigen måde, men det ville Dansk Folkeparti ikke være med til at vente på.
Nej, Dansk Folkeparti ville lave symbolikpolitik og lade, som om man havde styr på tingene, men det er præcis det modsatte, man har fået ud af lige præcis den her lovgivning.
Så jeg siger sådan set bare tillykke.
Man har ikke fået det, man gerne ville, man har i realiteten fået det stik modsatte, og så har man endnu en gang dokumenteret, at det er ord, ord og atter ord, som ikke har indhold.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-19:
Det er faktisk helt bemærkelsesværdigt, som man kan høre på hr. Henrik Dam Kristensens toneleje, hvor meget Socialdemokratiet er på tynd is i den her sag.
Altså, jeg kan da huske, at fru Karen Hækkerup lynhurtigt var på banen med, hvad der skulle ske i forbindelse med den B.T.-historie, som var i avisen den søndag.
Beklageligvis sad fru Karen Hækkerup så ikke med ved bordet til finanslovforhandlingerne - sådan er det jo med Socialdemokratiet - så regeringen kunne tage det op og få nogle ting igennem.
Sådan var det jo rent faktisk.
Så må vi jo bare konstatere, at når man ikke kan udvise, for det er det, Dansk Folkeparti allerhelst vil - en administrativ udvisning, naturligvis - altså kan han ikke burres inde, ikke komme i kachotten, jamen så må han tage ophold i Sandholmlejren.
Og det var præcis det, der ikke gjorde sig gældende på det tidspunkt, fordi tuneseren dengang var i Århus - da var han i Århus.
Det, der i hvert fald er opnået med det her, er, at der nu er kommet en maksimal overvågning af denne fyr, at politiet er omkring ham, men jeg vil sige, at slutresultatet, som Socialdemokratiet heller ikke ville være med til, ikke er blevet, som Dansk Folkeparti gerne havde set det, for manden burde slet ikke være her i landet, det burde han ikke, det er uomtvisteligt - han burde være ude af landet, sådan som der rent faktisk var lagt op til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Der er nu overhovedet ikke nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti og regeringen benyttede den søndag til på en meget usympatisk måde at blande det her sammen med finansloven.
Den måde, det er foregået på, er på alle måder usympatisk.
Jeg må bare sige til hr. Peter Skaarup, at den person, som er mistænkt for at ville slå en person ihjel i Danmark, i dag er i Center Sandholm, og at han i dag har meldepligt.
Der er ikke nogen forandring overhovedet.
Nu har vi sådan set fået de internationale konventioner udpenslet, hvad jeg synes er o.k., og det har jeg ikke nogen problemer med.
Men det viser jo præcis hulheden i Dansk Folkeparti.
Udadtil vil man gerne sige til befolkningen, at man har styr på det her, men det har man ikke.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at vi, hvis vi gør det her ordentligt og fornuftigt, kunne vi få styr på det.
Men det kræver, at man venter på det udvalgsarbejde, hvilket vi jo mindeligt har bedt om man gør, så man gennemfører en ordentlig og fornuftig lovgivning i stedet for det paradenummer, som vi her har været vidne til.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Vi skal lade regeringen være regering, det er jo fint nok.
Men skulle vi dog ikke lade Folketinget være lovgiver, det er jo sådan set på den måde, vores folkestyre er indrettet?
Og hvis ikke Folketinget vil påtage sig opgaven at være dem, som sørger for, at lovgivningen har en ordentlig kvalitet - hvem pokker skulle så?
Det er jo det, man frasiger sig.
I det hele taget sidder man jo lidt med en fornemmelse af, hvor slemt det skulle være, for at Socialdemokraterne ville være med til at udsætte det.
Hvis man kører argumentationen fra hr. Henrik Dam Kristensen helt ud, kan man i princippet sige, at hver gang, der er flertal, behøver vi næsten ikke engang et udvalgsarbejde, for der er jo bare et flertal.
Sådan er det jo selvfølgelig ikke.
Derfor vil jeg bare endnu en gang ærgre mig over, at Socialdemokraterne ikke ville være med til at sikre, at eksperterne fik den tid, de skulle have haft, så vi kunne have haft en mere velunderbygget lovbehandling her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Tuneserloven, som vi tredjebehandler her i dag, er på alle måder en sjusket og en usympatisk lov.
Det vidner i øvrigt også artiklen i Information om.
En række af de forhold, som kan læses i Information, er jo netop det, Socialdemokratiet og den øvrige opposition gennem talrige spørgsmål, samråd og debatter her i salen så klart har dokumenteret.
Hele forløbet omkring L 69 har været højst bemærkelsesværdigt.
Lovforslaget er et resultat af en uskøn konkurrence mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, hvem der kunne puste sig mest op under finanslovforhandlingerne.
Alt i alt tegner der sig ikke just et billede af et velgennemtænkt forløb, og resultatet er da også derefter.
Vi har fået en særlov, der var tiltænkt at skulle få styr på en tuneser, men som imidlertid er helt uden den ønskede effekt, men til gengæld generer en række mennesker umotiveret.
Hele lovprocessen med den uacceptabelt korte høringsfrist og det ganske ubegrænsede hastværk er højst kritisabelt.
Det er ikke en ordentlig måde at lovgive på i Danmark.
Regeringen har jo hele tiden vidst, at vi havde et problem, og det var da også på den baggrund, der i foråret blev nedsat en arbejdsgruppe, der skulle finde holdbare løsninger.
Et seriøst stykke arbejde fra regeringens eget udvalg ville have givet os mulighed for at vedtage en ordentlig lov, som løser Danmarks problemer med administrativt udviste, der ikke kan sendes hjem.
Alligevel kører man nu hen over det udvalg fuldstændig uden grund.
Arbejdsgruppen skulle bl.a. overveje mulighederne for at opstramme de vilkår om meldepligt, som er fastsat, når man må anses for at være til fare for statens sikkerhed.
Alligevel gælder nu dette lovforslag alle, der er på tålt ophold.
Der bliver ikke en individuel vurdering af udlændinge, der er til skade for statens sikkerhed, og meldepligt osv. bliver ikke afstemt i forhold til, om udlændingene er til fare.
Langt hovedparten af udlændingene på tålt ophold har overholdt deres meldepligt.
Mange er måske mere eller mindre harmløse.
Det synes vi i Socialdemokratiet ikke er rimeligt.
Man generer uden grund en række mennesker uden at få en lov, der på nogen måde kan siges at løse problemet med tuneseren.
Tværtimod kan tuneseren nu bevæge sig frit rundt i Århus med justitsministerens velsignelse.
Han kan rent faktisk være i Århus i noget, der ligner en tredjedel af tiden.
Kontrollen med, om han rent faktisk opholder sig i Sandholm, vil alene bestå i at konstatere, om han melder sig hver morgen kl. 9 hos politiet.
Det kan ikke siges at være effektivt.
Så der er reelt ingen effekt af forslagets forsøg på at forhindre en bestemt person i at opholde sig i Århus.
Der er allerede i dag mulighed for at pålægge daglig meldepligt og ophold i Sandholm.
Man vedtager en særlov på baggrund af et forhastet forløb i stedet for at have sikret en ordentlig og effektiv lovgivning, men det ønskede regeringen og Dansk Folkeparti desværre ikke.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Jeg vil opfordre regeringen til at udsætte behandlingen af L 69.
Jeg mener, at vi bør vente til efter den 1. februar, og jeg håber, at integrationsministeren vil gå op for at give os indsigt i de ting, der er kommet frem i dag i Information efter aktindsigten fra Integrationsministeriet.
Jeg synes, at det er for dårligt, at Socialdemokratiet ikke går med til at samle de 72 underskrifter, så vi kan udskyde behandlingen i minimum 12 dage.
Jeg giver ikke meget for Socialdemokraternes holdning i den her sag.
Socialdemokraternes gruppeformand, Carsten Hansen, pralede med underskrifterne i TV-avisen.
Han viste dem frem og sagde, at dem ville man bruge på et tidspunkt.
Jeg vil gerne høre, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med til at samle de 72 underskrifter ind, så vi kan få udskudt den behandling i minimum 12 dage.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg er enig med fru Pia Christmas-Møller i, at det er et paradoks, at en MF'er, som dengang stod i spidsen for ordentlig lovbehandling i Folketinget, og som nu er minister for det her område, er den, der lægger navn til et lovforslag, der er så sjusket gennemført.
Men det, der er hele kernen i det her, er: Skal oppositionen ind og overtage ansvar i forhold til regeringen?
Fru Pia Christmas-Møller må jo medgive, at det er meget sjældent, at der i en lovgivning bliver sat så meget fokus på det juridiske, grundlovmæssige i forhold til internationale konventioner, som der lige præcis har været med det her lovforslag.
Hvis det ikke var blevet klart affærdiget af justitsministeren, ville vi have brugt alle midler, men vi vil ikke bruge to femtedelen i forhold til bare at få det udsat - som hr. Naser Khader sagde før, fordi så bliver de nok klogere.
Det er der intet, der tyder på.
Lad mig sige til fru Pia Christmas-Møller, at hvis man skulle følge den tankegang, kunne man jo i realiteten bruge to femtedel med jævne mellemrum, for det er ofte sådan, at oppositionen er uenig med regeringen, og så tror jeg faktisk, at vi er langt uden for, hvad der var ånden i den grundlovsbestemmelse.
Så sådan er det, og det synes jeg faktisk er et ordentligt, sagligt argument.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-19:
Det ville være helt uhørt at forestille sig, at en justitsminister eller et justitsministerium skulle sige, at deres eget lovforslag ikke var foreneligt med grundloven, altså, det er en selvmodsigelse, som er så tydelig, så Socialdemokratiet ikke behøvede at kalde justitsministeren i samråd for at få bekræftet, at justitsministerens lovforslag selvfølgelig set med justitsministerens øjne ikke er i strid med grundloven.
Sagen er, at dette lovforslag er blevet fremsat i strid med regeringens egen vejledning om god lovkvalitet.
Der er en lang række forhold, som vi savner en fuld belysning af.
Eksperter fra juridisk side har anvendt et sprogbrug, som vi ikke har set i mange, mange år.
Det er så hård kritik, der er haglet ned fra alle vedrørende det her lovforslag.
Jeg mener, at det i sig selv er af stor betydning, at man kan få en offentlig debat, for det kunne jo være, at regeringen kunne lade sig overbevise af argumenternes styrke.
Og det er jo lige præcis det, mindretalsbeskyttelsen går ud på.
Det er den beskyttelse, som Socialdemokratiet ikke vil gøre brug af i denne situation.
Derfor er mit spørgsmål: Hvornår vil Socialdemokratiet gøre brug af grundlovens mindretalsbeskyttelse?
Er der overhovedet ikke noget princip, der er vigtigt nok til at gøre brug af den beskyttelse?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg må sige til fru Pia Christmas-Møller, at jeg faktisk tror, at vi selv var enige i det første betænkningsbidrag, som blev afgivet i udvalget.
Vi var sammen om at skrive det, og det siger jo helt klart lovsjusk, det siger, at det er en urimelig måde, det her er blevet gennemført på.
Alt det har jeg sagt fra dag et.
Jeg er enig i det, men der, hvor vandene så åbenbart skilles en lillebitte smule, er, om det her så er nok til at bruge to femtedele.
Og der er mit svar nej.
Derfor må jeg sige til fru Pia Christmas-Møller, at det altid er sådan, at det er regeringen, som har ansvaret for, at tingene er i orden i forhold til juridiske ting og sådan noget, men det påhviler måske specielt regeringen i forhold til denne lovgivning.
Jeg kan næsten ikke huske en lovgivning, jeg har medvirket til, hvor der har været så meget fokus på det, og hvor justitsministeren har været i samråd og givet et klart svar.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-19:
Så vil jeg gerne spørge hr. Henrik Dam Kristensen, om hr. Henrik Dam Kristensen er tilfreds med de svar, der er afgivet, herunder de sidste ti, som jo er det rene goddag mand økseskaft.
Men er Socialdemokratiet tilfreds med de svar?
Mener Socialdemokratiet, at denne sag er fuldt belyst og alle de juridiske vinkler og tvivlsspørgsmål, som eksperterne samlet er kommet med både i høringssvarene og ved den høring, vi havde i Folketinget, er tilfredsstillende besvaret?
Er det Socialdemokratiets opfattelse af situationen?
Carsten Hansen (S), 2008-12-19:
Jeg skal sige, at vi har en meget dygtig ordfører fra Socialdemokratiet, som hedder Henrik Dam Kristensen, og som har fulgt sagen.
Vi har andre på sagen, og det er selvfølgelig dem, der håndterer sagen.
Jeg kommenterede bare hr. Naser Khaders manglende hukommelse før.
Så vil jeg sige, at vi selvfølgelig er uenige i lovforslaget, men at vi selvfølgelig lader det være en direkte politisk uoverensstemmelse og ikke bruger andre kneb i forhold til det.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen, om hr. Carsten Hansen er tilfreds med svarene, de mange svar, vi har fået af ministerierne.
Er hr. Carsten Hansen tilfreds med svarene?
Det vil jeg gerne have svar på.
Carsten Hansen (S), 2008-12-19:
Jeg vil gerne takke for lige at få lov til at svare på hr. Naser Khaders anklager imod mig og Socialdemokratiet.
Det første er, at jeg vil sige til hr. Naser Khader, at vi hele tiden har sagt, at vi ville overveje, om der i processen var fulgt op på de svar, og om der var det, der skulle være.
Det var lige efter høringen, det blev angivet, at vi skulle samle underskrifter ind.
Vi har skrevet til statsministeren, i anledning af at det skulle udsættes.
Så synes jeg, at hr. Naser Khader skulle fokusere på indholdet.
Vi siger jo nej til den proces, for vi siger nej til indholdet af processen.
Det andet er: Jeg tilgiver selvfølgelig hr. Naser Khader, at han ikke kan huske, hvad han har set i TV-avisen, for jeg har aldrig været i TV-avisen.
Men det er vist ikke første gang, hr. Naser Khader ikke kan huske, hvad han har set, og hvad han ikke har set.
Så det tilgiver jeg gerne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Undskyld mig, men der blev lige nu givet argumenterne for, hvorfor jeg ikke synes, at man skal bruge så drastisk et middel, som to femtedels-reglen er.
At det skal være et kraftigt signal, tror jeg ikke er i orden i forhold til grundloven, i hvert fald ikke sådan, som jeg læser grundloven.
Jeg synes ikke, at man skal bruge den her slags ting som signal eller for at drille eller noget lignende.
Jeg mener sådan set ikke, at hr. Naser Khader er ude på at drille.
Det andet, som hr. Naser Khader meget tydeligt siger, er, at vi skal vente, til den 1. februar, hvor dette udvalg kommer tilbage.
Jeg vil sige til hr. Naser Khader, at fra første dag har Socialdemokratiet sagt det.
Vi er fuldstændig enige.
Men der er jo intet, der tyder på, at vi kan få flertal for det nogen som helst steder, intet.
Så jeg tror, at vi grundlæggende er enige i alle de kritikpunkter, der er i forhold til det her lovforslag.
Vi stemmer imod den, vi har argumenteret imod den, vi har brugt alle de kræfter, vi kunne, på det.
Men ved dagens ende bliver man nødt til at acceptere, at der er et flertal, som vil vedtage det her forfærdelige lovforslag, som er sjusk og uden indhold.
Jeg er enig i, at det er sådan, men det er der altså et flertal som ønsker at vedtage.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Jeg synes simpelt hen, der er så mange retssikkerhedsproblemer i det her lovforslag, L 69.
Jeg mener, at vi skal vente til efter den 1. februar, hvor arbejdsgruppen kommer med en rapport.
Grundlovens § 41 bruges meget, meget sjældent.
Sidste gang, den blev brugt, var i 1994.
De andre partier i oppositionen plus løsgængerne fru Pia Christmas-Møller og hr. Simon Emil Ammitzbøll er med til at samle de underskrifter.
Det er kun Socialdemokraterne, der siger nej til at benytte sig af muligheden for om ikke andet, så i hvert fald at sende et kraftigt signal til regeringen om, at vi synes, at det er et problem, at man vedtager det lovforslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Vi kan godt tage en diskussion om det, som vi også havde ved andenbehandlingen.
Jeg synes, at det er lidt fantastisk at kalde det hyklerisk, altså at sige, at det nu er Socialdemokratiet, der er hyklerisk, fordi regeringen gennemfører en så uskøn lovgivning som den her.
Vi har jo klart fra Socialdemokratiets side sagt, at to femtedels-reglen ikke er en, man bruger, medmindre der er tvingende grunde til det.
Så meget respekt har vi for vores grundlov.
Jeg bliver nødt til, selv om det er hr. Naser Khader, der stiller spørgsmål til mig, at bede hr. Naser Khader overveje, hvad det skulle nytte at udsætte den her lov i 12 dage.
Der er jo et meget, meget klart flertal, som ønsker den lov gennemført.
Det, hr. Naser Khader jo i realiteten er i færd med, er at indføre, at oppositionen skal påtage sig ansvaret for at være regering.
Det tror jeg aldrig nogen sinde der vil komme noget godt ud af.
Så jeg har desværre ikke nogen mening.
Vi er desværre i den situation, at der er et flertal i Folketinget, som med 1 stemmes flertal vil vedtage den lov.
Det kan vi ikke gøre noget ved, ud over at stemme imod.
Jeg må sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vi jo faktisk også medvirkede til, at der blev en høring, og at der blev sat fokus på de her ting.
Vi tog det meget alvorligt.
En professor på høringen udtrykte skepsis og sagde direkte, at det her er grundlovsstridigt.
Derfor var vi meget opmærksomme, da justitsministeren efterfølgende var i samråd.
Jeg konstaterer bare, hvad justitsministeren klart konkluderede i det samråd.
Så må jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at der jo så ikke har været mere medløb omkring grundlovsspørgsmål og for den sags skyld konventioner ude i det offentlige juridiske rum.
Det er jo det, hr. Simon Emil Ammitzbøll i realiteten argumenterer for.