runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Det er uden for vores kompetencer at begrænse antallet af mennesker, der kommer til Danmark via asylsystemet, for det er sådan, at hvis man er asylansøger, har man ret til at søge asyl i det land, man kommer til, man har ret til at få sin sag vurderet, og er man berettiget til asyl, skal man have det.
Hvis man tidligere har søgt asyl i et andet land, vil man blive sendt tilbage dertil, men er mennesker i den situation, at de er i fare for at blive forfulgt, for blive slået ihjel, så har vi altså en forpligtelse til at hjælpe dem, og derfor behandler vi også ansøgninger om asyl.
Jeg bliver så blevet spurgt til, hvordan jeg vurderer antallet af opholdstilladelser og asylansøgere, og der vil jeg gerne sige, at vi haft en stigning i Danmark sidste år på omkring 22 pct. for så vidt angår antallet af asylansøgere.
Sammenligner vi det med Tyskland, ser vi, at stigningen her har været 70 pct., og kigger vi på nogle af de øvrige lande, vi normalt sammenligner os med, ser vi, at antallet har været lidt højere, end vores er.
Det er uden for vores magt sådan set at sørge for, hvor folk tager hen og får deres sag behandlet, men vi behandler sagerne fra dem, der kommer til Danmark, her, og har de søgt asyl i et andet land, sender vi dem tilbage dertil, men nej, vi går ikke ind og siger, at nu lukker vi grænsen, for vi har ikke råd til flere asylansøgere.
Sådan gør vi ikke.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Først vil jeg starte med at knytte en lille bemærkning til det, som ministeren sagde under det tidligere spørgsmål.
Det siger jeg bare for god ordens skyld.
Om det her vil jeg sige, at jeg synes, det er ret tankevækkende, at ministeren faktisk står og siger, at det er uden for regeringens kompetencer og uden for Folketingets kompetencer at regulere tilstrømningen via asylsystemet.
Ministeren er en selvudnævnt hardliner, og jeg kan jeg godt se, at det er meget nemt at være hardliner, hvis man har det synspunkt, at man bare sådan retorisk er hardliner, men man har i øvrigt det synspunkt, at man ikke kan gøre noget som helst ved det, for det er fuldstændig uden for regeringens kompetencer at føre den asylpolitik, som regeringen ønsker at føre.
Jeg skal bare lige høre: Er det rigtigt forstået?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Jeg vil gerne slå fast, at den her regering ikke har ændret et komma i reglerne for, hvad der skal til, for at man bliver tildelt asyl.
Det vil sige, at man ikke giver asyl til mennesker på andre betingelser under den nuværende regering, end man gjorde under den tidligere regering.
Men mennesker, som kommer til danske grænser og banker på vores dør og siger, at de ønsker at få deres sag prøvet for at se, om de kan få asyl, har en ret til at få deres sag behandlet, og deres sager behandler vi.
Har de tidligere søgt i et andet land, sender vi folk tilbage dertil, men har de ikke, og er de berettigede til asyl, tager vi imod folk i Danmark.
De nationaliteter, der tegner sig for den største del af stigningen i antallet af asylansøgere i Danmark lige nu, er syrere og statsløse, hvilket nok skyldes forholdene i Syrien.
Så det, vi kan gøre, er at sørge for at hjælpe i nærområderne, sørge for, at der er så mange som muligt, som ikke føler behov for at komme til udlandet og søge asyl.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Ministeren opremser en lang række ting, som er gældende regler, og dem kender jeg godt.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at Flygtningenævnet jo har truffet en afgørelse, der i den grad ændrer på tingene for syriske asylansøgere.
Det er en afgørelse, om hvilken den tidligere justitsminister sagde, lige før den blev truffet, at han ikke mente, at man skulle have en såkaldt fast track-procedure for syriske asylansøgere.
Regeringens synspunkt var, at det skulle man ikke have.
Derudover har regeringen jo lempet asylpolitikken på en række områder.
Man kan få fuld kontanthjælp fra dag et, hvis man får opholdstilladelse; man kan få fuld børnecheck fra dag et, hvis man får opholdstilladelse.
Det er jo velkendt, at menneskesmuglere og andre er helt opmærksomme på, hvilke ændringer der bliver gennemført i forskellige lande, så man kan se, hvilket land det er mest attraktivt at komme til og søge om at få asyl, så på den måde har regeringen mulighed for at påvirke tilstrømningen.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Der er jo mange andre lande, som modtager flere asylansøgere end Danmark.
Jeg kan f.eks. nævne, at hvor vi har haft en stigning sidste år i antallet af asylansøgere på 22 pct., har Holland haft en stigning på 35 pct., Sverige har haft en på 24 pct., og Tyskland har haft en på 70 pct.
De ligger altså alle sammen over Danmark.
Der er en ganske forfærdelig situation, der udspiller sig i Syrien, og det tror jeg de fleste, der har fulgt bare lidt med, vil vide.
Derfor er der selvfølgelig også mennesker fra Syrien, som søger beskyttelse i andre lande, og den beskyttelse giver man til folk, hvis de kommer hertil og i øvrigt er berettigede til at få asyl.
Vi har ikke som regering ændret betingelserne for at få asyl, vi har ikke ændret et komma.
Det, der er blevet ændret, er, hvordan man vurderer sikkerhedssituationen i geografiske områder af Syrien, men det ville være blevet ændret, uanset hvilken regering man havde haft.
Og jeg forstår næsten ikke usagligheden i det spørgsmål, der bliver stillet.
Når vi laver reformer i Danmark, vedrører de jo alle, som er i Danmark, uanset hvor man kom fra i sin tid.
Så når vi laver en kontanthjælpsreform, når vi laver en førtidspensionsreform, når vi laver en folkeskolereform, så vedrører de alle de borgere, der er her.
Vi har i dag nogle udlændingeregler i Danmark, som er rimelig skrappe.
Vi har nogle regler, som stort set svarer til det, der var i de første 8 år under Fogh Rasmussens første regering.
Det, vi har gjort i den nye regering, er jo at lave nogle af de ting om, hvor eksempelvis børn kom i klemme.
Men er det flere sager som lille Im, som skal sendes ud af landet, Dansk Folkeparti gerne vil have?
Er det flere sager, hvor vi skal sende børn tilbage til sletten, til en eller anden onkel, som de aldrig har set, fordi de ikke må få lov at blive hos en forælder, de har i Danmark?
Det ønsker den her regering ikke.
Derfor står vi på mål for en rimelig hård og kontant udlændingepolitik; vi stiller krav om, at folk skal integreres, og vi forventer, at de skal leve op til de regler, vi sætter.
Men vi er altså ikke på den anden side, der, hvor den tidligere regering var til sidst.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Det er jo sådan set rigtigt nok, at der er lande omkring os, som modtager flere asylansøgere, end Danmark gør, bl.a. Sverige.
Sverige har i al den tid, jeg kan huske, modtaget flere asylansøgere, end Danmark har gjort, uanset hvilke konflikter der er ude i verden.
Det er jo, fordi Sverige fører den asylpolitik, som Sverige nu engang fører.
Det er jo, fordi den asylpolitik, som hvert enkelt land fører, har indflydelse på, hvor mennesker søger hen.
Jo mere attraktivt det er at komme til et land, jo flere søger derhen.
Det er meget attraktivt at komme til Sverige som asylansøger, og derfor er der rigtig mange, der søger derhen.
Denne regering har gjort det mere attraktivt at komme til Danmark og søge om at få asyl, og derfor er der flere, der kommer.
Det er forholdsvis enkelt.
Det mønster gentager sig jo med jævne mellemrum, hvis man går ind og strammer eller lemper politikken, og derfor beder jeg bare om, at ministeren, som påstår, at hun er hardliner, og påstår, at antallet spiller en rolle, rent faktisk træder i karakter og siger til De Radikale og til SF og til Enhedslisten, at nu bliver vi nødt til at sikre, at vi begrænser tilstrømningen til Danmark ved at gøre det mindre attraktivt at komme hertil.
Christian Langballe (DF), 2014-02-19:
Ja, men mit spørgsmål går egentlig på det principielle i, at personer opfatter Danmark som en form for fristed, hvor de kan opfordre til terror og komme med udsagn af den mest afskyelige art.
Altså, jeg undrer mig over – og jeg ved godt, at det hører under domstolene, men det kunne jo godt være udgangspunkt for en politisk diskussion – hvorfor denne mulighed ikke bringes i anvendelse i langt højere grad.
Så vil jeg i øvrigt tilføje, at vi jo også har sået tvivl om vores tilslutning til statsløsekonventionen.
Vi har haft det oppe i en debat her i Folketinget.
Jeg mener godt, at man kunne sige, at hvis personer bliver frataget deres statsborgerskab på grund af terrorisme, så er de på tålt ophold i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Det er jo sådan, at frakendelse af statsborgerskab i konkrete sager hører under domstolene, men lovgivningen, som gør det muligt, at man kan fratage et statsborgerskab, er sådan set meget tydelig.
Den siger, at udlændingelovens regler om udvisning er udformet sådan, at udlændinge i disse tilfælde skal udvises, medmindre det vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
En af de ting, der kan gøre sig gældende i sådan en sag, er, hvis en borger så eventuelt bliver statsløs og der dermed ikke er nogen stat at udsende vedkommende til.
Der er der jo mange ting, man kan gøre.
Man kunne eksempelvis vælge at tildele dobbelt statsborgerskab, for det ville jo betyde, at nogle af de mennesker, som er dømt for terrorisme, kunne udvises.
Sådan ved jeg man gør i England, og det er da også en model, man kunne overveje at anvende herhjemme.
Christian Langballe (DF), 2014-02-19:
Jamen så kan jeg spørge anderledes.
Jeg er fuldstændig klar over, at der er en verserende sag om den navngivne person, men den navngivne person blev også dømt i 2007.
Det, der kan undre mig i hvert fald, er, hvorfor den paragraf i indfødsretsloven – § 8 B – ikke i stigende grad bringes i anvendelse, hvis man forbryder sig mod kapitel 12 og 13 i straffeloven, som jo også er opfordring til terror, så man kan fratages sit statsborgerskab.
Altså, vi mener i Dansk Folkeparti, at man i langt højere grad skal gøre brug af den paragraf, fordi det er en så alvorlig sag, som det er.
Jeg mener ikke, at Danmark bør være hjemsted eller terrorrede for folk, der kommer udefra, og som egentlig bare ønsker at omstyrte det danske samfund.
Så jeg spørger sådan set af principielle grunde om, hvad ministeren har af holdning til det, og i hvilken udstrækning ministeren er enig med mig i, at det kunne være en god idé i højere grad at dømme efter den lov, som der er, altså at man bruger den hjemmel, der er i loven, til at man frakender folk statsborgerskabet.
Tak til formanden.
Mit spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at personer som Said Mansour, der er dømt for opfordring til terror, fratages statsborgerskab og efterfølgende udvises af Danmark, og hvad vil regeringen gøre for at skærpe lovgivningen på dette område, da opfordring til terror er en alvorlig trussel mod statens og danskernes sikkerhed?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Jeg tror ikke, at mennesker, som er asylansøgere, generelt finder, at deres situation er attraktiv.
Nogle kommer hertil, fordi de er forfulgt, fordi de ikke kan være i deres hjemland, og nogle gange sker der også det meget lykkelige, at folk rejser hjem igen, når der er blevet fred der, hvor de kom fra.
Jeg tror, vi må imødese, at der går lang tid, inden der vil være en situation i området omkring Syrien med fred, og som er afklaret, og derfor må vi forvente, at der vil blive ved med at være mennesker, som søger asyl derfra.
De mennesker er selvfølgelig berettigede til at søge om at få asyl og få deres sager behandlet, men det er jo ikke rigtigt, at hovedparten af de mennesker vælger at komme til Danmark.
Der er andre lande, de hellere vil til, og derfor synes jeg, det er ret forkert at sige, at vi har lavet et eller andet mælk og honning-samfund, som gør, at det lige præcis er Danmark, de søger til, for det er faktisk ikke tilfældet.
Det, jeg gerne vil sige, er, at jeg jo ikke vil stå og kommentere en navngiven borgers verserende sag, men at vi har nogle muligheder i vores lovgivning for at fratage mennesker et statsborgerskab, hvis de eksempelvis er dømt for terrorisme.
Det er en lov, som jeg støtter fuldt ud, og som jeg synes er rigtig, men jeg går ikke ind og kommenterer sager om navngivne borgere ved et spørgsmål som det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-20:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil lade de store ideologiske slagord og kæmpedebatten om hele det danske boligmarked ligge et øjeblik og minde om, at det, vi behandler her, er et lille forslag, som er en udmøntning af den finanslov, som vi har været med til at lave.
Derfor giver det næsten sig selv, at også det her hjørne af den finanslov kan vi fra konservativ side godt støtte.
Det kan vi jo med forholdsvis mange af de samme argumenter, som Venstre har været inde på: Det her giver en mulighed for, at man i kommunerne kan sikre adgang til lidt flere ungdomsboliger, som de unge så kan bo i og have mulighed for at finansiere, og at det er ude i kommunerne og dermed ikke os herinde, at man finder ud af, hvor det vil være hensigtsmæssigt at lave de her ommærkninger.
Inden for de rammer, vi har i dag, med den lovgivning, vi har i dag, mener vi, at det er et ganske fornuftigt forslag, og derfor forholder vi os positivt til det og støtter det, og derfor har vi også været med til at indgå aftalen med regeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Jamen det er jo meget forskelligt, hvad en studiebolig koster.
Det kommer bl.a. an på, om man ønsker at bo inde i København K eller København N eller Aarhus C, eller om man kan overtale sig selv til at bo i Glostrup eller måske ligefrem i Roskilde eller i Hedehusene.
Sådan nogle ting betyder noget for en boligs pris.
Men der er sådan en tendens blandt nogle studerende og nogle, der gerne vil score stemmer på at være de studerendes talsmand, til, at de skal have en meget billig bolig i de mest attraktive områder i Danmark, hvor boligpriserne er allerhøjest.
Det skal være muligt for en studerende at bo inde i København K eller København N for 2.500 kr. i noget, der ligner en etværelseslejlighed.
Det er vi måske bare ikke enige i.
Altså, vi mener ikke, at folk, der er under uddannelse, nødvendigvis skal have det sådan, at de har adgang til nogle af de mest attraktive boliger, der er på boligmarkedet, dvs. boliger, der ligger inde meget tæt på de store byers centre.
Hvis man kan finde en bolig, er det fint, og det har vi intet som helst problem med, men vi mener ikke, at det nødvendigvis er det offentliges opgave at stille den allermest attraktive beboelse til rådighed for nogle, der stadig væk er under uddannelse.
Altså, der er jo andre mennesker, der også gerne vil bo inde i centrum, og nogle af dem har endda job og arbejder mellem 40 og 50 timer om ugen for at tjene penge, så de har råd til at bo disse attraktive steder.
Mens man er studerende, må man leve med, at man hverken har råd til tournedoer eller til at bo inde i København K, f.eks.
Det har vi ikke regnet på, og vi har heller ikke kapaciteten til at regne på det, så derfor må vi henholde os til det, som klogere mennesker end os siger.
Jeg har ikke de aktuelle tal med herop på talerstolen, fordi jeg ikke forventede, at det var den debat, vi skulle have, men det vil da koste noget mere.
Men igen vil jeg sige, at vi er på linje med landets boligøkonomer, når de siger, at det er bedre at støtte mennesker end at støtte mursten.
Jan Johansen (S), 2014-02-20:
Jeg vil endnu en gang spørge ordføreren i forlængelse af diskussionen fra forleden dag.
DREAM har lavet en undersøgelse, der viser, at huslejerne vil stige helt gevaldigt, hvis det blev givet frit.
Nu ved jeg jo, at Liberal Alliance rigtig godt kan lide DREAM.
Det kan jeg se ud af alle de ting, som Liberal Alliance går ind for i politik.
Men hvor mange penge har Liberal Alliance regnet ud det vil koste i offentlig støtte, hvis det hele bliver givet frit?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Altså, vi er helt på linje med de økonomer, der mener, at det her er en mere rationel og økonomisk mere effektiv måde at gøre det på end det, man har kørende i dag.
Så det her kan jeg slet ikke nikke genkendende til.
Jan Johansen (S), 2014-02-20:
Nu står vi i den situation, at der kommer 70.000 flere unge, der skal studere, og vi ved, at det bliver omkring de store studiebyer.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-20:
Tak til ministeren.
Jeg har lige et opklarende spørgsmål.
Bl.a. i et høringssvar fra BL bliver det beskrevet, at ved ommærkningen af ældreboliger til ungdomsboliger bortfalder den kommunale garantiforpligtelse, og så beskriver de, at det så er lejerne, der kommer til at betale den tomgangsleje.
Men ministeren svarer så, at tomgangslejen skal betales af boligorganisationernes dispositionsfond, og så skulle jeg lige høre: Vil der altid være penge i den?
Eller hvad så, hvis der ikke er nok penge i den?
Carsten Hansen (S), 2014-02-20:
Dispositionsfondene disponerer man jo så at sige over ude i den enkelte boligafdeling, så vi kan ikke garantere, om pengene er brugt eller ej, men man kan i hvert fald trække det med det.
Men må jeg ikke sige, at det med tomgangsleje i København stort set ikke er eksisterende på grund af boligsituationen.
Vi har i virkeligheden lidt for få lejligheder i København, og der er stor efterspørgsel efter den her type af lejligheder, som jo kan bebos af unge mennesker til en fornuftig pris, altså hvor vi giver et tilskud til at nedsætte huslejen for de unge mennesker.
Så det er jo et væsentligt argument her.
Det andet er i forhold til garantistillelsen, og det har vi jo også diskuteret lidt med fru Louise Schack Elholm.
Når man ommærker fra ældreboliger til familieboliger, er garantien jo på op til de 40 pct., altså så at sige det, der ligger over 60 pct.; der er jo garanti, der er kommunal indskudsgaranti forhold til det.
Så vi mener i virkeligheden ikke, at det er noget problem i den her specifikke sag.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-20:
Jeg får lige lyst til, når vi har den her debat, at spørge ministeren, om han i dag på Altinget har læst, hvad Københavns socialborgmester Jesper Christensen fra ministerens eget parti siger?
Han siger jo: Vi kan ikke klare boligproblemerne alene.
Han henviser jo også til, at der er store problemer på det her område, og at staten bliver nødt til at gå ind og hjælpe.
Og ifølge rapporten går de også ind for at ændre planloven, og så vil jeg bare lige høre, om ministeren bakker op om det, hans partifælle siger, om at planloven skal ændres, så der kan bygges nogle flere boliger.
Carsten Hansen (S), 2014-02-20:
Det er sådan, at planloven hører under Miljøministeriets ressort, og det er der, man skal diskutere tingene, men jeg kan godt forstå, at man rejser problemstillingen fra Københavns Kommunes side.
Må jeg ikke sige, at jeg har taget tallene for, hvor mange boliger der er sådan til en rimelig husleje, med, og det er faktisk sådan, at det antal boliger i København, der koster til og med 4.000 kr., udgør 79 pct. i forhold til det antal studerende, der er.
Der er op til 15.500 boliger til under 3.000 kr. Så vi har faktisk rimelig mange billige boliger i København i forhold til antallet af studiepladser.
Lad mig så sige det, som det er: I København er der faktisk flere studerende, end der er studieboliger.
Det hænger sammen med, at rigtig mange studerende gerne vil bo i København, som hr. Ole Birk Olesen sagde før, og det betyder i virkeligheden, at behovet for studieboliger er større end antallet af studiepladser, og det er helt særegent for København.
Lars Dohn (EL), 2014-02-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, når nu der bliver sagt, at disse forbedringer er til fordel for både ejere og lejere.
Vi kan sammenligne lejernes situation med boligejernes.
Mens der for boligejerne i forbindelse med en energiinvestering altid vil være en tilbagebetalingstid, der typisk er på 5 år, 6 år, 8 år, måske endda kortere, vil lejerne i den her situation, f.eks. hvis udlejer bruger den totaløkonomiske model, få en stedsevarende huslejestigning.
Hvori består den fordel for lejeren?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Det er jo egentlig et lidt mærkeligt forslag, vi står med her.
Altså, det er fint nok inden for den lovgivning, vi har, men det siger også noget om, at vi har en meget mærkelig lovgivning, for tænk, at vi har boliger stående ude i landet, som ikke må udlejes til unge mennesker, selv om der er unge mennesker, der gerne vil bo i dem, og selv om der er almennyttige boligselskaber, som gerne vil leje ud til de unge mennesker.
Det må de ikke, fordi der er en lov om, at den bolig er til ældre mennesker, eller den er til familier, og den er ikke til unge.
Det er da noget underligt noget, at vi har så detaljeret en lovgivning i Danmark om boligsektoren.
Man skulle da mene, at boligsektoren kunne klare sig ligesom alle mulige andre sektorer i det her land, at dem, der udbyder et produkt, kan udbyde det til dem, de vil, i stedet for at det er øremærket; at den her liter mælk nede i Føtex er til de ældre, og den her liter mælk er til de unge, og så skal der tages en beslutning i Folketinget, hvis man gerne vil have, at den liter mælk, som var til de unge, i virkeligheden skal sælges til de ældre.
Men sådan har vi det på boligmarkedet.
Der er regler om, at en bestemt bolig er til unge eller til ældre eller lignende, og det viser jo bare, at den offentlige planøkonomi på boligområdet er så omfattende og så skør, at vi nu må stå her og diskutere, om man må få lov til at udleje en bolig til et ungt menneske, selv om der er et underskud af boliger til unge mennesker og ikke et lige så stort underskud af boliger til ældre mennesker derude.
Men vi støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Jo mere frihed til boligområdet, jo bedre, men det var dog bedre, om vi helt holdt op med alt det her lovgivning, juristeri og regulering og lod boligmarkedet være frit, så udbydere og købere og lejere kunne finde hinanden,
uden vi blander os her i Folketinget.
Lars Dohn (EL), 2014-02-20:
Hvis man foretager en energirenovering i en ejerbolig, så får man også en komfortforbedring.
Man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det er en komfortforbedring i forhold til nogle fantastisk tætte boliger; det er i hvert fald til diskussion.
Men det er uomtvisteligt, at når en boligejer foretager en energiinvestering, så er den tilbagebetalt i løbet af en forholdsvis kort periode.
Så hvordan kan ordføreren forklare mig, at lejeren ikke er stillet mere ugunstigt, i forhold til hvis det var en boligejer, der foretog den samme investering?
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Jeg ved ikke, om den socialdemokratiske ordfører har været fraværende under debatten, men det svarede jeg sådan set på, da Dansk Folkepartis ordfører spurgte om det samme.
Jeg gentager gerne: Vi har anvist finansiering på finansloven, for vi mener, at det her er et nationalt ansvar.
Det er ikke en opgave, der skal skubbes over på de fire sønderjyske kommuner.
Det er et ansvar, vi har at leve op til herindefra, også som følge af de forpligtelser, som Danmark tilkendegav med underskrivelsen af København-Bonn-erklæringerne tilbage i 1955.
Det var også baggrunden for, da vi sad i regering, VK-regeringen, at vi på driftsområdet fandt et ekstra driftstilskud på årligt 4,6 mio. kr. til det tyske mindretal, fordi analysearbejdet på det tidspunkt viste, der var et efterslæb på driftsområdet.
På samme måde, som det blev finansieret, har vi også anvist at det her skal finansieres.