runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
I modsætning til situationen ved de foregående lovforslag, som vi har behandlet her i dag, skal jeg meddele, at Venstre kan støtte dette lovforslag.
Vi synes faktisk, det er meget fornuftigt, at regeringen med lovforslaget her laver, sådan som vi ser det, en god overgangsordning for en gruppe, som ellers ville være kommet i klemme på grund af bl.a. tilbagetrækningsreformen.
Sagt med andre ord synes vi, det er godt, at der skabes ro og vished for en lille gruppe borgere, der ellers stod med udsigt til at kunne miste retten til seniorjob.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i lovforslaget som sådan.
Det giver sig selv.
Jeg vil blot gentage, at Venstre kan støtte det foreliggende lovforslag.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg vil bare forsigtigt, høfligt og ydmygt spørge om årsagen til, at ordføreren ikke har lyttet til vores forslag og vores bemærkninger under debatten om tilbagetrækningsreformen om netop behovet for den her overgangsordning.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg synes som sagt, at det lovforslag, ministeren på regeringens vegne har udarbejdet her, er et fint lovforslag, som tager højde for konsekvenserne for en lille gruppe, som ellers ville være blevet ramt på en måde, som de ikke havde en chance for at tage højde for.
Det synes jeg egentlig er godt og positivt.
Jeg er overbevist om, at det faktisk er en meget lille gruppe af borgere, vi taler om, så det synes vi fra Venstres side er helt ret og rimeligt set i lyset af de store ændringer, som tilbagetrækningsreformen som sådan medfører, hvilket vi naturligvis er glade for.
Men her er der en lille gruppe af borgere, som ville komme i en uforholdsmæssig stor klemme, hvis ikke man laver det, regeringen her har lagt op til.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg prøver en gang til.
Jeg er jo ung og uerfaren, i hvert fald i den her sammenhæng,
og derfor spørger jeg gamle og erfarne politikere om, hvordan det kan være, at et regeringsbærende parti fra den tidligere regering ikke kunne gennemskue det, da de fremlagde lovforslaget, da det i det store hele er den tidligere, borgerlige regerings forslag, der blev vedtaget som tilbagetrækningsreform.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Nu er det jo den nuværende regering, som har ansvaret for den lovgivning, der fremsættes i Folketinget.
Derfor er det den nuværende regerings ansvar, hvordan selve lovpakken så ud.
Vi er jo glade for, at den nuværende regering valgte at holde fast i tilbagetrækningsreformen, men jeg vil understrege som ung, men erfaren, at det er sådan, det forholder sig.
Vi er glade for, at der nu bliver taget højde for en problemstilling, som bl.a. har været fremhævet fra KL's side, siden vi vedtog tilbagetrækningsreformen her i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Vi kan undre os lidt i forbindelse med det her med den nuværende og tidligere regering.
Jeg havde egentlig ikke tænkt på at tage ordet her, og det er selvfølgelig ikke sikkert, at fru Ulla Tørnæs kan forklare, hvorfor den tidligere regering ikke var så lydhør over for Dansk Folkeparti, da vi påpegede, at der var nogle, der var blevet glemt i forbindelse med aftalen, altså at man måske lige havde overset, at der var nogle, der kom i klemme her.
Det blev afvist dengang af den daværende minister, men det er ikke sikkert, at fru Ulla Tørnæs kan forklare, hvorfor det blev afvist af den daværende minister.
Det var så godt nok, efter aftalen var indgået, hvor i hvert fald jeg var ude at påpege, at der var nogle, der var blevet glemt.
Men man var ikke særlig lydhør dengang, og det var i hvert fald før regeringsskiftet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har bl.a. også været ude med noget, og det var i august 2011, og det var, så vidt jeg lige kan se, også før valget.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kender ikke den dialog, som hr. Bent Bøgsted har haft med tidligere beskæftigelsesminister Inger Støjberg, jeg har ikke været til stede, hvor det har været rejst som en problemstilling.
Men jeg kan da kun synes, at det er ærgerligt, at hr. Bent Bøgsted ikke lagde pres på den nuværende beskæftigelsesminister, da hun fremsatte lovforslaget i Folketinget, for der burde hr. Bent Bøgsted jo have sagt til den nuværende minister, at der her var et problem, som Dansk Folkeparti gerne ville have regeringen tog højde for.
Men det erindrer jeg ikke hr. Bent Bøgsted gjorde, da lovforslagene, som det sig jo hør og bør, kom til godkendelse hos forligspartierne, før det blev fremsat.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Nu er jeg rimelig sikker på, at jeg under førstebehandlingen af lovforslaget påpegede, at der var et problem her.
Jeg håber, at ministeren kan erindre, at jeg på det tidspunkt nævnte det, ellers må man kunne finde det i notaterne, hvis det skal være.
Så jo, det er blevet påpeget.
Men man ved jo godt, at når man sidder i forhandlinger og sådan noget, så skal alle være samlet for at få en aftale, og det er så det.
Men jeg er ret sikker på, at det er blevet påpeget.
Det er mere til orientering til ordføreren.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Det synes jeg er helt på sin plads at påpege, men jeg erindrer ikke, at det var sådan, at der fandt en politisk drøftelse sted, da vi havde behandlingen af tilbagetrækningsreformen, med henblik på, at det her skulle ændres i den lovpakke, som den nuværende beskæftigelsesminister fremsatte og dermed også har ansvaret for.
Det erindrer jeg ganske enkelt ikke.
Jeg kan ikke erindre, at jeg har været til et eneste møde hos beskæftigelsesministeren, hvor det her har været rejst med et ønske om, at det skulle ændres.
Hvis det var sket, er jeg da helt overbevist om, at så havde vi været villige til at se positivt på det, men det skete bare ikke.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg er rigtig glad for, at der er kommet en ny regering, så der nu kan blive ryddet op i alle de ting fra den forrige regering.
Lovforslaget skal ses i forhold til tilbagetrækningsreformens forhøjelse af efterlønsalderen pr. 1. januar.
Den har nemlig den utilsigtede konsekvens, at en gruppe mennesker ikke længere som forventet kan få et seniorjob i kommunen.
Det skyldes, at deres dagpengeret er udløbet mere end 5 år før den nye forhøjelse af efterlønsalderen.
For det første gør krisen det svært at finde et arbejde i det hele taget.
For det andet ved vi, at seniorerne har svært ved at finde et job igen, når de først er blevet ledige.
Derfor er der brug for et reelt jobtilbud til de seniorer, der har mistet dagpengeretten.
Det giver mening at fastholde dem, der kan og vil arbejde, både fordi de kan bidrage med erfaring og ekspertise, og fordi alternativet er, at de ender på en passiv overførselsindkomst.
Det kan de eller vi ikke være tjent med.
Lovforslaget understreger, at regeringen prioriterer seniorjobordningen som et værdifuldt redskab i beskæftigelsesindsatsen, og at den gør en indsats for at fastholde dem, der både kan og vil være en del af arbejdsmarkedet.
Socialdemokraterne finder derfor forslaget positivt og støtter det, og det gør De Radikale også.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Det her forslag retter op på noget, der var blevet glemt i forbindelse med ændringerne af efterlønnen.
Dengang, de forhandlinger stod på, var det sådan, at der ikke lige var nogen, der tænkte på, at der var en seniorjobordning.
Da man så egentlig var færdig med forhandlingerne, var man også blevet enige om, at seniorjobordningen bare skulle køre videre uforandret.
Man havde så bare lige glemt, at seniorjobordningen fulgte efterlønsalderen opad, og dermed kom vi i den situation, at der var nogle, som i stedet for at kunne gå på seniorjob som 55-årig først kunne gå på seniorjob som 57-årig.
De var sådan set indstillet på, at de kunne gå først på seniorjob og så på efterløn som 60-årig, hvis de mistede deres dagpengeret, efter at de var fyldt 55 år.
Det bliver der så rettet op på her.
I Dansk Folkeparti har vi tidligere påpeget, at der var et problem, og jeg har også flere gange her fra talerstolen påpeget, at der var et problem.
Der vil så være nogle, der vil være i seniorjob i mere end de 5 år, det var tiltænkt, men det var ikke hensigten, at der skulle komme nogle i klemme.
Men det skyldes simpelt hen, som jeg ser det, en klar forglemmelse hos de partier, der sad og forhandlede.
Derfor er det ret og rimeligt, at det bliver rettet op nu her, inden det er for sent.
Så Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Vi dropper bestemt ikke udviklingsarbejdet.
Det ligger jo eksempelvis på seniorområdet, hvor der afsættes midler til både udvikling og til efterfølgende udbredelse af seniorpakker.
Så det er ikke sådan, at udviklingsperspektivet er lagt helt væk, men det er klart, at når vi er i den situation, at der jo er brugt omkring halvdelen af de midler, der blev tilvejebragt i Forebyggelsesfonden, skal vi være sikre på, at pengene når ud til flest muligt.
Vi ved rigtig meget om arbejdsmiljøet i dag, og vi ved også rigtig meget om det forebyggende arbejde, og nu tror jeg, at tiden også er kommet til, at vi får udbredt den viden, så flere får et bedre arbejdsmiljø, end de har i dag.
Og så skal man i øvrigt huske på, at Forebyggelsesfonden kan noget, men det primære ansvar for, at vi har et ordentligt arbejdsmiljø i Danmark, ligger jo hos den enkelte arbejdsgiver og hos de medarbejdere, der er på virksomheden.
Og det er der, vi skal have arbejdsmiljøindsatsen forankret, og det er også derfor, at vi lægger vægt på tilsynet, for det er vigtigt, at Arbejdstilsynet kommer ud så mange steder som muligt.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg forstod på hr. Joachim B. Olsen, at opgaven med at sørge for et bedre arbejdsmiljø bedst varetages på den enkelte arbejdsplads.
Jeg vil gerne spørge: Betyder det, at man efter Liberal Alliances mening f.eks. skal halvere Arbejdstilsynet som et led i de offentlige besparelser, man har store planer om at gennemføre, eller skal Arbejdstilsynet måske helt afskaffes?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Nej, det er ikke en del af vores finansieringsplan specifikt at skære ned på Arbejdstilsynets område.
Vi ser helt generelt gerne et mindre offentligt forbrug, men vi har ikke udpeget Arbejdstilsynet som et konkret spareområde.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jo, men der er jo så det ved det, at en væsentlig del af Arbejdstilsynets opgave er at føre tilsyn, og på nogle områder bliver tilsynet så yderligere styrket med det, som nu er aftalt vedrørende Forebyggelsesfonden.
Er det Liberal Alliances mening, at Arbejdstilsynets tilsynsopgave skal skæres væk?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det mener jeg ikke at vi har givet udtryk for på noget tidspunkt.
Jeg konstaterer bare, at man med det her lovforslag tilfører midler til områder, hvor der i forvejen er tilsyn, og det virker ikke som en rationel måde at bruge pengene på.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Forebyggelsesfonden blev etableret i 2007 med det helt klare formål at yde støtte til at forebygge og forhindre fysisk og psykisk nedslidning.
Gennem årene har Forebyggelsesfonden ydet støtte til projekter, der knytter sig til arbejdspladser og forebyggelse af nedslidende rutiner samt styrkelse af genoptræning og rehabilitering af syge og handicappede.
I slutningen af december 2011 blev den første evalueringsrapport afleveret, og den viste jo, at det er vanskeligt for projekterne at påvise de egentlige effekter af projekterne.
Derfor besluttede regeringen i finansloven for 2012 at målrette Forebyggelsesfondens indsats med henblik på at få et mere direkte sammenspil med beskæftigelsesindsatsen.
Derudover er der jo ikke tale om en målretning, men faktisk om et helt nyt fokus for Forebyggelsesfonden.
Hidtil har fonden bl.a. haft som fokus at forebygge nedslidende rutiner og arbejdsgange, styrke genoptræning og rehabilitering af syge og handicappede og lidt flere ting.
De nye fokusområder er indsatser, der forebygger psykisk og fysisk nedslidning, arbejdsulykker, erhvervssygdomme, fastholdelse af seniorer og medarbejdere med nedsat arbejdsevne og mere inklusion på arbejdsmarkedet.
Konservative synes, det er rigtig fint med et beskæftigelsesperspektiv, men som en række af høringssvarene også giver udtryk for, er vi bekymrede for, om de handicappedes, de syges og de socialt udsattes perspektiv nu helt udlades, for beskæftigelsesperspektivet afløser jo det eksisterende, og et skift i fokus vil betyde, at handicappede, syge og socialt udsatte vil blive glemt.
Derfor ser De Konservative sig ikke i stand til at støtte lovforslaget på nuværende tidspunkt.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Jeg har bare et spørgsmål omkring de her forebyggelsespakker.
Nu nævnte ministeren godt nok medarbejdere, der havde været udsat for trusler og vold, men det kan jo også være medarbejdere alle mulige andre steder.
Eksempelvis kan udviklingshæmmede jo også nyde godt af de her forebyggelsespakker – eller har i hvert fald kunnet.
Hvordan kan det sikres, at alle borgere, som bliver indbefattet i den her målgruppe, fremover kan bruge de her forebyggelsespakker på en god og ordentlig måde?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen vi viderefører jo simpelt hen initiativet omkring forebyggelsespakker, og de gælder jo mange forskellige områder.
Men der er jo også arbejdspladser, hvor der ikke er tale om en psykisk belastning i forhold til arbejdsmiljøet, men hvor det helt banalt handler om en fysisk bedre indretning eksempelvis af værkstedet, og det er nødvendigt.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Jeg er blevet gjort bekendt med af nogle af dem, som netop har med nogle af de her udviklingshæmmede at gøre, at det vil være en udfordring at få de her forebyggelsespakker ud for især medarbejdere, som har ringe læsefærdigheder.
Der kan man jo sige, at især udviklingshæmmede ikke altid er særlig gode læsere, og hvis det betyder, at de ikke kan få udbytte af de her forebyggelsespakker, fordi de ikke kan anvende dem optimalt, kan man potentielt ende i en situation, hvor man diskriminerer borgerne, eller hvor de i hvert fald ikke får det ud af de her forebyggelsespakker, som de ellers kunne have fået.
Kan der ikke være en risiko for det?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg må sige, at jeg ikke er stødt ind i den problemstilling tidligere, men det siger jo sig selv, at når vi laver forebyggelsespakker, som ikke alene skal gavne den enkelte, men også virksomhedens arbejde med arbejdsmiljø samlet set, så skal det selvfølgelig være muligt at få formidlet den viden, der ligger til grund for pakkerne, på en sådan måde, at alle medarbejdere kan forstå, hvad det er, det drejer sig om.
Men jeg er ikke bekendt med, at det skulle være et problem, men det må vi jo få afdækket om nødvendigt.
Det er ikke korrekt, at jeg sætter spørgsmålstegn ved effekten.
Jeg gengiver, at den evaluering, der er lavet af Forebyggelsesfonden, viser, at nogle af de projekter, der har været, har haft en lokal positiv effekt, men at det ikke er lykkedes for alvor at få bredt de informationer, den viden og de erfaringer ud, sådan at det kommer til at gælde det samlede arbejdsmarked.
Modsat gælder det så eksempelvis med TTA-projektet, altså tilbage til arbejdet-projektet, som også er finansieret i Forebyggelsesfonden, og på torsdag fremlægges en stor evaluering af det samlede projekt.
Jeg skal ikke her komme ind på, hvad den evaluering kommer til at vise.
Men dér er der lavet og indhøstet erfaringer, som kan omsættes og oversættes til andre områder.
Der er jo intet til hinder for, at man ude på den lokale arbejdsplads til stadighed kan lave projekter, der relaterer sig til arbejdsmiljøet.
Det, der er afgørende for den udmøntning, vi har valgt af Forebyggelsesfonden, er, at vi skal være sikre på, at pengene kommer flest mennesker til gavn, og det mener vi de gør på den her måde.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Vi skal ikke konkurrere om, hvem der husker bedst om sådan nogle huller.
Det er godt, at der bliver lukket delvis.
Mener hr. Bent Bøgsted, at det her lovforslag fuldstændig dækker hullet?
Jeg tænker på, at der er masser, der har været i klemme i 2012.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-27:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det fuldstændig dækker det her hul, for så skal man ind og kigge på hver enkelt, altså hvornår de har mistet dagpengene.
Der kan sagtens være nogle på nuværende tidspunkt, der har mistet deres dagpenge og er havnet på kontanthjælp, og som rettelig burde have seniorjob nu her.
Det tør jeg ikke lige gøre mig klog på.
Jeg tror ikke, at den gruppe er særlig stor, men der kan sagtens være nogle, der er kommet i klemme.
Det vil jeg ikke afvise.
I Dansk Folkeparti er vi i hvert fald klar til at se på det under udvalgsbehandlingen.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg må sige, at jeg blev en lillebitte smule forbløffet, og jeg synes, det er noget uhørt at blive præsenteret for et ændringsforslag i ministerens svartale til Folketinget.
Min taletid rækker jo ikke til at kommentere eller forholde mig til det ændringsforslag, som ministeren stiller her lige på falderebet ved førstebehandlingen.
Det har jeg faktisk aldrig været ude for før: at blive præsenteret for et ændringsforslag på den måde.
Og det bliver vi selvfølgelig nødt til at drøfte undervejs i udvalgsbehandlingen.
Det er heller ikke en del, der har været til høring, og det er ikke en del, der overhovedet er beskrevet i de økonomiske betragtninger, som fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Så det må jeg sige at jeg er noget overrasket over, og det borger jo ikke just for lovkvaliteten hos ministeren.
Det var egentlig ikke det, jeg bad om ordet for.
Nu håber jeg, at formanden tillader, at jeg så lige bruger lidt ekstra tid.
For det provokerer mig faktisk, når ministeren siger, at der nu bliver ryddet op efter den tidligere regering.
Lad mig igen minde ministeren om, at det er ministerens lov, der her bliver ændret.
Det er den nuværende beskæftigelsesminister, som fremsatte det lovforslag, og dermed ændrer vi en lov, som ministeren har underskrevet både i Statsrådet og mange andre steder.
Så det er ministerens lov, som Folketinget her er behjælpelig med at ændre, fordi der er en persongruppe, som risikerer at komme i klemme, hvis ikke vi laver det her.
Den tidligere regering lavede en politisk aftale, men lavede ikke nogen forslag, som blev fremsat i Folketinget.
Det er den nuværende beskæftigelsesminister, der har stået for den del af tilbagetrækningsreformen.
Det er jeg glad for, skal jeg skynde mig at sige.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen altså, jeg beklager, hvis ikke det er den korrekte måde at gøre det på.
Jeg er ikke blevet oplyst om andet, end at man sagtens i en tale under førstebehandlingen kan sige, at regeringen planlægger at stille et ændringsforslag.
Ellers skulle jeg vel have oplyst det på et senere tidspunkt.
Men jeg er helt med på, at når jeg kvitterer for partiernes umiddelbart positive tilkendegivelser, er det selvfølgelig på baggrund af det lovforslag, der ligger.
Jeg tager ikke partierne til indtægt for et ændringsforslag, som partierne ikke har haft mulighed for at se.
Det siger sig selv, og det er der selvfølgelig grund til at indskærpe.
Så bare sådan for historieskrivningens gode skyld skal jeg sige, at de lovforslag, der udmønter aftalen om tilbagetrækningsreformen, er med undtagelse af helt tekniske ændringer fremsat stort set uændret fra de ændringsforslag, der blev godkendt af forligskredsen før regeringsskiftet.
Den nuværende regering har ikke indholdsmæssigt taget stilling til de ændringsforslag, der udmønter aftalen, fordi vi har lagt til grund, at den oprindelige forligskreds, som mit eget parti ikke er en del af, har udmøntet deres aftale korrekt i de lovforslag, der var udsendt til forligskredsen inden regeringsskiftet, og det er de lovforslag, der er fremsat.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg skal bare for en ordens skyld gøre ministeren opmærksom på, at den tidligere regering ikke fremsatte nogen forslag om det i Folketinget.
Det er den nuværende regering, der har fremsat tilbagetrækningsreformen, og det er den nuværende beskæftigelsesminister, som har underskrevet den lovgivning.
Dermed er det selvfølgelig ministerens ansvar i henhold til ministeransvarsloven, og derfor er det også den nuværende ministers lovgivning, der ændres.
Og dermed gør vi det arbejde færdigt, som den nuværende minister altså ikke havde fået gjort færdigt, hvis jeg skal bruge ministerens eget ordvalg her.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Altså, det er helt korrekt, at den lovgivning, som den her regering fremsætter og underskriver, har vi selvfølgelig ansvaret for.
Men de lovforslag, der udmønter tilbagetrækningsreformen, er, kan man sige, formuleret og skrevet af og har været rundt i den oprindelige forligskreds inden regeringsskiftet, og mig bekendt har man i den oprindelige forligskreds ikke forholdt sig til den problemstilling, der er med en gruppe af seniorer, der så at sige falder ned mellem to stole.
Jeg synes så, det er positivt, at vi i en finanslovaftale med Enhedslisten kan sikre, at en gruppe af borgere, der ellers ikke ville være berettiget til et seniorjob, bliver det fremadrettet.
Og jeg vil gerne igen positivt kvittere for, at både Venstre og Dansk Folkeparti er med til at sikre den forbedring, og jeg siger det her med det in mente, at der er stillet et ændringsforslag, som de to partier ikke har taget stilling til.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Jeg vil gerne vende tilbage til noget af det, som ministeren fremførte i sin tale, nemlig selve tanken eller ideen om, at der er bestemte grupper, som har ret til et job – i det her tilfælde seniorerne.
For lige nu står vi også med en lang række nyuddannede, som kommer ud efter endt uddannelse, og som oplever, at de ikke kan få arbejde.
Dimittendledigheden er jo tredoblet siden 2008.
Jeg har indtryk af, at det med så stor en ledighed, som der er i dag, må være langt sværere at komme ud som nyuddannet og få et job end at få et seniorjob.
Så jeg skal egentlig bare spørge: Når nu ministeren taler om, at der er bestemte grupper, som har ret til job, hvorfor skal det så kun gælde seniorerne?
For alt andet lige må logikken jo være, at det skal gælde flere.
Så må det også gælde dem, som er rigtig, rigtig hårdt presset, eksempelvis de unge, som på nuværende tidspunkt ikke kan finde beskæftigelse.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
En konservativ ordfører angriber i dag seniorjobordningen.
Jeg skal måske lige gøre ordføreren opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti har været med til at lave ordningen med seniorjob.
Det er en del af velfærdsforliget tilbage fra 2006.
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke ved, at ordførerens eget parti var med i den store velfærdsaftale i 2006, men det går jeg ud fra at ordføreren godt ved.
Så var Det Konservative Folkeparti med til at lave tilbagetrækningsreformen for få år siden.
I den oprindelige forligskreds, som Socialdemokratiet i parentes bemærket ikke er en del af, men som Det Konservative Folkeparti er en del af,
besluttede man sig til at videreføre seniorjobordningen.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Jamen jeg skal gerne stille mit spørgsmål igen.
Det er også lidt sent på aftenen.
Jeg synes egentlig, at det er ærgerligt, for normalt plejer ministeren faktisk at bevare et ret stort overblik, men når man på den måde har behov for at stå og belære andre folketingsmedlemmer, er det jo i virkeligheden synd og skam, for selvfølgelig er jeg godt klar over, hvilke forlig der er indgået.
Jeg har sådan set
ikke på noget tidspunkt i min tale angrebet selve seniorjobordningen, men jeg stillede bare et spørgsmål ud fra ministerens egne ord, og ministeren sagde selv, at her er der tale om en gruppe, som har et særligt behov, og som skal have ret til at have et job.
Så er det da ud fra et beskæftigelsespolitisk perspektiv ganske interessant at spørge, om ikke det gælder den gruppe af unge, som i dag har så svært ved at få foden indenfor på arbejdsmarkedet – dimittendledigheden er tredoblet siden 2008 – og som oplever, at det eneste, de har, når de kommer ud, er den teoretiske viden, men de har ikke den erfaring, der skal til for at blive ansat.
Det er i et beskæftigelsespolitisk perspektiv da ganske interessant at få svar på netop det, og nu stiller jeg så spørgsmålet en gang til til ministeren.