runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Vi Socialdemokrater synes, at det er rigtig vigtigt, at der kører en bus, at der er busruter, og derfor synes vi, at det, der sker lige nu, hvor der bliver nedlagt busruter, er forfærdeligt.
Det ved jeg at Dansk Folkeparti også mener, men der, hvor jeg bare ikke forstår Dansk Folkeparti, er, i forbindelse med at man har været med i kommunalreformen, at man har været med til at beslutte, at vi skal organisere bustransport på den måde i Danmark, at det er et stort virvar af finansiering.
Kommunerne betaler noget, regionerne betaler noget, staten betaler noget, og ingen tager noget politisk ansvar for, at der ikke kører busser i udkantsområderne.
Dansk Folkeparti burde gå ind og kigge på, hvad det er for en finansiering, man har lavet, af netop bustransporten i Danmark, og tage det ansvar, som man bør tage på sine skuldre, når man nu stemmer for en kommunalreform.
Henrik Brodersen (DF), 2010-05-07:
Det er bare, fordi det har skabt lidt forvirring, for ordføreren var inde på, at der, hvor hun selv kommer fra, var det således, at man var begyndt at lukke skoler, hvad ordføreren beklagede meget.
Der, hvor jeg kommer fra, har vi et bystyre, som er ledet af Socialdemokraterne med opbakning fra SF.
De har her ved det sidste møde, vi havde i kommunalbestyrelsen, fundet frem til, at man kunne spare 5,5 mio. kr. på den kollektive trafik i landdistrikterne.
Det gik på nær en bybus alt sammen ud over transport i landdistrikterne.
Jeg ved ikke, hvad ordføreren har at sige til det.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Nu kan man jo kende det igen.
Åbenbart er alle problemerne ikke regeringen og Dansk Folkepartis skyld.
Det er ene og alene socialdemokratiske byrådsmedlemmer, der har skylden.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti og ordføreren burde stille sig selv de spørgsmål: Hvorfor er det, at man skal spare 0,5 mio. kr. på busruter?
Hvorfor er kommunerne kommet dertil, og hvem er det, der har lavet den finansiering af busselskaberne, som i dag betyder, at der netop nedlægges busruter?
Hvem er det, der herinde i Folketinget har stemt for, at det tilskud, der gives til takstnedsættelser, skal være mindre, sådan at billetterne kommer til at koste mere?
Hvem er det, der har stemt for det?
Jacob Jensen (V), 2010-05-07:
Hvis man beskatter et fødevareerhverv, hvor langt de fleste arbejdspladser ligger i Yderkantsdanmark, med 1,1 mia. kr., vil det så skabe mere eller mindre aktivitet i fødevareerhvervet?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Lad mig give et helt konkret eksempel, når vi tager kommunalreformen og udkantsproblematikken.
Hvis vi tager sådan noget som transport, hvis vi tager sådan noget som busserne, er det jo sådan, at med kommunalreformen er det blevet organiseret på den måde, at både regionerne og kommunerne er med i busselskaberne, at der er en fletning af finansiering, og at der også kommer tilskud fra staten.
Her er det vigtigt at gå ind og se på, at man har organiseret det på en måde, som ikke giver noget politisk ansvar, f.eks. for at busruter forsvinder i udkantsområderne, og at det bliver dyrere at køre med bus.
Her er det vigtigt, at vi går ind og kigger på kommunalreformen.
Vi kan ikke bare sige, at så tager vi eksempelvis telebusser, og så er alle problemerne løst.
Vi bliver nødt til at kigge på, hvorfor prisen på en busbillet stiger så voldsomt, og hvorfor der bliver nedlagt busruter, så man ikke længere kan komme til sit uddannelsessted, og så færre unge får en uddannelse.
Kristian Jensen (V), 2010-05-07:
Der var intet konkret i det, der blev sagt her – intet!
Ikke ét eneste lille bitte bitte forslag.
Er ordføreren enig i, at man skal give bedre rammevilkår for erhvervsudvikling i landområderne og dermed give mulighed for, at man bedre kan udnytte eksisterende bygninger?
Er ordføreren enig med den nyslåede socialdemokratiske folketingskandidat i Thistedkredsen i, at man er nødt til at give udkantsområderne nogle bedre muligheder for at udnytte de muligheder for at skabe attraktive bosætningsmuligheder, der er?
Er ordføreren overhovedet enig i nogen af de konkrete forslag, der er blevet lagt frem, bl.a. fra Venstres side?
Eller hvad er det helt konkret, Socialdemokratiet egentlig forestiller sig skal ske?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Ja, det står meget klart, at det er en brandskatning af erhvervene og arbejdspladser – lige præcis det, vi skal leve af.
Det er det mest klare svar, jeg har fået her i Folketingssalen igennem mange, mange måneder.
Jeg vil næsten sige tak for et klart svar, men jeg er meget, meget ked af det på vegne af 140.000 danskere, som nu hver dag går på arbejde og knokler for at være med til at skabe noget produktion, noget vækst, beskæftigelse, eksport – netop lige præcis for at vi kan få nogle skattekroner i kassen til at betale velfærden med.
Det er lykkedes godt under den regering, vi har nu, for vi har simpelt hen danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde.
Det er jo en ren konstatering, så klagesangen over fødevaresektoren må være svær at høre på, når man arbejder i fødevarevirksomheder og hver dag går på arbejde og knokler for at lave masser af gode produkter.
Hvordan vil man forklare dem, at de altså skal beskattes ud af landet, at man vil flytte deres arbejdspladser til Tyskland og andre steder?
Hvordan vil man forklare det i Socialdemokratiet?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Nu lyser min lampe også her, så hr. Erling Bonnesen må have mig undskyldt, hvis taletiden er brugt.
Jeg lagde godt mærke til, dengang vi i efteråret præsenterede vores »Fair Forandring«-udspil, at hr. Erling Bonnesen havde annoncer i Fyens Stiftstidende, som viste, hvordan danskerne skal være skræmt over det socialdemokratiske skatteudspil.
Vi har debatteret det nu i snart lang tid, og jeg kan kun opfordre alle til at gå ind og læse »Fair Forandring« og se, hvad der virkelig står, og hvordan vi ønsker at prioritere folkeskolerne.
For, netop når man taler om f.eks. det her område, hvad er det så, der sker ude i kommunerne lige nu?
Nu lyser den røde lampe, så jeg stopper.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Tak for det.
Nu har vi jo her på det sidste kunnet se, at Socialdemokratiet er meget optaget af, at man har et valg mellem folkeskolen og de frie skoler, når man skal sende sine børn i skole, men jeg synes, at det, jeg hører fra talerstolen i dag, står i skærende kontrast til den melding.
Hvordan harmonerer det med at stå på talerstolen i dag og sige, at vi nu virkelig skal gøre noget for Udkantsdanmark, når man vil lukke de frie skoler, som jo netop ligger i udkantsområderne, og hvordan hænger det sammen, når man vil brandbeskatte fødevareerhvervet, som jo også fylder mest i yderområderne?
Jeg vil gerne høre, hvad det er, Socialdemokratiet vil for de yderområder, for jeg ikke hørt det endnu.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det, man vil i salen, er det modsatte, for det er det, vi behandler i det ene beslutningsforslag efter det andet.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Der kan ikke være nogen tvivl om, at byrådspolitikere rundtomkring i landet lige nu har nogle meget, meget svære overvejelser.
Deres økonomi er presset, og der, hvor jeg selv kommer fra, Assens Kommune, taler man om at nedlægge skoler, nedlægge biblioteker osv.
Det er noget, som vi herinde på Christiansborg bliver nødt til at forholde os til.
Det er et valg, som regeringen presser ned over kommunerne og ned over de medlemmer, der lige er blevet valgt til de nye byråd.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Hvorfor skal 48 frie skoler, som alle sammen ligger i yderområderne og har under 50 elever, lukke?
Det er jo netop med til at tage eksistensgrundlaget væk fra yderområderne.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at tage initiativer, så man kan finde nogle nye modeller for, hvordan man kan sikre, at den praktiserende læge også eksisterer i yderområderne?
Jeg vil meget gerne høre, hvad det er, Socialdemokratiet vil, men jeg har ikke fået noget svar!
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg tager lige det sidste med udkantstakster først.
Det, vi Socialdemokrater vil, er, at vi ønsker, at også handelsskolerne får et taxameter, som ikke bare er et udkantstaxameter, hvor de bare skal finde pengene inden for egen pulje, men hvor det er nye penge, der kommer til.
Hvis ordføreren vil lytte, vil jeg i forbindelse med folkeskoler og friskoler, som ordføreren mener Socialdemokratiet har krævet lukket, sige, at jeg jo ikke er uddannelsesordfører for Socialdemokraterne, og jeg kender ikke til den debat, at vi skulle have krævet friskoler lukket.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Til ordførerens oplysning vil jeg da gerne orientere lidt om den socialdemokratiske politik.
Godt nok er jeg ikke selv uddannelsesordfører, men de fleste har da i hvert fald været opmærksom på, at der var et forslag fra Socialdemokraterne for 14 dage siden om, at friskoler med under 50 elever skulle lukkes, fordi man hellere ville have, at der skulle være 32 elever i en skole.
Det ville så betyde, at de skoler, som havde mellem 32 og 50 elever ville få en decideret luk og sluk-klausul påklistret deres postkasse: Værsgo at lukke, I har ikke 50 elever mere, og derfor skal I lukke.
Det var et socialdemokratisk forslag, som blev fremsat her i Folketinget.
Det ville så betyde, at de 48 friskoler rundtomkring i Danmark, primært i yderegnene, måtte lukke.
Så vil gerne jeg spørge ordføreren om det her med udligningsreformen.
Er det ikke rimeligt, at man kigger på, at der er gået et vist antal år, og at man derfor selvfølgelig vælger ikke at blive ved med hvert år at drage det ind i den her redegørelse?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Jeg siger jo helt åbent og ærligt, hvad det er, jeg præcist udtaler mig om.
I forhold til folkeskolen vil jeg gerne slå fast, at for os Socialdemokrater er det så vigtigt, at vi lige nu får investeret i folkeskolen.
Det er jo ikke det, der sker ude i kommunerne i dag, det er jo ikke det, byrådspolitikerne sidder og diskuterer.
De diskuterer ikke, om de skal sætte den lokale folkeskole i stand, de taler ikke om, om man skal bruge de skattekroner, der nu allerede er delt ud, og få renoveret folkeskolerne i stedet for til at skabe vækst i Danmark.
Det er det, som er så vigtigt for os Socialdemokrater, nemlig at vi bibeholder at få skabt nogle rigtig gode folkeskoler for vores børn.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg stillede et spørgsmål om friskolernes situation, og ordføreren svarede hundrede procent på folkeskolernes situation, det må da siges at være noget af en signalforvirring.
Men jeg vil gerne sige rent konkret om det med kommunalreformen, som vi også var kort inde på – jeg havde ikke mere tid i mit spørgsmål før – at hvis Socialdemokraterne ønsker en debat her i Folketinget om kommunalreformens præmisser, udviklingstendenser, plusser, minusser osv., så har Folketingets medlemmer jo altid både pligt og ret til at være aktive og engagerede f.eks. ved at lave samrådsspørgsmål, forespørgsler her i salen eller kræve en redegørelsesdebat.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det kan Socialdemokraterne bare gøre hvert år, hvis de har lyst?
Så vil de selvfølgelig få den debat, de ønsker, om, hvordan det går med kommunalreformen, hvordan det ser ud med den decentrale struktur i Danmark, og hvordan levebetingelserne er for de danske kommuner.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Den debat har vi jo haft i Folketinget.
Vi har haft en debat om, hvorvidt vi ikke havde brug for en evaluering af kommunalreformen, og regeringen og Dansk Folkeparti afviser det jo.
Hvis Dansk Folkeparti synes, at det kunne være en god idé, skal jeg gerne personligt bringe debatten op igen og til afstemning, så vi kan få den evaluering af kommunalreformen, som der virkelig er brug for.
Kristian Jensen (V), 2010-05-07:
Ordføreren havde et meget langt ordførerindlæg om alle de problemer, der er.
Jeg sad og noterede ned, hvor mange problemer der blev nævnt, og jeg sad også og noterede ned, hvor mange forslag der kom til en løsning af problemerne.
Der var ét forslag: Man skal omdøbe udkantskommuner til noget andet.
Er det Socialdemokratiets eneste forslag til at ændre udviklingen?
Hvad er det for nogle konkrete forslag, som ordføreren mener der blev nævnt i ordførertalen?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Vi Socialdemokrater mener ikke, at man bare kan knipse med fingrene og finde nogle mindre tiltag, som kommer til at løse alle de problemer, der er.
Det her område skal tænkes ind i en større politik.
Det skal tænkes ind i eksempelvis skattepolitikken.
Når man deler skattelettelser ud, hvor er det så, de skattelettelser bliver delt ud?
For Fyns vedkommende ligger vi langt under gennemsnittet, og det er jo på den måde, man bliver nødt til at tænke dette område ind i en samlet politisk strategi og en samlet økonomisk ramme.
Vi bliver nødt til at diskutere, hvor de nye arbejdspladser, vi ønsker at skabe, skal ligge, men vi bliver også nødt til at diskutere kommunalreformen.
Jeg er ked af, hvis det bliver en klagesang, hvis det bliver for deprimerende, men det er jo sådan set også udviklingen.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på det her andet ord, som vi også har fået, og som jeg heller ikke bryder mig om, nemlig den rådne banan.
Det er et ord, som er kommet til her de seneste 8-9 år, og derfor bliver vi nødt til at tage de her problemer alvorligt.
Når hr. Erling Bonnesen så siger, at det her handler om større beskatning for os Socialdemokrater, må jeg bare sige, at vi sammen med SF har fremlagt vores skattepolitiske oplæg »Fair Forandring«, og heri står det hele meget klart.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Hvis der er nogle, der netop går ind for frit valg, er det Socialdemokratiet.
Det er derfor, vi har foreslået, at man skal have mulighed for at kunne vælge sin egen, kommunale hjemmehjælper til at lave ekstra opgaver.
Det er jo frit valg.
I dag er det sådan, at hvis man gerne vil have lidt ekstra, hvis man gerne vil have tørret panelerne lidt ekstra af, er man tvunget til at udlevere nøgler til to personer, så skal man både udlevere til den offentlige og til den private aktør, eller også er man tvunget til helt at gå over til den private.
Det er faktisk sådan – og det bør ordføreren bekræfte – at der ligger regler, der betyder, at man fra kommunens side skal betale særligt overhead til den private aktør, et beløb, som man ikke betaler for den kommunale hjemmehjælpstime.
I Lyngby, som indtil for nylig var konservativt drevet, og som nu er Venstredrevet, betaler man for hver hjemmehjælpstime 30 kr. mere for en privat hjemmehjælper end for en offentlig.
Hver gang der er en ældre, der vælger privat, skal vi altså tage af samfundets penge og bruge 30 kr. ekstra.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Hvis der er nogle, der går ind for det frie valg, er det Socialdemokraterne.
Man kan næsten kun trække på smilebåndet.
Det er ikke mange dage siden, fru Mette Frederiksen var ude at foreslå, at vi skulle lukke alle privatskolerne, fordi uha, dem skulle forældrene ikke have mulighed for at vælge, alt imens hun selv sender sine egne børn i privatskole.
Det er hykleri ud over alle grænser.
Morten Bødskov (S), 2010-05-07:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om jeg skal tage det som udtryk for desperation over omfanget af den opgave, regeringen har sat sig selv på grundet konsekvenserne af den økonomiske politik, den har tilrettelagt, når man fra Folketingets talerstol begynder at bruge ord som nonsens og vås, men lad det nu bare ligge.
Regeringen har jo dikteret nulvækst for kommunerne i 2011, 2012 og 2013.
For ligesom at få rammet den udfordring ind synes jeg, at det kunne være interessant at høre ordføreren: Hvad betyder det af samlede reduktioner i serviceudgifterne for kommunerne i 2013, at der skal være nulvækst.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Vi har sagt til kommunerne, at vi skal fastholde niveauet for de offentlige udgifter.
Vi fører en lempelig ekspansiv politik i 2010, men i årene fremefter er der behov for at holde udgifterne i ro.
Derudover har vi sagt til kommunerne, herunder også til staten selv, for vi påtager os jo sådan set selv en stor del af ansvaret, at vi ønsker at prioritere at bruge 10 mia. kr. ekstra til sundhed, uddannelse og udsatte grupper.
Af de 10 mia. kr. skal kommunerne så finde de 4 mia. kr.
De får jo så i øvrigt en hel del af de penge tilbage, eftersom kommunerne eksempelvis stort set varetager hele området for udsatte grupper, og regionerne får en stor del af de 5 mia. kr., som man vil give ekstra til sundhedsområdet.
Morten Bødskov (S), 2010-05-07:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg går ud fra, at når man er kommunalordfører for et regeringsbærende parti, kender man konsekvenserne af regeringens økonomiske politik over for kommunerne.
Derfor spørger jeg lige igen: Når nu regeringen har dikteret nulvækst i kommunerne i 2011, 2012 og 2013, hvor meget skal kommunerne så reducere deres serviceudgifter med?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Fra regeringens side er der jo i forhold til kommunerne også lagt op til – det vil man jo også vide, hvis man er finansordfører – at der skal indgås en flerårig aftale med kommunerne.
Det vil sige, at der er mulighed for over 3 år at tilrettelægge budgetterne i kommunerne.
Det vil sige, at der så også er bedre tid til og rum for at planlægge lokalt, for der er jo forskel fra den ene kommune til den anden kommune.
De vil givetvis også stå over for forskellige udfordringer.
Derfor synes jeg, at det virker en anelse forunderligt, at man ikke anerkender at bruge en flerårig aftale som et godt instrument i den situation, hvor vi rent faktisk har behov for at gå ind og tage ansvar for dansk økonomi.
Venstrefløjen og her hr. Morten Bødskov laver ikke andet end at love og love, men man mangler bare ansvarligheden og at fortælle, hvor pengene skal komme fra.
Igen: Hvornår må vi se oppositionens hemmelige plan?
Det kunne være rart at vide i dag, og det kunne nok også være rart at vide for de kommunale partifæller ude i landets kommuner.
Det, som jeg i hvert fald tror jeg helt roligt kan afvise, er, at indenrigs- og sundhedsministeren skulle have sagt, at alle kommuner skal lægge sig på det samme niveau.
Det synes jeg sådan set også var noget af det, han understregede indledningsvis i sin tale, da han stod her, nemlig at vi ikke har nogen ambitioner om, at alle skal være ens.
Men vi synes, det er udmærket, at man sammenligner sig med hinanden.
Det er ikke altid, man kan sammenligne sig med andre, men en gang imellem kan det jo være, at man kan få noget inspiration til, hvordan man kan gøre tingene smartere og bedre ved at lære af andre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Jeg kan så forstå, at noget af den inspiration, man kan få af andre, er, hvordan man f.eks. driver en kommune, hvor de unge mennesker får mindre undervisning end det, som vi har fastsat i Folketinget, eller hvor der måske er færre pædagogtimer pr. barn end det, som vi synes er acceptabelt.
Det kan jeg forstå at Venstre synes er helt fint.
Det, som indenrigs- og sundhedsministeren gav mig ret i i spørgetiden, var, at hvis alle kommuner, der ligger over gennemsnittet, får lavere udgifter på deres ydelser, altså lægger sig på det gennemsnit, der er i dag, så falder gennemsnittet jo for, hvor meget en ydelse koster.
Det vil sige, at hvis en kommune er dyr som f.eks. Brøndby Kommune, der har rigtig store udfordringer med tosprogede unge, som man bruger meget tid på i klasserne – man har flere lærere på og andre ting – ligger man altså højere end gennemsnittet.
Men værsgo, siger finansministeren, I skal lægge jer på gennemsnittet.
I skal hellere sammenligne jer med kommuner, som ikke lever op til det, de skal, og som i øvrigt ikke har de samme udfordringer, som man har i Brøndby.
Eller tag Samsø f.eks., hvor man har langt imellem børnene og derfor har færre skoler.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er et fuldstændig paradoksalt spørgsmål, al den stund at indenrigsministeren – det tror jeg at jeg kan sige med ro i stemmen – i spørgetiden såvel som fra Folketingets talerstol i dag fuldstændig og tydeligt har klargjort, at regeringen ingen ambitioner og intentioner har om eller vilje har til at gå ind og sige, at kommunerne skal lægge sig på et bestemt niveau.
Der kunne ikke ligge os noget mere fjernt.
Hvis vi bl.a. går ind og kigger på folkeskoleområdet, synes jeg da f.eks., det er paradoksalt, at en kommune som Holstebro Kommune ligger i bund, når det handler om udgifter til folkeskolen, mens de til gengæld ligger i top, når det handler om resultater for børnene.
Det kunne da godt være, de var knaldgode til et eller andet i Holstebro, som man kunne gøre brug af andre steder, og det er jo sådan set bare det, der er hele øvelsen i det her, nemlig bl.a. at lære af de gode eksempler.
Men derudover har jeg fuldstændig tiltro til, at det kan kommunalpolitikerne og landets borgmestre sagtens finde ud af.
Det tror jeg ikke at fru Sophie Hæstorp Andersen behøver hjælpe dem med.
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Tak for det.
Ordføreren, fru Sophie Løhde, svarede ikke på hr. Morten Bødskovs spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne gentage det, nemlig: Hvad betyder nulvækst for årene 2011, 2012 og 2013?
Hvad betyder det for det samlede serviceniveau i kommunerne?
Hvor meget skal kommunerne spare samlet set på serviceniveauet?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Nulvækst kan også oversættes til uændret højt niveau, for det er et uændret højt niveau, når vi i dag bruger 67 mia. kr. mere på den offentlige sektor og dermed den offentlige velfærdsservice end det, som den tidligere SR-regering lagde for dagen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Synes ordføreren, det er helt o.k., at man i sådan en opgørelse, som Finansministeriet har lagt frem, medtager kommuner, som ikke engang lever op til lovens bogstav om at sikre nok undervisningstimer til vores børn?
Er det den slags kommuner, som regeringen ønsker at kommunerne skal sammenligne sig med, når de skal ud at spare penge for at sikre velfærden i Danmark?
Julie Skovsby (S), 2010-05-07:
Der kom altså igen ikke noget som helst klart svar.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål og håbe på, at det kan give et lidt mere klart svar.
Er det rigtigt forstået, at selv om der forhåbentlig kan blive tale om naturlig afgang for de her 8.000 kommunalt ansatte, som finansministeren har regnet ud at de 4 mia. kr. svarer til, så er der ifølge det regnestykke også tale om, at stillinger skal nedlægges?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Det er noget nonsens.
Man betaler en ydelse ud fra, hvad det er, den koster.
Jeg synes sådan set, at det er positivt, at ældre mennesker også får friheden til at træffe deres egne valg.
Jeg er godt klar over, at Socialdemokraterne ønsker, at frihed til, at mennesker kan træffe deres egne valg, skal inddrages på flest mulige områder.
Senere på dagen er det jo patienternes udvidede frie sygehusvalg, der står for skud.
Det kan vi også godt snakke om senere i dag.
Men vi bliver bare ikke enige dér.
Vi anerkender og synes, at det er vigtigt, at mennesket i det daglige har mulighed for at stemme med fødderne, herunder også at vælge en anden leverandør.