runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Hvis den danske stat har meddelt en borger, som har statsborgerskab et andet sted, at man ikke ønsker, at vedkommende skal rejse ind, er det selvfølgelig et problem og uacceptabelt, hvis vedkommende alligevel gør det.
Hvis den person ovenikøbet kommer hertil med henblik på at begå kriminalitet, er det jo direkte – ja, man kunne finde på at bruge alle mulige grimme ord, som man ikke skal bruge – at tage det danske system et vist sted, og det synes jeg selvfølgelig man skal afholde sig fra.
Det, vi har gjort, er, at vi har sørget for, at politikredsene bliver langt, langt bedre til at lave udlændingekontrolgrupper, sådan at de fanger nogle af de her folk.
Ja, der er flere, der bliver dømt, der er flere, som får et indrejseforbud, og en af de ting, som vi har gjort, og som jeg også har haft fornøjelsen af at fortælle om, er, at vi har haft mulighed for bl.a. at udstationere en medarbejder i Milano, fordi vi vidste, at Milanos lufthavn var et af de steder, hvorfra der kom flere, som ikke havde papirerne i orden, til Danmark.
Ved at sende en medarbejder derned fangede vi 60 mennesker, som ikke havde papirerne i orden, ved at lave kriminalitetskontrol, så sådan nogle nye ting laver den her regering altså også.
Vi kan godt lave noget nyt og noget mere intelligent og samtidig få fat i nogle af dem, vi ikke har lyst til skal rejse ind i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Jeg kan love ministeren, at vi i Venstre vil forfølge den her dagsorden.
Det er jo en smuk historie, ministeren fortæller, om svenskeren, der tager til Nyhavn, og hvis det bare var den slags, der brød indrejseforbuddet, tror jeg også godt, vi et eller andet sted kunne leve med det, men det er min klare opfattelse, at langt størstedelen er folk, der kommer til Danmark med henblik på at begå fornyet kriminalitet.
Hvis man kigger lidt på den retspraksis, der er, vil man ret tydeligt se, at der er nogle folk, der udnytter de danske regler, og derfor er det relevant, og derfor vil jeg til sidst igen spørge justitsministeren, ikke om flere historier om svenskere, der drikker sig beruset i Nyhavn, men helt præcis om dette: Mener ministeren, at det er et voksende problem – det var jeg pludselig lidt i tvivl om – og hvad vil ministeren som sagt gøre ved det?
Jeg vil sige til ministeren, at vi i Venstre gerne vil hjælpe med at stemme for strafskærpelser på det her område, for det er efter vores opfattelse et voksende problem.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Det er jo ikke alle, som forbryder sig mod indrejseforbuddet, der begår ny kriminalitet.
Hvis jeg skal nævne et eksempel på, hvem der i øvrigt også kunne få sådan et indrejseforbud, kunne det være en svensker, som er taget til Nyhavn, til hvem man fra dansk side gentagne gange har sagt: Ærlig talt, det bliver lige lovlig vådt og festligt, vi tror måske nok, vi skal sige, at festen stopper her. Jeg hørte faktisk en meget sød historie om en svensker, som havde fået sit pålæg nr. 100 for at rejse ind ulovligt i Danmark for at gå i Nyhavn, og der havde politiet kvitteret ved at overbringe ham en buket blomster og gratulere med jubilæet.
Det er bare, for at man lige husker på, at de her tal jo dækker over mange ting.
De dækker over en svensker, som gerne vil i Nyhavn, men de dækker også over det, der er langt mere alvorligt, nemlig folk, som kommer hertil for at begå kriminalitet, og jeg synes, det må være der, vi har vores fokus.
Blot for endnu en gang at slå fast, hvad tallene betyder, vil jeg sige, at antallet af domme om udvisning med indrejseforbud fra 2005 til 2012 er steget med 250 pct., fordi vi politisk har ønsket flere og flere indrejseforbud, og så er det jo heller ikke mærkeligt, at der er flere, der også bryder det, når der er så mange flere, som har fået et.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Igen synes jeg ikke, der var noget superklart svar fra justitsministeren om, hvordan man vil håndtere problemet.
Tværtimod var ministeren ude i sådan lidt forklaringer om, at det meget vel kan være rigtigt, statistiske beregninger om, at det måske reelt ikke er så mange flere, der bliver dømt, fordi man har strammet lovgivningen og andet.
Jeg vil sådan set
ikke forholde mig til det, men bare sige, at når man tager så mange, er det jo, fordi det er et problem, og når man tager flere og flere år efter år, er det jo, fordi det er et voksende problem, det er sund fornuft.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvad agter justitsministeren helt præcis at gøre ved det voksende problem, at flere og flere udlændinge forbryder sig mod deres indrejseforbud, tager tilbage til Danmark, begår ny kriminalitet?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Jamen når man siger, at det er et voksende problem, så kan man jo se det derved, at ja, der er flere, som forbryder sig mod et indrejseforbud.
Og det vil sige, at det antal af mennesker, som er blevet idømt et indrejseforbud ved de danske domstole, selvfølgelig er steget voldsomt, det er steget rigtig, rigtig meget, fordi vi politisk har ønsket – det har spørgerens parti ønsket, og det har mit eget parti ønsket; vi har haft en fælles interesse i det – at sige til folk, at hvis de bare kommer hertil for at lave ballade, så vil vi faktisk gerne sige nej tak; så skal de være rare at rejse hjem igen; de har ikke noget at gøre her.
Så det, vi skal gøre, er selvfølgelig, at vi skal blive ved med at komme efter de folk og sige til dem, også når de kommer igen, at vi sådan set stadig væk ikke er interesserede i, at de er her, og så få dem sendt af sted.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren har jo ret i, at årsagen til, at der bliver spurgt, er, at det her er et voksende problem, altså det med, at der er folk, der kommer til Danmark som udlændinge, som gæster, og som misbruger vores gæstfrihed og begår kriminalitet – de bliver heldigvis taget af politiet og bliver idømt en straf og måske en udvisning, en straksudvisning, og så et indrejseforbud.
Det, der så er problemet, er, at det viser sig på tallene – jeg har spurgt justitsministeren om, hvordan udviklingen har været siden 2009 – at der altså i løbet af de seneste 5 år har været en voldsom stigning i antallet af folk, der forbryder sig mod deres indrejseforbud, ja, der har faktisk nærmest været en fordobling, nemlig fra 221 personer, der blev taget i 2009, til 431 personer, der blev taget i 2013.
Og derfor siger det jo mig noget om, at der er behov for at gøre mere.
Så er det jo fint, at justitsministeren henviser til de strafskærpelser, som den borgerlige regering gennemførte i 2009 og 2011 på det her område – det er fint, og det er vi glade for, og jeg vil godt kvittere for, at ministeren fremhæver nogle de positive ting, som den tidligere borgerlige regering gjorde – men det, jeg dog godt kunne tænke mig, var, at justitsministeren fortalte, hvad den her regering vil gøre.
Hvad agter justitsministeren at gøre, hvis ministeren anerkender, at der er et voksende problem med udlændinge, der forbryder sig mod deres indrejseforbud?
Og det siger tallene jo noget om, så det håber jeg er konklusionen.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad agter ministeren så at gøre, når der er flere og flere personer, der forbryder sig mod det indrejseforbud, de har fået?
Altså, de siger simpelt hen til os i Danmark, til danskerne, til det danske Folketing, til regeringen, at de har fået et indrejseforbud, men de er fuldstændig ligeglade, de rejser ind igen.
Og typisk gør de det jo det med det formål at begå ny kriminalitet.
Man må jo også sætte spørgsmålstegn ved det forhold – det håber jeg justitsministeren gør – at selv om politiet i 2013 har fanget 431 personer, så er der også rigtig, rigtig mange, de ikke har fanget.
Så lad os være enige om, at det her er et voksende problem.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at vide, er: Hvad agter justitsministeren at gøre ved det?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg tror, jeg deler spørgerens holdning, nemlig at det, hvis mennesker er blevet bedt om ikke at rejse ind i Danmark, men de alligevel rejser ind og de endda rejser ind for at begå kriminalitet, så selvfølgelig er noget, som er voldsomt uacceptabelt, og noget, som vi skal gøre, hvad vi kan, for at slå ned på.
Derfor kan man sige, at den udvikling, der har været med hensyn til, hvor mange der kommer ind over landets grænser, og som kommer hertil, fordi de vil begå kriminalitet, jo også er noget, som i den grad har været i fokus politisk, både i mit parti og i spørgerens parti.
Derfor har man jo også, partierne imellem, lavet nogle af de aftaler, som man har gjort, for at finde ud af, hvad man kan gøre for at få fat i endnu flere af dem, som rejser ind, og hvordan man kan få dem stillet til regnskab, fordi man altså synes, det er forkert, at de er rejst ind, og hvad man kan gøre for at opklare den kriminalitet, som de eventuelt har begået, og også få dem stillet dem til regnskab for det.
Så det her er jo en indsats, som vi bliver ved med igen og igen, for at finde ud af, hvad vi kan gøre for at gøre endnu mere af det.
Noget af det, man senest har gjort, er, at man har skærpet straffen for at overtræde et indrejseforbud.
Hvis man overtræder et indrejseforbud, er straffen blevet skærpet, sådan at det nu kan straffes med bøde eller fængsel i indtil 3 år.
Jeg vil derfor sige, at jeg, når det gælder den sanktion, som man i dag kan blive idømt, sådan set synes, at den har fundet et meget passende leje, og at det er en tilstrækkelig straf.
Jeg synes derfor, at det, vi skal gøre, er at fokusere på, at de enkelte politikredse er godt nok rustet, at de er klar over opgaven, at de kan få hjælp, at de kan opklare den kriminalitet, der kommer, og man selvfølgelig også kan komme efter dem, som rejser ind ulovligt.
For det er naturligvis uacceptabelt, og derfor er det en opgave, som det er vigtigt at politiet tager sig af.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Jeg takker ministeren for svaret, men det ville overraske mig positivt – og det ville da glæde mig at blive overrasket positivt – hvis det betyder, at ministeren siger, at man vil lave nogle bilaterale aftaler med Rumænien.
Hvis det er det sidste, der er tilfældet, tror jeg ikke, at der vil ske noget nyt, for de regler er meget begrænsede.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om det er EU-reglerne, man har aftalt at gøre mere smidige, eller om man rent faktisk er gået ned ad det bilaterale spor, som vi er nogle der har bedt om i lang tid.
Hvis det er det sidste, vil jeg da kvittere for det.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Så takker jeg for kvitteringen, for det er jo det sidste, der er tilfældet.
Bare for at man nu lige holder tingene på plads, inden man får sagt et eller andet om, at den her regering ikke handler, og at vi er ligeglade, vil jeg sige, at hvis man kigger på, hvor mange EU-borgere der blev hjemsendt til afsoning i deres eget land under den tidligere regering, kan man se, at vi var nede på under en håndfuld.
Og vi kommer til at arbejde mere og mere ud ad den vej, fordi det rigtige selvfølgelig er, at borgere skal afsone i deres eget land.
Det er der, de skal resocialiseres, det er der, de skal ud og være en del af samfundet.
Man har sådan set ikke noget godt ud af at sidde i fængsel i et andet land end det, man kommer fra.
Det har jeg haft en samtale med min ministerkollega fra Rumænien om, og det vil vi komme til at intensivere.
Og når nu der så bliver spurgt til Rumænien, vil jeg sige, at der har vi jo haft nogle andre ting på bedding også, nemlig at vi har haft udstationeret politifolk fra Rumænien hos Nordsjællands Politi, som har hjulpet os med at opklare sagerne ved at samarbejde.
Så det er jo ikke rigtigt, at der ikke bliver gjort noget.
Forud for hvad der har været sket i PET tidligere, og inden jeg blev minister, har der været et langt forløb.
Der er fremkommet nogle beskyldninger, og der er nogle folk, der bl.a. også kigger på de ting.
I forhold til lige præcis den her stilling var aftalen, at Jakob Scharf ville forlade sin stilling.
Han har en kontrakt, som løber til udgangen af april måned 2016, og man aftalte så – for at finde en mindelig løsning – at den daværende chef for PET ville forlade sin stilling og omvendt så kunne bruges ved at blive ansat som kommitteret i Rigspolitiet.
Nu kan det godt være, at jeg allerede har sagt noget forkert, for det var nok ikke aftalt i virkeligheden, at det var som kommitteret, men at man skulle have en tilbagefaldsmulighed i ministeriet, hvor man skulle have en ansættelse.
Det har man forhandlet på plads, og det har jeg sådan set ikke særlig mange kommentarer til.
Der er en kontrakt, som blev indgået, og som udløber ved udgangen af april 2016, og indtil det tidspunkt vil der derfor være en stilling, som vil blive fyldt ud med det indhold, der skal være, når Jakob Scharfs ferie er afviklet, og når man kan tage en dialog med Rigspolitiet om, hvordan man bedst muligt udnytter hans kompetencer i den resterende periode af kontraktens løbetid.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Jeg må jo så konkludere ud fra det, justitsministeren siger, at det ikke var en stilling, der var oprettet, før pågældende blev ledig på markedet, kan man sige.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre om justitsministerens holdning til det, som professor Anders Drejer fra Aalborg Universitet har sagt til Ekstra Bladet den 23. januar om den her sag:
»Det her ligner på godt nudansk en lokumsaftale, hvor Justitsministeriet har undgået en masse ballade, ved at Scharf tager skraldet og går frivilligt, mod at han så tager sig godt betalt for det.«
Er justitsministeren enig i, at det her faktisk er en lokumsaftale, der gør, at skatteborgerne belønner en mand, som jo altså i grov grad ser ud til at have misligholdt grundlæggende principper for almindelig god ledelse?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Altså, der er jo tale om personalesag, og der er tale om en situation, som – jeg tror godt, at spørgeren ved det, og jeg ved det i hvert fald også – trængte til, at vi fandt en løsning.
Og den løsning blev så, at man havde en dialog med daværende chef for PET, Jakob Scharf, og man aftalte så, at han ville forlade stillingen, mod at han så skulle lave noget andet i resten af kontraktens løbetid.
Den aftale blev indgået i starten af december, inden det blev annonceret, og det vil sige, inden jeg trådte til som justitsminister.
Selve indholdet af den aftale, altså i forhold til hvad der skal være i den kommitterede stilling, er, så vidt jeg er oplyst, ikke fuldt på plads endnu, så det har altså ikke været aftalt.
Så vidt jeg er oplyst, holder Jakob Scharf ferie, men vender tilbage til politiet, hvor man har en aftale om, at han skal starte.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Men, vil jeg sige til justitsministeren, nu er det jo så sådan, som det er kommet frem i medierne, at der i en kontrakt som den her ikke er angivet, hvad der skal ske i den situation, hvor man selv fratræder den her stilling, og det er derfor, jeg spørger justitsministeren, om det så er rimeligt, at man kører videre med den samme løn med meget mindre ansvar.
Og hvem har egentlig ansvaret for, at PET-chefen nu er ansat i den her stilling som tidligere PET-chef, altså som kommitteret, og hvad er indholdet i stillingen?
Kan justitsministeren sige lidt mere om det?
Så kunne jeg da også godt tænke mig at vide, om den her stilling som kommitteret var oprettet, før den afgåede PET-chef valgte at forlade PET.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Det er jo rigtigt, at der er fremkommet en række beskyldninger, som der også bliver kigget på, men det er ikke sådan i et retssamfund, at fra der er fremkommet nogle beskyldninger, og til man drager nogle ansættelsesretlige konsekvenser, sker det bare sådan fra den ene dag til den anden.
Der skal først foretages en vurdering af, om det overhovedet er relevant, om det er nødvendigt, og om det er det rigtige at gøre.
Det, jeg forholder mig til, er, at situationen mellem den øverste ledelse i PET og politiforeningen i PET reelt var brudt sammen.
Der var behov for en ny start, og derfor var der en aftale om, at den daværende chef for PET ville forlade sin stilling.
Han havde en kontrakt, som løb indtil udgangen af april måned 2016, og der lavede man så en forhandling – og det er jo igen inden min tid som justitsminister – der resulterede i, at han ville forlade stillingen som chef for PET mod, at han ville blive i en anden stilling i resten af kontraktens løbetid.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Når jeg spørger til det, er det, fordi mange jo nok vil mene, at netop den afgåede PET-chef havde og har et ret stort ansvar for den mistillid til ledelsen, der bredte sig i organisationen, men jo også i befolkningen, der har kunnet se den ene skandalesag efter den anden blive udrullet i forhold til PET.
Så er det jo sådan, at man i sådan en situation skal gøre op, hvad der skal ske, og der har man altså valgt den her fremgangsmåde.
Jeg må så sige, at set ud fra Dansk Folkepartis synsvinkel – og også rigtig mange borgeres synsvinkel, tror jeg – virker det urimeligt, at man belønner en afgået chef med nøjagtig den samme fine løn, når det ikke i kontrakten udtrykkeligt er beskrevet, hvad der skal ske i en situation, hvor vedkommende jo selv går af og alle er enige om, at den er helt gal.
Der er jo mange meninger om fallerede bankdirektører, der har snydt og bedraget, og som får gyldne håndtryk, som man kan diskutere, men her er der tale om skatteborgernes penge.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministerens mening ikke bare om, at det måske var meget godt, at den afgåede chef trådte af, men også om, hvorvidt det virkelig er rimeligt, at vi belønner en afgået chef, hvor tingene har rodet, og hvor der har været mange skandalesager, med et gyldent håndtryk i et kommende job, som altså slet ikke indebærer det samme ansvar, som det var tilfældet, før vedkommende gik af som PET-chef.
Det synes jeg godt justitsministeren kunne have en mening om.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Den tidligere chef for PET valgte på et tidspunkt at sige, at han gerne ville forlade sin stilling, og det tror jeg der var mange der på det tidspunkt syntes var en fornuftig tanke.
For situationen før jul var den, at samarbejdet mellem PET's øverste ledelse og politiforeningen i PET reelt set var brudt sammen.
Derfor talte man om, hvordan man kunne finde en løsning, og i den forbindelse blev det aftalt, at den daværende chef for PET ville forlade stillingen som chef for PET ved årets udgang, og at man i forhold til den kontrakt, han havde, ville finde en løsning, som er den, der er blevet fundet.
Og jeg har sådan set ikke nogen særlig holdning eller kommentar til det.
Der er blevet lavet en aftale, som blev truffet, inden jeg blev minister, og jeg synes sådan set, det er meget fint, at aftaler også gælder dem, som har været ansat eller er ansat ved politiet, og ikke kun gælder alle andre borgere i vores retssamfund.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at den afgåede PET-chef frem til april 2016 beholder en årsløn på 1.124.535 kr., selv om pågældende har fået et job i Rigspolitiet som kommitteret med et betydelig mindre ansvar?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Selv om det kvier Venstre noget at komme med ros, må man sige, at hvis man regnede det ud i procenter, ville man alligevel se en voldsom fremgang fra, hvor mange det lykkedes den tidligere VK-regering at få sendt ud, og til, hvor mange den nuværende regering faktisk får sendt ud.
En ting er, at vi sender folk ud til afsoning i hjemlandet, men vi har selvfølgelig også, når justitsministre mødes i Europa, diskussioner om, hvad vi i øvrigt kan gøre for at hjælpe hinanden, for det her er jo et fælles europæisk problem.
At der er mennesker, som rejser rundt og begår kriminalitet, er et fælles europæisk problem.
Og jeg har det i hvert fald selv sådan, at jeg synes, det er godt, at vi har et Europa, hvor der er fri bevægelighed.
Det tror jeg også at spørgerens parti bakker op om, men det betyder selvfølgelig ikke, at vi skal finde os i at blive taget ved næsen af folk, som kommer her for at begå kriminalitet.
Det skal vi slå hårdt ned på, og det skal man gøre i andre europæiske lande, og det skal vi hjælpe hinanden med.
Den dagsorden er jeg sådan set meget optaget af, så det ville glæde mig, hvis Venstres ordfører også følger op på den.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Jo, men man må bare konkludere, at på trods af det, regeringen gør, gør regeringen ikke nok, for der er et stigende, voksende problem med østeuropæere, der begår kriminalitet i Danmark
Jeg forstår godt, at ministeren praler af de 42 eller sådan noget, man har fået sendt hjem til afsoning, men jeg vil bare i al stilfærdighed minde ministeren om, at det gennemsnitlige belæg af udlændinge i danske fængsler i 2012 udgjorde 1.042.
Så der er altså 1.000 igen.
Jeg vil gerne rose ministeren, når de 1.042 er sendt til afsoning i hjemlandet, men jeg må sige, at jeg ikke synes, der er nogen grund til, at ministeren praler af det nuværende resultat, og heller ikke, at der er nogen grund til, at man roser ministeren for det.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-29:
Tak for det, og det lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at der er sket en stigning i antallet af bandetilknyttede fra 2012 til 2013, samt at der er en stor del af de bandetilknyttede, Rigspolitiet moniterer, som ikke er danske statsborgere?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-29:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er rigtig positivt, hvis Venstre vil være med i diskussionen af, hvordan vi sikrer os, at ordningerne fungerer efter hensigten.
For det er en meget bedre måde at behandle det her område på.
Altså, nogle gange hører man jo nogle i debatten – det gælder slet ikke spørgeren – det siger: Vi skal bare have en masse arbejdsudbud og udenlandsk arbejdskraft ind, og så fungerer alting.
Og sådan er det jo selvfølgelig ikke, hvis man ønsker at have et velfungerende, velorganiseret dansk arbejdsmarked med rimelige lønninger og med gode forhold.
Så jeg synes, det er en rigtig, rigtig god måde at gå til sagen på.
Vi skal være sikre på, at de ordninger, vi har, fungerer efter hensigten og tiltrækker de rigtige mennesker.
Og der må selvfølgelig ikke være elementer af snyd eller på anden vis andre problemstillinger.
Hvornår kommer vi i regeringen med vores udspil?
Vi er i gang med vores forarbejde, også på det område.
Vi har også andre opgaver på bordet, bl.a. en kommende beskæftigelsesreform, som spørgeren ved.
Men det her er et af de områder, vi arbejder med, for det er vigtigt for mange danske virksomheder at kunne tiltrække de dygtigste medarbejdere, og derfor er der behov for en samlet diskussion om international rekruttering.
Undskyld, jeg hoster mig fortsat igennem svarene her, det skal jeg beklage.
Vi har jo lige haft en diskussion omkring den svenske model, og for nærværende har jeg i hvert fald ikke forudsætninger for at sige, om den samlet set er bedre end den danske dagpengemodel.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi – også når vi diskuterer EU-borgeres adgang til danske ydelser – har øje for, hvad vores regler samlet set skal kunne.
Jeg skal jo ikke lægge skjul på, at når jeg som ansvarlig minister skal håndtere dagpengespørgsmålet, er jeg først og fremmest optaget af, om vi har et dagpengesystem, der hjælper de danskere, der har mistet deres arbejde.
Og så kommer det andet – sagt i al respekt for vores europæiske samarbejde, som er meget, meget vigtigt – selvfølgelig i anden række.
Derfor synes jeg, at man – medmindre man har en helt anden viden om de svenske dagpengeregler, end jeg har – skal være varsom med at sige, at det ville være bedre for alle på det danske arbejdsmarked, hvis vi fik svenske regler.
Det synes jeg kræver en meget, meget grundig analyse.
Men jeg er hele tiden åben for at diskutere, hvordan vi sikrer, at vi har regler, som lever op til det, de skal kunne, altså først og fremmest at sikre, at man har en ordentlig sikringsret, når man som borger i det her land mister sit arbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-01-29:
Tak for det.
Vi bliver på den samme side af nettet.
Deler ministeren Socialdemokraternes spidskandidat til Europaparlamentets betragtning, når han udtaler følgende til mediet www.altinget.dk: »Jeg mener, at vi allerede nu bør indrette os på en måde, så vi kan beskytte vores dagpengesystem mod utilsigtet adgang.
Det kan eksempelvis være den svenske model.«