runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Jeg tror bare, at jeg til sidst skal meddele, hvad SF intenderer at gøre med dette forslag.
Som ministeren redegjorde for, er det jo ikke sådan, at vi uden videre prøveløslader.
Der foreligger altid en konkret vurdering, og er der stor risiko for tilbagefald, ja, så vurderer man prøveløsladelsen som utilrådelig.
Vi skal huske på, at der ofte er behandling knyttet til prøveløsladelsen.
Det skal vi huske på.
Jeg synes, vi skal blive ved med at prøveløslade pædofile, for ofte fungerer prøveløsladelsen som en gulerod for dem til at komme i behandling, og det virker.
Det virker at få folk i behandling.
Som jeg var inde på tidligere, er recidivet uhyre lavt for sædelighedsdømte.
Kriminalforsorgens recidivstatistik 2010 viser, at recidivet lå på 11,3 pct. i 2008, men når vi taler om ligeartet kriminalitet, altså nye voldtægter, børnepornografi, pædofili osv. – det er det interessante ved det her – så ligger det på 2,9 pct.
Det er uhyre lavt i forhold til andre kriminalitetsgrupper.
Så det system, vi har i dag, virker langt hen ad vejen.
Vi kan selvfølgelig godt blive endnu bedre.
2,9 pct. er 2,9 pct. for meget.
Det vil jeg gerne medgive, men jeg er bange for, at det her forslag vil være et skridt i den forkerte retning.
De pædofilidømte vil ikke have den samme gulerod til at indgå i resocialiserende tiltag.
Det vil være en skam, for det vil måske ende med at gå ud over nye børn, og er der noget, jeg gerne vil forhindre, så er det, at det samme sker igen.
Det håber jeg sådan set også at forslagsstillerne og alle øvrige partier i det danske Folketing ønsker.
Vi har lige behandlet B 32, og som jeg der også var inde på, står der i bemærkningerne, at ligesom forældrene skal gøre alt, hvad de kan for at beskytte deres børn, er det også samfundets pligt at beskytte børn og unge mod seksuelle overgreb.
Jeg er helt enig i, at det er samfundets pligt, men det er også derfor, at jeg må meddele, at vi ikke kan støtte forslaget.
På vegne af SF skal jeg meddele, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg er måske ikke så overrasket over, at De Radikale og SF åbenbart ikke vil støtte det her forslag om at begrænse og helt fjerne prøveløsladelse for pædofile.
På det her område har vi jo i Dansk Folkeparti igen oplevet, at specielt De Radikale, men også SF og Enhedslisten, har været de sværeste og tungeste at danse med på det her område.
Men jeg synes alligevel, at der er nogle ting i det, hr. Jeppe Mikkelsen siger, som kalder på en bemærkning.
Det, som ifølge hr. Jeppe Mikkelsen står klart, er, at recidivet – eller tilbagefaldet til kriminalitet – er meget lavt.
Det afhænger jo for det første af, hvordan man måler tilbagefald til kriminalitet, men jeg vil spørge, om hr. Jeppe Mikkelsen ikke ser et problem i, at vi jo ser sager, hvor folk, der er blevet prøveløsladt, begår nøjagtig den samme form for seksuelle overgreb mod andre børn, som de begik, da de fik deres første dom.
Er det ikke et problem, og er det ikke krænkende for retsbevidstheden, når det sker, og man bare må se på, at nye børn bliver forulempet og misbrugt, som der er tale om?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Selvfølgelig er det frygteligt, at der er nogle, der efter endt afsoning går ud og begår det samme igen.
Jo, det synes jeg.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg kan fremlægge en konkret sag for hr. Jeppe Mikkelsen, og den handler ikke kun om, at det pågældende misbrug foregår igen efter endt afsoning.
Nej, den handler sådan set om en, som bliver prøveløsladt efter en dom på 1 år og 9 måneders fængsel for at have misbrugt børn.
Der sker det, at den pågældende idømmes 1½ års fængsel for at have misbrugt børn igen, mens han er prøveløsladt.
Han får så lagt reststraffen med ind i sin fængselsstraf og har så i alt 1½ års fængsel at afsone.
Det, der er problemet her, er, at der gives meget lave straffe for seksuelt misbrug af børn.
Trods det gives der mulighed for prøveløsladelse, og jeg tror, vi kan blive enige om, at der inden for en periode på 1 år og 9 måneder jo ikke er tid til meget behandling, og inden da bliver han så prøveløsladt.
Retsbevidstheden lider altså et kæmpemæssigt knæk, når vi oplever sådan nogle sager.
Er hr. Jeppe Mikkelsen ikke enig i det?
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-29:
Jeg er lidt forvirret over, hvad hr. Ole Hækkerup egentlig mener i den her sag, for hr. Ole Hækkerup var ude at sige i forbindelse med den debat, vi havde i efteråret, at vi skulle se på prøveløsladelse.
Det sagde vi i Venstre, nemlig at vi ville ændre de regler, vi selv havde været med til at indføre – med et bredt flertal godt nok – i lyset af nogle af de sager, der havde været oppe.
Nu siger justitsministeren, at det vil man ikke.
Hr. Ole Hækkerup svømmer rygsvømning, som det sjældent er set, for at slippe væk fra det, hr. Ole Hækkerup er citeret for at sige, nemlig at man ville se på prøveløsladelse.
Nu siger hr. Ole Hækkerup så, at man alligevel godt vil se på noget, og det er der, hvor jeg bliver en smule forvirret.
Så jeg vil stille et relativt simpelt spørgsmål: Vil Socialdemokratiet og hr. Ole Hækkerup være med til at se på at stramme op på prøveløsladelse til folk, der er dømt for pædofili?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Tak, formand.
Det, der er min pointe, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, er i virkeligheden at sige, at vi jo alle sammen er enige om, at vi skal gøre, hvad vi kan for at forebygge, for at straffe, for at sørge for at hjælpe ofrene, alt det, som er i gang nu.
Jeg kan sagtens forestille mig, at når den nye regering har siddet 1 år og man så kigger på, hvad der er gennemført af initiativer for at hjælpe ofrene, ved at man har samlet op på, hvad der er kommet fra Straffelovrådet, så vil man se, at der er sket mere i forhold til sexovergreb mod børn, end der er sket i mange af de forudgående år.
Men jeg synes i virkeligheden, det ville være forkert af mig at sige: Ha ha ha, her har vi så noget politisk drilleri, hvor man kan sige, at der er skiftet flertal, og sådan noget.
Det, jeg så bare appellerer til – og her er der, det vedstår jeg blankt, en åbenlys nuance mellem mit synspunkt og hr. Peter Skaarups synspunkt – er, at hvis vi skal sørge for, at folk er behandlet, når de bliver løsladt, og jeg ønsker, at alle skal være behandlet, når de bliver løsladt, så synes jeg, det er fornuftigt at bruge prøveløsladelse som en del af det element.
Nej, selvfølgelig ikke.
Og kan man finde på nogle nye metoder, der kan lokke eller ved indirekte tvang kan få folk til at få den adfærd, vi er interesseret i, så synes jeg da altid, det er værd at overveje.
Morten Bødskov (S), 2012-03-29:
Det, der er mit udgangspunkt, er, at uanset hvem det er, der sidder i vores fængsler, så er det fortjent, at de sidder der.
Der er afsagt en dom.
Det er en domstol, der har taget stilling til den konkrete sag.
Det, der er kriminalforsorgens absolutte opgave ud over at sikre, at de får en ordentlig straf, er, at de kommer ud som mindre kriminelle.
Det gælder også de her typer, som vi taler om her.
Det er modbydelige folk, som har begået modbydelig kriminalitet.
Jeg er som sagt tilfreds med, at der som altovervejende hovedregel gives afslag på prøveløsladelse, hvis den sædelighedsdømte ikke vil acceptere et vilkår om relevant behandling.
Er det så ikke meget fornuftigt, at hvis man vil give prøveløsladelse, skal det gå hånd i hånd med behandling af den dømte?
Det er det, det nuværende system er med til at sikre, og det er det, som gør, at vi forhåbentlig kan få de her typer kriminelle, som er dømt for modbydelig kriminalitet, ud som mindre kriminelle.
Det er til gavn for alle.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-29:
Så jeg må konkludere, at det ikke krænker justitsministerens retsfølelse.
Lad os tage et konkret eksempel med en dom, der faldt i Brønderslevsagen, hvor en af de tiltalte blev idømt 11 års fængsel.
Den pågældende person kan altså, hvis vedkommende indgår i behandling, i princippet være ude efter 5-6 år.
Det krænker ikke justitsministerens retsfølelse.
Det må man så konstatere.
Det krænker min retsfølelse og Venstres retsfølelse, men det krænker ikke justitsministerens retsfølelse.
Det er i orden.
Der er bare en forskel der, og det noterer vi os så.
Det var måske ikke så meget et spørgsmål, men blot en konstatering af det, justitsministeren lige svarede, og der er så en politisk uenighed, som vi dog synes er ganske uheldig, men sådan er det jo.
Morten Bødskov (S), 2012-03-29:
Jeg vil bare af hensyn til hr. Karsten Lauritzens videre fundering over spørgsmålet gøre opmærksom på, at de regler, som den nuværende regering opererer ud fra, er regler, som hr. Karsten Lauritzen selv har stemt for.
Det synes jeg hører med i billedet, når man nu står her og taler om, at det krænker ens retsfølelse.
Man skulle måske have fremført det, dengang man selv lavede reglerne om.
Vi synes som sagt i regeringen, at det er vigtigt, at de her personer kommer ud som bedre mennesker, holder sig fra det, de har begået tidligere, når de kommer ud på den anden side af murene.
Det handler jo bl.a. om, at de ud over at få den straf, som de er idømt, også som alt overvejende hovedregel skal indgå i et behandlingsforløb, hvis de vil på prøveløsladelse.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg må ligesom under behandlingen af det forslag om højere straffe for pædofili, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som vi behandlede for lidt siden, sige, at jeg undrer mig over, hvordan man i pressen, som socialdemokraternes retsordfører har gjort det, kan bakke op om et indgreb over for prøveløsladelse, i det omfang vi har set, af personer, der har begået seksuelle overgreb mod børn, og så her i Folketingssalen kan afvise det her forslag, der går ud på det samme.
Kan hr. Ole Hækkerup ikke godt se, at der er sådan lidt Dr. Jekyll og Mr. Hyde over det, som i den gamle film om personlighedsspaltning, hvor man det ene sted agerer på en helt bestemt måde og et andet sted agerer fuldstændig anderledes.
Det hænger simpelt hen ikke sammen for mig.
Derfor synes jeg, at Socialdemokraterne skylder et svar på, hvorfor man siger til medierne, at man gerne vil være åben over for det, mens man her i Folketingssalen pure afviser det.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg er jo i virkeligheden glad for også det citat, som hr. Peter Skaarup har taget med i bemærkningerne til forslaget, og det er jo heldigvis taget med i sin fulde længde, og der udtrykker jeg lige præcis det her med, at man skal sørge for, at ham, det handler om, får noget behandling, så man er sikker på, at det ikke sker igen, når han bliver prøveløsladt.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Altså, jeg må indrømme, at jeg har svært ved helt at blive klog på, hvor Socialdemokraterne står her, for man er sådan meget på den ene side og på den anden side og vil gerne diskutere, og alligevel vil man ikke noget.
Enten må man jo mene, at det er gået for vidt med de her prøveløsladelser, som man siger i medierne, hvor man på baggrund af den såkaldte Esbjergsag, hvor ti børn er blevet udsat for utallige overgreb over en periode på 23 år, siger, at vi nu må have kigget på prøveløsladelserne.
Det siger man; man er åben over for at diskutere det; man giver Venstre – og det er i øvrigt Venstre, der i det her tilfælde taler om at komme med et forslag – ret i, at der er et problem.
Altså, enten mener man det, eller også mener man det, som jeg synes Socialdemokraterne siger i dag, nemlig at man ingenting vil.
Og man vil jo i hvert fald stemme imod det her forslag.
Det hænger jo ikke sammen.
Altså, der må borgerne jo have en forventning om, at der er lighedstegn mellem det, man siger, og det, man gør.
Og det er der ikke her.
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg opfatter forslaget her, som at der ikke skal være mulighed for at opnå prøveløsladelse for dem, der er dømt for sexovergreb mod børn, overhovedet.
Det opfatter jeg da også som en anden melding end den, eksempelvis Venstre kom med, eller det, jeg siger, om, at man kan se på tingene.
Når jeg siger, man kan se på tingene, er det da, fordi vi hele tiden skal sørge for, når man bruger prøveløsladelse, at det bruges til at sikre, at folk er i behandling, sådan at vi altså gør, hvad vi kan for at undgå det næste offer.
Jeg synes i virkeligheden, det er det, der må være sigtet.
Men samtidig, og det prøvede jeg også at sige i min ordførertale, synes jeg også, det er vigtigt at holde sig for øje, at der jo er en balance imellem, at der på den ene side skal være en straf, der kan mærkes, og at vi på den anden side gør, hvad vi kan for at forhindre, at der kommer nye ofre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-29:
Vi har så forstået, at man gerne vil se på det her med, at pædofilidømte ikke skal prøveløslades.
Det var så ikke den fuldstændig rene model som den, Dansk Folkeparti foreslår, men hvad er det egentlig så, man har forestillet sig i Socialdemokratiet?
Ole Hækkerup (S), 2012-03-29:
Jeg har jo eksempelvis noteret mig, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har været ude at sige, at de fortryder den noget for noget-ordning, de selv indførte.
Jeg noterede mig i den forbindelse, at ordførerne var ude at sige, at man jo i forbindelse med noget for noget-ordningen brugte prøveløsladelse i flæng.
Jeg har så prøvet via Kriminalforsorgen at danne mig et overblik over, hvordan man faktisk brugte prøveløsladelse i de tilfælde, og så opdagede jeg, at det ikke var i flæng.
Og så siger jeg bare: Hvis vi går ind og kigger på den noget for noget-ordning, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gennemførte, og som i princippet også gælder pædofilidømte – men det er heldigvis meget, meget sjældent, man bruger noget for noget-ordningen til nogen, der er pædofilidømt – giver det så anledning til, at der er noget, vi skal overveje?
Hvis der kommer en god idé, selv fra hr. Peter Skaarup, til, hvordan man kan lave en bedre retspolitik, der sikrer, at vi bruger prøveløsladelse til at sørge for, at folk altid er i behandling, også bedre end i dag, så jeg er da åben over for det.
Men jeg synes bare, der er et vist spring fra at sige, at man er åben over for at høre om gode ideer, til at sige det, som står i beslutningsforslaget, nemlig at der ikke længere skal være mulighed for at opnå prøveløsladelse.
Jeg synes da, der er en vis afstand.
Det, jeg prøver at signalere her over for hr. Simon Emil Ammitzbøll, er, at jeg ikke er enig i det her forslag, at jeg tror, det vil have en negativ effekt.
Jeg tror, det vil være forkert, at man ikke kan sige til folk: Du kan opnå det her, men så skal du være i behandling.
For jeg tror, det er nøglen til at få alle i behandling.
Det er den ene side af mønten.
Den anden side af mønten er, om vi på forhånd kan udelukke, at hr. Peter Skaarup eller Dansk Folkeparti eller Venstre for den sags skyld kunne komme op med en god idé, hvor man sagde: Kunne vi ikke gøre arbejdet for at resocialisere folk bedre ved at gøre sådan og sådan?
Det vil jeg da ikke på forhånd udelukke.
Jeg synes ikke, ideen er det forslag, der ligger her.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-29:
Det var bare en anden afsender.
Og så tænkte jeg, at det jo godt kunne være, at man så i de der 3-4 måneder havde overvejet noget, når man nu gerne ville overveje det, altså at man havde tænkt over, hvor det så var, vi kunne stramme op i forhold til prøveløsladelse af pædofilidømte.
Altså, man kan jo drille Venstre og Konservative alt det, man har lyst til, men det er sådan set ikke det, jeg spørger ind til.
Jeg spørger ind til, om Socialdemokratiet i virkeligheden er færdig med at overveje og derfor har fundet ud af, at man ikke skal gøre noget som helst, eller om man har fundet ud af, at man gerne vil stramme op, som man antydede i november måned.
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Altså, det er jo sådan, at man altid kan have bekymringer om, hvordan forholdene vil blive.
Jeg ser det som en nødvendighed, at man arbejder i den retning, som jeg her har skitseret.
Så må man se, om disse bekymringer, som man lægger for dagen, kan virkeliggøres, eller om kommunerne sørger for at opfylde de krav, som selvfølgelig ligger med hensyn til borgeres retssikkerhed.
Jeg kan tilslutte mig kritikken af, at kommunalpolitikere giver sig til at hævde, at handicappede er en belastning for økonomien.
Det er utiltalende at høre sådanne udtalelser.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Ja, det er vi helt enige i, men det er nu ikke lige det, jeg spørger til.
Jeg spørger til det med de mennesker, der er bekymrede for det her lovforslag.
Og hvis ikke ordføreren kan se noget fornuftigt i det, som formanden for Dansk Handicap Forbund siger, kan jeg referere til formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Bettina Post, der også er meget bekymret over det her.
Hun bruger ordet magtfordrejning og mener, at det tenderer det.
Hun frygter, at det bliver overordentlig vanskeligt for en borger at få medhold i ankesystemet, når der klages over et afslag, simpelt hen fordi man nærmest ophøjer de lokale serviceniveauer til lov.
En anden person – som jeg også godt vil tillade mig at kalde for en slags ekspert på de her forhold, nemlig professor i socialret Kirsten Ketcher – ser økonomiaftalen med KL og det derpå følgende lovforslag som et stort tilbageskridt.
Hun siger så, og det vil jeg gerne citere: »Jeg er især bekymret for de handicappede, som flere borgmestre har hængt ud ved at pege på meget dyre enkeltsager. Lige nu er vi i gang med at implementere handicapkonventionen, og det harmonerer meget dårligt med intentionerne i økonomi-aftalen.«
Nu tror jeg sådan set, det er en meget traditionel formulering i forhold til den slags retningslinjer, vi taler om her.
Det centrale er jo, at vi alle sammen er enige – siger vi.
Det eneste, jeg bare gerne vil have opklaret, er, hvad der skulle ændre sig i forbindelse med forhandlinger om førtidspension, fleksjob og rehabiliteringsteam i forhold til den problemstilling, vi diskuterer.
Det, vi konstaterede i enighed, senest på et samråd den 10. januar, var, at de vejledninger, som vi ellers er enige om indholdet af, ikke er retligt bindende, og flere af os har derefter konkluderet, at så må der noget lovgivning til.
Det er sådan set det, Enhedslistens forslag går ud på.
Medmindre man vil ændre i lægekonsulenternes rolle, har jeg ikke fantasi til at forestille mig, hvad det så er, der skal forhindre, at vi vedtager det her forslag.
Så er jeg selvfølgelig ked af, hvis hr. Eyvind Vesselbo synes, at det er for slapt, og så er jeg da er åben for, at vi kan lave noget, der er langt skarpere, hvis det ikke er skarpt nok.
Det er klart.
Men selve indholdet, nemlig at de skal være retligt bindende, kan jeg ikke få en forklaring på hvorfor man ikke bare kan hugge til.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-29:
Det er jo egentlig meget nemt at forstå, også for Enhedslisten.
Det burde det i hvert fald være.
Så længe der er forhandlinger om netop noget, der indeholder nogle elementer af det her beslutningsforslag, og forhandlingerne ikke er færdige, hvordan skulle jeg så kunne fortælle ordføreren, hvad der kommer ud af de forhandlinger?
Hvis det var så nemt, at de var færdige, så var det jo meget rimeligt, at vi kunne drøfte det i forhold til det her beslutningsforslag, men da forhandlingerne jo ikke er færdige, da de stadig pågår, synes jeg da ikke, at det er så svært at forstå, at det så er meget, meget svært at blive konkret om, hvad det her ender med.
Karen J. Klint (S), 2012-03-29:
Vi er fortsat i den situation, at vores oprindelige ordfører på det sociale område ikke er tilbage i dag, hvorfor jeg faktisk burde læse den tale op, hun har forberedt.
Jeg vil dog vælge at gøre det på en lidt anden måde, også under hensyntagen til den tidsfrist, der er, eller rettere den tid, det er på aftenen, men også fordi vi jo faktisk nu har fået tilkendegivet fra ministeren, at der vil blive set på nogle mere bindende retningslinjer.
Vi synes, at når der pågår nogle aktuelle forhandlinger, er det meget fint at afvente forløbet af de forhandlinger, når vi har konkrete tilsagn om, at problemerne bliver løst enten som en del af forhandlingerne eller ved siden af forhandlingerne.
Tilsagnet ligger helt klart fra ministeren på, at problemerne løses.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Jeg er helt med på, at fru Karen Klint er stedfortrædende ordfører, så jeg vil bare prøve, om jeg kan forklare fru Karen Klint, hvad mit problem er.
Der er jo kun grund til at udskyde en stillingtagen, hvis man agter i de forhandlinger, der bliver nævnt, at ændre på lægekonsulentens rolle, dvs. ændre på de vejledninger, som vi indtil nu har været enige om.
Ellers er det jo fuldstændig uinteressant at henvise til de forhandlinger.
Man kunne lige så godt henvise til forhandlinger om sygedagpenge, hvor lægekonsulenterne jo også spiller en rolle.
Så det er ikke et spørgsmål, det er bare et forsøg på, om jeg kan forklare i det mindste fru Karen Klint, hvad mit store spørgsmålstegn går ud på.
Karen J. Klint (S), 2012-03-29:
Jeg takker for forsøget.
Jeg tror nu nok, jeg havde forstået hensigten i forvejen, men jeg synes egentlig også, at målet er nået.
Man har et positivt tilsagn fra ministeren om, at det her problem løses, og det må være det mål, der er.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig fint, at det kommer med i en pakke om de mennesker, det vedrører.
Det er jo mennesker, der ansøger om førtidspension, det er mennesker, der ansøger om fleksjob, så jeg synes egentlig, at det hører med i en pakke og ikke som en solobeslutning.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-29:
Tak, hr. formand.
Jamen det her problem er et kendt problem, der har været der i rigtig lang tid, og som der er behov for at få løst.
Vi har jo indkaldt til samråd den ene gang efter den anden, det ene år efter det andet.
I den tid, jeg har siddet i Folketinget, har vi altid haft samråd om lægekonsulenter.
Derfor er det et vigtigt emne at få taget op, og det er også vigtigt, at vi får gjort noget ved det.
Det her beslutningsforslag kan vi så desværre ikke støtte i Dansk Folkeparti, fordi vi har vores egen forespørgsel her bagefter, hvor vi fremsætter et forslag til vedtagelse, der er mere bindende end det, der ligger i dette beslutningsforslag.
Samtidig sidder Dansk Folkeparti med til forhandlinger om ændringer vedrørende førtidspension og fleksjob, og hvor der kan komme nogle ændringer i forbindelse med lægekonsulenternes rolle.
Så vi kan godt se noget fornuftigt i, at man venter, til efter de forhandlinger er ovre, med at få en lovgivning om lægekonsulenternes rolle, for man skal jo ikke lovgive om noget, der måske bliver løst.
Jeg tror ikke på, at det er det hele, der bliver løst i forbindelse med de forhandlinger, men der kan godt være nogle grene af lægekonsulenternes rolle, der bliver ændret, og det skal vi selvfølgelig tage højde for.
Men som sagt har vi en forespørgsel med fremsættelse af forslag til vedtagelse bagefter, der er mere håndfast end det her beslutningsforslag, så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.