Mogens Jensen (S), 2010-05-18:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for en god og fyldestgørende redegørelse, som giver en god anledning til her i Folketinget at sætte fokus på arbejdet i Europarådet med hensyn til at fremme menneskerettigheder, retssikkerhed og demokrati i de 47 lande, som i dag er medlemmer af Rådet.
Organisationen har jo netop fået ny generalsekretær, Norges forhenværende socialdemokratiske statsminister Thorbjørn Jagland, som også fik Danmarks støtte i kampvalget mod den tidligere polske statsminister Cimoszewicz.
Jagland gik til valg på at ville gennemføre de nødvendige reformer i Europarådets arbejde, reformer, som er nødvendige for at sikre, at Rådet fokuserer sit arbejde og også kan få økonomien til at hænge sammen.
Jaglands reformprogram indebærer en lang række forandringer: Antallet af projekter under Rådet reduceres; unødvendige interne kampagne- og informationsaktiviteter, og herunder kunne jeg jo godt forestille mig også fotokonkurrencer om minareter, bliver skåret væk; Europarådets flere kontorer, som de har i mange lande, samles i et kontor i hvert land, og der gennemføres lønomlægninger i hele organisationen – alt sammen med ét formål: at styrke det, man kan kalde Europarådets basisaktiviteter.
Således tilføres Menneskerettighedsdomstolen flere ressourcer, Europarådets menneskerettighedskommissær styrkes, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance styrkes, ligesom der etableres en reservefond, der giver Europarådet mulighed for at iværksætte større initiativer, som der aktuelt og pludseligt måtte blive behov for, bl.a. som da konflikten mellem Georgien og Rusland brød ud.
Socialdemokraterne mener, at det er uhyre vigtigt, at også den danske regering bakker op om denne reformdagsorden, men det var også, hvad jeg forstod på udenrigsministerens redegørelse.
Særlig vigtigt er det, at Menneskerettighedsdomstolen, som er Europarådets allervigtigste institution, får forbedret sine arbejdsforhold.
Således var der altså ved udgangen af 2009 139.300 sager til behandling, hvoraf de 120.000 stadig væk afventer svar på, om de kan optages eller ej.
Det er klart, at der her er behov for at få styrkede ressourcer og bedre arbejdsprocedurer.
Som Venstres ordfører var inde på, er det også glædeligt, at Rusland som det sidste land og efter i mange år at have obstrueret processen nu har ratificeret den såkaldte Protokol 14, som kan føre til en lettelse af domstolens processer og arbejde.
Den træder i kraft i år den 1. juni og forventes at kunne øge domstolens produktivitet med 25 pct.
Men der er behov for yderligere initiativer og ressourcer for at nedbringe sagsmængden, og også her er det en socialdemokratisk forventning, at udenrigsministeren går forrest i arbejdet for at sikre Menneskerettighedsdomstolen ordentlige arbejdsbetingelser.
Jeg vil også godt her igen, som jeg gjorde det under sidste års debat, fremhæve, at vi i Europarådet har en menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, som er fantastisk dygtig og fantastisk hårdtarbejdende, og som holder et skarpt øje med overholdelsen af den europæiske menneskerettighedskonvention i alle medlemslandene.
Det er et utrolig vigtigt arbejde, og jeg synes, vi på alle mulige måder må påskønne det, og det håber jeg også at udenrigsministeren gør på Danmarks vegne.
Det gælder ikke mindst også hans fokus på vilkårene for nogle af de seksuelle minoriteter, som har meget vanskelige vilkår i en række af Europarådets medlemslande.
Det gælder lande som Polen, Litauen, Rusland, Serbien og Bosnien-Hercegovina, hvor helt grundlæggende rettigheder som forsamlings- og ytringsfrihed trædes under fode, foruden at der gennemføres diskriminerende lovgivning.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, og vi må gøre alt for at få de lande til også at leve op til deres forpligtelser i henhold til menneskerettighedskonventionen.
Der er derfor også grund til at glæde sig over, at Europarådets Ministerkomité har vedtaget en klar rekommandation til medlemsstaterne om at gennemgå deres lovgivning med hensyn til at bekæmpe diskrimination og sikre respekt for lesbiskes, bøssers, biseksuelles og transseksuelles menneskerettigheder.
Ligeledes har Den Parlamentariske Forsamling på deres seneste møde vedtaget en resolution og anbefalinger i præcis samme retning.
Det er et klart og entydigt signal.
Her vil jeg også gerne bede udenrigsministeren tage en tak med til de danske ambassader i en række af de her lande, hvor de faktisk bidrager aktivt til at støtte op om mindretallenes rettigheder.
Den danske delegation til Europarådet har her i foråret gennemført et besøg i Georgien.
Anledningen har selvfølgelig været den militære konflikt mellem Rusland og Georgien, som har medført og stadig medfører uacceptable menneskelige lidelser og overtrædelse af menneskerettigheder for utrolig mange civile borgere i de berørte områder.
Besøget gav delegationen lejlighed til at møde repræsentanter for det georgiske parlament, men også til at tale med EU-observatører i området.
Det er klart, at det er en udfordring for Europarådet som institution, når to medlemslande tager skridt til en væbnet konflikt og hermed også overtræder en række af de konventioner, de selv har tilsluttet sig i Rådet.
Det burde ikke ske, det må ikke ske, og her har Europarådet fortsat en rolle at spille for at sikre bedre rammer for at forebygge og sikre fred og stabilitet i det europæiske rum, ikke mindst med hensyn til at lægge pres på Rusland for at sikre de humanitære forhold og sikre internationale observatørers adgang til konfliktområdet.
Desværre er det ikke lykkedes, og der er ingen tvivl om, at selv om der i den her konflikt er ansvar på begge sider, er det særlig Rusland, som ikke lever op til de krav, der er stillet af en lang række europæiske institutioner, herunder Europarådet.
Derfor er der også god grund til – det er jeg enig med Venstres ordfører i – at skærpe tonen over for Rusland, skærpe dialogen og fortsætte et stærkt internationalt pres, som kan føre til, at vi får et gennembrud i den fastlåste situation.
Som medlemmer af den parlamentariske forsamling gør vi jo hver især et arbejde i de forskellige udvalg, vi sidder i i Parlamentet.
Jeg har i det seneste år haft den ære at være udpeget til at fremlægge en rapport med tilhørende resolution og rekommandationer vedrørende islam, islamisme og islamofobi i Europa.
Rapportens fokus er på, hvordan vi lever side om side i Europa med forskellige religioner under respekt for fælles europæiske værdier som demokrati, ligestilling, respekt for menneskerettigheder, men også på, hvordan vi bekæmper ekstremisme både i islam og imod islam.
Det sidste, jeg skal fremhæve, er det arbejde, der gøres i Europarådet i forbindelse med at sende valgobservatører til valg i en række europæiske lande, et arbejde, som den danske delegations medlemmer jo deltager aktivt i.
Det er utrolig vigtigt, og jeg er ikke sikker på, at alle danskere er klar over, at dette at fungere som valgobservatør faktisk er en vigtig opgave for Europarådets parlamentarikere.
Men det er altså også en vigtig demokratisk institution i det europæiske rum, som man nødvendigvis må bruge de nødvendige ressourcer på.
Til sidst vil jeg sige tak for et godt samarbejde i den danske delegation til Europarådet, både i delegationen selv, vores repræsentation i Strasbourg og ikke mindst vores sekretariat her i Folketinget.