runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Når vi i Enhedslisten synes, det er på tide at prøve noget nyt i forsvarets ledelse, skyldes det jo, at der set med vores øjne har været en lang række af bekymrende sager.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti er enig i, at der har været problemer med forsvarets information til Folketinget om antallet af fanger, om torturerede fanger og om eksempelvis den falske oversættelse i Jægerbogssagen, eller om Dansk Folkeparti slet ikke ser nogen problemer her, og at det er grunden til, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for ændringen.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Det er, fordi det er en principiel ændring af forsvarets ledelse, der er tale om her.
Der er tale om, at man underlægger den professionelle militærfaglige del af forsvaret under djøf'erne, under departementet.
Det er en politisering og en djøfisering, som jeg principielt er modstander af.
Jeg mener ikke, at det gavner forsvaret på lang sigt, at man gør det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-16:
Nu kan man jo mene, at det kan være i orden at torturere fanger.
Man kan også mene, at det kan være i orden at udlevere fanger uden at være sikker på, at de ikke bliver mishandlet eller tortureret.
Det kan vi jo sagtens diskutere mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Men kan vi ikke være enige om, at Folketinget har krav på at blive ordentligt informeret, når man stiller spørgsmål til ministre?
Lige meget om det er forsvarsministeren, socialministeren eller en hvilken som helst anden dansk minister, skal disse ministre informeres ordentligt af deres ministerier.
De må ikke fejlinformere, de må ikke lyve over for Folketinget.
Jeg synes, det står lidt uklart i Dansk Folkepartis svar, om det, at man ikke anser det for problematisk, ene og alene skyldes, at det var tortur af fanger og udlevering af fanger, eller om Dansk Folkeparti overhovedet interesserer sig for, at Folketinget og folkestyret bliver ordentligt oplyst.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg tror, at ordføreren udmærket er klar over, at det jo ikke er sande skandaler, der er tale om der, når vi taler om fangeantal eller den såkaldte udlevering til tortur.
Det er ikke en skandale, at forsvaret ikke har brugt al sin tid på at tælle, hvor mange de har mødt ved vejspærringer, og hvor mange der har siddet på en dansk lastvogn i 10 minutter.
Når vi sender soldater til Irak eller Afghanistan eller andre steder, sender vi dem af sted for at vinde en krig, ikke for at føre et bureaukrati, som Enhedslisten bagefter kan stille 10.000 tossede spørgsmål til ministeren om.
Det er ikke det, det drejer sig om.
Det kan godt være, at det er ærgerligt, at man ikke har fuldstændig styr på krigsbureaukratiet, men det er nogle småting i forhold til det store billede, og det er ikke engang, vil jeg mene, fejl, det er nu altså engang sådan, virkeligheden er.
Man kan ikke have fokus på bureaukratiet, hvis man også vil vinde krigen.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
For hvis vi laver det, der er rigtig godt, og laver en modernisering af forsvarets ledelse, der bliver bedre end det, vi har, og opnår en ressourcebesparelse på det, hvorfor er det så, det skal laves om?
Altså, man kunne da også godt forestille sig, at det her ville blive rigtig, rigtig godt, og så er der jo ingen grund til at lave om.
Hver gang man laver noget om, skal der jo stadig væk være et flertal for det.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Altså, for det første er ændringen jo en principiel ændring, hvor man underkender den militærfaglige kompetence i Forsvarskommandoen.
Det er et principielt problem.
Det er det ene, og det har sådan set ikke noget med sagerne gøre.
Der har været nogle problemer, men jeg mener ikke, at det med fangeantallet og det, som ordføreren kalder udlevering til tortur, er nogen særlig problematiske sager.
Der er sket en oprydning.
Det har faktisk vist sig, at det system er i stand til at rydde op efter sig selv.
Jeg mener, at de sager, især Jægerbogssagen, har vist, at en af styrkerne i systemet i forsvaret er, at det kan rydde op efter sig selv og få placeret et ansvar og komme videre.
Og det er ikke nogen dårlig ting; det er en styrke.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jo, det har jeg.
Vi er bare ikke i den kolde krig mere, men vi har en forsvarskommando, som er født som et svar på den kolde krig.
For hvis russerne pludselig dukkede op derude i horisonten, skulle vi kunne handle hurtigt.
Der var ikke grund til at sidde og lave gruppearbejde eller sidde i rundkreds om det, for opgaven var fuldstændig given.
Vi havde forberedt os på det rigtig længe.
Jeg ved ikke, om opgaven var lykkedes, det er så en anden diskussion, men det var en given og en bunden opgave, og den højeste prioritet var, at der blev handlet hurtigt.
Men af en sådan karakter er truslen ikke længere.
Er fru Marie Krarup ikke enig i det?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg er sjovt nok enig i, at den kolde krig er slut.
Det er rigtigt.
Men resten er jeg ikke enig i.
Forsvarskommandoen er ikke bare skabt til at skulle organisere et regionalt forsvar af det danske territorium.
Forsvarskommandoen er også skabt til at styre forsvaret på den mest optimale måde via sin militærfaglige viden, sin ekspertise, og det er nu engang folk, der er uddannet i forsvaret og er professionelt uddannet, der er bedst til det.
Derfor er det dårligt at sætte djøf'ere ind over en forsvarschef.
Vi risikerer simpelt hen en voldsom forringelse af forsvaret på lang sigt.
Forsvaret har været igennem voldsomme ændringer.
Men man har bibeholdt en skelnen mellem det politiske og det militærfaglige, det professionelle, og det er en skelnen, som vi skal opretholde.
Ligesom vi skal have professionelle lærere til at undervise i skolen og ikke politikere, skal vi selvfølgelig også have professionelle soldater til at styre den daglige ledelse af forsvaret, men under en politisk øverste chef, som er ministeren.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Med al respekt for fagligheden hos militært personel tror jeg, at det var en rigtig god hjælp, vi fik, da vi for nylig fik lavet en effektiviseringsanalyse.
Da fandt vi ud af, at vi kunne finde godt 3 mia. kr. temmelig nemt.
Dem havde dem med den militærfaglige viden ikke fundet.
Det var nok meget smart, at vi inviterede nogle med en lidt anden faglig baggrund end en militærfaglig baggrund.
Så derfor tror jeg ikke på, at vi stadig lever i en virkelighed, hvor det der med strengt militær faglighed kan bruges isoleret set.
Det gælder i operationer, hvor vi også bliver nødt til at se på civile, juridiske perspektiver og politiske perspektiver for den sags skyld.
Det gælder også organisatorisk.
Jeg tror på, at vi får en bedre, slankere og mere effektiv organisation ved faktisk at inddrage andre perspektiver end det strengt militærfaglige.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Jeg vil starte med at lade være med at rose ordføreren for en god ordførertale, for jeg synes, at ordføreren på mange områder i den grad udstillede en manglende indsigt i forsvarets forhold.
Jeg skal høre, om ordføreren ikke er enig med mig i, at den måde, man gør det her på, er blokpolitik af værste karat.
Når man fremsætter et lovforslag, som i den grad giver en bemyndigelse til en forsvarsminister til at kunne sidde og fifle med tingene, uden at den lovgivende forsamling får indsigt i dem, så hjælper det jo ikke meget, at ordføreren siger fra talerstolen, at hun er på god talefod med regeringen og er med hele vejen, for
hvad med resten af den lovgivende forsamling
Jeg undrer mig såre over, at en parlamentariker vil være med til at sikre, at den udøvende magt kan lave tingene bag lukkede døre, i stedet for at det er noget, vi taler om i den lovgivende forsamling.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jo, men hvis skyld er det så?
Hvis skyld er det, at vi står her i dag?
Nu er vi tilbage ved mit svar til den konservative ordfører.
Det er snart et års tid siden, at vi luftede ideen om at foretage en sådan øvelse.
Man kan jo så stole på eller ej, at jeg taler sandt.
Nu har jeg ikke har sværget ved biblen osv., men jeg mener det, jeg siger.
Vi ønskede, at der var bred opbakning til det, men det var der ikke.
Jeg ved ikke, om det var, fordi – det er måske spekulationer – ideen kom så hurtigt, at oppositionen ikke fik lov til at tage medejerskab til det og derfor kun kunne vælge den position at være helt imod og helt umulig.
Man kan så måske bebrejde os, at vi på en eller anden måde ikke fik serveret det med tilstrækkelig meget sukker på osv.
Realiteten er bare, at vi i hvert fald med det her forslag fik en spand koldt vand i hovedet.
Det er derfor, at vi står her i dag, og at det ligger som et lovforslag.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Ordføreren argumenterer, som om der ligger et konkret forslag, og det gør der jo ikke.
Der ligger en bemyndigelse til en minister til at komme med et eller andet.
Hvad er det konkrete forslag?
Det fremgår ikke af det lovforslag, som vi her og nu behandler.
Det er jo en bemyndigelse.
Der er jo ingen, der har den fjerneste idé om, hvad der kommer.
Hvad er det for nogle tiltag, der skal gøre, at vi får et mere moderne og et mere effektivt forsvar?
Det er ikke andet, end at vi kan konstatere, at vi lukker af for den lovgivende forsamling, og at vi ikke har en demokratisk indsigt og transparens i beslutningsprocesserne.
Er det nu blevet radikal politik?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Det er simpelt hen ikke korrekt, hvad der bliver sagt.
Der er tale om, at de er samplaceret i mange lande, og det synes jeg kan være en glimrende idé.
Vi vil gerne være med til en samplacering, men det er ikke således, at alle de lande, der bliver nævnt, har kommandolinjer, der slynger sig ind i hinanden, og det er det, som model C går ud på.
Det er en underordning af den øverste militære chef under en politisk chef, som ikke er en minister.
Det vil vi ikke være med til.
Og det er ikke det, der ligger i Pentagonmodellen f.eks.
Der er det to ligestillede systemer.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Jeg vil meget gerne være åben om, hvad der er mit mål med den her øvelse.
Det har jeg stået og været her i dag.
Jeg synes også, at det fremgår temmelig klart af bemærkningerne.
Ja, vi kan tilpasse den virkelighed, der er lige nu og her, men jeg tror, at den ser anderledes ud om 10 år, om 20 år, om 30 år.
Så kan det være, at der også sidder en opposition, der synes, at det er kropumuligt, eller bare synes, at det er sjovt at være umulig, eller ikke synes, at man fik nok kredit for at være med, hvis man var det, eller hvad der nu kan være motiverne.
Så hensigten med det her og grunden til, at lovforslaget har den her udformning, er jo, at vi gerne vil have den fleksibilitet, så vi kan gøre det, der er det allervigtigste, nemlig at have en ledelse af forsvaret, som er tidssvarende, og som kan sikre os den største sikkerhed.
Det er i sidste ende det, som den her debat om forsvaret handler om: at give os de bedste muligheder for at passe på vores befolkning og i øvrigt kæmpe for vores værdier.
Jonas Dahl (SF), 2013-04-16:
Jamen jeg tror, det ville være meget uhensigtsmæssigt, hvis Dansk Folkeparti havde deres eget forsvar, og sådan set også, hvis SF havde deres eget forsvar.
Det tror jeg godt at ordføreren og jeg kan blive enige om i dag.
Men når vi nu tager fat på diskussionen i forhold til at se på, hvordan vi flytter Forsvarskommandoen sammen med Forsvarsministeriet, så handler det jo netop om at få noget mere effektivitet.
Det handler om rent faktisk at bringe de folk, der samarbejder, også i det daglige, sammen til måske at løfte det fælles vidensniveau og rent faktisk kvalificere de politiske beslutninger, der skal træffes i det her rum.
Det er jo sådan set det, der er det afgørende, nemlig at vi løfter den faglige kvalitet og måske også ser på, at hvis der sidder to personer, som laver det samme, så kunne det jo godt være, at den anden måske kunne lave noget et helt andet sted.
Det er jo sådan set det, der er det interessante i det her, altså at vi ser på, hvordan vi bruger det anderledes.
Men jeg har hørt Venstres ordfører, og nu hører jeg så Dansk Folkepartis ordfører sige, at man gerne vil være med til effektiviseringer, at man også gerne vil være med til at se på det i forsvarets top, man har bare ingen svar på, hvordan det skal løses.
I 1964 ændrede briterne det sådan, at de samordnede forsvarskommando og forsvarsministerium.
Er det ikke på tide, at Danmark følger trop?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg undrer mig bare over, at ordføreren i sin ordførertale fremstillede det, som om det nu skulle være noget helt nyt, at forsvarschefen og forsvarsministeren skulle tale sammen.
Altså, jeg går ud fra, at ordføreren trods alt er informeret om, at det har de også gjort tidligere.
Der har været kommunikation.
Jeg går også ud fra, at ordføreren er klar over, at de borgerlige partier også synes, at det er en god idé, hvis de kan rykkes tættere sammen rent fysisk, men ikke at man ændrer på ansvarsfordelingen, dvs. på strukturen, dvs. på hierarkiet.
Men ordføreren siger, at forsvarets ledelse ikke har ændret sig siden den kolde krig.
Vil det sige, at ordføreren heller ikke er informeret om de kæmpestore ændringer, forsvaret har gennemgået på alle niveauer siden den kolde krig?
Har ordføreren slet ikke set, hvad der er sket med forsvaret?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Vi har et rigtig godt samarbejde i regeringen, og derfor tror jeg ikke på, at det er ministeren enerådigt, der træffer den her beslutning.
Det gør han selvfølgelig i en dialog med sine samarbejdspartnere.
Og så vil jeg sige, at det, jeg har sagt her fra talerstolen, selvfølgelig er udtryk for den radikale holdning, men hvis man gør sig den ulejlighed at læse bare fremsættelsestalen eller bemærkningerne til lovforslaget, så vil man faktisk genfinde noget af den argumentation, jeg har stået og kommet med her, nemlig at man har brug for at tænke på tværs, nemlig at man har brug for at blande det civile, det militærfaglige, de juridiske perspektiver.
Det fremgår faktisk af bemærkningerne.
Det er intentionen.
Oppositionen kunne have sagt: De her mål er vi enige i, vi vil gerne modernisere forsvaret, vi kan godt se, at en ledelse, som ikke har ændret sig siden den kolde krig, har brug for et eftersyn, men de signaler har vi ikke fået, og derfor er det endt her. Hvis vi havde fået at vide, at oppositionen var indstillet på at se på det, var enig i, at nogle af de her mål var værd at søge hen imod, så stod vi ikke her i dag.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg tror ikke, SF's ordfører forstår de principielle forskelle på bare at skrumpe en organisation og så på at ændre strukturen og kommandolinjerne.
Det er to forskellige ting.
Dansk Folkeparti og de borgerlige partier vil godt være med til at skrumpe organisationerne, sådan at man lægger de to organisationer sammen i én bygning, så man kun har én it-afdeling og én kantine, og hvad der ellers kan være.
Det er helt o.k., det er intet problem, og jo tættere forsvarschefen og forsvarsministeren kan komme på hinanden, des bedre.
Men kommandolinjerne skal bare være de samme.
Men det kan godt være, man skal tilbage på universitetet eller ud at prøve at have et rigtigt arbejde i hverdagen i den virkelige verden for at forstå, hvad det betyder, hvem der har det endelige ansvar.
Det betyder utrolig meget for en organisations funktion, og det er der, humlen ligger.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Det ene er, at jeg gerne vil bede fru Marie Krarup bekræfte, at der ikke i det her lovforslag er nogen model fremlagt fra regeringens side.
Så når hr. Jonas Dahl og mange andre her himler op om forskellige modeller, må man sige, at vi i Folketinget er blevet efterladt i fuldstændig uvidenhed om det, for regeringen er ikke kommet med noget forslag til nogen model, som vi kan tage stilling til i dag.
Det andet spørgsmål handler om, at jeg har hørt flere ordførere tale om, at VKO ikke ønsker at lave besparelser i forsvarets øverste ledelse.
Og det henleder jo så min opmærksomhed på de økonomiske konsekvenser af lovforslaget, for hvis det var sådan, at man ønskede at spare penge, skulle det jo fremgå af lovforslaget.
Og jeg vil bare spørge, om fru Marie Krarup er enig med mig i, at på lovforslagets side 7 står der om økonomiske konsekvenser for det offentlige: »Lovforslaget skønnes ikke ... at have økonomiske konsekvenser for det offentlige af betydning«.
Så vil ordføreren bare bekræfte det?
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Tak for spørgsmålet.
Jo, jeg vil gerne bekræfte, at der ikke er nogen model i lovforslaget, og det er jo så også et af problemerne, at man giver forsvarsministeren en carte blanche til at ændre efter forgodtbefindende.
Og vi ved så allerede, eller vi har en mistanke om, at det bliver model C, men det kunne jo også godt blive alt muligt andet.
Det mest ansvarlige ville selvfølgelig være, at man beskrev den model, man ønskede.
Og det allermest ansvarlige ville selvfølgelig være, at det foregik i forligskredsen.
Jo til spørgsmål to.
Jeg vil godt bekræfte, at der står, at lovforslaget ikke har nogen økonomiske konsekvenser, og at der dermed ikke i lovforslaget er lagt op til, at det skal være en spareøvelse.
Men det har ikke udelukket, at de borgerlige partier faktisk i fællesskab har udtrykt, at der ikke er nogen problemer i selvfølgelig også at spare i forsvarets top, når man skal spare andre steder.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Dette lovforslag består af to umiddelbart meget forskellige elementer, for det første en reform af forsvarets uddannelse og for det andet en reform af forsvarets ledelsesstruktur.
Begge elementer har dog det tilfælles, at de understøtter udviklingen mod et moderne forsvar, der tager sig af en række både meget forskelligartede og højt specialiserede opgaver.
Et sådant moderne forsvar stiller nogle helt andre krav til både rekruttering, uddannelse og ledelse end et forsvar, hvis primære opgave var at svare hurtigt igen, hvis russerne kom.
Med lovforslaget baner vi vejen for en højere grad af integration mellem forsvarets uddannelser og det øvrige uddannelsessystem.
Det synes vi er en rigtig god idé af flere grunde.
For det første mener vi, at akkrediteringen kan være med til at styrke kvaliteten i uddannelserne.
For det andet betyder akkrediteringen, at forsvarets uddannelser bliver konvertible med det civile uddannelsessystem og arbejdsmarkedet.
Vi mener også, at optaget af civile studerende kan være et godt vindue ud til omverdenen, og vi tror også på, at de kan bringe den militære faglighed ind på andre områder.
I virkeligheden er det noget af det samme, der ligger til grund for ændringen af forsvarets ledelse, nemlig et ønske om at tilpasse forsvaret til en virkelighed, hvor opgaverne er komplekse, forskelligartede og under konstant og meget hurtig forandring og forsvaret derfor aldrig er strengt militært, men altid må ses i lyset af politiske, juridiske og civile perspektiver.
Det betyder, at vi har brug for et forsvar, der kan tænke ud over den strenge militære faglighed.
Det betyder, at vi har brug for et forsvar, der kan samarbejde med andre myndigheder, samordne indsatser.
Det betyder også, at vi har brug for et forsvar, der kan udøve militærfaglig rådgivning – ikke isoleret, men sammen med og i lyset af civil, politisk og juridisk rådgivning.
Alt det får vi nu mulighed for at imødekomme ved en ændret ledelsesstruktur, hvor forsvarets øverste ledelse bliver bragt tættere på forsvarsministeren, og hvor forsvarschefen ikke bare leverer et notat med en strengt militærfaglig vurdering og så i øvrigt kigger den anden vej, men hvor forsvarschefen får lov til at sidde med ved bordet, når de forskellige perspektiver vendes og drejes, og ikke mindst når de vejes op mod hinanden.
Det giver grundlaget for bedre beslutninger, også militærfagligt.
Radikale Venstre støtter derfor forslaget.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Fru Zenia Stampe har her fra talerstolen i dag redegjort for en model, som ingen mennesker kan se, hvis de går ind på Folketingets hjemmeside og slår op på L 200.
Befolkningen kan intet se om, hvordan forsvarets øverste ledelse fremadrettet vil være organiseret.
Så mit første spørgsmål til den radikale ordfører er, om det er i overensstemmelse med traditionel radikal politik, at man frem for åbent at fremlægge det forslag, som man ønsker at Folketinget skal tage stilling til, fremlægger et forslag, hvor man bare giver en bemyndigelse til en minister, der så uanset partifarve også i fremtiden fuldstændig kan lave, hvad ministeren har lyst til, med forsvaret.
Er det i overensstemmelse med god radikal skik?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Men det er jo derfor, at jeg er her.
Jeg har jo netop fortalt, hvad der er baggrunden for den her lovgivning, for den her bemyndigelse.
Jeg har fortalt, hvad vi ønsker at imødekomme med en ny ledelsesstruktur.
Nu skal vi finde ud af, hvordan vi gør det konkret.
Men jeg var faktisk ret konkret, da jeg sagde, at jeg ønsker det, for jeg ønsker, at forsvarschefen skal sidde med ved bordet, komme med sin strengt militærfaglige vurdering, men gøre det i et rum, hvor andre vurderinger også er til stede, sådan at han netop ikke bare leverer et notat og der så er nogle andre, der sørger for tværfagligheden og at bygge bro mellem forskellige perspektiver, han er med.
Sådan tror jeg at man træffer de bedste beslutninger, når tværfagligheden baseres på, at stærke fagligheder mødes og ikke isoleres.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg må sige til fru Zenia Stampe, at fru Zenia Stampe jo taler lige så sort, som hr. Bjarne Laustsen gjorde.
Der står intet i det her lovforslag om det, som fru Zenia Stampe siger fra talerstolen, og jeg er meget ked af at måtte sige det, men en bemyndigelse betyder faktisk, at det er hr. Nick Hækkerup eller hr. Troels Lund Poulsen eller en anden, der fremadrettet bestemmer, hvordan den ledelse bliver.
Den sidste radikale ordfører, der kan få lov at sige noget fra talerstolen, er så fru Zenia Stampe, hvis man giver bemyndigelsen til en minister.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Så det, at der er kritiske høringssvar til det her, skal da ikke få os som politikere til at lave det mest optimale system, som også hr. Troels Lund Poulsen og Søren Gade skrev i deres bog.
Derfor er det da ganske klogt hele tiden at tage bestik af det.
Der vil sikkert være nogle, der, uanset hvad vi kunne finde på, vil være imod, hvad vi kunne lave om.
Vi har netop ikke lagt os fast på en eksakt model, og derfor er der også plads til at byde op til dans.
Kom nu ind i kampen, så vi kan få at se, hvad man vil.
Jeg har kun indtil nu hørt, at det er sådan, at man er lodret imod.
Det er jeg sikker på det kan, for det er ganske fornuftigt.
Og det venter jeg på.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Det er et ganske kort spørgsmål.
Jeg skal bare høre, om ordføreren er enig med Enhedslisten i, at måden at undgå, at der sker fejl i enten kommandoen eller i departementet på, er ved at svække den demokratiske indsigt og transparens, altså muligheden for at gennemskue beslutningsprocesserne?
Det er det, jeg ville forstå ved sådan en slags nordkoreansk løsning.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Det var jo igen en meget lang tale, som det var svært at finde hoved og hale i.
Det eneste, man kan sige, er jo sådan set bare, at hr. Frank Aaen meget dyrker offentlighed.
Med det lovforslag, der kommer nu, giver man ministeren en beføjelse til at sikre, at det, som forsvarschefen kommer med af militærfaglig indstilling, har hr. Frank Aaen ikke en kinamands mulighed for at få indsigt i overhovedet.
Det synes jeg er et stort demokratisk problem for Folketinget, men også for offentligheden.
Der må man så sige, at der har Enhedslisten, som jo ellers er meget kritisk i forhold til alle andre ting omkring offentlighedsloven og meget andet, så valgt at lægge sig helt fladt ned for ministeren, blot fordi man nu jagter en del af forsvaret, som hr. Frank Aaen åbenbart har et horn i siden på.
Og så ønsker man, at de skal betale den højeste pris, ved at man giver en administrativ beføjelse, som ingen overhovedet har mulighed for at føre demokratisk kontrol med.
Det er nyt, at Enhedslisten reagerer på den måde.
Det er i hvert fald trist, at det er den måde, Enhedslisten vælger at føre politik på, altså at man skal jagte bestemte grupper.
Det gør jeg ikke.