runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-02:
Det er jo et beslutningsforslag om at sende danske kampfly til Irak, og derfor er det jo helt, helt utidigt, at man begynder at bruge det som løftestang for at få en anden domstolsfortolkning af straffeloven.
Det er jo derfor, at hr. Lars Barfoed så må indrømme, at man ikke er kommet ét skridt videre i forhold til i går.
Juraen er helt på samme måde, som den var i går aftes – som det også er fremgået af de skriftlige besvarelser, vi har fået, og som det fremgik af de svar, vi fik fra talerstolen i går, fra regeringen.
Der er intet som helst ændret.
Og det er derfor, at det har været et fuldstændig latterligt show, som vi har været vidne til her fra de borgerliges side, og som ikke har nogen som helst betydning for, hvordan man efterfølgende kan dømme, hvilket Folketinget jo heller ikke skal blande sig i.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-02:
Det har i høj grad gjort en forskel, for det har, som jeg har sagt flere gange, stor betydning at komme så tæt som muligt på en afklaring af, om man kan straffe danskere, som tager ned og kæmper mod de danske soldater nede i Irak på ISIL's side, eller om man ikke kan straffe dem.
Vi påstår jo ikke, at vi kan træffe afgørelser i en retssal.
Det gør domstolene, men domstolene dømmer jo på grundlag af, hvad Folketinget beslutter, og hvad Folketinget mener.
Derfor har det selvfølgelig betydning, hvad vi mener i Folketinget.
Det ville da også være mærkeligt, hvis det modsatte var tilfældet, altså at det ikke havde betydning for domstolene, hvad Folketinget vedtager af love.
Det ville være helt mærkeligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-02:
Men så er det så, man må spørge: Er det ikke temmelig usædvanligt, at et parti som Det Konservative Folkeparti nu vil bruge en politisk betragtning i et beslutningsforslag om at sende danske kampfly af sted til at påvirke domstolenes fortolkning af straffelovens § 101 og 102?
Er det ikke meget, meget usædvanligt, når man tænker på, at vi har et system her i landet, hvor der er en adskillelse mellem den lovgivende og den dømmende magt?
Vil hr. Lars Barfoed ikke medgive, at vi står juridisk i fuldstændig den samme situation i dag, som vi gjorde i går aftes, da de borgerlige opførte deres show?
Vil hr. Lars Barfoed ikke medgive, at den politiske betragtning, som han gjorde rede for før, er et slag i luften, altså ikke har nogen som helst betydning?
Vil hr. Lars Barfoed så erkende, at det, vi har været vidne til her, er en gang politisk striptease fra de borgerlige partiers side?
Lars Barfoed (KF), 2014-10-02:
Altså, nu vil jeg lige erindre hr. Holger K. Nielsen om, at det var hr. Holger K. Nielsen selv, der sent i går aftes fra den her talerstol opfordrede til, at vi kaldte sagen tilbage til udvalget for at få en afklaring.
Det er lidt underligt så markant at skifte standpunkt fra sent om aftenen til tidligt om morgenen, men o.k., vi har alle sammen fået for lidt søvn; sådan er det.
Men det har bestemt betydning.
Og jeg tror roligt, jeg kan tale på de pågældende partiers vegne og sige: Vi vil naturligvis følge op på den her sag, for vi mener, at det skal komme til at stå til tindrende klart, hvis det ikke gør det i forvejen, at det er ulovligt at tage ned og kæmpe på ISIL's side mod danske styrker og mod koalitionens styrker.
Bjarne Corydon (S), 2014-10-07:
Så er der ikke mere at foretage i dette møde.
Jeg henviser til den dagsorden, der er opslået på Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-10-09:
Mange tak til hr. Johan Lund Olsen.
Jeg fæstner mig ved, at der bliver sagt, at der er ting, der skal gøres her i Danmark, og at der er ting, der skal gøres i Grønland.
Ja, det er jo lige nøjagtig det, vi har lagt ned i rammen for rigsfællesskabet.
Jeg har oplevet, at dialogen Grønland og Danmark imellem er blevet lettere, mere åben og mere direkte, lige nøjagtig fordi politikere i Grønland, men også politikere her i Folketinget har indset, at det er måden at gøre det på, når man vil hinanden det bedste og vil det sammen.
Jeg er meget enig med ordføreren, når ordføreren siger, at der er ting, der skal gøres for at udvikle Grønland, men også for at udvikle de platforme, der er rigsfællesskabsanliggende og dermed et rigsanliggende.
Og jeg vil spørge ordføreren om det, som ordføreren giver udtryk for i forhold til investeringslyst i og omkring Grønland: Anser ordføreren i den sammenhæng den politiske stabilitet i Grønland som værende en faktor?
Lotte Rod (RV), 2014-10-09:
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide, er, om man som konservativ så vil gå til forhandlingerne og sige – første gang man måtte få chancen – at førsteprioriteten er at få afskaffet topskatten.
Eller vil man sådan set synes, det vil være lige så fint at gøre både lidt i toppen og lidt i bunden, selv om det så ikke blev en fuldstændig afskaffelse af topskatten?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Der har vi i vores 2020-plan fremlagt vores bud på, hvordan man gør det, og det er bl.a. ved at få lettet skatten.
Det er klart, at det at lette skatten i bunden er forholdsvis dyrt.
Men hvis man hæver beskæftigelsesfradragetdet, betyder det, at for hver krone man letter, kan det bedre betale sig at gå på arbejde hver dag.
Det at lette i toppen giver rigtig meget i forhold til arbejdsudbud og dermed også mere velstand og flere penge til velfærd.
Men det er klart, at det målretter sig kun imod en mindre gruppe, og det er også derfor, man får mere for pengene.
Det, der er afgørende for os, er, at skatten bliver sat ned.
Så man kan ikke stille det sådan op.
Jeg tror, at hvis jeg spurgte Det Radikale Venstre, hvad deres højeste prioritet er, og de kun måtte vælge en ting, så tror jeg, det ville blive svært, for vi er jo i politik, fordi vi brænder for rigtig mange forskellige ting samtidig.
For os er det afgørende altså, at skatten bliver sat ned, og vi har jo rimelig gode erfaringer med at komme igennem med vores politik – også selv om vi ikke altid har været det største parti i Folketinget – hvis bare vi er ihærdige nok.
Lotte Rod (RV), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på hr. Jesper Petersens spørgsmål.
Hvad prioriterer De Konservative højest: at lette skatten i toppen eller i bunden?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Nu kender jeg ikke de tal.
Men jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at de undersøgelser, jeg har set, bekræfter, at udlændinge, der arbejder her i Danmark, i akkurat lige så høj grad er organiseret, som danskerne er, for så vidt angår det at have en overenskomst.
Det er punkt 1, for det har været en diskussion. Punkt 2 er, at jeg tror, der er rigtig, rigtig mange danskere, hvis eneste store, brændende ønske er at finde et arbejde, og som er dybt frustrerede over, at de ikke får det.
Men der er altså 800.000 danskere, der får nyt arbejde hvert år.
Vi er vel det land i verden, hvor man faktisk oftest skifter job.
Og for mange lykkes det også at finde et job.
Og det er derfor, vi Konservative fuldstændig åbent har fremlagt vores bud på, hvordan vi bl.a. kan få en reform af kontanthjælpen og af dagpengesystemet, så vi skaber et langt større incitament til, at folk siger ja til at få et arbejde.
For jeg så da helst, at de folk, der er ledige i Danmark, tog det arbejde, som de har kvalifikationer til.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Og tak for tallene, for det tror jeg faktisk er de rigtige størrelsesforhold.
Så er spørgsmålet: Hvad er så årsagen til det?
Er det, fordi der nok er nogle af de herboende danskere på overførselsindkomst, der burde tage sig sammen og tage de job, at der er så mange udlændinge ansat der?
Altså fordi danskerne ikke gider – som ordføreren alligevel er lidt på vej til at antyde.
Så vil jeg gerne bede ordføreren forholde sig til nogle tal fra lige nøjagtig de tre brancher, hvor der i perioden fra 2009 til 2013 blev fyret 8.134 danskere, men der blev ansat 7.758 østarbejdere.
Nu er det jo altså sådan i det her land, at det er arbejdsgiverne, der hyrer og fyrer.
Det bekræfter de tal, jeg kommer med her, og jeg kunne tage tilsvarende tal fra andre brancher, som er udsat for det, vi kalder social dumping, som jeg ikke ved om ordføreren anerkender.
Men det er vi nogle der gør.
Bekræfter det tal, jeg kommer med her, og lignende tal fra andre brancher ikke, at det er arbejdsgiverne, virksomhederne, der foretrækker at ansætte østeuropæisk arbejdskraft frem for herboende arbejdskraft?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Tak til hr. Finn Sørensen for de meget pæne indledende bemærkninger.
Nu regner jeg jo altså med, at vi i hvert fald skal være i gang en 4-5 timer endnu, så jeg håber også, hr. Finn Sørensen har fået tanket op.
Jeg sagde, at der var over 100.000 udlændinge, der arbejdede i Danmark.
Jeg tror, det mest opdaterede tal, jeg har, er 123.000.
Men hvis man går ind og ser på det fordelt på brancher – og det er jo det, der er lidt interessant – kan jeg sige i forhold til f.eks. landbrug og gartnerier, at det seneste tal, jeg har fra 2013, viser, at 26,5 pct. af alle, der er ansat inden for det område, er udlændinge.
Hvis vi taler rengøring og service, er det 23,7 pct.
Nu har jeg godt nok ikke mine briller med herop, men det er noget i den stil.
Så det er altså en ganske betydelig andel af medarbejderne inden for det, man kan kalde det ufaglærte segment, der i dag er udlændinge.
Samtidig ved vi fra de undersøgelser, der er lavet af bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, at udlændinge er overenskomstansat i lige så høj grad som danskerne.
Og derfor stiller jeg mig selv det spørgsmål: Hvordan kan det være, at vi har over 800.000 danskere – hvor man for i hvert fald nogles vedkommende ikke kan stille krav om, at de skal have en særlig uddannelse, for vi taler om ufaglært arbejde – der er på overførselsindkomst frem for at have job i de her sektorer?
Jamen vi vil da gå til forhandlinger med vores politik, og så kommer det jo an på, hvor meget styrke vi har med os fra vælgerne, og hvor meget styrke de andre borgerlige partier har.
Og så vil vi jo forhåbentlig – måske også sammen med Det Radikale Venstre, der også plejer at gå ind for at sikre, at skatten på arbejde bliver sat ned – få lavet en ny skatteaftale.
Men jeg synes da ikke, man kan stille det sådan op, at vi skulle blive sure og ikke vil være med, hvis ikke vi får noget på begge skattesatser.
Det afgørende for os er altså, at folk skal have lov til at beholde flere af de penge, de surt har optjent ved at gå på arbejde hver dag, og det vil bidrage til væksten og velstanden i det danske samfund.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Og tak til ordføreren for et veloplagt forsvar for ordførerens synspunkter.
Det er godt at se her sidst på aftenen.
Det giver jo energi til os alle sammen, så tak for det.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at der er 100.000 udlændinge beskæftiget i landbrug, skovbrug og gartneri.
Hvis jeg hørte rigtigt, tror jeg, at ordføreren lige skal tjekke tallene, for så er der flere udlændinge, end der samlet set er beskæftiget i de tre brancher.
Så det er nok mig, der har hørt forkert.
Men det var heller ikke det væsentlige.
Det, jeg hæftede mig ved, var den sammenhæng – som ordføreren åbenbart syntes der er – imellem, lad os så sige mange tusinde udlændinge i de tre brancher, og at der er mange flere tusind på overførselsindkomst.
Ordføreren uddybede ikke, hvorfor den sammenligning blev lavet, men det vil jeg så bede ordføreren gøre nu.
Jeg spørger lidt polemisk, for så kommer vi i gang med noget: Var det for ligesom at antyde, at der er en hel masse mennesker, der går rundt på overførselsindkomst, og som ikke rigtig gider tage arbejde i de tre brancher?
Eller hvad var formålet med den der sammenkædning?
Jeg vil gerne takke hr. Johan Lund Olsen for en stærk og engageret tale og også for, at den var meget åben og ærlig om den utrolig vanskelige situation, der er i Grønland.
Der hæftede jeg mig især ved en klar melding om, at IA ønsker et bredt samarbejde i det grønlandske Landsting, og det tror jeg kun at vi alle sammen kan være enige om og håbe på.
Det er nok nemmere sagt end gjort, men vi kan vel alle sammen håbe på, at det kan lykkes, for det er jo nok det, Grønland har brug for.
Jeg hæftede mig også ved bemærkningen til sidst om Grønlands og Færøernes høringsret i alvorlige situationer, såsom Danmarks deltagelse i krig.
Jeg synes, vi skal give et tilsagn om at arbejde videre med, hvordan vi kan finde en fornuftig løsning på det.
Så har jeg bare et spørgsmål – jeg har faktisk et spørgsmål – og det er spørgsmålet om uran, for IA's holdning til spørgsmålet om udvinding og eksport af uran er jo meget klar: Det er man modstander af.
Det er i hvert fald det, jeg har ladet mig orientere om.
Er det sådan, at den holdning står ved magt, og hvordan vil IA håndtere det i forhold til en eventuel ny regeringsdannelse?
Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Tak til hr. Finn Sørensen.
Det er rigtigt, at der er brug for et bredt samarbejde i det nye parlament, i Inatsisartut, efter nyvalget den 28. november.
I forhold til uran må jeg sige, at vores partis holdning er uændret.
Mange her i salen kender mit partis holdning til en eventuel uranudvinding.
Det var vi også inde på i sidste samling, ved åbningsdebatten sidste år, som jeg selv deltog i.
Det er stadig væk ikke til at sige.
Det afhænger fuldstændig af de forhandlinger, der kommer til at pågå efter nyvalg.
Men vores holdning er meget klar: Vi er fortsat imod uranudvinding.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-10-09:
Jeg vil bede hr. Johan Lund Olsen om at bringe en hilsen med tilbage til Grønland.
Grønlandsudvalget var på tur her i eftersommeren og blev fantastisk gæstfrit modtaget alle steder.
Jeg kunne også håbe, at grønlændere, som besøger Danmark eller bor i Danmark, ville føle sig lige så velkomne.
Sådan blev vi i hvert fald mødt, og sådan er jeg altid blevet mødt, når jeg har rejst i Grønland.
Nu er realiteterne jo, at der skal være nyvalg i Grønland.
Det er en rigtig svær situation for alle i Grønland og også for de grønlændere, som bor i Danmark.
Hvis hr. Johan Lund Olsen nu skulle prioritere tre områder, hvor det ville være vigtigt at der var et stærkt samarbejde – ikke kun i Grønland, men også i forhold til rigsfællesskabet – ville et af mine egne bud være de naturlige ressourcer, og hvordan vi kunne arbejde i forhold til dem.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Tak til fru Annette Vilhelmsen for de smukke ord.
Jeg var selv i Grønland her i sommer, da Grønlandsudvalget var på besøg, og jeg havde indtryk af, at I fik meget ud af turen – det er jeg i hvert fald blevet fortalt – og jeg håber, det er noget, der vil fremme og styrke rigsfællesskabet mellem Danmark, Grønland og Færøerne.
Hvilke tre områder ville jeg prioritere?
Ja, altså, jeg var inde på, at der er en række områder, som vi er nødt til at se nærmere på.
Vi er nødt til at se på, hvordan vi fremmer investeringslysten igen i Grønland, og hvordan vi sikrer erhvervsfremme.
Da vi fra grønlandsk og dansk side indgik selvstyreaftalen med en række partier her i salen, var vi jo enige om at arbejde for, at Grønland bliver mere økonomisk selvbåren, og det vil være en god start, og det er en god start, hvis vi får vedtaget, at den her vækstfond også omfatter rigsfællesskabets dele.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-10-09:
Tak for de svar.
Jeg vil afslutningsvis sige, at jeg glæder mig til samarbejdet.
Nu er der i hvert fald herfra meldt, at der er opbakning til Grønland og til samarbejdet, også efter et valg.
Alle de bedste ønsker for Grønland.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Jeg kan kun sige qujanaq, tak.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Nu ved jeg ikke, om det er et specielt område, hr. Jeppe Bruus mener, men jeg tillader mig at fortolke det sådan, at det er på sundhedsområdet, hr. Jeppe Bruus spørger ind til det.
Til det vil jeg sige, at de udmeldinger, vi har haft, når vi har diskuteret sundhedspolitik, sådan set har været, at det niveau, der er for brugerbetaling i dag – jeg mener, det er omkring 25 pct. af sundhedsudgifterne, der i dag er brugerbetalt – nok er det niveau, det skal være på.
Det, der er vores bekymring, er, at brugerbetaling i dag er meget tilfældig.
Man plejer at sige, at man kan se på folks tænder, hvilken socialklasse de kommer fra.
Og noget af det, vi meget gerne vil have en diskussion om, er, om ikke sådan noget som det at gå til tandlæge kan få en større dækning via staten.
Vi synes, det er et kæmpestort problem, at det er så dyrt at gå til tandlæge, og der så er mange andre ting, der er helt gratis.
Så inden for den ramme, der hedder brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet, synes jeg, at man skal prøve at se på, om ikke man kan skabe et socialt mere afbalanceret system, hvor sådan noget som at få ordnet tænder bliver en del af den offentlige sygesikring i højere grad, end det er det i dag.
Jeppe Bruus (S), 2014-10-09:
Jeg vil bare stille et helt kort spørgsmål: Ønsker Det Konservative Folkeparti mere brugerbetaling?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg skal bare minde hr. Lars Løkke Rasmussen om to ting.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har bare for i år fremlagt et finanslovsforslag, hvor man siger, at det første, man vil gøre, er at åbne budgetterne ude i kommunerne og trække 1,5 mia. kr.
Hvordan tror I, at det føles ude i kommunerne?
Der er en borgmester fra Brønderslev, som kalder det en utopi.
Det tror jeg betyder, at det ikke kan lade sig gøre.
Så det er Venstre, der foreslår, at vi skal spare ude i kommunerne.
Vi skal bare have tallene helt på plads.
Det er rigtigt, at vi lovede bedre service, og det har vi også sikret, for vi har jo sikret, at der er ca. 10 mia. kr. mere til den offentlige service i dag, end der var i 2011.
Hvis Venstre havde fået det, som de gerne ville med deres nulvækst, så havde der været nul kroner mere.
Det er jo sådan, nulvækst fungerer.
Så lad dog være at stå og bilde kommunerne ind, at de ville have flere penge med en Venstreledet regering.
De ville bare have endnu færre penge, end de har i dag.
Jeg anerkender, at kommunerne har været igennem en hård tid, men de ville bare have haft en endnu hårdere tid, og Venstres finanslovsforslag illustrerer det jo med al ønskelig tydelighed.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige, at jeg altså er sådan lidt målløs over, at den her debat fortsætter.
Altså, har ordføreren set vores forslag til vedtagelse?
Der har vi jo en pind, der bl.a. handler om, at vi ønsker, at det bedre skal kunne betale sig at tage et arbejde.
Så vi er faktisk meget konkrete.
Jeg ved ikke, hvad man mere kan forlange.
Vi vil da gerne selv have noget at gå til valg på, og vi vil da gerne adskille os fra de andre partier.
Det er vel derfor, man er i et politisk parti, ellers kunne man lige så godt melde sig ind i et af de andre partier.
Så vil jeg sige, at jeg er helt enig i det, som hr. Lars Barfoed sagde, om, at det er vigtigt, at man fremlægger noget politik, og det har vi jo også gjort, bl.a. i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2014-10-09:
Jeg er sådan set ikke interesseret i, hvad borgerlige partier kunne finde på at gøre i 2020.
Jeg er sådan set interesseret i, hvad I kunne finde på at gøre i morgen, hvis I fik regeringsmagten.
Nu kan vi tage et citat mere frem af hr. Lars Barfoed, der siger: Det er simpelt hen ikke nok at sige, at man gerne vil have flere væk fra overførselsindkomster, og at man gerne vil skabe flere job, hvis man ikke samtidig siger, hvordan man vil gøre det.
Man skal være meget præcis, og man kan ikke nøjes med meget runde formuleringer.
Er det stadig væk De Konservatives holdning, at Venstre ikke bare kan nøjes med runde formuleringer, men at man skal være meget præcis med, hvordan man vil skabe job i Danmark?
Er det stadig væk jeres holdning, eller er I gået væk fra det?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige, at jeg synes faktisk, vi har et rigtig godt samarbejde i blå blok.
Jeg vil også sige, at jeg jo sådan set ikke er irriteret over, at der er nogen, der stiller mig spørgsmål.
Det er jeg faktisk rigtig glad for, for det giver mig lejlighed til at fortælle, hvad vi Konservative vil.
Det, der bare undrer mig, er, at der er så meget rod i rød blok.
Og når regeringen ikke engang kan redegøre for, hvad konsekvenserne er, bl.a. på asylområdet, for den økonomiske politik næste år, så virker det altså lidt besynderligt, at man er så optaget af, hvad der sker i 2020 mellem fire borgerlige partier.
De fire partiformænd er også kommet med et, synes jeg, meget godt og stort indlæg, der handler om, hvad vi kan gøre for at bekæmpe ungdomskriminalitet.
Den er jo heldigvis for nedadgående, men der er en lille hård kerne, der skal gøres mere ved.
Så der er masser af konkret politik, og det vil der blive ved med at komme, men jeg vil sige, at det, der er afgørende for Det Konservative Folkeparti, faktisk er, at vi selv får mulighed for at fremlægge vores politik, og det har jeg gjort her i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2014-10-09:
Jamen jeg kan sådan set godt forstå, at fru Lene Espersen er lidt irriteret over, at vi bliver ved med at diskutere den her samlede økonomiske plan fra blå blok.
Men det er jo, fordi det stritter i alle retninger.
Så sent som i dag har vi hørt, at Liberal Alliance synes, at vi slet ikke har lavet noget om fra regeringens side, mens Dansk Folkepartis synes, vi har lavet alt for meget om.
På folkemødet i 2013 sagde den tidligere leder af Det Konservative Folkeparti, hr. Lars Barfoed, følgende: Nu kan vi ikke bare snakke luftige målsætninger; nu må der konkret politik på bordet, der viser, hvad vælgerne kan forvente sig af en borgerligt ledet regering.
Jeg vil bare høre, om Det Konservative Folkeparti har ændret synspunkter og nu synes, det er i orden at gå til valg på nogle luftige målsætninger.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jamen jeg vil sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at vi selvfølgelig står ved de aftaler, vi har indgået.
Men når regeringsmagten skifter, er det jo nogle gange sådan, at nogle partier er med i aftaler, og andre partier er uden for aftaler eller lovforslag.
Og typisk er det jo sådan, at man så sætter sig sammen for at løse den udfordring.
F.eks. var udfordringen, dengang SF skulle ind i regeringen, at SF bl.a. ikke var med i Afghanistanforligskredsen.
Det skulle løses, og det fandt vi en løsning på.
Men vi vil da kæmpe for, at vi stadig væk sikrer, at der er en grøn profil, og at der bliver satset på det i Danmark.
For det er et af de steder, hvor vi i Danmark er rigtig stærke, og hvor vi kan skaffe mange arbejdspladser fremadrettet.
Jeppe Bruus (S), 2014-10-09:
Samtidig fremgik det, at man ikke ønskede brugerbetaling på lægebesøg f.eks., og så blev jeg lidt forvirret i forhold til de tidligere meldinger.
Så betyder det med at være socialt afbalanceret, at De Konservative ikke ønsker brugerbetaling på lægebesøg?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige – og jeg skal blankt erkende, at det godt kan være, jeg ikke har fanget, hvad alle konservative har sagt om sagen igennem tiden – at det, jeg i hvert fald har set vi tidligere har spillet ud med, sådan set har været, at i og med der er ekstremt meget brugerbetaling allerede i dag i vores sundhedsvæsen, så synes vi faktisk, at det er et kommissionsarbejde værd at gå ind og se på, om de tilfældigheder, der har rådet i sundhedssystemet, stadig væk skal være bærende for, hvornår folk selv skal have pungen op af lommen, og hvornår noget er gratis.
Altså, diskussionen er jo typisk omkring lægebesøg og tandlægebesøg, men det kunne også være omkring briller og høreapparater.
Der er utrolig mange forskellige steder, hvor man kan sige at det er gamle traditioner, der har været afgørende for, at der er noget, der er helt gratis, og noget, der koster rigtig mange penge.
Og til spørgsmålet om, hvor brugerbetaling så skal ske, vil jeg sige, at hvis man på forhånd afviser, at det må være på et andet område, så har man jo begrænset kommissionen.
Det, der bare for os er helt afgørende, er, at det er afbalanceret, og naturligvis også at man finder en ordning, så de ringest stillede her i landet aldrig kommer i en situation, hvor de f.eks. ikke har råd til at gå til læge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-09:
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg vil gerne rose Det Konservative Folkeparti for netop at have den her grønne profil og for at honorere en aftale, som vi – altså de partier, som jeg har nævnt her – indgik.
Jeg synes egentlig, at fru Lene Espersen sagde det klart og tydeligt.
Men jeg vil bare gerne spørge igen for at være helt sikker: Kommer Det Konservative Folkeparti til at løbe fra den aftale, som vi har lavet, om at reducere klimaudslippet med 40 pct.?