runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jeg var ikke glad for, at der ikke rigtig var nogen initiativer i hr. Ole Hækkerups ordførertale, og det var jeg heller ikke glad for at justitsministeren manglede.
Men en ting, jeg syntes var godt at hr. Ole Hækkerup fremhævede, var de såkaldte visitationszoner, altså hvor politiet i et nærmere bestemt område kan sige: Her visiterer vi for ulovlige knive, skydevåben og lignende.
Her i januar måned, den 15. januar, meddelte politiet, at nu havde man oprettet visitationszoner i Herlev, Gladsaxe og Ballerup som konsekvens af meget kriminalitet, bl.a. brug af skydevåben.
I forbindelse med den diskussion var det jo sådan, at regeringspartneren til Socialdemokraterne, nemlig Det Radikale Venstre, sagde, at politiloven burde ændres, fordi det var for meget, og at man ikke ville acceptere, at der blev indført visitationszoner i de her tre kommuner.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup: Hvad sker der egentlig i den sag?
Kan vi regne med, at visitationszonerne fortsat kan eksistere, også i de områder, hvor politiet finder det nødvendigt, eller bliver der også lempet på det her område efter radikal kritik af loven?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Jeg ved ikke, hvem i Det Radikale Venstre hr. Peter Skaarup sigter til.
Jeg holder ikke øje med, hvad alle medlemmer af alle andre partier mener.
Det kan jo godt være, at noget af det, der viser sig, når Københavns Politi sætter sig ned og evaluerer, hvorfor der er sket den her stigning over flere år i antallet af anmeldelser, altså anmeldelser i forbindelse med knive, er, at de når frem til den konklusion, at nogle gange skal man i virkeligheden oprette visitationszoner tidligere – i øvrigt for at sende et meget klart signal.
Det signal tror jeg i modsætning til hr. Tom Behnke virker meget mere effektivt i forhold til en kultur, der måske er ved at udvikle sig forkert, end nok så mange vedtagelser, man laver i Folketinget.
Så jeg vil ikke gøre mig klog på, hvad forskellige medlemmer af andre partier har udtalt, men vil bare sige: Der er ingen ændringer i forhold til visitationszoner, det påtænker regeringen på ingen måde.
Tværtimod er det noget, jeg påpegede som noget af det, der virkelig er effektivt i forhold til at løse det her problem.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jo tak.
Jeg kan så røbe for hr. Ole Hækkerup, at det faktisk var den radikale retsordfører, hr. Jeppe Mikkelsen, der sagde, at det var galt, hvad man havde lavet fra politiets side i forbindelse med de her tre kommuner.
Det, der blev sagt, var: »Det ser ud til at være på kant med politiloven, og jeg tror, man har lavet en fejl, da man oprettede den her visitationszone.
Det er meget vigtigt, at visitationszoner har et begrænset areal i form af enkelte gader, pladser eller lignende.
Tre kommuner er et meget, meget stort areal.«
Det bliver der sagt fra Det Radikale Venstres side.
Det er jo et eksempel på den værdipolitik, som sikkert må give anledning til meget store problemer i regeringen, for Socialdemokraterne har, synes jeg, en udmærket holdning til det her, men De Radikale har jo en helt anden holdning.
Og det kan meget vel være derfor, at vi har fået den her lempede knivlov.
Enhedslisten har jo også en helt anden holdning; de vil sikkert slet ikke have nogen visitationszoner.
Så hvor står regeringen egentlig henne på det her punkt?
Det bringer den her sag jo uvished om.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Der er flere ting.
For det første sagde hr. Peter Skaarup igen: lempelse af knivloven.
Jeg bliver nødt til at gentage, at den straf, man vil få i dag, er præcis den samme straf, som man ville få i 2010.
Det siger jeg bare for at få ryddet den del af det af vejen.
Så går jeg over til selve spørgsmålet: Jeg har det selv sådan med visitationszoner, at hvis jeg var i byen og der var en visitationszone og jeg blev visiteret, så ville jeg ikke føle det som krænkende eller som et overgreb.
Så ville jeg være glad for det, fordi jeg ville vide, at alle de andre også var blevet visiteret.
Jeg tror i virkeligheden, at det lige præcis er sådan, kulturen fungerer.
Det vil sige, at hvis der er ved at brede sig en holdning fra f.eks. bande- og rockermiljøet – som har været fremme som et af de steder, hvor en anden holdning til knive kunne være startet, hvad man levende kan forestille sig – så er det, at der kommer visitationszoner, en meget effektiv måde at få fat i dem på, men så sandelig også en effektiv måde at sende et signal til resten af dem, der er i byen, på om, at det her ikke er en udvikling, vi ønsker.
Jeg kan sige med det samme, at Socialdemokraterne og regeringen som sådan overhovedet ikke på nogen måde påtænker at ændre lovgivningen vedrørende visitationszoner.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-21:
Nu sagde hr. Ole Hækkerup godt nok i sin ordførertale, at vi jo ikke ved noget, og justitsministeren sagde også i sin ministertale, at det kun er i København og ikke i de andre politikredse, men hvis det nu skulle vise sig, at det er udtryk for en generel tendens, vil Socialdemokraterne så være med til at se på lovgivningsmæssige initiativer?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Altså, jeg vil ikke afskrive noget som helst på forhånd, før Københavns Politi vender tilbage og fortæller, hvorfor man har set en stigning i antallet af anmeldelser, hvor der er anvendt kniv.
Som vi har været lidt inde på, kan det jo skyldes noget, der har meget med bande- og rockermiljøet at gøre.
Hvis jeg, inden vi har hørt noget fra Københavns Politi, selv skulle give en vurdering af det, ville jeg tro, at det var det, man så.
Og så skal vi da i høj grad kigge på, hvad vi kan gøre for at skærpe der.
Jeg tror så i øvrigt, at den skærpede indsats fra politiets side er noget af det, vi skal kigge på, i øvrigt i den politiforligskreds, som både hr. Karsten Lauritzens parti og mit parti er med i.
Men skyldes det noget helt andet, som vi ikke er opmærksomme på i dag, så vil jeg ikke på forhånd afskrive nogen som helst mulighed for at kigge på det.
Og det er jo her, jeg har prøvet at spørge alle de tre VKO-partier om, hvem af dem der egentlig ønsker at ændre knivloven, for jeg synes i virkeligheden, det er lidt bagvendt, at man, hvis vi ikke ved, hvad Københavns Politi angiver som forklaring på, at der er sket en stigning i antallet af anmeldelser med kniv, på forhånd har lagt sig fast på konklusionen.
Det synes jeg da ikke er nogen særlig hensigtsmæssig måde at føre politik på.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-21:
Det er jo nu, den her ganske alvorlige sag bliver sådan lidt morsom, for justitsministeren vil ingenting, men overlader det hele til politiet, og den socialdemokratiske ordfører vil ikke udelukke noget som helst.
Det er jo fint, at der er så stor bredde, men det kunne måske være, vi kunne komme det lidt nærmere.
Altså, vi er jo nogle, der har fremsat et forslag til vedtagelse, fordi vi er bekymrede for, hvad der sker, og gerne vil sætte os ned og tage en diskussion om, hvad vi fra lovgivers side kan gøre for at løse det.
Og der har jeg bare sådan fået indtryk af, at det gider – undskyld, ønsker – regeringen ikke at være en del af.
Men jeg kan så forstå på hr. Ole Hækkerup, at det vil hr. Ole Hækkerup gerne sætte sig ned og diskutere i Folketingets Retsudvalg, når det nu viser sig, at de her problemer, som vi ser i Københavns politikreds, ikke er midlertidige og heller ikke enestående – for det tror jeg godt jeg vil spå at vi vil se i løbet af det kommende halve eller hele års tid.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Det tror jeg i givet fald hr. Karsten Lauritzen må have misforstået, for det var lige præcis justitsministeren, der i sin besvarelse af forespørgslen sagde, at Københavns Politi ville vende tilbage med deres evaluering af årsagen til, at der var sket en stigning i antallet af anmeldelser, hvor der var brugt kniv.
Det, jeg så lægger til som min politiske pointe, er, at for det første skal vi ikke som Folketing på forhånd, inden vi overhovedet har fået den evaluering, begynde at afskrive en masse ting, vi vil gøre.
Der kunne vi hver især godt stille en masse holdninger op.
Jeg synes, at vi fordomsfrit skal se på, hvad Københavns Politi kommer og siger.
Det er det ene.
For det andet: Er det ikke noget utidigt at lægge sig fast på en konklusion og sige, at man vil have ændringer i knivloven, inden man har fået den evaluering fra Københavns Politi, som jeg fornemmer at der er et eller flere af VKO-partierne der i virkeligheden ønsker?
Det er mine to banale politiske pointer at lægge i forlængelse af det.
Men selve kernen, nemlig at Københavns Politi laver en evaluering, er sådan set en, jeg har taget direkte fra justitsministeren, for det sagde han, da han havde ordet til besvarelse af forespørgslen.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-21:
Jeg er simpelt hen lidt nervøs for, at hr. Jeppe Mikkelsen ved sin megen snak her om, at vi ikke skal tale problemet op, i virkeligheden kommer til at overse, at problemet er deroppe, hvor der skal gøres noget.
Jeg er bekymret for, at Det Radikale Venstre og Enhedslistens indflydelse i regeringen, måske også SF, som på det her værdipolitiske område efterhånden holder en meget, meget lav profil, betyder, at der kommer til at ske for lidt.
Så der skal ske noget her og nu, og der er det altså ikke løsningen, som hr. Jeppe Mikkelsen er fremkommet med, nemlig at ændre politiloven, så man handicapper politiet i forhold til at lave visitationszoner.
Så er der tværtimod brug for, at visitationszonerne bliver forbedret, så vi er sikre på, at man gør, hvad man kan, for at stoppe de ulovlige knive.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Det er vi mange der har hørt i salen.
Jeg er også glad for, at ordføreren har hørt, hvad udenrigsministeren har sagt.
Mit spørgsmål gik på, at ordføreren selv i en debat i P1 på Danmarks Radio den 29. januar sagde, at udvindinger fra Kvanefjeldet – og der ved vi begge to, at det indebærer udvinding af uran – ikke var et dansk anliggende.
Kan ordføreren ikke bare erkende fra talerstolen, at han tog fejl den 29. januar, fordi ordføreren i sit svar til mig lige før sagde: Jo, det er et dansk anliggende?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Jeg husker ikke lige, hvordan det var, ordene i fru Gitte Lillelund Bechs og min debat på P1 faldt.
Det er fuldstændig klart.
Det står jo meget tydeligt i selvstyreloven, hvad det er, der er rigsanliggender, og det her er et af områderne.
Men jeg har bidt mærke i, at flere ministre har forklaret meget tydeligt, at det her er et spørgsmål om, at den grønlandske regering, før der blev udskrevet valg, og den danske regering er i en drøftelse og vil indlede et meget tættere samarbejde, end der har været hidtil, om, hvad der er sikkerhedspolitiske sager og dermed også et rigsanliggende.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
På olieområdet var det vist et skotsk firma, der først kastede sig ud i Grønland, men jeg mener, at Mærsk er til stede.
Det har så ikke noget med staten at gøre.
Det er private virksomheder.
Man må vel sige, at ikke bare danske firmaer, men også europæiske firmaer har sovet i timen.
Jeg læste for flere år siden en rapport fra Europa-Kommissionen om jordarter og nødvendigheden af, at man fra europæisk side gik ind på at gøre noget for at sørge for at udnytte jordarterne i Grønland.
Så vi har vel sovet lidt i timen.
Jeg ved ikke, om det nødvendigvis er en god idé.
Det, der egentlig er spørgsmålet fra hr. Kim Andersen, er vel bare, om staten ikke også skulle gå ind.
Det er vel egentlig det, hr. Kim Andersen spørger om.
Man kan sige, at staten jo har rigtig mange erfaringer på Grønland eller i Grønland – dengang vi kaldte det på Grønland – og det var vel ikke altid succesfuldt.
Jeg har ingen principielle indvendinger imod det, men det er jo en konkret vurdering.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
SF's ordfører siger, at der er nogle, der har sovet i timen.
Jeg tror snarere, at man kan sige, at både selvstyreloven og den arktiske strategi sådan ligesom var anlægsfasen, og at det, vi går ind i nu, er driftsfasen.
Nu begynder realiteterne så at melde sig, og det betyder også, at noget, som måske før var hypoteser og teori, lige pludselig bliver praksis.
Dermed går vi også over i en fase, hvor der skal nogle andre svar på bordet, end når vi forholder os åbent til noget, der måske kan ske.
Men det var nu egentlig ikke det, jeg ville spørge til.
Nu er det jo sådan, at den radikale ordfører sammen med statsministeren tidligere meget sådan bastant har afvist mulighederne for, at man kan kigge på det offentlig-private partnerskab, når det handler om at sikre grønlandske og danske investeringer i den grønlandske råstofindustri.
Jeg vil blot høre, om SF's ordfører er enig med den radikale ordfører i, at det her er gambling med skatteborgernes penge.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Jeg ved ikke, om det er gambling, men jeg ville da undersøge, om det var gambling, inden jeg sagde ja til det.
Jeg har sagt, at det jo ikke er noget, jeg principielt er modstander af, og at jeg kan se fordelen ved det nogle gange, men at det jo ikke er altid, at der er fordele ved det.
Så kan jeg også godt forstå det grønlandske synspunkt, at de ikke nødvendigvis vil vente på os.
De har retten til at udvinde den her jernmalm, og hvis de så også har nogle investorer, vil de jo ikke nødvendigvis vente på os, for de ønsker en udvikling i Grønland til fordel for den grønlandske befolkning, hvilket også kommer skatteyderne i Danmark til gode – for nu at knytte den kommentar til det, at en del af overskuddet også går til Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Jeg ved sådan set ikke helt, hvorfra SF's ordfører har det her med at skulle vente.
Jeg kunne også høre, at statsministeren talte meget om, at man skulle holde andre ude.
I min og Venstres forståelse handler det her jo ikke om en jernmine i bunden af Godthåbsfjorden.
Det handler jo sådan set om det store perspektiv, der ligger i råstofudvinding i Grønland.
Hvis jeg kigger på de meldinger, der er kommet fra det grønlandske landstyre, ser jeg, at vi taler en række projekter.
Det er da en lidt underlig tilgang til, hvornår toget er kørt for en udvikling.
Derfor vil jeg egentlig blot høre SF's ordfører om noget.
For nu var der jo et åbent samråd tidligere i dag i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget og Grønlandsudvalget med erhvervs- og vækstministeren.
Det er ordførerens partifælle og partiformand.
Hun svarede klart og tydeligt, at et offentligt-privat partnerskab ikke nødvendigvis indbefatter offentlig kapital, men også kan handle om, at man faciliterer og varetager interesser.
Er SF's ordfører enig i det?
Og er det så en model, som harmonerer med SF's syn på, hvordan man kunne kigge på investeringsfremtiden i Grønland?
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Jeg er jo glad for det, fru Ellen Trane Nørby sagde om, at det her ikke handler om at stoppe et projekt, som måske er i god gænge.
Det ved vi jo ikke om det er.
Så er jeg mere med, og så har vi heller ikke noget hastværk, så lad os da kigge på nogle modeller.
Sådan er det i mit hoved.
Lad os kigge på nogle modeller, det er jo ikke noget, vi skal beslutte i eftermiddag.
Det er noget, der kan arbejdes med.
Jeg kan se forskellige modeller.
Jeg kan da godt se, at staten kan have en rolle.
Jeg kan også godt se, at det kan være, at det bare er vigtigt, at det er nogle danske virksomheder, der går ind i det.
Jeg ved, at den Europa-Kommissions-rapport, jeg før henviste til, for nogle år siden faktisk opfordrede EU-landene til at gå ind i specielt det med jordarterne.
Så jeg mener, der er mange muligheder, som vi selvfølgelig skal kigge på.
Vi har da en interesse i, hvis jeg nu går væk fra uran og over til jordarterne, at Kina ikke sidder på hele markedet i verden.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg skal bare høre, om jeg har opfattet det rigtigt, det tror jeg jeg har, og om ordføreren kan bekræfte, at ordførerens holdning er, at Danmark bør holde fast i den politik, vi har haft i rigtig, rigtig mange år, om et nej til udvinding og eksport af uran og modstand mod atomkraft og atomvåben.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Enhedslistens ordfører har ret i, at jeg holder fast i den position, som er den grønlandske og den danske.
Hvis Grønland tager en beslutning om – og det kan de selv gøre – at de vil ophæve nultolerancen, får vi en diskussion, for vi er også nødt til at tage det svar fra Grønland alvorligt.
Vi får en diskussion, men det er en rigsfællesskabsbeslutning, og der er jeg utrolig skeptisk over for at gå nogle skridt videre, fordi jeg netop mener, at det betyder, at Danmarks sikkerhedspolitiske placering i verden ændres radikalt på det overordnede plan.
Desuden skal vi meget omhyggeligt eksaminere, hvordan man kan få den her eksport til at fungere, så vi nærmer os hundrede procents sikkerhed for, at det ikke ender i atombomber.
Det vil sige stærkere regulering end det, der eksisterer på verdensplan i dag.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Men det vil altså sige, at ordføreren heller ikke kan udelukke, at Danmark siger ja til en ændring af den politik, vi har haft indtil nu?
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Nu synes jeg, at hr. Finn Sørensen skal være glad for det, jeg sagde.
Og ikke ked af det og prøve at udlægge det på en anden måde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Jeg vil gerne følge op på min kollega fru Ellen Trane Nørbys spørgsmål, for jeg synes faktisk, det er nogle meget positive toner, der kommer fra SF's ordfører om, at vi skal have undersøgt mulighederne for, hvad der skal til for at understøtte industrien, givet at det sker på en ligeværdig måde, givet at det sker som partnerskab, fordi vi er ligeværdige partnere i henhold til selvstyreaftalen.
Derfor vil jeg bare spørge lidt ind til SF's holdning til muligheden for at få lavet et samarbejde mellem Grønland og Danmark på erhvervsområdet.
Det er så ud af Grønland og ikke ind i Grønland, men det vil rent faktisk betyde, at man åbner for, at grønlandske virksomheder i meget højere grad, hvis de vil ud, kan anvende de eksportstøtteordninger, der findes allerede i dag?
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Nu er det, man skal passe på, når man er regeringsparti.
Men jeg vil alligevel gerne svare.
Jeg synes egentlig, at hvis Grønland ønsker det, er det noget, vi virkelig seriøst skal drøfte.
Vi kan hjælpe dem med eksport.
Vi skal også forstå, at vi også skal hjælpe dem med investeringer.
Vi beder jo også om investeringer fra Kina, Indien, Brasilien, andre BRIK-lande osv. til den her del af rigsfællesskabet.
Så må vi vel også forstå, at det har vi også en interesse i i forhold til Grønland.
Der er jo noget, som nogle måske vil opfatte som nisser, der flytter med, hvis vi tager det her skridt, men hvis ønsket kommer fra Grønland, så lad os da snakke om det.
Jeg tror, at det helt afgørende i de næste år er, at det bliver ligeværdigt, og at vi forstår, hvad det betyder, for i Grønland ved man godt, at man skal kæmpe for at få ligeværdighed.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Det kom jo så alligevel frem til en præcisering, og det takker jeg for.
Jeg tager svaret fra SF som en klar afvisning efter det spørgsmål, jeg stillede.
Var det ikke en mulighed, der kunne overvejes i en SF-terminologi?
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Jeg er blevet citeret for i en avis at have sagt, at vi skulle have lidt mere ro på i det her land.
Grønland er jo i den situation, at Grønland har sagt nej.
De har jo ikke sagt ja.
De har jo sagt nej.
Danmark har aldrig anfægtet det nej.
Det er ikke det, vi arbejder på.
At vi så skal forberede os, undersøge det og få styr på den her diskussion, siger jeg ja til.
Jeg synes faktisk, at jeg holdt en tale om, at det bedste, der findes i dag, når det gælder om at overholde konventioner, også i forhold til det, Canada og Australien gør, ikke er godt nok.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jeg ville se det som gambling, i hvert fald på det grundlag, som vi har i øjeblikket.
Der ville jeg se det som en gambling at investere danske skatteyderes milliarder, og jeg gætter på, at vi skulle ud at investere et tocifret milliardbeløb, hvis sådan et selskab her skulle have pondus.
Så jeg tvivler på, at det ville være en god idé.
Så vil jeg sige en ting til debatten i øvrigt: Man skal huske på, at Danmark faktisk tidligere har engageret sig i et samarbejde med det grønlandske landsstyre igennem det, der hed NUNAOIL, men man valgte jo faktisk at sælge sine aktier i det og sælge dem til landsstyret.
Det gjorde man tilbage i 2009, så vidt jeg erindrer.
Så det er jo faktisk sådan, at vi tidligere har været engageret i udvinding af råstoffer generelt set, og i dette tilfælde var det så olie.
Men det valgte man at gå væk fra.
Jeg kender ikke så godt historien bag NUNAOIL, men man har tidligere forsøgt sig med det, og det gik man faktisk væk fra.
Per Stig Møller (KF), 2013-02-21:
Men vi skal selvfølgelig her i Folketinget også varetage interesserne hernede, og der er jo grundlovens § 19, som sætter grænser for, hvor meget man i arbejdsgruppen om udenrigspolitik, rare earth og uran kan lade en arbejdsgruppe og en samarbejdsaftale afgøre det, for der ender det jo i sidste instans hos rigsmyndigheden, dvs. den danske regering.
Men så står ordføreren her og nævner to arbejdsgrupper: en om de økonomiske muligheder og en om de udenrigspolitiske muligheder.
Jeg vil egentlig godt vide, hvornår de arbejdsgrupper er nedsat.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jeg har ikke den specifikke dato med her på talerstolen.
Der fanger hr. Per Stig Møller mig nok desværre i ikke at have undersøgt det.
Det beklager jeg.
Per Stig Møller (KF), 2013-02-21:
Jeg kan altså konstatere, at der er nedsat nogle arbejdsgrupper, som Det Radikale Venstre ikke kender noget til.
Jeg kender nemlig heller ikke noget til dem.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jeg vil meget gerne vende tilbage til hr. Per Stig Møller med flere detaljer omkring arbejdsgrupperne, og så kan vi vist få et større overblik over, hvorledes Danmark og Grønland samarbejder i øjeblikket.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Det omhandler noget af det, som udenrigsministeren og statsministeren også har sagt i de her utallige samråd, der har været – og der kommer flere – og det handler om, at vi i kraft af selvstyreaftalen jo sådan set har en aftale om, at den udøvende og lovgivende magt på råstofområdet ligger hos Grønland.
Det er selvstyret, der har den.
Det vil jeg bare høre om ordføreren er enig i.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Det er jeg fuldkommen enig i.
Der kan selvfølgelig være nogle råstoffer, som er forbundet med sikkerhedspolitiske interesser, og der er det jo vigtigt, at Grønland og Danmark samarbejder meget nøje om de spørgsmål.
Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Det er det, det betyder, når man siger, at Grønland har den lovgivende og udøvende magt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-21:
Jo, i en lang række af tilfældene er der ingen tvivl om det.
Men der kan jo selvfølgelig være spørgsmål om udvinding og eksport af f.eks. uran, som har store sikkerhedspolitiske konsekvenser, og det er jo sådan noget, man så må drøfte mellem Grønland og Danmark.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Det har været rigtig interessant at høre SF's ordfører gøre sig mange nuancerede overvejelser om sikkerhedsspørgsmålene i forbindelse med brydning og markedsføring af uranholdigt materiale.
Det fritager os jo nok ikke for, at vi bliver nødt til hver især sådan principielt at begynde at gøre vores stilling op til det her spørgsmål, hvis det for alvor kommer på dagsordenen til en konkret beslutning.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvad SF har af indstilling til den situation, som kunne opstå, nemlig at man brød uran eller uranholdige materialer i Grønland, uden at man et hundrede procent levede op til de konventioner, vi har på området, herunder uden at man havde det kontrolapparat, som også kræves.
Jeg tror, at vi er derhenne, hvor vi må sige, at nu må partierne i en debat som den her melde ud, hvad deres fuldstændig principielle holdning er til sådan et centralt spørgsmål.
Det synes jeg i og for sig at vi skylder hinanden.
Der vil jeg gerne høre hvad SF mener.