Kim Christiansen (DF), 2007-04-11:
Ungdomssanktionen trådte i kraft den 1. juli 2001.
Ungdomssanktionen har i sit udgangspunkt en dobbelt rolle, idet den både skal fungere som straf og være behandlende.
Målgruppen er sanktionsdømte og svært utilpassede drenge og piger mellem 12 og 18 år, som ikke kan anbringes i traditionelle døgnforanstaltninger.
Der har været mange diskussioner om det hensigtsmæssige i at sammenblande straf og behandling.
Der er oven i købet nogle, der mener, at man slet ikke skal straffe de her unge mennesker.
Jeg vil godt understrege, at straffen ikke skal være den samme, hvis man er 12 år, som hvis man er 17 år.
Det har vi tidligere begrundet.
Og det skal så enten være i form af ungdomssanktion eller samfundstjeneste.
Man skal gøre sig en ting helt klart her.
Jeg synes, nogle af ordførerne måske har prøvet at fremstille et lidt forkromet billede af det her med, at det nærmest er synd for de unge mennesker.
Det er altså ikke englebørn, vi taler om.
Der er tale om svært belastede unge med voldsomme adfærdsmæssige reaktioner og en destruktiv social adfærd, så behovet for en straf er i høj grad til stede og ganske rimelig.
De unge skal forstå, at samfundet simpelt hen ikke vil finde sig i deres voldelige adfærd, og der skal sættes massivt ind, så de kan bringes frem til en livssituation, hvor deres ressourcer kan nyttiggøres til gavn først og fremmest for dem selv, men også for samfundet.
Hvordan er det gået, siden ungdomssanktionen trådte i kraft?
120 af de 148, som er omfattet af undersøgelsen begik ny kriminalitet, svarende til en recidivprocent på 82.
Det vidner jo nærmest om total fiasko.
Her har bl.a. forstanderkredsen også medvirket.
Vi har holdt høringer.
Og nu er det så også mundet i et lovforslag med de her tre elementer, som har været omtalt.
Jeg skal bare nævne det kort: Koordinator.
Jamen det er sikkert en ganske glimrende ting, om ikke andet så er det i hvert fald endnu en fordyrelse af ungdomssanktionen, fordi nu mener man altså ikke, at de enkelte forstandere er i stand til at varetage den her opgave.
Det er mere, at man skulle flytte de unge rundt fra institution til institution i forløbet.
Så det, man har efterlyst fra forstandernes side, er måske mere et samlet forløb inden for det samlede område.
Og det næste: Handleplaner.
Jamen det er jo glimrende.
Selvfølgelig skal de i gang med uddannelse eller beskæftigelse, men det er måske lidt illusorisk at tro, at de her mennesker inden for den 2-års-periode vil være i stand til at modtage undervisning.
Men hvis de kan, vil det da selvfølgelig være glædeligt.
Det, der er behov for her – og det er der ingen tvivl om, og det vil Dansk Folkeparti også gerne være med til – er, at vi får en grundliggende, gennemgribende gennemgang af ungdomssanktionen.
Jeg har altid undret mig over, at når vi taler om en straffeforanstaltning, burde den rettelig høre hjemme under Kriminalforsorgen og ikke som en social foranstaltning.
Det er altså kriminelle, vi har med at gøre.
Det er ikke bare nogen, der kun har haft en dårlig barndom.
Det har de sandsynligvis også, langt de fleste af dem.
Dansk Folkeparti støtter de her tiltag, fordi man må sige, at så længe ungdomssanktion kører i sin nuværende form, så støtter vi selvfølgelig alt, der kan gøre den bare en lille smule bedre, men vi ser også frem til at få en forhandling om, hvad kan vi stille i stedet for ungdomssanktionen, for vi mener ikke, at det er godt nok.
Der bør være flere muligheder, når vi taler om unge kriminelle.
Og som sagt, så burde det nok ligge under Kriminalforsorgen.
Jeg tror, de er bedst til at løse den opgave.