runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Og så ved jeg ikke rigtig, hvad Venstres ordfører vil med det, for det ændrer jo ikke på, at der er masser, der er blevet afvist i den forbindelse, og at antallet af fastholdelsesfleksjob er faldet.
Det tror jeg ordføreren er enig i, uden at jeg lige kan ryste tallet ud af hovedet.
Men jeg tror, ordføreren er enig i det.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad vi skulle med det.
Så ved jeg ikke, hvor ordføreren har læst, at Enhedslisten vil forhindre mennesker i at få fleksjob a få timers eller minutters varighed.
Det, det går ud på her, er, at det skal være frivilligt.
Så jeg ved ikke, hvor ordføreren har det fra.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Det har jo altså været en debat, der har handlet om, at det er Enhedslistens kongstanke, at hvis man havde en arbejdsevne, hvor man kun kunne have 10 eller færre timer, så skulle man i hvert fald have en førtidspension.
Her har vi mennesker i dag, der starter på 1 eller 2 timer om ugen, og som på sigt opnår 10 eller 20 timer.
Det er jo fantastiske historier, og dem skulle vi tale noget mere om.
Hele dagen i dag er gået med, at Enhedslisten har talt om den ene ulykke efter den anden på arbejdsmarkedet, og at det hele er forfærdeligt.
Jeg vil bare sige, at jeg glæder mig over, at der stadig væk er partier tilbage i Folketinget, der faktisk tør tage et ansvar for, at vi får flere ud i det arbejdende fællesskab.
Det gør Enhedslisten åbenlyst ikke.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg synes, at den historie, som Venstres ordfører fortæller om, er en rigtig god historie – i det omfang, det sker.
Og der er intet i Enhedslistens forslag, der forhindrer sådan nogle solstrålehistorier.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Vi kan muligvis gennem spørgsmål i Beskæftigelsesudvalget få afklaret, hvad den samlede omkostning af de her beslutningsforslag, vi har behandlet i dag, vil være.
Mit gæt, og det er et gæt, er, at det er et anseligt milliardbeløb, alene forslagene på førtidspensionsområdet.
Hvis man tager i betragtning, hvad den tidligere reform medførte af merudgifter i forhold til det, man havde planlagt, var vi i hvert fald oppe på et beløb, der hed 10 mia. kr., så det er ikke småbeløb.
Jeg synes, det er useriøst at fremsætte beslutningsforslag i milliardklassen uden at anvise nogen form for realistisk finansiering.
Det er ikke det politiske i det.
Man er fri til at mene, hvad man vil, politisk, men det er svært at tage et parti, der fremsætter så omfattende beslutningsforslag uden at anvise nogen form for finansiering, seriøst.
Som andre ordførere har nævnt, hænger verden jo ikke sådan sammen.
Kan hr. Finn Sørensen ikke uddybe eller i hvert fald redegøre for, hvad hr. Finn Sørensens holdning egentlig er til, at man fremsætter beslutningsforslag af den her karakter uden at anvise nogen finansiering?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jamen der er jo anvist en finansiering, og jeg er helt sikker på, at hvis Enhedslisten havde kastet sig ud i nogle gætterier om, hvad det ville koste, og vi så havde sagt, at de rige i Danmark skulle betale X antal milliarder, så ville Liberal Alliances ordfører synes, at det var lige så useriøst.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Ja, det er dybt useriøst at anvise finansiering a la en ny millionærskat, for hvis du spørger de økonomer, vi uddanner på landets universiteter, om der kommer penge i statskassen, ved at man hæver marginalskatten i Danmark, så siger de nej.
Så ved jeg godt, at i Enhedslisten er man af den opfattelse, at man er klogere end de økonomer, vi uddanner på landets universiteter.
Der må borgerne jo så gøre op med sig selv, om de mener, hr. Finn Sørensen og kollegaerne i Enhedslisten virkelig er klogere end universitetsuddannede økonomer.
Jeg tror det personligt ikke.
Man kan nærmest sige, at af alle de finansieringskilder, man kunne have foreslået, er en ny millionærskat nærmest den mest useriøse.
Så hvad er der ellers, man kan tage fat på?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jamen hvis pengene ikke rækker, er der f.eks. de finansieringskilder, Alternativet har foreslået.
Dem vil vi gerne forhandle.
De vender også den rigtige ende opad, når vi taler om den sociale profil.
Der er såmænd muligheder nok.
Og hvis det støder så mange, kunne man også overveje det fornuftige i at kaste milliarder efter nye kampfly – men det vil jo så også støde hr. Joachim B. Olsen.
Så det bliver ikke noget problem at få finansieret de her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
Jeg vil nu heller ikke sige, at der ikke skal reguleres på loven, og det er jo meget muligt, at det er der, vi kommer til at ende på et tidspunkt.
Jeg synes bare, det vil være meget tidligt at gøre det nu, hvor vi er i gang med en evaluering af den måde, som reformen fungerer på.
Men hvis der bliver en konklusion undervejs, der er, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre at få det her til at fungere bedre, uden at vi får reguleret loven, og at vi virkelig ikke inden for de rammer, vi har, kan få det justeret på en måde, så borgerne får noget ud af det, som det hele er tænkt som, så vil det blive SF's forslag i forligskredsen, at det da er en mulighed at ændre på loven.
Men man kan jo sige, at vi indtil nu er på det spor, hvor vi skal finde ud af, om vi kan få det rettet til i kommunerne inden for den lovgivning, der er, under forudsætning af, at man altså kan det.
Så er det også rigtigt nok, at der er grænser for detaljeringsgraden, for det er jo ikke sort-hvidt.
Men så enkelt er det bare ikke, og derfor er det jo nødvendigt, at vi har sagsbehandlere i kommunerne, der fuldstændig møder borgerne der, hvor de er, og som i hver enkelt situation helt individuelt tager stilling til det.
Det er derfor, det er så svært at sætte fuldstændig firkantede rammer op om det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Nu synes jeg, Socialdemokraternes ordfører skal lade være med at snakke udenom og prøve at dreje debatten et andet sted hen end dér, hvor den hører hjemme.
Enhedslisten har klart sagt, hvem det er, der skal betale for de her forbedringer.
Og skulle en isoleret millionærskat ikke være tilstrækkeligt, har vi andre forslag, der er lige så socialt korrekte at foreslå som millionærskatten.
Det bliver ikke noget problem, når man ser på, hvilke lettelser den 10 pct. rigeste del af den danske befolkning har fået igennem de sidste 15 år, og når man ser på, hvordan uligheden vokser i det her samfund, samtidig med at vi samlet set bliver mere velstående.
Pengene er bare placeret de forkerte steder.
Så hvis vi fordeler al den velstand, vi har, bliver der også råd til tryghed for lønmodtagerne, både når de bliver arbejdsløse, og når de bliver syge.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Altså, lad os forestille os, at hr. og fru Danmark sidder derude.
Så kommer teenagedatteren og siger: Far, jeg vil gerne have det, og jeg vil gerne have det.
Faren siger: Du får det hele, der er rigeligt med penge.
Det er sådan set det, Enhedslisten siger her: I får det hele, der er rigeligt med penge; bare det er godt, og bare det er fint, er der rigeligt med penge.
Prøv at høre: Hr. og fru Danmark kan jo ikke tilrettelægge deres husholdning efter den her enhedslistetænkning.
Det er der ingen der kan, og man kan heller ikke bygge et land på enhedslistetænkning.
Man er nødt til at tage ansvar for økonomien, og hvis man skal have nogle goder, er man nødt til også at have styr på økonomien.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Man kan sådan set tage et job eller en uddannelse, som er SU-berettiget.
Så vil Enhedslistens ordfører jo nu bruge sin taletid på at sige, at så er der ikke et lige så stort forsørgelsesgrundlag.
Det er jo korrekt, men der er mange mennesker i det her land, der i en periode af deres liv har måttet leve af det, man kan få, når man er i et uddannelsessystem, hvor man er berettiget til SU.
Det giver faktisk også nogle muligheder for SU-lån m.v. Men det er jo korrekt, at det ikke er uddannelse på dagpenge.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men vi er sådan set gået ind i det med åbne øjne og har sagt, at hvis kommunerne kan finde andre tiltag, der gør, at folk kommer tilbage på arbejdsmarkedet eller i uddannelse, så skal man ikke nødvendigvis gøre brug af revalideringsordningen.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak for det og tak, fordi ordføreren sparede noget taletid for mig.
Ordføreren har gættet helt rigtigt.
Men så er det jo heller ikke rigtigt at sige, at de andre tilbud er lige så gode.
Men det er vel ikke noget tilbud til en sådan familiefar, der skal forsørge sin familie og har halvstore børn osv., at sige til ham: Du går lige ned på SU.
Det er jo det, der er så godt ved den revalideringsordning, så det er vel ikke rimeligt at sige, at de andre tilbud er lige så gode.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Jamen der er jo sådan set mulighed for at bruge nogle af de her ordninger, vi har aftalt med beskæftigelsesreformen.
Altså, hvis man er ufaglært og gerne vil løftes til at blive faglært, er der faktisk mulighed for at tage en uddannelse, når man er på dagpenge.
Så det er sådan set et andet alternativ til revalidering, og det synes jeg er udmærket.
Så synes jeg bare ikke, at Enhedslisten forholder sig til, at vi sådan set har opnået en succes, som jeg slet ikke synes er blevet omtalt nok: 16.000 mennesker er nu kommet ud og er blevet en del af det arbejdende fællesskab, godt nok ikke med ret mange timer, men de bidrager hver især.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Vi behandler de sidste to beslutningsforslag fra Enhedslisten – to beslutningsforslag, som handler om fleksjobordningen og revalidering.
Vi kan ikke støtte de her beslutningsforslag.
Det er ikke et udtryk for, at vi mener, at fleksjobordningen er perfekt, eller at man ikke kan finde eksempler på borgere, som man synes skulle have haft en bedre behandling.
Det kan man godt.
Men der er jo tale om en relativt ny reform, som stadig væk er ved at blive indfaset.
Enhedslistens beslutningsforslag trækker efter vores opfattelse i den forkerte retning.
Som vi læser beslutningsforslagene, vil det øge antallet af mennesker, som kommer på førtidspension, og derved øge antallet af borgere i Danmark, som kommer længere væk fra arbejdsmarkedet.
Som jeg har nævnt ved de foregående beslutningsforslag, mener vi i LA, at der er behov for det stik modsatte.
Der er sådan set behov for yderligere reformer, som får folk væk fra overførselsindkomster og ind på arbejdsmarkedet.
Derfor kan vi ikke støtte de her beslutningsforslag.
Så vidt jeg lige husker det, har en person på fleksjobordningen med 5 timers arbejde om ugen, som får 150.000 kr. i løn efter den støtte, man får i fleksjobordningen, en indkomst på omkring 20.000 kr. om måneden.
Så det er en ganske god indkomst, som også ligger lidt over det niveau, man har, når man arbejder på helt ordinære vilkår i et lavtlønsjob.
Så med det in mente, at forligskredsen jo hele tiden vurderer ordningen og udviklingen i den og også laver småjusteringer, kan vi ikke støtte de beslutningsforslag, der er blevet fremsat her.
Og jeg vil også godt sige, for det har jeg gjort mange gange – det har LA også gjort – at vores intention sådan set er, at man fortsætter med at lave reformer, som bringer folk tættere på arbejdsmarkedet, herunder også af de ordninger, som vi taler om her.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Tak, formand.
Du er også tilgivet herfra.
Enhedslistens beslutningsforslag – B 183 og B 184 – handler om at forbedre både fleksjobordningen og revalideringsindsatsen.
Her er tale om en række punkter, der medfører en forandring af fleksjob og revalidering.
I Alternativet mener vi, at disse forandringer er nødvendige.
Forslagene søger at rette op på nogle af de store forringelser af fleksjobordningen, der skete i forbindelse med førtidspensions- og fleksjobreformen fra 2012-13.
Vi synes, der var rigtig mange gode elementer på fleksjob- og førtidspensionsområdet, før man i 2012-13 lavede en række forringelser og i den sammenhæng lænsede budgettet for en del milliarder kroner.
Man må sige, at mange af de store udfordringer, vi ser inden for førtidspensionen og fleksjobområdet, hænger direkte sammen med, at man har valgt at spare så meget på udsatte og fattige danskeres muligheder.
Det blev ændret i 2012-13, så virksomhederne først skal ansætte en medarbejder, som er blevet syg, under sociale kapitler og særlige vilkår i 1 år, før fleksjob kan komme på tale, og det tror jeg har kostet rigtig mange mennesker deres fleksjob.
Jeg er jo selv arbejdsgiver, og jeg kan forestille mig, at i det øjeblik, en medarbejder bliver så syg, er det bare med at få sikret, at vedkommende kommer over i en permanent ordning og så videre – altså i et godt fleksjob.
Det var efter min mening en virkelig stor fejl, som har betydet, at en medarbejder ofte mister jobbet, hvis vedkommende bliver syg.
Det er måske indført, fordi nogle virksomheder snød med ordningen, eller hvad ved jeg, eller brugte den som en slags deltidsordning.
Her har man så indført det, som jeg – med formandens tilladelse – kalder en ondt i bagdelen-politik.
Det er, når man gør livet surt og besværligt for rigtig mange, fordi der måske er nogle ganske få, der snyder.
Vi støtter forslaget om at sikre, at mennesker, der bliver syge, kan få et fleksjob på deres egen arbejdsplads, og vi synes også godt om, at man vil involvere jobcentrene mere i at hjælpe borgerne med at finde fleksjob.
Og i forhold til forslaget om en styrkelse af revalideringsindsatsen vil jeg sige, at det gavner muligheden for revalidering både for unge med handicap, folk med kronisk sygdom, enlige forsørgere og mange andre udsatte i forhold til at få støtte, omskoling og mulighed for at genindtræde på arbejdsmarkedet.
Alt i alt støtter Alternativet beslutningsforslagene, uden at vi dog derved vil blåstemple millionærskatten.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg vil sige, at da Enhedslistens ordfører stod på talerstolen og troede, at Enhedslisten skulle styre det hele, så kom vi jo flyvende, for alle herinde ved godt, at hvis Enhedslisten skal styre det hele, vil det ikke gå godt.
Så vi kom flyvende.
I dag har vi haft en masse god snak om indhold og gode intentioner.
Vi har haft en rigtig spændende debat, og det vil jeg også gerne takke for.
Men Enhedslisten har før sagt, at man ikke vil snakke økonomi, at man kun vil snakke indhold, og jeg er også bare nødt til sige, at økonomi også er indhold.
Altså, hvis man ikke har råd til noget, kan man heller ikke få noget.
Sådan er det jo alle vegne.
Jeg hørte også Enhedslisten sige, at man havde et mindre problem i forbindelse med finansiering og økonomi: Det tager vi bare, når det kommer.
Jo, men vil man så sætte nogle ting i gang og så bare tage økonomien senere?
For man må jo finde ud af, om man har råd til det.
Nu har vi så været alle de her 5-6 forslag igennem, og der har ikke været et eneste ord om, hvad det vil koste
, og der bliver jeg bare nødt til at spørge: Er der penge nok, og hvad vil alt det her samlet koste?
Det må der altså være et eller anden billede af.
Det må Enhedslisten virkelig kunne svare på.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Nu kaster jeg mig ikke ud i gætterier, for det skal jo opklares helt konkret, hvor mange der i givet fald vil blive omfattet af de ordninger, vi foreslår.
Men jeg kan forsikre ordføreren om, at der er rigeligt råd, når man kigger på, hvor mange skattelettelser der er givet til de 10 pct. rigeste i det her land og til millionærerne.
Og vi kan sagtens finde andre finansieringskilder, så det tror jeg ikke ordføreren skal bekymre sig om.
Det er kun et spørgsmål om politisk vilje, og hvad det egentlig er for en tråd, man har i sin politik, hvem man synes der skal betale, og om man synes, det er rigtigt at prioritere skattelettelser til den bedst lønnede og bedst stillede del af befolkningen.
Det er skattelettelser, som er tilvejebragt bl.a. gennem de reformer, vi taler om her, f.eks. forventede besparelser på førtidspensions- og fleksjobreformen på 1,9 mia. kr., besparelser på dagpengereformen på, jeg tror, det var 3½ mia. kr. – hæng mig ikke lige op på det, men i den størrelsesorden – og kontanthjælpsreformen.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Det her spørgsmål kunne jeg også have stillet adskillige af de andre ordførere, der har været med i det her forlig.
For når jeg sidder og lytter til debatten, synes jeg lidt, det lyder, som om man prøver at tørre hele problemet af på kommunerne.
Jeg synes igen og igen, det bliver fremhævet, hvor forfærdeligt kommunerne gør det her, og hvor dårlige de er til det, og jeg synes, de bliver dæmoniseret meget i forhold til det her.
Er det ikke sådan, at der i den lovgivning, der er lavet, virkelig er blevet åbnet for fortolkninger, for mange, mange slags fortolkninger?
Er det ikke sådan, at man, når man laver en lovgivning, der i den grad skaber et kæmpe rum for fortolkninger, der f.eks. betyder, at så mange ulykkelige borgere bliver parkeret i ressourceforløb, selv om de burde have en førtidspension, så burde overveje at justere på den overordnede lovgivning?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jeg skal bare lige høre ordføreren: Det er fuldstændig rigtigt, at det, vi var ude at se i Vestjylland i Ringkøbing Kommune med ressourceforløb, ikke er det, der er problemet.
Det er dem, der bliver sendt ud i ressourceforløb, og som har seng med vendelagen med, og hvor man ser på, om man kan få en halv times arbejdskraft ud af den enkelte.
Det er dem, man skal tage ud, for de føler jo ikke, at de har noget ud af det.
Tværtimod er det en pine for dem.
Hvis vi kunne komme væk fra det her med, hvornår et tilfælde er oplagt, ville det være fint.
Jeg ved ikke, hvor meget det retter op på det, men der er trods alt tiltag i kommunerne.
Men spørgsmålet er, hvor meget det retter op.
Det er det, vi skal væk fra.
For det er jo ikke dem, vi så ude i Vestjylland, der er problemet.
Der fungerer ressourceforløbene jo fint.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg nævnte dem i Vestjylland for netop også at tegne et billede af, at ressourceforløb rent faktisk også fungerer, så man ikke senere tegner et billede af, at de slet ikke fungerer.
Det var bare det, jeg også var nødt til at bruge min taletid på, for jeg kommer nok til at høre noget andet, når Enhedslisten kommer på talerstolen.
Jeg vil bare sige, at det er rigtigt, at L 145 betyder, at vedkommende med gangstativ, jeg snakkede om før, får førtidspension.
Men vi er også bare nødt til at spørge: Hvordan skal vi undgå det?
Er det rimeligt, at man sender dem ud med en seng?
Er det rimeligt, at man gør de her ting?
Der beder jeg sådan set bare kommunerne derude om at kigge lidt mere ordentligt på de her mennesker og ikke sende dem ud i de her ting.
For det er altså ikke med loven i hånden, de sender dem ud.
De kan sagtens gøre noget andet end det, de gør.
Men hvis spørgeren fra DF er uenig med mig, bliver det jo spændende at høre, om DF så er enige i det, som Enhedslisten siger, nemlig at arbejdsevnen skal være på to tredjedele.
Så skal vi jo sætte nogle tal på her, men det mener jeg ikke vi kan.
Jeg mener, det må være op til sagsbehandlerne derude at kigge på de enkelte mennesker og se, hvor syge de er, og afgøre, hvor de skal hen.
Det kan vi jo ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Det skal jeg nok komme ind på, når jeg kommer op som ordfører.
Men der er jo det problem, som hr. Leif Lahn Jensen også er inde på, nemlig at kommunerne agerer forskelligt.
Der er forskellige måder at tolke, hvad et oplagt tilfælde er.
Jeg håber, at den vejledning, der kommer, giver et klart svar til kommunerne på, hvornår et tilfælde er oplagt.
Nu har jeg ikke lige set den vejledning, men den får jeg nok at se, hvis ministeren sender den til mig på et tidspunkt.
Nu er vi jo ikke en del af forligskredsen.
Men jeg håber da, at det bliver sådan, at der bliver ens regler, sådan at kommunerne kan se, at det og det er et oplagt tilfælde, og at de selvfølgelig så ikke skal sende personen ud i arbejdsprøvning for at se, om de kan finde en halv times times arbejde i løbet af en uge til en, der skal have sin seng med.
Det er det, vi skal væk fra.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg er meget enig i, at der er nogle kommuner, der gør det rigtig skidt, og nogle kommuner, der gør det godt.
Sjovt nok kan vi også godt se, at der er nogle kommuner, der går igen blandt dem, som ikke er så dygtige.
Jeg er igen også bare nødt til at kigge ud mod kameraerne og sige til dem, der ved, at de ikke er dygtige: Se dog at få læst den guide, og se dog at lære af dem, der er dygtige, og begynd så at gøre det på den rigtige måde, sådan som hele reformen var tænkt.
Det synes jeg egentlig er det rigtige.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak for de positive tilkendegivelser.
Det forstår jeg så på den måde, at ordføreren også er nået til den erkendelse, at man bliver nødt til at ændre lovgivningen, hvis man, om jeg så må sige, skal give de syge en mere værdig behandling, end de får i dag.
Og jeg synes, det i sig selv er meget positivt, at ordføreren udtaler det så klart.
Så er jeg jo ked af den der detalje i gåseøjne med, at ydelsen, når man er på ressourceforløb, skal skille os ad.
Ordføreren er så bundet af et forlig.
Det er, som det er.
Men hvad er ordførerens holdning?
Er det egentlig rimeligt?
Så er det nok en dom, hvis de bliver så lange.
Synes ordføreren egentlig, det er et rimeligt indtægtsgrundlag at give alvorligt syge mennesker?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Man kan altid diskutere, om det er rimeligt eller urimeligt.
Det, der ligger i sagen om sygedagpenge, er, at der skulle findes en løsning.
Den tidligere regering med fru Mette Frederiksen som beskæftigelsesminister skulle finde en løsning, så perioden blev forlænget, så man ikke mistede sine penge.
Det er det, der svarer til kontanthjælp.
For man må ikke forbinde jobafklaringsforløb med ressourceforløb.
Kommunerne bruger også lidt af det samme, men det er ikke det samme forløb.
Ressourceforløb er for nogle, der har gået i lang tid, og så skal de have en afklaring.
Så går man over på et jobafklaringsforløb og skal have en ydelse, der svarer til kontanthjælp, der ikke er afhængig af ægtefællens indkomst.
Det var det, der gjorde, at man skulle forlænge den, og derfor blev den nedsat.
Der er jeg bundet af et forlig.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Nej, det er ikke helt det samme forløb, men det er jo den samme ydelse, og den bliver også kaldt ressourceforløbsydelse.
Og det, der er problemet ved den, er, at man jo kan sætte borgere i meget langvarige forløb – både i ressourceforløb, men jo også i jobafklaringsforløb – på en ydelse, der er på kontanthjælpsniveau.
Det kan måske gå godt et års tid for de fleste, men hvis det er noget, der står på i årevis, er man jo nede og snuse lidt til noget, der kunne kaldes fattigdom, for så er der ikke den økonomiske robusthed i sådan en familie til at klare uforudsete udgifter og måske heller ikke råd til at holde ferie og sådan nogle ting.
Det er sådan set bare det, vi siger, altså at hvis folk i forvejen har ret til sygedagpenge, er det også rimeligt, at de får lov til at bevare dem, når de er i et ressourceforløb.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jamen altså, med hensyn til de ønsker, Dansk Folkeparti havde til det, så er det sådan, at man ikke kan få det hele opfyldt.
Det var det, der var konsekvensen af forhandlingerne, og vi er bundet af de forhandlinger, men jeg er ikke helt enig i det, men vi har selvfølgelig accepteret det i forbindelse med forhandlingerne.
Sådan er spillets regler.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-05-23:
Jeg tror ikke, jeg kortslutter nogen debat, for jeg tror nok, det var et af de klareste svar, jeg overhovedet gav i dag, så det må være spørgerens spørgsmål, der kortslutter debatten.
Jeg synes selv, jeg var rimelig klar.
Jeg er bare nødt til at sige, at det, det drejer sig om, er, at kommunerne skal opføre sig ordentligt.
Kommunerne skal lave det rigtige ressourceforløb, som vi netop foreslog, som der står i den der guide, sammen med den enkelte for den enkelte.
Den enkelte skal føle sig tryg, den enkelte skal være en del af indsatsen, og den enkelte skal føle, at vedkommende ikke bliver løbet over ende.
Sværere er det ikke, og det må alle kommunerne simpelt hen bare forstå.
Der er nogle, der gør det rigtig godt.
Jeg vil meget gerne rose dem, der gør det godt, men dem, der ikke gør det godt, må altså til at følge trop.