runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-05-28:
Vi har også den højeste løn til folketingsmedlemmer nogen sinde, vi har den højeste løn til ministre nogen sinde osv.
Lønninger og priser stiger hvert år, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen, og det går jeg ud fra at man opdager, selv om man måske har så mange penge, at man ikke behøver at kigge så meget på sin lønseddel og på priserne, når man køber ind.
Priserne stiger, lønnen stiger.
Derfor er det, der er afgørende, hvad det rent faktisk er for en velfærd, der bliver leveret til borgerne.
Og det, man altså oplever rigtig mange steder, er, at der bliver flere og flere børn om hver pædagog, og at der bliver flere og flere skoler, hvor man har problemer med at sikre, at der er lærere til stede i timerne til børnene.
Rigtig mange steder er der ikke uddannede lærere til at undervise i en hel del af timerne.
Der er masser af steder, hvor der er store problemer med velfærden, og jeg synes, at hr. Erling Bonnesen skulle gå ud og lytte både til borgerne og til de ansatte og så finde ud af, at det der glansbillede, han maler, altså ikke passer.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Jeg kan jo starte med at glæde Enhedslisten ved at sige, at jeg kommer meget rundt i virkelighedens verden.
Jeg kan også konstatere, at den argumentation, som Enhedslisten her lægger for dagen, jo ikke holder, for det er fuldstændig rigtigt, at både lønninger og priser stiger, men hvad er det, man starter med, når man laver budgetlægning og forhandler om det?
Man starter lige præcis med at pristalsregulere lønningerne og at prisfremskrive, men så er det derudover man også reelt har fået en fremgang.
Og det var det, jeg meget gerne ville have Enhedslisten til at bekræfte er fakta, men det talte man sig meget behændigt udenom.
Så jeg skal gøre det helt kort: Også efter fremskrivning af priser og lønninger har vi danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter.
Vil Enhedslisten gerne bekræfte de fakta?
Line Barfod (EL), 2009-05-28:
Jeg prøvede i mit indlæg at referere Venstres strategi.
Det kan være, at jeg også skal gøre det lidt tydeligere
: Det, Venstres strategi går ud på som formuleret af Anders Fogh Rasmussen og den nuværende finansminister, er, at man lader det private forbrug stige dobbelt så meget som det offentlige forbrug.
Det er det, der er sket.
Jamen det er det.
Så kan hr. Erling Bonnesen ryste nok så meget på hovedet, men det private forbrug er i de første 7 år, regeringen har været ved magten, steget med 22 pct., mens det offentlige forbrug kun er steget med 11 pct.
Det betyder altså, at det private er steget dobbelt så meget som det offentlige, og det er det, folk kan mærke i deres hverdag.
Rigtig mange mennesker har fået råd til langt mere i deres hverdag – de har råd til samtalekøkkener og fladskærme og alt muligt andet – men på skolerne er det altså stadig væk de gamle slidte lærebøger, kort osv., der bruges.
I ældreplejen bliver der løbet stærkere og stærkere.
Alle steder mærker folk, at der ikke er råd til den samme velfærd, som der var tidligere.
Nej, vil jeg sige til hr. Hans Kristian Skibby.
Det er absolut ikke sundt, det er ualmindelig usundt.
Der er rigtig mange mennesker, der er blevet meget, meget syge af det, og mange mennesker, der er blevet så syge, at de er endt med at måtte på livsvarig pension i stedet for at kunne være på arbejdsmarkedet.
Der er rigtig mange mennesker, der bliver ødelagt af, at de bliver sendt igennem den ene arbejdsprøvning efter den anden, fordi det er afgørende for, hvilken refusionssats kommunen får, ligesom rigtig mange af de mennesker, der er rigtig syge, nu bliver udsat for, at de skal tvangsaktiveres.
Det betyder altså, at syge mennesker bliver udsat for noget, der gør dem enormt bange, for noget, der forværrer deres sygdom, og som derfor kan risikere at betyde, at de aldrig vender tilbage, i stedet for at man tager udgangspunkt i, hvad der er bedst for det enkelte menneske, og på den måde finder ud af, hvordan man bedst hjælper det enkelte menneske med at være på arbejdsmarkedet og yde et bidrag.
For i modsætning til hvad Dansk Folkeparti og regeringen åbenbart tror, vil mennesker gerne være med i fællesskaber, mennesker vil gerne være med på arbejdsmarkedet og vil gerne være med til at bidrage, og det har de nogle gange brug for støtte og hjælp til.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Jeg glæder mig over, at vi her i Danmark har et af verdens allermest decentrale samfundssystemer.
Det betyder, at kommunerne står for en meget stor del af den daglige styring af den offentlige forvaltning.
Faktisk er det cirka halvdelen af økonomien, kommunerne står for.
Det betyder, at udligningssystemet skal justeres en gang imellem, når der er behov for det.
Det kan vi dele i to: Nogle ting bliver kørt igennem nu, og så er der nogle ting, der skal regnes videre på.
Det kan jeg også forstå at mange kommuner har kvitteret for.
Det er jo måden at tilrettelægge det på.
Jeg vil sige til Socialdemokraterne, at de jo selv har været med til at fastlægge den her procedure og den her fremgangsmåde, og derfor undrer den her kritik mig da også en lille smule.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-28:
Fra socialdemokratisk side kan vi kun give Venstres ordfører ret i, at det er nødvendigt at lave en revision af det oprindelige udligningssystem – det kan vi jo se af de kritikpunkter, der har været rejst – men det, der bare er problemet her, er, at man jo ikke løser de grundlæggende problemer.
Og derfor forbeholder vi os altså retten til fra socialdemokratisk side at sige: Det her er ikke godt nok; det er nogle små kosmetiske ændringer, men det er ikke noget, der virkelig rykker i forhold til de problemer, der er.
I øvrigt er hovedproblemet jo ikke kun et udligningsproblem, men også det, at man fra regeringens side fuldstændig har glemt at sende pengene med, når man har givet kommunerne nye opgaver.
Jeg synes, det er helt urimeligt, at man gør kommunerne til gidsler i det her velfærdssamfund, hvor man så står og kritiserer kommunerne, men man glemmer at sende pengene med.
Det her forslag retter ikke op på de grundlæggende problemer, og derfor kan Venstre simpelt hen ikke bede Socialdemokratiet om at stemme for det.
Selv om vi sådan set
gerne ville gå ind i en konstruktiv proces, mener vi heller ikke, at der i lovgivningsbehandlingsprocessen har været tilstrækkelig respekt i forhold til at svare på spørgsmål og andet.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Jamen vi har lyttet, vi har også sendt penge med, og vi har også markeret, som jeg har sagt tidligere, at der skal foretages passende justeringer med passende mellemrum.
Det er også præcis det, vi gør, men vi ved jo også, at det skal være gennemregnet fuldstændig og grundigt, inden man, om jeg så må sige, gennemfører den næste halvdel.
Derfor er der jo meget gode grunde til også at få den anden halvdel med, og det er præcis det, Finansieringsudvalget bliver bedt om, således at vi får et fuldstændigt og klart beslutningsgrundlag at tage stilling til, når det nu kommer til veje.
Det er måden at gøre det på, for at det skal være sagligt og seriøst.
Vi skal jo lige præcis ikke havne i de her hovsaløsninger, som jeg kan høre at der bliver lagt op til.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-28:
Jamen jeg vil da medgive Venstres ordfører, at det bliver spændende at se, hvad Finansieringsudvalget kommer frem til, og det vil vi så kigge på til den tid.
Mere er der sådan set ikke at sige til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-28:
Nu fulgte jeg jo også det meste af debatten her i salen i går – den afslutningsdebat, der var – og vil sige, at det nærmest virker lidt komisk, at man nu vil inddrage den debat, der var i går, og hvor man fra SF's side ikke synes, at man har fået de svar, man gerne ville have fra andre politikere end mig.
Det skal så retfærdiggøre, at jeg skal begynde at svare på vegne af fru Pia Kjærsgaard eller på vegne af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det tilkommer selvfølgelig ikke mig at svare på vegne af dem.
Det synes jeg måske at de selv skulle have lov til, i og med at de jo er folkevalgte.
Men jeg vil gerne sige: Dansk Folkeparti synes, at kommunerne generelt har godt styr på deres opgavevaretagelse.
Det synes vi faktisk at kommunerne fortjener ros for.
Men det gør jo ikke, at vi eksempelvis som landspolitikere bare skal lukke øjnene og sige: Vi vil ikke have lov til at kigge på kommunernes nøgletal.
Vi vil ikke have lov til at gå ind og kigge på, hvorfor nogle kommuner kan klare nogle opgaver på en billigere måde end andre, uden at det har vist sig, at kommunens borgere har været oppe af stolene og kritiseret kommunen for dårlig embedsførelse.
For der er altså stor forskel på den måde, som kommunerne gennemfører og varetager opgaverne på.
Det synes vi også at der fortsat skal være, men det gør jo bare ikke, at man ikke skal have lov til at tage en god og fri debat om, om de måske i de kommuner, der er mindre gode til at styre økonomien på et eller andet specifikt område, kunne prøve på at kigge på processerne i andre kommuner og så selvfølgelig prøve på at suge nogle af de gode ting til sig, så vi dermed får mere for skattekronerne.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Jo da, det ville da være uansvarligt andet.
Det var jo derfor, vi fremsatte et beslutningsforslag om nu for alvor at grave os til bunds i det her system og få lavet et system, som sikrede, at alle kommunerne havde et ordentligt udgangspunkt, at de havde et ordentligt økonomisk grundvilkår at arbejde ud fra.
Det var der ikke flertal for.
Vi har så konstateret, at det forslag, der ligger her, hvor man beder Finansieringsudvalget om at lave nogle justeringer, er helt utilstrækkeligt.
Og med de svar, vi har fået fra ministeren, må jeg endnu en gang konstatere, at det er fuldstændig utilstrækkeligt.
Man har ikke engang viljen til at gå ind og løse her og nu-problemerne for de kommuner, som er i gang med at genåbne budgetterne.
Altså, jeg synes ærlig talt, det er for ringe.
Selvfølgelig skal vi da sikre, at vi får lavet et system, som er holdbart i længden, men L 189 er desværre ikke vejen til det.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Jeg kan så forstå, at SF her under sagsbehandlingen nu igen skifter kurs.
Nu vil man pludselig godt være med til at regne på det.
Det synes næsten at køre helt i ring for SF her, så jeg må da bare med tilfredshed konstatere, at det da er godt, at vi har anlagt den her linje og følger den procedure, som er anvendt igennem mange år og lige præcis er måden at gøre det på, så man ved, hvad man har at rette sig efter.
Så jeg vil da gerne her til sidst spørge SF's ordfører, om det trods alt ikke ligesom er den mest klare linje, der går igennem nu.
Og det er selvfølgelig også præcis derfor, at vi holder fast i den.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
SF skifter ikke kurs igen.
SF har jo en helt klar intention om, hvad vi vil med et udligningssystem i Danmark.
Det har jeg nu forklaret to gange her fra talerstolen.
Et flertal vil ikke den vej, vi vil, men vores mål er da det samme: at vi går efter at få et system, som sikrer, at alle kommuner i dette land, uanset hvor i landet de befinder sig, som udgangspunkt er i stand til at levere en ordentlig velfærd.
Det har ikke noget at gøre med at skifte kurs.
Det nye, vi kan sige der er kommet her, er, at der nu er nogle, der er i så akutte vanskeligheder, at de bliver nødt til at genåbne budgetterne.
Og det synes jeg også kalder på et eller andet svar fra en ansvarlig regering.
Det har vi ikke fået.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-28:
Under afslutningsdebatten i går sagde Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard, at en række kommuner ikke kan finde ud af at styre deres udgifter, ergo at kommunerne ikke er dygtige nok til at drive deres virksomhed.
Jeg spurgte hr. Kristian Thulesen Dahl, om han var enig i den udlægning.
Jeg fik ikke noget konkret svar, så nu vil jeg gerne her stille spørgsmålet videre til hr. Hans Kristian Skibby og i forlængelse af det lige spørge ind til: Er det Dansk Folkepartis opfattelse, når nogle kommuner ikke kan finde ud af at styre deres udgifter, at det så også er problemet for de 40 kommuner, som har de her alvorlige problemer?
Skyldes det i virkeligheden, at de er for dårlige til at drive deres kommuner?
Eller vil man acceptere, at der er et grundvilkår, der ikke er i orden?
Det vil jeg gerne høre et bud på.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-28:
Skulle man sådan følge SF-forslaget her, lyder det næsten, som om der er, hovsa, lige er kommet en melding der, og at vi så hellere lige må flytte lidt rundt på pengene.
Og ugen efter kommer der så en ny deputation i Kommunaludvalget, og så lyder det næsten, som om SF siger: Hovsa, så må vi lige flytte rundt en gang til.
Så er vi oppe på tre, og så kommer der også nogle enkeltkommuner.
Det ville jo ende i det rene kaos.
Det er jo præcis derfor, at Folketinget for længst har vedtaget et system, en proces, en procedure for at tackle de her ting, således at det bliver gennemregnet, veldokumenteret, således at man er helt sikker på, hvordan det her virker ude i alle krogene, når man så rent faktisk beslutter.
Og det er præcis den procedure og fremgangsmåde, som vi også følger.
Det er også præcis derfor, at vi selvfølgelig socialt ansvarligt følger op på nu at regulere i forhold til handicapkriterierne.
Jeg må jo altså så spørge SF's ordfører: Er SF ikke enig i, at vi ikke skal ind i hovsabeslutninger, at vi skal have et ordentligt dokumentationsgrundlag, inden vi beslutter?
Tina Nedergaard (V), 2009-05-28:
Der blev lige lidt forvirring, fordi ordføreren jo normalt får ordet først, men tak for ordet og også tak til hr. Nick Hækkerup for en meget grundig kritik af regeringens udspil og forslag til skattereform, som vi agter at vedtage i dag.
Det var i hvert fald grundigt, kan man sige, og på den måde var det egentlig positivt, for vi har jo fra Venstres side ret massivt efterlyst, hvilken skattepolitik Socialdemokraterne agter at føre, for så vidt de har et flertal.
Man kan jo slutte modsat: Når man kritiserer en skattereform, der letter skatten på arbejde, så det bedre kan svare sig at arbejde lidt mere, altså gøre mere af det gode og gøre lidt mindre af det onde, nemlig at forurene eller overforbruge energi, så er Socialdemokraterne imod. Så må man jo deraf slutte, at Socialdemokraterne ønsker at beskatte det at arbejde mere og at reducere skatten på det at forurene.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Et af de elementer, som vi var enige om, dengang da vi havde en forståelse forud for Skattekommissionens oplæg, var jo netop den brede enighed om, at det kunne og ville være fornuftigt at lette skatten på arbejde og samtidig øge beskatningen af forurening.
Tina Nedergaard (V), 2009-05-28:
Jamen da det, der jo immer væk er hele sigtet med skattereformen, er at lette skatten på arbejde, er det imidlertid også ret forunderligt, at man ikke agter at stemme for den samlede reform, hvis mål man jo åbenbart skulle være helt enig i.
Men jeg kom nu i tvivl om sandfærdigheden i det svar, for det, man jo kritiserer, er, at de, der betaler de største skatter, også får den største skattelettelse.
Det er jo immer væk vanskeligt at give skattelettelser, der er meget store, til dem, der ikke betaler skat, og skattelettelser, der er meget små, til dem, der betaler meget i skat.
Så det bliver ordføreren nødt til at uddybe en lille smule.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Det er jo noget af det forunderlige ved skattepolitik og ved skatte- og afgiftspålæggelse i øvrigt, at man stort set kan ramme med kirurgisk præcision.
Altså, ligesom man i det her tilfælde vælger at ramme pensionisterne med kirurgisk præcision i forhold til deres hjemmeserviceordninger, så kan man stort set ramme, hvem man sådan har lyst til, man rammer børnefamilierne osv., og der kan man ramme sådan ret præcis.
Og derfor vil det heller ikke være noget problem at lave en skattereform, som er langt mindre skæv end den skattereform, som er til behandling i dag.
Så det kan sagtens lade sig gøre, og de tekniske muligheder her er righoldige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-28:
Jeg tror, hr. Nick Hækkerup i sin opremsning af undskyldninger glemte en undskyldning til borgerne i Hillerød, som jeg kan forstå lider lidt under det økonomiske rod, som hr. Nick Hækkerup har efterladt sig som borgmester i kommunen.
Men det kan jo være, at det lykkes senere at lokke en undskyldning til borgerne i Hillerød ud af hr. Nick Hækkerup.
I forbindelse med Skattekommissionens fremlæggelse var meldingen fra Socialdemokratiet omkring rentefradraget, at det ville man ikke bære ind til forhandlingsbordet.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Nick Hækkerup kan bekræfte, at et kommende skatteudspil fra Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre – hvem ved? – ikke indeholder en beskæring af rentefradragsretten.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-28:
Under debatten i går var der mange ting, som man kunne sidde og fundere lidt over, og indimellem må man jo indrømme, at der er nogle af dem, som hører til på det andet hold, hvis bemærkninger man sgu – undskyld – et eller andet sted fatter sympati for og tænker: Det er sådan set rigtigt, det er rigtigt, det, han eller hun siger; sådan burde det egentlig være.
Noget af det, som jeg synes, vores statsminister sagde, og som var rigtigt, var: Måske skulle vi indimellem gå lidt mere efter bolden og lidt mindre efter manden.
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle prøve at lytte lidt til sin statsminister og overveje – bare overveje – hvilket debatniveau han vælger her i salen.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-28:
Jeg ville faktisk ikke have sagt så meget til det her lovforslag, men det, der fik mig på talerstolen, var det, hr. Per Ørum Jørgensen ligesom konkluderede, nemlig at alle jo var glade, fordi de stemte for det her lovforslag.
Det mener vi ikke at man kan konkludere ud af det.
Vi mener, at vi har gjort opmærksom på mange problemer og stillet mange spørgsmål under behandlingen af det her lovforslag.
Så jeg er enig i det, som andre har sagt før, at regeringen skal være glad for, at vi hjælper det her igennem.
Det ser også ud til, at regeringen ligesom har håndteret det her område på en – man kan sige – knap så fin måde, altså på et indtil nu ikke lovligt grundlag.
Vi prøver på at forbedre nogle forhold, men det er jo ingen hemmelighed, at vi fra Dansk Folkepartis side gerne havde set, at vi beholdt grænsen på de 2.000 m³.
Og sådan kunne vi nævne en hel masse andre ting, som vi jo har påpeget ikke er foregået på nogen særlig smuk facon.
Så jeg vil bare sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at det er helt forkert, hvis man tror, at alle er fuldt ud tilfredse med det, der er foregået i forbindelse med lovforslaget her.
Men vi hjælper regeringen igennem, og vi vil også gerne sige, at hvis der skulle vise sig at være nogle ting, som skal rettes op senere, har vi også den forventning, at regeringen er parat til at rette de ting op, og jeg tror også, at resten af oppositionen er parat til netop at tage fat i loven igen, hvis det skulle vise sig, at den ikke fungerer efter hensigten.
Per Clausen (EL), 2009-05-28:
Jeg skal ikke knytte mange kommentarer til processen.
Det er jo rigtigt, som det er blevet beskrevet af hr. Steen Gade, at vi i to omgange har behandlet et lovforslag, hvis tekniske indhold ikke er ukompliceret, hvis erhvervsmæssige betydning for mennesker i det erhverv, det berører, er stor, og hvis miljømæssige konsekvenser i virkeligheden i dag trods meget lang sagsbehandling er fuldstændig uafklarede.
Der, hvor Enhedslisten er uenig med SF, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, er i forhold til stemmeafgivelsen.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at det påvirker EU-venlige partier, at Danmark er i den situation, at der er kommet en åbningsskrivelse fra EU, og at det måske kan drive nogle til at vedtage et lovforsalag med henvisning til, at det må vi hellere, for det kræver EU.
Men jeg synes på den anden side, at man skal være lidt forsigtig med ligesom at pålægge EU et unødigt ansvar og medansvar for et forløb, der på alle måder er fuldstændig utilfredsstillende.
Fra vores side er det, at vi ender med at stemme imod det her lovforslag, jo også en klar tilkendegivelse af, at sådan mener vi faktisk ikke at regeringer kan tillade sig at behandle Folketinget eller de mennesker, som lovgivningen vedrører.
Og det gælder sådan set, uanset om det er den nuværende regering, en tidligere regering eller en kommende regering, vi snakker om.
Vi synes faktisk, det er vigtigt, at vi fastholder et vist niveau for det arbejde, der udføres, og vi synes også, at når dette niveau på ingen måde bekræftes, bliver det også nødt til at få nogle konsekvenser.
Så kunne man selvfølgelig sige: Det her er et meget, meget vigtigt lovforslag.
Det vil føre til store forbedringer, så vi bliver nødt til at få det igennem, på trods af at regeringen har håndteret sagen komplet udueligt.
Til det må jeg sige, at det er fuldstændig uklart for mig.
Jeg kan ikke stå heroppe og sige, at det her lovforslag vil få meget negative konsekvenser for det erhverv, det omhandler, for det er helt uklart.
Men jeg synes bare, at der burde være en meget stor taknemlighed fra regeringens side og fra Venstres og Konservatives side, fordi der er et flertal i Folketinget, der hjælper et lovforslag igennem, som man i grunden ikke rigtig ved om er godt eller dårligt, på trods af en fuldstændig håbløs proces.
Enhedslisten synes faktisk ikke, at det sådan er den rigtige måde at agere på som opposition på den måde at lægge stemmer til ting, som man kan have et meget uafklaret forhold til indholdet af, og hvor sagsbehandlingen hele vejen igennem har været umulig, og derfor vil vi stemme imod det lovforslag, der ligger her.
Steen Gade (SF), 2009-05-28:
Når jeg tager ordet her ved råstoflovforslagets tredjebehandling, er det, fordi jeg også gerne her fra talerstolen vil udtrykke, at der har været en meget utilfredsstillende procedure, og at det har været en meget utilfredsstillende måde, den her sag er blevet kørt på fra Miljøministeriets side.
Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten har lavet et fælles betænkningsbidrag, hvor vi udtrykker stor utilfredshed med processen og med, hvordan man har inddraget parterne i den her sag.
Vi kan ikke, når vi er folkevalgte, kan man sige, foretage den endelige afvejning her, og vi stoler selvfølgelig på de svar, vi får fra ministeren.
Alligevel er det utroligt, at vi helt til det sidste har fået henvendelser fra dem, der ifølge de svar, vi har fået fra ministeren, har været inddraget, om, at de ikke er enige i de beskrivelser, vi har fået fra ministeriet om inddragelse.
Det er en sag, som, set fra en lovgivers synspunkt, er så utilfredsstillende, da vi jo ikke kan tage kontakt med alle og jo sådan set heller ikke kan dømme.
Derfor giver vi udtryk for, at der må være et eller andet galt i hele inddragelsesprocessen, og at vi derfor også føler, at det i betænkningsbidraget har været nødvendigt at præcisere, hvad det er, Justitsministeriet skriver i sin vejledning om lovkvalitet fra juni 2005.
Der står: Det er også et selvstændigt mål at sikre, at de berørte parter inddrages i udarbejdelsen af lovgivning, som vedrører deres forhold.
Det er så langt, som vi kan komme.
Vi kan sådan set ikke finde ud af, hvordan inddragelsen er foregået, men at processen har været kritisabel, vil jeg gerne give udtryk for.
Jeg synes, det er noget af det ringeste, jeg har set, også fordi den her sag har kørt i to år; det var den tidligere miljøminister Connie Hedegaard, der startede den med et næsten identisk lovforslag for to år siden.
Det forslag kunne vi ikke færdigbehandle i Folketinget, og så trak hun det, og det har så ligget i ministeriet i to år – to år.
Og her lige før Folketingets møder slutter, kommer der et næsten identisk forslag som hastværksarbejde med 4 dages høringsfrist – 4 dages høringsfrist – til parterne, efter at det har ligget i to år.
Det er grunden til, at jeg tager ordet på vegne af det store, store mindretal, som har udtrykt kritik, og jeg håber faktisk, at kritikken deles af regeringspartiernes medlemmer, også selv om de ikke har villet medvirke i udarbejdelsen af det her.
Jeg kan sige til sidst, at vi også undrede os over, at man i de to år tilsyneladende har haft den administrative praksis, at det er sket uden en klar dansk lovhjemmel, men alene med henvisning til EU-retten.
Det virker også lidt sært.
Vi hjælper det igennem, men jeg ville bare bruge anledningen til at komme med disse kommentarer fra Folketingets talerstol.