runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-12-14:
Vi stemmer imod, men et flertal i Folketinget vedtager nu en af de love i komplekset, der hedder velfærdsforliget.
Det forlig skal jeg lade ligge ved den her lejlighed, men jeg synes ikke, jeg kan undlade at sige, at det med den lov, som nu vedtages, og en stribe andre, er lykkedes finansministeren at få konstrueret et underskud i Arbejdsmarkedsfonden, som ellers ville have givet et overskud og dermed havde udløst en skattelettelse i form af et lavere arbejdsmarkedsbidrag.
Sammen med de her love og så et skøn over arbejdsløsheden, der var forkert og for højt, blev et overskud, der ellers ville have været på 500 mio. kr. i Arbejdsmarkedsfonden, forvandlet til et underskud på 180 mio. kr.
Det viste sig allerede dagen efter at være fuldstændig forkert, og det viser sig i dag at være så meget forkert, at der er et overskud i Arbejdsmarkedsfonden på 3,2 mia. kr. ifølge det seneste skøn, hvilket skulle have udløst en skattelettelse på ca. 5 mia. kr. og en forhøjelse af dagpenge og en forhøjelse af pensioner og folkepension.
Skal man lave skattelettelser, skal man naturligvis sørge for, at det er de laveste indkomster, der får skattelettelsen, og en del af pengene burde også bruges til velfærd.
Men det har finansministeren altså sikret ikke sker ved at lave kreativ bogføring i Arbejdsmarkedsfonden, så der lige præcis den dag, hvor arbejdsmarkedsbidraget blev fastlagt, var et underskud på 180 mio. kr., selv om alle allerede den dag kunne se, at der ville være et solidt overskud, der som bekendt i dag er på 3,2 mia. kr.
Det, jeg synes er det pikante, og der synes jeg, at højresiden af salen lige skal høre efter, er, at den kreative bogføring, som finansministeren fik gennemført, nu med de kommende lovændringer bliver gennemført sammen med De Konservative.
Det Konservative Folkeparti, der i måneder og måneder har sagt, at de ønsker en skattelettelse, der særlig skal komme de højest lønnede til gode, er nu med til at vedtage, at den skattelettelse, de ellers kunne have fået, bliver aflyst.
Jeg synes, det er meget pikant, at vi har en minister for kreativ bogføring, finansministeren, som på den måde kan lokke De Konservative og Dansk Folkeparti til i realiteten at stemme imod deres egen politik.
Det er da godt gået.
De lader det bare passere, og på den måde lader de finansministeren komme igennem med sin bogføring.
Pia Larsen (V), 2006-12-14:
Forslaget blev ved en teknisk fejl henvist til fornyet udvalgsbehandling i Udvalget vedrørende Færøske Forhold efter andenbehandlingen.
Udvalget har derfor efterfølgende behandlet forslaget på et møde.
Jeg skal på Udvalget vedrørende Færøske Forholds vegne meddele, at udvalget afgiver mundtlig indstilling over lovforslag nr. L 69.
Der er ikke stillet ændringsforslag.
Det betyder, at et flertal i udvalget, dvs. udvalget med undtagelse af TF, indstiller lovforslaget til vedtagelse uændret.
Et mindretal i udvalget, det er TF, indstiller lovforslaget til forkastelse ved tredjebehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2006-12-14:
Nu er det jo sådan i de her debatter, at begreberne fyger hen over talerstolen i et tempo, der kan være vanskeligt at forstå.
Men jeg tror, fru Birgitte Josefsen kan bekræfte, at det, man sikrer med det her lovforslag, er, at hvis man efter 1 måned ikke har kunnet behandles inden for sin region, så har man ret til enten at komme til et andet offentligt hospital eller at få pengene med til et privathospital.
Kl. 9.50
Så vil jeg bare gerne spørge fru Birgitte Josefsen: Hvis man på den måde trækker penge ud af det offentlige sygehusvæsen og bruger dem til at opbygge et privat sygehusvæsen, hvordan vil fru Birgitte Josefsen så benægte, at de penge ellers kunne være brugt til at nedbringe f.eks. de interne ventelister og de ventelister, der er for livstruende sygdomme, hvis man lod pengene blive i det offentlige sygehusvæsen?
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Det her bliver så en strid om ord, for jeg må jo sige, det er lige så beskæmmende, at fru Anne Baastrup kan stå i en Folketingssal og sige, at hun har ret med hensyn til, hvad der bliver sagt i et radioprogram.
Jeg synes, fru Anne Baastrup skal gå tilbage og lytte til radioprogrammet.
Det, der er aftalt med Danske Regioner, og det, der er fremført, er, at der er taget højde for en kapacitetsforøgelse i 2007.
Og det er det, der er givet penge til i økonomiaftalen.
Derudover er jeg også nødt til at sige, at der er en aftale, der går på folk med livstruende sygdomme.
Den har vi haft en lang debat om de sidste 3-4 uger, og derudover er der en ret, hvor alle patienter har ret til at vælge et sted uden for deres region, hvis regionen ikke kan leve op til den 1-måneds-ret, der nu gives ved indførelsen af L 50.
Derfor er jeg nødt til at slå fast, at jeg kan høre, at oppositionen ikke har lyst til at være med til at give borgerne en kort ventetid i det danske sundhedsvæsen.
Vi tager sådan set patienternes parti hele vejen igennem og vil gerne, at alle kan blive behandlet hurtigt og effektivt i det danske sundhedsvæsen.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Jeg har nu fået konstateret, at der ikke er indgået en aftale med Danske Regioner om, at der skal indføres en behandlingsgaranti, det er det, der står på Venstres hjemmeside, og så er jeg lidt i tvivl, om det er en behandlingsret, eller om det er en ventetidsgaranti, eller om det er en frit valgs-garanti.
Der bruges mange forskellige ord.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at fru Birgitte Josefsen, Venstres ordfører, kommer med urigtige oplysninger i et radioprogram.
Og det synes jeg er beskæmmende, når vi tænker på, at det her er et spørgsmål om, hvorvidt folk med livstruende sygdomme skal have en ret forud for de mennesker, der har stritører.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
Nu er det jo sådan, at jeg er ganske klar over, at det, der bliver sagt i radioen, vil blive fremført i en Folketingssal, så derfor har jeg faktisk lyttet til, hvad det var, Bent Hansen og undertegnede sagde i radioprogrammet.
For det første udstikker vi ikke nogen behandlingsgaranti, vi giver borgeren en ret.
Derudover gik debatten på, om de kommende regioner er kompenseret for, at vi indfører den her behandlingsret med en 1-måneds-frist.
Det er der sådan set taget højde for i den økonomiaftale, der er indgået med Danske Regioner.
Og det er det, debatten går på, og det er det, der er fakta.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-14:
Forleden morgen havde jeg den fornøjelse at høre fru Birgitte Josefsen diskutere med formanden for Danske Regioner, Bent Hansen.
Fru Birgitte Josefsen betroede så lytterne, at der var indgået en aftale med Danske Regioner om, at man skulle indføre den her behandlingsgaranti.
Der var så en længere debat om, hvorvidt der var indgået en aftale eller ej.
Nu har jeg så ad uransagelige veje fået fat i den her aftale.
Og jeg kan ikke se, på hvilken side det står, at der er indgået en aftale om, at man skal nedsætte behandlingsgarantien fra 2 måneder til 1 måned.
Da vi jo alle sammen har en interesse i at vide, hvad der er indgået af aftaler, hvad Venstres sundhedspolitiske ordfører render rundt og fortæller lytterne, så synes jeg, at det kunne være meget rart, hvis fru Birgitte Josefsen kom herop og fortalte, præcis hvilken side det står på.
Birgitte Josefsen (V), 2006-12-14:
I Venstre er vi meget optaget af at kunne tilrette vores sundhedsvæsen på en sådan måde, at borgerne, der går hen og bliver patienter, kan blive behandlet hurtigst muligt.
Så når fru Lise von Seelen siger, at der ikke er taget hånd om de eksterne og interne ventetider i det danske sundhedsvæsen, må jeg jo sige, at den regering, vi har nu og har haft siden 2001, i allerhøjeste grad har taget fat i de store problemstillinger, vi så, der var i sundhedsvæsenet, da regeringen kom til i 2001.
Der oplevede den danske patient at stå på venteliste i måneder, ja, år.
For det har jo vist sig, at borgerne har taget det udvidede frie sygehusvalg til sig og har benyttet sig af det.
Det betyder, at man ikke skal have nogen stor pengepung for at kunne blive behandlet.
Det var jo det, man skulle før 2001.
Når det så bliver påpeget, at det, vi er i gang med nu, vil betyde, at der vil komme forlængede interne ventetider, og at det vil gå ud over folk med livstruende sygdomme, så må jeg jo sige, at jeg står fuldstændig af.
Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har vedtaget en kræfthandleplan II, hvor man jo netop i den har fokuseret på de interne ventetider, og rundtomkring i de danske amter er man i gang med at implementere det, der hedder diagnostiske pakker.
Vi har fået et kontaktpersonsystem op at køre, så patienten kan blive gelejdet igennem behandlingssystemet hurtigt og effektivt.
Og det er det, der også er målet med sundhedsloven, nemlig at patienter hurtigt kan komme igennem et behandlingsforløb, hurtigt kan komme til.
Det må være målet i et velfærdssamfund, og det vil vi gerne bakke op om.
Kl. 9.45
Elisabeth Geday (RV), 2006-12-14:
Ved førstebehandlingen af L 28 tilkendegav Det Radikale Venstre, at vi ville støtte forslaget.
Det vil vi fortsat, hvis de ændringsforslag, som vi har stillet til lovforslaget her ved andenbehandlingen, bliver vedtaget.
Forslagene går i al væsentlighed ud på at styrke virksomhedernes retssikkerhed i forhold til de ændringer, der her sker af fødevareloven.
Kl. 9.35
Hvis ændringsforslagene falder, har vi i Det Radikale Venstre så store retspolitiske betænkeligheder ved lovforslaget, at vi ikke kan støtte det.
Omvendt anerkender vi, at der i lyset af de seneste års mange kødskandaler har vist sig et behov for at stramme reglerne for tilbagetrækning af markedsføring, for udveksling af oplysninger mellem myndighederne og ikke mindst et behov for at udvide reglerne om næringsbrev til fødevaregrossistvirksomheder.
Det betyder, at hvis ændringsforslagene, som vi har stillet, falder, vil Det Radikale Venstre hverken stemme for eller imod loven.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 3 og 4 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes, idet 13 stemte for, 95 imod.
Ændringsforslag nr. 7 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 6 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 8 forkastedes, idet 11 stemte for, 98 imod.
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Lone Møller (S), 2006-12-14:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, om ikke det er korrekt, at vi ikke har nogen sanktionsmuligheder – ministeren kan jo få nok at lave, hvis han skal skrive rundt om hvert eneste problem, der er i det her samfund – hvis ikke lægerne skriver det på recepten; vi kan ikke tvinge patienterne til at modtage det.
Så vil jeg spørge, når fru Birthe Skaarup siger, at det her skal vi bare gøre: Er det så ensbetydende med, at fru Birthe Skaarup vil stille et forslag om, at de, der får dosisdispensering, også skal have det udleveret vederlagsfrit?
Det lyder næsten sådan.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Der lå et stykke papir hen over den røde lampe.
Jeg vil først lige sige til fru Charlotte Fischer, at den første behandlingsgaranti i Danmark blev indført på min foranledning i efteråret 1992 i Århus Amt.
Der foreslog jeg, at alvorligt syge kræftpatienter højst skulle vente 3 dage.
Det blev så efter en aftale til 7 dage i stedet for.
Og da opfattede jeg, og da mente jeg, at denne garanti var sådan, at så skulle sygehuset virkelig gøre alt, hvad det kunne, for at henvise til et andet sygehus, hvis man ikke kunne opfylde den behandlingsgaranti.
Så vil jeg sige, at vi har en tålmodig sundhedsminister, for hvor har han dog prøvet at forklare det mange gange.
Den korte måde, og måske den pædagogiske måde, man kan sige det på, er, at garantien tilsiger for de alvorligt syge patienter, at det offentlige, altså sygehusene, skal gøre noget, når de ikke kan opfylde garan tien.
Og når det gælder det udvidede frie valg, har patienten ret til at vælge noget andet, hvis man ikke kan behandle inden for denne tid.
Men der er her i Danmark – for at give et eksempel – kun én læge, der forstår at sætte en ny hjerteklap ind via nogle forskellige katetre i blodårerne.
Der er kun én læge, der kan gøre det.
Hvis nu man har lovet, at en patient skal behandles, og hvis denne læge så bliver syg, så kan man jo ikke sige, at det skal laves af en måske inkompetent.
Derfor er garanti altså ikke en ganske almindelig juridisk garanti.
Det skal forstås på en mere udvidet måde.
Det er ærgerligt, at vi ikke har tid nok.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
Jeg vil lægge mig i kølvandet på det.
Den behandlingsgaranti, som regeringen udstedte i sit regeringsgrundlag i 2001, var en reel og konkret garanti for behandling inden for en bestemt periode.
Er det også en sætning, som gælder i dag?
Den blev skrevet i 2001, og vi er måske naivt gået ud fra, at hvad der blev skrevet i 2001 af samme regering også gør sig gældende i dag.
Men det kunne selvfølgelig også være, at man er blevet klogere og har sagt: Vi fik talt lidt for meget over os i 2001, og vi er lidt klogere, og vi drosler lidt ned på retorikken her i 2006.
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Hr. Morten Østergaard tror, at jeg taler mod bedre vidende, eller også er det, fordi der måske er lidt uvidenhed til stede.
Vi, der har været i Folketinget i flere år, har alle sammen vidst, at det gennem længere tid har været sådan, at nogle strålepatienter ikke fik behandling hurtigt nok.
Det, ministeren ikke vidste, og det, vi andre politikere ikke vidste, var, at man ikke opfyldte lovens hensigt og betingelser, netop det, at de skulle tilbydes en behandling enten på et andet sygehus i Danmark eller tilbydes behandling på et sygehus i udlandet.
Det er det, der ikke er sket.
Jeg vil gerne sige, at det da er ærgerligt, at vores minister, som arbejder meget, ikke kan befinde sig rundt på sygehusene og kontrollere det hele.
Var det sket, havde der været mulighed for det.
Men jeg tror, at hr. Morten Østergaard, hvis man skal være helt ærlig, kan erkende, at en minister altså ikke kan køre rundt og være revisor på alle sygehuse på en gang.
Så snart ministeren fik kendskab til det her område, reagerede ministeren hurtigt, adækvat og prompte.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Hvad nu hvis Det Radikale Venstre går til valg på, at der altid vil være medvind på cykelstierne fremover i Danmark, og vi så bagefter kommer og siger: Jo, men der var medvind halvdelen af året, så det går langt bedre end tidligere?
Det er jo det, der er pointen her.
Man har lovet noget, men har man holdt det?
Jeg forstår hr. Jørgen Winther sådan, at svaret er nej.
Situationen er ikke sådan, at borgerne i dag har en reel og konkret garanti for behandling af alle sygdomme inden for en fastsat periode.
Det kan man jo bare sige.
Derefter må man svare på: Hvorfor er det ikke sådan?
Det er sjovt nok, at hvis man taler om politisk ledelse og politisk ansvar, må vi jo konstatere, at den, der har ansvaret for Sundhedsstyrelsen og de ting, der ikke er foregået der, og som skulle være sket efter den lov, man selv har fremhævet, ja, den person har alle travlt med at frikende for ansvaret.
Er det ikke ansvarsforflygtigelse?
Er det ikke lige præcis den brøde, som hr. Jørgen Winther påpeger er foregået på Herlev Sygehus?
Ministeren har her i salen sagt, at det er almen viden, at tingene ikke er, som de fremgår af regeringsgrundlaget 2001.
Det er almen viden, sagde ministeren.
Alligevel er der gået 5 år, før man griber ind.
Er det ikke et politisk svigt af dimensioner?
Jørgen Winther (V), 2006-12-14:
Jeg kan svare, at tingene i hvert fald er betydelig bedre nu; mange mile bedre end det, der gjaldt i 1990’erne.
Og jeg kan se, at overlevelsestiden for kræftpatienter på mange områder bliver bedre og bedre.
Der vil jeg sige, at det havde været utrolig skønt, hvis den politiske ledelse på Herlev Sygehus havde taget ansvaret for det her, var gået frem og sagt, at det her ikke er godt nok, og havde undersøgt, hvordan det kunne være.
For nogle patienter, der var opereret for brystkræft – knuden var væk, og der var ingen metastaser – har alligevel fået strålebehandling hurtigere.
Hvad er det dog, der er sket på Herlev Sygehus?
Nogle patienter, der var de mest alvorligt syge, skulle vente rigtig lang tid.
Det er en stor, stor gåde for mig, og jeg vil gerne have en forklaring også fra Herlev Sygehus på, hvorfor det er sket.
Men både hr. Morten Østergaard og jeg ved da, at det her ikke er godt nok.
Men samlet set
går kræftbehandlingen langt, langt bedre end tidligere, men desværre, og det er trist for de patienter, det går ud over, er der altså en lille gruppe, der ikke har fået den rigtige behandling.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Det, som er kernen i den diskussion, der har været i det sidste stykke tid, er jo, hvorvidt den regering, vi har nu, som gik ud og lovede borgerne guld og grønne skove på sundhedsområdet, har levet op til det, den lovede.
Derfor vil jeg bare gerne helt simpelt, stille og roligt spørge hr. Jørgen Winther, om han mener, at de tilstande, der hersker på kræftområdet, lever op til det, der står i regeringsgrundlaget fra 2001.
Fra det vil jeg gerne citere: Borgerne skal have en reel og konkret garanti for behandling for alle sygdomme inden for en fastsat periode.
Er det tingenes tilstand på kræftområdet i dag?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Jeg ved ikke, om fru Elsebeth Gerner Nielsen ved det, men der er faktisk rigtig mange udenlandske læger i det danske sundhedssystem.
Og netop den aftale, vi har lavet nu, og som vi har fulgt op på med kræfthandlingsplan II med en ny aftale, åbner lidt op for, at vi lige skal prøve at se os lidt omkring.
For det behøver jo ikke altid være sådan, at vi skal sende patienterne til udlandet; det kunne jo være, at vi kunne få nogle måske norske eller svenske læger her til Danmark for at hjælpe med til at give strålebehandling til patienterne.
Det er sådan set et af de elementer, der har været inde i denne aftale.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-14:
Det er baggrunden for mit spørgsmål, og jeg synes ikke, at jeg får svar på det.
Det er sådan, at vi, hvis vi skal have løst vores problemer her og nu med den lægemangel, vi har, er nødt til at tiltrække udenlandske læger.
Vi ved også, at den udlændingepolitik, der føres, er enormt restriktiv.
Selvfølgelig vil man gerne byde læger indenfor, men det, der er udfordringen, er jo, at udlændinge ikke føler sig velkomne i Danmark.
Det har jo en direkte konsekvens for vores velfærdssamfund.
Jeg vil gerne have Dansk Folkepartis kommentar til, at udlændingepolitikken i øjeblikket er en decideret forhindring for, at vi kan fastholde velfærden, herunder fastholde, at danskere selvfølgelig kan være sikre på at blive behandlet, hvis de kommer på sygehuset.
Har sundhedsordføreren fra Dansk Folkeparti en kommentar til den udlændingepolitik, som regeringen og Dansk Folkeparti fører?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Det er flot nok lige at springe op fra kontoret og komme herned og få udlændingedebatten ind i det her, men okay: Jeg synes, at fru Elsebeth Gerner Nielsen skulle komme med et bevis på, at der mangler 3.000 læger i Danmark.
Det har jeg overhovedet ikke hørt noget om at der gør.
Men det kan være ministeren kan enten af- eller bekræfte det.
Noget andet er, at det er fuldstændig rigtigt, at der mangler noget uddannelseskapacitet her i Danmark.
Vi skal have uddannet nogle flere inden for det sundhedsfaglige system, og her har hr. Bertel Haarder faktisk sagt o.k. til, at der bliver et større optag inden for sygeplejerskefaget og inden for faget for social- og sundhedsassistenter og hjælpere.
Så man er på vej, og man prøver hele tiden, også med de planer, vi har, at efteruddanne personalet, og det synes jeg er så væsentligt.
Så vil jeg godt sige, at vi ikke har haft noget imod, at udlændinge har muligheder for at deltage i det danske sundhedssystem.
Blot skal det være sådan, at de har samme høje uddannelsesniveau som læger og sygeplejersker her i landet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-14:
Har Dansk Folkeparti tænkt på, at Dansk Folkeparti bærer en meget stor del af ansvaret for den mangel på arbejdskraft, vi har inden for sundhedssektoren?
Når det går dårligt med kræftbehandlingen, hænger det bl.a. sammen med, at vi mangler 3.000 læger.
Der er problemet, at det er meget svært at tiltrække udenlandsk arbejdskraft bl.a. på grund af den udlændingepolitik, som Dansk Folkeparti jo lægger navn til.
Har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre noget ved udlændingepolitikken med henblik på at sikre, at det faktisk bliver muligt at tiltrække arbejdskraft fra udlandet?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Nu taler vi ikke om regioner i øjeblikket, vi taler om amter, og hr. Morten Østergaard ved godt, at der er 14 amter, og mange af de amter har ikke levet op til det, de skulle.
De har ikke overholdt den informationspligt, de havde, de har ikke gjort det, de skulle, og det er gået ud over nogle patienter.
Det synes jeg er dybt beklageligt.
Med hensyn til Dansk Folkepartis indsats på det her område er der intet at komme efter, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Vi har hele tiden holdt fast i snoren til det her område, og da vi var klar over, at der var sket det her svigt, var vi de første på banen både med hensyn til konsekvenser og med hensyn til at støtte op om den minister, der faktisk har været med til at udføre alle de her gode tiltag på kræftbehandlingsområdet.
Det var ikke ministeren, der var noget i vejen med.
Det var amterne og Sundhedsstyrelsen, der ikke havde udført deres opgaver godt nok.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-14:
Det er jo så en frikendelse af ministeren og Dansk Folkeparti for, at der er sket noget som helst forkert.
Der er masser af gode undskyldninger for, hvorfor man ikke har vidst, at udviklingen var så skæv.
Jeg går ud fra, at siden Dansk Folkeparti har været med til at lave de organisatoriske ændringer, der nu sker, hvor man bl.a. laver en ny enhed og tager ansvaret væk fra Sundhedsstyrelsen, så foregår det uden nogen form for hold i virkeligheden, fordi alt er, som det skal være.
Det er da mærkeligt.
Hvorfor laver man alle de her ændringer, hvis man ikke mener, at der har været et problem?
Så spørger jeg igen, for jeg går ud fra, at man mener, der har været et problem: Hvis ansvar har det så været?
Og derudover sagde fru Birthe Skaarup tidligere, det var før frokost, at det er regionerne, der har svigtet, og at der er masser af steder, der har været problemer.
Ud over i København, ud over i hovedstaden, i hvilke andre regioner har der så været problemer?
Birthe Skaarup (DF), 2006-12-14:
Til hr. Morten Østergaard kan jeg sige, at der aldrig er blevet tilført kræftbehandlingen så mange penge, som der er blevet siden 2001.
Jeg er helt overbevist om, at hvis hr. Morten Østergaard ikke kender hele det ressourcebehov, der er, og det, man har fået, er der sikkert åbenhed for, at hr. Morten Østergaard kan få at vide, hvad der er blevet tilført af ressourcer, for det er ikke småting.
Der er aldrig før sket så meget på det her område, og jeg har hele tiden sagt, at Dansk Folkepartis mål ikke er at stoppe her.
Men det er jo ikke alene ressourcetilførslen, det handler om, det er også måden, arbejdet bliver udført på, og jeg helt overbevist om, at når vi får samlet kræftbehandlingen på færre steder, vil vi se bedre overlevelsesmuligheder her i Danmark, og det er jo også det, vi går efter.
Ud over ressourceforbedringerne skal der ske en mere effektiv arbejdsgang, og der skal være et bedre behandlingsforløb for patienten.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-14:
På den måde viser Venstres ordfører også ganske klart, hvorfor det måske er lidt uklogt at kaste om sig ikke bare med ordet garanti, men med udtrykket reel og konkret garanti.
Man går hele planken ud.
For i sidste ende kan man jo ikke garantere, at der lige præcis er den læge, som er rask osv.
Så det synes jeg måske er en erkendelse værd.
Jeg vil stadig spørge Venstres ordfører: Skal jeg forstå det sådan, at hvis f.eks. ventetiden til strålebehandling stiger – hvis den bare stiger og stiger, det har den gjort de seneste år – men man overholder hvert trin i bekendtgørelsen om maksimale ventetider, så har man efter Venstres ordfører overholdt behandlingsgarantien?
Det er sådan set helt underordnet, om man får et tilbud inden for de 4 uger, der står, for hvis bare man overholder de trin i bekendtgørelsen, er alt idyl og i skønneste orden.