runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Tak for det, som jeg måske har lidt svært ved at opfatte som værende et svar, men som ikke desto mindre måske i virkeligheden var udtryk for, at integrationsindsatsen bestemt ikke er mislykket, og at fordelen ved satspuljemidler jo netop er, at der bliver givet midler til projekter, som bliver sat i søen - og viser de sig bæredygtige, er der også et videre liv for dem.
Derfor har jeg svært ved at forstå, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne så ikke kan tilslutte sig det forslag til vedtagelse, som vi er kommet med, for der siger vi jo netop, at integration foregår ved, at herboende udlændinge viser vilje til integration og kommer i job.
Ordføreren sagde tidligere, at det ikke er muligt for folk med indvandrerbaggrund at komme i job, og det kan jeg simpelt hen ikke få til at passe med antallet af folk i beskæftigelse.
Så det vil jeg egentlig gerne høre ordførerens svar på.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Det, jeg sagde, var, at det, vi så af gadeuorden, er noget, som mange mennesker faktisk oplever i dagligdagen, bare i langt mindre målestok.
Det er f.eks. i nogle udsatte boligområder, hvor man oplever måske ikke ligefrem ildebrande, men at hærværk eller andre ting er et problem.
Så vil jeg sige, at det for mig ikke er en undskyldning.
Det er ikke for mig en undskyldning for, hvorfor de unge gør de her ting.
Men det er alligevel en form for forklaring.
Vi har et ansvar for at forhindre, at uroligheder af den her karakter opstår.
Vi har et ansvar for at sikre, at de bliver forebygget i fremtiden.
Men vi har også et ansvar for at sikre, at de unge, der måske har været ude at lave uroligheder, kommer på nogle andre tanker, ikke alene ved at sidde i fængsel, men ved selv at få et arbejde, ved at komme i kontakt med det omgivende samfund, ved at få nogle muligheder, som de i dag måske ikke føler de fuldt ud har til rådighed.
Der kunne man jo se på nogle af de initiativer, som rent faktisk har vist sig at virke, og det er jo bl.a. det initiativ, Brøndby IF har taget med »Fra Bænken til Banen«, der har skaffet 400 mennesker i arbejde.
Eller »Hobby Job«, som er det nyeste initiativ, hvor man skaffer unge under uddannelse i arbejde, således at de kan komme i kontakt med arbejdsmarkedet.
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Kan det virkelig være rigtigt, at den gadeuorden, vi var vidne til, begået af en meget, meget lille gruppe af unge med indvandrerbaggrund, virkelig er udtryk for, at hele integrationsindsatsen er mislykket?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Jeg må sige, at der ikke er så meget mere, der undrer mig fra den her regerings side.
Jeg synes, at vi har været igennem det meste efterhånden.
Men jeg kan jo komme i tanker om masser af integrationstiltag, som virkede, men som blev skåret bort, da den her regering kom til, og det kan måske være nogle af forklaringerne.
Man kunne jo nævne skolepraktikordningen, der var med til at sikre, at unge kunne gennemføre en ungdomsuddannelse, på trods af at de ikke kunne få en praktikplads.
Man kunne finde andre initiativer, som ikke længere er på dagsordenen i dag, fordi regeringen ikke kunne lide dem.
Så jeg undrer mig også meget, men jeg tror, at konklusionen må være, at vi snart har brug for et systemskifte.
Vi har snart brug for nogle nye boller på suppen.
Vi har brug for nogle nye initiativer på de her områder.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Vi kan tilsyneladende blive enige om, at der bl.a. er behov for en massiv opprioritering af ghettoindsatsen.
Så vil jeg gerne spørge, om ikke fru Sophie Hæstorp Andersen undrer sig, når man ser det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti kan blive enige om.
Det konstaterer altså med tilfredshed, at alting er gået fint siden systemskiftet i 2001, og at der faktisk nu ikke er mere at gøre, for nu er det op til den enkelte selv at sørge for, at det går godt.
Er det ikke besynderligt, at der er den enorme forskel mellem de problemstillinger, som tydeligvis er, og som man bare behøver at bevæge sig få hundrede meter væk herfra for at møde, og så den her ansvarsforflygtigelse, som består i, at man simpelt hen ikke er i stand til, på trods af at vi har en åben integrationsdebat i dag, at konstatere nogen former for problemer, der kræver en politisk indsats?
Jeg kan ikke lade være med først lige at spørge fru Sophie Hæstorp Andersen, om ikke det er besynderligt, at vi - når man kan se af tallene, at der f.eks. fra 1996 og frem til 2001 skete et drastisk fald i antallet af ledige indvandrere og efterkommere, fra 22.000 og til lige godt 14.000, og vi i dag står i en situation, hvor der er flere ledige indvandrere og efterkommere, end dengang regeringen overtog magten i 2001 – skal høre på, at alle problemerne lå i 1990’erne, og at alle løsningerne er kommet, efter at den nye regering kom til.
Så til det andet og mere konkrete: Jeg synes, at det kunne være rart at høre, om Socialdemokraterne vil være med til, at vi på tværs af partierne laver en helt konkret bindende målsætning for hinanden om, at vi i 2015 ikke vil acceptere, at der findes ghettoområder i Danmark, altså problemramte boligområder, med mere end 50 pct. beboere, der er på overførselsindkomst.
Altså en målsætning, en klar strategi, og så må vi diskutere, hvordan vi kommer derhen.
Men en fælles målsætning, ville det ikke være den rigtige vej at gå?
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Man kunne så spørge ordføreren om, hvordan hun forholder sig til det forslag, som SF har lagt frem, bl.a. under valgkampen, men også senere, om at sikre, at man i 1.-3. klasse i de helt vigtige fag, nemlig dansk og matematik, indfører en tolærerordning, så vi sikrer, at alle børn efter 3. klasse kan læse og skrive, så vi ikke også fremover vil stå i den situation, som vi gør i dag, hvor der desværre er 53 pct. med anden etnisk baggrund end dansk, der ikke er i stand til at gennemføre en ungdomsuddannelse, når de kommer ud af folkeskolen.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Jeg tror, fru Astrid Krag og jeg er enige om, at det, der foregår hos politiet i øjeblikket, ikke er godt nok.
Selv om der er mange dygtige medarbejdere, der gør en fantastisk god indsats, også i forhold til integration og kriminalpræventivt arbejde, har den politireform, der er blevet gennemført, ikke på alle punkter levet op til forventningerne.
Et af punkterne er jo, at der er for mange betjente, der sidder og laver skrivebordsarbejde, som egentlig kunne udføres af HK-personale.
Det er et emne, man skal ind og se på, så vi sikrer os, at de, der er politibetjente, kan hjælpe borgerne med at opklare kriminalitet og lave kriminalpræventivt arbejde. Når det så er sagt, vil jeg sige, at efter ildebrandene, efter ildspåsættelserne af skoler og biler her i det tidlige 2008, har det jo vist sig, at politiet er meget dygtige til at få tingene til at fungere igen, og de har været meget dygtige til at få fat i dem, som stod bag ulovlighederne.
Så jeg tror, at de er gode, men det kræver, at der er ressourcer nok til den daglige indsats, og der tror jeg vi har en fælles opgave i at sikre det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Jo, men man kan jo være dansker på rigtig mange måder, og vi har da også folk, der er født og opvokset i Danmark og ser pæredanske ud med bleg hud, og hvad ved jeg, men som alligevel finder sig en kone i Thailand og er interesseret i at dyrke den thailandske kultur lige såvel som den danske kultur.
Vi ser folk, som synes, at det er spændende at kunne syv forskellige sprog, og alligevel føler de sig i bund og grund som danske.
Frem for at se på alle de problemstillinger, som Dansk Folkeparti kan se ved mennesker, som er kommet hertil, og som har anden etnisk baggrund, skulle man jo også prøve at se på de muligheder, der er.
Hvis vi sammen kunne være med til at skabe et samfund, hvor folk med anden etnisk baggrund havde samme muligheder for at komme ud på arbejdsmarkedet - ikke kun i ufaglærte rengøringsjob eller i hotelbranchen, men i rigtige stabile job, der kunne sikre dem en økonomisk fremgang - så ville vi også se en forbedring i boligområderne, i folkeskolerne og alle andre steder, hvor folk begiver sig hen.
Men jeg vil ikke forhindre nogen i at se parabol-tv fra andre dele af verden eller lære andre sprog eller orientere sig mod andre dele af verden, samtidig med at man kan være dansker og have dansk indfødsret.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg tror nu faktisk, at Gay Pride Parade både er for bøsser og lesbiske.
Det, jeg ville spørge ind til, var det, ordføreren sagde om bekæmpelse af kriminalitet og forråelse i visse bydele og det her med at nå de truede unge, de udsatte unge, inden de bliver truende unge, kriminelle unge.
Det synes jeg jo er noget, vi har en meget stor interesse i.
Der vil jeg spørge til det, der foregår i politiet lige nu, hvor man er presset på ressourcerne - vi hører, at man mangler mandskab - og hvorfra vi også begynder at få tilbagemeldinger om, hvad konsekvensen er af den såkaldte opsparing, som politiet skal foretage nu.
Det vil komme til at være på lønningskontoen, hører man fra mange steder.
Det vil komme til at betyde mindre mandskab.
Hvordan hænger det sammen med de ambitioner, Dansk Folkeparti ellers har, om at bekæmpe kriminaliteten?
Hvad angår nærpolitiindsatsen, som jeg tror er helt afgørende i forhold til de meget belastede områder, hvor der er meget kriminalitet, og hvis vi tager København som eksempel, kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ordføreren er tilfreds med den prioritering, der er i dag, hvor du møder 20 betjente på Christianshavn, hver gang du møder 1 betjent på Indre Nørrebro, selv om vi jo nok kan blive enige om, at mange af de alvorlige problemer med indvandrerbander og narkobander og hele den randgruppe af unge, som politiet snakker om er i farezonen, finder du altså ikke ude på Christianshavn, det er på Nørrebro.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Danske værdier og krav til folk, der kommer til Danmark, som gerne vil leve sig ind i det at være dansk, gerne vil integreres,
må være, at man prøver på at forstå, hvad der foregår i Danmark, og at man prøver at leve sig ind i, hvad der foregår, hvis man vil have en tilværelse i Danmark.
Når jeg så ser, at fremtrædende folk, der påstår at tale integration, siger til aviserne, men også til de unge muslimer, at det der med homoseksualitet ikke er et emne, vi taler om, så er det, jeg siger, at her skal vi lige passe på, for der er det jo vigtigt at forklare unge, rodløse muslimer, som f.eks. tidligere kastede sten efter en bøsseparade, at vi måske lige skulle være lidt forsigtige med at acceptere, at der ikke bliver talt om det emne.
Vi skulle faktisk være lidt mere offensive og sige: Det er altså en del af at være dansk, at man accepterer ligestilling mellem kønnene, at man accepterer homoseksualitet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Sådan helt opklarende: Vores danske værdier, som ordføreren taler om
jeg ikke sikker på, at vi deler danske værdier eller opfattelsen af, hvad der er danske værdier - er altså, at homoseksuelle har ret til at være i det danske samfund, men de er ikke helt lige så gode som heteroseksuelle og skal ikke have helt de samme rettigheder som heteroseksuelle.
Det er vigtigt at forstå, fordi det jo også er - hvad skal man sige? - et syn på danske værdier, som skal kommunikeres ud til de mennesker, der kommer hertil.
Det, ordføreren siger, er, at danske værdier betyder, at man accepterer homoseksuelle, men man accepterer dem ikke helt lige så meget som heteroseksuelle.
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Nej, det betyder det ikke.
Vi står fast på den politik, vi hele tiden har haft i forhold til det, men det betyder, at vi er kritiske over for, at indvandrergrupper kommer til Danmark og tror, de skal til at ændre ved vores kultur og vores værdier i forhold til homoseksualitet, i forhold til kvindens stilling, i forhold til ligestilling, og det burde fru Johanne Schmidt-Nielsen jo egentlig også være bekymret for, altså at de ting, man har kæmpet sig frem til i forhold til ligestilling, er sat på spil af de familier, der ud fra et patriarkalsk levemønster undertrykker kvinderne - og det bliver værre og værre.
Det tror jeg heller ikke Enhedslisten synes er nogen god ting.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Jeg bed mærke i, at ordføreren talte om homoseksuelle, og det er sådan en skæg tendens, jeg oplever hos Dansk Folkeparti for tiden.
De går enormt meget op i homoseksuelles rettigheder, og jeg kan forstå, at ordføreren er utilfreds med fædregruppens syn på det her spørgsmål, fordi ordføreren mener, at det er diskriminerende og ikke hører hjemme i det danske samfund.
Betyder det, at Dansk Folkeparti nu vil gå ind for, at homoseksuelle skal have ret til at blive gift i en kirke på lige fod med heteroseksuelle?
Betyder det, at Dansk Folkeparti vil gå ind for, at den lesbiske medmor selvfølgelig har ret til barsel?
Er det den slags bevægelser, vi ser hos Dansk Folkeparti?
Jeg mener jo som sagt, at det er meget, meget interessant, at Dansk Folkeparti pludselig er så vældig interesseret i homoseksuelles rettigheder.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Det var jo lige netop i de sidste år med den socialdemokratisk-radikalt ledede regering, at der kom rigtig mange flygtninge og indvandrere til Danmark.
De fik mange børn, og på samme måde som de, der kom før dem, er de i høj grad i fare for at være en kæmpeudfordring for vores retssystem, fordi mange af dem er uintegrerede.
Indsatsen må selvfølgelig rettes mod integration.
Men hvis man gerne vil eksperimentere og tror, at nu skal der laves en hel masse om i vores indvandringspolitik, f.eks. ved at åbne vores grænser for mere indvandring - ja, så skal man følge Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten.
Det er at gamble med vores fremtid, men det sikre er det, som vi har stået for sammen med regeringen, nemlig at vi får færre indvandrere og flygtninge til Danmark og sørger for, at de, der kommer, bliver integrerede.
Det er det, der sker i disse år, og det er derfor, det er en vigtig opgave.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Jamen det kan man da kalde at smide håndklædet i ringen.
Hr. Peter Skaarup har intet andet svar på de udfordringer, som han åbenbart erkender findes, end at det alt sammen skyldes noget, der foregik i 1990'erne og 1980'erne og måske endda tidligere.
Alle problemer er grundlagt der, og der er ikke et eneste fremadrettet bud, hverken i forslaget til vedtagelse eller i det, hr. Peter Skaarup siger.
Vi må bare acceptere, at når vi snakker om den voldsomme vækst i antallet af lejere, der bliver sat ud af deres lejligheder, primært familier med anden etnisk baggrund, når vi snakker om den stigning, der har været i antallet af frihedsstraffe og bødestraffe, og når vi snakker om, at der i dag er flere ledige indvandrere og efterkommere af indvandrere end før systemskiftet i 2001, som det hedder i forslaget til vedtagelse, er hr. Peter Skaarups svar: Jamen ansvaret går tilbage til 1990'erne, og jeg har desværre ingen løsninger.
Det synes jeg ikke er voldsomt betryggende.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Jeg tror desværre, at hr. Morten Østergaard ikke har sat sig helt ind i denne problematik.
Jeg er ked at sige det, men den problematik, vi står over for, er jo, at der under socialdemokratisk-radikal ledelse er kommet utrolig mange asylsøgere og familiesammenførte til landet.
De har fået mange børn, og de grupper er meget dårligt integrerede i det danske samfund, fordi man ikke fra start af fik taget fat på det, der skulle til.
Der er nu sket det, at der er kommet mere skik på integrationen, og det betyder, at de grupper, vi har fået ind siden 2002 og også dem, vi får ind nu i disse år, bliver meget bedre motiverede og meget bedre integrerede, fordi man er begyndt at stille krav og komme med konsekvenser over for de pågældende.
Men vi hænger stadig væk på, at Socialdemokraterne og De Radikale ikke fik gjort det, der skulle til, og formentlig derfor er der mere kriminalitet blandt de grupper, fordi der så er en tendens til, at man bliver mere rå og mere kriminel.
Det er jo en udfordring til os alle sammen, men jeg konstaterer bare, at ansvaret bl.a. ligger hos hr. Morten Østergaards parti.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Jeg tror, man kan sige, at forslaget til vedtagelse fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti mildest talt er fredeligt.
Jeg tror ikke, det kommer til at påvirke integrationen voldsomt, hvis det skulle blive vedtaget.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Peter Skaarup: Er det sådan, at Dansk Folkeparti nu mener, at der ikke er integrationsproblemer i det danske samfund?
Er det sådan, at Dansk Folkeparti f.eks. er tilfreds med, at mens man selv har holdt en regering ved magten og haft ansvar for finanslov efter finanslov, er antallet af indvandrere og efterkommere af indvandrere, som har fået betinget eller ubetinget frihedsstraf og er blevet idømt bøde, steget støt?
I 2000 var det 13.000 personer, i 2005 var det knap 20.000 personer, og det er altså sket, mens Dansk Folkeparti har stået vagt om integrationen, som vi kan forstå er gået så fint, at der ikke engang er anledning til at gøre noget som helst ved med et forslag til vedtagelse.
Er det tilfredsstillende for hr. Peter Skaarup? Er problemerne løst, eller skal vi bare se en fortsat vækst i antallet af unge indvandrere, som får bøde eller frihedsstraf eller den slags ting?
Er man helt tilfreds?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Jeg kan i hvert fald høre af det, som ministrene har sagt, at det er noget, man holder meget øje med.
Jeg kan jo aldrig garantere for, hvad Københavns Kommune gør af mærkelige ting.
Det er nok svært at holde styr på, for de har gennem for lang tid ladet stå til, og det gælder jo også i beskæftigelsesindsatsen, hvor en socialdemokratisk ledet kommune i den grad har misligholdt at få unge indvandrere i beskæftigelse og ud på arbejdsmarkedet, hvilket i hvert fald er en del af det, der skal til for at blive integreret i Danmark.
Det er ikke hele svaret, for det gælder jo også om at acceptere og finde ud af, hvad det er for nogle værdier, vi har i Danmark, og efterleve de værdier.
Men jeg kan garantere, at vi - og det tror jeg også andre vil være interesserede i - arbejder for, at i de projekter, som staten står for, skal pengene gå til det rigtige.
Det tror jeg er en fælles opgave for alle.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Vil hr. Peter Skaarup garantere, at med det forslag til vedtagelse får vi ryddet op og får gennemskuelighed og overblik og orden i projekterne?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Nej, det er faktisk ikke tandløst.
Hvis hr. Naser Khader læser det godt efter, vil han kunne finde en klar melding om, at man skal være sikker på, at de projekter, man har, kører på en sådan måde, at de virker efter hensigten, og i den forbindelse ved jeg, at der i Integrationsministeriet bliver gjort et meget omfattende stykke arbejde for at sikre, at de projekter, der gives statslige kroner til, lever op til de hensigter, der er med dem.
Nogle af de projekter, jeg var inde på i min tale, er jo kommunale projekter, hvor først og fremmest Københavns Kommune, som også bærer en stor del af ansvaret for manglende integration, har gjort for lidt for at få tingene på plads i landets største by og har givet penge til grupper, som jeg tror hr. Naser Khader og jeg er enige om faktisk virker for det stik modsatte af det, som vi gerne vil.
Det er her, jeg tror man skal koncentrere indsatsen i stedet for om mere skrivebordsarbejde, for det tror jeg ikke der kommer meget godt ud af.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Jeg er meget enig i meget af det, der blev sagt i ordførertalen om, at der er problemer med projekter, at vi ikke får nok integration for pengene m.v.
Derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti ikke er med på vores forslag til vedtagelse, hvor vi forlanger et eftersyn og gerne vil gøre op med det kaos, der er.
Hvorfor bakker man ikke det forslag til vedtagelse op?
Det forslag til vedtagelse, man er gået sammen med V og K om, er jo tandløst i sammenligning med det, der blev sagt i ordførertalen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Vi synes ikke, at det er et decideret dårligt forslag, men jeg vil sige det på den måde, at det for os er vigtigt, at man fokuserer på danskkundskaber gennem hele skoletiden, fordi danskkundskaber også er rigtig vigtige at have, når eleverne i 9. og 10. klasse kommer til at diskutere abstrakt matematik, eller når de skal videre i en ungdomsuddannelse.
Det er derfor ret vigtigt for os, at vi får styrket det fag på læreruddannelsen, der hedder dansk som andet sprog, så vi kan opkvalificere lærerne.
Vi satser også meget på, at efteruddannelse også kan være vejen frem.
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig starte med at spørge, om der er regler for, hvor mange spørgsmål man må stille i et spørgsmål, men sådan er det.
Jeg vil gerne fokusere på det konkrete i fru Sophie Hæstorp Andersens spørgsmål om, hvorvidt man kan bryde dørene ind til de små familier og sige: Så er det ud på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg stort set vi allerede gør.
Der er håndholdte indsatser, der er meget stærkt fokus på, at alle skal med, der er særligt fokus på, at kvinderne i indvandrerfamilierne også skal komme i arbejde.
Og eksemplet fra tidligere, hvor vi debatterede starthjælp, er jo også lige præcis det, jeg vil kalde et kærligt puf i den rigtige retning.
Det er altså vigtigt, at man vælger at integrere sig i det danske samfund og på den måde også tager et ansvar for sit eget liv.
Så ligefrem at banke dørene ned og tage korporligt fat
er måske at gå til yderligheder, men der er masser af eksempler fra jobcentre, der laver den håndholdte indsats og hjælper arbejdsdygtige mennesker ind på arbejdsmarkedet, og det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Ja, det er jo svært at være uenig med Venstres ordfører i, at herboende med anden etnisk baggrund skal tage ansvar for selv at blive integreret.
Går man til en fest, uden at snakke med nogen, er det heller ikke en særlig sjovt fest for nogen parter.
Men der er jo mange, der ikke tager et ansvar, eller som ikke kan tage et ansvar, og det kan jo skyldes mange ting: Det kan være, fordi man ikke har ønske om at melde sig ind; det kan være, fordi man selv er for dårlig - er psykisk syg eller andet - til at kunne melde sig ind i samfundet.
Og der hørte jeg slet ikke rigtig nogen bud fra Venstre eller fra Venstres ordfører på, hvad det så er man har af muligheder fra regeringens side for at gå ind at støtte op om eller hjælpe eller nogle gange trække folk i integrationen.
Jeg kunne nævne et godt eksempel: Sprogtest af børnene.
Men det er jo ikke obligatorisk f.eks. i dag at gøre det, inden børnene kommer i skole, og der er nogle andre ting.
Hvad vil Venstre gøre for dem, som måske ikke selv er helt villige til at indgå i integrationen?
Så lige en kort bemærkning: Satspuljer er til for at igangsætte ting, men hvordan kan det så være, at vi har en undervisning under Undervisningsministeriet, der hedder TAMU, som på - tror jeg - tiende år nu baserer sig på satspuljemidlerne?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Jeg er nødt til at starte med den første del af hr. Morten Østergaards spørgsmål, for jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke bare står og skyder med en masse tal her.
Hvad er det for nogle tal, vi taler om?
Den stigning, som hr. Morten Østergaard taler om, er ikke korrekt, for man er nødt til, når man taler om sådan nogle tal, at se på antallet af indvandrere og deres efterkommere i den arbejdsdygtige alder.
Dermed kan man altså fokusere på - og jeg står her med konkrete tal - at 55 pct. af danskere med indvandrerbaggrund nu er i arbejde mod bare 50 pct. sidste år.
Så den her stigning alene på 5 procentpoint på et år siger noget om, at der er en stigning, og det har der været løbende fra 2001.
Så til spørgsmålet om en boligaftale.
Mig bekendt - og jeg beklager, hvis jeg tager fejl - er De Radikale da vist med i en boligaftale, hvor der er sat indikatorer for, hvornår et almennyttigt boligområde kan betegnes som en ghetto.
Så vidt jeg ved, og nu er det altså ikke lige et område, jeg personligt er fuldstændig inde i, og så vidt jeg er orienteret, går boligaftalen ud på, at der ikke må være mere end 30 pct. af beboerne i området, der er på kontanthjælp, og at det lige præcis jo ikke er etnisk baseret, men simpelt hen gælder hele sammensætningen i et ghettoområde.