runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-04:
Ja, og jeg synes egentlig, at vi skal have en god dialog i f.eks. udvalget og så finde ud af, hvordan afgrænsningen skal være, og hvordan vi kan styre det helt nøjagtigt, så vi heller ikke får for meget transport.
Vi ved, at der er nogle steder, hvor man jo egentlig kunne have opblandede midler til borgerne, så de ikke sprøjter for meget eller blander forkert, kan man sige.
Det kunne jo være ved en eller anden godkendelsesordning, og det var derfor, jeg var inde på det med et sprøjtecertifikat.
Det kunne i en eller anden form også gælde for private, så de ikke køber nogle sprøjtemidler, de overhovedet ikke har kendskab til.
Som vi ser det, er det vigtigt, at vi sikrer grundvandet, og at vi ikke laver punktkildeforureninger.
Jamen jeg er også meget glad for, at vi kan få den her diskussion – også netop for at få ram på nogle af de golfbaner, som vi jo kan se bruger store mængder sprøjtegifte på et meget lille område.
Vi kan se, at udviklingen netop på dette område er katastrofal, så det skal vi have gjort noget ved.
Men det kan jo ikke stå alene, og derfor skal vi se hen over hele billedet, og kan vi få dem med private haver inddraget her og måske hjælpe dem til, at de også kan få lidt mere motion med hakkejernet, er vi meget positive over for det.
Folk kan jo så se frem til, at de kommer ud i haverne med et hakkejern i stedet for måske at rende rundt med en sprøjtekande.
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Jeg synes, at det lyder rigtig spændende.
Måske kunne Enhedslisten godt forestille sig, at man gik endnu længere end det, som hr. Jørn Dohrmann siger, men det skal jo ikke forhindre, at vi i udvalgsarbejdet prøver at finde ud af, om vi på det område kan lave en opstramning af de eksisterende regler.
Jeg synes jo, at det var en rigtig god tale, hr. Jørn Dohrmann holdt, så jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann om det, han sagde om indgreb i forhold til privates anvendelse og misbrug af pesticider.
Skal det forstås sådan, at hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti er indstillet på enten selv at stille et ændringsforslag til lovforslaget eller støtte et ændringsforslag, der lægger nogle restriktioner ind i forhold til privates anvendelse af pesticider?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-02-04:
Så jeg synes da, det er godt, at finansministeren også er opmærksom på den debat.
Men helt konkret i forhold til lovforslaget vil jeg sige, at der er flere elementer i det, og vi kan generelt godt støtte det lovforslag, som miljøministeren lægger op til.
Det er meget positivt, at vi kigger på spørgsmålet om de områder, hvor offentligheden færdes.
Det vil sige pesticider på offentlige arealer, men i virkeligheden også på private arealer, til dels i hvert fald.
Golfbaner er jo til dels private.
Der er i hvert fald nogle diskussioner her, og der må vi finde ud af, hvor grænsedragningen skal være.
Skal det kun være de offentlige golfbaner, eller skal vi også begynde at udvide det her til de private golfbaner?
Så synes jeg også, det er helt centralt, at vi har en diskussion om det her med de private haver, som jeg kan høre at Enhedslisten og Dansk Folkeparti også lægger op til.
Jeg er sådan set ikke forskrækket over at opdele det på den måde, men vi er i hvert fald nødt til at diskutere det andet element også.
Så er der i forslaget lagt op til en national handlingsplan for brugen af pesticider.
Det er jo positivt.
Man kan sige, at det også er på tide.
Og den nationale handlingsplan bør jo så sandelig også inkludere landbruget.
Så er der de danske indikatorer.
Det er dem, der bruges som vurderingsgrundlag, i forhold til om et pesticid er farligt eller ej.
Det er vi sådan set helt enige i, men her har vi altså brug for noget mere.
Farlighedsindeks og indikatorer skal og bør udvikles, og om muligt bør man også inddrage fastsættelsen af afgiften i den forbindelse.
Det har jeg lagt mærke til at Venstre og Konservative foreslog før regeringsskiftet i 2001, hvilket SF støttede.
Det har Venstre og Konservative også foreslået senere, og SF har igen støttet det.
Jeg lagde mærke til, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti foreslog det i forbindelse med deres »Grøn Vækst«, og der var SF også positive.
Men der er endnu ikke noget indeks.
For det første støtter vi selvfølgelig arbejdet, og så håber vi også, at det bliver muligt at overbevise Skatteministeriet om, at der skal laves en model for det, for det er der brug for.
For det andet kan et farlighedsindeks ikke stå alene.
Vi må fastholde, at mængder og behandlingshyppighed også er indikatorer parallelt med nye indeks og indikatorer.
Så skal man være opmærksom på, at lovforslaget jo kun er en del af EU-reglerne på det her område og derfor også kun en del af implementeringen af EU-reglerne.
Resten skal sikres gennem vandrammedirektivet.
For hidtil har pesticider og kemikalier generelt ikke haft en fremtrædende prioritering i natur- og vandplanerne, som mest har handlet om at udskyde den nødvendige indsats til efter et valg.
Og vi vil altså under udvalgsbehandlingen have belyst, hvordan implementeringen er sikret i vand- og naturplanerne.
Desuden stilles der i forslaget et krav om uddannelse i forbindelse med brug af pesticider.
Det er en opstramning i forhold til i dag, og det er positivt ud fra et udledningssynspunkt.
Så alt i alt kan vi støtte det.
Vi har bare nogle spørgsmål, der vil blive stillet i den videre proces.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Det betyder jo, at finansministeren kan gå på pension med ministerpension som 60-årig, og at folketingsmedlemmer kan gå på pension som 60-årige.
Det kan så blive hævet til 62 år.
Hvordan harmonerer det med udtalelsen om, at raske og rørige mennesker ikke skal gå på pension betalt af skatteyderne?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-04:
Jeg tror ikke, hr. Frank Aaen har hørt efter, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at vi i Venstre mener, at de økonomiske rammer og vilkår, der er for folketingsmedlemmer, skal ses i et samlet hele.
Det har man altid gjort, og det gjorde man også, da man lavede den store reform i 1999, hvor et bredt flertal af partier her var sammen om at sammensætte den pakke, der bestemmer, hvad det er for nogle økonomiske vilkår, der skal gælde for folketingsmedlemmers virke.
Og der vil vi ikke være med til at pille enkelte elementer ud, hvis der skal ændres i det.
Vi vil se på det i en større sammenhæng.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-04:
Tak for det.
Jeg vil på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi egentlig også er positive over for det forslag, der er fremsat her, men det, jeg godt lige vil spørge lidt ind til, er, hvordan vi får begrænset privatpersoners brug af f.eks. sprøjtemidler.
Det synes jeg er lidt slapt i det her forslag.
Her er det de professionelle, der skal have mere rådgivning, og vi ved jo godt, at de i dag har både sprøjtecertifikater og rådgivning på området.
Nogle bruger sprøjtemidler på fliser og den slags ting, så vi får den store punktkildeforurening.
Vi er i Dansk Folkeparti meget optaget af, at vi får løst det problem.
En af metoderne til at løse det kunne jo være, at alle, der skulle købe en eller anden slags sprøjtemiddel, skulle have et sprøjtecertifikat for at måtte bruge sprøjtemidlet.
Men det kan være, regeringen ikke går ret meget op i det og derfor ikke vil indføre sådan nogle ting.
Vi skal have begrænset brugen af de her midler på alle måder, men vi skal også sikre, at dem, der skal bruge sprøjtemidlerne, kan få fat i dem.
Der blev også nævnt noget om golfbaner, og i forhold til dem skal vi være hårdere til at forlange, at de selvfølgelig ikke bruger sprøjtemidler, da det jo er et meget lille areal, der skal holdes helt fri for ukrudt.
Ellers kan vi støtte forslaget, som det ligger, og vi ser også, at der er positive elementer i, at man kan få en hurtigere behandling af ansøgninger om sprøjtemiddelprodukterne.
Det, man har hørt en god, lang diskussion af, er, om man skulle ligge i den nordlige zone eller lidt mere sydpå.
Der må vi sige, at vi tror, at det jo er fagfolkene, der egentlig skulle lytte lidt mere til, hvad det er, der bliver sagt og gjort, for at vi ikke strammer for meget op, så vi pålægger os selv nogle ting, som vi så ikke helt kan indfri.
I det store og hele ser vi frem til udvalgsbehandlingen og er egentlig positive.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Jeg kan forstå, at Venstres opfattelse er, at raske og rørige mennesker ikke skal gå på pension betalt af skatteyderne – det gælder dog ikke ministre og folketingsmedlemmer.
O.k., det er så en holdning, der er til at forstå.
Men hvad så med det med, at man kan gå fra Folketinget direkte ud i et job, hvor man tjener 1 mio. kr., og så stadig væk få eftervederlag på 600.000 kr. betalt af skatteyderne?
Synes Venstre, at det også er en rigtig god ordning, som skal opretholdes, og kender Venstre andre, der har sådan nogle ordninger?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-04:
Disse tre beslutningsforslag fra Enhedslisten omhandler at ændre ministres og folketingsmedlemmers pensionsvilkår, så alderskravet hæves, samt modregning af lønindkomst i eftervederlag for folketingsmedlemmer i år et efter afgang fra Folketinget ved valg.
Venstre er imod forslagene.
Venstre mener, at ministerpensioner og folketingsmedlemmers pensioner skal flugte med, hvordan arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner behandles.
Når der ved regeringens tilbagetrækningsreform sker en gradvis forhøjelse af aldersgrænserne ved offentlige pensioner, kommer det også til at gælde for ministre, og Venstre mener, at det også skal være tilfældet for Folketingets medlemmer.
De aldersgrænser, der gælder for arbejdsmarkedspensioner og for folks egne pensionsordninger, skal naturligvis også gælde for ministre og folketingsmedlemmer.
Dette skal naturligvis også gælde for ministre og folketingsmedlemmer.
Vedrørende eftervederlagsbestemmelserne kan disse også ses som en kompensation for det karrieretab, som folketingsmedlemmer oplever, når et job i den offentlige sektor eller i det private erhvervsliv skal opgives for en årrække.
I øvrigt mener Venstre, at de økonomiske forhold, som folketingsmedlemmerne skal virke under, skal ses i et samlet hele.
Enkelte elementer kan ikke pilles ud til en særskilt behandling.
Sådan var det i øvrigt også, da disse forhold blev behandlet i 1999 i den daværende SR-regerings tid og der blev indgået en aftale mellem et bredt flertal af partier her i Tinget.
Denne aftale står Venstre fortsat ved, og det håber vi også at de øvrige partier gør.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslagene.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-04:
Regeringen foreslår, at der ikke sker skærpelser af aldersgrænserne for udbetaling af folks egne pensionsordninger – det håber jeg er rimeligt klart.
Og vi mener, at pensionerne skal følge de regler, der gælder for alle andre grupper, der kan få udbetalt deres egne opsparede pensionsmidler.
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Man kan jo så konstatere, at der en række grupper på arbejdsmarkedet, der har nogle andre, mindre gunstige betingelser, men vi har så valgt, at ministre – og i øvrigt også folketingsmedlemmer – skal have de mest gunstige betingelser, også selv om det betyder, at raske mennesker går på pension betalt af skatteyderne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-04:
Så vil jeg gentage: De principper, der skal gælde for sygeplejerskers, for læreres, for journalisters og for andre gruppers pensioner, skal også gælde for de pensioner, som ministre har optjent.
Per Clausen (EL), 2011-02-04:
Pointen er altså, at ministeren sådan set ikke har noget imod, at raske og rørige mennesker går på pension betalt af statskassen, hvis der kan refereres til, at man har besluttet sig for, at de skal have den samme behandling som tjenestemænd.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-02-04:
Så vil jeg gentage mit ganske klare svar, nemlig at ministerpensioner skal behandles på linje med arbejdsmarkedspensioner og tjenestemandspensioner.
Frank Aaen (EL), 2011-02-04:
Nu er pensioner på arbejdsmarkedet jo aftalt mellem parterne, og det er jeg helt indstillet på at Folketinget ikke skal blande sig i.
Men her er det jo Folketinget, der bestemmer pensionen.
Derfor spørger jeg igen, og jeg vil da gerne bede om at få svar på mit ganske enkle spørgsmål: Hvordan harmonerer afvisningen af det her forslag med regeringens utallige gange udtrykte udsagn om, at raske og rørige mennesker ikke skal gå på pension for skatteydernes midler?
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-04:
Det foreliggende lovforslag handler jo bl.a. om nogle ændringer, der implementerer dele af rammedirektivet om bæredygtig anvendelse af pesticider, det handler om ændringer, der indføres i forbindelse med overgangen fra direktivet om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler til plantebeskyttelsesmiddelforordningen, og om en ændring af terminologien i loven med henblik på at bringe den i overensstemmelse med REACH-forordningen og EU’s klassificeringsforordning – i udgangspunktet alle sammen nogle tiltag, som er ganske udmærkede.
Det er et skridt i den rigtige retning, at reguleringen af forbruget af sprøjtegifte på offentlige arealer strammes op.
Det er til gavn for sundheden, for naturen, det er især til gavn for vores drikkevand, og i den forbindelse ser vi det som noget meget positivt, at de eksisterende frivillige aftaler nu erstattes af regulering.
Det giver kommunerne et bedre udgangspunkt for at kunne udføre deres myndighedsopgave.
Det er også positivt, at der med lovforslaget stilles nogle klare krav om, at distributører af sprøjtegifte skal opnå bevis for at have modtaget undervisning i miljø- og sundhedsmæssig forsvarlig anvendelse af sprøjtegifte.
Mange arealer med offentlig adgang ligger i naturskønne områder og således tæt op ad beskyttede vandmiljøer og Natura 2000-områder.
Når vi er i gang med at regulere brugen af sprøjtemidler på disse arealer, er det vigtigt, at vi sikrer, at lovforslaget støtter op om og helst forbedrer beskyttelsen af vandmiljø- og Natura 2000-områder.
De spørgsmål, som kan rejses fra Socialdemokraternes side i forbindelse med dette lovforslag handler mest om afgrænsningen.
Derfor synes jeg også, det er meget hensigtsmæssigt, at der i forbindelse med høringen er blevet rejst nogle spørgsmål omkring golfbaner, og at det netop i forbindelse med forslaget er blevet præciseret af Miljøministeriet, at golfbanerne lige præcis er omfattet af det foreliggende lovforslag.
Vi mener, at det kan være en lille smule uklart, hvordan forslaget begrænser den direkte fare for vandmiljøet, eksempelvis for et vandløb, der løber igennem et offentligt areal, hvor der anvendes sprøjtegifte.
Vil den bebudede 10 m randzone også gælde for de offentlige arealer?
Endelig er landbrugsarealer og andre arealer med jordbrugsrelaterede formål og private haver fritaget, men offentligheden har faktisk adgang til i hvert fald nogle af disse arealer.
Et eksempel på det er, at det er tilladt at færdes i private skove fra kl. 7 til solnedgang, og et af formålene med rammedirektivet er jo netop at minimere risikoen ved anvendelse af godkendte sprøjtegifte på arealer, der bruges af offentligheden.
Så et spørgsmål, som vi også vil have undersøgt i den efterfølgende udvalgsbehandling, er, om man har overvejet, om disse private arealer også vil falde ind under denne formålsbeskrivelse.
Men konkluderende: Socialdemokratiet vil kunne støtte det foreliggende lovforslag.
Karen Hækkerup (S), 2011-02-04:
Nu var hr. Karsten Nonbo sådan lidt kæk og sagde, at man i Venstre hverken kunne bruge Enhedslisten eller Det Radikale Venstre til noget.
Jeg vil bare sige, at den vurdering er jeg slet ikke enig i.
Jeg synes, der er rigtig mange ting, vi samarbejder fint om, og at vi kan se en fremtid, hvor vi i enighed kan føre det her land hen til at blive et langt bedre sted at bo.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg sådan set også tror, at både Enhedslisten og Det Radikale Venstre er meget mere til glæde for eksempelvis Socialdemokraterne, end både Liberal Alliance og De Konservative må være for Venstre i de her dage.
Men jeg vil spørge ordføreren om noget andet.
Jeg synes, at vi kommer til at reducere den her debat til et spørgsmål om ressourcer.
Fru Line Barfod siger, at vi må give de penge, der skal til for at sikre, at vidnerne kan blive beskyttet, men jeg har lidt den holdning til det, at det godt kan være, der vil være et vidne, der rent faktisk vil synes, at det er meget indgribende i vedkommendes liv eksempelvis at skulle have den politibeskyttelse, og som vil foretrække at være anonym, fordi det simpelt hen vil influere alt for meget på vedkommendes liv, at man lige pludselig skal til at mandsopdækkes af PET-vagter.
På den måde synes jeg at der er forhold, der ikke kun handler om penge.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Hvis man ikke ved, hvem det er, der er kommet med det udsagn, er det stadig væk meget, meget svært at imødegå det, for så kan man ikke pege på, hvilke mulige motiver vedkommende kunne have til at komme med de ting, der bliver sagt.
I forhold til at stoppe hashhandelen er det jo ikke er lykkedes, ved at man har ryddet Pusher Street på Christiania.
Tværtimod er det bare blevet spredt ud over hele byen.
Jeg mener, det er på tide, at man går ind og siger, at staten skal overtage kontrollen med det salg og sikre, at det foregår på ordentlig vis, i stedet for at det er banderne, der tjener masser af penge på det her, og vi konstant ser skyderier, fordi de kæmper om markedet.
Det er også det, som et flertal på København Rådhus har peget på ville være en væsentlig del af løsningen.
Karsten Nonbo (V), 2011-02-04:
Jamen det sidste kan vi være helt enige om, nemlig at der ikke skal sælges hash.
Det er bl.a. også derfor, jeg går ind for en afvikling af Christiania.
Men fru Line Barfod er vel nok klar over, at når vidnet har været i retten og fortalt sin historie, har forsvareren mulighed for at fremlægge den historie.
Hvad det vidne har sagt, kommer jo frem for hele retten, og derfor har forsvareren også mulighed for at tale med sin klient om, hvad der er blevet sagt, ikke lige om, hvad vidnet hedder, og hvor vedkommende bor osv., men om, hvad der er blevet sagt.
Indholdet i det her anonyme vidnes forklaring kommer jo frem, således at den tiltalte kan forholde sig til det.
Så kan man jo derfra bede politiet om at komme med yderligere undersøgelser, yderligere dokumentation, herunder også at undersøge, om det, vidnet siger, er falsk, eller om der kan ligge et motiv til en falsk anklage.
Så det er jo ikke sådan, at lige så snart et vidne har udtalt sig, siger retten, at så er tiltalte dømt.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Problemet er stadig væk, selv om forsvareren kan få undersøgt nogle udsagn, at det allervigtigste for at få det undersøgt jo er at kunne snakke med den tiltalte om det, fordi den tiltalte har noget andet viden, og det må forsvareren ikke.
Selv om man har nogle andre muligheder for at undersøge det, er det meget få muligheder, og det bliver meget svært, når man ikke må tale med den tiltalte og ikke må fortælle, hvem vidnet er.
Derfor gør det arbejdet meget, meget sværere, og derfor er risikoen for, at vi får nogle forkerte domme, større.
I forhold til politibeskyttelse vil jeg sige, at jeg godt er klar over, hvad det koster.
Det var også det, jeg sagde.
Det ville jeg synes var et fantastisk mål at sætte sig, også selv om det koster nogle penge, og det mener jeg man burde gøre.
Men det har man indtil nu altså ikke været interesseret i.
Karsten Nonbo (V), 2011-02-04:
Jeg kan jo igen konstatere, at der er splittelse i oppositionen, men så kan jeg trøste fru Karen Hækkerup med, at vi heller ikke kan bruge Enhedslisten og De Radikale til noget som helst, så der står vi lige.
Spørgsmålet skal lyde: Er fru Line Barfod ikke klar over, at hvis det er sådan, at et vidne kommer med belastende oplysninger i retten, så kan forsvareren til den tiltalte jo begære retsmødet udsat og få undersøgt nogle af de udsagn, der kommer, således at de kan underbygges med dokumentation?
Det er jo, som jeg også sagde til hr. Manu Sareen, ikke sådan, at det bare er vidnet, der sørger for, at den tiltalte bliver dømt.
Er fru Line Barfod, når der skal laves politiforlig, klar til at give ca. 3 mio. kr. i bevilling til politiet pr. vidne, der skal beskyttes fremover?
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Jamen der er mange uenigheder mellem Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Det er der mange der påpeger, også i dag.
Men jeg har da lige lyst til at kommentere den der bemærkning om, at vi ikke har tillid til domstolene, for det er jo lige præcis det, vi har.
Hvis man læser høringssvarene, kan man se, at der stort set ikke er nogen, der er positive om det her lovforslag.
Jeg citerede jo nogle personer, som også siger, at der er for stor diskrepans mellem det, der egentlig sker med vidnerne, og så den her voldsomme lovændring, der er.
Så jo, vi har netop tillid til domstolene.
Karen Hækkerup (S), 2011-02-04:
Det kan jeg selvfølgelig kun beklage, for jeg synes, at det, der er vigtigt at lægge mærke til i de her sager, som også hr. Tom Behnke har sagt, og som hr. Karsten Nonbo har gjort rede for, er, at det er op til domstolene at foretage en vurdering af, om det er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt at bruge anonyme vidner.
Der skal være en afvejning af, at det ikke går ud over tiltaltes forsvar, og at man samtidig også kan sige, at det er af afgørende betydning for vidnets sikkerhed.
Jeg synes, man skal lade det være op til domstolene at foretage den vurdering.
Dem har jeg fuldstændig tillid til kan træffe de har afgørelser.
Og jeg synes ellers også, at jeg kender Det Radikale Venstre som et parti, der har tillid til domstolene, men man kan så konstatere, at tilliden er begrænset, i hvert fald i de her sager.
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Det kan jeg svare ja til.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-04:
Nu er det godt, at hr. Per Clausen er blevet klogere ud fra det, jeg sagde.
Det er jo ikke en vane, vi har her i Folketinget, at kunne sige det, efter at vi har haft en diskussion med hr. Per Clausen.
Men det er altså lykkedes mig at få forklaret hr. Per Clausen, hvad det hele står for.
Det er også lykkedes mig at få hr. Per Clausen til at forstå det.
At blive klogere er simpelt hen bare godt.
Karen Hækkerup (S), 2011-02-04:
Jeg kan sagtens forstå, hvad det er, fru Line Barfod siger, og jeg synes også, det er smukt at arbejde hen imod det mål.
Jeg tror bare, at det er svært at forlange af mennesker, at de skal gå forrest i kampen for demokratiet og være villige til selv at påtage sig den smerte, det må være eksempelvis at skulle have politibeskyttelse.
I stedet for kunne man hjælpe dem på en lidt nemmere måde.
Men jeg har selvfølgelig respekt for Enhedslistens synspunkter og er enig i, at det bedste ville være, at der ikke var nogen, der var bange for at vidne.
Jeg tror bare, at det tager noget tid, inden vi når derhen.
Men så vil jeg sige en anden ting, og det er, at jeg synes, at det var rigtig godt, at fru Line Barfod bragte diskussionen om beskyttelsespenge ind i debatten.
Det er noget, vi ikke gør særlig meget ved.
Vi hjælper ikke særlig meget de erhvervsdrivende på Nørrebro eller andre steder, som bliver tvunget til at betale beskyttelsespenge.
Det synes jeg at vi skal til at tage mere alvorligt i Folketinget.
Vi har også problemerne med lokalerne i vores domstole.
Det handler ikke kun om anonyme vidner, men bare vidner, der skal ind og vidne i forbindelse med en tiltalt.
De kan sidde side om side med andre, de har konflikter med, og selv om man i domstolene prøver at være gelinde og prøver at få folk ind og ud af dørene, er vores retsbygninger i en stand, så man må sige, at det ikke er tilstrækkeligt.
Så det glæder jeg mig til at fortsætte samarbejdet om, og så må vi lade de andre uenigheder ligge.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Jeg glæder mig også rigtig meget til et fortsat samarbejde, og jeg glæder mig især meget til, at den fælles handlingsplan, vi har fra hele oppositionens side, om en samlet indsats mod organiseret kriminalitet i Danmark bliver til virkelighed, for det tror jeg vil have stor betydning.
Så vil jeg bare lige sige, at nu er det jo heldigvis meget, meget få sager i Danmark, hvor nogle vidner behøver at være bange for deres liv.
Jeg tror, at det med den debat, vi har haft, er vigtigt at sige, at man i langt de fleste sager trygt og roligt kan vidne i Danmark.
Det er heldigvis meget få sager, og derfor synes jeg også, at vi skal passe meget på, at vi ikke giver køb på retssikkerheden, fordi vi samtidig har et andet mål, vi ønsker at opnå.