Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-21:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg endnu en gang udtrykke min utrolig store glæde over, at det er lykkedes at indgå en aftale om SAS.
Jeg håber selvfølgelig nu, at der kan blive mere ro om SAS' virksomhed.
Der er ingen tvivl om, at et stærkt SAS er godt for Danmark.
Det er i det hele taget godt, at vi kan bevare Københavns Lufthavn som et knudepunkt for forbindelser til hele verden, og det er også en af grundene til, at vi er så glade for, at det er lykkedes at få SAS på plads.
Så vidt
Nu til en anden ting, som også optager os meget.
Fra dansk side har vi tre hovedprioriteter.
For det første har vi gjort det krystalklart, at vi insisterer på, at der skal ske en korrektion af det danske EU-bidrag, en korrektion på 1 mia. kr. årligt på EU-budgettets indtægtsside.
Det er simpelt hen ikke fair, at vi skal betale til andre velstående landes rabatter.
For det andet arbejder regeringen sammen med en række andre lande for, at EU's udgifter skal holde sig inden for en samlet ramme af 1 pct. af EU's samlede bruttonationalindkomst.
For det tredje vil vi fra dansk side arbejde for, at der sker den størst mulige modernisering af EU's budget, sådan at vi prioriterer områder som forskning, klima og uddannelse.
Til sidst et par ord om de meldinger, der over weekenden er kommet fra Venstre – meldinger om Danmarks konkurrenceevne og de offentlige udgifter.
Det er jo emner, som regeringen helt fra dag et har lagt overordentlig stor vægt på, og det er godt – synes jeg – at Venstre nu melder sig på banen.
Men jeg tror egentlig også, der er rigtig mange, som sidder tilbage med samme spørgsmål, og det er: Hvorfor gjorde man ikke noget ved problemerne, dengang man selv sad i ministerkontorerne, dengang konkurrenceevnen blev forringet med 20 pct., økonomien blev overophedet, og de offentlige udgifter skred år efter år?
Vi har valgt at gå anderledes til værks.
Den finanslovaftale, som vi netop har indgået med Enhedslisten, har som bekendt en meget beskeden vækst i den offentlige sektor, men det der med at lægge sig fast på et nulprincip år efter år giver ikke nogen mening.
Regeringen har et velkendt udgangspunkt, og det er, at vi sigter efter en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. om året, og jeg vil gerne understrege, at det ikke er en stor vækst, den er faktisk temmelig beskeden, men målet er, at vi inden for en sund økonomi har mulighed for at finde penge til investeringer i mennesker, sådan at vi også kan have en social balance, og sådan at vi også via investeringer i mennesker kan forbedre vores konkurrenceevne.
Hvor Venstre nu har indført et nulprincip som rettesnor, arbejder regeringen, kan man sige, efter et forsigtighedsprincip, hvor vi ikke bruger penge, før de er der, og det er et sundt princip, som sikrer troværdigheden om dansk økonomi.
Det andet, som jeg synes man bør diskutere, og som man kan spørge sig selv om, er, om Venstre reelt er optaget af og villige til at træffe de svære beslutninger, der skal til for at sikre den her nulvækst i den offentlige sektor år efter år.
Jeg skal bare sige, at efter vi har forhandlet finanslov med Venstre, er det ikke mit indtryk, at det er så nemt for Venstre i virkeligheden at være med til at træffe de her svære beslutninger.