runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Det gør da selvfølgelig indtryk.
Jeg har det sådan – og sådan håber jeg også at alle andre politikere har det – at vi også er almindelige mennesker, så at sige.
Så det gør da indtryk, og det er jo derfor, at der bliver taget fat.
Altså, det er jo ligesom det, hr. Karsten Lauritzen ikke vil erkende.
nogen sinde.
Det er så, om jeg så må sige, også blevet krydret med en meget omfattende plan, direkte målrettet den del af København, som hr. Karsten Lauritzen står og taler om.
Så når man siger, at der ikke er en erkendelse af, at der er et problem, når man siger, at der ikke bliver gjort noget ved det, må det altså bero på et eller andet fravær, når det gælder medierne; det har jeg normalt ikke hr. Karsten Lauritzen mistænkt for at der er, så han ved udmærket godt, hvad det er, der er blevet sat i værk, og jeg synes, at det, der er blevet sat i værk, er ganske fornuftigt.
Enkeltsager af den her karakter bliver selvfølgelig taget alvorligt, for det skal de.
Vi skal selvfølgelig ikke finde os i det, hvis der er folk, der bliver chikaneret, eller hvis der er folk, der bliver truet, det være sig i bestemte dele af København eller i andre byer.
Det skal der sættes ind over for.
Og det er der selvfølgelig heller ikke nogen som helst tvivl om at der vil blive gjort.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Jamen det er jo fint, at Københavns Kommune efter så mange år er vågnet op til dåd – ja, for det her problem har eksisteret i ganske mange år.
Så det er da imponerende.
Det er der jo nogen af os der har bedt om i flere år, også da vi sad i regering, men da havde vi ikke flertal på Københavns Rådhus.
For det har jo været socialdemokratisk, ja, i alt for lang tid, og det vil det desværre nok også være i en periode endnu; det vil vise sig, når der bliver kommunalvalg.
Det, der er forskellen, vil jeg sige til justitsministeren
, er jo, hvorvidt man anerkender problemerne eller ej, og her kan jeg forstå af justitsministerens besvarelse, også af det skriftlige svar, at det er enkeltepisoder, og at der ikke er noget generelt problem.
Men det, som SF's borgmester i København, Ninna Thomsen, skriver, og det, som den radikale borgmester har skrevet i et andet debatindlæg, er jo, at der er et generelt problem, at der er en anden retsorden ude på Nørrebro.
Forudsætningen for at få det løst er jo, at man betragter det som det, det er, og ikke som enkeltepisoder.
Det er bare den anerkendelse af problemets omfang fra regeringens side, som vi savner, og som vi efterspørger.
Men jeg gør mig ikke nogen forhåbning om, at vi kommer tættere på det, for justitsministeren vil jo ikke andet end bare at henholde sig til det, politiet vurderer.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Skulle vi ikke stoppe debatten om en vis baghave, og hvor de forskellige ting er groet?
Altså, det er jo ikke så interessant i virkeligheden.
Der er fremlagt en vækstplan, som forhandles.
Jeg kan bare sige, at vækstplanen er god og sammenhængende, og efter min opfattelse vil den skabe job og vækst i Danmark, og jeg står bag alle elementer i den vækstplan.
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Der har jeg ikke noget grundlag for at være uenig i Københavns Politis vurdering.
Er det så ensbetydende med, at der eksempelvis ikke sættes ind på Nørrebro, som borgmesteren i København skrev en kronik om?
Nej, det er det ikke.
Hvad er det, Københavns Kommune og Københavns Politi i sidste uge offentliggjorde?
Det synes jeg er den rigtige måde at håndtere det på.
Andre enkeltsager bliver selvfølgelig håndteret helt efter bogen.
Der er ikke andet at sige, end at hver enkelt sag selvfølgelig bliver taget alvorligt, og i forhold til det konkrete eksempel på Nørrebro er der lige nøjagtig her – og det er det, jeg måske synes er det paradoksale – lavet en meget stor handleplan for bl.a. at tage fat på nogle af de problemer, vi har set udvikle sig i den seneste tid på Nørrebro.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Jamen jeg tror bare, at der er en grundlæggende uenighed, vil jeg sige til ministeren – og i øvrigt tak for svaret.
For en forudsætning for, at man kan løse et problem, er i min optik og i Venstres optik, at man anerkender det, men det, der er hele problemet med den regering, vi har, er jo, at den ikke anerkender virkelighedens tilstand.
Det gælder både, når det handler om det private erhvervsliv og deres konkurrenceevne, og når det handler om banderne og om kriminalitetsudfordringerne.
Der må jeg bare igen sige, at Ninna Thomsen så er uenig.
Hun skriver videre i sin kronik »at der på Nørrebro gælder andre regler end i resten af byen og resten af landet, og at lov og orden på en eller anden måde er blevet til bandernes orden«.
Jeg kan også fortælle justitsministeren, at der er en anden borgmester i København, der har skrevet et andet debatindlæg, nemlig den radikale borgmester.
Hun bor også på Nørrebro, og hun er blevet frarådet at løbe om natten, for det kan man ikke længere; hun løb ellers nogle aftenture.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at der er to politikere her, der har ændret deres adfærd?
Og hvis politikere ændrer deres adfærd på sådan nogle områder, hvad gør ganske almindelige mennesker så ikke?
Skræmmer det ikke ministeren?
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Jamen igen er vi i en situation, hvor der ikke er særlig mange meter imellem os, og hvor der er to tændte mikrofoner, men hvor jeg ikke tror, at det er det her med, at hr. Karsten Lauritzen ikke kan høre, hvad jeg siger, men at det måske mere er det, at han ikke vil høre, hvad jeg siger.
Vi er jo nogle, som kunne have ønsket os, at der var blevet taget fat på lignende måde under den tidligere regering.
Så kunne det være, at nogle af dem, som nu render rundt i gaderne, havde haft lidt andet at lave; det kunne tænkes.
Derfor skal der selvfølgelig tages hårdt fat på den, og det sker.
Hvad er det så, Københavns Kommune og Københavns Politi
Man har fremlagt en meget stor plan for et nyt Nørrebro på det her område, og det synes jeg er den rigtige måde at håndtere det på.
Jeg synes, det er fremragende, at Københavns Kommune og Københavns Politi i så tæt samarbejde her forsøger at styrke samarbejdet og styrke indsatsen, som jo bl.a. handler om en stærk kriminalpræventiv indsats, således at også selv unge unge, så at sige, ikke havner i de her problemer.
Det er vejen frem, og det synes jeg er helt rigtigt.
Det beror jo selvfølgelig på, at der ikke kan være to meninger om, at den her form for adfærd skal ingen acceptere.
Det gælder i forhold til dem, der render rundt og skyder i gaderne – dem bliver der sat hårdt ind over for.
Der bliver sat hårdt ind over for dem, der laver kriminalitet.
Så skal vi også i forhold til dem, der er i randområderne af grupperingerne, og som måske kan stå bag den her form for adfærd, sørge for, at de i hvert fald ikke i så høj grad som nu havner i de her grupperinger.
Og det er det, Københavns Politi og Københavns Kommune bl.a. har fokus på.
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Jeg er med på, at ministeren står bag hele pakken med de forskellige forslag, der er.
Vi forhandler, der er jo en god tone, og vi håber også, vi får et resultat, også på den anden del.
Det kvitterer vi for.
Men mit spørgsmål går specifikt på den forskel, der er, og det er derfor, jeg netop for en gangs skyld har interesseret mig for, hvad SF's formand så siger i sin leder på den ene side, nemlig at det er et element, som ikke har groet i SF's baghave, og at det er et slet ikke godt element, med en lidt snørklet formulering.
Det vil hun så ikke forholde sig til hernede i Folketingssalen, for det har hun sagt som formand.
Men hernede i Folketingssalen siger hun så som minister, at hun står bag alle elementerne, herunder en lettelse i selskabsskatten, som kan være med til at sikre flere arbejdspladser.
Derfor foreholder jeg skatteministeren det spørgsmål helt specifikt i forhold til elementet i vækstplanen, der hedder en lavere selskabsskat.
Synes ministeren, det er rigtigt, som erhvervs- og vækstministeren har sagt, at det vil være med til at sikre flere arbejdspladser i Danmark, eller er skatteministeren enig med SF's formand, som synes, at det er et dårligt element?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Tak for spørgsmålet, som jo er foranlediget af en artikel i SF's medlemsblad.
Jeg finder det ganske fornøjeligt, at Venstrefolketingsmedlemmer læser SF's medlemsblade, og vil håbe, det kan blive en fast tradition, så man også kan blive belært om, hvordan samfundet skal se ud, fra den kant.
Spørgsmålet går på, om jeg er enig i, at det er en god idé, at vi har en selskabsskattelettelse i den vækstplan, der forhandles i øjeblikket, og jeg kan sige, at jeg synes, det er et glimrende udspil, som regeringen har fremlagt, et udspil, som i øjeblikket forhandles i Finansministeriet.
Og i betragtning af at udspillet indeholder mange elementer, herunder også en selskabsskattelettelse, vil jeg bekræfte, at jeg står fuldt ud bag ethvert element i denne vækstplan.
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Tak for svaret.
Jeg vil ikke love, at det bliver en tradition, at jeg læser alle SF's medlemsblade, men der er jo nogle gange, det kan være interessant, også for at få en afklaring af, hvad det egentlig er for en position, partiet står for.
Det kan nogle gange være lidt svært, og så må man jo ty til den slags midler.
Det har jeg så gjort her, hvor det netop fremgår af en leder i SF's medlemsblad fra marts 2013, at SF's formand siger, at der – med hendes ordvalg – er nogle elementer, som er »slet ikke gode«.
Sådan tror jeg hun siger.
Og så nævner hun eksempelvis en lavere selskabsskat som et af de elementer, hun ikke mener har groet i SF's baghave.
Det spørgsmål foreholdt jeg så erhvervs- og vækstministeren, der som bekendt også er SF's formand, i sidste uge her i Folketingssalen.
Og hun brugte så forretningsordenen her i Folketinget til at forsvare sig mod at svare, fordi man som minister kun skal svare på det, man siger som minister og ikke eksempelvis som partiformand.
Det respekterer jeg så, og det er sådan set derfor, at jeg så stiller spørgsmålet til skatteministeren.
For er skatteministeren så enig med SF's formand, når hun udtaler, at hun er ked af, at der er kommet et element ind med lavere selskabsskat i vækstplanen – det er et af de her såkaldt slet ikke gode elementer – eller er skatteministeren enig i det, erhvervs- og vækstministeren udtalte i sidste uge i et svar til mig, lidt i forlængelse af det, som skatteministeren egentlig selv siger nu, nemlig at hun stod bag alt det, der er, og egentlig syntes, at skattelettelsen, herunder på selskabsskatten, er en del af det, der skal til for at skabe flere arbejdspladser i Danmark? Begge dele kan jo ikke være rigtigt, men sjovt nok er det så den samme person, der har udtalt sig, så derfor vil jeg spørge: Er skatteministeren mest enig med SF's formand, som siger, at hun er ked af det element, eller er skatteministeren enig med erhvervs- og vækstministeren, som synes, det er en god idé at sænke selskabsskatten for at skabe arbejdspladser i Danmark?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-24:
Jeg kan bare gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at jeg synes, at den her vækstplan er glimrende, og jeg er overbevist om, at den vil skabe vækst og arbejdspladser i Danmark.
Den indeholder mange, mange forskellige elementer, herunder også en lettelse af selskabsskatten, og jeg står som skatteminister og som minister i det hele taget bag alle de forslag, der er i det udspil.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Det er da utroligt.
Jeg må fortælle justitsministeren, at i min optik er det at være politiker også at have nogle holdninger.
Det er jo ikke blot at referere, hvad andre folk mener, og det er meget justitsministerens linje.
Fair nok med det; der har vi så en politisk uenighed.
Spørgsmålet er stillet, ligesom det foregående spørgsmål, fordi vi er nogle, der er meget bekymret for, hvad der sker i vores land, og for, hvad der i øjeblikket sker i København.
Vi vil gerne have en politisk debat om det.
Jeg kan så forstå, at justitsministeren er helt enig med Københavns Politi i, at der ikke er nogen steder, hvor man ikke kan færdes trygt.
Der vil jeg godt henlede justitsministerens opmærksomhed på den kronik, som var i Politiken lørdag den 13. april, hvor Ninna Thomsen, der er SF-borgmester i København, skrev noget, som gjorde stort indtryk på mig, men som tilsyneladende ikke har gjort indtryk på justitsministeren.
Overskriften er »Banderne styrer dele af min by«, og Ninna Thomsen skriver i kronikken: »TV 2 kunne ikke interviewe mig hjemme; stationens biler og pressefolk kan ikke komme på Nørrebro om aftenen, i hvert fald ikke uden vagtfolk.« Det gør indtryk på mig, og det er jo ikke det eneste eksempel.
TV 2 kan heller ikke komme ude på Christiania.
Jeg tror, at Martin Krasnik, som har skrevet for Weekendavisen, har kortlagt, at man ikke kan gå på Nørrebrogade med kalot.
Det er baggrunden for spørgsmålet.
Det er her, at det ville være naturligt med en anden politisk vurdering end bare at læne sig op ad det svar, man har fået fra politiet.
Jeg forstår godt politiets svar, for de kan ikke gøre noget ved det.
De har brug for politisk opbakning.
Det er derfor, at der kan være en forskel mellem en politifaglig vurdering og en politisk vurdering.
Så jeg vil godt spørge justitsministeren igen: Er justitsministeren fuldstændig enig med Københavns Politi i, at journalister og andre særlige grupper frit kan færdes overalt i vores hovedstad?
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Det udredningsarbejde, der er sat i gang for at sikre det bedst mulige grundlag for en stillingtagen til spørgsmålet, er jo netop et udredningsarbejde, der skal indeholde alle aspekter.
Der er mange aspekter.
Der er de konventioner, som Danmark har underskrevet.
Der er en række praktiske spørgsmål.
Der er prisen på det osv.
Det er også derfor, at statsministeren jo har sagt det eneste fornuftige i den her sag, nemlig at hun principielt ikke har noget imod, at man på Grønland ophæver nultoleranceprincippet.
Men for at forstå det er man også nødt til at forstå anerkendelsen af, at det her er et rigsanliggende, og det betyder, at det skal besluttes fælles mellem Danmark og Grønland.
Det er derfor, der er et grundigt udredningsarbejde i gang, der skal sikre det bedst mulige grundlag for en stillingtagen.
Jacob Jensen (V), 2013-04-24:
Nu synes jeg sådan set ikke, det er os fra Venstres side, der sejler rundt, og jeg synes heller ikke, det er ordkløveri, når jeg spørger til, hvad det egentlig er, regeringspartiet SF mener, når man som leder af partiet udtaler, at man er ked af det element, og man som minister siger, at man er glad for det element.
Så synes jeg ikke, det er os, der sejler rundt.
Så synes jeg sådan set, det er SF, der sejler rundt.
Derfor kvitterer jeg selvfølgelig for, at ministeren siger, at han står fuldstændig bag alle elementer i vækstplanen, og dermed må jeg så også forstå, at han er uenig med SF's formand, som siger, at det er et dårligt element eller, med andre ord, et slet ikke godt element, at der er en lavere selskabsbeskatning i det vækstudspil.
Sådan må jeg forstå svaret.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-24:
Jeg tror vist, at det er meget klart for udenrigsministeren, at det her er et område, der ligger os meget på sinde, specielt det her med, om den danske regering har taget stilling til spørgsmålet eller ej.
En af grundene til, at vi har rejst både det forrige spørgsmål og også det her om, om Udenrigspolitisk Nævn er blevet orienteret, er, at der jo udgik et ritzautelegram i forbindelse med det besøg, der var af den grønlandske landsstyreformand i Danmark, hvor der var en fælles pressekonference.
Og overskriften var helt klart: Thorning accepterer, at Grønland vil udvinde uran.
Alle de grønlandskendere, jeg har talt med, har altså læst det, som at den danske regering har taget stilling.
Derfor vil jeg bare som afslutning sige, at jeg er rigtig glad for, at udenrigsministeren i dag i Folketingssalen har forsikret om, at den danske regering ikke har taget stilling, fordi udredningsarbejdet stadig væk kører.
Jeg er også rigtig glad for, at udenrigsministeren i dag har taget stilling til, at selvfølgelig inddrages Det Udenrigspolitiske Nævn.
Hvis det havde været sådan, at statsministeren ikke mente det, hun sådan set er blevet citeret for, at hun ikke mente det, der står i overskrifterne på ritzautelegrammerne, vil jeg bare høre, om det så ikke ville have været helt naturligt, at regeringen havde korrigeret det?
For det har jeg jo ikke hørt ske nogen som helst steder før nu, hvor vi stiller spørgsmål i Folketingssalen, og udenrigsministeren så svarer: Vi har ikke tage stilling, der er en udredning i gang, Udenrigspolitisk Nævn skal nok blive hørt.
Villy Søvndal (SF), 2013-04-24:
Jeg er rigtig glad for spørgerunden her i dag også, hvor jeg synes, at det står fuldstændig klart, at det, statsministeren har sagt, er, at hun principielt ikke har noget imod, at man ophæver nultoleranceprincippet i Grønland.
Det betyder i sagens natur for alle, der kender det grønlandske spørgsmål – det er jeg sikker på Venstre også gør, for hele råstofgrundlaget blev etableret i den tidligere VK-regerings tid – en fælles anerkendelse af, at spørgsmål vedrørende uran og andre radioaktive stoffer er et fælles anliggende.
Det betyder videre, at derfor er der sat et fælles udredningsarbejde i gang, der skal sikre det bedst mulige grundlag for en stillingtagen til spørgsmålet om eventuel udvinding og eksport af uran og andre radioaktive stoffer.
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Tak for det, formand.
Der spørges til, om jeg stadig er optimistisk med hensyn til at få stoppet bandekonflikten, sådan som jeg udtalte til Ritzau den 10. april i år, når nu der den 11. april var en ny skudepisode med relation til bandekonflikten på Nørrebro i København.
Indledningsvis skal jeg selvfølgelig for en god ordens skyld præcisere, at når jeg giver udtryk for en vurdering af den aktuelle konfliktsituation i bandemiljøet, så er det naturligvis ikke udtryk for min egen personlige vurdering af forholdene.
Som det jo er eller i hvert fald bør være spørgeren bekendt, foretager Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter, også kaldet NEC, løbende en ganske omfattende monitorering af rocker- og bandemiljøet, som bl.a. danner grundlag for de statusrapporter, som jeg hvert kvartal oversender til Folketingets Retsudvalg.
Disse trusselsvurderinger er dynamiske og udtryk for en overordnet vurdering af det samlede trusselsbillede.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Rigspolitiets helt aktuelle vurdering er, at der fortsat er grundlag for en forsigtig optimisme i forhold til aftrapningen af konflikterne.
Det indebærer, at det aktuelt er Rigspolitiets opfattelse, at der generelt er en mindre risiko for skudepisoder og lignende, end der tidligere har været.
Der er imidlertid fortsat risiko for sådanne hændelser, og Rigspolitiet og politikredsene fortsætter derfor den målrettede og meget intensive indsats for yderligere at reducere konfliktniveauet.
Det sker bl.a. ved en fortsættelse af den strategiske indsats for at fængsle så mange af de ledende bandemedlemmer og medlemmer af grupperinger som muligt.
Der er med andre ord tegn på, at det går den rigtige vej, og at situationen samlet set grundlæggende er en anden, end det var tilfældet, da konflikten var på sit højeste.
Det skal vi glæde os over, og vi skal frem for alt rose politiet, for der kan ikke være to meninger om, at der er blevet ydet og fortsat ydes en enormt stor indsats af politiet for at normalisere situationen i de områder, hvor konflikten har hærget, og hvor vi har set hensynsløse og kyniske typer regere.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Det sidste er vi slet ikke uenige om.
I Venstre har vi ikke forsømt en lejlighed til at sige, at vi synes, at politiet gør det godt inden for den politiske ramme, der nu bliver sat for dem.
Men vi er grundlæggende uenige med justitsministeren og med regeringen i, at man bare kan skubbe det over til politiet og sige, at det må de løse.
Det synes jeg faktisk hverken at man kan være bekendt over for politiets ledelse eller de menige betjente, men der er så en politisk forskel.
Ministeren vil jo ikke være med til at tage en diskussion om det her i den forligskreds, man ellers har om politiets økonomi.
Det, der er baggrunden for spørgsmålet, er, at justitsministeren sammen med rigspolitichefen fremlægger en vurdering.
Det er jo rigtigt nok refereret, at det er rigspolitichefens vurdering.
Så siger justitsministeren, at det også er hans vurdering.
Det er jo en politisk vurdering.
Der er jo forskel på at være justitsminister og at være rigspolitichef.
Hvis det var det samme, kunne vi jo sløjfe en af delene, og det er jeg ikke sikker på at nogen – hverken rigspolitichefen eller justitsministeren – er enige i at man skulle.
Det, jeg spørger ind til, er: Hvad er justitsministerens personlige vurdering af situationen?
Tror justitsministeren, at den bandekonflikt, vi ser, er for nedadgående?
Tror han, at den bliver løst, eller tror justitsministeren fortsat, at der er et voldsomt problem, som vi bliver nødt til at agere i forhold til, altså en ændret situation i forhold til den, der var for 1 år eller 2 år siden?
Det er det, der er baggrunden for spørgsmålet.
Nu kan jeg jo efterlade lidt ekstra taletid til justitsministeren.
Jeg kan efterlade i hvert fald et ekstra halvt minut ved at sige, at jeg sådan set bare vil spørge justitsministeren, ikke hvad rigspolitichefen mener, men hvad justitsministeren mener.
Hvad er justitsministerens personlige vurdering af bandekonflikten?
Har den nået et maksimum?
Er den ved at blive løst, eller er det noget, der er et voksende problem?
Morten Bødskov (S), 2013-04-24:
Der er ingen tvivl om, at det, vi har oplevet, er alvorligt.
Det er jo derfor, regeringen har løftet indsatsen til det højeste niveau
nogen sinde.
Der er foretaget mere end 2.000 visitationer i hovedstadsområdet siden begyndelsen af januar måned.
Vi har det højeste antal fængslede i rocker-bande-miljøet
nogen sinde.
Virkeligheden er den, at indsatsen som sagt er løftet til det højeste niveau.
Det er selvfølgelig, fordi situationen er alvorlig og regeringen prioriterer det meget højt.
Derudover har regeringen jo lanceret en hel stribe nye forslag.
Vi har fremsat et forslag, som er til behandling nu her i Folketingssalen, om øget brug af hemmelige ransagninger på baggrund af det, som er et af problemerne, nemlig at vi kan se, at de her rocker-bande-grupperinger foretager så at sige oplagring af små håndvåben, fordi de er nervøse på grund af det pres, som politiet lægger på dem.
Der vil vi altså øge brugen af hemmelige ransagninger.
Jeg har endnu ikke helt forstået, om Venstre støtter det.
Sidst det var til debat i salen, var Venstre imod øget brug af hemmelige ransagninger.
Så der er sat en hel række initiativer i værk.
Når jeg lytter til, hvad vurderingen er derudover, lytter jeg selvfølgelig til Rigspolitiet og læner mig op ad Rigspolitiets vurdering af, hvordan situationen er.
Men regeringen mener selvfølgelig, at situationen er alvorlig, og det er derfor, indsatsen er løftet til det højeste niveau nogen sinde.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-24:
Jeg glemte at kvittere for svaret, det skal man jo gøre.
Jeg er godt klar over, det er justitsministerens spørgeteknik, altså enten at stille spørgsmål til sig selv, som han så kan svare på, det er jo fint nok, eller stille spørgsmål til spørgeren.
Men jeg synes nu, det ville klæde ministeren for en gangs skyld at svare på det, der bliver spurgt om.
Spørgsmålet er ganske simpelt: Hvad er justitsministerens personlige vurdering?
Jeg har forstået, at det er Rigspolitiets vurdering, fair nok, men man kan jo godt have en politisk vurdering, der er anderledes, hvor man har andre ting inde.
Og jeg må bare sige, at for Venstres vedkommende er vi meget, meget bekymret for den kriminalitetsudvikling, vi har set i de seneste år, og som vi har set i de seneste måneder, også med nogle meget, meget alvorlige bandegrupperinger, bandevagter – et helt ændret kriminalitetsmønster, som giver adgang til et helt ændret politisk syn på det her.
Jeg vil bare høre, om justitsministeren er enig i det, eller om man fuldstændig læner sig op ad Rigspolitiets vurdering.