runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Med dette beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, lægges der op til, at der inden udgangen af i år udarbejdes en analyse over de natur- og miljømæssige, de landbrugsmæssige og de samfundsøkonomiske effekter af at genskabe vandløbenes økologi ved at stoppe med at vedligeholde vandløbene.
Denne analyse skal danne grundlag for en plan for, hvordan vedligeholdelsen af vandløbene successivt kan stoppes.
Jeg forstår sigtet med forslaget, men erklærer mig ikke enig i det, som forslaget går på.
Lad mig starte med at sige, at regeringens mål for de danske vandløb jo bl.a. bygger på EU's vandrammedirektiv.
Her er det jo sådan, at direktivet fastlægger en række konkrete og forpligtende miljømål for vandmiljøets tilstand.
I Danmark har vi valgt at gennemføre vandrammedirektivet i én samlet operation.
Den er fastlagt i miljømålsloven, der blev vedtaget i 2003.
På nuværende tidspunkt er det de statslige miljøcentre, som er ved at udarbejde forslag til de fremtidige planer for vandløb, søer og kystvande.
Dette arbejde løber frem til slutningen af i år.
Med disse statslige vandplaner vil regeringen allerede i år fremlægge prioriterede og konkrete forslag til, hvordan de nye miljømål skal nås for de danske vandområder på en omkostningseffektiv måde i løbet af de kommende år.
Ved udgangen af 2009 foreligger de endelige statslige vandplaner, bl.a. efter at kommuner, erhvervsliv og interesseorganisationer har haft forslagene om vandplaner i høring.
Vandplanerne vil indeholde en række indsatsområder og indsatsprogrammer, der overordnet beskriver, hvordan miljømålene kan indfries.
Regeringens strategi er således ikke en isoleret indsats for at genskabe vandløbene økologi, men at gøre vandplanerne til en samlet ramme for en langsigtet beskyttelse og forbedring af det danske vandmiljø generelt.
Derfor kan jeg ikke støtte forslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Ja, men jeg er ikke imod vådområder.
Jeg er heller ikke imod, at man bruger offentlige midler på at lave vådområder.
En stor del af miljømilliardens naturpenge, altså de 558 mio. kr., er jo faktisk gået til at lave vådområder og naturgenopretning.
Det er slet ikke det, der er problemet.
Problemet er her, at man ikke fra kommunernes side passer og plejer åer og vandløb på en fornuftig og miljørigtig måde, og at man ikke sikrer, at vandet kan strømme igennem åer og vandløb.
Se, det er mit problem.
Samtidig synes jeg også, at det er et stort problem - og det kan Enhedslisten måske være ligeglad med, men det er jeg og Venstre ikke - at man bare på den måde snupper folks produktionsjord og deres erhverv og forhindrer dem i at udøve deres erhverv ved at lade vandet strømme over åer og vandløb, så markerne ikke kan dyrkes og landmændene ikke få de penge hjem, som markerne egentlig kunne give.
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det godt kan være, at vi er uenige om det punkt.
Vi er ikke uenige om, at der skal være vådområder, men det er måden at skabe dem på.
Jeg mener, at det er hensynsløst bare at tage andre folks jord på den måde, som Enhedslisten foreslår.
Torben Hansen (S), 2008-06-03:
I sidste uge meddelte Danmarks Miljøundersøgelser, at de i forbindelse med gennemførelsen af vandrammedirektivet herhjemme skulle til de baltiske lande og Polen for at finde nogle sammenligningsvandløb.
Det viser jo, at de danske vandløb er i en for dårlig stand på grund af påvirkning af pesticider og næringsstoffer, men også på grund af oprensning eller, som det mange steder så smukt hedder, vandløbsvedligeholdelse.
Vedligeholdelsen er, som man også kan se af analyserne, en af de største enkeltkilder til forarmelsen af danske vandløb.
Socialdemokratiet er meget optaget af at sikre så gode, rene og naturlige vandløb som overhovedet muligt.
Derfor kan vi støtte, at der i løbet af 2008 udarbejdes en analyse af betydningen af at opgive vandløbsvedligeholdelsen med en belysning af såvel de miljømæssige, driftsmæssige, naturmæssige som de samfundsøkonomiske effekter.
Man kunne også, når nu man var i gang, igen kigge på vandløbsloven, hvor den nuværende er fra 1982, og se på, om den i tilstrækkeligt omfang tager de nødvendige miljømæssige hensyn.
Det er ikke altid min opfattelse at den gør det, og jeg synes, at man måske nu kunne overveje at kigge på den igen.
Opgivelsen af grødeskæringen og vandløbsvedligeholdelsen er jo et helt nødvendigt virkemiddel for at få en god økologisk tilstand i de danske vandløb.
Det står klart i flere rapporter.
Det står bl.a. i det faglige udredningsarbejde, som blev lavet for at gennemføre vandrammedirektivet, som kom i sommeren 2007, hvor Finansministeriet sad for bordenden, at en opgivelse af vandløbsvedligeholdelse i allerhøjeste grad er et nødvendigt virkemiddel.
Sommeren før det kom det også frem, at mere end halvdelen af de danske vandløb rent faktisk ikke lever op til de målsætninger, som amterne tidligere har sat op.
Det er derfor vigtigt at komme i gang med en mindre udledning af kvælstof og fosfor, at komme i gang med randzoner, at nedbringe pesticidforbruget og have mindre grødeskæring.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Der er andre ordførere, der har talt, som om Enhedslistens forslag handler om, at om ikke hele Danmark så det halve Danmark med det samme skulle sættes under vand.
Det, som Enhedslisten har foreslået, er trods alt kun at lave en analyse af, hvad det ville betyde at stoppe med vedligeholdelsen.
Jeg synes faktisk, at det ville være en god idé at få lavet en sådan analyse.
Jeg tror ikke, at det vil betyde, at vi skal gøre det over alt i landet, men det kunne jo godt være, at man nogle steder skulle bruge det middel.
I en situation, hvor vi måske ellers opfinder mange dyre løsninger, kan man jo sige, at det her i hvert fald er en af de billigere løsninger.
Det andet, jeg vil bruge den her debat til at sige, er, at vi har en balance, som også hr. Eyvind Vesselbo var inde på, mellem en vedligeholdelse af noget vandgennemstrømning og miljøet.
Som jeg hørte hr. Eyvind Vesselbo, er han nu i gang med at forrykke balancen, så det er vandgennemstrømning og vandafløb, der skal opprioriteres.
Vores miljøminister har jo også været ude at sige noget, som vi andre, der er lidt mistænksomme over for Venstre og over for, hvad Venstres mål i virkeligheden er, kunne tolke i den retning, at man nu skulle sørge for, at de bliver oprenset.
Sagen er, at med øgede vandmængder og i perioder en øget nedbørsmængde osv. er der nok nogen, der vil argumentere for, at vi skal vedligeholde mere.
Her vil jeg mene, at hvis vi har miljøet som udgangspunkt, skal vi ikke gøre det.
Det vil sige, at hvis vi i praksis skal finde balancen i det her og finde den balance og udpege de områder, hvor det vil være en fornuftig måde at skabe nogle naturlige vådområder, som vi måske oven i købet alligevel får på grund af klimaændringerne, på, vil det være en god idé at lave en sådan analyse, som Enhedslisten har foreslået.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Vi mener, at det først og fremmest handler om at sikre langsigtede forbedringer af vandmiljøet i de danske vandløb, søer og ved kysterne.
Det sker jo bl.a. på baggrund af EU’s vandrammedirektiv, som fastlægger en række klare og forpligtende mål for medlemslandenes indsats.
Vi ønsker altså ikke en isoleret indsats for at genskabe vandløbenes økologi, men at gøre vandplanerne til en samlet ramme for en langsigtet beskyttelse og forbedring af det danske vandmiljø.
Yildiz Akdogan (S), 2008-06-03:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle bilag, ordføreren henviser til, men jeg håber da, at ordføreren har set Kontant, og at ordføreren har læst nogle af de artikelserier, Jyllands-Posten har skrevet om den her sag.
Jeg håber også, at ordføreren har fulgt med i den debat, bl.a. Københavns Kommune har været en del af i forbindelse med de her sager.
Så det er ikke fakta, der mangler, men det er et spørgsmål om indsigt og vilje til at gøre noget netop for at lukke det her hul.
Det synes vi har manglet.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg forstår, at hr. Eyvind Vesselbo nu alligevel erkender, at når vi kommer til det, det handler om, nemlig at reducere udledningen og sikre miljøet, er det her forslag formentlig et meget fornuftigt forslag.
Til gengæld kan det være generende for nogle landmænd, og det er grunden til, at hr. Eyvind Vesselbo er imod det.
Så ved vi jo ligesom, hvad det er, vi snakker om.
Som jeg har forstået bl.a. en rapport fra DMU fra 2004, peger man på, at op imod en fjerdedel af de årsager, der er til manglende målopfyldelse i danske vandløb, faktisk hænger sammen med regulering og vedligeholdelse.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvordan han forventer at kunne opnå et tilfredsstillende resultat uden også at inddrage spørgsmålet om regulering og vedligeholdelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Det er sådan set en debat, der giver mest mening, når vi fremlægger planen for, hvordan og hvorledes vi opfylder EU's vandrammedirektiv.
Jeg har ikke tænkt mig at offentliggøre den plan her i dag.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Men derfor kunne det jo godt være, at miljøministeren havde gjort sig nogle overvejelser om, hvorfor han afviser det her forslag, som netop fokuserer på en af de ting, som har størst betydning for, om vi kan opfylde de krav, nemlig spørgsmålet om regulering og vedligeholdelse af vandmiljøet.
Det er vel ikke helt umuligt for ministeren også at forholde sig indholdsmæssigt til de forslag, han afviser.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Jeg vil starte med at sige tak til Venstres og Socialdemokratiets ordførere for at udvise den fleksibilitet at lade mig komme til først, så jeg kan nå mit fly hjem til hovedlandet.
Da ordføreren ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige følgende: Ingen skal være tvivl om, at Dansk Folkeparti gør meget for naturen.
Derfor har vi også været med til bl.a. at bevilge 558 mio. kr. af miljømilliarden til bl.a. naturgenopretning.
Det, som Enhedslisten egentlig lægger op til med forslaget, er jo fuldstændig skørt i en tid, hvor alle taler om, at der er mangel på fødevarer rundtomkring i verden.
Her ønsker Enhedslisten at tage god landbrugsjord ud og så oversvømme den.
De steder, hvor vi ønsker naturgenopretning, skal være fuldt kontrollerede, og det skal være sådan, at de folk, der bor ude på landet, kan skaffe sig af med deres vand.
Uanset hvor man bor, skal man ikke ende med at bo i et sumpområde.
En anden grund til, at Dansk Folkeparti afviser forslaget, er, at der overhovedet ikke står noget om, hvad det koster i kroner og øre; det vil sige til ekspropriationer rundt omkring og i erstatninger, som den danske stat skal yde de husejere, der mister deres huse i vandmængderne.
Dansk Folkeparti kan således ikke støtte dette forslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Nu vil jeg sige, at vi faktisk har været meget venlige og imødekommende ved de tidligere beslutningsforslag - og i øvrigt rost, at der er blevet taget dette initiativ og stillet de her forslag.
Men med det her beslutningsforslag må jeg sige, at det går den fuldstændig diametralt modsatte vej af, hvad Venstre vil.
Hvis man skal genskabe vandløbenes økologi, så skal man jo ikke gøre det ved at få vandet til at stå stille i åer og vandløb.
Det, der i dag er et af de største problemer i vandløb og åer, er jo netop, at man ikke vedligeholder og grødeskærer vandløbene i tilstrækkelig grad, sådan at vandet kan komme igennem.
Dette forslag om at stoppe den systematiske vedligeholdelse af åer og vandløb er for os det fuldstændig modsatte af at genskabe vandløbenes økologi.
Problemet med vandløbene, når man ikke grødeskærer og vedligeholder dem, er jo, at åerne og vandløbene bliver mindre og mindre - det vil sige, at bunden stiger og at vandgennemstrømningen stopper totalt.
Det giver ikke de bedste muligheder, for at dyr og planter kan leve, netop fordi de kommer til at mangle ilt og tingene i åen står stille.
Derfor så vi meget, meget hellere, at man over for kommunerne i langt højere grad indskærpede, at åer og vandløb skal vedligeholdes efter vandløbsregulativerne, men samtidig også, at vandløbsregulativerne blev reguleret og justeret i en sådan grad, at de nåede op på det nuværende niveau - altså, at de blev tilpasset den situation, der er i dag.
Mange af de her vandløbsregulativer er lavet for mange år siden, og tingene har ændret sig; vandløbene har skubbet sig.
Det betyder altså, at jorderne omkring vandløb og åer bliver oversvømmet.
Hvis man vil have vådområder - hvis det er det, man gerne vil have - så skal man betale erstatning til dem, man tager jorden fra.
Men i øjeblikket sker der det, at åer og vandløb løber over og ødelægger lodsejernes haver, men også landmændenes marker, så de taber muligheden for at dyrke dem.
Vi så meget hellere i Venstre, at man gjorde noget for at få vandet til at løbe igennem, altså for vandgennemstrømningen, og at man i lige så høj grad, hvilket jo står i vandløbsregulativerne, sikrer både vandgennemstrømning og miljø.
Jeg mener, at det ikke sker i en lang række tilfælde rundtomkring i Danmark.
Og derfor vil vi gerne have strammet op på det her.
For at sige det ganske klart: Vi kan simpelt hen ikke støtte det her beslutningsforslag, fordi det går den fuldstændig diametralt modsatte vej af, hvad Venstre vil i den her sag.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg er sådan set enig med hr. Eyvind Vesselbo i, at der er store problemer med, hvordan man gennemfører en rensning af vandløbene i dag.
Det, man primært er mest bekymret for, er jo oversvømmelser, hvorimod man nok er mindre bekymret for natureffekterne, fordi der ved oversvømmelser er nogen, der kommer og klager, hvorimod der ikke er nogen, der klager over de ting, der går imod naturen.
Altså, at det faktisk har virkning, hvis man gennemfører det her forslag, hvori vi jo bare siger, at der skal laves en analyse af konsekvenserne.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Jeg forholder mig sådan set også indholdsmæssigt til det i den besvarelse, jeg har givet.
Men jeg har ikke tænkt mig i dag at tage en diskussion om EU's vandrammedirektiv og om, hvordan og hvorledes vi skal opfylde det på nuværende tidspunkt.
Det er en debat, vi kommer tilbage til.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
Nu kunne hr. Eyvind Vesselbo jo få det til at lyde, som om vi bestemmer.
Ja, vi skulle selvfølgelig indrette det sådan, at kommunerne skal udpege nogle rottefri områder og indføre rottefri afløbsinstallationer fra specielle virksomheder, sygehuse, fødevarevirksomheder og restauranter.
Det er jo minimalt, og jeg har meget, meget svært ved helt at forstå den der med det kommunale selvstyre.
Det er rigtigt, at det så skulle ind i den måde, man tænker spildevandssystemet på, det er sandt, og det er en ændring.
Men det er jo det, forslaget handler om.
Det handler altså ikke om, at de nu skal stilles op alle vegne.
Det handler om, at der skal udpeges områder, hvor man ikke vil have rotter.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Vi er nået til spørgsmålet om opsætning af rottespærrer i spildevandssystemer.
Der er jo ingen tvivl om, at rotterne er en stor plage i det danske samfund, altså i kloakkerne, også de rotter, der kommer op og laver ulykker.
Derfor er det også vigtigt at få sat kraftigt fokus på, hvordan man får bekæmpet rotterne bedst muligt.
Der er problemer med rotteplagen.
Det, der er skyld i, at der er så mange rotter, er jo bl.a. de utætte kloakker, som gør, at rotterne ligesom kan komme rundt og komme op af kloakkerne og lave ulykker.
Derfor skal vi selvfølgelig undersøge alle muligheder for at komme de her rotter til livs på en så effektiv måde som muligt.
Så bliver der her foreslået, at man skulle sætte rottespærrer op i spildevandssystemerne.
Vi har jo i Miljøudvalget haft besøg af nogle personer, som kunne præsentere os for, hvordan de her rottespærrer virker, og jeg har fulgt det med stor interesse.
Det så sådan set ret interessant ud, og det er også muligt, at det virker effektivt.
Men derfra og så til ligesom at pålægge samtlige kommuner i Danmark at opsætte rottespærrer er der langt.
Jeg mener, at kommunerne skal have mulighed for selv at bestemme, hvordan de vil bekæmpe rotter.
De skal bekæmpe dem, det kan vi kun opfordre dem til.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Hvis der er nogle kommuner, som har lyst til at sætte rottespærrer op - nu laver Københavns Kommune et forsøg - så kan de jo gøre det.
Hvis de får den præsentation, vi andre har fået i Miljøudvalget, af, hvordan de her rottespærrer virker, så kan de jo indgå en aftale med det firma, som laver de her rottespærrer, og så kan de få dem sat op.
Jeg har svært ved at se, hvad vores rolle er her i Folketinget på den måde, det her er præsenteret, altså at vi skal pålægge samtlige kommuner i Danmark at sætte rottespærrer op.
Det vil vi ikke være med til, og derfor stemmer vi ikke for forslaget.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
I SF mener vi, at det er et rigtig godt forslag.
Det er meget konkret.
Det går direkte ind i den situation, som vi har nu, hvor ministeren siger, at bæredygtighedsstrategien ikke kommer til sommer, som han lovede for en måned eller to siden, men efter sommer, så alle de indvendinger, der har været mod nogle af de tidligere beslutningsforslag, falder jo helt bort, når vi diskuterer det her beslutningsforslag.
For det handler om nogle bestemte ting, som skal med i bæredygtighedsstrategien, omkring indikatorer.
Det er jo en vigtig del af, at bæredygtighedsstrategien bliver en strategi, der får betydning og ikke bare er et stykke papir.
Det kan godt være, vi skal være så ærlige over for hinanden herinde og sige, at de bæredygtighedsstrategier, der måske har været, har været lidt rigelig meget papir og med meget få klare mål og slet ikke med delmål og ikke med tilstrækkelig opfølgning.
Vi har med den tidligere miljøminister haft - tror jeg - to bæredygtighedsstrategidebatter her i Folketinget, eller i hvert fald en, og det har jo været sendt ud i høring en gang tidligere, så det er jo en meget, meget langsom fødsel, som den nuværende miljøminister skal gennemføre, kan man sige.
Derfor mener jeg faktisk, at det er vældig vigtigt, at man tager de temaer med her.
Jeg synes, at det vigtigste af det, der står, er klare miljø-, natur- og bæredygtighedsmål, delmål, tidsfrister, overvågning.
Det er der, hvor de virkelig har trykket og har sagt: Her går det dårligt i Danmark, her gør Danmark det ikke godt nok.
Der vil jeg så appellere til miljøministeren om for alvor at tage det ind, og jeg også appellere til de øvrige partier om, at vi tager en drøftelse i udvalget om, om der kunne skrives en beretning om det her - vi kunne da prøve - som måske kunne afgives, inden ministeren færdiggør sin strategi.
Til sidst vil jeg komme med en betragtning om, hvorfor jeg mener, at det er sådan nogle ting, der skal til i en bæredygtighedsstrategi.
Det er jo, fordi det ikke bare skal være lidt grønt julepynt for en miljøminister.
Det skal være hele regeringens strategi, og det skal faktisk være præcis det modsatte af det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde her.
Dansk Folkepartis ordfører sagde, at man kun skulle måles på det, man havde gjort.
Nej, en bæredygtighedsstrategi skal jo angive, hvad man vil opnå, og så skal man have indikatorer osv. for at se, om man kan nå de mål, der stilles op.
Jeg tror altså, at det er vigtigt, at det ikke kun er sådan lidt pynt.
Det skal også have den power, at det kan matche Finansministeriet og deres prioriteringer, sådan at man virkelig kan se løbende fremskridt, og sådan at det ikke hele tiden bliver dukket af, at der kommer nye prioriteringer, som løber ind foran.
Så det er opfordringen til miljøministeren om at levere det her, når bæredygtighedsstrategien kommer.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Med risiko for at blive skudt i skoene, at man ikke er konstruktiv og ikke deltager aktivt i Folketingets arbejde, så må jeg sige, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg forstår egentlig slet ikke den debat, der kører i øjeblikket, hvor man sådan småfornærmet bringer processpørgsmålet ind i debatten frem for at snakke substans på det her.
Er det sandheden, der står her, eller skal vi afvente en bæredygtighedsstrategi, der kommer fra regeringen lige om lidt?
Fra konservativ side vælger vi det sidste og er meget tilfredse med de meldinger, som også ministeren har givet i forbindelse med, hvad vi kan forvente af den her bæredygtighedsstrategi.
Der er nogle ting her, som vi fra konservativ side finder problematiske.
At man skal til at etablere en miljøets og naturens smiley-ordning synes jeg måske lyder sådan lidt populistisk; altså, der er efterhånden ingen grænser for, hvor vi ikke skal indføre smiley-ordninger.
Men der er ingen tvivl om, at vi vil se positivt på eventuelt at etablere en hjemmeside, også med udgangspunkt i, hvad man gør i Sverige.
Det synes jeg da absolut vi vil være åbne over for.
Men grundlæggende må jeg sige, at jeg synes, vi skal afvente det, som ministeren har lagt op til lige om lidt, og det er også der, hvor vi fra konservativ side bakker op.
Så vil jeg godt lige rejse en lille anke i forhold til de her rapporter, som man henviser til, og som jo egentlig fylder utrolig meget i de bemærkninger, der er til forslaget.
Man henviser bl.a. til de miljøøkonomiske vismænd, selv samme vismænd, som jo har sagt, at det er helt håbløst at støtte vedvarende energi økonomisk fra statens side, men hvis det så er nogle argumenter, som kommer i selv samme rapport, som blæser den rigtige vej for oppositionen, så er de lige pludselig sandhedsvidner.
Det siger jeg bare lige for at få sat nogle ting i relief i forhold til, hvad det er for en dokumentation, vi skal forholde os til, også i relation til den debat, der er om, at man får skudt i skoene, at man ikke tager tingene alvorligt og skal til at skrive beretning og alt muligt, fordi man ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Det synes jeg vi mangler proportioner omkring.
Men som sagt - og det må jeg så skuffe forslagsstillerne med - kan vi ikke støtte dette forslag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-03:
Jeg kan ganske kort meddele på vegne af Det Radikale Venstre, at vi synes, det er et rigtig godt forslag, som er fremsat, og at vi er parate til at støtte det, og at vi er parate til at gå ind i diskussionerne af, hvordan man kan udforme en beretning eller noget lignende fra Miljøudvalget, som vil kunne gøre, at vi forhåbentlig kan få et endnu stærkere og bedre samarbejde om det, som regeringen skal levere på et senere tidspunkt.
Så vi kan støtte forslaget.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Da ordføreren ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti sige følgende: Beslutningsforslaget får en sur smiley fra Dansk Folkepartis side, idet vi ser det arbejde, som man lægger op til i forslaget, som noget, vi bare gennemfører af denne regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Vi mener ikke, at det er nødvendigt, at man skematiserer, hvad man forventer man vil opnå.
Vi vil gerne i Dansk Folkeparti måles på de ting, vi allerede har gjort.
Der er ikke, som vi ser det, i forslaget taget stilling til, hvordan disse ting skal formidles ud til borgerne.
Vi mener helt klart, at disse sager om natur og miljø selvfølgelig bliver indarbejdet i en tidsplan med nogle eventuelle delmål, hvis det er det, man ønsker undervejs.
Men det er ikke noget, vi behøver at lave beslutningsforslag om for at kunne klarlægge.
Aftaleparterne bag ethvert forlig, der måtte blive indgået, forventer selvfølgelig også at få en afrapportering.
Det tror jeg også at man vil kunne bruge i fremtiden.
Beslutningsforslaget er ikke fyldestgørende nok, som vi ser det, men det er klart, at vi arbejder videre med, hvordan vi kan gøre befolkningen opmærksom på, hvad det er for en politik, vi lægger frem på miljøområdet også i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg synes, jeg hørte miljøministeren sige, at miljøministeren også havde gjort sig nogle overvejelser om Fiil Sø, eventuelt som et projekt sammen med andre.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, om miljøministeren kunne uddybe, hvad det i givet fald kunne gå ud på.
Jeg synes sådan set, at det, der jo er vigtigt her, måske er at skabe lidt yderligere lokalt engagement i den her sag om nogle løsninger, som er realiserbare, også med det politiske flertal, der er nu.
Det kan være lige så vigtigt at få det ud af den her debat som at få en eller anden konkret positiv stillingtagen til vores beslutningsforslag.