runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Det er selvfølgelig beklageligt, at regeringen ikke støtter forslaget, for hensigten med det er jo, at man, når man som borger har fået noget frataget uberettiget og har fået medhold i det, også får en kompensation, fordi man jo har mistet noget.
Jeg ved ikke, om ministeren har læst rapporten »Retssikkerhed i forvaltningen«, som Advokatrådet kom med her i 2015, og det er ikke lang tid siden, hvor de netop skriver: »Selvom borgeren får medhold i sin klage efter 10-12-måneders sagsbehandling i ankeinstansen, opnår borgeren typisk kun en økonomisk kompensation i form af erstatning, hvis borgeren kan dokumentere et økonomisk tab. Det kan for eksempel sociale klienter næsten aldrig, alene fordi de ikke har råd til at betale for tilsvarende privat hjælp.«
Det er jo også det, Dansk Folkepartis beslutningsforslag ligesom vil tage hensyn til.
Der må jeg jo så bare tage til efterretning, at det støtter regeringen ikke.
Det synes jeg er meget trist.
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Jeg var lige ved at blive munter, da jeg hørte fru Pernille Skippers indlæg, hvor der blev lavet en proportionslighed mellem kommunernes pligt til at oplyse frister for sagsbehandling på hjemmesiden og så, at Danmark har en samlet økonomisk politik, som omhandler både kommunerne og staten og regionerne.
Det synes jeg godt nok er interessant.
Det vil jeg filosofere lidt mere over, i forhold til hvad konsekvenserne af den slags ting kan være.
Det kan være, at det er, fordi vi tilhører to forskellige slags partier, det ved man jo ikke, men det kunne tænkes.
Så ved vi det.
Jeg vil også minde om, at der er noget, der hedder borgerservice.
Jeg kender faktisk ikke nogen kommuner, som ikke har en borgerservice – ofte i hjørnet på et bibliotek eller et andet hensigtsmæssigt sted.
Det er en fantastisk god ting, hvis der i øvrigt er nogle medarbejdere, som er i stand til at svare på borgernes spørgsmål – det har der været de gange, jeg har haft brug for det.
Men jeg anerkender også, at der er et problem, hvis der er borgere, som ikke kan finde de oplysninger, som de har brug for.
Derfor synes jeg, man skulle prøve at gå en helt anden vej end at lovgive.
Jeg er selv i de her år meget optaget af at se et paradigmeskifte i vores samfund, forstået på den måde at vi er ved at få et mere og mere selvstændigt eller aktivt eller stærkt funderet civilsamfund.
Vi har faktisk borgere, som i stor udstrækning selv tager initiativ og gør nogle ting.
Jeg er enormt stolt af at bo i Danmark, hvor vendelboerne er blevet til Venligboerne og har bredt sig syd for Limfjorden.
Det siger en hel masse, vil jeg gerne sige, om kræfterne i Vendsyssel, og det er endda ud over landets grænser, at vi er et godt eksempel
Der er 120.000 mennesker, der er medlem og bekender sig til Venligboerne rundtomkring i Danmark.
De gør en kæmpe indsats, uden at vi har lovgivet.
Det er ikke, fordi jeg vil sige til Venligboerne, at nu skal de også tage sig af denne sag, men jeg vil faktisk sige til Radikal Ungdom, at her er en rigtig lækker sag for dem.
De skal sprede sig ud over alle kommuner og finde ud af, om det er svært eller nemt at finde ud af, hvilke svarfrister der er i de enkelte kommuner.
Det er da civil courage, der vil noget, og det behøver man ikke at sidde i Folketinget for at gøre – det kan man sådan set finde på af sig selv.
Det er meget mere enkelt, det er meget mere oplærende, om jeg så må sige, for de unge, og det glæder jeg mig til at fremsætte på hovedbestyrelsesmødet i Radikale Venstre den 30. januar, og så går vi i aktion derefter.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2016-01-19:
Vi kan godt se intentionen med forslaget om, at kommunerne skal offentliggøre sagsbehandlingstiderne på deres hjemmeside, og vi synes, det er meget vigtigt, at borgerne kender sagsbehandlingstiderne.
Men vi vil nødig gå ind og detailstyre kommunernes kommunikation til borgerne i den her slags sager.
Vi skal passe på med at lovgive på en måde, hvor vi tvinger de mange til at gøre noget, som de gør i forvejen, fordi nogle enkelte måske ikke kan finde ud af det.
I Alternativet vil vi gerne sætte kommunerne så fri som muligt, for vi tror, at så arbejder de bedst.
Og det omhandler også, at de selv skal have ansvaret for, hvordan de kommunikerer deres sagsbehandlingstider ud til borgerne.
Derfor støtter vi ikke det her forslag.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Nej, vi skal ikke lovgive, fordi der måske er en kommune i landet et sted, som måske teoretisk set kunne finde på noget.
Vi skal lovgive om det her, fordi vi ved, at der er eksempler på borgere, der ikke kan finde de her konkrete frister på kommuners hjemmesider.
Vi har fået dokumentation for, at der sådan set er borgere, der ikke har kunnet finde dem.
Det kan godt være, at det er, fordi borgerne ikke ved, hvem de skal kontakte, men så længe, at der er de her problemer, synes vi, at det giver mening at lovgive om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Det er en meget sjov debat og i virkeligheden lidt principielt, for hvis vi skal lovgive om alt det, der sker i forvejen, får vi godt nok meget at bestille herinde.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Så kunne man jo tage at finde ud af at undersøge som ansvarlig minister, om der reelt er et problem.
Det kunne man gøre i stedet for bare at sige, at det tror man ikke der er, og så lade være med at gøre mere.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jeg undrer mig lidt over, at Enhedslistens ordfører, kommer med den epokegørende nyhed, at hun ikke ved, hvordan man sådan kommunikerer med sin kommune.
Jeg er bekendt med, at i den kommune, jeg kommer fra, stiller Enhedslisten op for at være med til at påvirke, hvordan kommunen løser sine opgaver over for borgerne.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Jeg tror, at jeg enten misforstår hr. Orla Hav, eller at hr. Orla Hav misforstår mig.
Jeg mener jo, at kommunen ikke er en person, man ringer op til og indgår i dialog med.
Og jeg sagde det, fordi ministeren sagde, at hvis man havde et problem med at finde sådan noget her, kunne man jo indgå i en dialog med sin kommune.
Der vil jeg bare i al stilfærdighed påpege, at sådan fungerer virkeligheden nok ikke for særlig mange almindelige mennesker, altså at man føler, at der er en person ved kommunen, man kan henvende sig til, og som man så indgår i sådan lidt smådialog med om, hvor man mon finder tingene henne.
Det er korrekt, at Enhedslisten stiller op til Aalborg Byråd og i stort set alle andre kommuner også.
Men det betyder jo ikke, at ganske almindelige mennesker kan ringe, og altid ved, hvor de skal ringe hen i kommunen for at få en oplysning.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Kommunen er et fællesskab, der består af de borgere, der bor i kommunen, og deri er kommunalbestyrelsen en ret vigtig aktør, der gør en dyd ud af at være i en ordentlig dialog med sine borgere og også være tillidsmand for de borgere, der måtte ringe op og fremsætte spørgsmål af denne eller hin karakter.
Derudover har alle borgere jo en sagsbehandler, hvis vi ser på den vej rundt.
Det har fru Pernille Skipper også, hvis der skulle blive behov for det.
Det tror jeg nu ikke på der bliver.
Men jeg vil gerne advare lidt mod den der retorik om, at kommunen ikke er til at komme i snak med.
Der er gode muligheder for at påvirke kommunen, og det skal der også være i et aktivt demokrati.
Det er det syn, vi har på det.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Jeg synes, det er nogle rigtig fine og flotte ord, der bliver sat på det kommunale demokrati, og de ting er jeg jo helt enig i.
Jeg har aldrig sagt noget som helst andet.
Men jeg siger, at jeg simpelt hen ikke tror på, at der er særlig mange mennesker, der som borgere føler, at der er rum til at indgå i en dialog med kommunen, hvis de ikke kan finde det, de søger, på dens hjemmeside.
Og hvis man bilder sig selv ind, at dialogen mellem borgere og kommuner er så god, at de fleste borgere bare tænker, at her er der lige noget, jeg kan indgå i en dialog med min kommune om, så tror jeg man fornægter virkeligheden.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Med det her forslag vil man sikre, at borgere i en kommune kan få oplyst sagsbehandlingstider på det sociale område.
For os i Liberal Alliance er gennemsigtighed afgørende, altså at man som borger i en kommune nemt kan finde relevante oplysninger og nøgletal om kommunen, hvad enten det er den kommune, man bor i, eller om det er en kommune, man påtænker at flytte til.
Vi er ikke tilhængere af at detailstyre kommunerne fra Christiansborg, og derfor stemte vi imod det her forslag, sidst det blev fremsat.
Men vi er heller ikke tilhængere af, at borgere ikke nemt kan finde frem til, hvad eksempelvis fristerne for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen er truffet, er.
Det her beslutningsforslag tvinger os igen til at tage stilling til, hvad vi så mener vægter højest.
Er det gennemsigtighed for borgerne, eller er det det kommunale selvstyre?
Det synes jeg faktisk ikke er nogen nem beslutning.
Men i den her konkrete sag vælger vi nu at stille os på borgernes side fremfor på systemets side, og dermed prioriterer vi gennemsigtighed over, hvad der kan opfattes som unødig detailstyring fra Christiansborg.
Det er således en holdningsændring, fra da forslaget blev fremsat sidst.
Vi er ikke så naive, at vi tror, at gennemsigtighed vil skabe bedre sagsbehandlingstider, men vi tror faktisk på, at åbenhed og synlighed kan skabe en anelse konkurrence, som i bedste fald kan have en positiv effekt på området. Vi støtter forslaget, fordi vi som sagt har valgt at stå på borgernes side fremfor systemets.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Jeg håber, at fru Laura Lindahl, som jo selv sidder i en kommunalbestyrelse, er lidt bedre orienteret end fru Pernille Skipper om, hvordan man kommer i kontakt med sin kommune.
Men jeg troede, at LA var et parti, der gik ind for, at vi ikke skulle lovgive om noget, som var overflødigt.
Og det her vil i givet fald være meget overflødigt, for jeg har ikke fantasi til at forestille mig, hvordan kommuner skulle offentliggøre noget i 2016, hvis ikke det skete på hjemmesiden.
Det giver ikke meget mening at indrykke en stor annonce i avisen og skrive, hvad sagsbehandlingstiderne er, uden samtidig at lægge det på hjemmesiden.
Så kan fru Laura Lindahl oplyse mig om, hvor man tror kommuner vælger at offentliggøre disse oplysninger, hvis ikke på hjemmesiden?
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Jeg tror sådan set, at fru Pernille Skipper har en meget fin pointe i, at det nok er de færreste borgere, som ringer op og får hjælp til at navigere rundt på en kommunes hjemmeside.
I forhold til hvor de kan gemme de her tal, hvis det er det, de er interesseret i, kan man da sagtens forestille sig, at der ligger en pjece et eller andet sted på kommunen, hvori det fremgår.
Det er ikke oplagt.
Jeg er enig i, at det er oplagt at gøre det på hjemmesiden.
Vi er ikke tilhængere af unødig regulering, men vi er tilhængere af gennemsigtighed, og som jeg sagde i min tale, handler det her om, hvad der vægtes højest.
Synes vi, at det her er så stort et indgreb i det kommunale selvstyre, at det skal vægtes højere end gennemsigtighed for borgerne?
Og der er også andre områder, hvor vi sådan set gerne vil lovgive herindefra om at pålægge kommunerne transparens og gennemsigtighed, fordi, som ministeren også sagde indledningsvis, det offentlige er til for borgerne, det er ikke omvendt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Så vi skal altså lave en lov, fordi man muligvis godt kunne forestille sig, at en eller anden kommune – ingen har fortalt, hvilken kommune der er tale om – kunne finde på at offentliggøre noget, men ikke offentliggøre det på hjemmesiden.
Altså, jeg synes ikke, der bliver argumenteret særlig sagligt for, at der virkelig er et brændende behov for, at vi skal lave ny lovgivning på det her område.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-19:
Tak for det.
Vi synes i Enhedslisten, at det er et rigtig godt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Det er efter vores opfattelse helt rigtigt at lade det være op til de borgere, der på grund af en funktionsnedsættelse har behov for hjælp til at afgive deres stemme, altså at de selv får mulighed for at træffe beslutning om, hvem de ønsker skal hjælpe dem; hvem de ønsker skal være til stede i stemmeboksen, når stemmen skal afgives.
Vi har ved en tidligere lejlighed for et par år siden fremsat et tilsvarende forslag.
De nuværende regler om, at der skal være en valgtilforordnet eller en anden myndighedsperson til stede, opfattes af rigtig mange mennesker med handicap og af de handicappedes organisationer som en umyndiggørelse af den enkelte, og der ligger meget klare tilkendegivelser meget stærkt fra Dansk Blindesamfund, men også bakket op af de øvrige handicaporganisationer, i form af et ønske om, at den enkelte borger med handicap skal have ret til selv at blive ledsaget af en person efter eget valg.
Der har ved tidligere forslag været en debat her i salen, hvor der var en skepsis over for et sådant forslag, og det var begrundet i, at formålet med den eksisterende lovgivning var at give borgeren en sikkerhed for, at krydset faktisk blev sat der, hvor borgeren ønskede det.
Jeg synes sådan set, at det er en tilgang, der er til at forstå.
Jeg er ikke enig i den, men jeg vil godt anerkende, at der ligger en pointe i det synspunkt, men deroverfor står altså en meget klar og markant holdning fra de borgere, der har behovet selv, om, at man mener, at det er umyndiggørende.
Og der ligger i forbindelse med andre drøftelser her i salen klare tilkendegivelser og anbefalinger fra Danske Handicaporganisationer om, at man ændrer reglerne.
Så jeg vil som de øvrige talere, der har været heroppe, sige, at vi er glade for, at der ligger en tilkendegivelse fra ministeren om, at man ser positivt på forslaget.
Det synes jeg er rigtig godt.
Så jeg vil godt sige tak til både forslagsstilleren og til ministeren for imødekommelsen af, at vi kan få det her vedtaget.
Det er rigtig godt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, som går ud på, at vi skal ændre vores valglove, så personer, der har et handicap, som gør, at de ikke selv kan gå ind i stemmeboksen og sætte krydset og derfor har brug for hjælp, fremover selv skal kunne bestemme, om de vil have en valgtilforordnet med sig ind i stemmeboksen sammen med en personlig hjælper, som de selv har peget på, eller om de mener, det er tilstrækkeligt, at der er en personlig hjælper.
Som en del af beslutningsforslaget er der også et forslag om, at man ude på valgstederne stiller forskellige former for hjælpemidler til rådighed, som kan gøre det lettere for en handicappet at afgive stemme helt uden hjælp fra andre.
Se, hvis man er handicappet – det kan være, at man er blind, og så kan man jo ikke se, hvor man sætter krydset; det kan også være, at man simpelt hen ikke kan holde på en blyant og derfor har brug for hjælp fra andre – så er spørgsmålet, hvordan vi skal sikre, at den handicappede får den hjælp, som vedkommende har brug for.
Der har holdningen hidtil været den, at vi skal sikre os, at der ikke sker snyd.
Det er grunden til, at vi har de regler, som vi har.
Men ulempen ved dem er jo, at den handicappede så er tvunget til over for en vildt fremmed person at røbe, hvem man har tænkt sig at stemme på.
Det føles jo umyndiggørende, at man ikke fra myndighedernes side regner med, at den vælger selv er i stand til at pege på en hjælper, som skal støtte vedkommende.
Det er også sådan en mistillid til den hjælper, som vælgeren har peget på, når man lige som siger: Det er altså ikke tilstrækkeligt, at du går med ind i stemmeboksen; der skal altså også lige en med fra kommunen for at se, at tingene nu går ordentligt for sig.
Det kræver selvfølgelig, at man er i stand til klart og tydeligt at give udtryk for, at det er det, man ønsker, men det vil langt de fleste jo også være.
Den anden del af beslutningsforslaget – det om at indføre forskellige former for hjælpemidler – er vi i Venstre klar til at se på hvordan kan lade sig gøre.
Der er allerede muligheder, som kan hjælpe folk.
Det er f.eks. det, at man kan læse blindskrift gennem stemmesedlen.
Der kan også være forskellige it-løsninger.
Det er selvfølgelig vigtigt, at de løsninger, som vi ender op med, er nogle, som man har tillid til.
Så Venstre støtter beslutningsforslaget, og personligt synes jeg også, det er rigtig godt.
Jeg har nemlig selv stået som en valgtilforordnet ude på skoler og har haft meget svært ved at forklare handicappede vælgere, at vi altså ikke stolede tilstrækkelig meget på eksempelvis den handicappedes ægtefælle, til at vi turde lade et ægtepar selv forestå valghandlingen.
De situationer vil vi fremover slippe for.
Det synes jeg er rigtig glædeligt, og jeg vil gerne takke forslagsstillerne for et fornuftigt beslutningsforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Der er mange grunde til, at Radikale Venstre er imod det her lovforslag og i det hele taget den aftale, der er indgået på det her område.
For det andet gør den ikke noget godt for boligmarkedet.
For det tredje giver den ikke nogen varig løsning på den udfordring, som de boligejere, der virkelig har udfordringer med grundskylden, sidder med, fordi det er en midlertidig ordning og der ikke er nogen varig løsning eller finansiering i den.
Så samlet set må vi sige, at vi synes, det er noget makværk.
Dertil kan man sige, at der, hvor der virkelig er behov for skattelettelser, jo er på indkomsterne.
Det er der, hvor vi kunne skabe noget vækst.
Det er der, hvor vi for alvor kunne gøre en forskel, både for en masse borgere i det her land og for virksomhederne.
Så det bliver et nej tak fra radikal side.
Alle ved, hvad vi ville foretrække.
Den varige løsning på det her er, at vi giver boligejerne den sikkerhed, at både grundskyld og ejendomsværdiskat stiger med pristalsudviklingen i samfundet, hverken mere eller mindre, sådan at man ved, når man køber huset, at det er den samme andel af ens indkomst, som går til boligbeskatning, hverken mere eller mindre.
Tænk, hvis man kunne få et bredt forlig om det, hvis det var, om jeg så må sige, den aftale, som alle partier gav hinanden håndslag på.
Så ville vi godt nok gøre de danske boligejere en rigtig stor tjeneste.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Det var bare foranlediget af det sidste i indlægget her, altså De Radikales forslag til en ny indretning af beskatningen på boliger.
Jeg synes, det er et meget interessant forslag, og det syntes jeg også, da I kom med det.
Men det er klart, at hvis man kun beskatter med en pristalsregulering, vil der jo blive en langt større fortjeneste ved den værdistigning, der sker i ejendommen, ved salg af boligen, og som man så i mellemtiden ikke er blevet beskattet af.
Så hvordan ser Radikale på en kombination med den løsning, som I foreslår her, og som jeg synes der er fornuft i, netop af den grund, at der ikke er nogen, der oplever en enorm stigning i løbende boligskatter, samtidig med at man ikke har den samme stigning i indkomsten?
Det er jo det, der er problemet i den her diskussion.
Men samtidig synes jeg ikke, det er fair, at man samlet set ved at bo i en bolig i en årrække, ikke kun på grund af forbedringer, men på grund af værdistigning, kan gå ud med en skattefri gevinst.
Så hvordan ser Det Radikale Venstre på, at man, ligesom man gør i Sverige, så vidt jeg er orienteret, beskatter den gevinst, der ikke er kommet fra boligforbedringer, når ejeren realiserer den, altså flytter fra sin bolig?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Det er vores indstilling, at hvis man betaler en fair, løbende ejendomsværdiskat og grundskyld, skal man ikke oveni betale, når man sælger huset, for så har man jo, om jeg så må sige, på forhånd betalt det.
Men så betaler man netop ikke også løbende en ejendomsværdiskat.
Det er en lang diskussion, hvilken af de to beskatningsordninger der er mest fair, men jeg tror nu nok, de fleste økonomer er enige om, at det, der giver færrest forvridninger og størst gennemskuelighed på boligmarkedet, er den danske model, fordi man der betaler løbende.
Og så mener vi også, at folk har betalt deres skat, når de sælger deres hus.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Måske er vi så nogle, når engang de andre partier kaster angsten af sig og er parate til at kigge på den her boligbeskatning, der havde kigget på nogle forslag.
Så det skal bare være en opfordring til, at den diskussion ikke stopper, men fortsætter.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-19:
Jeg tror godt, jeg kan love hr. Pelle Dragsted, at den diskussion ikke stopper.
Og det gør den jo ikke, fordi det i øjeblikket koster statskassen 4 mia. kr. ekstra, for hvert år der går, hvor vi ikke får gjort noget ved det her, og det har vi ikke råd til i længden.
Så det tilsagn vil jeg da gerne give.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
For det første synes jeg, der er lidt falsk markedsføring i det her.
For som jeg var inde på tidligere, fremgår det jo af lovforslaget, at en lavere skat omsætter sig i en højere boligpris og dermed også højere afdrag på gæld.
Så det vil ikke gøre nogen forskel for de familier, som ordføreren taler om fremover vil flytte ind i en ejerbolig.
De her lønmodtagerfamilier i omegnen af eller i København vil skulle betale samme andel af deres indkomst, fordi de her sænkninger ifølge bemærkningerne til lovforslaget vil kapitaliseres over i ejendomspriserne.
Det synes jeg bare hører med til den her fortælling.
Det synes jeg har været alt for lidt drøftet i den her debat.
Når det er sagt, synes jeg jo for det andet, at det her med at sidde med sine børn og være bekymret og det med ro og tryghed i maven er rigtig ædelt, og det er også noget af grunden til, at jeg selv er bekymret for den her grundskyld. Jeg kan bare ikke forstå, hvordan Det Konservative Folkeparti ikke har samme bekymring for de 30.000 familier, der nu rammes af kontanthjælpsloftet, som mister langt større beløb om måneden, og som vil blive sat ud af deres bolig i hundredvis eller måske i tusindvis, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Har de ikke ret til ro og tryghed i maven?
Hvor er omsorgen? vil jeg spørge hr. Brian Mikkelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Den indignation forstår jeg da godt, for det allervigtigste for en familie er jo dens bolig.
Altså, man har sin ramme, sin familie, og så må man jo kæmpe for sin familie.
Men at man har rod et sted og fundament et sted, er det væsentligste, og det er, uanset om man er kontanthjælpsmodtager eller man er boligejer.
Så selvfølgelig er det væsentligt, at man kæmper for, at man kan blive boende i sin bolig, uanset hvor man bor henne.
Så derfor betragter jeg boligen som den allervæsentligste bastion for familien i Danmark, uanset hvor man er henne.
Det, vi så taler om nu, er grundskylden.
Og det er virkelig sådan, at i mange familier sidder man i dag og vurderer, om man kan blive boende i sin bolig, ikke på grund af at man har taget et lån i sit hus, men fordi grundskylden stiger år efter år.
Hvis man er uheldig at bo i en kommune, hvor grundskylden stiger rigtig meget, så kan man ikke blive boende der med sine børn.
Hvis man er uheldig f.eks. at bo i Ballerup, hvor grundskylden beslaglægger en meget stor del af lønmodtagernes indkomst, så må man overveje, om man kan blive boende i Ballerup – hvor jeg selv er født og opvokset.
Og derfor er det da forfærdeligt at se på, at man som børnefamilie kan blive tvunget til at flytte fra Ballerup, fordi grundskylden stiger år efter år.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jamen den bekymring deler jeg fuldstændig, hvad ordføreren også ved, og det er også derfor, vi i Enhedslisten har stillet en række forslag på det her område.
Det, jeg bare simpelt hen ikke forstår, er, hvordan ordførerens parti kan medvirke til samtidig at forringe boligstøtten til nogle af de familier i Danmark, som har allermindst.
Boligselskabernes Landsforening har været ude at sige, at der vil være omkring 14.000 af de mennesker, som rammes, som vil have store problemer med at betale deres husleje, fordi de fra den ene måned til den anden mister tusindvis af kroner.
Hvorfor er der den her forskelsbehandling?
Hvorfor kan vi ikke forholde os til mennesker som mennesker og ikke som ejere eller lejere af en bolig eller som arbejdsløse eller folk i arbejde?
Det er da mennesker alle sammen.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Det er jeg sådan set hundrede procent enig i.
Nu er det jo bare grundskylden, vi taler om her.
Det er dem, jeg taler om.