Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Dansk økonomi står over for store udfordringer, og SF og dermed også regeringen vil føre en ansvarlig økonomisk politik, der kan forbedre dansk økonomi ikke bare nu, men også i de kommende år.
Det er også baggrunden for, at regeringen i dag har fremlagt sin 2020-plan.
Men der er også behov for god styring af de offentlige finanser, og det er der, vi kommer ind på budgetloven.
Det er for mig at se ikke en dyd at lade de økonomiske rammer skride, tværtimod.
Derfor er det også tid til at sige, at de mange år med skred i udgiftsvæksten nu er et afsluttet kapitel.
Vi har behov for at sikre, at vi sætter tæring efter næring.
Vi vil have styr på økonomien.
De svækker økonomien samlet set, men de svækker også udlandets tillid til dansk økonomi, og det udgør dermed også en demokratisk udfordring, hvis de folkevalgtes beslutninger om offentlige budgetter reelt undergraves år efter år.
De økonomiske aftaler, der blev indgået, blev altså ikke overholdt.
Sådanne overskridelser fører jo i sidste ende til, at der sker tilfældige og ikke særlig kloge besparelser, når skuden i givet fald skal rettes op.
Hvis der ikke er styr på økonomien, bliver vi alle ramt i en eller anden form.
Vi bliver måske ikke ramt i morgen, men vi bliver det, efterhånden som økonomien bliver sværere og sværere at få ind på rette spor, og derfor er det også det rette tidspunkt at sætte ind nu.
En god, troværdig økonomisk sikring er afgørende for, at vi kan have en offentlig velfærdsstruktur også i fremtiden, og hvis det ikke lykkes, rammer det dem, der i sidste ende har allermest brug for velfærden.
Derfor er det også både kommuner og regioner, som allerede i dag udviser et ansvar, men der er også behov for, at vi i fællesskab fremadrettet tager endnu mere ansvar.
Den uheldige tendens med at overskride budgetterne op igennem 00'erne ser ud til at være ovre nu.
Sidste år viste det sig rent faktisk, at man fik et mindre forbrug i forhold til det budgetterede.
Der synes jeg egentlig også der er grund til at give ros, for det, vi har behov for på lang sigt, er også, at vi får en stabil og sikker økonomi.
Med budgetloven understreger vi, at det er den rigtige vej at gå, det betyder også, at der nu bliver sat lovgivningsmæssige rammer for det.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen gennem en budgetlov sikre, at der kommer fuldstændig styr på de offentlige udgifter.
Det er derfor, vi behandler budgetloven i dag.
Det er det, der er baggrunden for det.
Der er mere end nogen sinde behov for, at vi alle sammen tager del i det, og at vi alle sammen sikrer, at vi i kommuner og regioner og staten har et ansvar.
Vi har også et ansvar over for at overholde de aftaler, vi i givet fald indgår.
Det er ligesom i privatøkonomien.
Når man på hjemmefronten aftaler, hvor meget man bruger til det ene og det andet, ender det også med, at ægtefællen bliver utilfreds, hvis man gang på gang overskrider de fastlagte rammer.
Budgetloven er altså regeringens projekt og vores ansvar.
Den er vores svar på at sikre styr på de offentlige finanser, og samtidig vil budgetloven gøre det muligt at leve op til kravene i den finanspagt, der blev vedtaget i EU for et par måneder siden.
Under den tidligere regering var der en uheldig tendens til, at der ikke var sammenhæng mellem de planlagte og de realiserede offentlige udgifter.
De økonomiske aftaler, der blev indgået, blev altså ikke overholdt.
Sådanne overskridelse fører jo i sidste ende til, at der foretages tilfældige og ikke særlig kloge besparelser.
Det er det, vi nu får sat en stopper for.
Det er hverken holdbart eller ansvarligt, og det er jo også det, som budgetloven, som et bredt flertal forhåbentlig om nogle uger vedtager, kan sikre, at vi gennemfører.
Så vil jeg sige lidt om den konkrete udformning af det.
De skal overholdes.
Lofterne bliver fastlagt første gang i 2013 med virkning fra 2014, og så bliver det så at sige rullende 4-års-perioder fremadrettet.
Det giver både en tryghed og en mulighed for at langtidsplanlægge i økonomien ude i kommunerne og regionerne.
Samtidig sikrer det også en balance år efter år, idet der inden for de enkelte sektorer skal være en balance, så bundlinjen hvert år gerne udviser et plus.
Endelig er der det andet forslag, som er en del af den sambehandling, der er nu, i forhold til Det Økonomiske Råd, som nu får mulighed for også at følge med, lige så vel som Finansudvalget nu også bliver pålagt den opgave at følge op på økonomien, såfremt statens finanser i givet fald skulle skride.
Budgetkrav: Kravet kommer til at lyde på, at det maksimale strukturelle underskud bliver på ½ pct. af bruttonationalproduktet og det maksimale underskud på den offentlige saldo bliver på 3 pct.
Derfor er det også glædeligt, at regeringen med den 2020-plan, man i dag har fremlagt, netop overholder de to kriterier.
Kravene sikrer ikke bare troværdighed i dansk økonomi.
De sender også et stærkt signal om, at vi kommer til at holde økonomien på rette spor i mange år fremover.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at vi fra SF's side selvfølgelig varmt støtter forslaget, både det ene og det andet, vi behandler her i første runde.
Men jeg vil også sige, at jeg sådan set er stolt over, at vi nu langt om længe kan stå over for forhåbentlig at vedtage en budgetlov inden sommerferien.