runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-20:
Det frie valg, siger fru Karen Ellemann.
Jamen hvor er friheden?
Hvis det er så frit at vælge tørklædet, hvorfor er det så ikke alle mulige andre beklædningsgenstande, de her piger vælger?
Det er selvfølgelig, fordi det ikke er et spørgsmål om at gå med tørklæde eller alle mulige andre ting, moonboots og alle de her andre ting, som fru Karen Ellemann i sin nonchalante tilgang til det her vælger at nævne, nej, men et spørgsmål om, om man vælger at følge det religiøse dictum, der ligger i sharia, om, hvordan man skal være for at være en god muslim.
Hvis nu kristne piger også valgte at følge det, der står i bibelen om, at kvinder skal tie i forsamlinger - det gør de fuldstændig frit, for det er noget, de selv vælger, de synes, at det er helt naturligt - er det så et frit valg?
Selvfølgelig er det ikke det, fordi det er et fuldstændig tåbeligt religiøst krav, som normaltbegavede mennesker selvfølgelig siger at de ikke vil følge.
Det er nu engang sådan, at den islamiske dogmatik og tilgang til tilværelsen er væsentlig anderledes end kristendommen, og derfor har man ikke på samme måde som i kristendommen fået sat menneskene fri i islam.
Kunne fru Ellemann ikke godt prøve at perspektivere det over til den tvang, som præger hele den islamiske verden og dermed forstå, at vi måske skal hjælpe friheden på vej en gang imellem?
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Mange tak.
Det var en lynkarriere.
Jeg er ganske enkelt ikke enig med spørgeren i det, der er udgangspunktet for spørgerens spørgsmål, at det er tvang hele vejen.
Det synes jeg at jeg har redegjort ganske tydeligt for.
Taler man med de piger, der vælger at tage et tørklæde på, så er der, hvis vi skal komme det nærmere, lige dele tvang og lige dele frivillighed i det her.
For mange piger er det blot en måde at vise, at man tilhører en bestemt religion på, for visse piger kan det rent faktisk også vise sig, at det er adgangen til at få uddannelse, fordi familien derved er tryg ved, at de er faste i troen.
Så der er masser af begrundelser for at tage et tørklæde på, og uanset hvad, så er vi forhåbentlig enige om, at der i Danmark er tradition for en betydelig grad af frihed for os alle sammen til at leve i overensstemmelse med vores traditioner og vores livsanskuelser, og det vil således forhåbentlig være min afsluttende bemærkning.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg nævnte jo, at hvis man vil have påklædningsreglementer, skal de være objektive, generelle og sagligt begrundede.
Hvis spørgeren tænker på dommeres eventuelle tørklæder, er der jo der en særdeles saglig begrundelse for at have regler om det, fordi dommerstanden skal fremtræde neutral.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Jeg vil gerne anerkende ministerens indlæg, for jeg syntes, det var rigtig fornuftigt.
Men det, jeg er interesseret i, er, om man kan være sikker på at få en slags garanti for, at den siddende regering bliver ved med at have det her standpunkt i forhold til den her sag, eftersom jeg mener, at regeringen har haft en lille smule slingrekurs i andre sager vedrørende det her med tørklæde.
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Jeg tror slet ikke, at vi er uenige om vigtigheden af, at man lærer dansk.
Men derfor er det stadig afgørende, at vi har de tilbud - og at vi også har ordentlige tilbud - der skal til for de mennesker, som ikke behersker det danske sprog ordentligt.
Og det er jo overordentlig afgørende, når vi kigger på, hvad det er for nogle steder, vi mangler tolke - altså når det handler om udlændingemyndighederne, om sundhedsvæsenet, og om forskellige steder i regionerne og kommunerne.
Det er steder, hvor det ikke er ligegyldigt for folks liv, hvilken kvalitet tolkningen har.
Så man kan jo tage kontakt til kommunerne og kontakte alle de mennesker, der i det daglige anvender tolke, og spørge, hvordan det påvirker kvaliteten af deres arbejde, at der er mangel på kvalificerede tolke.
Så tror jeg også, at man ville få et billede, som viser, at der kan være rigtig god brug for et forslag som det, Socialdemokraterne har lagt frem her.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Det er efter Dansk Folkepartis mening et tiltalende forslag, der er fremsat.
Der er ingen tvivl om, at der er en skrigende mangel på kvalificerede tolke.
Essensen i det problem er naturligvis, at der er kommet for mange indvandrere hertil, der ikke har forsøgt at lære sig det danske sprog.
Det er et problem, der koster samfundet enorme ressourcer og øger presset på velfærdsstaten.
Det er i den sammenhæng uhensigtsmæssigt, hvis de tolke, der benyttes til at afhjælpe problemer med indvandrere, der ikke har lært dansk, heller ikke kan tale et dansk, der berettiger deres tolkerolle.
Der er ganske givet ikke alene brug for sproglig kunnen, men også et tolkeetisk gehalt, som forslagsstillerne også gør opmærksom på.
Det er der jo i mange sammenhænge.
De fleste af os kan huske den skændige sag med Annemette Hommel, den udstationerede sprogofficer, som blev hængt ud uretmæssigt - ikke alene på grund af en slap ledelse på det pågældende tjenestested, men alt tydede på, at det også hang sammen med civile tolke, som man i mangel af arabisktalende sprogofficerer måtte bruge, men som man ikke kunne stole på.
Alligevel kan vi ikke støtte forslaget.
Det skyldes ikke mindst, som ministeren har gjort opmærksom på, at det ikke er realistisk.
Man får jo ikke flere tolke af at lave et certifikat.
Det, der giver det optimale antal tolke - måske ikke altid de bedste tolke, men man må jo tage, hvad man kan få - er jo altså, at man bruger de bedst mulige, og at man hele tiden sørger for, at der er genereret en ordentlig tolkeuddannelse, sådan som rigspolitiet nu er ved at forberede en.
Der er, som der også er gjort opmærksom på, på rigspolitiets tolkeliste
140 forskellige sprog.
Det vil efter vores mening simpelt hen være uladsiggørligt at lave en certificering af autoriserede tolke på så mange sprog.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men vi synes, at hensigten med det er god og rigtig.
Vi vil ikke udelukke, at det er et spørgsmål, som man eventuelt kunne arbejde videre med, men som det foreligger her, kan vi altså ikke støtte det.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-20:
Jeg blev helt glad, da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører starte sit indlæg med at rose intentionerne i det her forslag.
Det synes jeg er positivt, men så synes jeg, at ordføreren ligesom modsagde sig selv lidt.
Hvis man nu tager historien om sprogofficererne, hvor der netop blev brugt lokale tolke, fordi der ikke var kvalificerede tolke, som måske havde en autorisation til at gå ud og være tolke, så faldt indlægget lidt tilbage.
Altså, hvad er det i det, at man har kvalificerede tolke, altså autoriserede tolke, der varetager så vigtige opgaver, som det er her, for forsvaret, der gør, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Så vidt jeg erindrer, var det ikke lokalt rekrutterede tolke, men civile tolke, som var hentet i Danmark.
Jeg nævnte det for at sige, at forslagsstillerne har ret i, at det at være en god tolk ikke bare er et sprogligt, men også et etisk spørgsmål.
Det er klart, at der også for militærets vedkommende er mangel på kvalificerede tolke.
Det, jeg prøver at sige, er jo bare, at fordi man laver et certifikat, bliver der ikke skaffet flere tolke til veje.
Men certifikatet og sådan et stift autorisationssystem vil måske betyde, at man i bestemte situationer bliver forhindret i at bruge tolke, som måske dog trods alt var bedre end slet ingen.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-20:
Jeg kan nu forstå, at det er selve autorisationen, der ligesom er en forhindring.
Derfor har jeg lyst til at spørge hr. Jesper Langballe, om Dansk Folkeparti vil støtte det, hvis vi kunne lande på at få lavet en SU-uddannelse, der ville gøre det mere attraktivt, så vi kunne få velkvalificerede tolke.
Samtidig vil jeg spørge hr. Jesper Langballe - i forhold til der i ordførertalen, hvor han siger, at der kommer mange, som ikke har lært dansk - om der ikke kan være situationer, hvor man kommer direkte her til landet og har brug for en tolk, en kvalificeret tolk, indtil man selv lærer sproget.
Altså, det er vel de færreste, der kan dansk fra dag et, de betræder dansk jord.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jo, det allerbedste i forslaget synes jeg jo også er forslaget om en uddannelse.
Om den lige skal lægges til rette på den måde, ved jeg ikke, men så vidt jeg har forstået, er sagen den, at rigspolitiet er i gang med at træffe forberedelser til at lave en regulær tolkeuddannelse, som de kan bruge.
Det indgår jo også, at man vil gøre uddannelsen SU-berettiget, og det vil sige, at man så skal flytte den fra området for voksen- og efteruddannelse over i det ordinære system.
Tolkeuddannelsen er jo, hvis vi forudsætter, at den er på ca. 1 år, ikke på et niveau, hvor det vil være hensigtsmæssigt at flytte den til det ordinære SU-område.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Det ikke at have uddannede tolke kan medføre katastrofer, hvis der bliver begået fejl ved tolkningen, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke bakker op om, at der skal være orden i sagerne med hensyn til de mange, der tolker i dag i alle mulige situationer.
Hvis vi nu antager, at en flygtning fra Sydamerika kommer til Danmark gudskelov får vi ikke nogen flygtninge fra Sydamerika, for nu går det godt dér - så vil man i den situation kræve, at den, der tolker for vedkommende i spansk, skal være uddannet translatør, men er det en, der kommer fra Irak og skal have tolket arabisk, så kræver man næsten ikke noget.
Er det ikke underligt?
Er der ikke behov for uddannelse, sådan at vi får tolket ordentligt, og så vi sparer de offentlige medarbejderes tid, for de bruger meget tid på dårlige tolke?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jamen jeg er for så vidt fuldstændig enig, og jeg vil sige, at retsplejeloven, som der også bliver gjort opmærksom på i forslagets bemærkninger, jo forudsætter, at afhøringer skal ske igennem en translatør.
Det er der altså bare ikke translatører nok til, og desværre kommer der ikke flere translatører eller tolke i det hele taget ud af, at man laver et certifikat.
Det skal man gøre sig klart at der ikke gør.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Jeg er meget enig i ordførerens svar om kvalificeret tolkebistand i de tilfælde, hvor det oprigtigt er nødvendigt.
Og den gruppe, som ordføreren omtaler, er jo bestemt også en meget, meget lille gruppe, som vi kan være ganske enige om har et behov for tolkning.
Men der, hvor behovet for tolkning findes i dag, er jo netop hos familier, som har boet i Danmark med opholdstilladelse og det hele gennem en årrække, og det er der, der virkelig bliver drevet rovdrift så at sige på et behov for at anvende tolke, og det er der, jeg mener vi bør være meget opmærksomme på at sætte fokus på muligheden for at tilegne sig det danske sprog.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
I virkelighedens verden er det jo nok sådan, at når der er flaskehalsproblemer, tager man den nærmeste, der har visse forudsætninger for at fungere som tolk, og det kan ofte være børn eller søskende eller andre, og det er jo derfor, at det er en meget alvorlig problemstilling, vi står med.
Derfor synes jeg egentlig, at jeg måske gerne vil spørge ministeren om den sidste del af beslutningsforslaget, det, der handler om en undersøgelse af de flaskehalsproblemer, der eventuelt kunne opstå, om det var noget, ministeren ville give tilsagn om.
Jeg forstår, at der er en anerkendelse af, at vi har en problemstilling her, at vi har et arbejde, der udestår, og så synes jeg måske, det var fair, at ministeren, hvis der var uenighed om, hvilke midler der skulle tages i anvendelse, i det mindste var imødekommende og sagde: Jamen så lad os få en undersøgelse af de flaskehalsproblemer, der eventuelt vil opstå, hvis man laver en autorisationsordning, og så se, om det gør os i fællesskab klogere, så vi kan finde den rette vej.
For som jeg fornemmer det, er der enighed om, at vi står med store problemer.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg ved ikke, om det er et stort problem, men selv om det ikke skulle være et stort problem, skal vi altid prøve at løse problemer.
Og som jeg lige har sagt: Hvis det kan sandsynliggøres ved en undersøgelse, en analyse, stikprøver eller på anden vis, at der er områder, hvor man kan tiltrække et klientel, hvis det sker på SU-vilkår, så lad os se på det.
Det er især autorisationsordningen, jeg ikke tror på.
Lad mig så til sidst sige, at man måske også skal turde sige under denne debat, at vi jo heldigvis nu er begyndt at stille større krav om, at tilflyttere skal lære dansk.
Jeg håber, at det fører til, at der i fremtiden ikke er så mange, som skal have tolkning, efter at de har været her i en halv snes år.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Spørgsmålet om SU-berettigede uddannelser er jo kun en del af beslutningsforslaget.
Så var vi dog kommet et stykke, uden at man nu ville behøve at lægge sig fast på, præcis hvilken ordning man eventuelt skulle vælge, hvilken vej man skulle vælge for at få den implementeret.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg vil ikke på stående fod åbne for, at vi kan lave en autorisationsordning.
Der er så mange ønsker om en autorisationsordning.
Det første, der sker, er bureaukrati, flaskehalse og ikke nogen som helst garanti for, at det lokker flere til, så det er jeg meget skeptisk over for.
Til gengæld har jeg erklæret mig åben over for både det ene og det andet, som kan føre til en bedre forsyning af tolke.
Lad os se på, om der er analyser, der kan tyde på, at en SU- tolkeuddannelse kan føre til en større søgning.
Det kan ingen undervisningsminister jo have noget imod.
Jeg tror ikke på det i øjeblikket, men jeg har et åbent sind over for de undersøgelser, der kan rokke mig i min opfattelse.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Behovet for kvalificerede tolke løses ikke ved en autorisationsordning.
Hvis offentlige og halvoffentlige institutioner forpligtes til kun at anvende certificerede tolke, vil der som også nævnt opstå flaskehalsproblemer på kort sigt, som forslagsstillerne jo også selv er inde på i bemærkningerne.
Men hvad med på lidt længere sigt?
Her ser jeg umiddelbart to mulige scenarier.
Enten skulle der ske det fantastiske, at en masse vælger at lade sig uddanne og certificere, hvilket selvfølgelig løser problemet, eller også havner vi i en situation, hvor der fortsat ikke uddannes nok tolke, hvilket vil resultere i, at en masse sager ikke vil kunne blive behandlet.
Da det sidste scenario må formodes at være sandsynligt for særlig de mere eksotiske sprog, løser beslutningsforslaget ikke problemet.
Løsningen ligger nok nærmere i, at offentlige og halvoffentlige institutioner vælger de bedst kvalificerede til den konkrete opgave.
Det giver incitament til at opkvalificere sig, da man så vil blive foretrukket frem for dem, der ikke uddanner sig og får papir på egne kvalifikationer.
Jeg vil mene, at princippet sådan set allerede eksisterer i retsplejelovens § 149, hvoraf det fremgår, at en translatør så vidt muligt skal anvendes.
Hvis man ikke kan få fat i en translatør, bør man i stedet kigge sig om efter en statsprøvet tolk, og herefter må man ty til ikkeuddannede tolke, forudsat at der selvfølgelig stadig findes kvalificerede til at løse den konkrete opgave.
Endvidere kan jeg på rigspolitiets tolkeoversigt forstå, at rigspolitiet er i gang med at forberede et introduktionskursus for ikkeuddannede tolke.
Et introduktionskursus vil afhjælpe en del af de bekymringer, som forslagsstillerne giver udtryk for.
Nu ved jeg ikke, om tolkene så modtager en form for kursusbevis, men det vil da i hvert fald være oplagt, ligesom det vil være oplagt, at man opfordrer deltagerne til at videreuddanne sig.
Ovenstående løsning forudsætter, at offentlige og halvoffentlige institutioner ud over at søge den bedst kvalificerede naturligvis også kræver dokumentation for eksempelvis gennemført uddannelse.
Men lovgivning burde altså ikke være nødvendigt.
Vi kan med rette forvente, at det ansvar udmærket kan løftes lokalt i kommuner og regioner uden indblanding fra Folketinget.
Samtidig bør de offentlige institutioner, som i dag tilsyneladende betaler meget høje kursusafgifter for diverse ikkekompetencegivende kurser, nøje overveje, om de penge ikke var givet bedre ud på at uddanne de pågældende personer til statsprøvede tolke.
Jeg vil dog samtidig gerne benytte anledningen til endnu en gang at fremhæve, at det her med at være tosproget jo egentlig ikke er et problem.
Det er tværtimod en fordel, og jeg håber, at mange flere tosprogede vil udnytte denne fordel og få papir på deres kundskaber.
I Venstre anerkender vi den problemstilling, som forslagsstillerne forsøger at løse, men vi mener altså ikke, at dette beslutningsforslag er løsningen på problemet, og derfor kan vi ikke støtte det.
Karen Ellemann (V), 2008-05-20:
Blot en kort bemærkning.
Ordføreren taler om børn, der tolker for forældrene, og med hensyn til det har jeg blot lyst til igen at sætte fokus på, at når man er kommet hertil som familie, forudsætter det jo, at barnet har lært sproget i det nye land, for at det kan tolke for forældrene.
Men hvordan kan det så være, at forældrene ikke har lært sproget, og hvorfor er det så, at der opstår det her behov for tolkning?
Jeg mener, at ministeren var meget fint inde på, at vi også skal huske det fokus, at der stadig væk bliver stillet masser af muligheder til rådighed for at tilegne sig det nye sprog i det nye land, man er kommet til, og at det krav ikke kun skal stilles til børnene, men bestemt også til forældrene.
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Men virkeligheden er jo, at der er nogle mennesker, der kommer til Danmark som flygtninge og er så traumatiserede, at det er gået meget hårdt ud over deres evne til at lære sprog, og de mennesker skal jo også have en mulighed for, at der bliver taget hånd om dem af det danske system, når de får asyl og ophold hos os.
Og der nytter det bare ikke noget, at det er børnene, der skal gå ind og tage det ansvar på sig.
Det er ikke en enkel opgave at tolke, og slet ikke hvis man skal tolke ting, som er fagligt svære som f.eks. ved et lægebesøg.
Det er et meget stort ansvar at lade børn stå med, og der synes jeg, vi må gøre, hvad vi kan, for at det er kvalificerede tolke, der anvendes i det offentlige, og for ikke at overlade den opgave til børn.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Hvorfor gør der ikke det?
Det ved vi jo ikke noget om.
Det kan være, at det kan tiltrække flere, når vi får etableret en uddannelse.
Vi kender jo ikke efterspørgslen på nuværende tidspunkt.
Men uanset efterspørgslen synes jeg, at det vigtigste er at få nogle tolke, der er uddannede.
For nogle år siden fik vi en døvetolkeuddannelse - en mellemuddannelse, der betød, at vi fik orden på de forhold, der gjaldt for døvetolke - og ud fra det, jeg hører, så går det fremragende med denne tolkeuddannelse.
Hvorfor kunne man ikke gøre det samme med hensyn til indvandrer- og flygtningesprog?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Det synes jeg i høj grad at man skal gøre, og jeg synes, at regeringen og Folketinget skal være meget lydhøre og meget large med hensyn til at bevilge ressourcer til at få lavet de tolkeuddannelser, der er behov for.
Ingen tvivl om det, der er vi fuldstændig enige.
Men jeg bliver altså nødt til at gøre opmærksom på, at hvis man mangler chauffører i landet, så bliver der ikke flere chauffører af, at man opretter et kørekort.
Naser Khader (NY), 2008-05-20:
Det er vi meget enige om.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Forslaget går ud på, at regeringen skal sikre, at kommunerne kommer med en henstilling til indvandrerfamilier og folkeskoler om, at det danske samfund frabeder sig anvendelse af hovedtørklæder for piger under 18 år i skolerne i Danmark.
En sådan henstilling vil forudsætte udtrykkelig lovhjemmel.
Den findes ikke, men selv om regeringen kunne skaffe en sådan lovhjemmel her i Folketinget, ville regeringen alligevel fraråde det og gå imod det.
Folkeskoleloven giver hjemmel til, at skolebestyrelser ud fra ordensmæssige hensyn kan regulere spørgsmål om påklædning.
Sådan nogle beslutninger skal altså træffes på den enkelte skole.
Hvordan man lokalt forholder sig til tørklæder, er et spørgsmål for ledelsen af skoler såvel som af børnehaver og vuggestuer.
Og der synes jeg at beslutningen ligger godt.
Hvis man vil gennemføre et påklædningsreglement eller regler om tørklæder og anden religiøs hovedbeklædning, skal reglerne, forbuddene eller påbuddene være objektive og sagligt begrundede.
En saglig begrundelse kan f.eks. foreligge i forhold til burka eller lignende beklædning, som vanskeliggør kommunikationen mellem lærer og elev, og som derfor kan forstyrre undervisningen.
Det vil også skulle være generelt, og det må ikke være rettet mod en bestemt gruppe.
Sådan er de gældende regler for, hvordan ledelser i den offentlige sektor og for øvrigt også den private sektor kan gennemføre påklædningsreglementer, -påbud eller -forbud.
De regler synes regeringen er gode, som de er, så derfor kan vi ikke støtte det pågældende forslag, som vi her drøfter.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Hvis de nuværende regler siger, at man kun kan indføre sådan noget, hvis der er saglige begrundelser, kan vi selvfølgelig bare indføre det med det samme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det, som jeg slet ikke synes ministeren var inde på, nemlig det principielle i den her diskussion.
Det principielle må jo handle om, hvorvidt vi eksempelvis synes, det er i orden, at piger i skolealderen - 7-8-årige piger - bliver pålagt af deres forældre at bære tørklæde.
Altså, hvis vi ikke synes, at sådan noget er i orden - og det finder jo sted - må vi også på en eller anden måde adressere det synspunkt, adressere den problemstilling og have nogle holdninger til den og lave nogle tiltag i den forbindelse.
Så kunne ministeren ikke komme lidt ind på det principielle i det her forslag, nemlig at det altså er et frihedsproblem, hvis piger helt ned i skolealderen bliver pålagt af deres familie og deres forældre at bære tørklæde?
Det er jo en ligestillingsproblematik, og er det ikke en saglig begrundelse?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er en dårlig idé, at man tvinger små eller store piger til at bære tørklæde mod deres vilje eller tvinger dem på et tidspunkt, hvor de ikke er i stand til selv at tage stilling.
Det skal der ikke være tvivl om.
Men et demokrati bygger jo på den holdning, at man har en holdning, selv om man kæmper for andres ret til at have en anden holdning.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Det er jo stadig væk ikke et svar på, hvordan man så rent faktisk håndterer den problemstilling, at der er nogle, som bliver pålagt at bære tørklæde, når de er 7-8 år, af deres forældre og af deres miljø.
Hvordan løser man det?
Hvad er regeringens forslag til at løse den problemstilling?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at den politiker, som var muslim, og som oprindelig fremsatte det her forslag i Svendborg Byråd, faktisk gav som en del af begrundelsen for forslaget, at de her piger jo ikke frivilligt bar tørklæde.
Der er det jo fint nok at være enig eller uenig, men nu er vi jo politikere, som bliver valgt på vores holdninger, og vi skal jo et eller andet sted forsøge at udmønte vores holdninger i handlinger.
Jeg kan så ikke lade være med at spørge: Hvis ministeren mener, at det her er noget, der skal håndteres lokalt, hvad vil ministerens anbefaling til de lokale Venstrefolk så være, såfremt et sådant beslutningsforslag blev fremsat lokalt?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg har engang skrevet en bog, der hed »Grænser for politik«.
Den handlede om politikfri zoner, og en af de vigtigste politikfri zoner er den, som værner familien imod, at statsmagten unødigt blander sig.
Selvfølgelig har vi regler om, at hvis man ikke tager vare på sine børn, kan der blive grebet ind, og barnet kan i værste fald blive tvangsfjernet.
Men hvis familien i øvrigt - ud fra den bedste mening og efter bedste evne - gør det, som forældrene mener er det bedste for barnet, lægger vi vægt på, at familien skal være fri for politik.
Det er sådan set det vigtigste svar, jeg kan give.
Der kan være nogle, som er modstandere af seksualundervisning.
Hvis de sender deres børn i folkeskolen, skal børnene have seksualundervisning, men de kan faktisk hjemmeundervise dem og lade være med at give dem seksualundervisning.
Jehovas Vidner har deres synspunkter, som også er beskyttede af den politikfri zone.