runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-23:
Bare for at få tingene korrekt skal jeg gentage, at det var hr. Claus Hjort Frederiksen, som i sidste uge påstod, at regeringen har været med til at udarbejde den grønlandske storskalalov.
Således faldt ordene, som det også er registreret i Folketingstidende.
Regeringen har ikke været med til at udarbejde den grønlandske storskalalov.
Jeg vil gerne uddybe håndteringen af sagen for hr. Claus Hjort Frederiksen og i den forbindelse sige, at i forbindelse med landsstyrets færdiggørelse af storskalalovforslaget fremsendte de det i høring den 21. august 2012, og da afgav justitsministeren den 24. september et høringssvar.
Høringssvaret blev sendt til Folketinget – det er hr. Claus Hjort Frederiksen sikkert bekendt med – i forbindelse med justitsministerens besvarelse af spørgsmål 373 i Retsudvalget.
Og som det yderligere fremgår af besvarelsen, har Justitsministeriet på embedsmandsniveau afgivet enkelte bemærkninger af mere teknisk karakter til udkastet til storskalaloven, dvs. ikke vedrørende indholdet af storskalaloven.
Så igen vil jeg godt sige, at hr. Claus Hjort Frederiksen, der i sidste uge brugte formuleringen om, at regeringen har været med til at udarbejde den grønlandske storskalalov, tog fejl, og det vil egentlig klæde spørgeren at anerkende det i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-23:
Det er godt, at ministeren er godt tilfreds.
Vi lever bare i en it-alder, som jo temmelig sikkert gør, at man nemt kunne se, hvad det er for nogle rettelser, og hvor de hører til – vi har markblokke, vi har matrikelkort, vi har alt muligt, som viser, hvem de forskellige arealer tilhører.
Men derfor er der jo stadig væk landmænd, der har oplevet det mærkelige at modtage op til 22 forskellige breve samme dag om, at der nu er indkommet et ønske om en rettelse.
Altså, de kommer i en strøm af måske 8 eller 15 breve pr. dag.
Så er det bare, at jeg stiller mig selv spørgsmålet: Var det måske ikke et mål for regeringen også at spare lidt på portoen?
Var det ikke et mål for regeringen?
Man har i hvert fald udadtil signaleret, at man gerne vil have regelforenkling og effektivisering, men alligevel synes jeg, at man ikke kommer helt ud i den anden ende, hvor landmanden også kunne få gavn af det, når man belaster ham med så mange breve.
Derfor spørger jeg ministeren, om det ikke kunne lade sig gøre at have et sammenflettet system som det, vi alle sammen kender til, nemlig Excel, sådan at man sammenfletter nogle data og der f.eks. kun modtages et brev.
Men det er måske viljen, det er galt med, eller er det mig, der har misforstået svaret fra ministeren?
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-23:
Hvad er ministerens holdning til opkrævning af penge under bordet ved udlejning af lejeboliger, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre sig, at lejelovens § 6 vedrørende opkrævning af penge under bordet ved udlejning overholdes?
Carsten Hansen (S), 2013-01-23:
Jeg har ingen sympati for udlejere, der forsøger at udnytte situationen på boligmarkedet til at berige sig på boligsøgendes bekostning.
Det har jeg også klart givet udtryk for så sent som her i foråret, både i forbindelse med behandlingen af DF's beslutningsforslag B 24 og i mit svar til hr. Lars Dohn på By- og Boligudvalgets spørgsmål nr. 64, almindelig del.
Ulovligt opkrævet dusør i lejeforhold er en alvorlig sag, som vi skal til livs – som jeg skrev til hr. Lars Dohn – og jeg er derfor indstillet på at se på frakendelsesreglerne og på sanktionsmulighederne i forhold til udlejere, der overtræder lejelovens § 6.
Udlejer- og lejerorganisationer forhandler for øjeblikket om en forenkling og modernisering af lejelovgivningen.
Og jeg mener, at vi skylder parterne at afvente resultaterne heraf, inden vi ser nærmere på frakendelses- og sanktionsmulighederne i forhold til dusørreglerne.
Mette Gjerskov (S), 2013-01-23:
Det her handler om breve, og jeg vil sige, at i forhold til randzoneloven, som Dansk Folkeparti jo selv har været med til at beslutte i Folketinget, har det været meget vigtigt for mig som minister at gennemføre loven, så den er til mindst muligt besvær for den enkelte landmand, og derfor kan landmændene selv oprette ønsker om ændringer af kortet med randzonerne direkte i NaturErhvervsstyrelsens tast selv-system.
Det er jo et system, som landmændene anvender ofte ved en lang række andre ordninger.
I forhold til randzoner er systemet bygget sådan op, at de enkelte ændringsønsker behandles hver for sig, og det vil sige, at der kan være én ændring for én randzone og en anden ændring for en anden randzone.
Det er typisk det mest overskuelige for landmanden at sende sådan nogle ændringsønsker.
Det betyder til gengæld også, har jeg fået at vide fra NaturErhvervsstyrelsen, at landmændene får et svar om hver enkelt randzone og på hvert enkelt ændringsforslag, de har sendt ind.
NaturErhvervsstyrelsen har oplyst mig, at det ville have medført betydelige ekstraudgifter til it-systemet, hvis man skulle have samlet besvarelser af flere rettelser fra samme landmand i en besvarelse.
Nogle steder har det praktisk kunnet lade sig gøre, andre steder ville det være for omkostningstungt.
Derfor har styrelsen altså foretaget en meget ansvarlig afvejning mellem at give landmanden adgang til et kendt system og at udvise økonomisk ansvarlighed, og det er jeg kun tilfreds med.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-23:
Synes ministeren, at det er fornuftigt og økonomisk ansvarligt, at man sender mange breve ud til den samme landmand om registrering af rettelser vedrørende randzoner i stedet for at bare sende ét brev med alle de registreringer, som er relevante for den enkelte landmand?
Carsten Hansen (S), 2013-01-23:
Der er jo som sagt ikke mange sager, der bliver rejst, men jeg ser alvorligt på den slags forbrydelser og den slags kriminalitet.
Jeg mener, at vi selvfølgelig skal skride ind over for det i det omfang, vi overhovedet kan se det.
Men der bliver ikke rejst ret mange sager.
Derfor håber jeg på, at LLO og andre gerne vil rejse de her sager.
Det synes jeg er rigtig vigtigt, for der er også en sammenhæng med forældelsesfristen.
Når det så er sagt, har jeg i modsætning til den tidligere regering, hvor der har siddet ikke mindre end fem boligministre og ventet på, at man blev færdig, sat skub i de lejelovsforhandlinger.
De bliver nu afsluttet, og man er nået til det, der hedder fase 1 og fase 2.
Vi går i gang med fase 3, når vi er færdige med dem, hvor vi har det materielle indhold, altså det, der ændres politisk ud over med Enhedslisten, og der vil § 6 også være med.
Jeg ser alvorligt på det.
Det vil vi gå i gang med, når vi er færdige med den del af det.
Og i modsætning til tidligere er der nu givet lovning på, at det tager vi fat på efterfølgende.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-23:
Nej, nu må ministeren da snart finde en anden smøre, hvad angår de sidste 10 år og Dansk Folkeparti som støtteparti.
Det kan han jo ikke blive ved med at køre rundt i.
Det siger ministeren i alle sine taler.
Det handler jo om at se, hvad det er, der sker i fremtiden, og den viden, vi får, sådan er det jo.
Og så kan man jo spørge sig selv, hvorfor der ikke har rejst nogle sager.
Det er jo, fordi mange af dem, som står i en situation med bolignød, måske betaler de her penge under bordet for at få en lejlighed, for at få et sted at bo.
Og når man har gjort det, er man måske ikke så villig til at stå frem og sige: Ja, det gjorde jeg, jeg har simpelt hen betalt for at få den her lejlighed.
Jeg har betalt 30.000 kr. under bordet for at få den her lejlighed.
Det er nok de færreste, der står frem og siger det, fordi de ikke ved, hvilke sanktioner det medfører.
Derfor synes jeg da godt, at ministeren kan stille sig selv spørgsmålet hvorfor.
Vi ved, det foregår i praksis, og det, ministeren siger nu her, er, at han vil afvente og afvente, og det har han gjort siden december sidste år, hvor Dansk Folkeparti fremsatte det her beslutningsforslag.
Carsten Hansen (S), 2013-01-23:
Nu har jeg i modsætning til tidligere ministre – de fem borgerlige boligministre, der har været her de sidste 10 år – sagt, at vi vil ændre på det her.
Ved tidligere forespørgselsdebatter ville den borgerlige regering ikke ændre på det, og der sad DF jo som støtteparti.
Det undrer mig meget, at man først er vågnet op, efter man er kommet i opposition, men bedre sent end aldrig.
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at vi ikke skal sidde det her overhørigt.
Men vi skal se det i en sammenhæng, og spørgeren ved jo ganske udmærket, at den midlertidige lejelov af 1939 er meget, meget kompliceret.
Vi har parterne til at sidde omkring et bord, og de har nået det, der hedder fase et og fase to og har gennemskrevet det.
Nu skal vi også have de politiske ønsker ind i forhandlingerne, og så skal vi samtidig have taget fat i § 6. Men der er ikke ret mange sager, der begrunder, at vi skal gøre det.
Jeg er ikke i tvivl om, at der foregår ulovligheder rundtomkring, men der bliver ikke rejst ret mange sager.
Men lige så snart, vi tager fat på den politiske del af lejelovgivningen, tager vi § 6 med.
Det kan jeg love fru Karina Adsbøl.
Jeg sidder altid stille og lytter andægtigt til ordføreren for DF, for det synes jeg at man skylder hinanden.
I de 10 år, hvor DF har været støtteparti for den borgerlige regering, har ikke mindre end fem boligministre været inde over det.
Jeg satte jo en tidsfrist, nemlig 1. januar, for de to første faser, og vi har her før jul afsluttet forhandlingerne om hovedparten af organisationens punkter, og vi tager nu fat på en runde, som skal give det samlede forslag det fornødne materielle indhold, der kan begrunde en omfattende sammenskrivning af lejelovgivningen og boligreguleringsloven.
Lykkedes det, går vi selvfølgelig i gang med den her sammenskrivning, men på nuværende tidspunkt er det ikke muligt at sige, hvornår vi endeligt er færdig med det.
Men jeg kan love fru Karina Adsbøl også her i salen i dag, at vi selvfølgelig vil vende tilbage til § 6.
Når det så er sagt, må jeg sige, som jeg også sagde, da vi på foranledning af DF havde forespørgselsdebatten, at det viser sig, at der næsten ikke bliver rejst nogen sager hverken fra LLO's side eller fra lejernes side.
Og vi kan ikke basere vores lovgivning på fornemmelser eller på disse undersøgelser, for det viser sig faktisk, at der stort set ikke er nogen, der rejser sagerne, og der er ingen, der bliver dømt for det.
Jeg så gerne, at man i højere grad gik ind også fra LLO's og andres side og anmeldte de her udlejere, så vi kunne få nogle sager på bordet og kunne gøre noget ved det.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-23:
Man kan jo altid vente på en eller andet, der skal være færdig med et eller andet, men når vi nu ved, at de her problemer forefindes og det allerede er over et år siden, Dansk Folkeparti kom med det her beslutningsforslag om at skærpe straffen og øge forældelsesfristen, og der så ikke er sket noget, så kan man godt blive lidt fortvivlet over, hvad regeringen laver.
Det er rigtigt, at ministeren sagde, at han ikke sympatiserede med dem, der opkrævede penge under bordet, men vi ved jo, at det foregår.
Og det viser en rapport fra Danske elever og Studerendes Kollegieråd jo også, altså at det er rigtig mange, der har fået at vide, at hvis de skulle have en lejlighed, skulle de betale penge under bordet.
Det er jo problematisk, og jeg synes også, det er problematisk, at der skal gå så lang tid, og at ministeren skal være under pres fra Enhedslisten og Dansk Folkeparti for at følge op på det her.
Så jeg vil spørge: Hvornår forventer ministeren helt konkrete initiativer i forbindelse med det her?
For som jeg kunne forstå på ministeren, er han ikke interesseret i at øge forældelsesfristen, og han er heller ikke interesseret i at øge straffen, som er på højst 4 måneder eller en bøde.
Og Dansk Folkeparti har foreslået at øge straffen i grelle tilfælde, fordi der har været en række sager i medierne om det, også i forbindelse med Låsby-Svendsen, og der har været en række avisartikler i Ekstra Bladet, som viste, at det var et stort problem på det her område.
Det virker, som om ministeren sidder stille i forhold til det her.
Jeg forventer, at ministeren snart tager nogle initiativer og kommer med et lovforslag om den her problemstilling med, at folk altså skal betale penge under bordet for at få en lejlighed.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Mette Gjerskov (S), 2013-01-23:
Det er en sag, der først skal igennem politiet, til domstolene, og så må vi jo tage konsekvenserne deraf.
Sådan må det simpelt hen være.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi er optaget af, at hygiejnen skal være i orden.
Derfor har vi en smileyordning.
Smileyordningen er fantastisk, fordi den ikke kun er en diskussion imellem myndighederne og virksomhederne, men involverer forbrugerne i den diskussion, og den giver forbrugerne en indikation af, hvad det er for en virksomhed, de går ind i.
Det kan de se ved hjælp af smileyordningen, og smileyen er et af de allermest kendte symboler, vi overhovedet har i Danmark.
Folk ved godt, hvad den betyder.
Det er jo derfor, at virksomhederne er så stærkt optaget af det.
Smileyordningen har jo vist sig at være en ufattelig stor succes.
Virksomhederne er stærkt optaget af at have en glad smiley; det er langt de fleste virksomheder.
Når det kommer til sådan en virksomhed her, kommer fødevarekontrollen igen og igen og igen.
Men hvis ikke det er sundhedsskadeligt, så må folk selv om det.
Karina Adsbøl (DF), 2013-01-23:
Hvad er ministerens holdning til afgrænsningscirkulæret mellem behandlingsredskaber og hjælpemidler, og vil ministeren tage initiativ til at revidere cirkulæret med henblik på at præcisere cirkulæret?
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Tak for det.
Jeg vil, måske ikke så overraskende, blive i samme boldgade, fordi vi jo i Venstre selvfølgelig som de fleste andre er optaget af at sikre, at der kommer vækst og beskæftigelse i det her land.
Det ved jeg også at regeringen er optaget af, og derfor har vi selvfølgelig også med tilfredshed noteret os – som en anden sagde før: bedre sent end aldrig – at statsministeren har sagt, at regeringen nu også vil komme på banen med nogle bud på, hvordan vi kan få jobskabelse i Danmark.
Desværre må man så sige, at det først er om 6 uger.
Man kan jo få den formodning, at det så er en regering, som mere er en slags diskussionsklub, end det rent faktisk er en regering, som selv har nogle bud på, hvordan man skal lede det her land.
Når tingene trækker i den rigtige retning, må vi jo så også sige, at der har vi været med.
Vi har øget arbejdsudbuddet i forskellige sammenhænge, vi har sænket skatterne med skattereformen fra sidste år, og når det går i den forkerte retning med øgede afgifter, øgede skatter, NOx-afgift, fjernelse af boligjobordningen, så er det regeringens parlamentariske grundlag, Enhedslisten, der står bag.
Derfor er vi selvfølgelig også fra Venstres side dybt interesseret i at få at vide fra ministeren, ikke nødvendigvis i detaljer, for jeg har forstået, at den gode løsning først kommer om 6 uger – nu er der så 5 uger tilbage – men man må dog alligevel i regeringen trods alt have gjort sig nogle overvejelser om ambitionsniveauet, hvad der skal komme ud af det, den økonomiske ramme, hvilken størrelsesorden vi taler om og selvfølgelig også, som hr. Claus Hjort Frederiksen var inde på, hvilke finansieringskilder man forventer kan bringes i anvendelse.
Det vil jeg godt spørge ministeren om, og om ministeren ikke her kan løfte lidt af sløret for det, så vi andre måske også kan forberede os på, hvad det er for nogle forhandlinger, vi skal i gang med, for jeg antager, at det bliver med Venstre som et af de centrale partier, idet jeg ikke forventer, at regeringen kan få sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten, med til en pakke, som faktisk forbedrer vilkårene for danske virksomheder gennem lavere afgifter og en skattesænkning.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jo, det kan jeg sådan set godt se, for principielt sker der jo det i forbindelse med boligjobordningen, at man sådan set betaler folk for ikke at få arbejdet gjort sort.
Jeg synes, det er sådan en særlig måde at gøre det på, når man siger til folk: Nu gør vi det billigere at få arbejdet gjort hvidt, sådan at du ikke får det gjort sort; og det er jo så de andre skatteydere, der skal betale dig for, at du ikke får det gjort sort.
Jeg synes, det er vigtigt at få det gjort hvidt, ordentligt og med regning, sådan som det nu engang skal være, uanset hvor man er.
Jeg er også helt sikker på, at virksomhederne er lige så optaget af det.
Og derfor er det arbejde, som jo bl.a. SKAT gør, og som også har været gjort under tidligere skatteministre, bl.a. fra fru Anni Matthiesens eget parti, meget vigtigt.
Men jeg har den reservation – og det er så hos mig mere en politisk overvejelse – at det at betale folk for ikke at få lavet sort arbejde er en meget særlig måde at bekæmpe det på.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-23:
Vi ved jo også udmærket godt, at når man vedtager nogle love her i Folketingssalen, går der lidt tid, inden de kommer til at fungere ude i virkeligheden.
Og noget af det, som virksomhedsejeren også fortalte mig i mandags, var, at der nu var skabt de her arbejdspladser, og at befolkningen ligesom har fundet ud af, hvordan det her virker.
Han mente bl.a. også helt klart, at mængden af sort arbejde var blevet væsentlig mindre.
Her til sidst vil jeg godt spørge ind til netop det med sort arbejde.
Jeg vil høre, om det ikke også har en interesse for regeringen, at man får det droslet ned, og om ministeren her i dag ikke også godt kan se, at boligjobordningen jo også var med til det.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jamen så er der jo i hvert fald noget, som de nuværende regeringspartier og de daværende regeringspartier har tilfælles, og det er det postulerede motto: bedre sent end aldrig.
For regeringen kom jo til, efter at vi i 10 år havde set på, at konkurrenceevnen var blevet ringere og ringere.
Derfor sætter jeg meget stor pris på, at Venstre så sprødt og så årvågent nu mener, at det er det absolut mest afgørende at få styrket den private beskæftigelse ved at gøre rammevilkårene for det at drive virksomhed bedre.
Vi sidder jo på ryggen af et tiår, hvor den samlede konkurrenceevne selvfølgelig i form af særdeles store lønstigninger, både privat og offentligt, en stærk valutakurs, men jo også, at der ikke blev gjort noget for at styrke produktiviteten, samlet set har gjort, at vi er i en helt anden situation, end vi var, da Venstre og Konservative overtog regeringsansvaret.
Det synes jeg bare man skal have med, når man hører Venstres angreb og udsagn om, at det er helt utilstedeligt – det må jeg forstå – at regeringen åbner for, at man kan bidrage til de overvejelser om, hvad der vil gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Jeg synes, det er meget afgørende også at have den, hvad skal man sige, egentlige politisk holdningsmæssige diskussion om, hvad det egentlig vil sige at være et stærkt, velstående land, hvor så mange borgere som overhovedet muligt oplever det, der for mig også er velfærd, nemlig at have et arbejde – og at det arbejde også kan være privat beskæftigelse, for den diskussion er måske mindst lige så central som diskussionen om, hvorvidt det er skatter eller afgifter eller infrastruktur eller uddannelse, og hvordan de forskellige ting kan kombineres, for det er jo redskaberne, det er midlerne til at indløse det, vi gerne vil, nemlig at det bliver mere attraktivt at skabe virksomhed i Danmark.
Lige præcis eksemplet her illustrerer jo meget tydeligt problemet ved at privilegere én branche med særlige subsidier, som så er betalt af de andre skatteydere.
Det, vi er optaget af, er at sørge for, at det samlet set er mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Jeg ved godt, at Venstres bud er nulvækst i den offentlige sektor og en boligjobordning.
Og det er så det.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-23:
Jeg kan høre, at det bliver en god pose blandede bolsjer med lidt af hvert, som kan komme erhvervslivet til gavn.
Jeg var i mandags på virksomhedsbesøg i min egen kreds hos en håndværkervirksomhed, hvor man jo helt klart sagde, at boligjobordningen havde hjulpet dem, så de hen over sidste år kunne ansætte flere folk, herunder bl.a. flere lærlinge.
Virksomhedsejeren sagde også til mig, at nu var det desværre sådan, at han tydeligt kunne se, at jobbene, som egentlig var kommet på baggrund af boligjobordningen, som altså havde skabt de små opgaver med at udskifte et par vinduer eller en dør, nu fik en ende.
Det gjorde så, at han må overveje, hvem der skal fyres.
Ministeren sagde for lidt siden, at det er vigtigt, at man også har fokus på de unge, og at ministeren også gerne vil bruge pengene på, at unge får en uddannelse.
Var boligjobordningen ikke bl.a. med til, at også unge fik et job?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Danmark bliver aldrig et land, der kan konkurrere på en parameter, som gør, at vi ligesom siger, at der er Danmark bedst, det er det, der gør, at alle vil komme til Danmark.
Jeg tror, det er de samlede vilkår, der er afgørende.
De samlede vilkår består selvfølgelig af, hvilke skatter man betaler, hvilke afgifter man betaler, hvordan man bliver mødt af myndighederne, om de hjælper en eller sidder med armene over kors og venter på, at man overtræder, hvad ved jeg, cirkulære 355 B, og så stikker én en administrativ bøde, eller om de hjælper én til at opfylde naturlige og selvfølgelige krav inden for miljø, arbejdsmiljø, eller hvad det kan være; det kan være adgangen til infrastruktur, til digital infrastruktur.
Det er altså et samlet billede, som gør, at man siger, at her vil man gerne drive sin virksomhed.
Der er det selvfølgelig også vigtigt, at der i en eller anden forstand er en rød pil, som peger mod Danmark, så man også udefra kan se Danmark.
For noget af det, vi diskuterer meget lidt i den danske diskussion om vækst og private arbejdspladser, er jo adgang til kapital.
Det er en egentlig barriere for vækst, hvis man ikke som virksomhed kan få en eksportkredit, kan få et nogenlunde lavtforrentet lån til at udvide sin virksomhed, den type af ting.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at man kan få øje på Danmark, så vi får rettet op med hensyn til investeringsbalancen og der bliver trukket flere investeringer til Danmark, fordi det også er med til at skabe den private beskæftigelse, der kan give velstand og fremgang i øvrigt.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-23:
Vi har en del gange fra Venstres side sagt, at vi synes, at der er brug for en erhvervspakke for at få skabt flere arbejdspladser og for at få skubbet gang i væksten.
Vi hørte så nu pludselig fra statsministerens egen mund, at det er vigtigt, at der kommer en pakke.
Bedre sent end aldrig
Vi er så rigtig mange, som man kan høre her i dag, der venter spændt.
Jeg kan også sige, at jeg har mødt mange erhvervsfolk, som venter spændt på, hvad pakken kommer til at indeholde.
Jeg vil gerne her i dag spørge økonomiministeren: Hvad mener ministeren at pakken bør indeholde?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jamen det er naturligvis et vurderingsspørgsmål.
Og jeg ved godt, at det fra Dansk Folkepartis side meget ofte bliver fremført, at man må sige tingene, som de er – punktum.
Men det, vi har bestræbt os på, er jo at give mulighed for, at folk kan lægge de ting på bordet, som de er interesseret i kommer med.
Jeg forstår på hr. Hans Kristian Skibby, at Dansk Folkeparti er særdeles optaget af, at der bliver givet penge fra nogle skatteydere til andre skatteydere, enten til rengøringsformål eller for at få installeret et nyt køkken.
Det er Dansk Folkepartis politiske prioritering.
Det, regeringen er optaget af, er, hvordan det i det hele taget bliver bedre at drive virksomhed i Danmark, for bliver det bedre at drive virksomhed i Danmark, er der flere private arbejdspladser.
Og det er det, vi synes der er det meget afgørende.
Det vil vi meget gerne have input til i de uger, der kommer, for vi synes, det er vigtigt at lytte til: Hvad mener virksomhedsledere?
Hvad mener organisationer?
Hvad har de at byde på?
For jeg tror, alle er interesseret i, at velstanden og beskæftigelsen styrkes herhjemme.