runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Nu forstår jeg sådan set godt, at hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokraterne vil koncentrere sig om det, som de vurderer der måske er de bedste muligheder for at få igennem.
Det skal jeg ikke kritisere særlig voldsomt.
Det, jeg bare vil spørge hr. Benny Engelbrecht om, er, om jeg skal forstå det, hr. Benny Engelbrecht siger, sådan, at Socialdemokraterne har ændret opfattelse; altså at Socialdemokraterne ikke længere støtter og heller ikke vil arbejde for, at banen mellem Tønder og Tinglev renoveres, sådan at den også bruges fremover.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Som det tidligere er fremhævet, er det et yderst sympatisk forslag, men i den givne situation bliver vi også nødt til at prioritere.
Derfor er vi også nødt til at sige, at det, som har den højeste prioritet i henhold til Infrastrukturkommissionens rapport, også er det, vi tager udgangspunkt i.
Det er jo det store H, den grænseoverskridende trafik, porten til Europa.
Det betyder selvfølgelig ikke, at Tinglev-Tønder-forslaget ikke er udmærket og ikke også nyder fremme.
Men det må nødvendigvis blive på et senere tidspunkt end det sydjyske dobbeltspor.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Det synes jeg selvfølgelig er vigtigt, for jeg har forstået Socialdemokraternes ordfører, hr. Benny Engelbrecht, sådan, at man sådan set går efter en umiddelbar vedtagelse af dobbeltsporet.
Så kan det jo godt være, at man alligevel får lidt svært ved at få det igennem, fordi et flertal i Folketinget måske vil henvise til, at det skal indgå i de såkaldt samlede prioriteringer.
Men er det rigtigt forstået, at hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokraterne stadig væk, når vi snakker om en samlet prioritering af jernbanenettet i fremtiden, er åbne for at arbejde for, at der også bliver mulighed for at renovere og bevare den bane, der er mellem Tønder og Tinglev?
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Jeg er sikker på, at alle, når de har nået at sætte sig ind i Infrastrukturkommissionens konklusioner og læst rapporten igennem, vil nå frem til samme konklusion, som vi er nået frem til, nemlig at det her er et forslag, som skal nyde fremme.
Men som sagt: Vi er ikke modstandere af Tinglev-Tønderbanen.
Vi mener bare, at det sydjyske dobbeltspor er så vigtig en prioritet, at det skal fremmes umiddelbart.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-22:
Enhedslisten vil med dette beslutningsforslag opfordre regeringen til at igangsætte en grundig behovsanalyse af mulighederne for at anlægge de manglende dobbeltspor mellem Vamdrup og Vojens og mellem Tinglev og Padborg samt en opgradering af sidebanerne Tinglev-Sønderborg og Tinglev-Tønder.
Beslutningsforslaget er stort set en genfremsættelse af B 115 fra sidste samling.
Indledningsvis vil jeg kvittere for et detaljeret og informativt beslutningsforslag, og jeg synes ligesom min forgænger på området, at fuldførelsen af dobbeltsporet mellem Kolding og Padborg, nemlig de manglende to etaper Vamdrup-Vojens og Tinglev-Padborg, er af stor betydning.
Det samme er den manglende strækning i Nordjylland.
Dansk Folkeparti, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre har med »Aftale om trafik« af 26. oktober 2006 afsat 4,7 mia. kr. til jernbaneinfrastrukturen frem til 2014.
Endvidere aftaltes en principbeslutning om at udskifte Banedanmarks signalanlæg.
Der er således afsat midler til at afvikle en del af efterslæbet på Banedanmarks skinnenet.
Jeg vil så medgive forslagsstillerne, at dobbeltsporet i Sønderjylland ikke er specifikt prioriteret, men det er imidlertid Dansk Folkepartis opfattelse, at de tiltag vedrørende den danske jernbaneinfrastruktur, som er omtalt i aftalen i prioriteret rækkefølge, er et skridt i den rigtige retning.
Vi har alle sammen lige modtaget Infrastrukturkommissionens rapport.
Nu afventer vi så regeringens investeringsplan, som jeg forventer kommer i god tid før finansloven for 2009, og jeg forventer, at både beløbsstørrelse og prioritering vil blive udlagt til en politisk forhandling.
Her vil både godstransport på bane samt personbefordring på bane have en høj prioritet for Dansk Folkeparti, herunder også dobbeltsporet i Sønderjylland, som for DF også er et vigtigt element for sammenhængen i hele Danmark.
Jeg tror, det var fru Bente Dahl, der nævnte, at for en sønderjyde var det her vigtigt, men der vil jeg da bare lige sige, at det er vigtigt for en dansker, at vi får en sammenhæng i den danske infrastruktur, det være sig Sønderjylland, Nordjylland eller andre steder.
Det vil Dansk Folkeparti kæmpe for.
Vi synes måske ikke, tiden lige er inde til lokalpolitiske indslag, men mere til at vi tænker overordnet for at løse kapacitetsproblemerne på hele det danske jernbanenet.
Og når jeg nævner hele det danske jernbanenet, indgår Sønderjylland også.
Til slut vil jeg bare lige nævne, at som det meste af det, Enhedslisten fremægger, er også det her forslag ufinansieret.
For Dansk Folkeparti er det ikke fuldstændig uinteressant, hvordan der tilvejebringes 1 mia. kr., som den tidligere trafikminister havde beregnet anlægsudgifterne til.
Så trods forslagsstillernes mange gode intentioner kan vi ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Man kan næsten tolke hr. Kim Christiansens udtalelser, som om der her var tale om en rent lokal sag.
Vil hr. Kim Christiansen ikke give mig ret i, at en styrkelse af det store H og en styrkelse af portene til Europa er to væsentlige konklusioner i Infrastrukturkommissionen rapport, som også betyder en styrkelse af hele Danmarks infrastruktur?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-22:
Jeg tror også, jeg pointerede meget i min ordførertale, at det netop ikke kun var et lokalt problem, men at det var en del af hele den samlede danske infrastruktur, som vi gerne vil være med til at kigge på.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Jeg kan jo ikke undlade samtidig at bemærke hr. Kim Christiansens holdning i forhold til prioritering af det her spørgsmål.
Den tidligere ordfører, hr. Walter Christophersen, udtalte under valgkampen i november til Ritzaus Bureau, at han ønskede en række projekter på jernbanen gennemført hurtigst muligt, og blandt de projekter nævnte han dobbeltsporene i Sønderjylland.
Jeg vil godt spørge ind til, om det stadig væk er sådan, Dansk Folkepartis prioritering er?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-22:
Vi vil stå ved valgløftet så langt, at Sønderjylland også har en høj prioritet.
Det har, som jeg nævnte i min ordførertale, Nordjylland også, altså den strækning nord for Aalborg, hvor man også mangler dobbeltsporet, og det har Sønderjylland.
Så det er fuldstændig korrekt udtrykt af min kollega i valgkampen, at vi i Dansk Folkeparti vil prioritere de her strækninger
, men om det bliver Sønderjylland frem for det ene eller det andet, må vi se, når den færdige investeringsplan foreligger.
I øvrigt anbefaler Infrastrukturkommissionen også, at vi skal tilsidesætte de her lokalpolitiske interesser og sætte ind der, hvor behovet er størst.
Hvis analyser viser, at det er i Sønderjylland, er det der, vi sætter ind.
Carina Christensen (KF), 2008-01-22:
Jeg vil gerne anerkende, at der er problemer på strækningen i dag, og derfor synes jeg også, det er relevant, at vi får set på den problemstilling i forbindelse med investeringsplanen.
Men derfor synes jeg også, at vi skal have belyst problemstillingen også vedrørende Sønderjylland, hvad angår de problemer, der er her og nu, og have belyst, hvordan situationen vil være der også på længere sigt, når vi får en Femernbro.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-22:
Jeg skal tage spørgsmålet om behovet for dobbeltsporet set i relation til Femern op, som jo også fremmes af en tidligere spørger, og som drejer sig om hensynet til, hvordan behovet vil være, i det tilfælde at Femernbroen er parat.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om det er fremtid eller nutid, vi snakker om.
Der er en sammenhæng selv mellem små hændelser i dag, som kan føre til aflysninger og forsinkelser i systemet, fordi kapaciteten er så lille.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Det var mange spørgsmål på én gang, men jeg skal forsøge at besvare dem så godt, jeg kan.
Jeg er helt enig i målet om, at Danmark skal være total uafhængig af fossile brændstoffer på den lange bane, og det bliver den meget lange bane.
Det er der gode sikkerhedspolitiske grunde til, men også gode forsyningsmæssige grunde.
Så jeg er helt enig i det pejlemærke.
Jeg er også helt enig i, at vi selvfølgelig skal have reduceret brændstofforbruget.
Og der er det jo netop, Infrastrukturkommissionen har peget på en række landvindinger og en række tiltag, der skal til f.eks. det at vi kører i mere brændstoføkonomiske biler, både personbiler og lastbiler, der kører meget længere på literen, det at vi kan investere i intelligente transportsystemer, som øger fremkommeligheden på de eksisterende veje, samtidig med at vi sparer masser af brændstof, og det at vi iværksætter forsøg med modulvogntog og dermed kan transportere langt mere gods med den samme brændstofmængde.
Der er masser af gode nyheder på vej.
Men jeg mener, at regeringens målsætning om 25 pct. er og bliver et pejlemærke.
Det, vi skal nu, er, at vi skal frem til en strategi for, hvad der skal ske i perioden frem til 2020, og så skal vi følge det op med en række beslutninger om en række konkrete initiativer, der leder frem mod det pejlemærke.
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Det har fået mange ikke så pæne ord med på vejen.
Det synes jeg jo et eller andet sted er lidt ærgerligt, og jeg vil da godt her i Folketingssalen tilbyde hr. Kristian Pihl Lorentzen, hvis han mener, at de 25 pct. er for lavt sat, altså at vi kunne nå endnu højere, at forslagsstillerne så her skriver mindst foran, sådan at hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke behøver at være bange for, at vi sigter for lavt.
Det er jeg overbevist om, de gerne vil være med til.
I forhold til det her med stereotyp vil jeg høre, om hr. Kristian Pihl Lorentzen så også mener, at det er stereotype procentsatser, når EU eksempelvis på hele andelen af vedvarende energi med den danske regerings opbakning har lavet en procentsats, og når EU også på nedbringelse af CO2-udslippet har lavet en fast procentsats med den danske regerings opbakning.
Mener hr. Kristian Pihl Lorentzen også, at det er en stereotyp og udynamisk tilgang til tingene?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Det, jeg mener med det, er, at der er stor bevægelse i det her område.
Ikke alene kommer der hver eneste dag teknologiske landvindinger på det her område, som imødekommer problemet, der er også en stor debat i gang i EU, der udmønter målsætninger vedrørende reduktionen af CO2.
Det er derfor, jeg mener, der er behov for dynamik i den her proces.
Og derfor passer det som fod i hose, at regeringen i løbet af 2008 får lavet en samlet strategi for det her område, ledende frem til en række konkrete tiltag, som vi så forhåbentlig kan tage beslutninger om herinde med en bred politisk opbakning.
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Jeg synes, at Venstres ordfører kørte rundt om det som katten om den varme grød.
Hvorfor ikke erkende, at årsagen til, at EU på de her punkter med den danske regerings opbakning har sat faste procentsatser, netop er, at der skal være noget, om man vil, der presser aktørerne frem mod målet?
Og der kunne det jo også være fornuftigt, som også fru Pia Olsen Dyhr har sagt: Jamen lad os tage udgangspunkt i det, som regeringen selv har formuleret tidligere, nemlig 25 pct.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen
: Er det, fordi man er bange for, at 25 pct. er for lavt sat, og at man vil kunne stemme for det her forslag til vedtagelse, hvis det er sådan, at vi sætter det lille ord mindst foran?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Jeg vil gerne sige ærligt, at målet med en reduktion på 25 pct. frem til 2030 bliver mere end svært at nå.
Det kan man lige så godt erkende ærligt.
Det vil medføre en markant reduktion og masser af restriktioner på vores transportstrømme, som uvægerlig vil få indflydelse på samfundets velfærd, og det vil jeg gerne have belyst, inden Venstre lægger sig fast på en bestemt målsætning, om vi overhovedet gør det, for som sagt er det et meget dynamisk område, hvor der hele tiden kommer teknologiske landvindinger.
Vi har faktisk i regeringsgrundlaget en række klare målsætninger, bl.a. for introduktionen af biobrændstoffer inden for transportområdet, som vi selvfølgelig vil gøre alt for bliver opfyldt.
Men lige præcis på det her område, hvor der er så mange ting, der spiller ind, og hvor vi skal have et samlet overblik i sammenhæng med den investeringsplan, vi skal i gang med inden for infrastrukturen, mener vi ikke, at det for nuværende er klogt at lægge sig fast på en konkret målsætning.
Men det er da vigtigt at have et pejlemærke ude i horisonten, og det har regeringen så udmærket fremlagt sidste år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Nu har jeg noteret mig, at hr. Kristian Pihl Lorentzen kalder det en meget bastant målsætning.
Det vil sige, at det er regeringens egen målsætning, man nu vælger at løbe fra, og det vil sige, at den ikke holder længere.
Det er en anden udmelding end den, transportministeren lagde op til.
Så jeg synes egentlig, det kunne være interessant, om hr. Kristian Pihl Lorentzen kunne bekræfte det.
Den anden del af det er, at statsministeren igen og igen har valgt at sige, at Danmark skal være fossilfrit i fremtiden.
Mener hr. Kristian Pihl Lorentzen så ikke også, at det bør have konsekvenser for transportsektoren og olieforbruget i transportsektoren?
Eller kan hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke støtte statsministerens målsætning om det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Hr. Torben Hansen var inde på, at specielt de sidste 6 år var tilliden til den kollektive trafik blevet helt nedbrudt - det var vist ordvalget.
Bl.a. blev der i trafikaftalen fra 2006 ekstraordinært afsat 4,7 mia. kr. til en genopretning af det skinnenet, som var nedslidt igennem årtier.
Jeg må formode, at socialdemokratiske regeringer også har haft et ret stort medansvar i den sag.
Nu mangler vi så at finde finansieringen, men det bliver der fulgt op på.
Så jeg synes, det er noget af en tilsnigelse, at hr. Torben Hansen siger, at tilliden til den kollektive trafik er blevet nedbrudt under den her regering.
Tværtimod er der iværksat en lang række fremadrettede initiativer.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er: Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at sætte af til en fremadrettet investering i den kollektive trafik?
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Det står fuldstændig soleklart, at det er det samlede Folketing - ja, der kan være nogle enkelte, der ikke har været med i det - der igennem mange årtier har været med til ikke at tage sig ordentligt af det her område.
Det vedkender Socialdemokratiet sig, og jeg har registreret, at Venstre også vedkender sig, at de har et ansvar dér.
Men når vi ser på, hvor mange der bruger den kollektive trafik, når vi ser på, at taksttilskuddet er fjernet, og at det generelt er blevet dyrere, når vi ser på, at man eksempelvis i de her uger og måneder - det ved hr. Kristian Pihl Lorentzen også - er ved at finde ud af, hvad for nogle buslinjer man af økonomiske årsager skal nedlægge i Midtjylland, så synes jeg i allerhøjeste grad, at det netop viser, at man ikke prioriterer det her område tilstrækkeligt.
Så blev der sagt signaler, javel, men hvis man følger den plan, som regeringen har lavet, så er vi jo fremme ved 2014, før vi måske kunne være oppe på at have et signalsystem, der fungerer, som vi gerne vil have det.
Det betyder jo rent faktisk, at vi har 6-7 år endnu, inden vi får noget, der ligner regularitet i togdriften, og det er simpelt hen for lang tid.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Jeg hører ikke ret meget om finansieringen.
Det er jo ellers et punkt, der bliver meget interessant, når vi nu skal til at realisere alle de her konkrete projekter, der er.
Der bliver det jo spændende at se, om Socialdemokraterne denne gang vil være med til at skaffe noget finansiering, så vi får en bred trafikpolitisk aftale.
Jeg hørte også hr. Torben Hansen nævne noget om nye vejafgifter for lastvogne.
Jeg forstår, at der skal opkræves i omegnen af 2 mia. kr., der så kunne kanaliseres over i privatbilerne.
Mener hr. Torben Hansen ikke, at det vil være et skud for boven for hele den samlede danske vognmandsbranche, der i forvejen er under hårdt konkurrencemæssigt pres udefra, og som i forvejen er plaget af lastvogne, der udflager hver eneste uge; der er faktisk kommet fart på det på det seneste?
Mener hr. Torben Hansen, at det vil være fornuftigt på den måde at skyde danske vognmænd i sænk, så det er udenlandske vognmænd, der kommer ind og transporterer, og mener hr. Torben Hansen ikke, at det er konkurrenceforvridning, så det klodser?
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Nej, jeg mener rent faktisk, at det vil være med til at skabe en mere lige konkurrencesituation, for det forholder sig sådan i dag, som hr. Kristian Pihl Lorentzen også ved, at danske vognmænd jo rent faktisk skal betale afgifter i Tyskland i betydelig højere grad, end det omvendte er tilfældet.
Så jeg tror rent faktisk, at det her vil være med til at skabe en lige konkurrencesituation for alle de vognmænd fra Europa, der så kører under et andet flag end det danske, og som så skal herop og køre.
Så jeg mener rent faktisk, der vil ske det omvendte: at vi får skabt en mere lige konkurrencesituation, sådan at det ikke er nede ved grænsen, det afgøres, hvor man skal betale mest.
Så det kan jeg slet ikke se.
I forhold til finansieringen vil jeg bede hr. Kristian Pihl Lorentzen om at kigge i Socialdemokratiets finanslovoplæg fra omkring den 10. september, hvor vi netop i en kvalitetsfond vil afsætte i omegnen af 100 mia. kr. over de kommende mange år, hvor der også er et helt specifikt punkt omkring udbygning af den kollektive trafik.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-22:
Jeg kunne godt tænke mig at tage tråden lidt op i forhold til et lovforslag, der skal pålægge transportbranchen øgede omkostninger.
Jeg mener under den netop overståede valgkamp helt klart at have hørt, at Socialdemokratiet er tilhænger af at videreføre afgifts- og skattestoppet.
Strider det her ikke lidt imod den tanke?
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Nej, for pengene bliver inden for transportsektoren.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-22:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Torben Hansens begrundelse for, at det kun er transportsektoren, der skal betale vejafgift.
Jeg kan godt se, at der kan være en pointe i, at man får den udenlandske transittrafik til at ligge nogle penge i Danmark, men det strider i givet fald mod EU-lovgivningen kun at opkræve den af udlændinge, så det vil alt andet lige være at straffe det danske transporterhverv.
Så vil jeg gerne høre hr. Torben Hansen om, hvorfor det så kun skal være for transporterhvervet og ikke for privatbilismen.
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Når det gælder transporterhvervet, får vi jo bl.a., som hr. Kim Christiansens selv siger, en del af transittrafikken med.
Til det andet om privatbilismen ville hr. Kim Christiansen, hvis hr. Kim Christiansen eksempelvis så Danmark Radios DR Nyheder 21 i aftes, kunne se, at Socialdemokratiet stiller forslag om, at man i den Skattekommission, der nu skal igangsætte sit arbejde her i 2008, også får en diskussion af, at vi skal have gjort de danske biler billigere, men benyttelsen af dem gøres dyrere.
Det er jo sådanne erfaringer, man er ved at gøre i andre lande, og jeg synes, det vil være naturligt, at Skattekommissionen går ind og ser på det, så der i de kommende år også kan blive truffet nogle beslutninger på det område.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Vi har valgt at fremsætte et forslag, som både handler om en plan for klima og trafik - jeg tror egentlig, vi kan blive ganske enige om, at den skal være ambitiøs og en anden del, som handler om, hvorvidt vi skal reducere CO2-udslippet efter en konkret målsætning, eller hvorvidt vi bare skal lade det være op til tilfældighederne, om vi nu når den her målsætning.
Er hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke enig i, at vi internationalt har forpligtet os til at reducere vores CO2-udslip, og at det derfor ikke er nødvendigt, at Folketinget træffer beslutninger, der lever op til de internationale målsætninger?
Eller mener hr. Kristian Pihl Lorentzen, at vi bare kan skrotte de internationale målsætninger og gøre, som vi har lyst til?
Jesper Petersen (SF), 2008-01-22:
Under førstebehandlingen af det her forslag blev der boret lidt i, hvilke lande det så er, vi nu mangler at have aftaler med, og hvor der stadig er udeståender, når vi får dobbeltoverenskomsterne på plads.
Der blev spurgt meget ind til, om Schweiz var et af de lande, og det snakkede vi længe om.
Det er nu kommet frem undervejs i udvalgsbehandlingen, at der i Schweiz, Holland, Tyrkiet og andre lande stadig er et stort antal pensionister, hvor vi risikerer stadig at have den situation, at man har privat pension i Danmark med fradrag og ikke bliver beskattet af det i Danmark.
Vi stemmer naturligvis for det her forslag og ser frem til, at det bliver vedtaget.
Jeg skal så blot markere, at vi nu må forvente, at vi får taget hul på at løse problemerne med de lande, f.eks. Schweiz, Holland og Tyrkiet, hvor der stadig er udeståender, som skal afklares.
Så jeg vil anbefale, at vi ikke standser processen her, men hurtigst muligt kommer videre og får løst problemerne for de her andre lande.
Med den opfordring skal jeg ikke forlænge taletiden yderligere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Klimadebatten er blevet aktualiseret, hvilket vi tydeligt oplevede i den lige overståede valgkamp.
SF har derfor valgt at rejse denne forespørgsel for at få Folketingets opbakning både til regeringens ønske om en plan for klima og miljø og til regeringens CO2-pejlemærke for trafikken, som er beskrevet i regeringens strategi for bæredygtig udvikling, »Grønt Ansvar«, fra 2007.
Regeringens Infrastrukturkommission har i meget begrænset omfang forholdt sig til CO2-udslippet fra trafikken, hvilket vi skal beklage.
Det havde alt andet lige været oplagt, at man i forbindelse med løsningen af trængselsproblemerne ikke skabte yderligere klimaproblemer, og derfor bør trængsel og klima ses i sammenhæng og ikke hver for sig.
Det er desværre ikke sket, og derfor må Folketinget sikre denne sammenhæng.
Vi mener, der er to væsentlige elementer, som det er centralt for Folketinget at forpligte regeringen til.
Det ene er en plan for trafik og klima, som statsministeren nævnte i forbindelse med regeringens seminar på Havreholm - en plan, der sikrer, at alle fremtidige investeringer i infrastruktur i Danmark er klimasikrede - og det andet er en konkret målsætning for reduktion af trafikkens CO2-udslip, jævnfør udkast til bæredygtighedsstrategi, »Grønt Ansvar«, fra 2007.
Målsætningen er væsentlig, for det er en måde, hvorpå vi kan sikre, at politiske beslutninger hænger sammen, således at vi ikke først bygger en masse motorveje for efterfølgende at konstatere sådan hovsaagtigt, at vi alligevel ikke får nedbragt CO2-udslippet.
Jeg ser frem til en konstruktiv debat.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Nej, tværtimod mener jeg sandelig, at vi skal respektere de internationale målsætninger.
Jeg gør opmærksom på, at transporten jo kun er en del af hele problemstillingen omkring CO2-udledningen.
Men transporten skal som nævnt yde sit markante bidrag, og det kan vi få den til ved at træffe kloge beslutninger fremadrettet.
Al mulig respekt for det forslag til vedtagelse, der her er fremsat af SF og andre partier, men det hænger altså fast i en meget bastant procentsats frem for at se på de konkrete initiativer, der er brug for, og uden skelen til, at vi er nødt til at have en viden om, hvad de beslutninger, vi måtte træffe, betyder for hele transportsektoren, og om de måske kan aflede en mindre velfærd.
For en ting er sikkert, hvis vi lægger hindringer i vejen for transporten uden at lave nogle kloge alternativer, går det ud over vores velfærd.
Det synes jeg også SF skulle forholde sig til.