runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-03-29:
Jeg tillod mig at markere, da jeg hørte hr. Ole Stavad tale om en tilståelsessag, og så havde jeg faktisk forventet, at der kom et andet svar.
Men det var ikke helt præcist det, jeg hørte fra hr. Ole Stavads side.
Men nu vil jeg gerne spørge til den tilståelsessag, som den tidligere politiske ordfører i Socialdemokratiet, fru Lotte Bundsgaard, kom med for et par dage siden, om Socialdemokratiets tilslutning til skattestoppet, hvor hun jo siger, at det var af hensyn til vælgertække, at Socialdemokratiet nu har tilsluttet sig skattestoppet, og hvor hun også siger, at det er en nødvendig omvej for at nå til målet.
Der kunne man måske høre hr. Ole Stavad, hvad det er for et mål, Socialdemokratiet ønsker at nå?
Nu må jeg give den forbrugeroplysning til hr. Ole Stavad, men også til de mange mennesker, der måtte sidde og følge med, at man godt kan sidde og høre debatten uden at være i Folketingssalen.
Det har jeg sådan set siddet på mit kontor og gjort, så jeg ved udmærket godt, hvad hr. Ole Stavad har sagt.
Men det gør det jo ikke mere rigtigt, at hr. Ole Stavad sådan polemisk forsøger at feje spørgsmålet af banen.
For der bliver jo ikke svaret konkret fra hr. Ole Stavads side.
Jeg spurgte i forhold til den tidligere politiske ordfører i Socialdemokratiet, fru Lotte Bundsgaard, der taler om, at skattestoppet har man bare accepteret af hensyn til vælgertække, og at man sådan set ikke mener det, det er sådan en nødvendig omvej for at nå til målet.
Hr. Ole Stavad har jo ikke forklaret, hvad det mål er, og det er det, jeg spørger hr. Ole Stavad om: Hvad er målet for Socialdemokratiet? Hvad er det for en skattereform, der skal laves?
For vi må jo forstå, at det er det, som Socialdemokratiet gerne vil.
Man vil afskaffe skattestoppet på den ene eller den anden måde, og det er sådan set meget naturligt at spørge om det i dag, hvor vi har en debat om kvalitetsreformen, men også om kommunernes økonomi.
For man må jo forstå det på den måde, at skatterne altså skal tilbage til, hvor de var under Nyrup, nemlig gå opad.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Som hr. Thulesen Dahl ved, er det ikke sådan, at Socialdemokratiet ideologisk set siger, at vi ikke også må involvere og samarbejde med private.
Det, der er spørgsmålet, er: Har vi ikke og kan vi ikke have tillid til, at når hr. Thulesen Dahl sidder sammen med bl.a. sine socialdemokratiske kolleger hjemme i Vejle, at så kan de godt selv træffe den beslutning?
Det er spørgsmålet om: Skal man fra centralt hold, fra regering og Folketing, påtvinge kommuner løsninger, som de pågældende kommuner og folkevalgte i kommunerne ikke ønsker, med den konsekvens, som vi har set der, hvor man har gjort det fra regeringens og Folketingets side, at vi får opbygget et vanvittigt bureaukrati og stopure til skade for eksempelvis ældre mennesker?
Og det er derfor, jeg godt vil høre: Har hr. Thulesen Dahl ikke tillid til, at vi gennem debatten, gennem eksemplerne kan få de beslutninger, der er nødvendige, hos kloge folk ude i kommunerne, i stedet for at man skal dirigere det centralt fra regeringens side?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Jeg tror, det er vigtigt, at man inden for den offentlige sektor er god til at spørge til prisen.
Hvis jeg skal have lavet en ny trappe derhjemme, er det ikke sådan, at jeg tager et bud for gode varer.
Så vil jeg typisk spørge til et alternativt bud.
Det har man været dårlig til i den offentlige sektor.
Det er jo ikke sikkert, at det, at man så spørger til prisen, betyder, at man vælger nogle andre til at lave tingene.
Det kan jo være, at man har det bedste tilbud selv, at man faktisk er dygtig til prisen.
Jeg har siddet i min kommune sammen med Socialdemokraterne, og vi har været enige om, at vi skulle spørge til prisen på en fjerdedel af vores madproduktion til vores ældre.
Det har vi gjort.
Vi har lavet udbud på en fjerdedel af maden til de ældre, og forventningen er en besparelse for kommunen på 9 mio. kr., 9 mio. kr. bare på denne ene del af opgaven.
Kvaliteten, der leveres, skal være nøjagtig den samme.
Der skal ikke gås på kompromis overhovedet med den kvalitet eller de ydelser, den enkelte ældre får.
Det er bare et eksempel på, at her kunne man jo godt bruge 9 mio. kr. mere end det, der var nødvendigt for at løse opgaven, men bare ved at spørge til prisen kan man altså gøre det væsentlig billigere.
Det synes jeg da må være en god ting.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Jeg ville sådan set godt følge op på den linje, som fru Line Barfod lagde, for det handler jo dybest set om: Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til den ideologiske dagsorden, regeringen forsøger at sætte om øget udlicitering og privatisering eller det, de så smukt kalder konkurrenceudsættelse?
Godt nok skal vi have en dokumentation for, hvad der sker, det har kommunalpolitikerne i sagens natur også behov for, men hvor befinder Dansk Folkeparti sig i den diskussion, hvor dokumentationsbehovet, stopurene, alt det, der skaber bureaukratiet, er begrundet i, at man skal kunne dokumentere, at der ikke er konkurrenceforvridning, fordi det hele handler om at sætte det på markedet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Hvis det kan lade sig gøre fortsat at have færre til at administrere og flere til at være ansat der, hvor man er tæt på borgeren, eksempelvis tæt på den enkelte ældre, synes vi, det er en fornuftig udvikling.
Vi tror, det er helt afgørende, at der er nogle områder i den offentlige sektor, hvor der kommer flere.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er en af hovedudfordringerne i de kommende år jo bare at sikre, at der er de nødvendige folk, altså, at vi simpelt hen sikrer, at når der er mange, der går fra den offentlige sektor, så er den offentlige sektor en så god arbejdsplads, at man kan tiltrække et tilstrækkeligt antal nye medarbejdere.
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Det, som Dansk Folkeparti og regeringen bad kommunerne om i forbindelse med ældrepleje, var at bruge en masse ressourcer på at gå ud og måle og veje, for at private kunne komme ind og udføre arbejdet.
Det, som man gør på en lang række områder inden for det offentlige i dag, er at styre det, som om det er et marked; alting skal måles og vejes i vores børnehaver, på skoler osv.
Pengene skal følge borgeren, som om det at have gode vilkår for sit barn er det samme som at gå hen og købe tomater i supermarkedet.
Jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er: om man ønsker, at der skal være flere offentligt ansatte i fremtiden, eller om man ønsker, der skal være færre offentligt ansatte i fremtiden.
For det, som mange offentligt ansatte peger på som væsentligt for at kunne tiltrække og fastholde folk, er, om de fortsat skal måle og veje og skal behandles, som om de producerer noget på et marked, eller om de kan få lov til at bruge tid på at tage sig af børn og syge og ældre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Det er utrolig vigtigt, at der ikke er flere regler end dem, det er nødvendigt at have.
Vi skal altid kigge kritisk på, om der er regler, der er unødvendige.
Den anden del af svaret er, at fru Line Barfod og andre i Folketinget efterspørger meget detaljerede oplysninger om, hvordan kroneudviklingen præcis er i kommuner på enkeltområder, og derfor er selve det med, at man skal kunne dokumentere, om f.eks. de penge, staten giver til en bedre ældrepleje, nu også er brugt til ældrepleje, jo en nødvendighed alene af den grund, at fru Line Barfod og kolleger efterspørger meget præcise tal for det.
Når vi f.eks. i en finanslovforhandling er med til at bevilge flere penge til, at kommunerne kan yde en bedre ældrepleje, så er vi jo selvfølgelig interesseret i, at pengene rent faktisk går til en bedre ældrepleje, og i det omfang vi så møder op her i Folketinget og siger, at vi da går ud fra, at kommunerne bevilger flere penge til ældreplejen, hvis vi giver dem flere penge til en bedre ældrepleje, og vi så her i Folketinget får noget andet at vide, så går vi selvfølgelig tilbage og siger, at vi vil have dokumentation for, at pengene rent faktisk er gået til bedre ældrepleje.
Og det er jo her, hovedproblemet i virkeligheden er.
Det er derfor, vi i meget høj grad kommer ud og siger til kommunerne: Vi vil have dokumentation for, at I rent faktisk også har brugt pengene til det, vi bad jer om.
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Ordføreren talte om, at vi skulle holde fokus.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Vi har jo en situation, hvor vi har masser af dygtige offentligt ansatte, som har været igennem en kæmpe reformproces og stadig er midt i en kæmpe reformproces, og som gerne vil bruge deres arbejdstid på at lave det, de er ansat til, og det, de er rigtig gode til, nemlig at tage sig af vores børn og vores syge og vores ældre.
Men i stedet skal de bruge en stigende del af deres arbejdstid på at måle og veje og udfylde skemaer og kontrollere og dokumentere, hvad de laver.
Skal vi fortsætte med at have en udvikling, hvor det offentlige skal være mere og mere som et marked, hvor de offentligt ansatte skal bruge tid på at måle og veje og dokumentere, eller skal vi sige, at det at yde omsorg, det at være i den offentlige velfærd ikke skal være et marked, og at de offentligt ansatte skal bruge deres tid på det, der egentlig er deres arbejde nemlig at tage sig af mennesker og løse opgaverne, og at vi derfor skal lægge en plan for at få nye offentligt ansatte til at erstatte de 200.000, der holder op, og få flere for også at kunne sætte tempoet ned og stoppe den nedslidning, der er i dag?
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Nu kan det være et problem, hvis man af helt gode grunde ikke kan være i salen hele tiden, fordi der foregår mange ting her i huset.
For ellers ville hr. Troels Lund Poulsen vide, at det, han spørger til, har jeg svaret på, endda mere end en gang.
Derfor synes jeg, at jeg hverken vil trætte de øvrige medlemmer af Tinget, der lytter med, eller dem, der måtte se med.
Men når hr. Troels Lund Poulsen spørger om, hvad det så er, vi har gang i, hvad det er, vi vil, så vil jeg svare, at Socialdemokraterne vil sørge for, at vi har råd til ordentlig velfærd, altså sørge for, at der, som jeg forklarede i min ordførertale, inden hr. Troels Lund Poulsen kunne lytte med, også er penge til den.
Hvis vi tog de penge, som man fra regeringens side – jeg har glædet mig over, at der har været løftede pegefingre i Dansk Folkeparti – ville give i erhvervsskattelettelser til banker og forsikringsselskaber og dem, der tager olien op af Danmarks undergrund, og sørgede for en ordentlig ligning og lod være med at fyre i tusindvis af skattefolk, så var der rigeligt med penge til at sikre, at også kommunerne og regionerne kunne levere ordentlig velfærd til borgerne.
Det kunne jeg håbe var en alliance, vi kunne lave mellem Venstre og Socialdemokratiet.
Nu har jeg sådan set gjort mig lidt umage for, siden jeg stoppede med at beskæftige mig med skattepolitik – det ville hr. Thulesen Dahl kunne få bevidnet af talrige journalister, der går rundt på gangene her, som har villet have mig til at mene alverdens ting om skat – at sige, at jeg er helt tryg ved, at de folk, vi har valgt til at stå i spidsen for det område, bør have mulighed for at fortælle om, hvordan de nu vil udlægge det.
Nu har jeg valgt at beskæftige mig med andre områder, herunder det kommunale.
Hvis vore børn, vore gamle og vore syge skal kunne få en ordentlig behandling, synes jeg, det er helt centralt, at hvis der er politisk vilje og man prioriterer velfærd frem for skattelettelser, er der både råd til, at hver eneste dansker kan få en ordentlig behandling, og til, at vi kan efterlade en ordentlig økonomi i kommunerne.
Så er der sammenhæng mellem de festtaler, vi holder, og det, som kan leveres til borgerne.
Hvordan det enkelte menneske og medlem af Socialdemokratiet tænker, når de siger, at det vil vi godt være med til, synes jeg ikke jeg vil kommentere.
Det tror jeg ikke engang hr. Thulesen Dahl kan finde eksempler på jeg nogen sinde har gjort.
Det er da muligt, at fru Lotte Bundsgaard har opfattet det på den måde, og så er der andre, der har opfattet det på andre måder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Hr. Ole Stavad talte jo i sit ordførerindlæg meget om skat og velfærd, og derfor er der bare et spørgsmål, der lige hænger, som jeg synes det ville være rigtig godt at få hr. Ole Stavads svar på.
Det er bare det ene spørgsmål, om hr. Ole Stavad er enig i, at Socialdemokratiets tilslutning til skattestoppet er en nødvendig omvej af hensyn til vælgertække – altså et citat: Det er en nødvendig omvej af hensyn til vælgertække.
Det er inspireret af fru Lotte Bundsgaards nye bog, og når man skal sælge bøger, skal man åbenbart fortælle, hvordan forholdene er i jernindustrien, og det har hun så forsøgt her i forhold til Socialdemokratiets holdning til skattestoppet.
Der skriver hun, at det i Socialdemokratiet har været en nødvendig omvej af hensyn til vælgertække.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at hr. Ole Stavad lige forholder sig til, om han er enig i det.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Det har været et af mine hovedbudskaber, som jeg endda mener jeg har dokumenteret på ordentlig vis, at der er plads til at sikre borgerne ordentlig velfærd, uden at vi samlet set behøver at tage en eneste krone mere fra dem end det, man skal betale efter gældende regler.
Så det er der ingen som helst problemer i, og derfor er der god mening i, når vi fra Socialdemokraternes side siger, at vi vælger velfærd frem for skattelettelser.
Vi ser, at regeringen gang på gang forsøger at snige skattelettelser igennem, senest med dens udspil om erhvervsskattelettelser med milliardbeløb til bankerne, forsikringsselskaberne og dem, der i forvejen tjener meget store milliardbeløb – med en forholdsvis begrænset beskatning i internationalt perspektiv – på udvinding af olie og gas fra den danske undergrund.
Så der er masser af plads.
Gudrun Laub (V), 2007-03-29:
Vi er helt enige om det, og i hvert fald er vi i Venstre og i regeringspartierne meget indstillet på, at vi skal have forbedret kvaliteten af den offentlige service.
Men det slogan, som hr. Ole Stavad nu har kørt så meget på her i dag, altså at det er velfærd eller skattelettelser, er jo en fuldstændig falsk præmis, for det, hr. Ole Stavad snakker om, er jo, at man ikke kan få forbedret velfærden uden at få flere penge i skattekassen.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Det gør vi i allerhøjeste grad.
Jeg kan måske godt forstå, at fru Gudrun Laub spørger, som hun gør, fordi hun nu som medlem af Venstres folketingsgruppe i lang tid – efter en lille afbrydelse – har oplevet, hvordan man har holdt taler om, hvad kommunerne skal levere, uden at kommunerne har fået pengene til det.
Det er derfor, at det, når vi som Socialdemokrater taler om kvalitetsrettigheder til borgerne, er en grundlæggende forudsætning, at de penge og den økonomi, der skal til, for at man også kan sørge for, at borgerne får de kvalitetsrettigheder og den kvalitet i den offentlige service, følger med.
Gudrun Laub (V), 2007-03-29:
Hr. Ole Stavad ved udmærket godt, at det for Venstres folketingsmedlemmer mere er reglen end undtagelsen, at vi har en solid kommunalpolitisk erfaring, og Venstres organisation er sådan, at vi har nær kontakt til, hvad vi nærmest kan kalde græsrødder rundtomkring i hele landet.
Derfor er det meget ejendommeligt, at hr. Ole Stavad ligefrem gør det til en bebrejdelse, at man også prøver at have overblik og se, hvad udgifter kan løbe op i, når man begynder at lægge tallene sammen.
Gør hr. Ole Stavad ikke det?
Gør man ikke det i Socialdemokratiet?
Når man begynder at foreslå minimumsstandarder og ydelser, som man vil have staten til at tage ansvaret for, og når man ikke respekterer det kommunale selvstyre til at finde ud af, hvad der er brug for, men vil have lavet nogle ydelser, som man derefter får en masse udgifter til, prøver Socialdemokratiet så ikke at få lidt sammenhæng og overblik over, hvad det egentlig ville koste i penge?
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Det var et meget, meget mærkeligt spørgsmål, som blev afledt af min besvarelse.
Hr. Torsten Schack Pedersen synes åbenbart, det er i orden, at man tvinges til at sætte skatten ned, selv om man ikke får pengene til det og derfor skal igennem massive besparelser.
Jeg har i øvrigt tidligere under den her debat forklaret, at man faktisk sagtens kan give mulighed for, at vi kan få rettet op på nogle af de massive skævheder, der jo opstod ude i kommunerne – de meget, meget store forskelle mellem kommunerne, hvad angår deres økonomi – så de også kan regulere skatten, når der skal lægges budget for 2008, også uden at komme i konflikt med skattestoppet.
For som regeringen selv tidligere har anvist, kan vi vælge at sænke den statslige bundskat i stedet for, så skatten under et for borgerne ville være uændret.
Så der er mere bevægelsesfrihed inden for skattestoppet, end hr. Torsten Schack Pedersen måske er opmærksom på.
Derfor kan vi leve med det, og derfor kan vi også sørge for, at kommunerne får deres selvbestemmelsesret tilbage selv med skattestoppet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-03-29:
Det er en fuldstændig klar tilkendegivelse af, at Socialdemokratiet overhovedet ikke mener, at skattestoppet skal gælde for kommunerne.
Hvis hr. Ole Stavads udsagn skulle gennemføres, ville det jo betyde, at skatten i forbindelse med udligningsreformen, hvor der føres et massivt antal millioner fra Østdanmark til Vestdanmark og det har været muligt for nogle kommuner at sætte skatten op, ikke skulle sættes ned i de kommuner, der modtog pengene.
Ergo ville skattestoppet være brudt eklatant for kommunerne under et.
Men jeg er da glad for, at vi nu en gang for alle har fået slået fast, at Socialdemokratiet ikke tilslutter sig et skattestop, der betyder, at den kommunale skat skal fastholdes under et, og det synes jeg da er utrolig interessant at få slået fast i en debat om kommunernes økonomi.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Jeg er i hvert fald enig i, at det er dybt, dybt problematisk, at man har pålagt en lang række kommuner at nedsætte skatten, eksempelvis den, jeg selv bor i, med 0,76 pct., med den begrundelse, at de får så mange penge, at de ikke må bruge dem alle sammen.
Efterfølgende kan man så konstatere, at kommunerne ikke har fået pengene, men er tvunget til at sætte skatten ned kommune for kommune ved et direktiv, en lovgivning om skatteprocent og grundskyldpromiller her i Folketinget, og derfor er de tvunget ud i massive besparelser.
Regeringen tvinger til skattenedsættelser, men pengene følger aldrig med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-03-29:
I forhold til det sidste, hr. Ole Stavad sagde, kunne det måske have været rart, om hr. Ole Stavad havde gjort sig den ulejlighed at konstatere, at den vækst, der er i de offentlige velfærdsudgifter i øjeblikket, faktisk er større end den målsætning, som den daværende SR-regering lavede med 2010-planen.
Det synes jeg ikke helt fremgår så tydeligt af den måde, som tingene bliver fremstillet på.
Det, jeg gerne ville spørge den socialdemokratiske ordfører om, er lidt foranlediget af hr. Ole Vagn Christensens indlæg til Venstres ordfører tidligere, hvor hr. Ole Vagn Christensen så det som værende dybt problematisk, at man i forbindelse med udligningsreformen sagde, at der var nogle kommuner, der var nødt til at sætte skatten ned.
Jeg skal bare høre, om hr. Ole Stavad er enig i den problematik, som hr. Ole Vagn Christensen rejste tidligere.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Det var ikke for at kaste noget odiøst skær over det.
Men det lød bare på hr. Troels Lund Poulsens spørgsmål, som om han bestemt ikke havde lyttet med.
For jeg har svaret på alt vedrørende det skattestop og sagt helt klart og tydeligt, at det også står i den kommende valgperiode under en socialdemokratisk ledet regering.
Men der skal nedsættes en skattekommission, der skal arbejde med, hvordan et kommende forbedret skattesystem uden skatteforhøjelser kan se ud.
Men jeg undrer mig over, hvorfor Venstre er så bange for at diskutere kommunernes økonomi og velfærd og de forhandlinger, som finansministeren og indenrigs- og sundhedsministeren skal i gang med, så man hele tiden prøver at få den her forespørgsel til at handle om alt mulig andet.
Hvorfor tør Venstre ikke tage en debat om velfærd?
Hvorfor tør Venstre ikke stå til ansvar for det, som man er skyld i ude i kommunerne, nemlig at borgerne oplever forringelser?
Hvorfor skal vi hele tiden snakke om en anden dagsorden end den, som den her forespørgsel handler om?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-03-29:
Jeg synes bestemt også, at det er meget centralt, at der er plads til en ordentlig velfærd.
Men se, nu spørger jeg, hvad hr. Ole Stavad mener.
Jeg spurgte sådan set ikke til, om hr. Ole Stavad ville kommentere andre socialdemokratiske folketingsmedlemmers synspunkt.
Han siger noget med, hvordan det enkelte menneske kan opfatte Socialdemokratiets kongresbeslutning om at tilslutte sig skattestoppet og sådan noget.
Men jeg bad faktisk ikke hr. Ole Stavad kommentere det, men om at kommentere, hvad hr. Ole Stavad selv mener.
Jeg spørger hr. Ole Stavad, der som tidligere skatteminister jo ved noget om sagerne, går vi ud fra: Mener hr. Ole Stavad, at tilslutningen til skattestoppet er en nødvendig omvej af hensyn til vælgertække?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg synes, det vil være naturligt, at hvis der er konkrete eksempler på bureaukrati, som ikke gavner borgerne, og som ikke øger produktiviteten i forhold til den service, man skal levere, så skal man da se at få det afskaffet.
Og hvis det ikke gavner slutproduktet, skal man ikke bruge tid på det.
Jeg har da set, at der er kommuner, der har meldt ud, at de gerne vil bruge det værktøj og den tilgang også til offentlig service, at de siger: Gavner det borgerne i sidste ende?
Skal vi bruge tid på det?
Hvis det ikke gør, skal vi lade være.
Hvis det også medfører, at man støder ind i konkret lovgivning, som ikke er til gavn for noget som helst, ja, så skal jeg da være den første til at foreslå, at vi får den afskaffet, det er helt sikkert.
Charlotte Fischer (RV), 2007-03-29:
Jeg synes, ordførerens svar vidner lidt om den ret passive, henholdende indstilling, regeringen har til det her spørgsmål.
Hvis kommunerne møder op og har nogle ønsker og kan påpege, så vil regeringen gerne være med.
Socialpædagogerne bruger 80 pct. af deres tid på administration.
Det er jo helt vanvittigt.
Man må da som regering, når man nu skal til at føre nogle forhandlinger, sætte sig i spidsen for den udvikling.
Selvfølgelig skal kommunerne inddrages, det er dem, der ved noget om hverdagen.
Men når der laves aftaler på økonomiområdet, er det jo altså regeringen, der kommer med udkastene til de her aftaler, så hvad med at vise lidt lederskab på området?
Og så vil jeg spørge igen: Skal der ikke nogle linjer og et afsnit ind om det her spørgsmål?
Det må da være et ærligt ønske, hvis man virkelig mener det her spørgsmål alvorligt.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
For lige at runde det med BUPL af vil jeg sige, at jeg jo synes, det er meget sødt, at Enhedslisten prøver at rette op på det troværdighedsproblem, deres venner i BUPL har, men det ændrer sådan set ikke ved, at det var utroværdigt, det, der foregik.
Lad det være.
De, der lytter med, kunne høre SF sige, at man har problemer med at få ansat de mennesker i kommunerne, som der er behov for.
Og Enhedslistens svar er så, at vi skal ansætte nogle flere.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Vores tilgang er, at vi er enige i, at der er rekrutteringsproblemer i dele af den offentlige sektor, og vi kan se i krystalkuglen, at det problem ikke bliver mindre, fordi der simpelt hen er en stor gruppe af medarbejderne i bl.a. kommunerne, som går på pension.
Det ved vi.
De er derude, og de har fortalt, hvornår de har til hensigt at gå på pension.
Vi mener jo så ikke, at svaret er at sige, at så må vi ansætte nogen, når man i forvejen har problemer med at få besat de stillinger, der er, men vi må også tænke på, hvordan vi får medarbejderne til måske at blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Hvordan kan vi f.eks. få sygefraværet ned i visse dele?
Så der er masser af positive tilgange til, hvordan vi forbedrer forholdene for den enkelte medarbejder, samtidig med at vi løser det problem, som vi kan se kommer.