runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2015-02-26:
Tak for det.
En gang imellem er det meget godt også i forhold til beslutningsforslag at lave ikke-testen.
Hvis man laver ikke-testen på det her forslag, må man spørge sig selv, hvem det egentlig er, der kan være imod, at der er en større åbenhed, og hvem det egentlig er, der kan være imod, at vi kan gennemskue, hvad det er, der beror på EU-beslutninger, og hvor det er, vi overimplementerer i Danmark.
Derfor har jeg utrolig svært ved at se, at man kan være imod det, og jeg kan også se, at nogle af ordførerne fra de partier, der ikke kan støtte det her beslutningsforslag, vrider sig fantastisk meget for at finde frem til gode argumenter for rent faktisk at være imod.
Så det undrer mig virkelig.
Der er også en anden ting, som jeg en gang imellem spørger mig selv om, og det er: Hvis vi nu havde en anden regering og en anden opposition, kunne jeg sådan set sagtens forestille mig – hvis vi havde blå regering – at en rød opposition havde fremsat præcis det samme, og så kunne det jo have været interessant at tage diskussionen derfra.
Vi er medforslagsstillere på det her forslag, og det er vi, fordi den manglende – tiltagende manglende – gennemsigtighed i EU-spørgsmål jo er med til at øge den helt reelle mistillid og manglende tiltro til, at det, der kommer fra EU, er noget godt i de fleste tilfælde og ikke noget dårligt i de fleste tilfælde.
Det er en tendens, som ikke kun ses i Danmark, men som ses i rigtig mange af medlemslandene i EU.
Hvis man skal prøve at komme det her i møde, for vi har jo brug for et europæisk samarbejde i Danmark, så er det væsentligt, at vi har den her åbenhed og vi har den her gennemsigtighed, og at vi også i parlamenterne – dvs. også i det danske Folketing – har en mulighed for at kunne gå ind og sige: Her er der noget, vi skal have implementeret, men er der en grund til, at vi skal overimplementere på de og de punkter?
Men i dag er det blevet så kompliceret, og EU er en del af så utrolig mange beslutninger, at det ikke kun er den almindelige befolkning, men sandelig også os folketingspolitikere, der har vanskeligt ved at gennemskue tingene.
Det er dejligt at høre fra justitsministeren, at der er en åbenhed over for at se, om vi kan nå hinanden på det her punkt.
Vi kan jo i dag konstatere, at de vejledninger, der bliver givet, ikke bliver fulgt, og vi kan også konstatere, at der, i hvert fald for mig, er et overraskende stort antal bekendtgørelser, som bare implementeres, uden at vi overhovedet – medmindre vi er utrolig myreflittige og selv følger med i alt, hvad der kommer – kan følge med her fra Folketingets side.
Jeg håber rigtig meget, at vi kan nå til at finde en løsning på det her, for hvis alle er enige om intentionerne i det, og sådan hører jeg det, burde det kunne løftes ud af det almindelige politiske drilleri, hvor man stemmer imod, bare fordi forslaget kommer fra en anden side af salen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-02-26:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi positive over for forslaget.
Vi er meget uenige i noget af den kritik, der kommer fra højrefløjen, når man eksempelvis siger, at det er problematisk at have bedre miljø- og forbrugerbeskyttelse i Danmark, end EU nogle gange kræver vi skal have herhjemme.
Faktisk er det for os i Enhedslisten tværtimod tit et problem, at EU forhindrer os i at gå foran på det grønne område.
Det er ikke bare en holdning, vi har, fordi vi ønsker grøn omstilling i Danmark og ønsker, at man tager sig godt af miljøet.
Det er jo også noget, der har vist sig at være økonomisk fornuftigt.
Ser man på Apples nylige beslutning om foretage en milliardinvestering i Danmark, ser man, at det er en beslutning, som er kommmet på baggrund af, at vi har gode miljøregler og grøn energi.
Så også i forhold til konkurrencedygtighed kan det faktisk være rigtig vigtigt at sikre god forbrugerbeskyttelse og gode miljøregler.
Til gengæld er vi kritiske over for, at man gang på gang fra regeringens side – nogle gange desværre med opbakning fra flertallet i Folketinget – følger EU's økonomiske styring i et og alt, selv om vi jo har en situation, hvor danskerne har stemt nej til euroen.
Jeg synes, der er problemer med, hvordan man både fra den nuværende og fra den tidligere regerings side har fulgt EU-politikken.
Men baggrunden for vores stillingtagen i den her sag er, at vi helt grundlæggende ønsker, at der skal være åbenhed om implementering af EU-lovgivning i Danmark.
Vi ønsker, at den politiske debat om, hvordan Danmark skal implementere EU's økonomiske styring eller miljølovgivning, eller hvordan vi skal gå videre end EU eller holde os fra at følge EU, skal ske på baggrund af viden og ikke på baggrund af uvidenhed.
Derfor ønsker vi også bedre information til Folketinget om implementering af EU-lovgivning, og det er derfor, vi har valgt at være positive over for det forslag, som vi i dag behandler i Folketingssalen. Samtidig vil jeg sige, at vi selvfølgelig ser frem til drøftelser i udvalget, og vores klare indstilling er, at vi er positive over for det, der ligger på bordet til diskussion her i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-02-26:
Ligesom de fleste andre finder vi det vigtigt, at der gives fyldestgørende oplysninger til Folketinget.
Og ikke mindst når det handler om sager vedrørende EU, er det vigtigt, at Folketinget bliver ordentligt informeret.
Derfor har vi da sympati for intentionerne i det her beslutningsforslag, men man kan vel godt diskutere, om formen er den rigtige, altså om emnet er velegnet til en stor diskussion her i Folketingssalen.
Derfor synes jeg – efter at have hørt justitsministeren være imødekommende og åben over for at finde en løsning på det – at jeg vil foreslå forslagsstillerne følgende: Lad os gå i udvalg efter den her første behandling og lave en beretning, hvor vi i fællesskab finder frem til det, der skal ordnes, for at det bliver bedre.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at vi også har stor forståelse for det her beslutningsforslag, specielt den del, der handler om åbenhed.
Det tror jeg ikke vi kan blive uenige om.
Men jeg må alligevel sige, at Radikale Venstre altså ikke kan støtte det her beslutningsforslag, som det er fremsat af de fire borgerlige partier, lige nu, og vi er enige med justitsministeren i, at det kræver en eller anden form for forhandling, for jeg tror ikke, vi er så langt fra hinanden i selve målet med det.
Lad mig starte med dansk erhvervsliv, som også ligger Det Radikale Venstre meget på sinde, hvor ønsket fra forslagsstillernes side er at gøre det tydeligt, hvilke konsekvenser implementeringen af EU-lovgivningen har for danske virksomheder.
Konsekvensvurderingen omfatter ud over de administrative byrder – og som noget nyt – de direkte eller indirekte omkostninger, der måtte være for virksomhederne i form af uddannelse, sikkerhed og andre ting.
Det synes jeg er positivt, og det er også noget af det, der har været efterspurgt fra de borgerlige partiers side.
Konsekvensvurderingen skal jo også beskrive, når regeringen i et lovforslag lægger op til krav om højere standarder i Danmark end dem, der ligger krav om i EU-retlige minimumsforpligtelser.
Det fremgår også, at konsekvensanalysen indgår i lovforslagets bemærkninger og dermed er en del af lovforslaget både ved høringen og ved fremsættelsen, og dermed bliver det jo meget synligt.
Af vejledningen fremgår det faktisk også, at for bekendtgørelser skal den her konsekvensanalyse vedlægges, når den sendes i høring.
Det er nogle gode ting, som jeg i virkeligheden også håber imødekommer nogle af de ting, som forslagsstillerne her har tænkt på.
Jeg synes, at den anden del af det, som handler om åbenhed i lovarbejdet, også er meget vigtig.
Det er sådan set noget, vi gerne vil støtte, men for ikke at gentage meget af det, der er blevet sagt, synes jeg, at det måske kan koges ned til spørgsmålet om et »bør« eller et »skal«.
Og der vil jeg sige, at vi vurderer, at der på baggrund af den nuværende vejledning for lovkvalitet er lagt meget vægt på det her og lige præcis også på spørgsmålet om, at man i det omfang, man laver en overopfyldelse, jo også skal gøre rede for det.
Men igen vil jeg sige, som der også er lagt op til fra justitsministerens side, at man må kigge på det i den videre behandling af forslaget for at se, om man i ministeriet skal lave en yderligere præcisering af, at det her er noget, man selvfølgelig forventer sker.
Tak for det.
Pia Adelsteen (DF), 2015-02-26:
Tak for det.
Umiddelbart synes jeg jo, det er et rigtig godt forslag.
Vi har i rigtig lang tid forsøgt at finde ud af via de diskussioner, der er, hver gang vi taler om EU-lovgivning, hvad det er, der er EU-lovgivning, hvad der er overimplementering, om vi nu har gjort tingene for besværlige i Danmark osv. osv., om vi stiller nogle krav til vores virksomheder, til vores landbrug, som andre EU-lande ikke gør, og dermed skævvrider den konkurrenceevne, der måtte være, hvilket jo egentlig er noget møg i forhold til det indre marked, som vi alle sammen gerne vil have, og hvor vi vil have de her lige konkurrencevilkår.
Derfor har det egentlig være sådan igennem et stykke tid, at specielt formanden for Europaudvalget har stillet en masse spørgsmål om det her med overimplementering, hvordan tingene er implementeret, om der er en overimplementering osv., hvor man må sige, at svarene har været en smule beskæmmende, for vi har simpelt hen ikke kunnet få oplyst, hvad det er, der rent faktisk skal ske.
Når man lever i et demokrati, hvor vi er medlem af en stor forening som EU, så synes jeg i hvert fald – og det gør vi i Dansk Folkeparti – at det er rigtig vigtigt at vide, hvad det er, der kommer fra EU, hvad det er, vi implementerer, som er EU-regler, og hvad det er, vi selv ønsker.
Det er bare vigtigt at vide, hvornår det er det ene, og hvornår det er det andet, for
så ved vi også, hvad vi selv kan ændre, og hvad vi skal ændre via EU.
Derfor synes jeg, den her åbenhed er så væsentlig.
Det er også derfor, at jeg på trods af ministerens positive udmelding bliver lidt irriteret over, at et ord som »bør« ikke umiddelbart kan ændres til »skal«.
Det håber jeg det kan, for det er altså vigtigt.
Indtil videre har det jo stået der, det har stået i den vejledning, der har eksisteret siden 2005.
Så kan man jo sige, at så burde den bare være fulgt, og at alle jo ved, hvor vigtigt det er.
Men det er den jo netop ikke blevet, og det er da også derfor, vi beder om, at ordet bliver ændret.
Det er bare så vigtigt!
Noget af det, man kan blive chokeret over, og som fru Eva Kjer Hansen også nævnte, er det her med bekendtgørelser.
En ting er, når der bliver vedtaget direktiver, som vi implementerer, og det går via lovgivning osv.
Så har vi det i Folketingssalen, vi kan stå og diskutere det og sige, det her er EU osv. – nogle gange ved vi, at det alt sammen er fra EU, og nogle gange ved vi det så ikke.
Men en anden ting er, når det handler om bekendtgørelser.
Jeg må indrømme, at jeg var noget rystet over det svar, fru Eva Kjer Hansen har fået på et spørgsmål om, hvor mange bekendtgørelser der bare bliver implementeret, uden at vi ved det i Folketinget.
Det er selvfølgelig noget, vi også skal have at vide her i Folketinget, altså hvad det er, der kommer fra EU, hvordan det bliver implementeret, og hvad det er, der rent faktisk sker, for ellers har vi jo ikke mulighed for at ændre det.
Det er min fornemmelse, at de fleste bakker op om det her forslag, så jeg håber meget, vi kan finde en løsning, sådan at vi kan få ændret tingenes tilstand.
Jacob Lund (S), 2015-02-26:
Forslagsstillerne vil med det her beslutningsforslag sikre, at Folketinget fremadrettet altid modtager fyldestgørende oplysninger om implementering af EU-direktiver og -forordninger.
Det formål kan vi socialdemokrater kun være enige i.
Det giver sig selv, at Folketinget altid skal træffe beslutninger på et oplyst grundlag, og når det gælder implementering af det, der kommer fra EU, skal der være gennemsigtighed i forløbet med hensyn til, hvad der forpligtes til i forhold til EU-retten, hvornår vi vælger at gå ud over disse forpligtelser, og hvilke konsekvenser det så kan få.
Vi har i vores regeringstid vedtaget en lang række initiativer, der netop tager højde for, at erhvervslivets konkurrenceevne ikke bliver svækket, når vi implementerer EU-retten.
Vi har senest gjort det nemmere at overskue det, for alle ministerier skal udarbejde erhvervsøkonomiske konsekvensvurderinger af kommende lovforslag, og af den vurdering vil det fremgå, om der er tale om overopfyldelse og eventuelle EU-retlige forpligtelser, samt hvilke konsekvenser det så vil have.
Derfor er de tiltag, der efterlyses i beslutningsforslaget, langt hen ad vejen allerede en realitet.
Samtidig har vi i vores regeringstid lyttet nøje til det, når erhvervslivet har pointeret, at dansk lovgivning stiller vores virksomheder i en konkurrencemæssig dårligere situation.
Og det har i en række tilfælde ført til ændringer i den måde, vi implementerer EU-retten på.
Vi har derudover gennemført og igangsat et såkaldt nabotjek.
Det skaber overblik over konsekvenserne af lovgivningen, med hensyn til om det påvirker vores konkurrenceevne i sammenligning med vores nabolande.
Det er alt sammen for at sikre, at danske virksomheder er konkurrencedygtige.
Men der er også en række tilfælde, hvor vi i Danmark har valgt at overopfylde de EU-retlige krav.
Og i de tilfælde har vi nogle særlige omstændigheder og satsninger i Danmark, der gør, at det giver god mening.
Vi har bl.a. på miljøområdet vurderet, at det er nødvendigt med en højere grad af beskyttelse end den, EU-forpligtelserne nødvendigvis lægger op til.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jeg er altid åben for gode ideer, og jeg synes sådan set, det er helt legitimt, at Folketinget og ikke mindst dem i Folketinget, der arbejder indgående med EU-stoffet, gerne vil kunne følge med i, at det – hvad enten der står »bør« eller »skal« – faktisk også efterleves.
Det eneste, jeg siger, er, at jeg utrolig nødig vil bygge sådan meget store bureaukratiske systemer, ej heller om monitorering, men kan vi finde en vej, så afviser jeg det da bestemt ikke.
Mette Bock (LA), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg vil også meget gerne takke for den positive indstilling.
Der er ligesom to klodser i det her, og vi skal finde ud af, hvordan vi kan nå hinanden.
Det med, hvorvidt det skal være »bør« eller »skal«, og det med, hvem der instruerer hvem, har vi så måske en mulighed for at bore lidt mere ud, hvis vi er enige om, at intentionen er, at det her »bør« skal forstås som et »skal«.
Det må vi finde ud af.
Det, som jeg egentlig gerne vil spørge til, er den anden del af det, nemlig monitoreringen, hvor jeg har forståelse for, at justitsministeren selvfølgelig ikke ønsker at opbygge store bureaukratiske systemer.
Det tror jeg sådan set heller ikke at der er nogen i Folketinget der gør.
Men skal jeg tolke det på den måde, at ministeren mener, at det er, som det skal være, at der altså ikke er brug for at foretage sig yderligere på det punkt?
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Jeg håber sådan set, at vi også på baggrund af den hånd, jeg mener at have strakt frem i den her diskussion, kan opnå en enighed Folketingets partier imellem om, hvordan vi gør det her bedst, og så kan jeg jo overbringe statsministeren den besked efterfølgende.
Det vil stadig væk være mit håb, for jeg forsøger sådan set med alle de muligheder, jeg har, at imødekomme forslagsstillerne.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Jeg forstår godt, at justitsministeren heller ikke mener at kunne instruere statsministeren, men det er vel sådan – sådan har det da været før – at en justitsminister godt kan give en statsminister et godt råd og fortælle, at der er et flertal i Folketinget, der har det her synspunkt.
Så kunne det jo være, at statsministeren lyttede til det gode råd fra justitsministeren og sagde sådan på ministermødet om tirsdagen – og så ville der være fri bane for justitsministeren til at skrive »skal«.
Det er bare et godt råd.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Det har jeg heller ikke tænkt mig at gøre i den her sammenhæng.
Men jeg synes til gengæld, det er naturligt, at den almindelige kreds omkring vores EU-politik selvfølgelig også kan have en diskussion på baggrund af drøftelsen her i Folketinget i dag.
Jeg hører sådan set ikke, vi er uenige i vigtigheden og væsentligheden af de spørgsmål, der bliver rejst, så det er nok i virkeligheden mere en metodediskussion om, hvordan vi gør det bedst.
Jeg tror, vi er helt enige i indholdet.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-02-26:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gøre det ganske kort, for vi Radikale kan selvfølgelig støtte intentionen i det her forslag, nemlig at voldtægtsofre skal have bedre vilkår.
Derfor er vi også åbne over for i en videre proces at drøfte stort set alle punkter i forslaget.
Særlig er punktet om bistandsadvokater noget, som vi selv har gjort os nogle tanker om, og som vi vil være åbne over for at drøfte med forslagsstillerne.
Det er klart, at der kan være noget økonomisk osv., som vi skal have kigget nærmere på, men vi er sådan set åbne over for det og deler intentionen om at skaffe bedre vilkår for voldtægtsofre.
Der er dog en undtagelse, og det er punktet om uagtsom voldtægt.
Det synes jeg vi skal være meget påpasselige med at indføre i dansk straffelov.
Dertil kommer, at bevistemaerne på mange måder vil være de samme, som når man skal bevise almindeligt forsæt, kan man sige.
Derfor kan vi Radikale ikke støtte forslaget, men vi er naturligvis åbne over for at drøfte en række af elementerne, for vi deler intentionen, nemlig at voldtægtsofre skal have bedre vilkår.
Mette Bock (LA), 2015-02-26:
Jamen jeg ved ikke, hvordan man skal bløde op på det.
Jeg synes, at det er en særskilt politisk diskussion i forhold til det enkelte forslag og i forhold til den enkelte eventuelle overimplementering, som vi kan tage som en åben politisk diskussion.
Vi kan have forskellige holdninger til det, og et flertal må så gennemføre det, som det vil.
Men det må afhænge af det konkrete politiske issue, der er på dagsordenen.
Det her handler udelukkende om at skabe den gennemsigtighed, så vi faktisk kan få de politiske diskussioner, som vi nogen gange simpelt hen ikke har, fordi vi ikke kan gennemskue tingene.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Vi har såmænd ikke samme præmis for diskussionen, altså med hensyn til den der sådan lidt løsslupne tilgang, hvor der bliver talt om, at man lige har røget en festjoint – jeg tror, det var det begreb, der blev brugt – og så kører bil.
Altså, man kan jo lade være med at ryge hash.
Det skal man sådan set lade være med, fordi det er ulovligt.
Derfor kommer jeg ikke til at anerkende præmissen for det spørgsmål.
Jacob Lund (S), 2015-02-26:
Det kan jo godt være, at jeg har udtrykt mig forkert, for der står i hvert fald i mit talepapir netop, at vi ikke overimplementerer, og at vi ikke kan nikke genkendende til, at det skaber overimplementering og dermed skaber den problemstilling.
Men mit spørgsmål til ordføreren går sådan set mere på den her kobling imellem åbenhed og overimplementering, for man kobler jo de to ting i forslaget, og det er sådan set det, der er mit problem i forhold til det her spørgsmål.
Lad os skille de to ting ad og se på åbenhed for sig og overimplementering for sig, for jeg er enig med ordføreren i, at overimplementering kan være ganske fornuftigt i nogle henseender, og at rigtig mange af vores virksomheder ønsker overimplementering i forbindelse med mange af deres produkter, i forhold til hvordan det skal være.
Men i forhold til åbenheden er vi jo enige om, hvordan det skal være, og det er jo der, vi skal tage fat, i forhold til hvordan vi gør og hvordan vi fordeler det.
Er vi ikke enige om det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Der er jo ingen tvivl om, at man ikke skal køre bil, hvis man er for påvirket til at køre.
Det er der ingen tvivl om.
Det støtter vi sådan set heller ikke i SF, og vi har også stået bag en lang række af de stramninger, der har været på det her område.
Men jeg synes måske, at når lovgivningen er så usikkert skruet sammen, at vi ikke har et reelt kendskab til, hvornår påvirkningen sådan set hører op – og jeg tror egentlig, at det, vi også hørte på ekspertmødet, var, at efter en dag var man almindeligvis ikke påvirket mere, men der kan det jo stadig væk måles – synes ministeren så ikke, at klog retspolitik ville være at indrette en sanktion, sådan at man som minimum første gang giver folk en chance?
Altså, synes ministeren ikke, at det er en ærgerlig tilgang at have til området, at man sender unge mennesker, der har røget en festjoint og så bliver knaldet 4 dage senere, ud af uddannelse og arbejde?
Bør vi ikke indrette en sanktion på en måde, så vi motiverer de her unge mennesker til at holde op, og så kan vi lade hammeren falde f.eks. anden gang?
Mette Frederiksen (S), 2015-02-26:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, hvad min helt grundlæggende holdning til det her spørgsmål er.
Jeg synes, man skal lade være med at ryge hash; jeg synes, man skal lade være med at ryge hash og køre bil; og jeg synes i det hele taget, at man skal holde sig væk fra trafikken, når man er påvirket, og det er man, når man har røget hash.
Den bagatelgrænse eller nulgrænse, som er vedtaget af et bredt flertal her i Folketinget, som har vurderet, at kørsel med hash i blodet er udtryk for en risikoadfærd, som vi ikke bør tolerere, synes jeg fortsat skal være en del af vores lovgivning.
Den bagatelgrænse bygger jo på en viden om, at indtagelse af hash generelt påvirker evnen til at køre bil, hvad jo sådan set ikke er så mærkeligt, når det også påvirker evnen til at gøre så mange andre ting.
Derfor er det min grundlæggende opfattelse, at vi skal være ualmindelig varsomme med lempelser på det her område.
Beslutningsforslaget lægger op til, at personer, der mister deres førerret, fordi de kører i hashpåvirket tilstand, skal kunne generhverve førerretten efter en kortere periode, og det foreslås også, at den dømte i stedet for at betale en bøde betaler for nødvendige blodprøver.
Dermed lægger forslaget op til en reel afkriminalisering af hashkørsel, idet bødestraffen erstattes med et krav om, at man skal betale omkostninger i forbindelse med kontrollen.
Det synes jeg er en forkert vej at gå.
Jeg har imidlertid, som på så mange andre områder, vist mig villig til at diskutere beslutningsforslaget her.
Det har vi gjort, ved at vi har haft et ekspertmøde i kredsen retsordførere.
Jeg synes selv, at det sådan set var et ret vellykket møde.
Der blev rejst en række spørgsmål, og jeg synes ikke, det blev tydeliggjort, at der ikke kan ses en sammenhæng mellem det, at man har røget hash, og at det kan være farligt, at man kører bil.
Derfor støtter vi ikke forslaget her.
Jeg er bekendt med, at der lige nu verserer en række sager ved domstolene, hvor man har anmodet Retslægerådet om bla. at give udtalelse om betydningen af passiv rygning og overtrædelse af bagatelgrænsen – det er også nogle sager, der har været omtalt i medierne.
Når domstolen har taget endelig stilling til det spørgsmål, vil Justitsministeriet sammen med Rigsadvokaten se nærmere på sagerne med henblik på at vurdere, om der er noget i de afgørelser, der kan give anledning til på ny at overveje, om der er behov for at ændre lovgivningen.
Men som sagt er mine grundlæggende holdninger til hash og kørsel i hashpåvirket tilstand stadig de samme, så vi siger nej til forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Jamen det gør jeg også.
Der er så lige et element, som hr. Nikolaj Villumsen behændigt undgår at nævne, men når vi taler konkurrenceevne, betyder det jo arbejdspladser for danske borgere.
Og der håber jeg da også vi er enige om, at det også altid må indgå i en samlet vurdering, at hvis overimplementering skader konkurrenceevnen og dermed betyder færre danske arbejdspladser i industrien eller i landbruget, eller hvor ved jeg, så er det et element, der også skal tages højde for.
Det håber jeg da Enhedslisten er enig i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-02-26:
Det er jo derfor, debatten i Folketingssalen i dag er så relevant.
Så det glæder jeg mig til.