runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Ja, naturligvis er det vælgerne, der skal afgøre den slags.
Vi lever jo i et demokrati.
Så jeg tror egentlig også, at hr. Villy Søvndal er enig med mig i, at den slags overlader vi til vælgerne.
Det, jeg påtog mig lige at nævne, var, at fru Mette Frederiksen var af en lidt anden opfattelse, altså, hun ville gerne selv vurdere Socialdemokraternes politik.
Men jeg vil sige, at tilbageskuende synes jeg bestemt ikke statsministerens tale var - faktisk tværtimod.
Ja, vi vil gerne af med forbeholdene.
Der blev talt meget klima: Absolut fremadrettet, vi er i førertrøjen på klimaområdet, klimadiplomatiet.
Og så blev der talt meget Afrika også.
Så tilbageskuende kan man i hvert fald ikke kalde den, for det er alt sammen ting, der ikke er vedtaget endnu, men ting, man ønsker at gennemføre.
Med hensyn til den undersøgelse, der var omtalt i Børsen i går, tror jeg, at det på mange måder er den mavefornemmelse, som nogle sidder med; men det er ikke altid brugerne selv, der svarer på det her.
Havde man nu spurgt dem, der rent faktisk bruger systemet, jamen så ville man finde ud af, at fire ud af fem er meget tilfredse med den pleje, de oplever i ældreplejen, og at ni ud af ti er utrolig tilfredse med det, de oplever, når de bliver indlagt på et sygehus.
Så spurgte man de faktiske brugere og ikke bare lige ud af vinduet, ville man få et helt anderledes billede.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Tak for svaret.
Jeg forstod på fru Inger Støjbergs svar, at folk i virkeligheden ikke helt vidste, hvordan det så ud, og at det var derfor, de svarede forkert.
Det var sådan summen af det, fru Inger Støjberg fik rodet sig ud i.
Det tror jeg er en helt forkert antagelse, for når vi taler netop centrale dele af velfærden, ved folk jo godt, hvordan det ser ud.
Vi har alle sammen børn, der går i daginstitution eller skole, og vi kan se, hvordan det ser ud, eller vi har forældre, der får hjemmehjælp eller plejehjælp.
Og det er derfor, folk har en fornemmelse af, hvad der sker.
Det er derfor, 50 pct. siger, at velfærden er blevet dårligere under den nuværende regering.
Det synes jeg ikke kan undre nogen.
Det eneste, der kan undre, synes jeg, i Børsens notat i går,
er, at 7 pct. synes, det er blevet bedre.
Det synes jeg virkelig er underligt, fordi det så oplagt ikke er tilfældet.
Men det må være meget inkarnerede Venstrefolk, de der sidste 7 pct.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Der er jo sket det, at regeringen rent faktisk har fået fortolkningsretten på skattestoppet.
Det er også derfor, vi har kigget regeringen over skulderen og gjort lige præcis, som regeringen har gjort på det her område.
De ønskede jo for nogen tid siden i finansloven for 2005 at lade afgifterne på de såkaldte alkoholsodavand stige og anvendte provenuet på et sundhedstilbud.
Man har altså vist, at man inden for sådan en ramme godt kan skabe ændringer i vores skattesystem.
Det er sådan set præcis det samme, vi gør.
Vi tager et tilskud til sundhedsforsikringer, og vi vil gerne give det til noget andet.
En af de ting, vi konkret har foreslået, er, at man skal bruge pengene på de her strålekanoner, som kan sikre en meget bedre kræftbehandling i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Hvis vi kigger lidt på tallene, kan vi se, at der siden 2004 er kommet 120.000 flere i beskæftigelse, og at det samlede antal overførselsmodtagere i den arbejdsdygtige alder er nedbragt med 72.000.
Så man kan vende tallene lidt, som man vil, og vi har en rekordlav arbejdsløshed.
Med hensyn til den skatteomlægning, der er blevet foretaget, så er den jo blevet indrettet, så den især kommer lav- og mellemindkomstgrupperne til gode, og det er den, fordi det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor har vi jo netop omlagt skatten af to gange, så det er lav- og mellemindkomstskatteyderne, der først og fremmest vil komme til at opleve en nedsættelse i skatten, og det er, fordi det er så fundamentalt for os, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-11:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for de pæne ord, som fru Inger Støjberg og også statsministeren sagde om Dansk Folkeparti i deres indlæg, og så også understrege, at Dansk Folkeparti selvfølgelig vil det bedste for Venstre.
Desværre har der fra Venstres side været lidt uklarhed i værdi- og kulturdebatten, så jeg håber, at fru Inger Støjberg kan skabe lidt klarhed.
Der har jo været en diskussion om, hvorvidt Danmark er et flerkulturelt land, og undervisningsministeren siger en ting, mens statsministeren siger noget andet, så måske kunne vi få afklaret, hvorvidt fru Inger Støjberg er enig med undervisningsministeren eller med statsministeren i den her diskussion.
Jeg kunne godt tænke mig at læse lidt op fra noget af det, statsministeren bl.a. har sagt både til Ritzau og til Berlingske Tidende den 29. maj, og jeg citerer: Men jeg tror, det er en misforståelse at udlægge det sådan, at undervisningsministeren har sagt, at Danmark er eller skal være et multikulturelt eller flerkulturelt samfund.
Det er faktisk ikke det, der ligger i det.
Jeg vil bare høre, om fru Inger Støjberg er enig med statsministeren eller med undervisningsministeren.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg rangerer ikke mine venner.
Med hensyn til at være en nidkær vogter over kommuneøkonomien vil jeg sige: Jamen det er vi da, for kommuneøkonomien udgør jo rent faktisk halvdelen af de offentlige udgifter, så lod man bare kommuneøkonomien sejle og køre derudad, ville man ret hurtigt køre i grøften sådan rent økonomisk.
Så derfor er det da helt nødvendigt, at når man indgår aftaler med Kommunernes Landsforening, ligesom vi gjorde sidste år og året før, skal de også overholdes.
Når hr. Rasmus Prehn så siger, at der snart ikke længere er en eneste Venstremand nogen som helst steder ude i landet, der bakker op om det her, kan jeg jo bare glæde mig over, at det gjorde hr. Nicolai Wammen i Århus sidste år ved netop at sige, at det var et velfærdsbudget, man havde indgået aftale om.
Så det var da glædeligt.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg tror, det er godt lige at se virkeligheden i øjnene.
Vi står altså lige nu midt i kommuneforhandlingerne, og man skulle jo være en dårlig forhandler, hvis man gik ind ad døren og sagde: Vi har faktisk allerede lidt for meget.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-11:
Hvis der er aftaler, der er blevet brudt, er det jo regeringen, der har brudt de aftaler.
Det har vi jo også Erik Fabrins ord for.
Man lavede en skriftlig aftale uden anlægsloft, og lige pludselig kom der alligevel et anlægsloft.
Så det er jo altså regeringen, der har brudt den her aftale; det har vi simpelt hen Erik Fabrins ord for.
Lad mig bare komme med et enkelt konkret eksempel fra den virkelige verden.
Vi har en Venstreledet kommune i Vesthimmerland, det er borgmester Jens Lauritzen, der leder den.
Han er så heldig, at han lige har fået besked fra EU om, at der er tilskud til hans musikhus, så han vil bruge 33 mio. kr. på bl.a. at opføre det her musikhus.
Men sagen er bare den, at han jo ikke har kunnet vide, at han ville få det tilskud; så han har ikke budgetteret med det.
Så nu er han altså nødt til at pille renovering af skoletoiletter af budgettet, pille cykelstier af budgettet, pille lapning af huller i vejene af budgettet, pille en hel masse ting af budgettet.
Fordi han har været så heldig at få et EU-tilskud, er der andre ting, der skal pilles af budgettet.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg ved ikke, hvad der ligger i ordet molboagtigt.
For mig er det i hvert fald ikke molboagtigt, at man skal overholde sit budget.
Altså, det svarer jo til, at hr. Rasmus Prehn har 80.000 kr. til at bygge et nyt badeværelse for.
Han opdager så, at det faktisk koster mere end 80.000 kr.
Er det så molboagtigt kun at bruge de 80.000 kr.?
Nej, det er det jo sådan set ikke.
Problemet med anlægsbudgetterne sidste år, problemet med de kommunale budgetter sidste år, var, at de skred med 1 mia. kr.
Det er jo derfor, vi har sagt, at man skal overholde de budgetter, som man aftaler med regeringen.
Sådan er det altså, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, for ellers kører økonomien af sporet.
Lad mig så bare lige minde om, at fru Helle Thorning-Schmidt ved flere lejligheder har sagt: Økonomisk ansvarlighed frem for alt.
Men det gælder åbenbart ikke lige, når det er de kommunale budgetter, som ellers udgør halvdelen af de offentlige budgetter.
Det er altså ikke så lidt, hr. Rasmus Prehn gambler med lige for øjeblikket.
Men jeg kan da sige, at man er velkommen til at bygge musikhuse, velkommen til at bygge lige nøjagtig, hvad man vil.
Man må bare prioritere inden for sine budgetter; sådan er det.
De skal selvfølgelig overholdes.
Marianne Jelved (RV), 2008-06-11:
Venstres ordfører havde et tema, som jeg synes var lidt humoristisk: Det var en eksamenstid, vi var i.
Og det er jo rigtigt, det er det forsømte forår endnu en gang.
Derfor blev jeg inspireret til at lave en lille eksamensprøve for Venstres ordfører.
Pensum er Økonomisk Redegørelse, der lige er kommet fra regeringen.
Det handler jo alt sammen om økonomisk ansvarlighed og på side 104 står der, og jeg citerer:
Der ventes et overskud på betalingsbalancen for 2008, som i helhed vil aftage til 7,5 mia. kr. fra 22,5 mia. kr. i 2007.
Det jo et betragteligt fald.
Lidt længere nede står der sandelig, og jeg citerer
: Den stærke efterspørgselsfremgang har medført en forringelse af saldoen for varehandelen, der i 2007 blev vendt til et underskud på 16,9 mia. kr.
Det er første gang siden 1986, at der er underskud på handelsbalancen.
Hvad var det nu, Schlüterregeringen gjorde dengang i 1986?
Kan Venstres ordfører huske det?
Rasmus Prehn (S), 2008-06-11:
Der var jo ikke meget nyt - hverken i statsministerens redegørelse eller her i Venstres ordførers tale.
Men der var alligevel noget, der stak lidt ud som noget nyt, for sjældent er Dansk Folkeparti blevet rost så direkte og så voldsomt, som vi har hørt det ske her.
Det var nærmest i hver anden linje, der lige havde sneget sig en ros til Dansk Folkeparti ind.
Nu ved jeg jo godt, at Dansk Folkeparti også nærmest er arkitekten bag al den politik, regeringen laver, så lidt ros skal der til.
Men det, vi må konstatere som nyt i dag, er, at det simpelt hen er lykkedes Dansk Folkeparti at overhale selveste George Bush som regeringens allerbedste ven.
Til gengæld er der en ting, der er fuldstændig stensikker, og det er, at den kommunale velfærd stadig væk er hovedfjende nummer et for den siddende regering.
Det her med frihed til kommunerne - at de selv kan tage hånd om tingene ude i kommunerne - skal man ikke nyde noget af. Det kunne jo være, at Dansk Folkeparti havde fået lidt for meget indflydelse med den der nidkære detailstyring af kommunerne, så det er derfor, at der stort set ikke er en eneste Venstreborgmester ude i landet, en eneste Venstremand uden for Christiansborg, som kan se det fornuftige i de meget nidkære straffeaktioner, som regeringen nu påfører kommunerne.
Det gælder bl.a. et anlægsloft, som jo ikke var en del af den aftale, man indgik skriftligt sidste sommer.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Hvis fru Marianne Jelved siger, at der i Økonomisk Redegørelse på side 104 nederst står, som der står, jamen så står der jo det.
For jeg ved jo, at fru Marianne Jelved er godt inde i den slags sager.
Vi har afbetalt på vores gæld; vi har fået nedbragt ledigheden, som betyder, at vi jo aldrig før har oplevet et så kæmpestort socialt kvantespring som det, vi oplever nu; vi har et historisk lavt arbejdsløshedstal lige nu.
Det betyder altså, at vi har fået flyttet folk fra ledighed til arbejde, og det er da fantastisk, at vi har det.
Så hvis fru Marianne Jelved siger, at der på side 104 nederst står et eller andet, er jeg helt enig med fru Marianne Jelved i det.
Marianne Jelved (RV), 2008-06-11:
Der er ikke svaret på spørgsmålet.
I 1986 sagde den daværende statsminister, Poul Schlüter, at det gik ufatteligt godt, ligesom Venstres ordfører nu siger det.
Men efter det store underskud på handelsbalancen i 1986 kom kartoffelkuren.
Derfor står vi jo i en situation, hvor det er nødvendigt, at der handles økonomisk.
Og det bærer hele det her værk præg af.
Nu går jeg så hen til side 8.
Og her står der om konkurrenceevnen, og jeg citerer: Siden 2000 er der sket en markant forværring af konkurrenceevnen.
Der er en lille figur, der viser, at konkurrenceevnen er forværret fra 2000 til nu med 35 pct.
Kan Venstres ordfører svare på, hvad det vil betyde for dansk økonomi?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Det giver da i hvert fald mindelser helt tilbage fra skoletiden med den der skolemesterfacon med, at der både på side 104 nederst står sådan, og at der på side 8 oven i købet er en figur, der viser ting og sager.
Og det vil jeg slet ikke betvivle.
Nu står jeg jo altså ikke med Økonomisk Redegørelse her på talerstolen, men jeg kan sige til fru Marianne Jelved, at den her regering netop tager vare på, at økonomien fortsat skal være inde i en positiv udvikling.
Det er jo derfor, jeg siger, at vi skal have økonomisk ansvarlighed i modsætning til det, som det parti, som fru Marianne Jelved og fru Marianne Jelveds parti jo ønsker at danne regering med på et tidspunkt, siger.
Det er det, der er hele forskellen.
Vi griber fat i tide, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, og at der så står sådan under en figur på side 8, betvivler jeg ikke, når fru Marianne Jelved lige frem siger det.
Jeg vil indlede med at sige, at jeg er fuldstændig enig med fru Cekic i, at der selvfølgelig skal ske anbringelse, når det er nødvendigt.
Derfor er det også vigtigt at sende et klart signal til kommunerne om, at det her altså er et klart og tydeligt kommunalt ansvar.
Men det er selvfølgelig også vores ansvar, at hele lovgrundlaget for anbringelser så er i orden.
Det var jo derfor, at vi sidste år vedtog en ny anbringelsesreform her i Folketinget, som også SF stemte for.
Anbringelsesreformen blev faktisk enstemmigt vedtaget, og det synes jeg er godt.
For jeg synes, at det lige præcis med sådan nogle ting er godt, hvis Folketinget står helt samlet.
Men som jeg også tidligere har nævnt, har velfærdsministeren varslet, at hun vil gennemføre barnets reform, altså så man tager udgangspunkt i barnet.
Jeg håber også, at SF vil bidrage positivt, og det kan jeg i dag høre partiet vil.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-06-11:
Vi skal være med i de her forhandlinger om børnenes reform, men SF deltager ikke i sådan en forhandling for kun at få flotte ord vedtaget på et stykke papir.
Der skal penge til.
Vi kan her i dag læse på Informations forside, at Erik Fabrin siger, at kommunerne er så presset økonomisk, at de er nødt til at gå ind og sige, at 2.000 færre børn skal anbringes næste år.
Hvordan hænger det sammen med, at vi samtidig hører statsministeren og efterfølgende ordføreren for Venstre sige, at dansk økonomi aldrig har været så stærk som nu?
Kan det virkelig passe, at der er børn, der har brug for hjælp, som ikke kan få den, fordi man gerne vil give de her penge til de rige i form af skattelettelser i stedet for at gå ind og sige: Vi gør en forskel for de her børn?
Kunne man forestille sig en med ondt i hjertet, der henvender sig på en skadestue og siger: Jeg har ondt i hjertet - og at sygeplejersken eller lægen svarer: Du må sgu tage hjem, for vi har ikke råd til at behandle dig?
Det er lidt det samme, de her børn oplever.
De henvender sig, familierne henvender sig, de råber om hjælp.
Kommunerne siger, at der ikke er penge.
Socialrådgiverne siger det samme.
Hvad skal der til, hvis man konkret vil gå ind og gøre en forskel for de her børn?
Vil Venstre give ekstra penge, eller vil de ikke give ekstra penge?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Man må jo spørge sig selv om, hvad ordet flerkulturel egentlig dækker over.
Hvis det dækker over, at vi har et samfund, hvor der er flere kulturer, og hvor der er flere forskellige trosretninger, så er vi et flerkulturelt samfund, men hvis det dækker over, at der er parallelle samfund, så mener jeg ikke, at vi er et flerkulturelt samfund.
Men jeg vælger nu den løsning på det, at det dækker over, at vi har et samfund, hvor der er flere religioner og flere måder at leve på, og derfor er det jo faktisk helt åbenbart, at vi så er et flerkulturelt samfund.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-11:
Det må vel være sådan, man skal forstå det, og det er jo en interessant konklusion.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Ja, men det vil så også være en forkert konklusion, som hr. Martin Henriksen her drager.
Jeg vil faktisk anbefale hr. Martin Henriksen at læse den kronik om emnet, der er i Berlingske Tidende i dag, for det er jo en sådan lidt akademisk diskussion, og jeg synes, at vi skulle tage lidt mere praktisk på det og sige, at vi lever i et land, hvor der er flere forskellige kulturer og flere forskellige trosretninger, men at vi ikke lever i et land, hvor de er parallelle med hinanden.
Så derfor synes jeg, at man rent praktisk må sige: Jamen så er vi et flerkulturelt samfund.
Mette Frederiksen (S), 2008-06-11:
Jeg møder ofte borgere, der siger, at afstanden mellem den virkelige verden og Christiansborg er for lang og er blevet for lang, og jeg forsøger ofte at sige til dem: Nej, nej, når vi diskuterer politik på Christiansborg og ikke mindst i de store debatter har alle mine kollegaer og jeg selv en meget klar fornemmelse af, hvad det er, der sker ude i virkeligheden.
Men det er jo svært i dag, når man først hører statsministerens redegørelse og derefter Venstres ordfører, at fastholde danskerne i den tro, at der er en meget klar sammenhæng mellem, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol, og det, danskerne oplever i deres hverdag og i virkeligheden.
Magen til selvros skal vi vel lede i mange år efter for at finde.
Kommunernes økonomi kunne være god, men regeringen ønsker ikke, at den skal være god.
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg må sige, at det, hr. Eigil Andersen siger, står noget rodet for mig, for på den ene side skal man ikke gribe ind - det ville være direkte sørgeligt - og på den anden side skulle der gå rygter i visse gruppeværelser om, at der vil ske et indgreb.
Jeg har ikke hørt de rygter, så jeg er da selvfølgelig meget interesseret i at høre, hvor hr. Eigil Andersen hører den slags.
Men lad mig bare endnu en gang slå fast, at det ikke skal kunne betale sig at komme i Folketingssalen med den slags og så på den måde få højere løn.
Vi er vogtere af den danske model.
Jeg synes, det er helt afgørende, at parterne selv får muligheden for at løse den her konflikt, sådan er det.
Men det skal stå lige så klart, at vi selvfølgelig holder skarpt øje med det nødberedskab, der er sat i værk, og som indtil nu har fungeret godt.
Men der bliver holdt skarpt øje med det, så meget kan jeg garantere hr. Eigil Andersen.
Nu vil jeg lige først og fremmest sige, at jeg tror, man skal passe på med ordet selvros, når man lige præcis er fru Mette Frederiksen.
Jeg brugte en lillebitte del af min tale på netop at referere fru Mette Frederiksens indlæg fra Ritzau om den røde skole, hvor fru Mette Frederiksen i særdeles høj grad var selvrosende, kan man vist sige, for fru Mette Frederiksen ville give den den samlede karakter 10, som er en meget, meget høj karakter på den nye karakterskala.
Men når Erik Fabrin siger, at der kan være problemer med anbringelser i fremtiden, skal det tages meget alvorligt, og derfor er jeg meget glad for, at velfærdsministeren har sagt, at hun vil lave en barnets reform, ligesom der er blevet taget andre initiativer på det her område.
For det er klart, at spørgsmålet om at få anbragt børn og især få dem anbragt i tide er helt, helt afgørende.
Men jeg tror altså også, at fru Mette Frederiksen skal se det lidt i lyset af, at vi jo står midt i de her kommuneforhandlinger nu, og derfor tror jeg, at man må sige, at det ikke er helt usædvanligt, at en formand for Kommunernes Landsforening, uanset partifarve, skærper tonen lidt i de dage her.
Mette Frederiksen (S), 2008-06-11:
Vi har aldrig nogen sinde før i forhandlinger mellem KL og regeringen hørt en formand for KL være så klar i mælet og sætte så præcise tal på, som det er tilfældet i år.
Det er fint med en barnets reform, og det er fint med langsigtede initiativer.
Sagen er den, at det, der forhandles lige nu, jo ikke er økonomi om 3, 4, 5 eller 10 år, det er for næste år.
Derfor vil jeg bare gerne stille et helt enkelt spørgsmål til Venstres ordfører: Kan partiet Venstre i dag garantere - og det burde partiet Venstre jo kunne gøre - at der ikke er et eneste barn i Danmark næste år, som burde blive anbragt uden for hjemmet, men som ikke bliver det?
Kan partiet Venstre her i dag i afslutningsdebatten garantere, at det ikke er økonomien, der kommer til at fastsætte den sociale indsats, og dermed garantere, at ethvert barn, der er så udsat, at det har behov for særlig hjælp og støtte og behov for at blive anbragt uden for hjemmet, kan få de behov dækket?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Det kan jeg naturligvis ikke stå og garantere fra Folketingets talerstol, og det kan jeg ikke af den ene grund, at det jo er kommunernes opgave at anbringe de her børn.
For en lillebitte smule tid siden hørte vi jo, at Socialdemokraterne gik voldsomt meget op i kommunernes frihedsgrader og frihedsrettigheder
, så hvis jeg i dag skulle stå her på Folketingets talerstol og garantere, at alle kommuner anbragte alle de børn, som skal anbringes, så ville jeg jo i den grad gribe ind i det kommunale selvstyre. Lad mig så lige spørge vedrørende den anbringelsesreform, som vi enstemmigt vedtog her i Folketinget sidste år: Hvis Socialdemokraterne var så utilfredse, hvorfor stemte de så for den? Så er jeg da i øvrigt meget, meget glad for, at fru Mette Frederiksen bakker op om en barnets reform og - som jeg fornemmer det - vil gå aktivt ind i det arbejde, der kommer til at ligge i det.
For der skal ikke herske den mindste tvivl om, at netop anbringelser af børn er et af de områder, der skal opprioriteres, og som kommunerne absolut skal have fokus på.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-11:
Jeg tror, det undrer mange, at Venstres ordfører holdt en indledende tale uden at nævne sygeplejerskers og pædagogers strejke med et eneste ord.
Det undrer også mig, ikke mindst når jeg tænker på de rygter, der går om, at der måske er et indgreb på vej fra regeringen i morgen.
Det vil være meget sørgeligt, hvis det ender sådan, fordi det er unødvendigt.
Sagen er jo, at finansministeren stadig kan nå at løse sagen ved forhandlingsbordet ad frivillighedens vej ved at give penge til et ligelønsløft, både til Danske Regioner og til Kommunernes Landsforening.
De forhandlinger er i gang i disse dage, og ved at lette lidt på låget er jeg overbevist om, at man ved forhandlingsbordet kan få strejkerne stoppet i løbet af 2-3 dage.
Dermed vil man også være med til at sikre velfærden, nemlig bremse personaleflugten, f.eks. fra sygehusene og fra børneområdet, nemlig daginstitutionerne, for det sker ikke for øjeblikket, og dermed bliver velfærden hullet som en si.
Hvad mener Venstres ordfører om at få overenskomstforhandlingerne stoppet ad frivillighedens vej ved flere penge?
Inger Støjberg (V), 2008-06-11:
Jeg ved ikke, hvor det er, hr. Eigil Andersen har hørt de rygter; det må være nogle rygter, der florerer andre steder end der, hvor jeg i hvert fald bevæger mig.
Det er ikke rygter, der florerer i Venstres gruppeværelse, så jeg ved ikke, hvor hr. Eigil Andersen hører sådan nogle rygter.
Men lad mig bare slå helt og fuldstændig utvetydigt fast, at det jo ikke skal være sådan, at man får mere ud af at strejke, ved at man får sagen løst i Folketingssalen.
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen: Det er helt afgørende, sådan er det.
Eigil Andersen (SF), 2008-06-11:
Ja, nu vil det jo vise sig, om rygterne bliver til virkelighed med et indgreb i morgen eller på fredag.
Jeg håber det bestemt ikke.
Med hensyn til den danske model vil den være fuldstændig intakt, hvis det er sådan, at regeringen kommer med flere penge til, at vi kan få en ligeløn i det danske samfund, også mellem offentligt ansatte og privatansatte.
Sagen er jo den, at det er staten, som er arbejdsgiver her; det er staten, som leverer pengene til eksempelvis regionerne.
Staten har vetoret over for de lønforhandlinger, der finder sted, så derfor er det staten i form af regeringen, som har fat i den lange ende, og der er jo noget debat om, hvilke grupper der har fået hvor meget.