runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2015-03-27:
Alene det faktum, at ftalaterne kan påvirke vores evne til at få sunde børn, kan jo gøre en meget, meget vred.
Hvad kan de ikke gøre ved vores børn i det hele taget, fødte som ufødte?
Ja, det er jo næsten ikke til at bære at skulle ligesom tænke tanken til ende, og der skal ingen tvivl være her eller andre steder om, at Socialdemokraterne er meget optaget af at beskytte forbrugerne mod skadelig kemi.
Så tak til Enhedslisten for at bringe debatten om de fire sundhedsskadelige ftalater på banen; det er en utrolig vigtig debat.
Der kan heller ikke være tvivl om, at vi skal have de skadelige stoffer forbudt.
De har nu bedt os om at hjælpe, som ministeren allerede har nævnt i sin tale, med et forslag, der som efterbehandling af agenturets videnskabelige komité kan føre til, at Europa-Kommissionen forbyder stofferne.
Og med Danmarks hjælp vil Kemikalieagenturet også lægge sidste hånd på den endelige vurdering af, hvor vidtgående begrænsninger der er brug for.
For vejen frem er fælles regler i EU; det er det, som vil beskytte os forbrugere allerbedst.
Derfor er det også rigtigt, at miljøministeren og regeringen har kastet alle kræfter ind i at få tempoet op, og presset bliver fortsat holdt meget hårdt for at få bedre regler i EU.
Og netop lige præcis presset i EU-regi for et forbud mod stofferne i hele Europa er det, som det handler om.
I Danmark har vi jo et forbud mod ftalater i legetøj og produkter til småbørn, fordi man i REACH-forordningen har begrænset nogle ftalater.
Vi har også forbud mod andre ftalater i legetøj, som blev indført helt tilbage i 2006 inden for REACH.
De fire ftalater, der her i beslutningsforslaget er tale om, har jo været ulovlige at bruge i produktionen inden for EU siden den 21. februar i år.
Vi har ikke et importforbud mod produkter med ftalater, som skulle komme fra tredjeverdenslandene.
Den tidligere bekendtgørelse om ftalater lagde bånd på brugen af ftalater i alle produkter til indendørs brug og produkter, som kunne komme i kontakt med hud og slimhinder, men bekendtgørelsen blev udstedt, samtidig med at det danske forslag om EU-begrænsninger blev behandlet.
Det var i strid med procedurerne i REACH og princippet om loyalt samarbejde.
Nu afventer vi jo så resultaterne af de afgørende aktiviteter, der foregår i EU, og resultaterne af vores samarbejde med EU's kemikalieagentur, og vi håber på, at det ender med nye begrænsninger.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi bestemt deler forslagsstillernes bekymring og iver efter at få begrænset de fire sundhedsskadelige ftalater.
Villum Christensen (LA), 2015-03-27:
Vi har for nylig vedtaget et lovforslag, som giver mulighed for, at husstande med en indkomst på under 300.000 kr. kan få mulighed for at afdrage deres omkostninger i forbindelse med påbud om spildevandsrensning.
Det har flere ordførere også været inde på.
I den forbindelse gjorde KL opmærksom på, at forsyningsselskaberne kunne komme i gevaldige problemer rent likviditetsmæssigt, hvis de skulle gå ud og agere bank på dette område, bl.a. fordi det som bekendt er de dårligst stillede med de ringeste muligheder for at kunne efterleve betalingskravene, der er kundegruppen.
Nu rejser Enhedslisten så spørgsmålet om, hvorvidt disse selskaber skal tilpligtes at udvide finansieringsmulighederne til også at omfatte separat kloakering.
Der er rigtig mange gode grunde til at skille det hvide og det sorte vand, også når det gælder selskabernes økonomi, men at vi på den måde skal forgælde husejerne yderligere ved at sætte fuld fart på meget ambitiøse spildevandsplaner, ser vi ingen grund til.
Selskaberne har allerede i dag mulighed for at tage individuelle hensyn for de grundejere, som har de største problemer, og så synes vi heller ikke, at vi for enhver pris skal presse disse planer hurtigere igennem, end borgerne kan følge med.
Ministeren har jo også allerede nævnt abonnementsordningen.
Så med disse ord vil vi blot sige, at vi synes, at det her forslag er overflødigt.
Morten Marinus (DF), 2015-03-27:
Tak for det.
Da Dansk Folkepartis miljøordfører ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at læse ordførertalen op.
Den 22. januar vedtog Folketinget lovforslag nr. L 86, som omhandler nogle af de her problemstillinger, som Enhedslisten jo også skriver om her.
Enhedslisten vil nu udvide denne ordning.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti i første omgang at se, om den abonnementsordning, vi har givet mulighed for i L 86, kan være tilstrækkelig til at hjælpe de boligejere, der ikke kan betale.
Enhedslisten foreslår nu, at alle, også i byområderne, skulle have samme muligheder uanset indkomst.
Det er Dansk Folkeparti imod, men vi vil gerne se på forslaget og spørge ind til det i udvalgsarbejdet, inden vi tager endelig stilling.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Måske er det sidste en af de kerneudfordringer, som vi i hvert fald ser, for det indtryk, vi har fået, er, at der er flere steder i landet, hvor man sådan set gerne ville vælge andre løsninger end separatkloakering, fordi de er bedre, men at det faktisk er rigtig svært at få i hvert fald nogle af de grundejere, der er i området, med på det, fordi de opfatter, at de økonomiske vilkår der simpelt hen er dårligere.
Så vores forslag kan vel på det område siges at handle om at ligestille de muligheder, der er i forhold til separatkloakering, med alternative løsningsmodeller, hvilket man jo rigtig mange steder gerne vil vælge, fordi de dels kan være bedre og billigere, dels kan have nogle andre kvaliteter i sig.
Lone Loklindt (RV), 2015-03-27:
Lad det være sagt fra begyndelsen, at Radikale Venstre naturligvis er bekymret for de farlige kemikalier, der ikke er mulige at undgå i vores miljø.
Og derfor kan man selvfølgelig sige, at intentionen i Enhedslistens beslutningsforslag er vi enige i, netop at vi skal have de farlige ftalater ud af vores produkter.
Derfor er det også rigtig glædeligt, som miljøministeren var inde på, at denne sag faktisk har fået stor fremdrift i EU-systemet.
Det er jo glædeligt, at vi i det hele taget bredt i Folketinget er optaget af borgernes sundhed i forhold til de mange, mange tusinde stoffer, vi omgiver os med, og som der mangler klarhed over.
Men vi har også i Miljøudvalget og Sundhedsudvalget haft en fælles høring for nylig om de hormonforstyrrende stoffer, hvor det fremgik, at vi faktisk i Danmark er særlig hårdt ramt.
Hvis vi sammenligner med lande som Finland, Sverige og Norge, tyder det på, at fertiliteten i Danmark har det meget ringere, og det er stadig væk uklart, hvad det skyldes.
Så der er god grund til, at alarmklokkerne ringer i forhold til hormonforstyrrende stoffer.
Men når Dansk Folkepartis ordfører her forinden sagde, at det skal være sådan, at man kan undgå det, og at man skal rådgive forbrugerne, så må jeg jo sige, at der allerede findes mærker.
Vi behøver ikke at skabe nye mærker, for der findes svanemærkede produkter, og på den måde kan man undgå at få de pågældende stoffer – og andre for den sags skyld, skadelig kemi – i nærheden af kroppen og dermed undgå sundhedsskader.
Så sent som i går deltog jeg i et møde i Kemikalieforum, hvor vi netop på grund af den fælles kemikaliestrategi, vi har lavet på tværs af alle partier i Folketinget, havde et møde.
Og det viste sig, at det også er muligt for virksomheder at substituere stoffer, men at det er en proces, der tager tid, præcis ligesom processer i EU og REACH-systemet tager tid.
Derfor er Radikale Venstre meget optaget af, at vi nu skubber på – vi har jo allerede sat flere penge af til forskning på de pågældende områder, i hormonforstyrrende stoffer – sådan at vi kan få den dokumentation, der skal til, for at få et generelt EU-forbud.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi gerne fra Radikale Venstres side ser, at lykkes det ikke via EU-sporet, skal vi selvfølgelig kigge på, om ikke vi kan gøre noget i det nationale spor.
Og det åbner EU-lovgivningen jo også op for at der kan være en mulighed for.
Som sagt støtter vi intentionerne, men ikke beslutningsforslaget.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen om en beretning, hvor vi får lagt tryk på EU-processen, som ministeren har arbejdet hårdt for, men hvor vi også ser på, hvordan vi, hvis det skulle ske, at det ikke bliver til et EU-forbud, sådan som vi ønsker, så vil kunne finde en mulighed for lovligt at lave et nationalt forbud.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Jeg vil bare så nødig have, at hr. Steen Gade kommer til at gå herfra med nogle forhåbninger, som ikke kan opfyldes.
Det er lykkedes mig at blive 60 år uden at ændre opfattelse af EU.
Medmindre det skulle ske i den sådan senile fase af mit liv, tror jeg, jeg kan love hr. Steen Gade, at der heller ikke de næste 20 år vil ske det, at jeg ændrer opfattelse af EU.
Jeg vil gerne anmode om, at hr. Steen Gade holder op med at sige sådan noget.
Det er direkte skadeligt for mig og gør mit liv i mit eget parti rigtig vanskeligt.
Så med det, hr. Steen Gade siger her, bringer han mig nok i den modsatte retning af den, han ønsker.
Steen Gade (SF), 2015-03-27:
Men jeg skal ikke give hr. Per Clausen yderligere vanskeligheder i Enhedslisten.
Villum Christensen (LA), 2015-03-27:
Tak for det.
Jeg må sige det ligeud: Vi har ingen som helst mulighed for at tage faglig stilling til validiteten af de opregnede konsekvenser og vælger derfor ligesom i alle andre sager af stærk faglig karakter at afvente forslag om indgreb fra de relevante officielle instanser på området, herunder ikke mindst Europa-Kommissionen.
Som ministeren allerede har været inde på, er den her problemstilling i en rigtig god proces.
Så et forslag om endnu en gang at gå enegang på området i forhold til andre EU-lande vil Liberal Alliance ikke umiddelbart være fristet af, hvorfor vi indtil videre ikke ønsker at støtte det her forslag.
Men vejen frem er naturligvis, sådan som mange andre har været inde på, fælles regler fra EU's side.
Steen Gade (SF), 2015-03-27:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det kan man jo sige rigtig længe, indtil man opdager, at man har argumenteret på en sådan måde, at man er blevet EU-tilhænger.
Daniel Rugholm (KF), 2015-03-27:
Tak for det.
Vi er sådan set helt enige i, at brugen af hormonforstyrrende ftalater bør begrænses, som det også er udtrykt i forslaget, men jeg er også enig med de fleste andre ordførere i, at det her skal ske på EU-niveau.
Så vores budskab er som de fleste andres: Lad os afvente processen i EU, før vi eventuelt begynder at køre vores eget spor i Danmark.
Fører processen i EU ikke til nye begrænsninger, så hører jeg ministeren sige, at hun vil starte en national proces, og så må vi jo fortsætte drøftelsen dér.
Ministeren kæmper en god kamp i EU, og den bakker vi op om, det er dér og ikke alene her i Folketingssalen, at kampen mod ftalaterne skal kæmpes.
Jeg noterede mig, at selv Dansk Folkeparti argumenterede for vigtigheden af at tage fælles beslutninger i EU og ikke gå enegang i Danmark, og det skal også være signalet herfra.
Jeg har set udkastet til en fælles beretning i udvalget.
Så vi kan desværre ikke støtte forslaget.
Morten Marinus (DF), 2015-03-27:
Tak for det.
Jeg tror, at hr. Per Clausen havde fat i noget af det rigtige, da han skulle sige, hvad Dansk Folkeparti mener.
Vi støtter faktisk en beretning på EU-plan.
Det kommer selvfølgelig an på, hvad der kommer til at stå i den, men vi håber på, at vi kan få EU med til at løse den her opgave, for selv om hr. Per Clausen nok er tilhænger af, at Danmark træder helt ud af EU, er Dansk Folkeparti mere skeptisk og siger mindre EU, mere Danmark, men det her er netop et af de områder, hvor vi mener at vi faktisk får gavn af at løfte i flok og samarbejde med andre europæiske lande.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Jeg håber bare, at det ved afslutningen af den her sag vil vise sig, at Dansk Folkeparti ikke er mere afvisende over for muligheden for at tage nationale initiativer end Socialdemokraterne, Radikale Venstre og SF.
Det vil alligevel være en underlig situation.
Det må hr. Morten Marinus medgive mig.
Martin Lidegaard (RV), 2015-04-07:
Mange tak.
Det er lige før, jeg tror, vi slår rekord her i hurtighed i behandling af lovforslag, men det er jo, fordi der er bred enighed, og det vil jeg gerne takke for – også for den debat, der har været.
Vi tager bemærkningerne med.
Det er jo et mål med det her lovforslag at bringe lov om udenrigstjenesten, som er fra 1983, i fuld overensstemmelse med nugældende forhold og praksis, hvad der er behov for.
Jeg ser frem til behandlingen af sagen i Folketingets Udenrigsudvalg.
Hr. Søren Espersen spørger så til det nye EU-direktiv.
Det er faktisk en sag, vi har haft lejlighed til at diskutere i Folketingets Europaudvalget allerede – jeg husker godt, at hr. Søren Espersen ikke kunne være til stede den dag – men det gjorde vi.
Og der var et bredt flertal for at støtte det direktiv, dog ikke Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Men det er lige før, jeg vil tillade mig at henvise til det grundnotat, der beskriver forslaget, og hvis der skulle være spørgsmål, besvarer vi dem selvfølgelig meget gerne i udvalgsbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Åremålsansættelse af tjenestemænd og -kvinder ud fra en samlet vurdering af fleksibilitet og økonomi er vel ikke noget, der kan hidse ret mange mennesker op.
Og jeg vil gerne opfordre regeringen til at kigge alene på den meget, meget gamle titel.
Der står: »tjenestemænd«.
Altså, vi har jo sandsynligvis i visse sektorer af vore aktiviteter ligeså mange kvinder, så jeg vil gerne opfordre til, at man finder et begreb, der passer til nutiden og ikke til 1930.
Men ellers kan vi tilslutte os det her forslag.
Søren Espersen (DF), 2015-04-07:
Mange tak.
Jeg kan tilslutte mig det, der er blevet sagt både fra Venstres og Socialdemokraternes side.
Jeg har dog bare en enkelt lille ting, jeg vil bede udenrigsministeren om at forklare lidt nærmere, hvis det er muligt, og ellers kan vi gøre det på et senere tidspunkt.
Det nævnes til sidst i den skriftlige fremsættelse: »... at et forslag til et nyt EU-direktiv om konsulær beskyttelse af unionsborgere i udlandet i øjeblikket behandles i rådsregi.
Det er på nuværende stadium i forhandlingsprocessen vanskeligt at vurdere, hvornår direktivet kan vedtages.
Det samme gælder rækkevidden af de lovgivningsmæssige foranstaltninger, som en implementering i dansk ret i givet fald vil indebære, herunder om det vil nødvendiggøre en ændring af lov om udenrigstjenesten inden for en kortere årrække.«
Det er ikke sikkert, at udenrigsministeren vil svare på det i dag – eller kan – men jeg vil gerne spørge, om der kunne laves et eller andet notat om, hvad det er, der er undervejs, og hvad vi eventuelt kunne forvente os.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-04-07:
Jeg skal bare sige, at SF kan støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Det var lidt af en salve, der dér kom til Europarådets sødsuppeholdning.
Jeg deler ikke ordførerens holdning til Europarådet.
Jeg synes derimod, det er en kvalitet, at man tilstræber konsensus og tilstræber dialog frem for de krigstoner, der lyder fra Venstre.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren også mener, at f.eks. FN skal begynde at fratage enkelte lande deres stemmeret, deres taleret og deres ret til at være rapporteurer og alle mulige andre ting, når nu man i Europarådet er begyndt på den her mærkelige tradition.
Desuden vil jeg gerne høre: Hvilke andre lande er i risikozonen, og hvilke andre lande mener ordføreren burde have været i risikozonen for så mærkelig en aktivitet, altså det, at man fratager dem taleretten?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-07:
Jeg taler også på vegne af Liberal Alliances ordfører, fru Mette Bock, som ikke kunne være til stede nu.
Jeg skal blot på linje med, jeg tror alle andre, sige, at vi kan tilslutte os forslaget.
Det er jo rent administrative, ansættelsesmæssige forbedringer og ajourføring af gældende praksis, så det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-07:
Tak for det.
Jeg vil også gerne herfra sige tak for samarbejdet.
Jeg synes, vi har et konstruktivt og fornuftigt samarbejde, selv om vi måske ikke altid er enige om alting.
Og det er det, jeg vil spørge om – omkring Ukraine og Rusland.
For jeg har jo den klare holdning, at der ikke er sket noget som helst med dialogen.
Der er ikke kommet nogen resultater ud af den – der er ikke kommet nogen resultater, andet end, kan man sige, at det er blevet værre.
Vi har flere mennesker, der er blevet dræbt; vi har separatister, som nu ret åbent får militær hjælp fra Rusland, både våben og decideret mandskabshjælp, og alt i alt render Europarådet rundt og vedtager resolution efter resolution, som Rusland er ligeglad med.
Derfor synes jeg bare, jeg vil stille et spørgsmål, og det er: Hvor langt skal vi gå?
Hvor langt skal vi gå, hvis det stod til Socialdemokraterne, før vi må trække en streg ikke i sandet, men så i jorden, og simpelt hen sige: Hertil, og nu kan vores tålmodighed altså ikke række længere?
Morten Bødskov (S), 2015-04-07:
Det er nemlig rigtigt, formand, og tak for ordet.
Som det allerede er sagt, er formålet med lovforslaget her jo at gøre lov om udenrigstjenesten mere tidssvarende, og det vedrører primært nogle personaletekniske og administrative spørgsmål, så jeg skal gøre det meget kort: Socialdemokraterne kan tilslutte sig forslaget, og som formanden også sagde, taler jeg på vegne af Det Radikale Venstre, som ikke kunne være til stede, og Det Radikale Venstre kan også tilslutte sig lovforslaget.
Jacob Lund (S), 2015-04-07:
Jamen det er jo et synspunkt, at vi skal sætte hårdt mod hårdt, men hvad er hårdt mod hårdt i det her?
Jeg mener jo stadig væk, at dialogen er den eneste rigtige måde at gøre det på.
Og i det samarbejde, vi har i Europarådet, og med de virkemidler, Europarådet har, er der ikke anden mulighed end dialogen.
Det andet gør jo bare, at de, der så kommer i klemme i systemet – altså de almindelige medborgere i de her lande – ikke har et organ at snakke i, hvad Europarådet trods alt er i forhold til Menneskerettighedsdomstolen og de konventioner, som vi faktisk kan støtte op om, selv om der er udfordringer i det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-07:
Og hvis man spørger den russiske opposition – i hvert fald den liberale opposition – siger de jo klart: Stil nu krav til Putin, for Putin vil gerne være en del af Europa, Putin vil gerne være en del af det gode selskab.
Så I skal begynde at sige: Hvis ikke I vedtager de her forskellige ting, håndhæver de her forskellige ting, som vi foreslår, så har det en negativ konsekvens, så er I ikke en del af Europa.
Det er det, den liberale opposition i Rusland anbefaler os at gøre, og jeg tror altså, at de også ved lidt om, hvad det er, Putin har respekt for.
For man kan jo sige, at lige nu griner Putin jo bare ad os.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-07:
Jamen jeg tror desværre, ordføreren har misforstået det forslag, som jeg fremsatte, og som blev vedtaget.
For vi fratager ikke dialogen med Rusland, tværtimod tager vi stemmeretten fra Rusland.
Det var det, der var kompromisforslaget, som jeg stillede, og som gjorde, at vi stadig væk kunne have en dialog, stadig væk have en debat med Rusland.
Men hvad gjorde Rusland?
De spillede fornærmede og sagde: Okay, så deltager vi slet ikke i nogen dialog med jer, når det skal være på den måde.
Der er ikke os, der har frataget dem dialogmuligheden; det er Rusland selv, som har gjort det ved at spille fornærmede over, at vi åbenbart gerne vil have, at de respekterer det, vi vedtager.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Jeg vil bare sådan i al stilfærdighed spørge: Hvis man skal have en dialog med hinanden og den ene part så fratager den anden part muligheden for at udøve den dialog, hvordan pokker skal det så kunne lade sig gøre?
Så er det jo, ligesom om vi er på vej tilbage til den gamle koldkrig, og den var der bestemt ikke noget sjovt ved.
Jeg har en alder, så jeg kan huske det, og jeg vil gerne bede ordføreren om at overveje, om det nu kan være en rigtig vej at køre så hårdt frem med koldkrigstoner, når man skal løse så alvorlige konflikter som Ukrainekonflikten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-07:
Ja, det er jo ikke så overraskende, at Enhedslisten synes, det, jeg siger, er forkert.
Man stemte jo også imod mit forslag, som så heldigvis blev vedtaget af et flertal i den parlamentariske forsamling, om sanktionering af Rusland.
Til forskel fra Enhedslisten mener jeg ikke, at man bare kan vende den anden kind til, når Rusland igen og igen er fuldstændig ligeglad med alle de resolutioner, alle de krav, der bliver stillet fra Europarådets side.
For det er jo det, Rusland er.
Og derfor – for at svare på spørgsmålet – er det kun Rusland, der er i farezonen i øjeblikket, for det er kun Rusland, som er så hamrende ligeglad med alt, hvad Europarådet vedtager og kræver af Rusland, at det simpelt hen, synes jeg, må have en konsekvens og man må sige: Okay, det er altså ikke en fribillet, man bare kan have, at være medlem af Europarådet, for så var der ingen grund til at have Europarådet.
Martin Lidegaard (RV), 2015-04-07:
Som jeg også nævnte i min indledende tale er nummer et – og jeg tror faktisk også, hr. Nikolaj Villumsen selv nævnte det – at få ryddet minerne, også så man kan begynde at genopbygge med bygningsmaterialer.
Det er nummer et at få gang i den del af indsatsen.
Og så er det helt klart også min opfattelse, at som nummer to skal man selvfølgelig også have mulighed for at få byggematerialer ind, så man kan begynde en egentlig genopbygning der, hvor man måtte have fået fjernet minerne.
En total åbning af grænsen forstået som, at så fjerner man al grænsekontrol, og så skal der slet ikke være styr på, hvad der flyder over grænsen både den ene og den anden vej, støtter jeg selvfølgelig ikke.
Jeg går ud fra, at det heller ikke er det, som hr. Nikolaj Villumsen mener.
Men virkeligheden er nok så kompliceret, at det vil kræve en eller anden form for kontrol både den ene og den anden vej fortsat.
For der er mange ting, der flyder over den grænse, også ting, vi slet ikke bryder os om.
Men med det ene forbehold er det da klart min opfattelse, at selvfølgelig skal der kunne komme byggematerialer ind for at kunne genopbygge Kobani.
Jeg har heller ikke noget belæg for at tro, at det ikke er den tyrkiske regerings opfattelse.
Det er dem, der i øjeblikket har 150.000 flygtninge fra Kobani, og jeg kan ikke se, at de skulle have noget som helst andet ønske eller anden motivation, end at de flygtninge kan vende hjem så hurtigt som overhovedet muligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Der har jo været en positiv tilkendegivelse bredt i Folketinget i dag om, at der kan være opbakning til, hvis regeringen vil melde ud, at Tyrkiet bør åbne grænsen ind til Kobani for genopbygningsudstyr, og det er jo lige præcis genopbygningsudstyr, som er det centrale og springende punkt i den her debat.
Venstre har sagt, at man ville tage positivt imod det.
SF mener, det ligger i det forslag til vedtagelse, man allerede har fremsat fra syv af Folketingets partiers side.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra udenrigsministeren: Vil udenrigsministeren i dag fra Folketingets talerstol kræve, at Tyrkiet åbner grænsen for genopbygningsudstyr ind til Kobani?
Lars Barfoed (KF), 2015-04-07:
Så kan jeg oplyse om, at den resolution, som vi er enige med de andre partier, undtagen Enhedslisten, om, indeholder lige præcis det, der skal til, nemlig at vi deltager seriøst i det internationale arbejde for at fremme de ting, som vi er enige om vi skal fremme, mens den anden resolution, som Enhedslisten har, ikke fører til noget som helst.
Den vil bare udstille os som et useriøst land, der tror, vi kan løbe rundt om alle de andre lande og komme med vores egne resolutioner og stå og vifte med dem på et eller andet gadehjørne, men det fører ikke til noget som helst.
Det, der fører til noget, er seriøst arbejde i det internationale samfund og de internationale organisationer, som vi er medlemmer af.