runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Nu har jeg fornøjelse af at vikariere for hr. Jakob Ellemann-Jensen, så det bliver i familien, kan man sige.
Men ikke desto mindre vil jeg mene, at det er indlysende, at det, hvis man lige pludselig på den måde skal offentliggøre virksomhedernes detaljerede budgetter og forretningsplaner, er »i værste fald«, hvis det afholder virksomhederne fra at bidrage til fondene.
Christian Juhl (EL), 2013-11-12:
Jeg vil gerne høre fru Karen Ellemann uddybe.
Hun sagde, at i værste fald kunne offentlighed til de her ting være skadelig.
Så tænkte jeg »i værste fald«.
Kan fru Karen Ellemann uddybe, hvad »i værste fald« er?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-12:
Tak for det.
[Lydudfald]
... behandlingen af lovforslaget, kan det være, at ordføreren vil udtale sig om, om Socialdemokratiet ser positivt på muligheden for at lave lovgivning, der tillader crowdfunding og crowdsourcing, som i dag ikke er nær så nemt i Danmark, som det er i andre europæiske lande.
Benny Engelbrecht (S), 2013-11-12:
Nu er jeg først og fremmest optaget af, at det her rent faktisk kommer i gang, og det er der jo flere partier der har været meget optaget af.
Men det er også klart, at en del af formålet er at sikre dette marked, altså det, at der rent faktisk også opstår virksomheder, som er parat til at formidle, og det er klart, at en sådan formidling af lånene også forudsætter, at de opstår på markedet.
Det er klart, at det ikke en statslig opgave, og det opfatter jeg heller ikke som værende en statslig opgave.
Derfor vil vi nok også se, at det til at starte med primært er bankerne, der anvender denne mulighed for at tage allerede eksisterende erhvervslån og sekuritisere dem og lægge dem ud til udlån.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-12:
Jeg har blot et enkelt spørgsmål til hr. Benny Engelbrecht.
Nå, jeg taler salen op alligevel, det må kunne lade sig gøre.
Flere pengeinstitutter og andre eksperter udtrykker uafhængigt af hinanden, at erhvervsobligationerne primært vil være relevante for virksomheder med en omsætning på omkring 0,5 mia. kr. Deler hr. Benny Engelbrecht min bekymring for og i øvrigt opfattelse af, at forslaget, som naturligvis er sympatisk, ikke løser den finansieringsproblematik, som mange af de mindste virksomheder og landets iværksættere møder på vækstvejen?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-12:
Jeg takker hr. Benny Engelbrecht for spørgsmålet.
Vi står naturligvis ved vores aftale.
Da man i forvejen som mellemstor virksomhed har høje transaktionsomkostninger, synes jeg, vi skal prøve at blive kreative og finde pengene et andet sted.
Benny Engelbrecht (S), 2013-11-12:
Jeg var bare en lille smule usikker på, hvad det helt præcis var, hr. Jakob Engel-Schmidt sagde om det her med omkostninger.
Altså, den struktur og den model, der ligger i lovforslaget, er jo analog med det, som partierne bag aftalen om »Vækstplan DK« er blevet enige om.
Og hen imod afslutningen siger hr. Jakob Engel-Schmidt også, at Venstre har i sinde at støtte forslaget.
Så jeg skal bare være sikker på, at Venstre rent faktisk også står ved aftalen om »Vækstplan DK«.
Bjarne Corydon (S), 2013-11-12:
Mange tak for det, tak for en bred tilslutning til lovforslaget – og også stor beundring for den fysiske udførelse af de forskellige tilgange til talerstolen her og for formandens udtale af færøske partinavne, hvilket jeg ikke selv mestrer.
Jeg tror, der blev rejst to politiske spørgsmål i diskussionen, som jeg måske kort kan forholde mig til.
Der er jo rigtigt nok indgået en aftale med det færøske landsstyre, som ligger til grund for det her forslag.
Der spørges så til den hypotetiske situation, hvor man i forbindelse med et politisk skifte i Færøerne måtte have andre ønsker til, hvordan det her forhold skulle indrettes.
Jeg vil som finansminister her fra talerstolen meget nødig blande mig i færøsk politik, men jeg vil sige helt hypotetisk, at regeringen efter min opfattelse selvfølgelig skal stille sig åbent til, hvad Færøerne i en sådan situation måtte komme med af ønsker.
Det ville man så skulle gøre til genstand for en politisk drøftelse.
Så spørges der til det her med, hvordan man skal forstå bloktilskuddet.
Der vil jeg sige helt enkelt – det har jeg også gjort gældende ved tidligere behandlinger af denne type lovforslag – at min opfattelse er, at der er tale om et generelt bloktilskud, som jo gives med baggrund i den arbejdsdeling, der er mellem Danmark og Færøerne i forhold til konkrete opgaver, som er blevet fastsat på et bestemt tidspunkt.
Men vi har jo netop ved andre lejligheder afvist, at der indholdsmæssigt skulle være nogen sammenhæng imellem udviklingen på de enkelte udgiftsområder – altså en udvikling, som Danmark jo ikke har nogen indflydelse på, eftersom det er Færøerne, der varetager de her opgaver – og så udmålingen af bloktilskudsstøtten.
Så der er efter min opfattelse tale om et generelt bloktilskud, som jeg nu glæder mig over at vi har en aftale om hvordan vi skal håndtere i de kommende 3 år.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-12:
Det kan siges meget kort.
Vi er for forslaget her, men naturligvis under forudsætning af, at det færøske hjemmestyre også tiltræder det, inden vi kommer til tredjebehandlingen.
For os Konservative er det vigtigt, at vi værner om rigsfællesskabet, og det betyder, at vi i Danmark også skal vise solidaritet med vore fæller i Grønland og Færøerne.
Det her forslag er jo en ændring af bloktilskudspolitikken fra de senere år, hvor beløbet lå fast.
Herefter vil det blive pris- og lønreguleret, og det betyder så også, at Færøerne overtager nye sagsområder i perioden, og så vil omkostningerne herved blive modregnet i bloktilskuddet, så pengene følger ansvaret.
Sådan må det jo være.
Så med de bemærkninger kan vi tiltræde forslaget.
Villum Christensen (LA), 2013-11-12:
Tak for det.
Jeg skal heller ikke forlænge debatten ud over at sige, at vi støtter de principper, som ligger til grund for statstilskuddet her, og noterer os, at det er i overensstemmelse med den anmodning, der er kommet fra det færøske folk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-12:
Tak for det.
Vi vil dog gerne, som vi har gjort før, beklage, at et flertal i Lagtinget er afveget fra den tidligere holdning om fastfrysning af bloktilskuddet.
Vi synes, at det var et stærkt signal om, at man arbejdede målrettet frem mod selvstændighed.
Denne holdning svækkes yderligere, ved at man ønsker, at vi allerede nu tager stilling til, om der også skal blive PL-reguleres i 2015 og 2016.
Derfor er dette vores indstilling, under forudsætning af at en eventuel ny regering på Færøerne ikke er bundet af den aftale, således at man kan vende tilbage til den tidligere politik om fastfrysning af bloktilskuddet, hvis det er det, man ønsker på Færøerne.
Dette vil vi gerne have bekræftet under behandlingen af lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2013-11-12:
Jeg skal også blot meddele, at vi fra SF's side selvfølgelig kan støtte lovforslaget.
Søren Espersen (DF), 2013-11-12:
Også Dansk Folkeparti kan tilslutte sig det her forslag.
Jeg kan i øvrigt også tilslutte mig det, der er blevet sagt af både Venstres og Socialdemokratiets ordfører.
Det glæder mig, at vi ikke helt har boykottet alt, hvad der hedder færøsk fiskeri.
Jeg kan sige, at vi er en del af det her med 1,7 mio. kr. til Færøernes Fiskerilaboratorium, så lad os da håbe, at EU ikke bliver fornærmet over det.
Og så vil jeg i øvrigt bare glæde mig over det her lovforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-11-12:
Som socialdemokrat vil jeg gerne give udtryk for, at jeg synes, at vi har en spændende og unik ramme for rigsfællesskabet, og at det derfor glæder mig, hver gang jeg som ordfører, når vi har sager her i Folketinget, får mulighed for at erindre mig herom.
Hver eneste år skal vi her i Folketingssalen godkende rammen for det tilskud til det færøske hjemmestyre, som kommer fra den danske statskasse.
I 2014 beløber det sig til 635 mio. kr.
Det er et beløb, man er nået frem til ved at tage beløbet fra 2013 og så lave en pristalsregulering.
Vi har tidligere i forbindelse med tilskuddet til det færøske hjemmestyre diskuteret regulering af beløbet.
Nu sker der det for 2014, at det bliver pristalsreguleret.
Det gjorde man i oktober her i år: at man fastsatte reglerne for statstilskuddet for de kommende 3 år.
Og det bliver sådan, at når man kommer til 2015 og 2016, bliver beløbet såvel pristals- som lønreguleret.
Jeg skal sige på såvel Socialdemokraternes vegne som på Det Radikale Venstres vegne, at vi støtter forslaget, som det er fremsat her.
Finn Thranum (V), 2013-11-12:
Tak for det.
Det foreslås, at statstilskuddet fastholdes med pristalsregulering i forhold til tilskuddet i 2013.
Således ender tilskuddet på 635,4 mio. kr. i 2014.
Aftalen bliver fremover 3-årig, og beløbet for 2015 og 2016 reguleres med det generelle pris- og lønindeks.
Ovenstående indhold af lovforslaget svarer fuldt ud til anmodningen fra Færøernes landsstyre om, at aftalen bliver 3-årig, og at bloktilskuddet bliver pris- og lønreguleret.
Bloktilskuddet beregnes til dækning af udgifterne inden for særforsorgen, folkeforsikringen, sundhedsvæsenet og Færøernes Fiskerilaboratorium.
I Venstre ønsker vi naturligvis også fremadrettet at yde bloktilskudsstøtte til Færøernes hjemmestyre og herigennem bidrage til at opretholde en sund økonomisk balance i rigsfællesskabet.
Det er både til gavn for Færøerne, men også for rigsfællesskabet generelt.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-11-12:
SF synes sådan set stadig væk, at erhvervslivet skal give en klækkelig del, give sit bidrag til det danske samfund.
Vi har sågar været ude at rose Mærsk – og det er jo ikke tit, SF gør det – for at smide 1 mia. kr. til folkeskolen.
Vi synes, det er på tide, at f.eks. Mærsk betaler en del tilbage til samfundet.
Vi synes sådan set stadig væk, at det er meget, meget vigtigt, at de store multinationale selskaber bidrager til festen i det her samfund.
Det er også derfor, vores skatteminister er meget, meget obs på den del af sin indsats.
Men når det gælder skattepolitikken, skulle vi måske hellere tage det op under et andet lovforslag og med en anden minister.
Benny Engelbrecht (S), 2013-11-12:
Jeg ved, at der er to konkrete crowdfundingprojekter i gang i Danmark i øjeblikket, og i det ene tilfælde er man vist ovenikøbet i gang med at etablere det første konkrete projekt.
Det synes jeg er en utrolig spændende udvikling, som vi også følger meget, meget tæt.
Jeg synes også, det er meget naturligt, at vi, når der er projekter i gang, så ser, hvordan de konkret bliver udmøntet, og også holder øje med, om det er noget, som kræver, at vi tager yderligere lovgivningstiltag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-11-12:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for at have fremsat det her lovforslag.
Det har jo været længe undervejs.
Hvis man kigger tilbage på tiden siden finanskrisens start i 2006-2007, er der jo ikke nogen tvivl om, at der har været store udfordringer for den danske banksektor.
Vi havde jo nogle år, hvor vi i forbindelse med bankpakkerne gjorde meget for dels at sikre bankerne en god chance for overlevelse, dels for at højne investorernes tillid til de danske banker.
For det er selvfølgelig grundlæggende vigtigt, at vi har en finansieringsmulighed i Danmark via de danske banker.
Selvfølgelig skal det foregå på kommercielle vilkår, men det er vigtigt, at vi har en sund og stabil dansk banksektor.
Og det er noget, som vi har gjort meget ud af i alle de år, hvor der har været en stor udfordring med den verdensomspændende finansiel krise.
Efterfølgende er det jo også kommet frem, at det igennem flere år – især for mange af de små og mellemstore virksomheder – har været svært at tilvejebringe ny, risikovillig kapital til en nogenlunde anstændig markedsrente.
Derfor er det fra flere sider blevet påpeget, at en af de ting, man kunne gøre her fra Folketingets side, var at kigge på at gøre det mere attraktivt og give bedre muligheder for at investere i erhvervsobligationer.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti også glade for, at det her forslag er blevet fremsat.
Der er to helt store væsentlige ting i det, for det første med hensyn til netop at kunne anvende de såkaldte repræsentanter i forbindelse med udstedelse af obligationer, og det andet er med hensyn til sekuritisering, hvor pengeinstitutterne får bedre muligheder for at udstede værdipapirer med sikkerhed i den afgrænsede pulje af erhvervslån.
Hvis det skal blive en succes, er det selvfølgelig vigtigt, at markederne tager godt imod det, og det, vi kan gøre fra politisk side, er selvfølgelig at gøre værktøjerne så effektive og styrbare som overhovedet muligt.
Og i Dansk Folkeparti synes vi egentlig også, at det her lovforslag sådan grundlæggende tager hånd om de væsentligste udfordringer i forhold til det.
Vi ved selvfølgelig ikke, hvor stor en succes det bliver,
i nogle af høringssvarene siges det jo, at det, der er udfordringen, er at finde nogle investorer, som vurderer, at de har en høj grad af tillid til kvaliteten heraf.
Der må man selvfølgelig kigge på, hvad tilliden til kvaliteten af de bagvedliggende lån er, og det er jo selvfølgelig afgørende for, om man overhovedet kan finde en attraktiv kurs.
Er det overhovedet noget, man som investor kan tjene flere penge på end ved at placere sine penge i mindre risikobetonede statsobligationer eller nogle aktietyper med relativt lille risiko?
Det bliver spændende at se, og det er det, vi kan se frem til, når vi skal have evalueret hele indsatsen omkring erhvervsobligationer.
Men fra Dansk Folkepartis side skal det i hvert fald lyde, at vi støtter lovforslaget fra regeringen, og vi synes, det er et udmærket initiativ, som vi selvfølgelig også håber bliver til gavn og glæde for de danske virksomheder og deres vækst og trivsel.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Tak for det, hr. formand.
Investeringsfonden for Udviklingslandes og Investeringsfonden for Østlandenes forretningsvirksomhed beror på et godt og fortroligt samarbejde med virksomhederne.
Både danske og internationale virksomheder stiller materiale og viden til rådighed for fondene, som så bruger det til vurdering af potentielle investeringer.
Det kan f.eks. være detaljerede budgetter, forretningsplaner og lignende.
Dette forhold gør de to fonde i stand til at træffe beslutninger på et så veloplyst grundlag som overhovedet muligt, når de vurderer, hvilke projekter de skal involvere sig i, og det er selvsagt en forudsætning for kvaliteten af fondenes arbejde og den værdi, de skaber.
Derfor kan det i værste fald være hæmmende for den udvikling, fondene er sat i verden for at skabe, hvis fondene ikke fremover kan garantere deres samarbejdspartnere samme grad af fortrolighed, som de kan i dag.
Det fremgår bl.a. af høringssvarene til forslaget, at såfremt den nuværende praksis ikke bliver videreført, vil det ganske enkelt gøre det mindre attraktivt for virksomhederne at samarbejde med de to fonde.
Jeg vil gerne slå fast, at det har vi fra Venstres side absolut ikke nogen interesse i kommer til at ske.
Derfor vil jeg starte med at slå fast, at vi støtter det her lovforslag.
Og det gør vi sådan set ikke for at begrænse offentlighedens mulighed for at søge aktindsigt generelt, men vi ønsker, at det her lovforslag bliver vedtaget for netop at beskytte de virksomheder, der samarbejder med fondene, så fondene også i fremtiden vil være i stand til at løfte den opgave, der er deres formål, nemlig at skabe udvikling i fattige lande og på samme tid pleje danske handelsinteresser.
Der er tale om en konkret afvejning, og derfor mener vi også, det er helt rimeligt, at L 56 kun omfatter fondenes forretningsvirksomhed.
Personalesager og fondenes interne administration skal og vil med L 56 fortsat være tilgængelig for aktindsigt, ligesom miljøoplysninger vedrørende fondenes investeringer stadig vil kunne indhentes af offentligheden via miljøoplysningsloven.
Sidst, men også væsentligt, vil fondene fortsat være underlagt kontrol fra Rigsrevisionen.
Derfor vil jeg blot afslutningsvis sige, at Venstre agter at stemme for L 56.
Henrik Sass Larsen (S), 2013-11-12:
Jeg skal fra starten af sige tak for den overvældende støtte til forslaget, som der har været i dag.
Selv Enhedslisten tilkendegav, at de faktisk ikke ville udelukke, at de vil støtte forslaget – så er vi nået langt.
Jeg kan også forstå, at uanset om man stemmer for forslaget, er der bredt et ønske om, at det bliver en succes, at vi får udstedt erhvervsobligationer, men at der selvfølgelig også bredt er en bekymring for, om det her nu bliver en succes.
Og til det er der jo kun at sige, at det må fremtiden vise.
Og på den baggrund er vi faktisk optimistiske og tror på, at det vil kunne lade sig gøre, at både mellemstore og lidt større virksomheder, men også gerne små virksomheder kan få lov til at anvende det her instrument.
Eller i det mindste, som hr. Benny Engelbrecht sagde, vil det, at de bliver anvendt, i et vist omfang betyde, at pengeinstitutterne så har mere kapital fri til at udlåne eksempelvis til meget mindre virksomheder.
Så vi er meget optimistiske på den baggrund og tror, at det vil blive en succes.
Om ikke andet er der i hvert fald, det fornemmer jeg her i dag, en så stor fælles vilje til, at vi skal finde finansieringskilder til erhvervslivet ud over dem, som allerede eksisterer, at skulle det ikke virke, kan man altid vende tilbage og kigge på, om vi på anden vis kan forstærke forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-12:
Jeg beklager over for formanden, men jeg sad i møde ovre i et ministerium, da det var min tur, så jeg nåede ikke over, men tak, fordi jeg må få ordet her som den sidste.
Pensionskasserne har mange milliarder i kassen, som de skal ud og investere.
Det vil regeringen gøre ved at styrke markedet for erhvervsobligationer, hvor lån til virksomheder kan lægges sammen i en pulje, og ud fra den pulje kan der udstedes en obligation eller et værdipapir, som pensionskasser og andre kan investere i.
Loven indeholder to dele.
Det første element er, at vi vil gøre det muligt at anvende såkaldte repræsentanter i forbindelse med udstedelser af erhvervsobligationer.
De her repræsentanter skal varetage ejernes, altså købernes, interesser.
F.eks. kan repræsentanten, hvis en af låntagerne går konkurs, gå ind og sørge for at få pengene hjem til dem, der har købt obligationen.
Repræsentanter kan også styrke markedet ved at gøre det mere tilgængeligt for både udstedere og ejere af de obligationer at få adgang til at komme ind i sådan en erhvervsobligation.
Vi kan se på høringssvarene, at rigtig mange virksomheder og investorer er glade for den her mulighed, og det er også noget vi kan se har virket rigtig godt i Norge, hvor man har fået lavet et alternativt marked for finansiering af virksomhederne.
Det andet element i lovforslaget er at give bankerne bedre muligheder for at udstede værdipapirer på grundlag af en pulje af erhvervsudlån.
Det kaldes sekuritisering, og det er noget, man har haft rigtig gode erfaringer med i Tyskland.
Konkret får bankerne mulighed for at lave et refinansieringsregister, som de så kan udstede værdipapirer ud fra, som de kan sælge til investorer.
Adgang til lån og kapital er afgørende for dansk erhvervsliv.
Det her lovforslag styrker virksomhedernes adgang til kapital, fordi vi på to konkrete måder få styrket markedet for erhvervsobligationer, så ny kapital kan komme i spil og gavne danske virksomheder.
Vi er rigtig glade for det her lovforslag og forventer os meget af det.
Vi kan støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-12:
Man bliver jo nødt til at se på nettoeffekten af det.
I denne regerings tid startede man med at hæve skatter og afgifter med 5 mia. kr. – 5 mia. kr., som erhvervslivet skulle betale, og som kostede arbejdspladser.
Så har vi lavet nogle rigtig gode aftaler med regeringen, en vækstaftale og en skatteaftale, som er positive for erhvervslivet, og det er godt, og jeg håber da på, at man også fortsætter den linje i finanslovsforhandlingerne, for det vil være til gavn for erhvervslivet, og det vil være til gavn for arbejdspladserne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Så er der i hvert fald noget galt med det svar, som kom fra Skatteministeriet for et stykke tid siden, for det viste, at den tidligere regering hævede skatter og afgifter, der ramte erhvervslivet, 231 gange.
Men lad det nu ligge.
Grunden til, at jeg spurgte, var alene, at vi jo altid får skudt i skoene af Venstre og Konservative, at den her regering gør det ene og det andet, men er hr. Brian Mikkelsen ikke enig i, at vi også sammen med Venstre og Konservative har lavet mange aftaler, hvor vi netop har prøvet at kigge på, hvad vi kan gøre bedre for erhvervslivet?
Og der er jo områder, hvor vi ikke vil gå på kompromis, som miljøregler osv.
Så er ordføreren ikke enig i, at der også er områder, hvor vi finder fælles løsninger?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-12:
Nej, det er ikke korrekt.
For spørgeren skal gøre det op på den måde, at man laver en nettovurdering af det, og der faldt skatterne for erhvervslivet betragteligt i løbet af de 10 år, jeg selv sad i regering.
Bl.a. sænkede vi selskabsskatten to gange og fjernede mange andre afgifter.
Vi lettede byrderne for erhvervslivet med 25 pct. Så rammevilkårene for dansk erhvervsliv blev bedre i de 10 år, og det er desværre ikke blevet bedre i de år, der er gået siden – bl.a. som følge af krisen, så det er ikke bare regeringens skyld.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Tak for et meget klart svar fra Venstre.
Er det så korrekt forstået, at den understøttende undervisning og det her lovforslag rent faktisk betyder, at der bare kommer mere af den folkeskole, vi kender i dag, mere af den undervisning, vi kender i dag, og at der ikke kommer den her nye og spændende skoledag, som i hvert fald andre partier i forligskredsen har fremhævet meget?
For jeg synes da, det lyder på fru Karen Ellemann, som om den understøttende undervisning bare er lidt flere matematiktimer og lidt flere dansktimer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jeg vil bare høre, om hr. Brian Mikkelsen er enig i det faktum, at VK-regeringen i de 10 år, de sad ved magten, hævede skatter og afgifter for erhvervslivet 231 gange.