runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Der foregår uhyrligheder i behandlingen af dyr, nok flere, end jeg har fantasi til at forestille mig, og et par af dem er nævnt i beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag.
Derfor er det her forslag sympatisk, for vi må altså se at komme videre.
Internationale aftaler
- ja, vi må kunne tage del i internationale aftaler om at fremme gode produktionsformer, hvor dyrene bliver behandlet ordentligt.
Men de kommer ikke af sig selv, så vi er nødt til selv at være aktive.
Ingenting kommer af sig selv undtagen lommeuld, men det er da også det eneste, så vi er altså nødt til at være aktive, både i internationale og nationale sammenhænge.
Hvis et dyrevelfærdsmærke eventuelt indføres, vil det kunne afsløre for forbrugeren, hvordan dyrene, der har lagt krop til produktet, har haft det.
Oplysning og gennemskuelighed må tilstræbes, så den menige forbruger kan vælge på et kvalificeret grundlag.
Men der er en hel del, der skal afklares, før vi har en helt entydig sammenhæng mellem behandlingen af dyrene og forbrugeroplysningerne, og netop derfor finder jeg det så udmærket, at beslutningsforslaget opfordrer regeringen til at undersøge muligheden for at etablere et sådant mærke.
Der kan ikke ske noget negativt ved at undersøge det, der kan ske det, at vi får klarhed over, hvordan en frivillig mærkningsordning vil kunne etableres, altså hvis man kan.
Med disse ord vil jeg sige, at vi støtter forslaget om at sætte sådan et udviklingsarbejde i gang.
Steen Gade (SF), 2008-12-05:
Da mit partis ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre nogle af SF's synspunkter angående det her beslutningsforslag: Først vil jeg sige, at vi finder hele tankegangen i forslaget sympatisk.
Nogle har her fra talerstolen nærmest beskrevet forslaget således, at der foreslås et bestemt mærke, men det gøres der jo rent faktisk ikke.
Vi skal ikke tage stilling til den endelige konklusion om, hvorvidt det skal laves, men selvfølgelig skal man tænke på, om det her er noget, man i givet fald vil være med til og prøve at se om kan fungere.
De eksempler, der er nævnt i forslaget, er vi enige i er helt uacceptable, og det ville være et fremskridt, hvis man som forbruger var informeret om, at de produkter, man køber, ikke er blevet produceret på den måde, som fremgår af de eksempler, der er beskrevet i forslaget. Vi har også nogle bekymringer, og de går jo på lidt det samme, som dyrevelfærdsorganisationen Anima har fremført.
Spørgsmålet er, om mærket kan laves, om det kan blive godt nok osv., og det har vi i hvert fald ikke en endelig mening om på nuværende tidspunkt.
Vi vil gå til udvalgsarbejdet med henblik på at få fundet ud af, hvilke muligheder der er.
Tanken om at lave et udviklingsarbejde er jo ikke noget, der ligger os fjernt.
Så vil jeg godt sige til nogle af de andre ordførere, som har sagt en hel masse om, at det ikke er WTO-medholdeligt og en hel masse andre ting, at jeg synes, at meget af det er noget vrøvl.
Hvis man tager at mærke som FSC-mærket, som handler om mærkning af træ, er det et privat mærke, det certificeres i det land, hvor træet fældes, og certificeringen følger træet hele vejen.
Der er en uafhængig organisation, som tager ud og kontrollerer, om det er rigtigt, og sådan som jeg har forstået det, ligger det jo faktisk inden for det, som forslaget her giver mulighed for.
Et sådant mærke kunne også blive resultatet af et sådant udredningsarbejde.
Det er klart, at når man siger, at et sådant mærke absolut skal være ligesom Ø-mærket, kommer der nogle vanskeligheder.
Det mener jeg faktisk ministeren har grundlæggende ret i, måske også, hvis det skal være statskontrolleret.
Men selve arbejdet med at prøve at få kigget på det synes jeg kunne være relevant, og det er med den indstilling, vi vil gå til udvalgsarbejdet.
Jeg skulle måske tilføje, at når ministeren siger, at det er bedre at samarbejde internationalt, kunne man jo sige: Jamen hvis det er meningen, kunne man jo sådan set tage nogle danske initiativer og foretage nogle undersøgelser.
Ministeren sagde, at det har man ikke gjort endnu, man har ikke undersøgt, hvilke spor man skal følge, men det kunne jo være på det danske Folketings initiativ, at Danmark kunne være med til at rejse en diskussion på internationalt plan.
Jeg synes, at vi somme tider diskuterer forslag her i Folketinget som nogle, vi bare skal vedtage her, men der kunne jo godt være noget, vi skulle foreslå i nogle af de internationale organer, vi er medlem af.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet med nogen skepsis over for dele af forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-05:
Jeg synes, det er imponerende, at den socialdemokratiske ordfører tager hr. Christian H. Hansens udtalelser til indtægt for den socialdemokratiske politik.
Hvis nu Socialdemokratiet grundlæggende rettede sig efter, hvad hr. Christian H. Hansens siger og gør - og det synes jeg i øvrigt den socialdemokratiske ordfører burde tage tilbage til sin gruppe og indstille til at Socialdemokratiet gør fremadrettet ville det betyde, at vi eksempelvis ville have et dyrevelfærdspoliti i Danmark.
Vi ville i hvert fald være tættere på at have et flertal i Folketinget for det.
Det ville jo også betyde, at vi ville komme længere på en lang række områder.
Bl.a. ville vi få et forbud imod dyresex.
Og hvis hr. Benny Engelbrecht havde været til stede tidligere i dag i Folketingssalen, ville hr. Benny Engelbrecht jo vide, at der rent faktisk har været en diskussion om den her problematik med ræve, hvor Dansk Folkeparti netop presser på for, at man så hurtigt som muligt kan finde en løsning på det problem.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-05:
Vi kan jo pålægge frivillige organisationer alt det, vi vil.
De vil jo næppe gøre andet end det, de gør på frivillig basis.
Men vi må også konstatere, at arbejdet ikke gør sig selv, og hvis der er noget, de frivillige organisationer ikke har, så er det bl.a. penge.
Jeg har jo selv hørt, hvordan hr. Christian H. Hansen udtalte sig meget bombastisk om, hvordan de danske ræve nærmest blev holdt i kz-lejre, og hvordan det ikke kunne gå for hurtigt med at få indført et omgående forbud mod at holde ræve.
Tilsvarende må det da også være muligt for forbrugerne at kunne fravælge buropdrættede ræv fra eksempelvis Kina.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-05:
Nu er det jo svært at få en diskussion af indholdet, når der ikke er så meget af det.
Men vi stiller som sagt gerne spørgsmål, og det ville også være fint, hvis Socialdemokraterne stillede spørgsmål til ministeren om, hvordan og hvorledes man kan styrke forbrugersikkerheden og forbrugeroplysningen og i sidste ende dyrevelfærden på det her område.
Jeg ved ikke, om man forestiller sig, at man skal sende kontrollører til Asien - det er jo så ét eksempel - eller til Polen for at sikre, at de har en ordentlig dyrevelfærd.
Det er også derfor, det her ikke er et forslag om etablering af et dyrevelfærdsmærke, selv om det godt nok er overskriften.
Men læser man lidt længere nede, kan man se, at det jo er et forslag om, at det skal undersøges, om der kan gøres noget frivilligt.
Det kan man ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-05:
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen er i godt humør i dag.
Jeg tør ikke tænke på, hvad der ville have været sket i modsat fald.
Men jeg kan i hvert fald ud fra de ganske få indholdsmæssige ting, som ordføreren nævner i sin tale, konstatere, at han faktisk er indstillet på at kigge på det her med at få sat en frivillig ordning i gang.
Det synes jeg da er meget positivt.
Når vi nu ser bort fra al den her retorik, som ordføreren også mente det var nødvendigt at fyre af i dag, er det så noget, vi i udvalgsarbejdet faktisk kunne blive enige om at få sat fokus på - altså hvordan vi kunne lave en ordentlig frivillig ordning?
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg kan oplyse hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet om, at i Venstre går vi meget ind for oplysning, og forbrugerbeskyttelse har også vores store interesse, men vi tager altså det udgangspunkt, at vi ikke slår et større brød op, end vi kan bage, forstået på den måde, at vi ikke vil være med til at gennemføre ting, som ser ud, som om de løser problemet, og så i virkeligheden ikke gør det.
Og det er jo det, som vil være konsekvensen af det, som Socialdemokratiet foreslår med sit mærke.
Fødevareministeren har redegjort for, hvad Danmark allerede gør, og på europæisk plan er forbrugerbeskyttelse og oplysning altså noget, som EU i høj grad benytter sig af.
Jeg synes, at det er et fint sted at fortsætte det arbejde, men hele tiden med det for øje, at man ikke skal lave garantiordninger, som ikke er garantiordninger, og som har den modsatte effekt end det, der egentlig var tiltænkt, og det er det, der vil komme ud Socialdemokraternes forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-12-05:
Jeg går dog ud fra, at ordføreren er enig i, at det vil være hensigtsmæssigt, at forbrugerne kan oplyses.
Det vil jeg gerne bede om et klart svar på og derudover naturligvis også et svar på, hvordan vi så alternativt kan sikre det her, og om Venstre vil være med til at lave et videregående arbejde for at finde alternativer til det, som ordføreren så mener er en udpræget dårlig idé.
Det er fint nok, men lad os så komme videre, fordi her er jo rent faktisk et spørgsmål, som er yderst relevant ikke bare for forbrugerne, men også for produktionen, ikke mindst, fordi vi jo altså er enige her i Folketinget om, at f.eks. sådan noget som rævehold faktisk er en meget, meget skidt ting, men det hjælper os jo altså ikke så meget, hvis forbrugerne i stedet for skal til at købe pels fra udlandet og ikke kan se, om pelsen er frembragt under produktionsforhold, som er meget ringe.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg skal sige til hr. Per Clausen fra Enhedslisten, at jeg har som en selvstændig målsætning at gøre Enhedslisten glad og tilfreds og sikre vælgeropbakning, og hvis jeg kan redde Enhedslistens ry på området her, gør jeg det hjertens gerne.
Man bliver bare nødt til at forholde sig til - og det gør Enhedslisten også - at hvis man vil forbyde samlestalde, ville det være i direkte strid med de nuværende EU-regler.
Det er ganske klart, det har jo været undersøgt de gange, hvor vi har forsøgt at se, hvor langt vi kan gå inden for EU’s fælles regler.
Her har Justitsministeriet virkelig trukket sig til stregen, og man skal passe på, at man ikke går over den.
I Venstre vil vi i hvert fald ikke være med til at gå over den, og vi er ganske overbevist om, at man ville gøre det, hvis man lavede særregler, som Enhedslisten foreslår, og f.eks. forbød samlestalde.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Jeg er sådan set glad for hr. Karsten Lauritzens indlæg, for ved at karakterisere det her som en provokation, og som at jeg er ude efter EU, har hr. Karsten Lauritzen jo reddet mit ry blandt EU-modstanderne i dag, og det er jo godt.
Det kunne ellers godt være i fare.
Hvad er kernen i det forslag, vi har fremsat?
Det er to ting.
Den ene er, at vi skal arbejde for at lave EU-reglerne om - det er hr. Karsten Lauritzen enig i - og den anden er, at vi skal finde en løsning, indtil det er sket.
Jeg har ikke skrevet et ord om, at man skal finde en model, der strider imod EU-reglerne, og jeg helt åben over for det, hvis justitsministeren kan finde en model inden for EU-reglerne, hvad jeg forstod han vil arbejde på - så er det fint nok.
Nej, det, der er kernen her, er: Vil vi løse det problem, eller vil vi ikke?
Og det er altså hr. Karsten Lauritzen, der gør EU til det store problem, og ikke mig.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg ved ikke helt, om den konservative ordfører har problemer med at forstå min dialekt, eller hvad det er, der gør, at hr. Knud Kristensen ikke opfatter, at jeg netop lige har sagt, at hvis det er sådan, at man kan bevise, at der er uafskrevne investeringer, har man en sag, hvor man skal have diskuteret, om det kan sammenholdes med en ekspropriation, og der skal der naturligvis gives erstatning.
Så vil jeg gerne anholde den første bemærkning, den konservative ordfører kom med, hvor der bliver talt om sådan en grundlovsstridig holdning.
Efter min bedste opfattelse er der ikke tale om en grundlovsstridig holdning, der er tale om, at man som samfund har muligheden for at vedtage nogle ting, og at borgerne har den mulighed i henhold til grundloven, bl.a. at de kan lægge sag an mod staten og sige: Vi har ret til erstatning.
Det afgør domstolen så om de har ret til.
Så en grundlovsstridig holdning er der under ingen omstændigheder tale om.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Ville hr. Kristen Touborg indtage den samme grundlovsstridige holdning til retssikkerheden, hvis nu det f. eks. var hr. Kristen Touborgs egen kvægproduktion, der på den måde skulle udfases?
Det får mig så til lige at citere en lille smule fra LandbrugsAvisen fra den 11. september 2007.
Men i udtalelsen i den forbindelse hed det, at omlægningen havde været flere år undervejs, fordi hr. Kristen Touborgs svinestalde først skulle afskrives, og det er jo et fornuftigt synspunkt.
Ergo må man sige, at der er visse økonomiske hensyn, man lægger til grund, når det drejer sig om ens egen person, men når det er nogle andre, er det, som om der er nogle andre parametre, der spiller ind.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
De skal ikke tages som et udtryk for, at vi ser stort på de grundlovssikrede rettigheder, tværtimod, men som jeg også spurgte Venstres ordfører: Hvad er det, der gør, at regeringen lige kommer med 15 år?
Hvad er det, der gør, at det ikke kunne være 8 år, at det ikke kunne være 10 år, at det ikke kunne være 5 år?
Det mangler jeg sådan set en rimelig klar forklaring på, og derfor er vores synspunkt, at man skal have væsentlig kortere tid end det, regeringen foreslår.
Hvis det så indebærer, at der er nogle, der føler sig gået for nær og mener, at de har noget til gode, at de har investeret penge, som ikke er blevet afskrevet, så må man jo tage den drøftelse på det tidspunkt.
Så bliver der jo en fair og ærlig afgørelse af det, og det synes vi faktisk er helt i overensstemmelse med grundloven.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Skal hr. Kristen Touborgs synspunkter om afkortning af udfasningsperioden tages som udtryk for en ny trend i SF med, at man ser stort på danske borgeres grundlovssikrede rettigheder?
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg vil gerne indlede min ordførertale med at kvittere for den sidste melding, som ordføreren fra Dansk Folkeparti kom med, at det er de 90 mandater, der er afgørende for, hvor beslutningerne bliver taget i Folketinget.
Det synes jeg da er værd at takke for og værd at hæfte sig ved.
Det har jo været en meget langsommelig fødsel, vi har været vidne til i forhold til forbedring af rævenes forhold.
Det er faktisk, som hr. Per Clausen sagde, startet helt tilbage i 1989.
Jeg oplevede i går, da TV Midt-Vest ringede derhjemmefra og gerne ville snakke ræve, at de sagde, at deres første indslag om det såmænd var fra 1991.
Dertil kan man sige, at vi er nogle, der de sidste 5-6 år intensivt har forsøgt at få nogle ting til at ske her.
Vi var et flertal i Folketinget, der med en beretning pålagde regeringen, at den skulle foretage sig noget nu, men den har mildest talt skyndt sig langsomt.
Så kan det samtidig være lidt bøvlet at opretholde skæret af, at man er et dyrevelfærdsvenligt parti, men vi må jo så sige, at regeringen langt om længe i september, tror jeg det var, i indeværende år - efter 5-6 års langsommelighed - kom til den beslutning, at det nu så skulle være et forbud, og det skal regeringen ikke have utak for.
Jeg vil sige, at det er en god beslutning, at vi vedtager et forbud.
Det er sådan set det, SF hele tiden har ønsket, men kan man ikke få det bedste, er man nødt til at tage det næstbedste, og det drejede beretningen sig jo om – det med at forbedre forholdene for dyrene.
Men når det så er sagt, er det også slut med ros til regeringen, for det er jo helt utroligt, at man skal opleve, at regeringen, samtidig med at den siger, at den er dyrevenlig, så også siger, at der så i øvrigt skal gå 15 år, inden den vil have udfaset den her ræveproduktion.
Det synes jeg er tegn på, at det ikke er helt ærligt ment, når man siger, at man går ind for dyrevelfærd.
Jeg synes vel også, at Venstres ordførertale pegede i samme retning.
Hr. Karsten Lauritzen sagde jo rent ud, at det jo var flertallet, der tvang regeringen til det her, underforstået, at havde flertallet ikke tvunget regeringen til at gå videre, var der sådan set ikke sket noget fra regeringens side overhovedet.
Jeg synes, man må spørge: Kan vi ikke gøre det her lidt bedre?
Svaret er: Jo, det kan vi.
Vi vil gerne forhandle med de dyrevenlige partier om, at den tidsfrist, som ligger i lovforslaget her, bliver væsentligt strammet op - eller væsentlig kortere, for nu ikke at blive misforstået.
Så må vi se, hvor mange der vil være med, og som sagt i indledningen til min tale er jeg glad for, at vi vil kunne gå videre, selv om vi ikke kan samle Folketinget om det.
Det er mårhunde, som der er mange, der er usikre over for hvad der kunne ske med, og jeg vil gerne spørge ministeren, om det er en overvejelse, ministeren vil gøre sig, og om ministeren vil tage initiativer i den sammenhæng.
Ellers må vi jo se frem til udvalgsbehandlingen, også hvad det her punkt angår.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Jeg må bare sige til hr. Per Clausen, at jeg tror, at her i Folketinget har det altid været sådan, at det er 90 mandater, der ligesom afgør, om det bliver et ja eller nej til et lovforslag, og så kan man ellers stille ændringsforslag til forslaget og vedtage dem.
Det nytter ikke noget at give nogen fuldstændig vetoret i forbindelse med noget som helst.
Alt er til forhandling, og derfor må vi jo se i udvalget, hvad der kommer på bordet, og se på, hvor vi kan stramme yderligere op, når vi ligesom kender facit.
Jo hurtigere vi kan udfase den her produktion, jo bedre for os, så derfor tror jeg på, at vi kan få et godt og konstruktivt arbejde fremover i udvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg vil godt lægge ud med at rose ordføreren for hans dialekt - jeg forstår klart og tydeligt, hvad ordføreren siger.
Jeg har hæftet mig meget ved, at man fra SF's side gerne vil se, om man sådan kan lave en politisk forhandling om perioden for udfasning, altså de 15 år.
Det er jo et synspunkt, som hr. Kristen Touborg har fremført tidligere, også i de politiske forhandlinger, som er gået forud for den her folketingsbehandling, og der vil jeg godt spørge hr. Kristen Touborg, om han ikke anerkender, at de 15 år jo er en juridisk vurdering for netop at undgå, at der bliver lagt sag an mod staten, og at man står i en situation, hvor man får en udfasningsordning over en årrække og så faktisk derudover også vil skulle udbetale erstatning efter grundlovens § 73.
Altså, det vil sige, at man faktisk slet ikke opnår det, som man vil.
Anerkender hr. Kristen Touborg ikke, at de 15 år er en juridisk vurdering, og at man altså ikke kan forhandle om alting?
Man bliver nødt til at forholde sig lidt til juraen en gang imellem, og det er det, vi gør i det her tilfælde.
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Jeg vil godt spørge hr. Jørn Dohrmann, om det, han siger, skal forstås på den måde, at en ændring af det her lovforslag forudsætter enighed i Folketinget, altså om hr. Knud Kristensen og hr. Karsten Lauritzen fra henholdsvis De Konservative og Venstre har vetoret i den her sag, eller der er tale om, at hr. Jørn Dohrmann er lidt forsigtig, fordi han gerne vil have undersøgt nogle ting, inden han lægger sig fast på eventuelt at bruge det flertal, det kan blive nødvendigt at bruge.
Jeg synes ikke, hr. Karsten Lauritzen helt lød, som om det er dyrevelfærden, der er det vigtigste, og hr. Knud Kristensens spørgsmål har måske også antydet, at han bekymrer sig en lille smule mere om rævefarmerne end om dyrevelfærden.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Vi støtter dyrene, idet lovforslaget her jo omhandler, at man ophører med at have ræve i de her rævefarme.
Og derfor må jeg sige, at når hold af ræve bliver forbudt, er det jo dyrenes parti, vi tager, og så er det jo de små ting, petitesserne, vi skal forhandle om, altså hvor hurtigt det her skal gå. Der er lagt op til, man kan sige store skridt på området, men der kan jo godt være endnu større skridt, altså at det går endnu hurtigere.
Derfor mener vi helt klart dette: Lad os dog prøve at se, om vi ikke kan finde hinanden i udvalgsarbejdet. Hvis opdrættet kunne udfases allerede i morgen, var det fantastisk fint for mig, men det ved vi ikke på nuværende tidspunkt.
Vi ved ikke, hvad det er for nogle store spørgsmål, vi står over for i udvalget, derfor må vi lige have det belyst, og så tager vi stilling.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren svarede på mit spørgsmål, så jeg vil præcisere det lidt nærmere.
Det, som jeg synes er vigtigt, er at få ordførerens ord for: Hvis der ikke kan blive et samlet Folketing omkring en tidsramme, vil Dansk Folkepartis så varetage dyrenes tarv, eller vil Dansk Folkeparti varetage sin rolle som regeringens støtteparti?
Det synes jeg er lidt interessant.
For jeg beder sådan set hverken ordføreren sige, hvor mange år man skal skære væk og altså forbedre, eller for den sags skyld sige, hvor mange penge det må koste.
Jeg vil kun have svar på det andet og helt overordnede spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti støtte dyrene, eller vil de støtte regeringen?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål, hvor vidt man vil gå, når vi kender de modeller, der kunne komme i spil her.
Lad os nu tage forhandlingerne i udvalget og så se, hvad der skiller, hvad det er, der skal til, og hvad det er for nogle beløb, vi taler om.
Lige nu kender vi jo ikke beløbene, og vi ved ikke, hvad der ellers er af modeller, der kunne bruges her.
Vi siger bare, at det forslag, som er lagt frem her, jo er et rigtig godt skridt i den rigtige retning, og derfor ønsker vi også den videre debat.
Vi har bare sagt, at vi ønsker, at ræveproduktionen bliver udfaset så hurtigt som muligt.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Mit spørgsmål er: Er Dansk Folkeparti klar til, såfremt regeringen fastholder deres meget langsommelige afviklingsplan, at køre med på et flertal og altså lægge mindre vægt på, at det er en samlet beslutning, og at alle partier er med?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Jeg er jo bare nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi går ind i det her arbejde i udvalget og ser på, hvordan man kan skrue nogle modeller sammen, som vi alle sammen kan leve med.
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen er enig i, at det skal ske så hurtigt, som det kan lade sig gøre.
Og så må vi se, hvor der er nogle knaster, og hvor vi er nødt til at bøje det og få nogle ender til at nå sammen.
Jeg er næsten helt sikker på, at alle partier, uanset hvem det er, gerne vil bakke op om det her forslag i sidste ende, for at få det her gennemført så hurtigt som muligt.
Så jeg må bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi er parate til at forhandle om det.
Vi vil gerne have, som der blev nævnt, som punkt 1, at den produktion af ræve bliver udfaset så hurtigt som muligt.
Det er dyrenes forhold, vi tænker på.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Det her er jo aldeles interessant.
Det, der lige nøjagtig er omdrejningspunktet, er, at Dansk Folkeparti tidligere har sagt, at de ikke vil være med til at give kompensation til ræveavlere, som har holdt ræve under koncentrationslejrlignende forhold.
Det vil man ikke være med til.
For hvis regeringen ikke vil bøje sig - og det tror jeg ikke den vil - bliver vi nødt til at skaffe en ramme uden om regeringen, og det kan kun lade sig gøre ved, at vi anerkender, at der kan være nogle, der har et krav over for staten, for ellers vil der være tale om ekspropriation.