runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, og det gør vi jo, først og fremmest fordi vi synes, det er rimeligt, at byrådsmedlemmerne får et retfærdigt, passende vederlag for det arbejde, de udfører.
Det skal være engagementet, der driver værket.
Vederlaget, lønnen skal ikke være guld og grønne skove.
Det skal ikke være det, der får folk til at gå ind i politik og tage et ansvar og være med til at påvirke samfundsudviklingen, men der skal være en rimelig balance, for er der ikke det, får vi ikke de bedste til at træffe de beslutninger, som vedrører flertallet.
Så ville det jo være sådan, at det var dem, som gerne vil, og måske ikke dem, der kan, og måske ikke dem, der er bedst egnet, og så fik vi måske heller ikke både unge, midaldrende og ældre, eller hvad vi skal kalde dem, og den fordeling af aldersgrupper og forskellige personer fra forskellige brancher, job osv., som vi gerne vil have.
Det er vores anbefaling, at man selvfølgelig lytter til det her og honorerer en stadig stigende arbejdsbyrde, som der jo er i byrådene – det ved vi, vi har fået store kommuner.
Vi ved, det er meget mere kompliceret at sætte sig ind i den dagsorden, der findes, så der kræves mere for at udføre arbejdet som byrådsmedlem eller regionsrådsmedlem.
Så det bakker vi fuldstændig op om.
Vi synes også, det er fint, at der bliver nedsat en kommission, der arbejder med aflønningen af regionsrådsformænd, borgmestre, folketingsmedlemmer og ministre, og så lytter vi til de uvildige eksperter, der skal finde en passende, retfærdig balance, hvor der er sammenhæng i den måde, man aflønner de forskellige politiske valgte på, hvad enten det er menige medlemmer, eller det er formænd eller altså folketingsmedlemmer og ministre.
Vi synes, det er passende, at der er et eller andet helhedsindtryk, og det har jeg en forventning om at de eksperter, der nu bliver nedsat, finder til os.
Jeg synes ikke om den debat, der har været om ansvar.
Vi påtager os selvfølgelig stadig væk ansvaret, for vi har tillid til, at vi kan følge den indstilling, der kommer.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-29:
Det kan jeg kun bekræfte.
Margrethe Vestager (RV), 2014-04-29:
Min erfaring er, at uanset hvilket råd jeg har fået, uanset hvilket input jeg er blevet givet, uanset hvor mange der har sagt, at det skal vi gøre, det er en super god idé, så er det mig, der står til regnskab for den beslutning, der bliver truffet.
Så kan jeg ikke sige, at jeg fik det råd, og nogle sagde, det var en god idé, og det råd fulgte jeg, for det er stadig væk mig, der har forpligtelsen til at tænke mig om og til at stå på mål for den beslutning, som bliver truffet.
Uanset hvilken rådgivning vi får, uanset hvilket input vi får, er det os selv, der trykker på knappen, det er os, der står på stemmesedlen.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-29:
Skal jeg forstå det sådan, at man i Venstre synes, at en styrket konkurrence, hvor det, der i hvert fald sker i Danmark, netop at vi har udbetaling af velfærdsydelser til f.eks. børn, der ikke bor i Danmark, at vi har pres på arbejderlønninger, især inden for byggebranchen, fordi der sker social dumping, er helt i orden, fordi vi er medlem af EU-klubben, og da vi jo selv har været med til at vedtage reglerne – det er i øvrigt også rimelig svært at lave dem om – så accepterer vi det her?
Hans Andersen (V), 2014-04-29:
På ingen måde.
Det var et svar i forhold til udstationeringsdirektivet.
Vi støtter på ingen måde social dumping.
Vi støtter jo heller ikke, at velfærdsydelser blot er ydelser, man kan komme til Danmark og få fra dag et eller fra dag ni, eller hvornår tidspunktet nu er.
Det ønsker vi jo – og det fornemmer jeg også at der er drøftelser om rundtomkring – at få strammet op på og finde en løsning på. Så det er ikke Venstres politik.
Jeg tror, at jeg er meget på linje med beskæftigelsesministeren, med hensyn til,at man skal yde, før man kan nyde, også når det gælder velfærdsydelser, og det håber jeg på at vi kan finde en aftale om.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, at ordførerens indlæg bar præg af den samme svaghed, som jeg hørte hos Venstres ordfører og hos beskæftigelsesministeren: Man forholder sig ikke til det konkrete indhold.
Vi kunne jo måske godt prøve at skille tingene ad og sige: Hvad synes vi er rimeligt?
Og så derefter tage diskussionen, om der så måske var nogle EU-regler, vi gerne ville have lavet om.
Det ville jo fremme debatten her i Folketinget.
Men jeg må så tillade mig at konkludere, at ordføreren sådan set er enig med ordføreren for Venstre: Ja, det er søreme lidt ærgerligt, men det kan vi ikke gøre noget ved, fordi vi er medlem af EU, og sådan er det.
Så er det bare helt i orden, at udenlandske virksomheder kan underbyde danske virksomheder, fordi reglerne er sådan.
Må jeg konkludere sådan?
Mit andet spørgsmål er: Støtter ordføreren min opfordring til beskæftigelsesministeren om, at vi hurtigst muligt bliver indkaldt til forhandlinger for at drøfte, hvilke tiltag vi kan gøre og blive enige om for at styrke indsatsen mod social dumping?
Jeg har jo nævnt tre konkrete tiltag, som jeg tror ordføreren udmærket kender, og som jeg faktisk tror ordføreren er enig i.
Bjarne Laustsen (S), 2014-04-29:
Til det første spørgsmål vil jeg sige klart nej.
Jeg holder rigtig meget af Enhedslisten, men den konklusion, som ordføreren, hr. Finn Sørensen, drager, kan han ikke med rette komme og påstå er dækkende.
Jeg havde i min ordførertale klare svar på den udfordring, der er i, at vi er medlem af EU, at vi er en part, og at vi har sagt ja til nogle ting.
Så er det også sådan, at så har man nogle fælles spilleregler.
Det er jo klart, at hvis der er nogle, der kommer og udfordrer dem ved at lave en unfair konkurrence, og det gælder både arbejdsgiversiden, men også lønmodtagersiden, som bliver udsat for unfair konkurrence af måske danske arbejdsgivere, så vil vi selvfølgelig ikke finde os i det.
Derfor arbejder vi også sammen med de forskellige myndigheder, som det allerede har været nævnt, og vi er også parate til at lave aftaler og har gjort det også med Enhedslisten.
Så hvis det er sådan, at man har nogle eksempler på, at der foregår plattenslageri og forskellige andre ting, så kom endelig med dem, og det gælder også faglige kammerater derude. Når det drejer sig om aftaler, som regeringen måtte indgå med Enhedslisten, så hører de jo hjemme i et andet regi – det har jeg ingen mulighed for at gøre heroppefra.
Men jeg synes bare, at der ved forhandlingerne om den sidste finanslov var nogle tilbud til Enhedslisten, som jeg var helt enig i hensigten med.
Når der ligger guld på gaden – det står på side 1 i forhandlingslærebogen – så skal man selvfølgelig bukke sig ned og samle det op, og det mener jeg ikke at Enhedslisten gjorde ved de sidste finanslovsforhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Men nu er det altså sådan, at der ligger guld på gaden, fordi Enhedslisten har opfordret til forhandlinger om nogle forslag, som vi er enige om – og Enhedslisten har pengene med.
Så synes jeg søreme, at ordføreren skulle kende sin besøgelsestid og bøje sig ned og samle det guld op.
Det er mit svar på det.
Når jeg konkluderede, som jeg gjorde, på det andet spørgsmål, så skyldes det jo, at ordføreren afviser nogle forslag, som i langt højere grad, end vi kan gøre det nu, vil sikre, at både udenlandske virksomheder og udenlandske arbejdere opererer her i landet på lige vilkår.
Bjarne Laustsen (S), 2014-04-29:
Vi ønsker et åbent og frit arbejdsmarked, og vi ønsker, at de virksomheder, der opfører sig ordentligt og anstændigt, ikke skal dynges til i bureaukrati.
Vi skal være efter dem, der ikke overholder reglerne; det er der, vores indsats primært skal være, og sådan vil det også være i fremtiden.
Da jeg selv var ude på arbejdsmarkedet, var det den fagligt aktive tillidsmand, der sørgede for, at der ikke var nogle af de her regler, man forbrød sig imod.
Så vi er ikke helt enige om den sag, også fordi vi ikke enige om tilgangen til EU; men jeg mener, at med de forhold og de systemer, vi har, så kan vi holde os fri af det.
Hver eneste 25 øre, som Enhedslisten tager med, og som vi kan blive enige om at bruge til fælles gavn, for at der ikke sker social dumping, finder vi selvfølgelig ud af at bruge.
Det håber jeg da helt sikkert på.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jeg vil gerne kvittere for ordførertalen, faktisk ikke kun fordi der er en positiv holdning til to tredjedele af forslagene, kan man vel sige, eller lidt mere, men først og fremmest fordi ordføreren forholder sig til indholdet i vores forslag og tager stilling til, om ordføreren synes, de forslag er rimelige, eller de ikke er.
Det var jo det, der ville være så dejligt i det danske Folketing, når vi diskuterer ting, der har berøring med EU-regler – at vi startede med at diskutere, om vi egentlig synes, at reglerne er rimelige.
Hvis vi så fandt ud af, at flertallet mente, at de ikke var rimelige, kunne vi indlede en kamp for at få lavet dem om og se, hvor langt vi kunne komme.
Der er jo næsten et spørgsmål til mig, og jeg vil da gerne prøve at svare på det.
Ja, der er ulemper ved at lave regler om, og der kan også være den ulempe ved at sige, at udenlandske virksomheder skal følge reglerne i det land, hvor de nu opererer, at der så kan opstå en urimelighed den anden vej.
Men det er nu nok engang prisen for det, tror jeg.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-29:
Tak for det.
Og tak for svaret.
Det er jo altid rart at have det på den her måde.
Jeg er ikke sikker på, at jeg synes, at det er den rigtige vej at gå at give den ulempe.
Men jeg kan godt forstå, at man fra Enhedslistens side siger, at det her er vigtigt i forhold til fair konkurrence virksomhederne imellem.
Altså, hvis politikere ikke kan ændre noget i EU, synes jeg, vi har et helt andet problem, for hvem pokker skulle så ellers kunne ændre noget?
Det her er jo netop politisk besluttet, og selvfølgelig skal man også kunne ændre tingene, også i EU-systemet, for ellers har vi nogle helt andre problemer.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Det, jeg nu lige vil høre ordføreren om, når ordføreren forholder sig til forslaget om en arbejdstilladelse, er, om ordføreren kan bekræfte, at i den østaftale, som ordføreren for Venstre omtalte, indgik det også, at man skulle have en arbejdstilladelse, og at det, for at man kunne få den, skulle dokumenteres, at man havde en ansættelseskontrakt, og at det foregik på sædvanlige danske løn- og arbejdsvilkår.
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte det, og om det ikke også kan tages som et eksempel på, at EU-regler altså ikke er lavet af Moses oppe på bjerget.
De er lavet af mennesker, og de burde derfor også kunne laves om.
Hans Andersen (V), 2014-04-29:
Som jeg svarede hr. Finn Sørensen, er udstationeringsdirektivet sådan set en del af pakken, når man er med i EU.
Det synes vi giver nogle muligheder, men det giver jo også nogle udfordringer.
Det giver jo også nogle muligheder for de virksomheder, der er placeret her, og som arbejder rundtomkring i andre EU-lande, og det giver jo ligeledes nogle muligheder for, at virksomheder kan komme hertil, men i en kort, begrænset periode, og udføre arbejde.
Og så er der de andre regler, der yderligere åbner op for fri bevægelighed af arbejdskraften, og det er vi sådan set også tilhængere af.
Så jeg tror samlet set, at det her på bundlinjen giver en styrket konkurrence, og jeg tror sådan set, at Danmark er tjent med, at der er en styrket konkurrence.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-29:
Jeg var sådan lidt glad for den sidste bemærkning, for det betyder vel så, at man i Venstre synes, at de her regler er helt rimelige.
Må jeg så ikke bare påpege, at det godt kan være, at vi er medlemmer af EU, men det er altså partier såsom Venstre, der har været med til at vedtage, at reglerne er, som de er, i EU, fordi man har sagt ja til de her forordninger.
Men jeg kan så forstå, at man i Venstre synes, at det er helt rimeligt, at reglerne er, som de er.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak til ministeren, og tak for fleksibiliteten, i forhold til at vi behandler de her tre forslag samtidig.
Det kræver jo lidt improvisation, sådan at man lige får skruet lidt om på talen, så tak for det.
Ministeren noterede, at jeg sad og smilede.
Jamen det gør jeg da altid, når jeg hører ministeren tale om social dumping.
Det er ikke altid, jeg smiler, når ministeren taler, men det gør jeg, når hun taler om social dumping, for her har vi, som det også fremgik af ministerens tale, mange fælles berøringsflader.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, for der er jo egentlig ikke meget sådan kritik af indholdet i vores forslag.
Det virker, som om det mest strander på, at det må vi ikke for EU, og det skal jeg nok kommentere senere i min egen ordførertale.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Jeg går ud fra, ministeren er bekendt med, at jeg i går skrev et brev til ministeren, hvor jeg opfordrede ministeren til straks at indkalde til forhandlinger for at lave en øget indsats mod social dumping på baggrund af nogle oplysninger, der kom frem, om de her fuskerfirmaer, som vi kalder dem.
Og i dag er der kommet nye eksempler, ministeren har jo selv en stribe af eksempler og har selv været ude at se på det.
Så jeg opfordrede til, at vi – hellere i går end i overmorgen – laver en ny aftale, gerne med så bred deltagelse som muligt, hvor vi styrker indsatsen mod social dumping.
Og jeg udvalgte omhyggeligt nogle emner, hvor jeg ved at der ikke er nogen afgrund imellem os – for at sige det på den måde.
Det handler jo om, at vi skulle styrke myndighedsindsatsen, at vi skulle skærpe straffen over for de her virksomheder, og så det her med id-kort i byggeriet.
Jeg vil gerne efterlyse ministerens svar på den opfordring.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-29:
Jeg er helt bekendt med brevet fra hr. Finn Sørensen og skal selvfølgelig nok svare på det.
Jeg er altid villig til at diskutere social dumping og også forhandle det.
Så meget desto ærgerligere er det jo, at det ikke, endnu i hvert fald, er lykkedes at lave en god aftale med Enhedslisten om både børnecheckforholdet og social dumping.
For som det er hr. Finn Sørensen bekendt, har regeringen jo lagt endog meget, meget gode forslag på bordet i den forhandling, som Enhedslisten desværre ikke har ønsket at indgå i.
Bare for at drage et enkelt eksempel frem, som jeg tror vil interessere mange mennesker, så har vi jo et ønske om at indføre et id-kort på byggeriets område, hvilket vil være, tror jeg, et meget, meget vigtigt middel til at bekæmpe social dumping.
Så lad det bare være en gensidig opfordring til, at man kommer tilbage til forhandlingsbordet.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jamen så skal ministeren da lige forklare mig, hvorfor en aftale om id-kort i byggeriet, øget myndighedsindsats og skærpede straffe, dvs. ting, som vi er enige om, skal være afhængig af, at Enhedslisten stemmer for et lovforslag, som vi er uenige i.
Der tror jeg at ministeren har fået noget galt i halsen, det vil jeg i hvert fald gerne have en forklaring på.
Og hvad pengene angår, ved ministeren jo udmærket godt, at finansieringen er på plads i kraft af en pulje, som Enhedslisten har fra finansloven for 2013.
Så jeg synes da, der kræves en lidt skarpere begrundelse for, at ministeren ikke allerede nu har indkaldt til forhandlinger om disse ting.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-29:
Men sagen er jo, at der har været indkaldt til forhandlinger.
Og der har netop været en forhandlingsrunde i spørgsmålet om børnecheck og social dumping.
Så der har været to endog vigtige anledninger, hvor der har været ganske mange både tilbud og forslag på bordet til at bekæmpe social dumping.
Jeg tror, det er vigtigt, at alle parter kender deres besøgelsestid i den sammenhæng, for Enhedslisten og regeringen har i fællesskab løftet social dumping-indsatsen til et niveau, som vi ikke har set før i Danmark.
Det begynder vi i øvrigt at høste nogle af frugterne af.
Så igen: Når vi har muligheden for det, synes jeg bestemt, vi skal forhandle dumping.
Så vil jeg i øvrigt sige helt generelt, at jeg tror, det er sådan, at dem, der gerne vil omgå vores danske regelsæt, hvad enten det er arbejdsmiljø eller andre forhold på arbejdsmarkedet, hele tiden finder nye veje.
Og derfor tror jeg også, at vi i Folketinget skal være indstillet på tilsvarende at finde nye veje til at løse problemerne.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Det kommer jo ikke bag på mig, at ordføreren viger tilbage, bare der er den mindste frygt for, at noget kan stride mod EU-reglerne.
Men jeg synes da, det kunne være dejligt, hvis ordføreren ligesom forholdt sig til det indholdsmæssige i de her forslag og ikke bare henviser til, at det er i strid med EU-reglerne, og at det vil begrænse den frie bevægelighed osv. Så jeg vil nøjes med at spørge ind til et enkelt af forslagene.
Synes ordføreren virkelig, det er rimeligt, at det, vi kalder en udstationeret virksomhed, dvs. en virksomhed fra et andet EU-land, kan komme her til Danmark og byde ind på en opgave på langt mere favorable vilkår end danske virksomheder, fordi den udenlandske virksomhed er fritaget for at betale skat her i Danmark i de første 6 måneder?
Det kan forlænges i yderligere 6 måneder.
Den udenlandske virksomheds ansatte betaler heller ikke skat her i Danmark, og den udenlandske virksomhed kan medbringe sine egne ansatte på hjemlandets løn- og ansættelsesvilkår.
Det betyder, så snart vi taler om østeuropæiske virksomheder, at der i langt de fleste tilfælde er tale om det, man i gamle dage kaldte ubillig, altså unfair, konkurrence over for danske virksomheder.
Synes ordføreren virkelig, det er rimeligt, at man har sådan nogle regler?
Hans Andersen (V), 2014-04-29:
Vi er medlem af EU, og der er vi sådan set blevet enige om, at det her er spillereglerne.
Og de spilleregler gælder jo både for virksomheder, som kommer hertil, men de gælder også for de virksomheder, der er her i landet og ønsker at operere i andre lande.
Så de gælder begge veje.
Så glæder jeg mig sådan set over, at vi har RUT-registeret og løbende sådan set jo tager tiltag til at forbedre det, således at én ting er, at vi har udstationeringsdirektivet, men man skal ikke omgå det og komme hertil og være her i en længere periode ud over den periode, som ordføreren skitserede.
Det har jeg sådan set tiltro til.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jeg synes også, det er fint, at vi har RUT-registeret, og jeg synes også, det er fint, at ordføreren synes, det er fint.
Jeg synes også, det er fint, at ordføreren er med til at bevilge 74 mio. kr. om året til en indsats mod social dumping.
Det var bare ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ordføreren synes, det er rimeligt, at virksomheder fra andre EU-lande, østeuropæiske lande, kan komme her og underbyde danske virksomheder i kraft af nogle konkurrencefordele, der består i, at de ikke skal betale skat, at deres ansatte ikke skal betale skat, og at de lønninger, man aflønner med, kan være langt lavere, hvilket de også i mange tilfælde er.
Og det betyder, at danske håndværksmestre bliver udkonkurreret i kraft af disse regler.
Synes ordføreren, det er rimeligt?
Jeg kan jo ikke nå at spørge igen, men hvis svaret er det samme som før, må jeg konkludere, at ordføreren synes, det er rimeligt, fordi sådan er EU-reglerne.
Villum Christensen (LA), 2014-04-29:
Tak for det.
Jeg skal også takke for redegørelsen og lejligheden til en gang om året at rette blikket mod rigsfællesskabets problemstillinger.
Man skal jo ikke så langt ned i teksten, før man igen bliver mindet om – for det er jo ikke nyt – at de økonomiske og især de bagvedliggende demografiske udfordringer er betydelige, ja, ganske betydelige.
I det relative fald i arbejdsstyrken på især Færøerne opereres der jo med helt andre procenter end dem, vi kender her i den sydlige del af fællesskabet, og vi har allerede hørt om, at omregnet til danske forhold er vi altså i 100-milliarderkronersklassen, når det handler om nødvendige reformer.
Af disse grunde er det selvsagt helt afgørende, at mulighederne for at skabe størst mulig værdi og vækst ud af de grundlæggende ressourcer, som jo meget entydigt knytter sig til råstoffer, fiskeri og turisme, på enhver måde bliver udnyttet bedst muligt.
Vi støtter derfor helhjertet Grønlands selvstændige ønske om at kunne leve fuldt og helt op til selvstyrelovens intentioner, naturligvis i respekt for de sikkerhedspolitiske begrænsninger, der er i forbindelse med uranindvending og -eksport, samt eventuelt også i forbindelse med de sjældne jordarter, således at en reel produktion og afsætning ikke forplumres af trakasserier, kan man vel kalde det, som primært er indenrigspolitisk båret.
Det er råstofudvindingen alt for vigtig til, for hvad er egentlig alternativet? kunne man spørge.
Vi taler om, at der nu er givet 71 efterforskningstilladelser, det kan man i hvert fald læse sig til, så nogle tror altså på, at der er noget deroppe.
Jeg er sikker på, at grønlænderne har gjort sig umage med at sikre sig en passende del af værdierne, så de også kommer til at tilfalde det grønlandske samfund.
Bl.a. har man jo hentet rigtig meget faglig støtte udefra.
Jeg synes i øvrigt også, at det er positivt at se, hvorledes SAR-beredskabet og søkortlægningen og de mange forskningsaktiviteter ser ud til at skride frem på Grønland, især når man sammenligner redegørelserne år for år.
Med disse ord skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse om fortsat at arbejde for, at der kommer god mening og substans i det, vi kalder ligeværdig dialog mellem parterne i rigsfællesskabet.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Det er nu ikke min opfattelse, at det er de spørgsmål, vi har stillet her i Folketinget, der har stoppet behandlingen af loven.
Jeg tror, det skyldtes, at der kom et landstingsvalg imellem i Grønland, som gjorde, at man fik en ny regering, der så ville lave om på loven, for vi var jo sådan set klar til at skride til behandling af et lovforslag.
Men der er jo endnu ikke kommet et lovforslag fra den danske regering.
Der var et på vej; det blev så stoppet på grund af valget, sådan forstod jeg det.
Så det er vel ikke helt rimeligt lige i det her tilfælde at sige, det er det danske Folketing, der har forhalet beslutningen.
Jeg synes heller ikke, det er rimeligt at sige, at Enhedslisten har sat spørgsmålstegn ved beslutningskompetencen.
Det har vi ikke.
Jeg sagde udtrykkeligt før: Vi anerkender fuldt ud det grønlandske Landstings ret til at vedtage en storskalalov, i hvilken som helst form det grønlandske Landsting måtte ønske det.
Vi forholder os kun til det, vi skal forholde os til i det danske Folketing, nemlig grundlaget for en særlov i forhold til udlændingeloven for Grønland.
Det er det, vi skal forholde os til her, og der er det da både vores ret og pligt som medlemmer af Folketinget at sikre, at den lov, vi så i givet fald skal vedtage her, efter vores bedste opfattelse er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser i forhold til arbejde og menneskerettigheder.
Det er Enhedslistens tilgang til det.
Tak, og tak for spørgsmålet.
Nu vil jeg jo ikke gentage hele ordførertalen, men jeg mener faktisk, i hvert fald i forhold til regeringens adfærd – det var det afsnit, jeg havde om ydmyghed – at der er plads til forbedringer.
Måske vil nogle i Grønland også mene, at jeg skulle være noget mere ydmyg og lade være med at have så mange meninger om, hvorvidt det er fornuftigt at udvinde uran osv., og om det her med arbejde og menneskerettigheder, men jeg synes, der er to niveauer i den måde, vi skal diskutere på.
Det ene er at respektere de kompetenceforhold, der er i kraft af hjemmestyreaftaler og selvstyreaftaler, og det andet er, at vi har en åben politisk diskussion om, hvad vi egentlig synes om det, vi går og gør hver især.
Andre må jo så bedømme, om Enhedslisten har brug for forbedringer i vores arbejde.
Vi tager gerne imod kritik.
Men jeg synes jo nok, at vi skal respektere – det gør Enhedslisten i hvert fald – at vi har at gøre med to dele af rigsfællesskabet, som set fra Enhedslistens side burde have en klar ret begge to til at løsrive sig fra Danmark og danne en selvstændig stat, den dag de ønsker det, og at det, vi har brug for, er, at de to dele af rigsfællesskabet så tydeligt som muligt, så konkret som muligt, siger, hvad det er, vi – om man så må sige – skal hjælpe med og reagere på og forholde os til i den proces.