runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2009-12-04:
Det lovforslag, som vi har til behandling nu, har som sin intention at bruge skat til gavn for miljøet, fordi man får et fradrag og dermed sparer i skat, hvis man planter flerårige energiafgrøder.
Problemet er imidlertid, at de miljømæssige effekter af forslaget er tvivlsomme.
Måske vil miljøpåvirkningen oven i købet være negativ.
Tilsvarende negativ effekt, altså direkte tilbageskridt for miljøet, vil opstå, hvis energiafgrøderne plantes på arealer, der ellers ville være braklagt, eller hvor der ville blive dyrket græs.
Efter lovforslagets bemærkninger vil de flerårige energiafgrøder oven i købet sandsynligvis overvejende blive plantet netop på marginaljorde, hvor der ellers ikke ville blive dyrket.
Men det kan jo også gå godt.
Men mon ikke de fleste landmænd, ligesom lovforslaget her antager, vil begynde med at anvende marginaljordene, brakområderne, græsmarkerne, altså de steder, hvor der er flest penge i det.
Det er ikke til at vide.
Lovforslaget afholder sig da også meget klogelig fra at opgøre den samlede miljøeffekt.
Det er ikke godt nok, for det er præcis miljøet, der gambles med her.
Miljøproblemerne i Danmark løser man ikke ved at lukke øjnene og håbe på, at det går, og det er præcis det, det her forslag gør.
Hvis miljøgevinsten i det her forslag er usikker, er skattegevinsten i forslaget til gengæld stensikker for landmanden eller hvem som helst anden, der vil plante flerårige energiafgrøder, ikke nødvendigvis på egen jord, men et hvilket som helst sted i EU, i Grønland eller på Færøerne.
Det må, som det også siges i lovforslaget, forventes at fremme pionerånden på det her område.
Ja, det skal jeg love for, men det vil først og fremmest være den skattemæssige pionerånd, der vil blive fremmet.
Så hvis du har ondt i marginalskatten, plant nogle energiafgrøder, plant dem på marginaljorde eller få nogle til at gøre det for dig.
Med den ringe risiko for kontrol, som der er, er der her åbnet et skattehul, som alle er inviteret til at kaste sig over.
Alt i alt står vi med et forslag, der nok har en miljømæssig effekt – vi ved bare ikke, om den er positiv eller negativ – men som åbner et skattehul, og det vil Socialdemokratiet selvfølgelig ikke være med til.
Det er lidt sådan, at vi har en regering, en miljøminister og partiet Venstre, der våger over miljøet, på samme måde som musvågerne våger over musene.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-12-04:
Ja tak.
Jeg må altså sige, at jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører her demonstrerer en basal uvidenhed om, hvad erfaringerne er fra de 11 helhedsskoletilbud, der har været.
Undervisningsministeren har i et svar til Folketingets Uddannelsesudvalg i august skrevet følgende: I de igangværende forsøg med heldagsskoler er der gjort gode erfaringer med, at en sådan skoledag giver rum for undervisningsforløb med vægt på en legende tilgang, praktiske gøremål og et vist mål af elevernes frie valg af aktiviteter.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren: Når nu erfaringerne viser, at lige præcis de ting, som ordføreren efterlyser, tilgodeses i heldagsskoletilbudet, er det så ikke mærkværdigt, at man kan være modstander af det samme tilbud?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
For det første vil jeg sige, at fru Christine Antorini har fået det her fuldstændig galt i halsen.
I Dansk Folkeparti siger vi ikke, at man skal tvinge nogen til at være med i en heldagsskole.
Det, vi siger i Dansk Folkeparti, er, at når man fra Socialdemokraternes og andre partiers side her i Folketinget siger, at kommunerne skal have frihed til selv at vælge, om de vil oprette helhedsskoler, heldagsskoler, så giver man jo sådan set også kommunerne frihed til selv at bestemme, om det skal være tvang eller ej. Jeg må indrømme, at der vil vi i Dansk Folkeparti en anden vej, for vi vil ikke have, at man skal påtvinge nogen at gå i en helhedsheldagsskole.
Vi mener, at der skal være frit valg, og at forældrene selv skal have lov til at bestemme.
Det er der, vi i Dansk Folkeparti vil hen.
Det betyder jo ikke, at børn så ikke kan have lov til at være børn.
Børn kan jo stadig væk have lov til at være børn.
Vi mener bare, at familier har en ret til selv at bestemme over de fritidsaktiviteter, de vil have sammen med børnene, og i Dansk Folkeparti kæmper vi også for, at det netop er familiernes fokus, som også er med her.
For børnene er jo født af forældrene.
De har en særlig tilknytning.
Det har man jo sammen som familie, og derfor prioriterer vi familiernes argumenter her fra Dansk Folkepartis side.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Jeg forstod det sådan på Dansk Folkeparti, at man ikke kunne være barn i en helhedsskole, for det ville være tvang.
Nu forstår jeg så, at hvis man er et barn med sociale problemer, er det i orden, at man ikke skal være barn, altså at man så skal tvinges ind i det her.
Det, Dansk Folkeparti siger, hænger jo ikke sammen.
Man må have en holdning: Vil man give kommunerne den frihed, uanset om det er et område, hvor der er sociale problemer, hvor der er en integrationsopgave eller andet, og så have tillid til, at de etablerer helhedsskoler, hvor de ønsker, at der skal være sådanne skoler?
Jeg har også et andet spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Jeg kunne forstå også på ordførerens indlæg, at det ville være helt umuligt, at man kunne have en eftermiddag sammen, forældre og børn, hvis der blev etableret en helhedsskole.
Det betyder f.eks., at man kan etablere en skoledag fra kl. 8 til kl. 15.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Det er ikke spor svært for Dansk Folkeparti.
Faktisk har vi meget let ved at forholde os til netop det her emne.
Det er det, vi gør, hvilket jeg også fortalte om i ordførertalen.
Det, som vi i Dansk Folkeparti mener, er, at en heldagshelhedsskole kan være et udmærket alternativ.
Derfor siger vi egentlig også o.k. til, at man fra Undervisningsministeriets side kan give dispensation til at oprette de her heldagsskoler, som de også bliver kaldt, i f.eks. et område, hvor der netop er en massiv belastning på grund af sociale og kulturelle problemer.
Vi går ikke ind og siger, at det f.eks. kun gælder elever, som har anden etnisk baggrund end dansk.
Så det, at man måske er født med en anden etnicitet end dansk, betyder ikke, at det er lig med, at man har sociale problemer.
De to ting hænger ikke nødvendigvis sammen.
Man kan også være født dansker og have sociale problemer.
Det synes jeg bare gerne lige jeg vil udpensle.
Så har jeg en lampe, der lyser rødt.
Christine Antorini (S), 2009-12-04:
Dansk Folkepartis ordfører fremhæver, at børn skal være børn.
Jeg tror ikke, der vil være en eneste her i salen, der er uenig i det synspunkt.
Det, der er svært at forstå, er, at Dansk Folkeparti bruger argumentet om, at børn skal være børn, som et argument imod, at der skal være frihed til, at man nogle steder kan etablere helhedsskoler, bortset fra når det handler om ghettoområder, og når det drejer sig om børn med anden etnisk baggrund.
Så er det åbenbart i orden.
Jeg vil bare spørge fru Marlene Harpsøe, hvordan det kan være, at børn skal være børn, men at det, når det handler om børn med anden etnisk baggrund, så ifølge Dansk Folkeparti er helt i orden, at de ikke skal være børn.
Så skal de åbenbart tvinges ind i et eller andet grimt.
Det er svært at se sammenhængen i Dansk Folkepartis synspunkt.
I det hele taget har Dansk Folkeparti det jo lidt svært med det der med tvang og ikketvang, for der er jo masser af tvang i folkeskolen, som Dansk Folkeparti går ind for.
Der skal være obligatorisk morgensang, der skal være mere kristendomskundskab, og der skal være latin, hvad der ikke er i dag.
Det er noget, som Dansk Folkeparti, jævnfør deres egen måde at tale om det på, vil tvinge ned over hovedet på samtlige folkeskoler.
Det, som vi bare siger her, er: Giv dog kommunerne frihed til at etablere forskellige profiler på deres enkelte folkeskoler.
Hvorfor er det så svært for Dansk Folkeparti?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Jamen jeg tror ikke, at der er noget, som man ikke vil se på.
Ordføreren spurgte til, om det var noget, som skulle udgå.
Det mener jeg bestemt ikke det skal.
Jeg er nok også af den opfattelse, at fordi der lige kommer en udtalelse fra en professor i England og en tilsvarende i Finland, er det jo ikke et udtryk for, at verden ser sådan ud.
Altså, jeg har meget større tillid til mine kollegaer.
De kan godt tilrettelægge en undervisning, som ikke bare er rettet mod test.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Til foråret skal alle folkeskoleelever igennem de her nationale test.
I dag er der en professor fra England, der udtaler: En af de alvorligste konsekvenser af test og kontrol er, at undervisningens indhold bliver forringet, fordi lærerne fokuserer på det emne og det fag, der skal testes i.
Der er en uddannelseskonsulent fra undervisningsstyrelsen i Finland, der siger: Stærk kontrol har det med at producere middelmådige præstationer; med kontrolsystemer bliver det mest vigtige at undgå at lave fejl.
Det er eddermame ikke særlig innovativt ensidigt at fokusere på at undgå at lave fejl.
Og det her kommer altså i sammenhæng med de 34 borgmestres advarsel.
Hvorfor er regeringen ikke villig til, hvis man virkelig ønsker at lave et egentligt serviceeftersyn af folkeskolen, at lade test og det meget fokus på test, som man må sige regeringen har skabt, indgå i overvejelserne om, hvorvidt det, man har fået sat i gang, er fornuftigt?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Det er så 34 borgmestre, der har udtalt sig om, hvordan de ser på folkeskolen.
Jeg vil gerne sige, at vi i Venstre har været glade for, at de meget udskældte elevplaner, kvalitetsrapporter og læreplaner efterhånden er blevet meget anvendte rundtomkring – for ikke at sige, at der faktisk er en positiv holdning til det mange steder.
Derfor vil vi naturligvis have dem med i det videre arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-04:
Her kan helhedsskolen jo være én mulighed ud af mange.
Jeg kan forstå, at regeringen nu vil give folkeskolen et serviceeftersyn, hvad det så end betyder.
I går havde 34 borgmestre en kronik i Politiken, hvori de bl.a. skriver : »Vi »herude« vil have mere luft.
Luft til at sætte børnene i spil med henblik på en fremtid, der kræver lige så meget af den enkeltes personlighed som af personens fagkundskaber.«
De fortsætter i øvrigt med at skrive: »… at folkeskolen ikke trives i en byge af test og snævre rammer.« Det her med en byge af test og snævre rammer, er det noget, der kommer til at indgå i regeringens serviceeftersyn af folkeskolen?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Nej, det er ikke korrekt.
Vi taler om helhedsskolen, og når vi har den som fokus, handler det jo om det samarbejde, der er, mellem skolen og SFO.
Men det er rigtigt, statsministeren har ønsket det store 360 graders serviceeftersyn, som dækker mange andre ting, og jeg kan af gode grunde ikke sige, præcis hvad statsministeren har tænkt.
Men vi ved jo, at der bliver igangsat forskellige ting i det nye år, bl.a. det, at statsministeren indkalder til et møde, hvor man vil tale med alle folk, som har en eller anden aktie i folkeskolen.
Jo, absolut er det et gode, at børn kan være hos deres forældre eller, som ordføreren også nævnte tidligere, hos eventuelle bedsteforældre.
Og det er jo heller ikke sådan, at der er lagt nogle meget strikte, faste rammer ned.
Vi ønsker et serviceeftersyn, vi ønsker at høre de parter, som har en aktie i folkeskolen, om, hvordan vi kan gøre det bedre.
Jeg er ret overbevist om, at de forslag, der vil komme ind – som jeg også nævnte det i min tale – vil være vidt forskellige, alt efter om man er i Østdanmark eller Vestdanmark eller i hvilket kvarter man er.
Vi går ind for det frie skolevalg og dermed også muligheden for at indrette skoler, som er forskellige.
Det kunne jo så gøre, at det enkelte forældrepar, den enkelte forælder, kunne vælge lige præcis den skole, som de synes er bedst for deres barn.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Så syntes jeg, det ville være på sin plads, hvis fru Nanna Westerby spurgte f.eks. undervisningsministeren, når han kommer herop igen – hvis han gør det – hvad det er, der menes med det.
Det kunne vi da godt tænke os en nærmere forklaring på.
Derudover vil jeg sige, at da Venstres ordfører var heroppe, stillede jeg nede fra min stol i salen spørgsmål om familiernes ret til selv at bestemme over deres fritid osv., og som jeg sagde, så virker det, som Venstre siger om helheds- og heldagsskoler og om at udvide og sætte turbo på, for os i Dansk Folkeparti som at gå i den forkerte retning.
For hvad er det, der skal sættes turbo på?
Altså, man opretter vel kun helheds- og heldagsskoler på dispensation, hvis der er sociale og kulturelle problemer, og i Dansk Folkeparti vil vi gerne modvirke de sociale og kulturelle problemer.
Vi vil da ikke skabe flere for derefter at oprette flere helheds- og heldagsskoler.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-04:
Jeg synes, det er lidt uklart, om Venstre og statsministeren i det her tilfælde er enig med Dansk Folkeparti, og derfor vil jeg bare gerne have et helt klart svar fra ordføreren.
Statsministeren påpeger, at mange skoler og kommuner allerede arbejder i den retning, men ifølge statsministeren bør der sættes turbo på udviklingen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
For det første vil jeg sige, at jeg synes, at det var rigtig godt, at Lars Løkke – undskyld statsministeren, nu vrøvler jeg også selv i det, det beklager jeg – kom på banen med nogle ideer og nogle visioner.
Det var jo rigtig rart, at vores statsminister gjorde det.
I forhold til de her helhedsskoler, som det påstås, at regeringen gerne vil udvide, må jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke håber, at der er behov for at give flere dispensationer, end der allerede er givet – altså at de kulturelle og sociale problemer vokser os over hovedet.
I Dansk Folkeparti gør vi i hvert fald alt for at modvirke det, bl.a. ved at føre en meget, meget stram integrationspolitik her i Danmark, for det er den eneste vej frem, bl.a. i forhold til at sikre vores velfærdssamfund.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-04:
I modsætning til ordføreren blev jeg faktisk rigtig glad for at høre, at Venstre og statsministeren og undervisningsministeren gerne vil have gang i mere helhedsskoletænkning ligesom et flertal af forældre, mange skoleledere og i øvrigt også Dansk Erhverv.
Men jeg kan jo forstå, at bl.a. regeringens støtteparti er meget kritisk over for det her, og derfor bliver jeg jo lidt bekymret for, om Venstre virkelig har modet til at stå fast på det her område og sørge for, at vi faktisk får mere udvikling hen imod flere helhedsskoler.
Derfor vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti om, hvad deres holdning er til lige præcis det her spørgsmål.
Vi kunne i august læse i aviserne, at Lars Løkke var ude at sige: Jeg kan ikke forstå, hvorfor børn absolut skal have fri kl. 13, når vi så skal have hele systemet med skolefritidsordninger og klubber ved siden af.
Han påpegede, at mange skoler og kommuner allerede arbejder i den retning, men ifølge statsministeren burde der sættes turbo på udviklingen.
Og hvad forstår ordføreren ved det citat?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Jeg tror, at fru Marianne Jelved måske misforstod mig lidt.
Det, som jeg siger, er, at når vi skal se på, hvordan vi bevarer vores velfærdssamfund i fremtiden, så handler det ikke kun om skolen.
Det handler om en masse ting, det handler også om integration.
Det er i hvert fald noget, der ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, nemlig at vi også sikrer en ordentlig integration i Danmark.
Når det så er sagt: Jo, uddannelse er jo også en af de ting, som virkelig er betydningsfulde.
Det er jo også derfor, vi har lavet en velfærdsaftale for nogle år tilbage, hvor vi bl.a. fastslog, at noget af det, som vi skulle kigge særligt på og sikre, var, at så mange som muligt fik en uddannelse. Med hensyn til folkeskolen har den jo også en opgave i det her store spil, nemlig at skulle klæde eleverne fagligt på.
Og så siger vi også i Dansk Folkeparti: Ja, i de små klasser vil man kunne lære mere, hvis man får integreret leg i undervisningen, og det kan man sådan set også allerede gøre i dag.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Jeg lyttede mig til, at fru Marlene Harpsøe mener, at det at kunne nogle boglige fag og være blandt de fem bedste i verden ikke nødvendigvis garanterer velfærdssamfundet.
Kunne ordføreren for Dansk Folkeparti prøve at uddybe, hvad det så er, skolen skal lære børnene ud over at blive rigtig gode til at læse og kunne matematik og naturfag, hvis vi skal bevare velfærdssamfundet?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Vores drøm handler ikke kun om folkeskolen, men om samfundet som helhed.
Der må jeg sige: Jo, selvfølgelig har vi også en drøm om, at Danmark på uddannelsesområdet skal ligge i front.
Men det handler lige så meget om, at vi skal sikre vores velfærdssamfund, og at vi skal kunne tilbyde al det, vi kan, til andre lande; sælge vores viden og gøre brug af den.
For det betyder nemlig, at vi kan bevare vores velfærdssamfund – at vi kan bevare det i fremtiden, som vi kender i dag – og derfor er det selvfølgelig også vigtigt for Dansk Folkeparti; men også fordi det jo er rigtig, rigtig sjovt at lære.
Det kan godt være, at det måske ikke er alle, der synes det.
Jeg elsker selv at lære og få mere og mere viden, og det udvikler også en som menneske.
Jeg er sikker på, at jeg alligevel ikke er den eneste, som har det synspunkt.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Jeg synes, det er interessant, at Dansk Folkeparti ikke vil tvinge forældrene til en hel masse ting, bortset fra morgensang hver dag osv. osv. – men det var jo nu en polemisk bemærkning, undskyld for den.
Det, mit spørgsmål går på, er, at statsministeren har meddelt offentligheden, at regeringens mål og statsministerens danske drøm er, at vi om 10 år, i 2020, ligger blandt de fem bedste i læsning, matematik og naturfag.
Er det også Dansk Folkepartis danske drøm om skolen?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Jeg er da også på Dansk Folkepartis vegne ærgerlig over, at hr. Leif Lahn Jensen ikke forstår det.
Men jeg tror nu mere, det handler om, at vi politisk bare er fuldstændig uenige om det her, og sådan kan det jo også være her i Folketinget.
Men det betyder jo stadig væk, at Dansk Folkeparti ikke går ind for, at familierne skal tvinges til at sende deres børn i skole en hel dag.
Man skal så at sige ikke putte fritidsordningen ind i skolen, så man siger: Det er et tilbud, tag det eller lad være
Det bryder vi i Dansk Folkeparti os ikke om, men det, vi godt kan lide - det, vi rigtig, rigtig godt kan lide - er, at man giver børnene og familierne mulighed for netop at tilbringe tid sammen, at der ikke er nogen, der bliver tvunget til at være i skole en hel dag, men at lille Mads eller lille Emilie rent faktisk måske kan blive hentet af deres bedsteforældre og gå hjem og bruge tid sammen med dem.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-04:
Jeg tror heller ikke, at Dansk Folkeparti selv forstår det, men jeg er sikker på, at ordføreren prøver at redde sig ud af det om lidt.
Hvor er tvangen, når der er frit skolevalg; når der er skolebestyrelser; når det foregår på den måde, at når en kommunalbestyrelse ønsker en helhedsskole, går de ud i deres område og ser, hvor de kan have den, og så begynder de en dialog med forældrene, med skolebestyrelsen, med hele området?
Vil I ikke det her mere?
Vil I ikke den dialog?
Vil I ikke det frie skolevalg?
Så tænker jeg lidt, at vi har Dansk Folkeparti.
De vil tvinge nogle børn, de vil ikke tvinge nogle andre børn.
De vil gerne have frit valg på nogle områder, og så er der andre områder, de ikke vil have frit valg på.
Ordføreren behøver ikke at bruge meget tid på det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Der tænker jeg i hvert fald, at det særligt er i de mindste klasser, hvor det kan give en mere udbytterig undervisning, og hvor det kan være lidt sjovere for børnene at lære i stedet for bare at sidde på rad og række.
Når det er sagt, vil jeg også have lov til at sige i forhold til de her helheds- og heldagsskoler, at det jo er det, som bl.a. Socialdemokraterne vil give kommunerne frit spil til at oprette.
Det betyder så også, at det, som Socialdemokraterne vil sammen med nogle andre partier her i Folketinget, simpelt hen er at give kommunerne tilladelse til også at tvinge forældrene til, at deres børn skal deltage i de her skoler.
Fru Christine Antorini sagde, at man f.eks. kunne have et barn i skole fra kl. 8 til kl. 16.
Hvorfor tvinge forældrene til at lade deres børn være i skole fra kl. 8 til kl. 16, hvis nu mor arbejder på flekstid og en dag kommer hjem lidt tidligere, end hun plejer, og så kan lille Mads eller Emilie gå hjem til hende og bage boller?
Det er vel da også rigtig, rigtig godt for børnene, at de kan bruge tid sammen med deres forældre.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-04:
Jeg hørte ordføreren sige, at børn skal have lov til at være børn.
Det er vi jo alle enige i.
Det har de nu, og det vil de også få i en helhedsskole.
De har ind imellem de boglige timer leget lidt, de har spillet bingo, de har spillet rundbold, de har leget gaveleg, de har lavet noget med video, de har været på tur i skoven.
Det, de hader, er, når de kommer efter en dag, hvor de kun har siddet på skolebænken og læst og læst og hørt på en kedelig lærer, som de siger.
De vil hellere have noget ind imellem.
De vil simpelt hen elske en helhedsskole – en helhedsskole, som jeg netop beskriver her.
Hvis ordføreren er enig med mig i, at det her er en helhedsskole, hvor er det så, børnene mister legen, og hvor er det, de mister det sjove, og hvor er det, de mister balladen, som ordføreren gjorde så meget ud af at fortælle om?
Det kan jeg ikke se, det kan mine børn ikke se.
Jeg er spændt på, om ordføreren kan se det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-04:
Jeg må indrømme, at det synes jeg godt nok var at forkludre det lige rigeligt nok; et vuggestuebarn kan jo ikke gå hjem kl. 13, hvis ikke der er forældre hjemme.
Jeg har en lille niece, og jeg ved i hvert fald, at hun slet ikke er i stand til at passe på sig selv på den måde, så det synes jeg er at forkludre debatten fuldstændig.
Når det så er sagt, må jeg sige, at jeg synes, det er urimeligt at beskylde Dansk Folkeparti for, at vi ikke under børnene leg.
Det er jo netop det, vi gør, og vi under også familierne, at de kan være sammen som familie, at de kan bruge tid sammen, om det så er at spille videospil sammen, eller om det er at gå en tur i skoven og samle grankogler og kastanjer og lave kastanjedyr.
Jeg skal ikke kunne vide, hvad det er, man i de enkelte familier godt kan lide at lave sammen.
Men vi under rent faktisk også børnene, at de kan bruge tid sammen med mor og far eller farmor og farfar, for vi synes nemlig, det er en rigtig god idé, at de gør det.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-04:
Skal hr. Per Bisgaards svar forstås på den måde, at serviceeftersynet gælder måden, skolerne samarbejder med fritidsinstitutionerne på i kommunerne?
Sådan hørte jeg faktisk ikke statsministeren.
Jeg opfattede statsministerens 360 graders serviceeftersyn som det, at folkeskolens dagligdag nu skulle sættes under lup, altså have et gennemgribende eftersyn, og hvad der kom ud af det.
Men jeg kan forstå, at det kun handler om samarbejdet mellem skolerne og fritidsinstitutionerne.
Er det korrekt?
Per Bisgaard (V), 2009-12-04:
Det store emne er, om samarbejdet mellem det, vi kalder den traditionelle skole, og det fritidstilbud, som ligger uden for skolen, kan gøres bedre.
Der ønsker vi os jo alle, tror jeg, højere kvalitet og mere fleksibilitet.
Opgaven er, om det er muligt at få de to ting til at gå i spænd, og det tror vi faktisk det er.
Derfor er serviceeftersynet på sin plads.
Nu skal jeg nok gøre opmærksom på, at det er mig, der har opfundet ordet servicerapport – i gåseøjne – for det har jo ikke noget formål at sætte et oplysningsarbejde i gang, hvis ikke man efterfølgende tager det skriftligt ind.
Så det er det, der ligger i ordet servicerapport, men det er mit valgte ord.