runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg vil starte med at fjerne en misforståelse.
Det her gør det ikke 25 pct. dyrere.
Jeg ved godt, at hr. Henrik Høegh og andre i Landbrug & Fødevarer turnerer med den fortælling, men den fortælling passer ikke.
Det, der ligger i kommuneaftalen for 2012 for økonomien, er, at man skal hæve investeringerne i klimatilpasninger med 2,5 mia. kr.
Det, der ligger i det her lovforslag, er, at når man så skal til at gå i gang med det, kan man gøre det på en ordentlig, intelligent og billigere måde.
Det er da sund fornuft.
Man rejser også rundt og siger, at det er 2,5 mia. kr., der skal betales i 2013.
Det passer jo heller ikke, for det ligger jo også i kommuneaftalen, at man hæver afskrivningsperioden til 40 år.
Så det vil være yderst fremmende også for den politiske debat og for, hvad der er op og ned i det her, hvis det var sådan, at Venstre ville lade være med at turnere rundt med den slags oplysninger om, at det her gør det 25 pct. dyrere.
Tværtimod gør det klimatilpasningen billigere, fordi det skal være mere omkostningseffektivt, og det er de steder, hvor man kan gennemføre det på her måde, at man undgår kloakering.
Det gør det billigere, vil jeg sige til hr. Henrik Høegh.
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Jeg forstår godt hr. Jørn Dohrmanns bekymring, for hr. Dohrmann har ikke haft adgang til nogen regnemaskine, kan jeg konstatere, eller også har han ikke vidst, hvad for nogle tal man skal trykke på.
For når en investering på 2,5 mia. kr., der skal betales over 40 år, kan blive til en ekstra udgift på vandafgifterne på 25 pct., er der et eller andet sted gået kludder i nullerne, vil jeg bare sige til hr. Jørn Dohrmann.
Så vil jeg sige: Jeg har ikke hørt regeringen love, at de, inden det her lovforslag blev vedtaget, ville komme med en trappemodel.
Jeg har ikke noget kendskab til, at det her lovforslag er blevet hastet igennem.
Så jeg kan slet ikke forstå snakken om hastværk.
Her er der ikke tale om hastværk, derimod er der tale om et systematisk smøleri de sidste 10 år, hvor den borgerlige regering støttet af Dansk Folkeparti intet har gjort for at stoppe de katastrofale oversvømmelser, som ødelægger vilkårene for mennesker i det her land.
Nu tror jeg nok, at vi er ved at bevæge os lidt væk.
Jeg ved godt, at debatten i forvejen har været lidt ved siden af det her lovforslag, fordi Venstre gerne vil snakke om noget andet end det, der står i lovforslaget.
Men jeg vil bare for god ordens skyld sige, at det er min opfattelse, at dansk erhvervsliv forsøger at presse Folketinget og regeringen til at føre en politik, som øger deres indtjening.
Det er sådan set en af de ting, som vi ser meget tydeligt.
Der skal man nogle gange være i stand til at stå imod, tror jeg.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-24:
Jeg har egentlig bare et ganske kort spørgsmål.
Kunne ordføreren sige noget om, om det her lovforslag gør, at der kommer øgede omkostninger?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-24:
Jeg forstår bare ikke, at hr. Per Clausen bakker op om regeringen, når vi jo før jul, altså sidste år, behandlede oversvømmelseskort, hvor vi blev lovet, at regeringen ville komme med den her trappemodel.
Og hver gang vi har spurgt til det, også i udvalget og den slags steder, har forskellige ministre jo tilkendegivet, at der kommer en model, og at man arbejder med det.
Det er ikke noget, der på nogen måde optager hr. Per Clausen, kan vi jo forstå.
Og vi kan vel også forstå, at det ikke optager regeringen.
Synes hr. Per Clausen ikke, at det er betænkeligt, at arbejdspladserne bare siver væk fra Danmark, fordi man bliver pålagt ekstra omkostninger, ekstra afgifter?
Er det ikke noget, hr. Per Clausen på nogen måde vil gøre noget ved?
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Den belastning, som vi får i fremtiden, skyldes, at for hvert eneste år, vi forsømte at gøre noget i forhold til oversvømmelser i det her land – og det har vi forsømt at gøre noget ved i 10 år – er det blevet dyrere.
Vi kommer alle sammen til i fællesskab at betale for klimatilpasning, dvs. for at bortskaffe det vand, der ellers giver oversvømmelser, men ved at vedtage det her lovforslag bliver det billigere, end det ville blive, hvis vi ikke vedtog det her lovforslag.
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg må rive Venstres ordfører ud af misforståelsen.
Det her lovforslag gør sådan set bare, at de investeringer, der er aftalt med kommunerne i 2012, kan foretages på en mere begavet og intelligent måde.
Det er sådan set det, det her lovforslag går ud på.
I den aftale, der lå imellem regeringen og kommunerne fra juni 2012, sagde man så, at vi skal hæve investeringsrammen for klimatilpasning for at undgå, at vi får vand på fabriksgulve, for at undgå, at vi får vand i kældrene.
Den investeringsramme blev hævet med 2,5 mia. kr., og de beregninger, der lå på daværende tidspunkt, viste, at det gav en merbeskæftigelse på rundt regnet 2.000 personer. Det her lovforslag betyder så til gengæld, når man skal til at gå i gang med det og alle mulige andre gode projekter, at i stedet for, at spildevandsselskabet måske skal til at lave en kloak, der er dobbelt så stor, kunne det være, at der var en intelligent måde, hvis kommunen alligevel skulle til at lave en vej om, således at spildevandsselskab og kommune gik sammen om, at man så kunne bruge vejen til afledning i de tilfælde, hvor der var rigtig meget overfladevand, rigtig meget tagvand.
Det synes jeg sådan set er rigtig god og sund fornuft, og det tror jeg bliver til glæde for alle, også erhvervslivet og borgerne.
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag vil reducere omkostningerne, fordi man får mulighed for at vælge billige løsninger i stedet for dyre løsninger.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-24:
Vil det sige, at ordføreren kan love fra talerstolen, at der med det her lovforslag ikke er nogen, der får øgede belastninger, hverken erhvervslivet eller danskerne i det hele taget?
Jacob Jensen (V), 2013-01-24:
Jeg vil så bare bede ordføreren om at bekræfte, at det er ordførerens opfattelse, at det her lovforslag medfører en øget beskæftigelse.
Det ved jeg ikke om man er enig ude på slagterierne eksempelvis eller i fiskeriindustrien eller andre steder, hvor man bruger store vandmængder og dermed nu med det her lovforslag bliver pålagt ekstra afgifter.
Derfor vil jeg bare fuldstændig i forlængelse af det, hr. Bent Bøgsted sagde før, spørge, om det her faktisk gavner vores konkurrenceevne og dermed jobskabelse i Danmark, for det er jo det, der handler om.
Det handler om, at vi har en økonomi i øjeblikket, der er presset, og som vi alle sammen taler om og lægger forskellige forslag frem om.
Statsministeren var ude med sin melding om, at nu skulle der ske noget; godt nok kommer den gode løsning først om 5-6 uger, men man må så forstå, at det her også er en del af det at skabe ekstra job i Danmark.
Er det korrekt forstået, at det her ifølge ordføreren skaber ekstra job, og betyder det bl.a., at konkurrenceevnen for danske slagterier bliver forbedret med det lovforslag, der ligger her?
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Vandsektorloven blev gennemført af den tidligere regering, og hr. Jørn Dohrmann var med til at lave aftalen
, så hvis det er blevet dyrere for alle mulige, så bærer hr. Jørn Dohrmann og den tidligere regering jo deres del af ansvaret for det.
Jeg skal overveje, om jeg skal give rapport til hr. Jørn Dohrmann om de drøftelser, jeg har med ministre i regeringen.
Det vil jeg lige tænke lidt over, inden jeg tager stilling til det spørgsmål.
Så vil jeg bare sige til hr. Jørn Dohrmann: Jamen hvis den borgerlige regering ikke i løbet af 10 år kunne finde ud af at indføre en trappemodel, er det så ikke lidt tidligt at rase og regere over, at den nuværende regering ikke har klaret det på 1 år?
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Ja, det gavner.
Jeg vil godt vende tilbage til det, som jeg sagde i min ordførertale.
Det her er et forslag, der indebærer, at det kun kan tages i brug, i tilfælde af at det er mere omkostningseffektivt, og man skal dokumentere, at alle udgifterne er til håndtering af tag- og overfladevand.
Det her lovforslag er jo ikke et spørgsmål om de 2,5 mia. kr., som man aftalte i juni 2012.
Det her er et lovforslag om, at man, når man skal til at gå i gang med at lave investeringer for de 2,5 mia. kr., så gør det på den mest begavede, mest omkostningseffektive måde.
Det, at man går i gang med at ændre profilen på en vej osv. i stedet for at grave kloakker ned og dermed kan spare noget, tror jeg at alle kan se sund fornuft i.
Det vil også være til gavn og glæde for beskæftigelsen, både inden for anlægsbranchen og rent faktisk også for dem, der har brug for, at de ikke lige pludselig har vand på fabriksgulvet eller i kælderen.
Mie Bergmann (RV), 2013-01-24:
Ideen bag lovforslaget er at gribe forebyggelse af oversvømmelse an på en smartere og billigere måde der, hvor det er muligt, i samarbejde med kommune og spildevandsforsyning.
Det handler om at give spildevandsselskaberne nye muligheder for at bruge andre løsninger til at bortlede tag- og overfladevand frem for kun at udvide det underjordiske kloaknet.
Det er ofte både billigere, smartere og samfundsøkonomisk mere interessant.
Det synes vi i Radikale Venstre er en rigtig god idé, som med de konkrete tiltag oven i købet betyder nye arbejdspladser, og det kan blive et nyt eksporteventyr med innovative løsninger på klimatilpasningen.
Og ja, det er sund fornuft at give forsyningsselskaber og kommuner mulighed for at bruge overjordiske tiltag for at undgå oversvømmelser.
Mange borgere har prøvet at have oversvømmelse i kældre på grund af skybrud, og der er ingen, der har oplevet det som en behagelig ting.
Det er tidskrævende og dyrt, og oprydningen kan løbe op i rigtig, rigtig mange penge.
I 2011 blev der udbetalt 6 mia. kr. fra forsikringsselskaberne på grund af skybrud, og det siger sig selv, at det jo ikke kan fortsætte.
Alle partier burde derfor kunne støtte dette forslag.
Radikale Venstre kan anbefale det her lovforslag, og vi ser frem til den videre debat.
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Der sættes jo hele tiden nye standarder for debatten i Folketinget, og hr. Jørn Dohrmann har i dag sat en enestående rekord, der ikke kan overgås: Ikke et tal var rigtigt, ikke en sætning var rigtig.
Det hele var det skinbarlige vrøvl.
Det er måske ikke så mærkeligt, når man skal argumentere imod et lovforslag, som man selv i betænkningsbidraget kalder sund fornuft – for så er det jo svært at finde gode argumenter imod det.
Men lad os bare tage det.
I Venstre og Dansk Folkepartis betænkningsbidrag står der, at man er i mod, at det bliver dyrere at være dansker, og at man er imod, at det bliver dyrere at drive virksomhed.
Hvordan kan man så stemme imod et forslag, som giver mulighed for, at der kan vælges billigere løsninger på oversvømmelser i det her land?
Er det sådan, at Venstre og Dansk Folkeparti mener, at forsyningsselskaberne skal tvinges til at vælge de dyreste løsninger, og tror man, at det bliver billigere for erhvervslivet og billigere for forbrugerne?
Eller er det sådan, at når det kommer til stykket, skal der ikke gøres noget ved oversvømmelserne, så skal der blive ved med at være oversvømmelser?
Er det linjen?
Konsekvensen af at stemme imod det her lovforslag er jo, at forsyningsselskaberne ikke får mulighed for at vælge at fjerne vand over jorden, hvis det er den billigste mulighed, men bliver nødt til at vælge kloakker, også selv om det er den dyreste mulighed.
Men det handler det her jo slet ikke om.
Nej, det handler om, at Venstre har en helt anden dagsorden.
Man vil forsinke en effektiv indsats mod oversvømmelser i det her land, fordi man ønsker at sikre landbruget og fødevareproduktionen nogle gunstigere vilkår.
Det er fint nok, at det er Venstre og Dansk Folkepartis målsætning,
men jeg vil bare sige to ting til det: Hvis man vil indføre en trappemodel – og det kan jeg forstå at regeringen har lovet at den vil – er konsekvensen jo, at regningen skal betales af nogle andre end dem, der slipper billigere, og det er så de almindelige forbrugere.
Der skal ikke tages noget hensyn til den almindelige forbruger; der skal kun tages hensyn til erhvervslivet.
Så bliver det dyrere at være dansker, skulle jeg hilse og sige.
Til allersidst vil jeg sige, at man klager over, at regeringen ikke har gennemført en trappemodel.
Jamen har vi ikke haft en VK-regering i dette land i 10 år, en VK-regering støttet af Dansk Folkeparti?
10 år har man haft til at indføre den her trappemodel.
Det lykkedes aldrig.
Det blev aldrig til noget, og så står man nu og skælder os andre ud, fordi vi ikke lige har fundet løsningen i løbet af nogle få måneder.
Det er udtryk for uansvarlig politik, og hvis Venstre og Dansk Folkeparti havde flertal bag deres politik, ville det blive dyrere og dårligere at være dansker.
Det synes jeg bare at man skal være klar over.
Henrik Høegh (V), 2013-01-24:
Man kan lidt spørge sig selv, om ikke hr. Per Clausen indfører nye standarder for regning, når han argumenterer for, at ved billigere løsninger, samfundsøkonomisk bedre løsninger er det samtidig rigtig at sige, at man så skal have 25 pct. flere penge til at løse opgaven.
Det er vist også en ny standard for regning.
Jeg kan forstå, at hr. Per Clausen er ...
Henrik Høegh (V), 2013-01-24:
Jeg kan forstå, at hr. Per Clausen er imod vækst og arbejdspladser.
Han kalder det alene for at være lobby for landbrugs- og fødevareproduktionen, og det vil sige, at hr. Per Clausen ikke er enig i NNF's udtalelser om, at det her ødelægger konkurrenceevnen, og at det er med til at ødelægge arbejdspladser i fødevaresektoren generelt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Per Clausen er interesseret i de arbejdspladser og den vækst, der kan være i den her sektor, som bl.a. fødevareministeren arbejder for ved at sige, at der skal være kostægte spildevandsafgifter, og at vi skal finde ud af, hvad der skal til, for at vi kan slagte flere grise i det her land.
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Det, som er hr. Henrik Høeghs meget interessante postulat, nemlig at hvis man giver mulighed for at vælge billigere løsninger i stedet for dyre løsninger, bliver det dyrere for forbrugerne, er jo det skinbarlige vrøvl.
Ved at stemme imod det her lovforslag, vil jeg sige til hr. Henrik Høegh, sikrer man sig, at forsyningsselskaberne ikke kan gå i gang med at bruge billigere løsninger, men bliver nødt til at bruge dyre løsninger.
Så kan det godt være, at Venstre bare mener, at vi skal fortsætte med at lade oversvømmelserne ødelægge livet for mennesker i det her land.
Det kan jo godt være, at det er det, der er Venstres position.
Så vil jeg bare sige, at jeg har forstået, at regeringen gerne vil diskutere en ny måde at opkræve penge på.
Det deltager Enhedslisten gerne i forhandlinger om.
Vi blev aldrig kaldt til forhandlinger om det, dengang Venstre havde regeringsmagten i det her land.
Hvorfor ikke, vil jeg spørge hr. Henrik Høegh?
Hvorfor var man ikke i stand til at lave det, man nu synes er så vigtigt, i løbet af de 10 år, man havde regeringsmagten?
Henrik Høegh (V), 2013-01-24:
Jeg vil starte med at sige, at den her problematik jo i hvert fald bliver 25 pct. værre nu, når der kommer 2½ mia. kr. oven i spildevandsafgifterne.
Det er faktisk 25 pct. mere end det, der bliver opkrævet i dag.
Så skal jeg blot spørge hr. Per Clausen, fordi hr. Per Clausen måske er endnu tættere på regeringen end os andre: Kan hr. Per Clausen forklare, hvorfor vi ikke har fået det her forslag til en trappemodel?
Vi hører fra ministrene, der er tæt på det, at man har de intentioner, at man gerne vil.
Har hr. Per Clausen været indkaldt til forhandlinger om en trappemodel?
Per Clausen (EL), 2013-01-24:
Jeg har forstået på regeringen, at de mener, at det er en smule kompliceret at gennemføre det her, fordi man også skal tage hensyn til forbrugerne.
Og måske er det en lille smule kompliceret, når det ikke lykkedes Venstre, som havde regeringsmagten i 10 år, at få det gennemført.
Det kan jo godt være.
Så vil jeg bare sige til hr. Henrik Høegh: Jamen hvis Venstres synspunkt er, at vi ikke skal investere i at løse de oversvømmelsesproblemer, som rammer danskerne år efter år, er der jo ikke nogen regning, der skal betales.
Så koster det ikke noget.
Men hvis Venstre mener, at der skal investeres i det, så skal pengene jo skaffes.
Og så kan man sige, at hvis man så skal skaffe penge til det her, ville det så ikke være bedre at bruge de penge, man skaffer, til billige løsninger i stedet for dyre løsninger?
Tror hr. Henrik Høegh, at det skaber større beskæftigelse i den danske fødevareproduktion, hvis man kræver, at de skal betale til dyre løsninger i stedet for til billige løsninger?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-01-24:
Det er jo lidt komisk at høre på hr. Per Clausen, når man godt ved, at der faktisk er en stigning på ca. 25 pct. i de her afgifter.
Så kan man jo spørge, om man kan regne eller ej.
Men det, jeg også vil spørge hr. Per Clausen om, er jo, om han ikke føler, at det ville være en god hjælp, hvis den fungerende minister ville komme op og forklare, hvorfor man ikke har fremlagt den her trappemodel, som man jo før jul reklamerede med at man ville komme med.
Jeg kan jo høre, at hr. Per Clausen ikke har fået det her møde med ministeren og ikke har fået en orientering om, hvad det indeholder, fordi hr. Per Clausen jo sådan set bare holder sig til, at den forhenværende regering havde magten i 10 år.
Nu har den røde regering jo haft magten i langt over 1 år, og man har stadig væk ikke foretaget sig noget som helst andet end at få arbejdspladser til at forsvinde.
Det arbejder man stadig på, og det lykkes også særlig godt; for man gør jo alt for at pålægge nye afgifter.
Så vil jeg bare spørge hr. Per Clausen, om det ikke er rigtigt, at vandsektorloven også var med til at gøre det dyrere for virksomhederne og for den private befolkning.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren tager så let på den her sag.
Når der tales om værger, er det jo ikke sådan noget, der bare gøres frivilligt.
Det er ikke frivilligt arbejde på den måde.
Virkeligheden er jo, at de – ofte advokater – der er værger, tjener meget store penge ved at være værge for rigtig mange personer.
Der er et eksempel med en advokat, der er værge for 90 personer, og den pågældende tjener så trekvart million kroner årligt på det her.
Så siger ministeren, at det hidtil ikke har givet anledning til problemer, men det strider jo altså lidt imod det, som vi får at vide fra eksempelvis Landsforeningen LEV, som er en organisation for udviklingshæmmede.
Organisationen konkluderer også, at man oplever, at værger simpelt hen har for mange kunder i butikken til at kunne varetage hvervet godt nok.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren, at Landsforeningen LEV siger det?
Morten Bødskov (S), 2013-01-25:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at der er ingen, der tager let på det her.
Hvis man skulle være lidt polemisk, kunne man sige, at det måske er Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup, der tager lidt let på det, for hvorfor vil man lægge et loft for antallet af værgemål på 25?
Hvorfor ikke 10 eller 15?
Eller hvorfor ikke 30 eller 50?
Man har ikke fremført et argument for, at det lige nøjagtig skulle være 25, og det synes jeg vidner om, at man tager unødig let på det her.
Der er iværksat grundige undersøgelser af det; man har været dybt nede i sagen og er kommet frem til, at der er behov for at justere samarbejdet og tilsynet med det.
Det sker nu, og det vil ske fremadrettet.
Det synes jeg da er at tage tingene meget seriøst.
Men hr. Peter Skaarup mangler stadig væk at fremføre bare et argument for, at lige nøjagtig 25 er det rigtige tal.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Som ministeren nok har bemærket, har vi ikke i selve forslaget skrevet tallet 25, men vi har nævnt i bemærkningerne, at skulle man tage et tal, der kunne være relevant, så var 25 nok det maks. antal, man kunne bruge.
Og det har vi jo gjort efter kontakt til forskellige fagpersoner, som siger, at det nok er det niveau, som kunne være et loft, for så er der i hvert fald tid til at tage sig af kontakten til de personer, som man hjælper som værge.
Men i dag er problemet, og det er så det, ministeren ikke vil gøre noget ved, og som regeringen ikke vil gøre noget ved, at der simpelt hen er værger, der tjener ussel mammon på det her arbejde, men som ikke varetager opgaven eller kan varetage opgaven godt nok for så mange personer, som de er værge for.
Der kunne jeg godt ønske mig, at ministeren for en gangs skyld ville frigøre sig lidt fra embedsmandsapparatet og sige, at sund logik og almindelig sund fornuft siger os, at man selvfølgelig ikke kan være værge for næsten 100 personer på en tilfredsstillende måde.
Kunne ministeren ikke give det tilsagn, at man kunne bruge den sunde fornuft her i stedet for bare at hæfte sig ved, hvad embedsmændene siger til ministeren?
Morten Bødskov (S), 2013-01-25:
Det er altid hr. Peter Skaarups så at sige nødspørgsmål, at man læner sig for meget op af embedsmændene.
Det har jeg hørt fra ham flere gange, men jeg har det også sådan med det her område, at hvorfor skal man så at sige regulere på baggrund af et slag på tasken, hvorfor ikke bede de folk, der ved noget om det, se på sagen og finde ud af, om der er et problem, om der er en sammenhæng mellem antallet af værgemål og kvaliteten i det arbejde, der bliver udført?
Nej, det er der ikke.
Er der grundlag for at justere procedurerne og tilsynet med det, altså afrapporteringer i forhold til det?
Ja, det kan der være, og det sker nu.
Og derfor synes jeg, at det er den rigtige vej at gå.
Det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Men som sagt: Dansk Folkepartis forslag og antallet virker som taget ud af den blå luft.
Ikke et argument er der kommet for, hvorfor det lige nøjagtig skal være 25.
Det kunne også godt være 5, 10, 15, 20 eller 30.
Her er der lavet undersøgelser af sagen, der viser, at der ikke er problemer med antal og kvalitet.
Det vigtige er, at kvaliteten er i orden, og man samtidig husker på, hvad værger rent faktisk skal foretage sig, og så at vi tilrettelægger tilsynet derefter, og det er det, der sker nu, således at det kan blive endnu bedre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-01-25:
Nu skal man veje sine ord på en guldvægt, for nu er der mulighed for at ændre dansk politik, i hvert fald i det små.
Vi vil fra Liberal Alliances side sådan set gerne takke Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Vi synes, det er et ganske fornuftigt forslag, man har fremsat.
Det burde jo være helt åbenlyst, at det aldrig nogen sinde skal kunne betale sig at bortskaffe mulige beviser i en sag, hvor man kan blive dømt for en lovovertrædelse.
Altså, det er de fleste mennesker forhåbentlig enige i, og det gælder sådan set, lige meget hvilken form for forbrydelse der er tale om og derfor også i de her tilfælde i forhold til bortskaffelse af bogføringsmateriale og bilag.
Og derfor synes jeg sådan set, at det er et ganske fornuftigt forslag.
Jeg er ligesom så mange andre spændt på at se, hvad prøvesagerne vil vise.
Det må vi jo så se.
Men hvis ikke de viser noget tilfredsstillende, håber jeg, at forslagsstillerne vil sende det her beslutningsforslag til anden behandling i Folketingssalen, så vi sammen kan presse regeringen til at gøre noget alligevel.
Men det lyder jo, som om der sker noget i denne sag, så man kan jo bare gå glad videre til næste punkt på dagsordenen.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Grunden til jeg spørger, er jo, at vi i Folketingets Retsudvalg i flere omgange har interesseret os netop for det her emne, bl.a. efter presseomtalen her lige i begyndelsen af 2012.
Da stillede vi et spørgsmål i Retsudvalget og fik også at vide, at der faktisk var en del sager af den her karakter, men det har så ikke betydet, at det har haft nogen konsekvens, som også Lars Bo Langsted og statsadvokaten har sagt det.
Derfor kan man sige, at tålmodigheden jo nok er ved at være brugt lidt op.
Den er i hvert fald brugt op fra De Konservative og Dansk Folkepartis side.
Men kunne vi tage det, som fru Pernille Skipper siger, som et tilsagn om, at Enhedslisten vil være med til at presse på, for at regeringen skrider til handling allerede i den her folketingssamling, hvis prøvesagerne viser sig ikke rigtigt at give det resultat, vi i fællesskab ønsker?