runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-17:
Lovforslag 125 handler grundlæggende om at bløde lidt op for fremdriftsreformen, men samtidig støtte op om reformens formål om at få vores studerende lidt hurtigere gennem deres studier.
Forslaget er en udmøntning af den aftale, som vi indgik i november måned med regeringen, Socialdemokratiet, SF og De Konservative.
Jeg kan starte med at sige, at Radikale Venstre støtter forslaget, og det gør vi, fordi vi mener, at det giver god mening at droppe nogle af de krav, man har stillet til uddannelsesinstitutionerne fra centralt hold.
For vi er helt med på, at fremdriftsreformen måske i visse tilfælde er blevet udformet lige lovlig rigidt.
I den forbindelse glæder det os, at nærværende forslag eksempelvis indeholder muligheden for, at universiteterne kan afvige fra reglerne om studieaktivitet og give dispensation til de studerende, som er formænd i frivillige foreninger, der henhører under DUF, eller som er iværksættere.
Forslaget indeholder endvidere mulighed for fagligt relevant merit ved studieskift samt bedre muligheder for faglig supplering for ansøgere til kandidatuddannelser.
På den baggrund mener vi i Radikale Venstre, at lovforslag 125 sikrer de nødvendige justeringer i forhold til fremdriftsreformen, så institutionerne gives større fleksibilitet og friere rammer til at imødegå de konkrete udfordringer, som den enkelte institution oplever.
Samtidig får institutionerne større frihed til at sikre en aktiv og indbydende studiekultur samt at nå de fastsatte mål om at reducere de studerendes studietidsoverskridelser.
Så Radikale Venstre støtter nærværende lovforslag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jo, det er meget fornuftigt at have en øvre grænse, men jeg mener virkelig, det er sat for stramt i det her tilfælde, ikke mindst fordi det jo er helt tydeligt, at de studerende føler sig stressede nu.
Det er det, som vi hører rundtomkring.
Det giver et dårligere studiemiljø, det giver et dårligere resultat, og det synes jeg ikke der bliver lyttet nok til.
Så jeg synes, det er fornuftigt at give mere fleksibilitet i uddannelsen.
Vi kan sagtens diskutere, om der skal være en øvre grænse.
Det er ikke evighedsstudenter, jeg efterlyser.
Men jeg tror, at ting som ordentlig studievejledning og den slags tiltag er meget bedre redskaber til at få de studerende godt og hurtigt igennem studietiden.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Tak for det.
Og tak for en god tale.
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i mange af hendes tanker om fremdriften, og hvad det har gjort ved universiteterne, men jeg er ret ærgerlig over, at ordføreren og Enhedslisten ikke stemmer for de her forbedringer.
Jeg vil egentlig gerne have sådan lidt uddybet hvorfor.
For når jeg kigger ned på den aftale, vi har lavet, er det jo nogle konkrete ting, som man vil kunne mærke ude på universiteterne.
Vi løsner det greb, der er på de studerende.
Så er jeg helt med på, at vi ikke er i mål.
Altså, jeg ser også gerne, at der kommer yderligere justeringer, men det er jo noget, som man vil kunne mærke allerede fra sommerferien ude på samtlige danske universiteter.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Nej, det er jeg faktisk bekymret for de ikke gør.
Jeg tror faktisk, at virkeligheden for de studerende ude på universiteterne vil komme til at ligne den nuværende situation meget, fordi det bare vil være universiteterne, der skal presse de her krav ned over de studerende.
Så vi må jo vente og se, hvor meget det rent faktisk kommer til at betyde i praksis.
Det er det ene.
Men det andet er, at jeg simpelt hen ikke kan se, hvordan vi fra Enhedslistens side skal kunne stemme for et lovforslag, som indeholder brugerbetaling på helt almindelig uddannelse.
Det går jeg virkelig ikke ind for.
Jeg synes, det er meget, meget problematisk, at der bliver åbnet op for det.
Så brugerbetalingen er en meget væsentlig grund til, at vi ikke kan stemme for det her.
En anden grund, der er kommet til siden hen, er jo det, at man åbner op for at fastsætte det her generelle karakterkrav.
Det er jo ikke mere end 2 dage siden, at SF og Enhedslisten havde undervisningsministeren i samråd, netop også fordi vi er bekymrede over det her karakterkrav.
Jeg vil ikke være med til at åbne op for at fastsætte det generelle karakterkrav, fordi jeg frygter, hvad det kan få af konsekvenser.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Muligheden for at fastsætte karakterkrav eksisterer allerede; det er jo ikke noget, vi beslutter med det her i dag.
KU kan jo indføre karakterkrav, lige så snart de vil.
Altså, det er jo ikke noget, vi giver lov til.
Så jeg vil bare sige: Hvis vi nu alle sammen fulgte Enhedslistens eksempel i dag og stemte nej til det her forslag, hvilket jeg er glad for ikke er tilfældet, ville der jo ikke blive gjort op med det her bureaukratiske mareridt, der har været derude.
Altså, så ville der jo stadig være de her centrale tilmeldingsregler.
Der ville stadig være den evindelige fokus på fremdrift herinde på Christiansborg.
Så det her kommer til at betyde noget.
Altså, meldinger til mig fra flere af universiteterne er allerede, at det kommer til at løsne op.
Lige nu sidder de studerende derude og kæmper, og, ja, aben er på mange måder flyttet videre, men det kommer til at skabe forbedringer.
Altså, hvis alle gjorde som Enhedslisten i dag, ville der jo ikke ske nogen forbedringer.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Hvis alle gjorde som Enhedslisten, ville vi slet ikke have haft fremdriftsreformen til at starte med, kan man sige, og det ville have løst nogle af problemerne.
Men helt overordnet er jeg jo bekymret for, at det her bare er en lille lappeløsning, som slet ikke bringer os langt nok, og som med både brugerbetaling og karakterkrav medfører, som jeg sagde, en række store problemer.
Og jeg kunne da godt tænke mig, at vi sagde nej til det nu og vendte tilbage og faktisk fik lavet noget, som var bedre.
Det kan jeg se at vi faktisk måske godt kunne få et flertal for.
Så jeg synes, der er grund til at ryste posen igen, og det kunne jeg da godt tænke mig at ordføreren også ville være med til.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg vil egentlig gerne benytte lejligheden i dag, hvor vi behandler det her lovforslag, til at prøve at få spurgt lidt ind til Enhedslistens holdninger i forhold til netop det med fremdriften.
Jeg tror, ordføreren brugte betegnelsen, at fremdriftsreformen stresser de studerende, og der vil jeg gerne spørge: Har Enhedslisten overhovedet ingen grænse for, hvor lang tid et ungt menneske må bruge på at studere?
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Altså, jeg tror, det er ret vigtigt, at man har en vis fleksibilitet, i forhold til hvor lang tid man kan være om at tage sin uddannelse.
Jeg vil ikke sætte et præcist antal år på det, men det, der er lagt op til med fremdriftsreformen, hvor man vil presse de studerende så hurtigt igennem for at spare lidt penge på SU'en i den sidste ende, mener jeg i hvert fald ikke er klogt.
Jeg tror simpelt hen, det kommer til at gå alt for meget ud over kvaliteten af den uddannelse, vores unge mennesker får, og jeg tror, det kommer til at bide sig selv i halen, også for os som samfund.
I øvrigt tror jeg sådan set, at de fleste studerende også har en interesse i at blive færdige, men at de jo ligesom alle andre mennesker nogle gange oplever, at der kommer lidt bump på vejen.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Så det, Enhedslisten står og siger nu her på talerstolen, er egentlig, at det vil være helt okay med evighedsstudenter, som man kalder det.
Altså, der behøver ikke nødvendigvis overhovedet være en grænse for, hvor mange år der går, inden man er klar til f.eks. at tage fat på et job og bidrage på arbejdsmarkedet.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Jeg har først nogle principielle bemærkninger til lovforslaget.
I Danmark har vi jo vænnet os til, at den vigtigste politiske akse er skillelinjen mellem den røde og den blå blok.
Men det gælder jo ikke i uddannelsespolitikken.
Uddannelsespolitikken er styret af alliancen mellem Socialdemokraterne og Venstre, og det er, hvad enten det gælder folkeskolen, gymnasiet eller – som vi snakker om i dag – de videregående uddannelser.
Det skal man have med, når man tænker over fremdriftsreformen.
Det første forsøg på at bøde på problemerne gjorde man i 2013, hvor Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Konservative indgik en aftale om en såkaldt fremdriftsreform.
Det viste sig hurtigt, at den havde skavanker.
Universiteterne havde bøvl med at administrere reformen, og det var et meget stort bøvl.
Medierne kunne fortælle om studerende, der var så uheldige at blive tvangsmeriteret – det er jo et frygteligt ord, og indholdet er også meget frygteligt – dvs. tvunget til at kombinere ECTS-point, man havde optjent, uanset hvor absurd kombinationen så end var.
Man kan altså sige, at den oprindelige fremdriftsreform var til -3 på den nye 12-skala, dvs. den helt uacceptable præstation.
Spørgsmålet er så: Hvad med den ny?
Det, den gør, hvis man skal koge det ned, er, at den fastholder målene, men overlader det til de enkelte institutioner at nå frem til dem, og det er naturligvis et fremskridt.
Men er vi oppe på 00, dvs. en utilstrækkelig præstation, der ikke opfylder målene, eller er vi helt oppe på 02, som er den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål?
Der må jeg sige: Det er et godt spørgsmål.
Det er jo positivt, at lovforslaget er mindre bureaukratisk og mindre absurd, for at sige det ligeud, end den gamle fremdriftsreform, men det er også negativt, at man skal bruge tid og kræfter på at afbøde virkningerne af en konstruktion, der i det hele taget er dårlig, nemlig det planøkonomiske masseuniversitet, som både Socialdemokraterne og Venstre har ønsket sig og har lavet aftaler om.
Problemerne kunne have været løst meget mere elegant.
Der har været et forslag fremme om, om vi kunne fjerne det sjette år på SU og så i øvrigt gøre SU'en afhængig af, at man består sine eksamener.
Det er ikke et forslag, som vi har bragt frem, men det har været nævnt offentligt, og som en ren intellektuel øvelse kunne man jo i det mindste have taget hul på diskussionen.
Så vi er altså uafklaret.
Skal vi hjælpe uddannelsesalliancen med at rage sine egne kastanjer ud af ilden, eller skal vi overlade det til uddannelsesalliancen selv?
Vi ser frem til den videre behandling af L 125, men vi siger altså allerede nu til Folketinget, at sådan som sagerne står, kan det her meget nemt ende med, at vi hverken kan stemme for eller imod forslaget.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg synes, det er flot kæmpet af ordføreren at komme igennem trods en voldsom forkølelse.
Jeg lider selv af samme, så stor sympati herfra.
Jeg er også glad for, at Alternativet støtter forslaget, uagtet at der jo er en del kritik.
Hvor mange år er det rimeligt at være om det i Alternativets ordførers øjne?
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Altså, det er virkelig svært for mig at være så præcis, at jeg kan sætte år og måneder på.
Men jeg er selv arbejdsgiver og ansætter folk i ny og næ, og jeg er virkelig glad for at ansætte folk, der har haft tid til at have studierelevant arbejde eller har erhvervserfaring eller har kunnet deltage i noget, måske været iværksættere.
Så som arbejdsgiver har jeg haft rigtig stor glæde af, at der er noget rummelighed til at gøre det.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Jeg er jo enig med ordføreren i, at der er utrolig mange facetter i den her debat, og derfor er jeg også glad for, at vi får lov til at rulle den lidt mere ud i dag.
Men det korte af det lange er jo bare, at når man som arbejdsgiver – og det har jeg også selv været – møder de dimittender, der kommer ud, så er man jo også meget glad for, at de kan møde en deadline; at de ansatte, man får ind, kan møde en deadline trods alt og levere tingene til tiden.
Det er jeg helt overbevist om at ordføreren også i sit virke som erhvervsdrivende er interesseret i, og det er jo det, som det her bl.a. drejer sig om.
Men det koster jo penge, hver gang man ligesom forlænger sit studie, og det er vi meget opmærksomme på; vi er som Socialdemokrater økonomisk ansvarlige.
Det er jo en skattefinansieret uddannelse, man har, og det betyder, at alle borgere er med til at finansiere de videregående uddannelser.
Så synes ordføreren ikke, at det er rimeligt, at vi som lovgivere trods alt stiller krav til de studerende om, at de skal fuldføre på normeret tid?
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Tak for også det spørgsmål.
Altså, jeg tror simpelt hen, det betaler sig økonomisk at give folk mere råderum på deres studie, bl.a. på grund af at man skaber rum for iværksætteri.
Så vores regnestykke vender det lidt om.
Vi tror simpelt hen, at det er en god investering at skabe ekstra plads.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil også gerne sige tak til ordføreren for de overvejelser, ordføreren kommer med, som jeg var meget enig i, men jeg er lidt ked af, at Alternativet ender med at støtte det her forslag.
For jeg synes, der ligger nogle meget alvorlige ting i det, ikke mindst i forhold til brugerbetalingen, men altså også i forhold til det her med at indføre et generelt karakterkrav, kan man sige.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre hvordan ordføreren stiller sig til, og jeg vil også gerne spørge om noget andet.
Der er jo stadig væk mange, der peger på, at der er for dårlige muligheder for forskning og forskellige andre aktiviteter, du kan lave undervejs i din uddannelse, og at fleksibiliteten her stadig væk er alt for dårlig.
Så kunne ordføreren ikke overveje, om ikke vi skulle slå os sammen og lægge lidt mere pres på og sige, at det her altså skulle være bedre, før vi kan støtte op om det?
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Jeg vil egentlig høre ordføreren om det her med at uddanne sig.
Ordføreren siger, at man jo kan flytte til Odense, hvis det er der, man læser.
Det er jo rigtigt nok et stykke hen ad vejen.
Men der er jo en masse mennesker i det land her, som skal videreuddanne sig.
Når man har arbejdet nogle år, vil man måske gerne tage en uddannelse for at blive endnu dygtigere.
Det er noget, vi alle sammen er interesserede i.
Det her rammer jo også de mennesker.
Kan ordføreren slet ikke se, at det er et problem, at man på den måde bliver tvunget til at betale flere tusinde kroner ekstra, hvis man f.eks. som jordemoder skal tage sin videreuddannelse, som kun findes i Odense?
Det kan godt være, du ikke forstod det, men du svarede jo på det – og tak for det – for jeg spurgte såmænd bare, om det er rimeligt, og det syntes du det var.
Når man ser på de kommuner her, vil ordføreren så dog ikke medgive, at hele Vestjylland ikke er omfattet af det lovforslag, Haderslev, Næstved, Kalundborg og Assens er ikke omfattet.
Der er masser af kommuner, som har masser af landdistrikter, som ikke er omfattet af lovforslaget.
Vil ordføreren dog ikke anerkende det?
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
[Lydudfald].
Der er en lang række steder i landet, hvor folk vil komme til at skulle betale f.eks. 1.000 kr. mere for transport til deres uddannelsessted.
Det gælder bl.a. Kalundborg, hvor jeg har gået i gymnasiet.
Det er trods alt ikke en metropol, kan man sige.
Så er det noget, der er så vigtigt for ordføreren, at man vil sige: Hvis ikke det her bliver ordnet, så kan Dansk Folkeparti ikke støtte, at pengene til transport tages fra de studerende?
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Det bliver lidt en pseudodebat, fordi Dansk Folkeparti jo grundlæggende ønsker et andet forslag end det, der ligger.
Det forslag, der ligger, vil jo betyde, at studerende, der vil til Kalundborg, Vordingborg, Næstved, Assens og alle de her kommuner, ikke vil have råd eller i hvert fald vil have sværere ved at have råd, og det vil også betyde, ligesom der står i høringssvarene, at det potentielt kan betyde uddannelseslukninger – det skriver nogle af uddannelsesinstitutionerne selv – fordi elevgrundlaget ryger.
Så forestiller Dansk Folkeparti sig, at man kan fjerne samtlige af de små byer, der f.eks. ligger på Sjælland eller i Jylland, fra det her under udvalgsbehandlingen?
Har man ikke tænkt over det her, da man indgik finansloven, hvor der var nogle, der råbte op?
Nu lød jeg lidt skeptisk under mit første indlæg, men jeg vil stadig gerne kvittere for, at man trods alt kan se problemet i, at man rammer de små byer rundtomkring.
Men der er vel i virkeligheden to modeller: Enten finder man nye penge for ligesom at få de byer, der er i udkantsområderne, væk, eller også gør man det endnu dyrere at rejse fra København til Odense eller fra storbyerne og rundt.
Hvad er det for en model, Dansk Folkeparti forestiller sig at man skal arbejde med under udvalgsarbejdet?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 126 vedrørende ændring af befordringsrabat for studerende på videregående uddannelser ønsker Venstre at stemme for dette forslag.
I dag har vi en meget lukrativ befordringsrabatordning for de studerende på videregående uddannelser.
Det er en ordning, som har vist sig både at virke meget anderledes, end hensigten var, og også at blive langt dyrere end først antaget.
Samlet set har udgifterne været 160 mio. kr. højere end forventet i perioden fra 2011 til 2014.
I 2010 blev den nuværende befordringsrabatordning indført for ikke at straffe de unge mennesker, som bor langt fra de mange uddannelsestilbud.
Unge fra landdistrikterne skulle selvfølgelig ikke rammes hårdere på pengepungen end deres jævnaldrende fra byerne, når de skulle rejse til og fra studiet.
Rigtig mange studerende rejser i dag meget lange strækninger, fordi de ikke ønsker at bo i deres studieby, og intet mindre end 27.500 af de studerende på videregående uddannelser, som bruger rabatten på befordring, bor i en af de fire største byer.
F.eks. vælger rigtig, rigtig mange i stor stil at bo i København, mens de studerer i Odense.
Faktisk er det hver ottende studerende på Syddansk Universitet, som pendler fra København.
Så bliver jeg nok også en smule forarget, når jeg hører, at der er studerende, der i medierne har beklaget sig over, at det her lovforslag bliver brugt som argument for, at de ikke har lyst til at slå sig ned i f.eks. byer som Odense, fordi der ikke er de samme muligheder for shopping og cafeer.
Ud over denne tendens synes jeg egentlig også, at det kaster lys over, at der kan være andre negative konsekvenser, som vi nu forsøger at rette op på, nemlig at boligmarkedet i København bliver væsentlig mere presset, når boligmassen både skal huse studerende fra København og fra andre byer.
Derudover viser en undersøgelse fra Syddansk Universitet faktisk, at også frafaldet og mistrivslen er væsentlig højere for studerende, som bor langt fra deres uddannelsessted.
Jeg håber selvfølgelig, at vi med vedtagelsen af L 126 kommer til at modvirke nogle af de her tendenser.
Derudover glæder det mig meget, at vi med lovforslaget fortsat prioriterer unge mennesker fra landdistrikterne, så de ikke bliver ramt på pengepungen, når de skal studere.
Med dette lovforslag, som også er en opfølgning på finansloven for 2016, får vi målrettet rabatten til de studerendes månedskort, så den fungerer efter den oprindelige hensigt.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at der jo er flere af de studerende, f.eks. nogle af dem, der er blevet nævnt, der bor i København, og som måske har familie – altså kæreste, børn – og arbejde i København, og som så tager noget af deres uddannelse på Syddansk Universitet i Odense.
Eller synes ordføreren, det er rimeligt at pålægge studerende, som i forvejen ikke har særlig mange penge, at skulle betale 1.000 kr. mere månedligt for at kunne tage den rejse?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Man må træffe valg gennem hele livet, og det er også det, de her unge mennesker kommer til.
Jeg kan sagtens forstå, hvis der kan være nogle af de her unge mennesker, som synes, at de foretrækker at blive boende i København.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, er jo en opfølgning på en lov, der blev vedtaget tilbage i 2010, også dengang af en Venstreminister.
I 2010 valgte man altså at give større tilskud til studerende ved videregående uddannelser, der rejste over større afstande, men til gengæld fjernede man ca. 75 mio. kr. fra uddannelsessøgende ved ungdomsuddannelserne.
Dengang advarede vi fra Socialdemokratiets side mod den her prioritering, og det ser nu ud til, at Venstre har fået bondeanger.
I hvert fald vil man fjerne de penge, man for 6 år siden gav til de studerende med høje transportudgifter.
Havde man så ført pengene tilbage til ungdomsuddannelserne, kunne vi nok have snakket om det, men i stedet indgår beløbet jo nu i finanslovspakken og i de skattelettelser, som er kommet til folk, der køber dyre biler, og folk, der arver fra deres forældre.
Det sker jo på bekostning af en stor gruppe af studerende.
Det drejer sig bl.a. om folk, der gerne vil videreuddanne sig, folk, der rejser på tværs af landet i den forbindelse.
Hvis man er jordemoder i Nordjylland, kan man kun få sin videreuddannelse i Odense, og hvis man er maskinarbejder i Vestjylland, der gerne vil videreuddanne sig, på DTU.
Det er altså nogle af de mennesker, der bliver ramt af det her lovforslag.
En af hovedårsagerne, som Venstre i 2010 anførte for at indføre højere dækning til de her studerende, altså at give flere penge til studerende, der rejser over længere afstande, var, at man ville gøre noget for det, som Venstre kaldte for Udkantsdanmark.
Men nu kan vi jo så konstatere, at man vil fjerne den ordning igen fra en række af de kommuner, der ligger langt fra de store byer.
Det drejer sig om bl.a. Kalundborg Kommune, Assens, Lemvig, Varde, Ringkøbing-Skjern og flere andre med dem.
Som studerende med bopæl i de landkommuner, kan man altså regne med fremover at skulle se frem til at betale en meget stor ekstraregning, hvis man gerne vil videreuddanne sig i en større by.
Så den omsorg, Venstre havde for landdistrikterne i 2010, må vi altså konstatere er forduftet.
Fra Socialdemokratiets side ønsker vi, at så mange som muligt har mulighed for at tage en kompetencegivende uddannelse, og at så mange som muligt skal have mulighed for at videreuddanne sig senere i livet.
Det her lovforslag går i den stik modsatte retning.
Det undergraver desværre den mulighed, men det er jo sådan, det går, når man gerne vil finde penge til skattelettelser på finansloven.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Det er først og fremmest, fordi økonomien ude på universiteterne er så presset, at selv om universiteterne måske ikke synes, det er verdens bedste idé at kræve, at de studerende skal bestå 60 ECTS-point, så vil de jo godt kunne se, at det gavner deres pengepung.
Det vil jeg ikke risikere, for det, det kan have af konsekvenser, vil være øget frafald; det vil være, at der er nogle studerende, der ikke får taget den uddannelse, som de kunne have taget.
Og når nu fru Mai Mercado spørger mig, hvorfor det ikke landede på noget andet, kan jeg godt sige, at SF's udspil jo var 30 point.
Men nu er SF jo et indflydelsesparti, der går ind og forhandler og får det bedste ud af forhandlingerne, og så landede vi på 45 point.