Henning Hyllested (EL), 2013-01-15:
Om end vi i Enhedslisten ikke er meget for, og det er vi ikke af miljømæssige grunde, at satse på luftfart som transportform, så ser vi dog positivt på lovforslaget.
Vi finder det nyttigt med administrative forenklinger, og at man slår gebyrer sammen, og vi finder det ligeledes hensigtsmæssigt, at alle selskaber uanset nationalitet, som er underkastet et sikkerhedstilsyn, bidrager til ordningen.
Det er dog, sådan som vi læser lovforslaget, lidt uklart, hvorvidt ordningen også omfatter de selskaber, der kun beskæftiger sig med luftfragt, men det ser ikke ud til at være tilfældet – sådan som vi læser det, som sagt – og det synes vi at der skal rettes op på.
Man kunne ironisere lidt og sige, at det er lidt overraskende, at den flybranche, der altid ømmer sig, når nye afgifter introduceres, ikke mindst altså passagerafgifter, i det her tilfælde uden at kny accepterer et sikkerhedsbidrag på ganske vist beskedne 6 kr. pr. passager.
Men vi går så ud fra, at flybranchen er til at forhandle med om passagerafgifter, og så er det vel derfor nok blot et spørgsmål om tid og vilje, inden branchen vil acceptere den beskedne passagerafgift, som så er en miljøafgift, på 75 kr., der i sin tid blev varslet i »Fair Forandring«.
Når det i forslaget nævnes, at passagererne skal bidrage til finansieringen af sikkerhedstilsynet, så er det vel ikke urimeligt at forlange, at de rejsende også lever op til princippet om, at forureneren betaler, og at der så sker en forhøjelse af prisen på CO2-kvoterne, som klimaministeren for et par år siden gjorde sig til talsmand for, således at priserne kommer op på et niveau, der vil påvirke flysektoren til en mere miljøvenlig adfærd: fyldte fly, proviantering i begge ender af et flys destinationer osv.
Det var jo noget af det, som passagerafgiften på 75 kr. skulle tage højde for.
Nå, vi har nu også nogle kritiske bemærkninger.
Vi finder det faktisk problematisk, når forslaget lægger op til, at Havarikommissionen fremover kun skal undersøge de alvorlige hændelser for fly med en startvægt på over 2,25 t, mens de ikkealvorlige hændelser med lettere fly skal anmeldes til Trafikstyrelsen.
Det er vi ikke så begejstrede for, vi støtter faktisk de høringssvar, der udtrykker betænkelighed ved at reducere Havarikommissionens ansvarsområde.
Selv om de ikkealvorlige hændelser altså foreslås indberettet til Trafikstyrelsen, finder vi ikke, dette er tilstrækkeligt, for blandt de ikkealvorlige hændelser kan der selvfølgelig godt gemme sig endog meget komplicerede handlingsforløb, der kan kræve at blive undersøgt af folk med en betydelig ekspertise på området.
Og stillingtagen til ikkealvorlige hændelser skal efter vores mening derfor ligge i Havarikommissionen, der har ekspertisen.
Så finder vi det også problematisk, at det mandskab, der deltager i beredskabsarbejdet, pålægges en pligt til at hemmeligholde, hvad de erfarer under dette arbejde.
Hvad er det lige, der skal hemmeligholdes?
Er det transport af våben til konfliktområder?
Er det transport af klassificeret materiel, f.eks. kemikalier eller nukleart materiale, som et flyselskab transporterer i strid med konventioner, lovgivning osv.?
Det er jo forekommet.
I stedet for at understrege pligten til hemmeligholdelse er der faktisk tværtimod brug for en whistleblowerordning i sådan et tilfælde, og vi skal derfor foreslå, at den formulering slettes af lovforslaget.
Så nok er vi positive, men det er alligevel med det forbehold, at vi ser frem til en udvalgsbehandling, under hvilken man prøver at tage højde for nogle af de ting, vi her har gjort rede for.
Vores stillingtagen til, om det forbehold fører til – den mulighed opererer vi i hvert fald med – at vi vil bede om en opdeling af lovforslaget, så vi kan tage stilling til tingene hver for sig, vil vi lade afvente udvalgsbehandlingen.