runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg vil indledningsvis medgive forslagsstillerne, at forslaget her fra Det Radikale Venstre jo er anderledes sammenhængende og gennemtænkt end det sludder, det foregående forslag var fyldt med.
Det hedder i forslaget et sted i bemærkningerne, at det ikke krænker folkekirken at overdrage ansvaret for civilregistrering til en offentlig myndighed, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Det krænker ikke folkekirken det allerallermindste, ligesom det selvfølgelig heller ikke kan krænke nogen som helst, at man skal tilmelde en fødsel eller et dødsfald på et kirkekontor.
At hævde, at en person er krænket i den anledning, er jo simpelt hen en nærtagenhed, som man ikke, synes jeg, kan tage alvorligt.
Forslagsstillerne skriver egentlig meget præcist og godt flere steder, at man er klar over, at det er af historiske grunde, vi har den ordning, som vi har.
Så siger man: »Forslaget vil betyde en administrativ og juridisk forenkling af ansvaret for den grundlæggende civilregistrering.« Man kan selvfølgelig godt vælge at sige, at det er en juridisk og administrativ forenkling.
Sagen er jo bare den, at det er en kæmpe komplikation for borgerne, men det er, som om borgerne overhovedet ikke egentlig eksisterer i det her forslag.
Hvis bare man får orden i regnskabet juridisk og administrativt, så er det lige meget, at borgerne i stedet for nu, hvor de kan nøjes med at henvende sig ét sted, skal rende fra Herodes til Pilatus.
Det synes jeg er en ejendommelig ting ved det forslag.
Hvorfor dog ikke se lidt på borgernes tarv og gøre det nemt for dem?
Så er det blevet sagt, at vi har den nuværende ordning af historiske grunde, og det er jo rigtigt.
Det begyndte i 1645, da Christian IV indførte en ren kirkelig registrering, og i det 20. århundrede, hvor samfundet blev fuldstændig registreringstosset, kom der så den ordning, at folkekirken servicerede staten med civilregistrering.
Så det er af historiske grunde.
Men man nævner ikke, at den sønderjyske ordning, som forslagsstillerne er så glade for, har vi faktisk også af historiske grunde.
Den har vi nemlig, fordi Sønderjylland var under tysk herredømme fra 1864, da vi mistede Nordslesvig, og til genforeningen i 1920.
Så det er også af historiske grunde.
Forslagsstillerne finder så bare, at vi bør bygge vores ordning på Tysklands historie i stedet for på Danmarks.
Men det er så fuldstændig utroligt, når fru Bente Dahl her i Folketingssalen kan sige, at det sønderjyske system fungerer ganske udmærket.
Hvis fru Bente Dahl i dag prøver at ringe til en sønderjysk præst, så vil hun få at vide, at systemet er under sammenbrud.
Vi skal beholde det, fordi det er vores tradition.
Sådan er vi vant til det.
Sådan er den danske befolkning fortrolig med det og yderst tilfreds med det. Samtidig vil jeg sige til al den tale om, at det bliver nemmere og enklere, at det jo overhovedet ikke er hensigten.
Hvad er hensigten med sådan noget som det her?
Det er jo Det Radikale Venstre og fru Bente Dahls vilde ønske om at få skilt stat og kirke.
Det her med at henvise til nemheden er jo et almindeligt fif, selv om det i virkeligheden er en helt anden hensigt, der ligger bag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Jamen det er også blevet sagt tidligere, at der er mange forskellige årsager til, at det er gået hen og blevet sådan, og vi vil gerne være med til at drøfte, om det er noget, vi skal kigge nærmere på.
Så kort vil jeg egentlig vælge at svare på det.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Det forslag, som Socialdemokratiet stiller, om en grundig analyse, synes jeg som udgangspunkt sådan set er udmærket.
Det vil jeg kommentere senere, men jeg vil gerne have ordføreren til at kommentere det rimelige i, at det er folkekirken, der er myndighed.
Jeg er helt klar over den gode teknologi, der er blevet indført, så enhver kan registrere, hvor end vedkommende er henne.
Det er fint, men det er stadig væk folkekirken, som er myndighed.
Hvordan forholder ordføreren sig til den problematik?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-25:
Da vores ordfører, fru Karen Klint, ikke kunne være til stede her i salen, så har jeg lovet at tage over.
Det er tredje gang, at vi nu ser Det Radikale Venstres forslag, om end det kun er anden gang, det kommer til drøftelse.
Sagen om, hvorvidt andre blev diskrimineret ved den nuværende ordning, blev afgjort ved dommen i Højesteret, der sagde, at der ikke var tale om diskrimination.
Hvis vi skal lovgive om en total omlægning, så synes Socialdemokraterne som bekendt, at der er brug for en mere grundlæggende analyse af de vilkår og opgaver, der bør og kan moderniseres.
Lige nu har vi en lovgivning lidt som løse puslespilsbrikker, og vi har ingen garanti for, at de til sidst udgør et samlet puslespil.
Vi ser gerne en mere kvalitetssikret og sammenhængende lovgivning.
Sagt på en anden måde: Vi vil gerne indbyde til en debat hen over sommeren, hvor vi kan finde frem til en tekst fra flere partier til et fælles beslutningsforslag om at få nedsat en analysegruppe til at se på en modernisering af de folkekirkelige forhold i respekt for grundlovens paragraffer og i respekt for forkyndelsesfriheden.
Analysen må også gerne se på, om andre trossamfund kan få vilkår, der tåler sammenligning med folkekirkens.
Ordningen i dag med øget brug af it, hvor man ikke behøver at bevæge sig et andet sted hen for at få sit barn civilregistreret, har vi fantasi til at se endnu mere udbygget.
Alle børn får jo i dag et cpr-nummer, før de civilregistreres eller navneregistreres, og hvorfor kan det ikke ske i samme omgang som civilregistreringen, endda med plads til afkrydsning af, om et trossamfund skal oplyses om barnets fødsel.
Vi taler om det forhold, at det omkring 45 minutter efter et barns fødsel på en fødselsgang faktisk er sådan, at den pågældende sygeplejerske eller jordemoder går ud og trækker et cpr-nummer til barnet.
Det er sådan, det foregår i dag, og så er det først senere, at forældrene så skal komme tilbage for at bede om en navneattest og de andre ting, som f.eks. kræves med hensyn til forældremyndighed og fædrenes del i det og alt andet.
Måske kunne man gøre det lettere.
I så fald er det i hvert fald ikke ude i kommunerne, vi skal have det, så er det måske helt ind i regionerne eller på nogle af fødeafdelingerne, vi skal tale om at modernisere det, og det kræver en anden type debat end den, vi har i dag.
Derfor vil vi også gerne have den her lidt større analyse, før vi tager endelig stilling, og derfor bliver vi også nødt til at afvise Det Radikale Venstres forslag i dag.
Per Bisgaard (V), 2008-04-25:
Dette forslag er en genfremsættelse ligesom det, vi havde tidligere.
Første gang fremsatte man det i 2005 og så igen året efter i samlingen 2006-07.
Jeg vil godt indlede med at afsløre, at tredje gang heller ikke bliver lykkens gang for forslaget.
Skønt det nu er muligt at klare alle grundlæggende civilregistreringer online via hjemmesiden www.personregistrering.dk, så har vi i Venstre ikke - i hvert fald for nuværende - fundet anledning til at ændre på lovgivningen.
Ministerialbogføreren er en offentlig myndighed, og man registrerer oplysningerne i en database, som er fælles for det centrale danske personregister CPR og ministerialbogen og altså ikke noget særligt folkekirkeligt register.
Som det også er sagt tidligere, så har man i Sønderjylland en særlig ordning, og det har man haft siden 1920, hvor man har kunnet klare registreringen på det lokale rådhus.
Indtil for et år siden skete registreringen faktisk uden brug af edb, men nu er man da heldigvis overgået til elektronisk registrering.
Den nuværende ordning fungerer faktisk godt, hvis man spørger rundtomkring, og der synes ikke at være problemer i det samarbejde, der er med CPR.
Systemet er moderne, det er effektivt, og ved indførelsen blev der brugt ret store investeringer til isenkram og ikke mindst til at uddanne det personale, som skulle forestå registreringen.
Skulle opgaven nu eventuelt overføres til kommunerne, så vil det nødvendigvis koste penge til efteruddannelse, og efter en, tror jeg godt man kan sige, noget kompliceret kommunalreform med mange nye opgaver til kommunerne tror vi ikke på, at det er det rigtige tidspunkt for yderligere opgavetilførsler.
På denne hjemmeside, personregistrering.dk, kan man finde blanketter og vejledninger, som skal anvendes til de forskellige former for registrering og eventuelle ændringer af personoplysninger.
Man kan vælge at udskrive de her blanketter og derefter udfylde dem og sende dem med post via det danske postvæsen, eller man kan jo ved hjælp af den digitale signatur aflevere dem elektronisk til myndighederne.
Tilhører man et af de her anerkendte og godkendte trossamfund, så kan man også via den samme hjemmeside afgive sine oplysninger, og ønsker man fortsat en personlig kontakt, ja, så er der opgivet adresser og telefonnumre.
Det er simpelt hen serviceminded ud over alle grænser.
Selve ansvaret for godkendelsen af trossamfund blev her ved regeringsdannelsen i 2007 overflyttet fra Kirkeministeriet til Justitsministeriet.
I modsætning til forslagsstillerne er det ikke vores vurdering, at folkekirkens ministerialbogfører generelt føler sig overbebyrdet, skønt man godt nok med den nye navnelov i 2005 overførte opgaver fra kommunerne til folkekirken.
Ved hjælp af den nye teknologi er man i stand til ubesværet at registrere og overføre data til og fra andre databaser.
Historien om borgerregistrering via kirken går tilbage til midten af 1600-tallet og har altså overlevet ganske mange ændringer i samfundet.
Jeg vil i øvrigt henvise til ministerens redegørelse og blot fastslå endnu en gang, at Venstre ikke kan stemme for forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Det kan jo aldrig blive et enstrenget system, for 80 pct. skal jo alligevel hen til en kordegn.
Selv om vi så siger, at man kan navngive til kommunerne, skal de 80 pct. jo alligevel hen til præsten for at få døbt barnet.
Så er det bare, jeg siger, at hvis man taler om et enstrenget system, er det jo en langt enklere form, at man får en vejledning og en aftale om dåb med det samme, når man anmelder sit barns fødsel.
Det er bestemt både det mest enstrengede og det, der giver størst service til borgerne.
Så er der jo princippet om at ændre noget fundamentalt, der har fungeret i hundreder af år, hvis man mener, at det ikke bliver bedre.
Jeg mener, at det er den, der vil ændre tingene, der må have argumentationen for, at tingene skal ændres.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Ministeren siger, at tingene fungerer godt, som de er.
Ja, det gør de sandelig, i hvert fald i Sønderjylland.
Det har jeg selv erfaret.
Derfor synes jeg, at vi fint kunne overføre den model til hele landet.
Jeg sætter ikke spørgsmålstegn ved, hvordan det fungerer i resten af landet, for det ved jeg ikke af egen erfaring.
Men kernen i uenigheden her er stadig af ideologisk karakter.
Så jeg vil sige: Teknologien er taget i brug, og det er helt fint og godt - vi skal bruge teknologien i den udstrækning, vi overhovedet kan komme af sted med det - men stadig væk synes jeg, at ministeren mangler at forklare, hvorfor vi ikke kan tage yderligere det skridt, at det samme system gælder i hele Danmark; det er en enkel, enstrenget løsning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Der er en historisk grund.
Og det er ikke specielt bureaukratisk, det har fungeret i mange år, og nu, hvor der er den elektroniske opdatering, er der endnu mindre forskel.
Jeg forstår det ikke.
Man kan altså sende et brev til kommunen i Sønderjylland, og man kan sende et elektronisk brev til en postkasse i den danske folkekirke.
Jeg har altså svært ved at se, at det kan have en så stor ideologisk betydning, at man skal ændre noget, som fungerer utrolig godt, og hvor vi næsten kan være sikre på, at det vil blive ringere, hvis det skal overgå til kommunerne.
For kommunerne kan jo overhovedet heller ikke have det detailkendskab til sognene og de mennesker, der bebor det.
Det vil på alle måder blive en ringere ordning.
Men det er jo helt i orden, at fru Bente Dahl sætter ideologien højere.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Ministeren nævnte i sin tale, at det skulle være på grund af et rationale, at det her forslag fremsættes.
Det vil jeg gerne afvise.
Det drejer sig om en politisk holdning, som ministeren også var inde på.
Fordi jeg nu har den politiske holdning, jeg har, vil jeg gerne have ministeren til at uddybe det uhensigtsmæssige og bureaukratiske i at have to systemer i et så lille land som Danmark - et i Sønderjylland og et i resten af landet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Med dette forslag om snarest muligt at få overflyttet civilregistreringen fra folkekirken til kommunerne trækker man igen en gammel travhest frem, ligesom under den forrige debat vi havde.
Og ligesom under det forrige forslag drejer det sig jo om politiske holdninger; det drejer sig om historie.
Men det har nu også i de senere år drejet sig om, hvad der er mest rationelt.
Regeringen kan som tidligere ikke tilslutte sig forslaget.
Vi ved jo, at forslaget er historisk.
Kirken havde flere beføjelser som statsmagt tidligere, og registreringen er således fortsat.
At sarte sjæle ikke skulle kunne tåle at skrive kordegnens adresse på en kuvert og sende den til kordegnen må jeg altså anse for rent pjat - hvis der skulle være nogle af den slags.
Men alligevel er det jo blevet sådan, at min forgænger i kirkeministerembedet har sørget for, at sådanne sarte sjæle kan sende fødselsregistreringen til en neutral postboks, og så kan man også over internettet foretage denne registrering.
Dertil kommer jo altså, at teknikken har medført en vældig rationalisering af dette arbejde, som i høj grad er værd at tage med.
Vi har diskuteret det tidligere, men jeg vil godt lige kort sige, hvordan det ser ud, fordi jeg synes, at forslaget her egentlig bliver mindre og mindre betydningsfuldt, efterhånden som teknologien skrider frem, og at uenigheden i virkeligheden ikke burde være særlig stor.
Vi gennemførte jo det, som vi i starten kaldte den elektroniske kirkebog, for nogle år siden og sparede en del dobbeltarbejde, idet det nu var kordegnene, der fik ansvaret for den direkte indberetning til CPR.
Hvor man tidligere sendte papirer til folkeregisteret, så kan man nu indberette direkte elektronisk til CPR.
Det var jo en vældig rationalisering.
Når man nu henviser til, at den ordning i Sønderjylland skulle være så god, kommer dertil, at det efterhånden er svært at se forskel på, hvad der egentlig foregår elektronisk, og hvad der ikke gør.
Det er det ene.
Det andet er, at hvis man også ser på begravelsesmyndigheden, så har det altid været sådan, at begravelsesmyndigheden jo ligger hos præsterne, uanset hvor i landet vi er.
Så jeg synes, det kan være meget svært.
Men det skal næsten også være den holdning, man har som baggrund for nu at ville ændre det, for det hele er jo kørt sammen.
For alle offentlige myndigheder, der skal henvende sig til borgerne eller skal behandle data, der vedrører borgerne, er det jo sådan, at man foretager elektroniske opslag i CPR, og på den måde undgår man en masse dobbeltarbejde, men hver myndighed har så sine særlige oplysninger, som kun den myndighed har adgang til.
Samtidig har borgerne så den mulighed, at de kan henvende sig til det næreste sted, ved den næreste enhed vi har i Danmark, nemlig til sognet, til præsten eller til kordegnen, og få god vejledning om, hvordan de kommer videre med hensyn til navngivning eller dåb.
Så vi afviser altså igen forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Det er fuldstændig korrekt, at vi i Enhedslisten går ind for den mindste forbedring, når vi afgør, hvad vi skal stemme.
Men i det her tilfælde mener jeg ikke at det er en forbedring med de kriterier, som Ny Alliance stiller op i sit forslag.
Jeg mener, det er afgørende, at vi imødegår antidemokratiske kræfter med demokratiske midler, at vi bruger vores ytringsfrihed til at argumentere imod dem, og at vi bruger vores forsamlingsfrihed til at demonstrere imod dem, sådan som vi i Enhedslisten jævnligt har gjort ved at arrangere demonstrationer mod Hizb-ut-Tahrir og mod nazisterne.
, osv.
Det mener vi ikke er den rigtige vej frem.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-25:
Men det hænger jo ikke sådan sammen, at man, hvis man f.eks. skal have registreret sit barn, så får at vide: Nu er du vel døbt, for ellers kan vi ikke lige ordne det her i folkekirkens regi.
Der er jo ikke noget krav om, at man skal døbes i folkekirken for at blive registreret - en registrering, fru Pernille Vigsø Bagge synes er så forfærdelig.
Så jeg vil bare høre nogle eksempler på, at den ordning, vi har, skulle være specielt udemokratisk eller specielt undertrykkende.
Hvis jeg var i et andet land - for også at svare på det spørgsmål, jeg fik - hvor man havde en ordning, der gik ud på, at man skulle indregistrere sig dér eller dér, så måtte jeg selvfølgelig indordne mig under det lands regler.
Det er der vel ikke noget galt i.
Men jeg vil bare høre, om ordføreren kan give eksempler på, at det er så undertrykkende og udemokratisk, at vi har den folkekirkeordning, som vi nu engang har her i landet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jamen den proces er vi jo slet ikke færdige med.
Vi er jo midt i en prøveperiode lige i øjeblikket.
Vi er midtvejs nu og har besluttet, at vi skal have en tredjepart til at gå ind og vurdere det, og vi skal selvfølgelig lige afvente den vurdering, før vi konkluderer noget som helst.
Så har der været en midtvejsrapport fra IT- og Telestyrelsen, som definerer, at der i øjeblikket er et stort problem med interoperabilitet mellem ODF og åben XML.
Jeg har fuldt ud anerkendt, at det er et problem, og at det problem selvfølgelig skal løses.
Men at man allerede på forhånd fra IT- og Telestyrelsens eller ministerens side skulle have sagt, at det ender med, at de ikke bliver åbne, har jeg overhovedet ikke hørt ministeren sige et ord om.
Det vil jeg gerne lige sige at jeg altså ikke synes at han sagde.
Ole Hækkerup (S), 2008-04-25:
Men er hr. Michael Aastrup Jensen enig i, at de to ikke er åbne efter B 103 fra 2006, jævnfør den redegørelse, ministeren lige har givet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jeg må beklageligvis sige, at hr. Ole Hækkerup så desværre ikke helt har hørt efter, hvad jeg har sagt.
For jeg sagde jo, og det har jeg også skrevet i pressemeddelelsen, dengang vi sendte den ud efter ISO-godkendelsen, at vi ønsker, at der skal være to formater, fordi begge formater nu er blevet erklæret åbne formater.
Men selvfølgelig skal de to formater da kunne tale sammen.
Det siger sig selv, og det fremgår også ordret af, hvad jeg har sagt nu her - det står ordret i referatet - men det er også det, jeg hele tiden igen og igen og en gang til har slået fast.
Så lad os nu holde os på sporet i stedet for at prøve at kaste grus i maskineriet og skabe en uenighed, hvor der ikke er en uenighed.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiets ordfører måske gerne ville have haft, at der var en uenighed, men det er der faktisk ikke.
Så lad os prøve at holde os på sporet i stedet for.
Ole Hækkerup (S), 2008-04-25:
Før hørte vi ministeren.
Sådan som jeg husker det, sagde han, at der var en række problemer, og at man umiddelbart ikke ville anse alt for at være åbne standarder - hverken det ene, det andet eller det tredje.
Så er vi så heldige også at have en anden Venstremand i salen, og han ved godt, hvor det skal ende henne.
Det, som jeg rigtig, rigtig godt kan lide ved det forslag til vedtagelse, der ligger nu, er, at man bliver ved med at få understreget konkurrenceaspektet, og at man skal se på, hvordan det påvirker konkurrencen.
Jeg synes sådan set, at det synspunkt ligger ret fint i forlængelse af det, ministeren sagde.
Så er det selvfølgelig lidt bekymrende, når den anden Venstremand i salen kommer farende og siger: Næ, jeg har en god idé om, hvor det her skal ende henne, uanset hvad der i øvrigt er af tekniske og andre problemer.
Det er problemer, som faktisk netop blev understreget i ministerens, og det vil altså sige partifællens redegørelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Korrekt.
Det var også derfor, jeg sagde, at det store men var, at de to formater skal kunne tale sammen.
Hvordan og hvorledes man gør det, er jo det, man må se på, når vi har set, hvordan prøveperioden forløber.
Om det skal være via en converter eller ej må vi lade være op til diskussion.
Det vigtigste må være, at hvis jeg selv laver et ODF-dokument, som jeg sender til SF's it-ordfører, så skal SF's it-ordfører kunne åbne det, selv om SF's it-ordfører normalt ikke arbejder med ODF-dokumenter.
Sådan skal selvfølgelig være.
Det er selvfølgelig også derfor, jeg har et stort men i den indstilling, jeg har i forbindelse med området.
Hanne Agersnap (SF), 2008-04-25:
Så forstår jeg, at ordføreren lægger ISO-godkendelsen til grund.
Og den er jo kommet lige her for nylig - måske er det en lille måned siden.
Fordi to standarder er ISO-godkendte, betyder det jo ikke, at de er fuldt interoperable.
Hr. Morten Messerschmidt brugte eksemplet med vores strømforsyning og stikkontakter.
Så argumentet om, at begge er ISO-godkendte, betyder jo ikke, at begge er interoperable.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi som ordførere anerkender de resultater, der er kommet på området.
Jeg har faktisk den holdning, at vi som dansk nation er foregangsnation på det her område.
Det betyder bl.a., at ISO nu har godkendt to formater som åbne formater.
Det synes jeg vi bliver nødt til at anerkende.
Jeg er ikke tekniker, og så vidt jeg ved, er der ikke nogen af de it-ordførere, som er til stede, som er teknikere på it-området.
Og vores rolle er at være politikere.
Så har vi teknikere, og vi har standardiseringsorganisationer til at melde klart ud om, hvornår et format er åbent, og hvornår det ikke er åbent.
Det må vi lade være op til dem.
Men det betyder da ikke, at hele processen bare er ligegyldig.
Det var derfor, jeg sagde, at det ikke bare var et lille men; jeg sagde faktisk ordret: Det er et stort men.
Hanne Agersnap (SF), 2008-04-25:
Det var også det, jeg bemærkede, nemlig at Venstres ordfører allerede på nuværende tidspunkt udtrykker, at han er interesseret i at have to standarder.
Vi skal til at tilvejebringe vidensgrundlag for at lave beslutningen.
Jeg synes derfor selv, at det er uheldigt at udmelde, at man på forhånd er interesseret i to standarder allerede nu med den tilføjelse, som ordføreren kom med, nemlig »såfremt der er fuld interoperabilitet imellem dem«.
Tror ordføreren, at det fremmer den fulde undersøgelse og begrænsningen af monopolerne, at sådan en forhåndsudmelding kommer på nuværende tidspunkt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jeg har selvfølgelig bemærket den rapport fra IT- og Telestyrelsen, ligesom Dansk Folkepartis ordfører har.
Jeg siger det bare klokkeklart: Hvis og såfremt det ikke er blevet bedre og der ikke er kommet en reel mulighed for, at de to formater kan tale sammen, når vi er igennem perioden, hvor de forskellige interessenter selvfølgelig har haft mulighed for at gøre det bedre, så er jeg ikke tilhænger af det.
Men jeg er ukuelig optimist af natur, og jeg tror faktisk godt, at vi kan få løst det problem.
Jeg tror, vi kan få løst det problem enten via nogle convertere, der virker, eller via nogle andre metoder.
Men selvfølgelig skal de kunne tale sammen; det må være målet for os alle sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-25:
Det er jeg glad for.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi kan stå skulder ved skulder og kæmpe for bedre konkurrence og friere vilkår, og det understregede jeg også i de ting, jeg sagde fra talerstolen.
Det, jeg så lige vil spørge om, når nu vi er enige om det her, er, om hr. Michael Aastrup Jensen er opmærksom på, at IT- og Telestyrelsen i sin rapport fra - jeg tror, det er midt i november 2007 - slår fast, at der i hvert fald for et af de to standarders vedkommende, som vi taler om, ikke er åbenhed, ikke er interoperabilitet inden for funktionalitetsloftet.
Gør det ikke, at hr. Michael Aastrup Jensen måske må revidere sin skråsikkerhed, i forhold til at to standarder sådan nødvendigvis er det rigtige?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-04-25:
Jeg sagde faktisk også, at jeg synes, at en af betingelserne var, at de to dokumentformater skulle kunne tale sammen.
Hvordan det så skal være, om det skal være via en converter, der fungerer, eller hvad det skal være, må vi så lade være op til en diskussion, men selvfølgelig skal de to dokumentformater kunne tale sammen.
Det sagde jeg faktisk også.