runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Spørgsmålet går mere på noget andet: Hvad er den principielle indvending fra ordføreren mod, at man opsagde nogle lejemål, som er til stor ugunst for universiteterne, og så entrerede med nogle udlejere, der kunne udleje bygninger billigere?
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-26:
Ulempen ville være, at det er et ansvar her fra Folketingets side.
Vi ville være villige til gå ind og se på, om man kunne genforhandle lejekontrakter, hvis der er nogle ugunstige lejekontrakter i forhold til universiteterne.
Men så er det jo et spørgsmål om at genforhandle dem, ikke et spørgsmål om at overlade det til de frie markedskræfter.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi jo ikke er imod selveje.
Jeg har jo besøgt virkeligheden de sidste 8 måneder, hvor jeg har været uddannelsesdirektør på Niels Brock.
Det gav mig anledning til at realisere besparelser på 2 pct., uden at det gik ud over kvaliteten.
Så kan man diskutere, hvor lang tid man kan gøre det.
Jeg vil bare gerne gøre opmærksom på, at der findes gode muligheder for at bruge vores penge smartere.
Det håber jeg også at ordføreren vil anerkende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-26:
Jeg skal indledningsvis beklage, at jeg ikke ser så pæn ud i dag.
Jeg har været ude på en lille løbetur og snublede i mine løbesko, er faldet og har fået en flænge i ansigtet.
Det var meget passende med en af Alternativets t-shirts på, hvor der står »Jorden kalder«.
Sådan kan man lære så meget af det.
Som den søde sygeplejerske på skadestuen sagde: I behøver ikke at tage det der med, at jorden kalder, så bogstaveligt.
Der er bare lige for at forklare, hvorfor jeg ser sådan ud.
Jeg har ikke været i slåskamp.
Til beslutningsforslaget fra Liberal Alliance skal jeg starte med at sige, at Alternativet støtter beslutningsforslaget om, at universiteterne kan overtage egne bygninger mod en betaling i form af en andel af ejendomsvurderingen.
Hele selvejetankegangen støtter vi i Alternativet.
Et af vores klassiske, kan man sige, slogans er jo, at vi gerne vil sætte de offentlige institutioner mere fri.
Jeg ved, at vi i hvert fald der deler nogle synspunkter med Liberal Alliance.
Herunder vil vi også forbedre universiteternes mulighed for at råde over egne bygninger.
Så er der noget i den her debat, som på en eller anden måde måske er lidt svær at forstå.
Der er noget med, om vi har en § 30.
Vi har så samtidig KU, der har ansøgt og fået afslag, og vi hører også både ministeren og Venstres ordfører sige, at grunden til afslaget var et samlet hensyn til fordele og ulemper for både KU og staten.
Ud fra det har man så valgt, at det skulle være et afslag.
Men man kan jo spørge sig selv, hvis der er mulighed for selveje, hvorfor der i det samlede hensyn også skal tages hensyn til staten.
Det synes jeg faktisk er et godt spørgsmål.
Vi mener helt klart, at hvis man som universitet går ind og vurderer, at man har likviditeten og har viljen til og muligheden for at overtage de bygninger, som man underviser og forsker i, må det være universitetets eget ansvar at leve op til det.
Derfor synes vi faktisk, at det er et rigtig fint beslutningsforslag, som Liberal Alliance fremsætter her.
Til sidst vil jeg gerne nævne, at jeg og også ministeren var til rektormiddag i sidste uge på Københavns Universitet, sjovt nok.
Jeg kom til at sidde ved siden af den administrative direktør for universitetet.
Han sagde noget andet, som jeg syntes var ret interessant.
Jeg spurgte selvfølgelig til deres holdning, og han sagde, at de selvfølgelig meget gerne ser, at det bliver nemmere for dem at overtage bygningerne, for, som han siger, det handler også om muligheden for at tiltrække udenlandske forskere.
Det betyder rigtig meget for at kunne tiltrække udenlandske forskere til Danmark, at man har den sikkerhed.
Det gjorde faktisk stort indtryk på mig.
Det er også en af grundene til, at vi har valgt at støtte det her beslutningsforslag.
Mette Reissmann (S), 2016-04-26:
Beslutningsforslag B 85 om bygningsmæssigt selveje lægger sig i kølvandet på en diskussion, som har kørt i efterhånden mange år.
Diskussionen er dog stadig relevant, for der er da selvfølgelig en række fordele for universiteterne, hvis de opnår bygningsmæssigt selveje.
Det tror jeg også de fleste i debatten vil erkende.
Argumenterne går i høj grad på, om universiteterne så vil kunne foretage mere langsigtede og dermed bedre økonomiske prioriteringer, hvis de ejer bygningerne og dermed kan belåne dem.
Ligeledes vil man ganske givet også fjerne noget bureaukrati i den løbende renovering, hvis ikke man skal inddrage myndighederne i samme grad, som det er tilfældet i dag.
Socialdemokraterne lytter jo selvfølgelig, når universiteterne siger, at det her spørgsmål har stor betydning for deres evne til at løfte deres indsats inden for forskning og undervisning.
Vi er også parate til at diskutere spørgsmålet om selveje grundigt.
Jeg må sige, at beslutningsforslaget fra Liberal Alliance altså ikke imødekommer det ønske i det her tilfælde.
Det vil være uansvarlig at tage en beslutning på den baggrund, når der nu med beslutningsforslaget ikke foreligger beregninger om konsekvenserne på hverken kort eller langt sigt.
Derfor mener jeg, at diskussionen, såfremt den skal tages, skal tages i regi af ministeriet.
Men der er jo både økonomisk relaterede og uddannelses- samt forskningsrelaterede konsekvenser ved de her disponeringer.
Med andre ord ved man jo ikke, hvad man siger ja til, hvis man ønsker at støtte intentionen bag det her konkrete forslag, som vi diskuterer i dag.
Så det er altså ikke et optimalt udgangspunkt.
Hvis ministeren ønsker at indkalde til drøftelse om spørgsmålet, møder Socialdemokraterne naturligvis gerne op og tager drøftelsen.
Jeg vil i så fald også forvente, at man selvfølgelig ville kunne have en diskussion på et tilstrækkelig oplyst grundlag.
Men det er altså regeringen, der har bolden i forhold til det her spørgsmål, og Socialdemokraterne støtter ikke beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne tilføje en bemærkning i forhold til forslagsstillernes motivation bag forslaget.
Man kan jo læse i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at formålet er at sikre, at universiteterne kan bruge flere midler på forskning og uddannelse, ligesom man vil understøtte universiteternes mulighed for langsigtede økonomiske prioriteringer.
Det er da alle sammen positive intentioner, det synes jeg da, men jeg vil bare lige minde om, at forslagsstillerne sammen med resten af blå blok står bag en finanslov, der svinger grønthøsteren over universiteterne med det resultat, at der skæres milliarder på forskning og uddannelse.
Det skaber ikke bedre muligheder for at prioritere langsigtet, og det betyder selvfølgelig også nedskæringer på forskning og undervisning med store konsekvenser for kvaliteten.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Ordføreren skildrer et meget langt sagsforløb, hvor der tilsyneladende alligevel ikke er foregået særlig meget sagsbehandling.
Kan ordføreren lokkes til at komme med en lidt større uddybning af, hvad der kan være årsagen til, at forløbet har fået den karakter?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Tak for ordet.
Normalt vil jeg starte med at beskrive beslutningsforslaget, men det er vi sådan set kommet godt omkring.
Ligesom min socialdemokratiske kollega vil jeg starte med at sige, at jeg sådan set synes, de grundlæggende tanker i beslutningsforslaget om at reducere de omkostninger, hvormed man bruger penge på bygninger og administration for dermed at bruge flere penge på kerneopgaven, faktisk er ganske sympatiske.
Når det er sagt, er jeg bange for, at jeg må følge trop og ligesom ministeren bekendtgøre, at mit parti, Venstre, desværre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Som nævnt er muligheden for selveje gennem § 30 allerede indskrevet i universitetsloven, og jeg har svært ved at se, at det, der er skildret i beslutningsforslaget, aktualiserer behovet for at ændre de nuværende regler.
Jeg synes også, det er vigtigt at forholde sig til, at regeringen sidste efterår vedtog en reform af statens ejendomsadministration og den særordning, det dækker over.
De tilbagemeldinger, der har været fra landets universiteter og læringsmiljøer, har sådan set været ganske positive.
Måske havde vores holdning været noget andet, hvis de meldinger, der var kommet retur, havde været dybt kritiske, og den dialog, der havde været mellem administrationen, politikere og universiteterne, var sket i en mere negativ og problemfyldt tone, men det er ikke det indtryk, jeg sidder tilbage med.
Tværtimod er det mit indtryk, at reformen har virket fornuftigt, og at universiteterne arbejder i tilfredshed med det, der er vedtaget.
Så kan man selvfølgelig diskutere, på hvilke vilkår universiteter kan overtage de bygninger, de lejer i dag.
Den nuværende særordning giver mulighed for, at man kan reducere sine omkostninger gennem fleksibilitet og dermed faktisk også bruge flere penge på den kerneopgave, man jo løser ved at forske og uddanne.
Det mener jeg sådan set er tilfredsstillende, men imødeser også gerne en bredere dialog, hvis det er sådan, at man i den større forligsgruppe ønsker, at vi tager en debat.
Jeg mener dog ikke, at beslutningsforslaget motiverer tilstrækkeligt til, at vi kan støtte det, og samtidig ser jeg den mulighed, der ligger, for allerede i dag at ansøge om selveje som værende ganske positiv.
Desværre er jeg ikke så godt oplyst, og det er træls at måtte erkende det fra Folketingets talerstol som DF's ordfører, men sådan må det nogle gange være.
Jeg har ikke i detaljer været inde i det bureaukratiske forløb, der ligger bag beslutningen om ikke at give Københavns Universitets bygninger selveje.
Det er blot for foregribe nogle af de spørgsmål, jeg potentielt kunne forestille mig at ordførere fra LA og DF eventuelt kunne finde på at stille.
Men jeg vil slutte med at sige, at Venstre mener, at de nuværende regler på området er skruet rigtig fint sammen, hvorfor vi desværre ikke kan støtte LA's beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mette Reissmann (S), 2016-04-26:
Tak for det.
Ordføreren, hr. Jakob Engel-Schmidt, siger, at universiteterne skal bruge flere penge på deres kerneopgaver, som er forskning og uddannelse.
Det er jo fint i tråd med den tidligere forsknings- og uddannelsesminister, Esben Lunde Larsens, udtalelser i februar 2015, som netop siger, at formålet med universiteterne er, at de skal skabe bedst mulig forskning og uddannelse.
Hvordan hænger det så sammen med, at Venstreregeringen har sparet 3,3 mia. kr. på de videregående uddannelser, 1,4 mia. kr. på forskning?
Kunne ordføreren uddybe det?
Altså, hvordan hænger det sammen med, at man skal kunne satse mere på sine kerneopgaver, samtidig med at man bliver slagtet på det økonomiske plan?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Et par korte fakta til debatten er, at hvis man ser på midlerne anvendt til forskning fra 2005 og frem til i dag, er der en stigning på hele 44 pct.
Det synes jeg sådan set er flot, og det viser noget om den satsning, man har foretaget på forskning.
Samtidig ved ordføreren jo også, at de penge, vi anvender til forskning, er en direkte konsekvens af vores BNP, og hvis den tidligere regerings reformamok nu havde vist sig som en succes, kunne det jo være, at vi ikke havde en BNP-vækst i dag, der er tæt på at befinde sig i koma og indgyder et behov for yderligere reformer.
Mette Reissmann (S), 2016-04-26:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der ligger til grund for, at Venstre inden for en periode, der er kortere end et år, har foretaget en 180-graderskovending på lige præcis det her spørgsmål, selveje eller ikke selveje, og lad os bare tage Københavns Universitet.
Da den tidligere forsknings- og uddannelsesminister sad som ordfører i sidste samling, mente han, at den eneste mulighed for at kunne optimere forskning og uddannelse var, at man blev selvejende, og nu afviser den nuværende regering med ministeren i spidsen, at selveje kommer på tale.
Så hvad skyldes den her kovending?
Ida Auken (RV), 2016-04-26:
Vi diskuterer, som det er blevet sagt et par gange i dag, om vi skal give universiteterne bygningsmæssigt selveje.
Dels fordi der, som der også står i forslaget, i øjeblikket foregår en del dobbeltadministration, dels fordi vi tror, at universiteterne godt kan finde ud af at varetage den funktion.
Der er nogen, der har været meget bekymret for, at man ville flytte penge fra bygningerne over til forskning og uddannelse, og at det kunne føre til nedslidte bygninger eller misligholdelse.
Der må jeg bare sige, at vi tror på, at gymnasierne kan finde ud af det, så mon ikke også universiteterne kan finde ud af at have bygningsmæssigt selveje.
Derudover vil jeg sige, at det er godt at sætte dem fri til selv at skulle styre den her del også, og det er godt ikke at have dobbeltadministration, og så er det altså også på et tidspunkt, hvor regeringen sammen med Liberal Alliance har valgt at skære rigtig meget på uddannelse og forskning.
Så må vi, vi, der ikke støtter, at man på den måde skærer på uddannelse og forskning, prøve at være konstruktive på andre måder og se, hvordan vi kan hjælpe universiteterne med at få en bedre økonomi.
Og det her er i hvert fald et sted, hvor jeg da kunne håbe der kunne komme et flertal uden om regeringen, der så kunne give universiteterne noget mere frihed og give dem nogle muligheder for selv at få økonomien til at hænge bedre sammen, så kvaliteten i forskning og uddannelse kan blive løftet.
Så i sidste ende ville det ikke gøre noget, hvis man brugte færre penge på bygninger og flere på forskning og uddannelse som følge af bygningsmæssigt selveje.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-26:
Som jeg også sagde i min tale, ligger den alternative behandling DF meget på sinde, og derfor var ViFAB også et hjertebarn for Dansk Folkeparti, da det i sin tid blev etableret i Aarhus.
Det er korrekt, at der ikke i de næste år er finansiering til det, og derfor kan vi heller ikke forstå, at SF nu har fremsat det her forslag.
Så kan der være en masse diskussion om, hvad der skete i den forrige regering og regeringen før den, men man kan jo ikke komme uden om, at det var en sundhedsminister fra SF, der mente, at det lige nøjagtig var på det her område, der skulle spares.
Og det kan Dansk Folkeparti godt undre sig over.
Men vi mener heller ikke, at det her forslag har nogen gang på jord.
For det første, som jeg også sagde, er puljen ved at blive udmøntet – og det vil sige, at man er en postgang for sent ude – og for det andet er der jo i SF's forslag her ikke anvist finansiering til det videre forløb med drift af et eventuelt center.
Jonas Dahl (SF), 2016-04-26:
Da det her forslag blev fremsat, havde man ikke udmøntet de midler, der var på finansloven.
Det tror jeg også ordføreren er klar over.
Jeg er med på, at det vil man så gerne snakke uden om.
Men det, jeg egentlig spurgte ind til før, og som ordføreren igen behændigt prøver at snakke uden om, er: Støtter Dansk Folkeparti, at der bliver oprettet et uafhængigt institut, som skal forske i alternativ medicin – ja eller nej?
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-26:
Jeg sagde også i min tale – hvilket spørgeren havde hørt, hvis han havde lyttet efter – at nu er der afsat 5 mio. kr. til forskning i alternativ behandling.
Det er ikke meget, men dog en start.
Og det antyder jo, at hvis der er penge til det og de kan findes i en finanslovsforhandling fremadrettet, ser vi gerne, at der bliver brugt flere penge på det alternative område inden for sundhedsvæsenet.
Hvordan det så skal udmøntes, kan vi jo først se, når der ligger enten et lovforslag eller et beslutningsforslag.
Men i bund og grund skal det i hvert fald være finansieret.
Jonas Dahl (SF), 2016-04-26:
Jeg er helt med på historikken.
Jeg er sådan set meget enig i det, som ordføreren var inde på den daværende sundhedsminister sagde dengang, nemlig at det handlede om at se på, om man kunne bygge bro mellem det daværende ViFAB og Sundhedsstyrelsen.
Jeg vil i al respekt for den beslutning tillade mig i dag at konkludere, at det synes jeg ikke er lykkedes i tilstrækkeligt omfang, og derfor mener jeg sådan set også, at man skal sige, at hvis tingene ikke er lykkedes, sådan som man regnede med de ville eller håbede på de ville, skal man jo netop også forholde sig til, hvad det så er, man har tænkt sig at gøre.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om.
Synes ordføreren, det er lykkedes at oprette en samordning og – for at bruge den daværende ministers ord – bygge bro mellem den alternative behandling og det etablerede system i forhold til Sundhedsstyrelsen?
Jane Heitmann (V), 2016-04-26:
Jeg er da fuldstændig enig i, at det kan vi gøre meget bedre, og det er jo derfor, vi på finansloven har afsat 5 mio. kr. Af dem skal de 4 mio. kr. bl.a. gå til forskningsprojekter, som netop har det mål at bygge bro mellem det etablerede sundhedssystem og de alternative behandlingsmetoder.
Jonas Dahl (SF), 2016-04-26:
Det er jeg sådan set helt med på.
Det var også det, jeg indføjede i forslaget.
Dengang jeg fremsatte det her forslag, var der ikke er udmøntet nogen af de penge, som man havde afsat på finansloven.
Jeg vil gerne kvittere for det, man har lavet i forbindelse med finansloven i forhold til den her del, men jeg synes ikke, det ændrer på den udfordring, der er med at sikre uafhængighed, og det er det, der ligger i det her forslag.
Derfor vil jeg bare høre: Er det Venstres opfattelse, er det ordførerens opfattelse, at man fortsat i forhold til forskning i alternativ behandling mener, at det skal ligge i Sundhedsstyrelsen, eller mener man, at det skal ligge i en uafhængig instans, hvilket er det, der bliver foreslået i dag?
Jane Heitmann (V), 2016-04-26:
Jamen ordføreren spurgte jo tidligere til det med at bygge bro mellem det etablerede og det alternative, og jeg anerkender, at der er et behov for, at vi i højere grad får bygget bro.
Det er jo netop derfor, at de blå partier med finansloven har prioriteret midler, så vi får mulighed for netop at få styrket forskningen i, hvordan vi får bygget bro mellem det alternative og det etablerede.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg finder det meget sympatisk og relevant, at der kommer mere fokus på alternativ behandling og naturmedicin, dels fordi der er flere og flere borgere, som benytter sig af det, dels fordi det i nogle sammenhænge kan have bedre eller samme effekt som traditionelle behandlinger, men ofte med færre bivirkninger.
Derfor har vi også i finansloven for 2016 afsat 5 mio. kr. til området ved at styrke Sundhedsstyrelsens råd for alternativ behandling.
Midlerne skal dels bruges til forskning i alternativ behandling, dels til mere oplysning til borgerne og sundhedspersonalet.
Liberal Alliance mener derfor, at området er dækket.
Liberal Alliance støtter derfor ikke forslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-04-26:
Vi har det i Radikale Venstre som også den socialdemokratiske ordfører.
Vi synes, at forskning i og viden om alternativ behandling og naturmedicin er vigtig, men jeg har ikke nogen fasttømret holdning til, hvordan det er bedst organiseret.
Derfor vil jeg foreslå, at vi gør det, som den socialdemokratiske ordfører også foreslog, nemlig at følge det her og blive klogere på det, for svaret er jo sjældent bare at rulle tilbage til noget, der var engang, men i stedet for at blive klogere på, om der er grund til at gøre det på en anden måde fremadrettet.
Så det vil være vores indstilling til det, og dermed støtter vi ikke forslaget, som det ligger.
Jonas Dahl (SF), 2016-04-26:
Jeg synes, det er lidt pinagtigt at høre Dansk Folkeparti omtale andres forslag som en joke.
Altså, lad os nu forholde os til substansen i det her forslag, og det mangler ordføreren sådan set stadig væk at forholde sig til.
Vi anerkender netop, at der er behov for, at man forsker i alternativ behandling, og det var det, der var udgangspunktet for det her.
Jeg er fuldt ud klar over, hvad det var, der skete, hvilket hr. Flemming Møller Mortensen var inde på tidligere, nemlig at de besparelser, der blev besluttet af en tidligere borgerlig regering, i øvrigt støttet af Dansk Folkeparti, medførte en række besparelser i den offentlige administration.
Så kan man glæde sig over, at Dansk Folkeparti vil afsætte 5 mio. kr. på finansloven.
Det synes jeg sådan set er positivt.
Når man nu ikke kunne få indflydelse andre steder, er det jo godt, man har fået lidt indflydelse her.
Og at kalde andres forslag en joke synes jeg man skal afstå fra i Folketingssalen.
Jacob Mark (SF), 2016-04-26:
Tak for det.
Beslutningsforslaget sigter på at give universiteterne mulighed for at overtage de statsejede bygninger, som de i dag lejer, imod betaling af en andel af ejendomsvurderingen.
Universiteterne har dog allerede den mulighed med hjemmel i universitetsloven i dag, hvorfor vi i SF ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Universitetsloven beskriver både proces og de vilkår, der skal til, for en eventuel overdragelse, og derfor ser vi simpelt ingen grund til, at vi vedtager det her beslutningsforslag og ændrer reglerne på nuværende tidspunkt.
Vi noterer os også de kommentarer, ministeren har haft, om den nye SEA-ordning, som faktisk har prøvet at forbedre vilkårene for universiteterne, og også det, at danske universiteter faktisk har været glade for reformen med SEA-ordningen.
Der er flere heroppefra, der har fået det til at lyde, som om det her er en model for at hjælpe universiteterne økonomisk.
Jeg kan godt blive lidt bekymret, for hvis argumentet for at give bygningerne fri er at hjælpe dem ud af den dårlige økonomiske situation, vil jeg sige, at det ikke virker som en holdbar løsning for at give bedre kvalitet i uddannelserne, og så har jeg det grundlæggende sådan, at hvis Liberal Alliance virkelig vil hjælpe universiteterne, kan de jo stemme imod regeringen og droppe omprioriteringsbidraget ude på universiteterne, for det vil jeg tro gør en meget større forskel end det, at man vil give universiteterne bedre mulighed for måske at belåne deres bygninger.
Men er det holdbart på sigt?
Det kan jeg godt stille mig tvivlende over for.
Jeg har sådan set heller ikke noget principielt imod selveje, og det har SF heller ikke, og derfor er jeg også glad for, at der ligger den hjemmel i loven til, at man kan gøre det.
Derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Københavns Universitet har den opfattelse, at staten udlejer på nogle meget, meget ugunstige vilkår, og ønsker derfor nogle – hvad skal vi sige – mere favorable vilkår for sig selv.
Hvad er ordførerens holdning til påstanden om de her meget ugunstige vilkår, som man føler sig tvunget til at entrere på?
Jacob Mark (SF), 2016-04-26:
Det synes jeg faktisk er en spændende diskussion.
Jeg har hørt, at ministeren siger, at danske universiteter faktisk har rost den nye SEA-ordning, og det synes jeg man kunne følge op på også blandt ordførerne.
Jeg ved også godt, der bliver hevet et stort overskud ud til den danske stat på baggrund af SEA-ordningen, og det har jeg også selv været inde og sætte spørgsmålstegn ved, for de penge kunne jo være brugt på uddannelse og forskning.
Så hvis ordføreren spørger, om jeg vil være med til at kigge på SEA-ordningen, og om den kan laves anderledes hensigtsmæssig, så vil vi gerne være med til det.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Det er noteret med stor glæde.
Det fører mig så videre til det næste: Bl.a. Københavns Universitet har også omtalt, at afskrivningsreglerne er meget, meget ugunstige, fordi der faktisk ikke rigtig kan finde nogen afskrivning af bygningerne sted, og det stiller universitetet i en meget vanskelig situation i forhold til at forny bygningsmassen.
Er det også noget, som SF eventuelt ville være med til at se nærmere på?
Jacob Mark (SF), 2016-04-26:
Nu var det, som det også er blevet nævnt af Dansk Folkepartis ordfører, en ganske kort begrundelse for afslag på selveje, som KU fik.
Så hvis KU har nogle ideer eller nogle opfattelser af, hvad de møder af problemer, så synes jeg faktisk godt, vi kan tage den dialog fremadrettet, ja.