runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et interessant spørgsmål, men jeg kan forsikre spørgeren om, at det selvfølgelig er Enhedslisten, der har ret i, at det bliver en lettere prøve.
Hvorfor går vi så ind i sådan et forløb og sådan en aftale?
Det gør vi jo, fordi vi tror på, at det er vejen hen imod at få afskaffet enhver form for prøve i danskhed.
Det her skridt er et godt skridt i den rigtige retning, og vi har et princip, der hedder, at vi stemmer for selv den mindste forbedring, blot det en forbedring set med vores øjne.
Og det er det her.
Nu kender jeg jo ikke Dansk Folkepartis praksis, når de sidder bag lukkede døre, men vi har det sådan, at vi stemmer for en forbedring, selv om det så ikke er den bedste løsning, når bare det går i vores retning.
Alt andet ville da være totalt tovligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Tak for det.
Det kan også gøres kort herfra.
Formålet med det her lovforslag er, at revisionen af administrationen af alle AUB-ordninger fremover udvides til at omfatte forvaltningsrevision.
Det handler om rigtig mange penge, og jeg er glad for, at vi nu tager det her skridt.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Tak, hr. formand.
Lovforslaget er en imødekommelse af en anbefaling fra Rigsrevisionen om, at revisionen af administrationen af Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrags ordninger fremover foretages i overensstemmelse med god offentlig revisionsskik, således som dette begreb er fastlagt i § 3 i lov om revision af statens regnskaber m.m. Venstre bifalder lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2013-10-22:
I Dansk Folkeparti anser vi også det her lovforslag for en teknikalitet, som vi selvfølgelig støtter.
Christine Antorini (S), 2013-10-22:
Lovforslaget her ville betyde, at hvis selvejende institutioner, og det kan være gymnasier, det kan være erhvervsskoler, VUC'er og andre selvejende uddannelsesinstitutioner, skal renovere, bygge ud, og på anden måde har offentlige udbud, skal de, så vidt det er muligt, anvende uddannelsesklausuler, sådan at det også betyder, at der kommer nogle lærepladser, når det er, at de f.eks. udbygger en erhvervsuddannelse.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Nu svarede ministeren sådan set ikke på mit spørgsmål, for jeg spurgte, hvad regeringen havde tænkt sig at gøre, for at de frivillige partnerskabsaftaler bliver mere udbredt, men det spørger jeg bare om skriftlig, og det kan også være, at der er andre ministre, der skal bidrage til det.
Så vil jeg egentlig godt spørge ind til, hvorfor det fremgår af lovforslagets bemærkninger om de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, at der ikke er nogen, for det er jo entydigt sådan, selv om man kan sige, at det under noget af debatten i dag har været lidt mærkeligt, fordi nogle nærmest har troet, at det at etablere praktikpladser er gratis, men det koster at etablere praktikpladser.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor det så ikke fremgår af lovforslaget, hvis man tror, det virker, at det har konsekvenser for erhvervslivet økonomisk.
Christine Antorini (S), 2013-10-22:
Regeringen ser det ikke som et enten-eller, men et både-og.
Vi er optaget af at bruge alle de forskellige virkemidler, vi kan, for at få skabt så mange praktikpladser som overhovedet muligt.
Derfor er det vigtigt – det vil jeg godt anerkende den konservative ordfører for – at sige, hvor mange der faktisk er ude i ordinær praktik i dag ude i virksomhederne, og det er 73.000-75.000, sådan som jeg husker det, men det er desværre ikke tilstrækkeligt.
Derfor er vi optaget af at være med til at dele viden om de frivillige partnerskabsaftaler – rigtig god idé –
Region Hovedstaden bare for at nævne en, der ikke har været her, der har været rigtig god med nogle jobkonsulenter derude for at hjælpe med at få lavet endnu flere praktikpladser – rigtig god idé – og vi vil gerne give et yderligere skub til, at der bliver skabt lærepladser ved, at man ved offentlige udbud anvender sociale klausuler, så vidt det er muligt.
Og kan man ikke, og det kan der være gode grunde til, skal man forklare, hvorfor man ikke kan.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Nu har vi jo fået svaret om, at der ikke rigtig er noget evidens for, hvordan sociale klausuler virker.
Man kan i hvert fald sige, hvis man sammenligner Københavns Kommune og Roskilde Kommune, at så er de sociale klausuler dumpet med et brag.
Så er det frivillige aftaler, der virkelig giver et skub fremad.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig så, selv om jeg udmærket godt ved, at det her måske ikke er ministerens hovedområde, at spørge ind til, hvorfor regeringen ikke i stedet for har sat fokus på, hvordan man kan få udbredt de frivillige aftaler noget mere, når de partnerskabsaftaler så tydeligt leverer et langt mere effektivt resultat end det, de sociale klausuler kan levere.
Christine Antorini (S), 2013-10-22:
Så er det jo frivilligt for virksomhederne, om de vil byde på de opgaver, man måtte udbyde.
Derfor har det jo ikke en økonomisk konsekvens for virksomheden.
Man kan sige, at det kan have den positive økonomiske konsekvent, at hvis de byder på opgaven og vinder opgaven, får de faktisk en ordre i kassen.
Med den ordre i kassen er der også et fundament for, at de kan udbyde nogle lærepladser i samme ombæring.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Vi lytter også til Rigsrevisionen, som jo har foreslået, at revisionen af AUB's ordninger skal ske i overensstemmelse med god, offentlig revisorskik, som det er fastlagt i § 3 i lov om revisionen af statens regnskaber.
Jeg er ikke revisor, men som politiker er jeg optaget af, at der er styr på tingene, og nu, hvor AUB administrerer for over 5 mia. kr., kan vi som radikale godt støtte dette forslag.
Lars Dohn (EL), 2013-10-22:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når nu det her lovforslag ikke omfatter gældende kontrakter, hvad skal en lejer af sådan en sommerhusgrund gøre, der har en 30-årig urimelig kontrakt?
Hvad skal vedkommende gøre?
Vil Venstre ikke arbejde for, at der bliver mulighed for at ophæve indgåede kontrakter, der er åbenlyst urimelige?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Jeg vil bare nøjes med at sige, at SF støtter forslaget, og at det er blevet gennemgået så glimrende af mine kollegaer, så jeg vil ikke bruge mere tid på det.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Der er ikke så meget skub i det, siger ministeren, men noget af det, der er skub i, er de frivillige partnerskaber, for de giver jo betydelig højere antal praktikpladser.
Men man kan ikke forestille sig, at man både har tvang, og at man har de frivillige aftaler, og det vil så sige i min regnebog, at der kommer man til at tabe praktikpladser på det her.
Det er derfor, jeg siger, at ministeren gambler med vekseluddannelsessystemet.
Kan ministeren ikke ganske kort, inden ministeren svinger sig helt op og snakker om Femern Bælt og supersygehuse, fortælle os alle sammen, der sidder hernede og undrer os: Hvem kommer det her lovforslag til at omhandle?
Går erhvervsskoler ud og bygger supersygehuse og Femernforbindelser, eller hvem kommer det her lovforslag til at omhandle i sidste ende?
Christine Antorini (S), 2013-10-22:
Så tror jeg simpelt hen, at jeg vil nøjes med at sige tak for den meget brede støtte til lovforslaget.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Det er et udmærket forslag, hvor vi følger en anbefaling fra Rigsrevisionen.
Vi støtter forslaget.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Lovforslaget pålægger revisorer for Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag til at udføre forvaltningsrevision.
Det kan vi støtte.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Jeg kan bare sige, at vi i Enhedslisten støtter det her lovforslag.
I samme ombæring vil jeg sige, at jeg håber, at regeringen på et eller andet tidspunkt inviterer til en forhandling eller en debat om, hvordan vi kan bruge Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag til at skabe flere praktikpladser.
Vi støtter lovforslaget.
Jeg er ked af, hvis jeg ikke har udtrykt mig klart nok.
Jeg vil sådan set
gerne invitere den konservative ordfører med ud i virkeligheden, med ned på Teknisk Skole nede på Rebslagervej på Nørrebro, hvor der går tømrere og murere.
Det er ude i virkeligheden.
Der er det første, eleverne svarer, når man spørger dem, hvad det største problem er på deres uddannelse, det, at de ikke kan få en praktikplads.
Det er derfor, vi i Enhedslisten er så optaget af det her, nemlig fordi vi rent faktisk har været ude i virkeligheden.
Jeg har et andet spørgsmål, som går på, at der for et års tid siden kom en rapport fra Erhvervs- og Vækstministeriet, som sagde, at man sagtens kan bruge sociale klausuler til at skabe praktikpladser.
Så vil jeg bare gerne høre Det Konservative Folkepartis kommentar til den rapport.
For ordføreren henviser selv til en rapport, som siger, at det ikke giver mening.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jamen jeg er fuldstændig uenig med fru Rosa Lund.
Fru Rosa Lund har også stået her på talerstolen og startet med at sige, at sociale klausuler virker, og når man så spørger, hvor ordføreren har det fra, kan ordføreren ikke svare på det.
Fru Rosa Lund stod her på talerstolen og sagde, at der ikke bliver etableret nogen praktikpladser.
Der bliver etableret 73.000 praktikpladser for øjeblikket.
Altså hallo, skal vi ikke lige vågne op og så se på, hvad der foregår ude i virkeligheden?
Der blev etableret masser af praktikpladser, da det gik godt i byggeriet.
Jeg ved ikke, hvor fru Rosa Lund har de der mystiske påstande fra, for det er da simpelt hen ikke rigtigt.
Der bliver etableret praktikpladser; det gør der mange steder.
Der er masser af virksomheder, der gerne vil det.
Enhedslisten må bare forstå, at man for at have en praktikplads både skal have råd til at have en til at tage sig af den lærling, der er der, men man skal selvfølgelig også have råd til at betale vedkommende.
Så jeg har meget, meget svært ved at forstå, hvad det er, Enhedslisten egentlig sigter efter.
Sigter Enhedslisten efter, at danske virksomheder ikke løfter deres virksomhedsansvar?
For det lyder jo sådan.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Nu siger ordføreren fra Det Konservative Folkeparti, at det er en god idé for en virksomhed at have en lærling.
Det er jeg sådan set enig i.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Lene Espersen, hvordan det kan være, at de virksomheder, der i dag har et kæmpe overskud, ikke tager lærlinge, og hvordan det kan være, at virksomhederne, dengang det gik godt i Danmark, dengang der var opsving, dengang især bygge- og anlægsbranchen havde masser at lave, så sagde, at de simpelt hen ikke havde tid til at have en lærling.
Nu siger de så: Vi har simpelt hen ikke opgaver nok til at have en lærling.
Hvordan betragter man det i Det Konservative Folkeparti?
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Kan er en fortolkning.
Det er en mulighed.
Det er ikke en absolut regel.
Det vil sige, at der kan være tilfælde, hvor der ikke er brug for praktikpladser, eller hvor man allerede har indgået partnerskabsaftaler, hvis vi læser på side 3 i lovforslagets bemærkninger.
Og hvis fru Lisbeth Bech Poulsen under udvalgsbehandlingen kan fremvise, hvor det af lovforslagets tekst fremgår, at det er helt legalt at sige, at så følger vi bare ikke lovforslaget, så skal jeg nok lægge mig ned og sige undskyld.
Men det er altså ikke det, der står i lovforslaget.
Der står ordet kan.
Og det er altså en fortolkningsregel.
Så jeg har meget, meget svært ved at se, at det her ikke er tvang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Det passer simpelt hen ikke.
Der står i lovforslaget på side 3, at hvis man opererer lokalt i et område, hvor der ikke er praktikpladsmangel, så vil det være et helt legalt bud på, hvorfor man ikke bruger sociale klausuler. Vi bliver ved med at tale om tvang, men er ordføreren bekendt med, at det er små og mellemstore virksomheder, der løfter den allerstørste opgave i forhold til praktikanter og lærlinge?
Det er de meget store virksomheder, som proportionalt set løfter mindst.
Det er også de meget, meget store virksomheder, der tit vinder de her store udbud, hvad angår byggeri, altså supersygehuse og veje osv.
Det her kan jo være en måde til at få de meget store virksomheder, som udkonkurrerer de små, på banen i forhold til praktikanter og lærlinge.
Det er jo en ærlig sag, at man er ordfører for et parti, der ikke ønsker sociale klausuler.
Men jeg synes bare, at debatten i dag har bevæget sig ud i en sådan nogle mytedannelser.
Punkt 1
er der det med tvang.
Jamen der er jo ikke tvang, det er frivilligt.
Du får som virksomhed bare ikke den ordre, hvis du ikke har et vist antal lærlinge eller praktikanter.
Men det princip kan jo fraviges, hvis du opererer i et lokalområde, hvor der ikke er praktikpladsmangel.
Det princip kan også fraviges, hvis det er en meget, meget specifik opgave, hvor det simpelt hen ikke er muligt at tage praktikanter eller lærlinge ind.
Det princip kan også fraviges, hvis opgaven er lille, af kort varighed eller lille i pris.
Så den fleksibilitet er jo netop til stede. Ordføreren sagde, at Danmark ikke har brug for at øge virksomhedernes omkostninger.
Men Danmark har jo heller ikke brug for, at der er 5.000 unge, der ikke har en praktikplads eller en skolepraktikplads.
Så det her burde netop være et kompromis, som højre og venstre her i salen kunne mødes om, nemlig at sige: Vi ønsker at stille nogle krav, når vi bruger
skatteydernes penge
Der gælder regler for arbejsmiljø- og miljølovgivning, og der er også alle de andre regler om pris og kvalitet.
Der ønsker vi også at få uddannet de unge, og hvis man vælger ikke at gøre det, er sandsynligheden for, at man får opgaven, bare ikke særlig stor, ligesom hvis man vælger ...
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Danmark havde engang håndværksuddannelser, der byggede på virkelyst og frivillighed, uddannelser, der var koblet direkte til behovet hos de virksomheder, der havde brug for håndværkerne, og som blev startet i samarbejde med disse.
Håndværkstraditioner og faglig stolthed gik hånd i hånd, uddannelse og arbejdsmarked var afhængige af hinanden og fungerede som et samlet hele.
Med det ene tiltag efter det andet sætter staten standarder, der nok er velmente, men som undergraver hele ideen med et vekseluddannelsessystem.
Det er et svigt af rang.
Regeringen kan ikke ryste den tanke af sig, at man kan skabe gode uddannelser ved tvang – det kan man ikke.
Tvang og læring harmonerer meget, meget dårligt, derfor er sociale klausuler også en falliterklæring.
Dertil kommer, at sociale klausuler skaber bureaukrati og større offentlige udgifter, når det offentlige skal indkøbe efter andre parametre end pris og kvalitet, for så stiger prisen selvfølgelig.
Og vi kan ansætte bureaukrater, der kan sidde og gennemgå Excelark – det kommer der som bekendt ingen værdi ud af.
Dette er en regering, der tror på tvang, der ønsker styring af mennesker i stedet for at give luft og rum til initiativ, motivation og virkelyst.
Mennesker, der skaber værdi, bliver mistænkeliggjort.
Her står vi så midt i en værdikamp og en kamp om de unges fremtid.
I Liberal Alliance vil vi hellere se på, hvad der faktisk holder de unge ude af praktikpladserne, nemlig et misforhold mellem den værdi, eleverne med rimelighed kan levere, og den omkostning, det har for virksomheden.
Det er ikke særlig populært at sige, men hvis ikke der er nogen, der tør sige det, så kommer vi jo ikke videre.
En uddannelse er investering i fremtiden.
Hvis det er en god uddannelse, er det er en investering, der er værd at gøre.
I stedet for spiser vi de unge af med middelmådighed og tvangsbaseret praktik.
Det er på tide, vi får rettet op.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-22:
Ja, jeg forstår godt, hvad der menes fra hr. Lars Dohns side.
Jeg kunne jo lave parallellen til erhvervslejelovens § 7.
Der har man jo igen en lov, der er meget liberal, der satser på parternes aftale, men der har man netop fra Folketingets side valgt at indsætte en bestemmelse, der siger, at hvis aftalen er urimelig, kan den tilsidesættes.
Og man henviser netop i erhvervslejelovens § 7 til brugen af aftalelovens § 36.
Så det ville man måske også kunne gøre i det her tilfælde.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Undskyld mig, en gang imellem, når der er debatter her i Folketingssalen, virker det simpelt hen, som om der ingen er i den her sal, der nogen sinde har bevæget sig uden for Christiansborg.
SF's ordfører taler om, at vi har brug for de praktikpladser, og at dem må man jo bare etablere.
En virksomhed har et budget, har en omsætning, har x antal kroner til rådighed til at betale for nogle lønninger.
Hvis man skal etablere en praktikplads, man ikke har råd til, så koster det et andet sted.
Det nytter ikke noget, at regeringen og venstrefløjen forsøger at tvinge erhvervslivet til at etablere nogle praktikpladser, der ikke er brug for.
Hvis ikke der bliver etableret praktikpladser, er det, fordi virksomheden ikke har nogen ordrer.
Der er da ikke noget, en håndværksmester hellere vil end at få elever ind.
De er billige, fulde af energi og kan give en masse dynamik til virksomheden.
Men hvis ikke der er penge til det, kan man ikke betale for det.
Det her er tvang.
Det er jo det, der er hele formålet med det.
Tvangen er at sige til statslige udbydere: Enten laver I sociale klausuler og tvinger praktikpladserne igennem, eller også skal vi have en forklaring på, hvorfor I ikke gør det.
Man kan sige, at hvis lovforslaget havde været gennemtænkt, havde man trods alt skrevet, at hvis ikke der er behov for praktikpladser, skal I ikke gøre det.
Det står der ikke.
Så kan I ikke gøre det.
Og det er det, der er et af problemerne.
Men jeg synes, at det er virkelighedsfjernt, det er meget, meget virksomhedsfjendtligt, og det kommer ikke til at skabe flere praktikpladser.
Det giver bare bureaukrati.
Christine Antorini (S), 2013-10-22:
Det er jo meget interessant, for nu har det spørgsmål været der hver gang, og i virkeligheden kom det fra den konservative ordfører, der selv havde nogle udmærkede eksempler på, at der jo er nogle kommuner, som er gået i gang med at anvende sociale klausuler på deres udbud.
Det er korrekt, at det ikke er så mange lærepladser, det er blevet til endnu.
Det er jo en af grundene til, at regeringen har strammet op i forhold til sociale klausuler, sådan at vi nu har det, der hedder følg eller forklar-princippet, og det vil sige, at som udgangspunkt, når det er en statslig myndighed, for det kommende år også kommuner og regioner og også i forhold til selvejende institutioner, skal man som udgangspunkt anvende sociale klausuler.
Hvis ikke man gør det, og det kan der være nogle gode grunde til, skal man forklare, hvorfor man ikke gør det.
Derfor er det klart, at der ikke er så meget skub i det i endnu, og det er lige præcis derfor, at regeringen har valgt at stramme op om det, sådan at der bliver langt højere grad af forpligtelse for offentlige institutioner, når det er, de skal have lavet forskellige opgaver, til at man anvender sociale klausuler.
Men sådan set var den konservative ordfører jo den, der allerede gav nogle eksempler på, at på trods af at der ikke har været så skarpe rammer og regler nu, er der faktisk blevet oprettet lærepladser med sociale klausuler allerede i dag.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Altså, i det lovforslag, som Enhedslisten selv har været med til at lave, står der, at det er 5.400, så skal vi ikke bare blive enige om at bruge det samme tal i dag?
Så vil jeg sige til fru Rosa Lund: Jo, vi er da fuldstændig enige i, at vi gerne vil have etableret flere praktikpladser, men pengene skal jo være der til det.
Det er punkt 1. Punkt 2 er: Hvad er det, vi kan se ude i virkeligheden der virker?
Et af de store problemer, der er med hensyn til sociale klausuler, er jo, at man på grund af reglerne, som de nu er, ikke kan stille strengere krav til de store virksomheder end til de små virksomheder, med det resultat, at det også er en skæv måde at regulere på, fordi man sådan set proportionalt stiller skrappere krav til de små virksomheder end til de store.
Hvis man i stedet for havde valgt at lave partnerskabsaftaler og frivillige aftaler, havde der været meget, meget bedre mulighed for at blive bedre dækket ind.
Så jeg vil sige til fru Rosa Lund, at man, hvis man bevæger sig ud i virksomhederne og ser på, hvad Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport siger, kan se, at den bl.a. peger på, at partnerskabsaftaler er en rigtig god vej at gå.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Der er vist ikke nogen, der er i tvivl om, hvad vi er uenige om, så lad os prøve at se, hvad vi kunne blive enige om.
For som jeg hører det, er vi faktisk enige om, at vi gerne vil skabe flere praktikpladser.
Derudover siger den konservative ordfører, at for at skabe flere praktikpladser skal vi hæve kvaliteten på erhvervsuddannelserne.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Hvad evidens har ministeren for, at sociale klausuler virker og giver flere praktikpladser?
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jeg er meget enig.
Jeg har i hvert fald ikke set nogen evidens for, at det skulle skabe flere praktikpladser, og jeg er selvfølgelig dybt bekymret over, at vi nu i hvert fald fra regeringsordførernes side har hørt en erkendelse af, at det her også kommer til at koste virksomhederne penge, men det fremgår ikke af lovforslaget, at det kommer til at gøre det.
Og det kommer vi selvfølgelig også til at bore i udvalgsbehandlingen, altså hvordan man fremsætter lovforslag, hvor der står, at det ikke har økonomiske konsekvenser, når det her jo må have økonomiske konsekvenser, hvis ellers der skal etableres bare så meget som én praktikplads, for det er nemlig ikke gratis at etablere.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Tak for svaret.
Jamen det vil så sige, at ordføreren er enig med mig i, at alt, hvad ministeren har lavet indtil videre, har været med et argument om, at det var evidensbaseret.
Her har vi en forhåbning om, at det skaber flere praktikpladser, men reelt kommer det her lovforslag ikke til at skabe flere praktikpladser.
Er ordføreren enig med mig i det?
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jo, der kan sagtens være en flaskehalseffekt i det her, og det vil så betyde, at vi bare udskyder og gør problemet endnu større på sigt.
Men det, jeg synes er det mest bekymrende, er sådan set, hvis vi ser på den forskning og den viden, der er på området i dag, at man overhovedet ikke aner, om det her virker.
Det er sådan noget følelsesmæssigt noget, hvor man siger: Jeg tror, det virker, hvis vi forsøger at tvinge nogen til noget.
Når en kommune som Københavns Kommune, som har et anlægsbudget på 9 mia. kr. alene er i stand til at etablere under 200 praktikpladser, mens Roskilde Kommune, der går frivillighedens vej, kan etablere nærmest det halve for et anlægsbudget på, jeg tror, det er omkring 160-170 mio. kr., så fortæller det mig, at sociale klausuler er spild af penge og spild af bureaukrati, og vi skal altså den anden vej: mindre bureaukrati, mere gang i væksten.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det her ikke kommer til at skabe en eneste ekstra praktikplads.
Er ordføreren af den samme overbevisning som jeg, i forhold til at det her i værste fald kan betyde, at der kommer færre praktikpladser?
Mener ordføreren ikke, at en virksomhed, som er klemt på økonomien, vil afvente med at ansætte en lærling, indtil der måske lige bliver et udbud i det offentlige, hvor det bliver et krav, sådan at man venter med at ansætte en lærling, indtil man får det behov?