runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2012-12-05:
Det er næsten for smerteligt, navnlig når spørgsmålet bliver stillet så venligt, som det bliver stillet her i sidste omgang, at blive ved med som minister at måtte henholde sig til de rammer, der er for den debat, som vi kan have om det her.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at Forsvarets Efterretningstjeneste gør sit yderste for at sikre, at vi overholder de regler, der gælder.
Selvfølgelig gør den det.
Jeg kan også forsikre om, at jeg ikke i min ministertid har konstateret overtrædelser af den karakter, som der har været omtalt.
Liselott Blixt (DF), 2012-12-05:
Hvordan agter ministeren at sikre, at Sundhedsstyrelsens tilsynsbesøg bliver forbedret, her tænkes bl.a. på hurtigere tilsyn, når styrelsen modtager en anmeldelse m.v.?
Nick Hækkerup (S), 2012-12-05:
Jeg tror, at sådan som spørgsmålet blev formuleret, vil det være svært at finde nogen, der rigtig er enig i, at det er et spørgsmål om reglerne bredt.
Jeg synes, at det er formuleret derhen, hvor det meget lyder som et spørgsmål, der går på en konkret sag, som jo i hvert fald har påkaldt sig en vis interesse fra mediernes side.
Og jeg ved, at min udmærkede kollega, justitsministeren, også i det omfang, det kan lade sig gøre, har været i dialog om præcis den sag.
Vi er her lidt tilbage i det der med, at når et spørgsmål formuleres positivt, som det første spørgsmål blev, og når jeg siger, at jeg ikke kan svare, fordi reglerne er, som de er, og ikke fordi jeg ikke synes, at det er en interessant og vigtig debat for vores demokrati, og når spørgeren så dygtigt bagefter formulerer spørgsmålet negativt, er problemet, at hvis jeg be- eller afkræfter oplysningerne, begynder jeg at måtte skære sider af den firkant, som er det fortrolige rum, som efterretningstjenesterne skal arbejde i.
Det er af de hensyn, jeg nævnte før, nemlig åbenheden på den ene side og hensynet til tjenesternes funktion, som på den anden side er afvejet af Folketinget og lagt i et andet udvalg og ikke i regi af § 20-spørgsmål.
Pernille Skipper (EL), 2012-12-05:
Det var jo ikke et overraskende svar.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Kan ministeren så ikke bekræfte, at den situation, vi tegner, hvor en dansk efterretningstjeneste – vi har to, og ministeren er chef for den ene – på den ene eller anden måde assisterer en udenlandsk efterretningstjeneste med oplysninger og bistand med det formål at slå en civil person ihjel i udlandet, vil være i strid med ikke bare dansk ret, men også med den forståelse af folkeretten, som vi som dansk stat har, og at det dermed også vil være ulovligt, hvis f.eks. den efterretningstjeneste, som ministeren er chef for, på den ene eller den anden måde yder bistand til, at en person kunne blive påsat et sporingsredskab for netop at finde en person i udlandet?
Det er reglerne bredt, jeg spørger ministeren om som chef for en af vores to efterretningstjenester.
Peter Christensen (V), 2012-12-05:
Jo, men nu har jeg også hørt finansministeren svare min kollega tidligere, og det er i sandhed den socialdemokratiske historieskrivning, vi har med at gøre, og den vil næppe kunne godkendes på Københavns Universitet som værende en korrekt måde at skrive historie på.
For hvad er fakta egentlig?
Det er, at under den borgerlige regering gennemførte vi reformer, der gav et øget arbejdsudbud på 105.000 mennesker.
Socialdemokratiet var ikke med i en eneste af de reformer.
Det, finansministeren så gerne vil sige til hele verden, er, at han står i spidsen for noget historisk, ikke fordi han har gennemført reformer, der øgede det med 105.000, men med 17.000.
Der har Venstre været med i samtlige reformer, der har øget det med de 17.000 mennesker, mens Socialdemokratiet ikke med i en eneste af de andre reformer.
Hvis man kan hygge sig i den socialdemokratiske bevægelse med at gå og bilde hinanden den socialdemokratiske historie ind, så fred med det.
Det har bare ikke noget med virkeligheden at gøre.
Han håber, at hans plan hænger sammen, men det må tiden vise.
Men det er da også et svar.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-05:
Nu tror jeg generelt, at politikere skal passe meget på med at bedømme deres egen indsats som historisk.
Det skal man nok overlade til andre, hvis der nogen sinde bliver anledning til det.
Men man kan da godt diskutere historien, og når det gælder ansvarlighed og økonomisk politik, er der ikke nogen tvivl om, at det er der en ret klar holdning til blandt de mennesker, der bedømmer den økonomiske politik.
Den generelle opfattelse er vel, at i 1990'erne, hvor Folketingets nuværende formand havde ansvaret for den økonomiske politik, blev der ført en virkelig ansvarlig politik med omfattende reformer og virkelig holdbare resultater.
I de efterfølgende 10 år viste det sig jo så desværre, at man ikke havde styr på den økonomiske politik, for ganske vist havde man en høj vækst og lav ledighed, men det var baseret på en boble, en boligboble, en lånefinansieret boble, som til sidst brast, og som vi stadig væk lever med konsekvenserne af.
Det forsøger vi nu at feje op efter.
Det er vel det, der står tilbage, når man i øjeblikket uden for Christiansborg diskuterer økonomisk politisk historie.
Peter Christensen (V), 2012-12-05:
Vil ministeren redegøre for regeringens ambitioner for, hvad en kontanthjælpsreform efter ministerens mening skal bidrage med til regeringens 2020-mål?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-05:
Jamen det vil jeg gerne.
Det kan man jo også læse i 2020-planen, men jeg gør gerne rede for det her.
Der er en samlet kategori af initiativer, hvoraf kontanthjælp er et, sygefravær et andet og integration et tredje, der samlet set skal bidrage med 3 mia. kr., som den tidligere spørger fra hr. Peter Christensens parti også tog udgangspunkt i.
Så kontanthjælpsreformen skal ses i den kontekst.
Og så vil jeg sige, at der er et mål mere med sådan en kontanthjælpsreform, der er mindst lige så vigtig, som de tal, vi nu diskuterer, nemlig at den skal have en konkret positiv social virkning, der sikrer, at de mennesker, der i dag modtager kontanthjælp – og gør det i alt for lang tid – faktisk bliver en del af fællesskabet og kommer i arbejde.
Det er jo ikke det mindste problem og den mindste udfordring i det her.
Det er måske forskellen på mig og spørgeren – eller på regeringen og spørgerens parti – nemlig, at vi interesserer os mindst lige så meget for det sociale aspekt i det her som for det økonomiske, og vi mener, at de ting kan bringes til at hænge sammen.
Peter Christensen (V), 2012-12-05:
Jeg er i øvrigt meget enig med finansministeren i, at man skal være varsom med at kalde noget historisk – helt enig.
Jeg vil egentlig heller ikke anklage finansministeren for at bruge det udtryk ofte.
Til gengæld gør finansministerens statsminister det konstant, så lad os give den advarsel videre til landets statsminister, fordi vi nu er blevet enige om, at det ikke helt holder, når man går det efter helt konkret.
Jeg er meget optaget af, at en kontanthjælpsreform også har et socialt sigte, at man tager hånd om de mennesker, men det ændrer jo ikke ved, at det er hele forudsætningen for regeringens økonomiske politik.
O.k., så er det element jo ligesom væk fra det her regnestykke.
Og så er der jo kun kontanthjælpen tilbage.
Jeg har fornemmet på regeringen, at man opererer med et tal på ½ mia. kr.
Er det ikke korrekt?
Hvis det er tilfældet, skal man sammen med Det Radikale Venstre, SF, måske oven i købet Enhedslisten, fordi det er den brede, samarbejdende regering,
finde 2½ mia. kr. på bedre integration.
Mener finansministeren, at det er realistisk?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-05:
Jeg tror generelt, at mit syn på spørgerens forholdsvis vilde hypoteser byggende på en lang serie af uholdbare antagelser ikke er, at det er realistisk, nej.
Jeg synes ikke, at den spørgeteknik bringer os nogen som helst steder hen.
Jeg synes, man kom meget hurtigt rundt om det der spørgsmål om det sociale sigte med en kontanthjælpsreform, for hvis det er sådan, at Venstre har det synspunkt, at man kan komme meget langt med en kontanthjælpsreform med hensyn til at sikre et reformbidrag, og at man samtidig kan løfte den sociale nøgleopgave, det jo er at få mange af de her mennesker, der nu er i en ulykkelig social situation på passiv forsørgelse, med ind i fællesskabet og gøre dem til en del af arbejdsstyrken, ja, så kan man jo undre sig over, at Venstre i de 10 år, hvor man havde regeringsansvaret, ikke rigtig kom nogen vegne med det.
Det er jo på en eller anden måde fascinerende.
Derfor kan man glæde sig til, at regeringen kommer med et konkret forslag til, hvordan vi løser den opgave og samtidig styrker vores økonomi.
Og så kan man måske forberede sig psykisk på at optræde konstruktivt i den forhandling.
Peter Christensen (V), 2012-12-05:
Det kræver ikke nogen forberedelse, for vi møder altid konstruktivt op.
Modsat Socialdemokratiet, som ikke deltog i en eneste af de reformer, der gav arbejdsudbud, da de sad i opposition, så har vi været med i alle de reformer, som finansministeren har gennemført.
Så det kræver ikke nogen forberedelse.
Men finansministeren svarede jo ikke på, hvad det er, regeringen håber at kunne få ud af en kontanthjælpsreform.
Så jeg spørger igen: Hvad er det for en størrelsesorden, regeringen påregner for at få 2020-planen til at hænge sammen?
Hvad skal en kontanthjælpsreform give efter finansministerens håb?
Han skal ikke garantere noget, for det ved jeg jeg aldrig får finansministeren til, han skal ikke engang rigtig mene noget, for det kan jeg heller ikke få finansministeren til, han skal måske bare håbe noget.
Hvad håber finansministeren?
Nick Hækkerup (S), 2012-12-05:
Det er sådan, at Folketinget jo har vedtaget en lov, som hedder lov om etablering af et udvalg om forsvarets og politiets efterretningstjenester – det, vi også kalder Kontroludvalget – og der har man her i Tinget med et bredt flertal besluttet, at det skal være det særlige udvalg, der har indseende med efterretningstjenesterne.
På den måde har man prøvet at afveje på den ene side det legitime ønske, der er om åbenhed om og indseende med, hvad det er, vores efterretningstjenester, Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, laver, og på den anden side det indlysende, tror jeg, hensyn til den nødvendige fortrolighed omkring tjenesternes arbejde: Hvad er det for nogle metoder, man benytter sig af?
Hvad er det for nogle kilder, man har?
Hvordan sikrer vi, at det personel, som vi har, ikke udsættes for unødig fare?
– og så videre.
Så oplysninger om efterretningstjenesternes virksomhed giver regeringen, hvis det måtte være aktuelt, til Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, som bl.a. orienteres af regeringen om omstændigheder af sikkerhedsmæssig karakter eller vedrørende udenrigspolitiske spørgsmål, som er af betydning for efterretningstjenesternes virksomhed.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-05:
Som jeg svarede hr. Jacob Jensen, er det ikke min opfattelse, at det er det, der er kommet frem i Jyllands-Posten.
Der er en vurdering af de forslag, der er bragt på banen i forbindelse med en trepartsforhandling og selvfølgelig den objektive udfordring ved at nedbringe sygefraværet.
Sådan er det jo med reformer, at man tit forsøger at løse objektivt svære problemer, men det er jo ikke det samme, som at man skal opgive at nå det mål.
Det er en stor udfordring, det er et stort problem, og det er ikke nogen tilfældighed, at vi i vores 2020-plan peger på, at det vil vi gerne gøre en indsats for at løse.
Peter Christensen (V), 2012-12-05:
Ja, som enhver kunne høre, så det at få konkrete svar fra regeringen evnede jeg i hvert fald ikke.
Det er der nok ikke rigtig nogen der kan, tror jeg.
Men jeg vil så spørge om de avisskriverier, der har været om sygefravær.
Jeg synes jo, det kunne være skønt, hvis man kunne få nedbragt sygefraværet, men er finansministeren enig med sit ministerium i, at man næppe vil kunne få et bidrag, der kan give noget til 2020-planen?
Er finansministeren enig i det papir, der er kommet frem i Jyllands-Posten?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-05:
Og jeg har trods alt siddet i den anden ende af forhandlingslokalet og haft lejlighed til at se på, hvad det var for en attitude, jeg blev mødt med.
Så en god, stærk, intern drøftelse om naturligvis både at tage et ambitiøst reformtag her af hensyn til vores økonomi, men også at optræde socialt i forhold til de mennesker, det handler om, ville være nyttig tid brugt internt i Venstre.
Sophie Løhde (V), 2012-12-06:
Det sidste vil jeg gerne kvittere for.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at udbud af sundhedsydelser er et særligt område, og det understregede jeg jo også i min ordførertale.
Det er kun det her med, at det i sammenhæng med, at der bliver udbudt en sundhedsydelse, er forbudt.
Det er ikke forbudt, hvis det bare er et eksempel eller en illustration.
Så jeg tager ordførerens ord som udtryk for, at man er indstillet på at overveje det hensigtsmæssige i det her element i lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-06:
Jeg synes, at det, der står i lovforslaget, som udgangspunkt er fornuftigt og giver en rigtig god mening.
Det at udbyde sundhedsydelser er et helt særligt område, hvor en helt særlig opmærksomhed er påkrævet, sådan at svage grupper ikke bliver forledt til at tro, at sundhedsydelser kan andet og mere end det, de kan.
Men jeg vil sige til Venstres ordfører, at vi vil indgå i en dialog, som jeg kunne høre at Venstres ordfører gerne vil have, frem mod anden og tredje behandling.
Og jeg kan love, at vi vil være lydhøre også på det her punkt, sådan at vi kan få argumenteret ordentligt, i forhold til hvad der måtte være det rigtigste at gøre.
Tak for det.
Jeg har selv i mange år arbejdet med salg og marketing, og jeg er meget bevidst om, hvor stærke medier video og film er, ikke bare i forhold til de positive sider, men også de negative sider, der kan være i promoveringen, salget og markedsføringen af elementer, som vi fra politisk side har en særlig opmærksomhed på.
Og jeg vil som sagt rigtig gerne være med til, at vi får drøftet de her fordele og ulemper, og om der skal laves en justering set i forhold til det, der ligger i lovforslaget her i dag.
Men en særlig opmærksomhed har vi behov for at rette mod de her levende billeder og videoer, fordi det er et meget, meget kraftigt og effektivt markedsføringsredskab.
Sophie Løhde (V), 2012-12-06:
Det er blot et enkelt kort spørgsmål til det her lovforslag, der vedrører ændring af markedsføringen af sundhedsydelser.
Vil man fra socialdemokratisk side være indstillet på sådan at overveje, om man måske kunne lade den del udgå, der vedrører et forbud mod brug af video på internettet, hvis det er i sammenhæng med et udbud af en sundhedsydelse, altså at det ikke fremover bliver forbudt at have en video med et eller andet eksempel på et genoptræningsforløb, samtidig med at der tilbydes en genoptræningsydelse?
Eller er det bare noget, som man siger ligger fuldstændig fast, og som man overhovedet ikke vil give sig på?
Mai Henriksen (KF), 2012-12-06:
Det er jo ren opbakning til ministeren i dag.
Ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet har været meget godt omkring det.
Det, der er vigtigt for os som konservative, er, at lovgivningen bliver samlet i en lov med det åbenlyse formål at skabe klarhed, åbenhed og gennemskuelighed for borgerne og især for de studerende.
Det kan vi kun bifalde, og derfor kan Konservative støtte lovforslag L 90 og L 91.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-06:
Hver evig eneste dag gør vores sundhedspersonale, uanset om de arbejder i det offentlige eller i det private, en forskel for patienterne.
De løber så hurtigt, de kan; de gør tingene så godt, de kan; de tager uddannelser så godt, de kan, til gavn for patienterne.
Det er rigtig, rigtig glædeligt.
Når man sammenligner det danske sundhedsvæsen med sundhedsvæsenet i andre lande, kan man godt se, at vi har noget, der fungerer rigtig godt.
Men det er jo også sådan, at de ting, der er rigtig gode, kan man også godt gøre bedre.
Med jævne mellemrum hører vi om skandalesager.
Men vi hører jo også om sager, hvor det handler om muligheden for tilsyn med og information om lægers virke på privatklinikker, herunder i forbindelse med kosmetiske behandlinger.
Nogle af de her sager kommer frem i medierne.
Så hører vi om dem.
Vi bliver forargede, og vi vil gerne rette op på dem.
Men der er også mange sager, som aldrig når avisspalterne.
Uanset hvor en patient får behandling, uanset hvem der behandler af autoriseret sundhedspersonale, skal vores danske patienter regne med at få både den rigtige behandling, den sundhedsfremmende behandling og den sikre behandling.
Derfor er det væsentligt, at vi med de fire lovforslag, vi behandler i dag, sætter patientsikkerheden i centrum.
Derfor indeholder de fire lovforslag, både at Sundhedsstyrelsen får nye og mere effektive muligheder for at identificere problemer med medicinsk udstyr, at vi sikrer bedre oplysning og strengere regler for, hvordan man må reklamere for sundhedsydelser, at vi sikrer effektive redskaber til at få oplyst tilsynssager, at vi skaber mulighed for at udstede forbud til sygehusene, og til sidst at vi stiller egentlig nye krav til virksomhedsansvarlige læger og tandlæger.
Jeg tror grundlæggende på, at mange af de her lovforslag vil være med til at gøre en forskel, og jeg glæder mig også til, at vi skal arbejde videre med dem i udvalget.
Jeg tror, at det bliver en meget, meget stor styrke, hvis så mange partier som muligt kan stå bag lovforslagene.
Det kræver jo selvfølgelig også, at vi hver især gør en indsats for at nå hinanden, og jeg vil gerne sige her fra Folketingets talerstol, at vi i SF i hvert fald er meget indstillet på, at vi i fællesskab skal prøve at se, hvordan vi kan strikke det sammen, så også dem, der har nogle indvendinger, kan få dem indarbejdet i lovforslaget.
Vi støtter lovforslagene.
Liselott Blixt (DF), 2012-12-06:
Jamen jeg vil da lige give mit besyv med, da det også var mig selv, der kritiserede, at man ikke havde fået besked – og det siger jeg hverken for at skabe drama eller for at kritisere, at man har lagt nogle forslag sammen.
Men jeg mener, at vi lever i et kommunikationssamfund, hvor vi kommunikerer utrolig meget.
Vi har iPads, vi har mobiltelefoner, og jeg ved ikke hvad, og alligevel kan man ikke få en besked, hvor der står, at lovforslagene behandles samlet.
Det var faktisk bare informationen om, at man behandlede forslagene sammen, der ville have været god at have fået som medlem, så man ikke skulle sidde og skrive fire taler og faktisk ikke havde en samlet tale, når man kom op på talerstolen.
Det var sådan set det, som jeg klagede lidt over.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-06:
Mange tak.
Vi er som udgangspunkt positivt indstillet over for L 92.
Medicinsk udstyr skal naturligvis have en høj kvalitet, og det er også fint, at man f.eks. kan spore implantater til en patient, hvis der er risiko for, at der er nogle sundhedsskadelige virkninger af de implantater, som er blevet indopereret.
Vi kan til gengæld ikke støtte L 93.
Forbuddet mod at bruge levende billeder i reklamer finder vi direkte tosset.
Angående L 94 er vi enige i, at man skal kunne fratage autorisationen midlertidigt, men vi finder det vigtigt, at en sådan afgørelse kan ankes.
Det er ud fra et retssikkerhedsmæssigt princip.
Ændres det ikke i det her lovforslag, kan vi ikke støtte forslaget.
Der er nogle af de samme problemstillinger om retssikkerheden som i L 94, og det håber vi der kan blive kigget på i udvalgsbehandlingen.
Villum Christensen (LA), 2012-12-06:
Vi finder det til dels velbegrundet, at man med dette lovforslag får etableret et tværgående ankeorgan på uddannelsesområdet.
Vi får hermed et egentligt lovgrundlag for etablering af uddannelsessektorens ankeinstans, således at der fastlægges kriterier for udpegning af medlemmerne, herunder de særlige sagkyndige, som naturligvis er nødvendige på grund af de mange nye sagsområder.
Vi ser også forslaget som en styrkelse og sikring af den juridiske kompetence på området og kan uden bekymring støtte lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2012-12-06:
Jeg må sige, at det jo på den led er et anliggende for huset her, for Folketinget her, hvordan man meddeler oplysninger om Folketingets dagsorden for møder i salen.
Den opgave ligger ikke ovre i ministeriet.
Så har jeg også på fornemmelsen, at man kommer til at vende det på udvalgsmødet, så der kan man jo også snakke om, hvordan man som samlet udvalg har det med det.
Jeg ser i hvert fald meget frem til den videre udvalgsbehandling og har tænkt mig fra min side at gøre det grundigt.
Og jeg kan ikke forestille mig andet, end at der også bliver stillet nogle rigtig gode spørgsmål fra ordførernes side.
Så det skal nok blive til en rigtig god videre behandling af lovforslagene.
Sophie Løhde (V), 2012-12-06:
Jeg kan berolige formanden med, at der vist ikke er tale om noget drama; hvis der er det, er det i hvert fald et drama, jeg har overset her i salen i dag.
Vi har ikke fra Venstres side noget imod at sambehandle nogle lovforslag, det kan sådan set være relevant.
Det, jeg blot tillader mig at sætte spørgsmålstegn ved, er antallet af lovforslag.
Fire lovforslag til sambehandling synes jeg altså er udtryk for en betydelig mængde lovforslag, som vedrører ændringer af lovgivningen under nogle forskellige love.
Det er blot derfor, jeg spørger ministeren, om man synes, at det er en hensigtsmæssig måde at komme rundt om de her lovforslag på og gå i dybden med nogle af de her spørgsmål på.
Og jeg kan forstå, at det ikke er ministerens idé.
Der vil vi nok gerne henstille til, at man forsøger at begrænse mængden af lovforslag i en sambehandling, så det i hvert fald giver mening i forbindelse med, hvad det er for nogle love, man snakker om.
Astrid Krag (S), 2012-12-06:
At der skulle være en sambehandling er ikke noget, jeg har ønsket.
Jeg tror, at når ting falder temamæssigt sammen, bliver vi spurgt af Folketinget om, hvad vi siger til en sambehandling.
Der har vi ikke sagt nej.
Jeg synes sådan set, at det kan give god mening, at vi har en samlet debat om noget, der er så meget inden for den samme ramme.
Det kan være en fin måde vi bruger vores tid på, at der ikke skal være mange gentagelser.
Men det er sådan set ikke et ønske fra min side.
Jeg har et ønske om, at vi får en rigtig god og grundig debat, og jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Og jeg er ked af, hvis der er mange, der synes, at det har været til stor gene.
Jeg har selv gennem tiden været med til både at sambehandle lovforslag og behandle lovforslag, som ikke blev sambehandlet, og hvor jeg syntes, at det var ærgerligt, at de ikke blev det.
Så man kan jo sige, at det er en vurdering fra gang til gang.
Og jeg drøftede det faktisk lige med udvalgsformanden for at høre ham, om det er noget, der kommer forbi udvalget, altså hvordan formalia er.
Og det kan jeg forstå at det ikke gør, men det kan jo være noget, som man lige kan vende for at se, om der er et generelt ønske om det.
Det er i hvert fald ikke noget, der har været presset igennem fra min side.
Så vil jeg bare sige, at jeg glemte at kommentere en ting, nemlig proportionalitet i det her med midlertidig fratagelse af autorisation.
Det skal uden tvivl være proportionalt.
Det vil sige, at man skal have forsøgt at få folk til at samarbejde på flere andre måder, før man bruger det.
Og jeg tror, at noget af det, der er helt afgørende, er, at det vil have en præventiv virkning, at det altså vil øge tilskyndelsen til, at man samarbejder om at oplyse en sag.
Men lad os da endelig også diskutere det.
Jeg tror bare, at noget af det, der er helt afgørende, er det her med, at vi har behov for, at det skal være tidsmæssigt hurtigere.