runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Nu må jeg sige, at det sådan set ikke var mig, der snakkede om ideologi.
Det var Socialdemokratiets ordfører, der mente, at det her var ideologisk.
Det afviste jeg jo, for jeg sagde netop, at det var til fordel for borgerne, og at man godt kunne snakke om ideologi og alt det der, men det var sådan set ikke mig, der gjorde det.
Jeg mener heller ikke, at jeg har slået et stort brød op her og har sagt, at det dog er en fantastisk sag.
Jeg mener faktisk, at jeg startede med at sige, at det er en lille administrativ sag, hvor man justerer nogle administrative systemer.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke se, at der er et stort problem i den her sag, sådan som det bliver fremført nede fra salen.
Jeg synes, det er positivt, at borgerne får en mulighed for at vælge, og jeg kan slet ikke se, at det, at man får et frit valg, giver mere bureaukrati.
Det plejer faktisk at være omvendt, og det er jo derfor, man indfører frit valg.
Nanna Westerby (SF), 2009-10-22:
Hr. Eyvind Vesselbo snakker jo meget om ideologi her, og det kan simpelt hen godt være, at jeg bare ikke kan følge den ideologi, som hr. Eyvind Vesselbo repræsenterer.
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan se det store frihedsprojekt i friheden til selv at vælge landinspektør, og jeg tror bare, at der er ret mange københavnere, der ligesom mig ikke synes, at det er en kæmpe landvinding for friheden i det her land, at man nu selv kan vælge landinspektør.
For det første, fordi jeg simpelt hen tror, at landinspektørbranchen er så relativt begrænset, at der ikke er så mange landinspektører at vælge imellem, og for det andet – og det er det, som jeg meget gerne vil have hr. Eyvind Vesselbo til at svare på – da især ikke, hvis det medfører mere bureaukrati og flere udgifter for kommunerne, og hvis det medfører et mere bureaukratisk landinspektørsystem, som jo er det, København og Frederiksberg Kommuner siger.
Derfor vil jeg gerne have hr. Eyvind Vesselbo til at svare på følgende: Kommer det her til at spare penge?
Kommer det til at spare besvær?
Vil det gøre systemer mere smidige?
Er der noget effektivisering at hente her?
For hvis det er tilfældet, vil vi da sådan set godt se positivt på det, men man har bare indtrykket af – ud fra høringssvarene – at det kommer til at gøre præcis det modsatte.
Per Clausen (EL), 2009-10-22:
Jeg vil sige, at jeg var meget glad for at høre hr. Eyvind Vesselbo give en garanti fra Venstre om, at der ikke bliver lempet på reglerne med hensyn til at bygge sommerhuse inden for strandbeskyttelseslinjen.
Det synes jeg trods alt er meget, meget betryggende, og det vil vi vide at huske.
Men betyder det, at Venstre heller ikke har andre planer om at lempe på byggeriet inden for strandbeskyttelseslinjen?
Per Bisgaard (V), 2009-10-22:
L 34 handler om ændringen i styrelsesloven for kommuner og regioner, og for en kommunalpolitiker gennem flere år er det en glæde, at de positive erfaringer, der er gjort derude, nu kan blive lovfæstet.
Elementerne er alle sammen fremhævet i den nylig aflagte rapport om kommunalpolitikerens rolle og arbejdsvilkår, og jeg er ret sikker på, at det nu vil blive meget positivt modtaget ude i kommuner og regioner.
I lovforslaget foreslås det, at et flertal i kommunalbestyrelsen kan beslutte, at alt materiale, som er nødvendigt for medlemmets bestyrelsesarbejde, kan fremsendes elektronisk.
Det er min vurdering, at det allerede sker i hovedparten af de danske kommuner og regioner, men der, hvor det ikke er implementeret, vil det være en åbenbar fordel.
Ulemperne synes at være få, så det vil være til stor fordel.
Det fremgår også af forslaget, at formkrav til offentliggørelse af visse kommunale oplysninger ophæves.
Styrelsesloven indeholder i dag en række krav til offentliggørelsesmåder, som fremover ikke vil være påkrævet.
Kommunalbestyrelsen vil nu få mulighed for udelukkende at offentliggøre alle kommunale oplysninger på kommunens hjemmeside, og det i sig selv giver flere administrative lettelser og økonomiske besparelser.
Helt naturligt vil det jo være at aflevere papirudgaver på borgerservicecentre og biblioteker.
Siden 2001 har kommunalbestyrelser og regionsråd kunnet indføje i deres styrelsesvedtægt, at en stedfortræder kunne indkaldes, selv om forfaldsperioden for det faste medlem var under 1 måned.
Det har dog krævet en forlods ansøgning om dispensation til ministeriet, men alle ansøgninger er blevet imødekommet, og i dag er der allerede 11 kommuner, der benytter sig af den mulighed.
Kritikere har godt nok sagt, at det kunne give manglende kontinuitet i bestyrelsens arbejde, og at det vil være svært at placere ansvaret, men erfaringer fra de 11 kommuner synes nu at vise, at der ikke er grund til betænkeligheder.
Det står jo i øvrigt også den enkelte kommunalbestyrelse frit for, om man vil indføje muligheden for udvidet stedfortræderindkaldelse i styrelsesvedtægten.
I nogle kommuner har man ikke ønsket at delagtiggøre kommunens borgere i budgetdrøftelserne frem mod vedtagelsen af det endelige budget i oktober måned.
Det vil med vedtagelsen af L 34 være endeligt slut, og man kan vel med rette sige, at det ikke var for tidligt.
I forslaget er det som minimum økonomiudvalgets vedtagne budgetforslag og flerårige budgetoverslag, der foreslås offentliggjort.
Det vil fremme den offentlige debat, og man kan med borgerøjne hævde, at ens muligheder for at holde sig orienteret bliver væsentligt forbedret – og nogle vil måske hævde, at den offentlige debat kunne få et kvalitetsløft.
Lovforslaget giver kommunerne og kommunalbestyrelserne større frihed til at organisere deres arbejde.
Det letter i et vist omfang det administrative arbejde, og på den lange sigt er der også økonomiske gevinster at hente.
Det er alt i alt et forslag, som vi i Venstre kan anbefale.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Skal jeg forstå det sådan, at SF kommer med et forslag om, at man skal kunne bygge sommerhuse neden for strandbeskyttelseslinjen?
Jeg kan sige, at Venstre overhovedet ikke vil være med til et forslag af den slags.
Vi har sagt, at man i det her tilfælde kan give tilladelse til campinghytter mod en dispensation fra kommunen.
Men SF’s forslag om, at man skal kunne bygge sommerhuse neden for strandbeskyttelseslinjen, kan vi ikke støtte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-22:
Vi er positive i Enhedslisten over for det her forslag.
Det er en klar administrativ lettelse, og det er vi selvfølgelig glade for.
Vi har et enkelt spørgsmål, som også er det, som både Socialdemokraterne og SF har rejst, og som Håndværksrådet skriver i deres høringssvar, nemlig at de finder det betænkeligt, at ministeren kan fastsætte regler om adgang til at påklage afgørelser og herunder, at afgørelserne ikke skal kunne påklages.
Håndværksrådet har den pointe, at afgørelse om retten til at udøve et erhverv bør kunne påklages.
Men vi er meget positive over for forslaget.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-10-22:
I lyset af, at anerkendelsesdirektivet nu er fuldt implementeret i dansk lovgivning og med den stigende globale brug af internettet, er CIRIUS blevet et forsinkende led i sagsbehandlingen.
Samtidig er behovet for at eliminere forsinkelser i ansøgningsprocessen steget, fordi sagsbehandlingsfristen for EU-autorisationssager efter det nye anerkendelsesdirektiv er forkortet fra 4 til 3 måneder, og ansøgningsmængden er i de senere år stærkt stigende.
Der er derfor behov for at smidiggøre og regelforenkle sagsgangen, således at CIRIUS ikke længere er modtager af udenlandske ansøgninger om autorisation.
Det fremsatte forslag er derfor en logisk konsekvens af, at ansøgninger om autorisation mest effektivt kan indgives den myndighed, der administrerer det pågældende erhverv, hvilket er der, hvor de i de fleste tilfælde alligevel ender.
Der bliver derfor ikke tale om en materiel ændring af muligheden for at få eller ikke få konverteret sin udenlandske autorisation eller lignende til en dansk, men alene en ændring af den praktiske ansøgningsprocedure.
Samtidig bliver afskæringen af klageadgangen med den nye formulering af § 7 som udgangspunkt ophævet, og samtidig gives ministeriet hjemmel til at fastsætte nærmere regler om klageadgangen.
En anden positiv konsekvens af forslaget er, at samtidig med, at den fysiske postindgang til CIRIUS jo afvikles, så styrkes CIRIUS' rolle som internetbaseret informationsindgang. Der vil derfor med forslaget ikke ske en forringelse af servicen over for de udenlandske ansøgere, men der vil derimod blive en enklere og hurtigere og mere smidig sagsbehandling.
De Konservative kan derfor stemme for forslaget.
Hanne Agersnap (SF), 2009-10-22:
Skønt jeg ikke er stedfortræder, kan jeg holde en næsten lige så kort tale, for jeg kan kun sige tillykke med, at vi har fundet et sted, vi kan afbureaukratisere og regelforenkle.
Der er ingen grund til at have de her ekstra led i, hvem der kan give autorisation – det er de berørte brancher, der giver autorisationen, også hvis folk med de rigtige kompetencer kommer udefra.
Hvis en fysioterapeut eller tandlæge eller anden person fra alle de fag, der kræver autorisation, kommer, er det deres respektive foreninger, der giver autorisationen, og vi behøver ikke nødvendigvis det mellemled.
Det betyder dog ikke, at vi derfor skal afskaffe mellemleddet, for der er god brug for informations- og dataindsamling vedrørende udenlandske autorisationer.
I lighed med Socialdemokratiet har jeg bemærket det der høringssvar om, at afgørelser ikke skal kunne påklages, og jeg har også set, at ministeriet har reageret på det.
Men jeg mener stadig væk, at der er flere spørgsmål til, hvorfor der ikke skal kunne påklages afgørelser, og om der kan påklages afgørelser for danskere, der søger om autorisation, eller om det er for at ligestille danskere med udlændinge i forhold til, om der kan påklages afgørelser.
Det synes jeg er lidt uklart, men det regner jeg med vi får afklaret i udvalgsbehandlingen, og så synes jeg, det er fint med et afbureaukratiseringsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-10-22:
Jeg står jo her igen, fordi vores ordfører på forslaget, hr. Jesper Langballe, desværre ikke har mulighed for at være i salen.
Ved det forrige forslag havde jeg fået en for lang tale; i det her tilfælde har jeg ingen tale fået, så der står jeg lidt friere, kan man sige.
Men jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkepartis sige, at vi selvfølgelig kan støtte det her lovforslag, fordi der er to grundliggende positive ting ved det: Dels skal det lette sagsgangen, dels skal det forkorte sagsbehandlingstiden for de her ansøgninger fra folk, som ønsker at få konverteret en autorisation fra en udenlandsk uddannelse til dansk praksis.
Der er således ikke tale om en materiel ændring af muligheden for at få eller ikke at få godkendt en ansøgning, og derfor kan Dansk Folkeparti uden betænkelighed støtte det fremsatte lovforslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-22:
Jeg kan ganske kort sige, at Socialdemokraterne bakker op om, at man får forenklet adgangen til at søge om autorisation i Danmark.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der er den lettest mulige vej ind i systemet, når man skal søge om adgang til at komme til Danmark og udøve sit erhverv.
Derfor støtter vi op om formålet med det her forslag.
Der er et par ting i høringssvarene, som vi gerne vil spørge ind til.
Bl.a. har Håndværksrådet noget om klageadgangen, og der er også blevet rejst et ønske om, at man selvfølgelig bevarer CIRIUS som – hvad skal man sige – et samlende videncenter på området og også har det som indgangen til at søge oplysninger om, hvor folk så i givet fald skal søge en autorisation.
Det er selvfølgelig vigtigt, at folk kan gennemskue, hvor de skal søge, når de kommer til Danmark.
Det vil vi spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen, og derudover bakker vi op om forslaget.
Jeg skulle også hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de støtter forslaget.
Malou Aamund (V), 2009-10-22:
I Danmark vil vi fremover være dybt afhængige af at importere højt kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Derfor har regeringen med de forskellige jobplaninitiativer gjort det mere attraktivt for dygtige udlændinge at komme til landet.
Men for visse erhverv kræver det en dansk autorisation at få lov til at udøve det pågældende erhverv her i landet.
Den gruppe, vi taler om her, er altså personer, der har behov for at få, hvad skal man sige, konverteret en udenlandsk autorisation til en dansk.
Det kunne f.eks. være fysioterapeuter, revisorer og mange andre.
Lovforslaget indebærer altså, at ansøgningen om at udøve et lovreguleret erhverv i Danmark sendes direkte til den autoriserende myndighed i stedet for til CIRIUS, som praksis er i dag.
Det drejer sig altså om at lette sagsgangen og om at forkorte sagsbehandlingstiden.
Det er selvfølgelig noget, vi støtter i Venstres gruppe, både som et led i regeringens fortsatte afbureaukratiseringsindsats og som et vigtigt skridt i retning af at gøre det nemt at tiltrække højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft på de områder, hvor vi har brug for det.
Meta Fuglsang (SF), 2009-10-22:
Som det allerede er nævnt af de tidligere ordførere, er det her forslag jo et forslag, der er delt i to.
Den første del, som er visumdelen, er noget, vi støtter, og er ikke det, som jeg vil bruge de fleste kommentarer på.
Jeg tror, at det, der er vigtigt i forbindelse med det her lovforslag, er den anden del, nemlig den del, der vedrører undervisning.
Den er jo ikke problematisk på grund af princippet om, at når man er her for at studere, er det en selvfølge, at man følger sine studier, at det er det, der er den primære aktivitet, mens man er landet.
Det er ikke den del, der er problematisk.
Det, der er problematisk, er, hvis man laver en for rigid lovgivning, hvor man ikke tager hensyn til de forhold, der er på de uddannelsesinstitutioner, hvor de studerende er indskrevet.
Og det er dér, jeg synes det er vigtigt, at vi i Folketinget lever op til den forpligtelse, jeg synes vi har til i hvert fald at forsøge at lave kvalitetslovgivning, at lave en lovgivning, som ikke bare varetager hensynet til, at der skal være kontrol med, at de studerende følger deres studier, men også varetager hensynet til uddannelsesinstitutionerne og forskellen på, hvordan de tilrettelægger studierne, samt skaber en rimelig måde at få afgjort på, om den studerende er studieaktiv eller ej, og også skaber en rimelig lovgivning, når det handler om, at det her er et spørgsmål om at sikre, at de studerende følger studierne, men ikke via et for stort kontrolapparat, der er koncentreret omkring mistro som udgangspunkt.
SF ser frem til et udvalgsarbejde, som vi går ind i for at sikre, at det bliver en kvalitetslovgivning, at det bliver en lovgivning, hvor vi selvfølgelig følger formålet med at sikre, at de studerende følger studierne, mens de er her, men at vi også bruger den inspiration, der er i de høringssvar, som ligger til det her lovforslag, til at skabe en lovgivning, som sikrer, at der er en rimelighed i forhold til uddannelsesinstitutionerne og i forhold til de studerende, og hvor vi tager de hensyn, der skal til, for at vi ikke får lavet en dårlig lovgivning ud af noget, som egentlig er et princip, vi støtter, nemlig at man følger sine studier, mens man er her i landet.
Så med de bemærkninger støtter SF, at vi i Folketinget går ind i det her arbejde, men vi håber meget, at vi er enige om i udvalgsarbejdet, at vi kigger på de reelle problemer, der ligger i det, og ikke stopper ved at konstatere, at vi nu har mulighed for at give hjemmel til at lave en kontrol af det her.
Så skal jeg hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at Det Radikale Venstre støtter det her forslag.
Maja Panduro (S), 2009-10-22:
Udenlandske studerende er en styrke for Danmark – for uddannelsesmiljøet, for erhvervslivet, for forskningen.
Derfor er Socialdemokraterne også meget positivt indstillet over for den del af forslaget, som omhandler visumkodekset.
Som sagt er de udenlandske studerende en styrke for Danmark, men det er de selvfølgelig kun, i det omfang at de rent faktisk studerer.
Langt, langt størstedelen af de udlændinge, som studerer her, arbejder hårdt på deres studium og bidrager dermed til kvaliteten i undervisningen, til dansk forskning, til dansk erhvervsliv.
Det er selvfølgelig ikke i orden.
Når du er i Danmark for at studere, skal du også studere.
Derfor bakker Socialdemokraterne også op om lovforslagets mål om, at vi sikrer, at studieopholdstilladelser ikke bliver misbrugt til f.eks. at arbejde ulovligt i Danmark.
Så her i udgangspunktet er vi også positive over for den del af forslaget, som omhandler en bemyndigelse til ministeren til at fastlægge aktivitetskrav for de udenlandske studerende.
Imidlertid er vi også meget optaget af, som også en række af høringssvarene påpeger, at der altså i de her aktivitetskrav, man fastlægger, er brug for en fleksibilitet og en hensyntagen til de enkelte uddannelsesinstitutioners tilrettelæggelse af undervisningen.
For på mange af de her uddannelser benytter man sig jo heldigvis af projektarbejde, gruppearbejde, e-læring og den slags undervisningsformer, hvor det ikke vil give mening, at man benytter sådan en gammeldags protokolførelse og en bastant 10-procents-fraværsregel, sådan som der umiddelbart lægges op til fra ministeriets side.
Der er ikke nogen af os, der kan have en interesse i, at de her krav hælder cement ned over et ellers dynamisk uddannelsessystem eller indfører mere bureaukratiske løsninger end allerhøjst nødvendigt, særlig da vel ikke i disse afbureaukratiseringstider.
Men derfor har vi også meget positivt bemærket ministeriets løfte om, at man vil tilrette studieaktivitetskontrollen, sådan at man tager højde for tilrettelæggelsen og tager højde for de her forskellige undervisningsformer.
Det er vi rigtig glade for, og det ser vi frem til at følge nærmere i udvalgsarbejdet.
I bemærkningerne til lovforslaget anfører man også, at man forestiller sig, at den merudgift for skolerne, som den her kontrol vil udløse, skal afholdes af de udenlandske studerende selv via brugerbetaling.
Her vil vi også i det kommende udvalgsarbejde meget gerne have undersøgt, hvilke slags udgifter det her kommer til at dreje sig om.
Når vi nu heldigvis er enige om, at vi i Danmark rigtig gerne vil tiltrække dygtige og arbejdsomme udenlandske studerende, hvorvidt og hvordan vil overvæltningen af administrationsudgifterne på den enkelte studerende så påvirke antallet og typen af de studerende, som kommer hertil?
Det ser vi frem til at høre mere om, det har vi tænkt os at spørge ind til.
Med de her bemærkninger går Socialdemokraterne positivt til forhandlingerne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-10-22:
Jeg vil først takke for den overvældende store tilslutning til lovforslaget, for det kan jeg jo høre at der er tale om.
Det er jo rigtigt, som Venstres ordfører fremhæver, at forslaget med hensyn til visumregler gør reglerne mere gennemskuelige.
Det er noget, som regeringen og regeringspartierne selvfølgelig er meget optaget af.
Vi er også optaget af, at borgernes retsstilling også gennem de fastsatte frister forbedres.
Men det er altså vigtigt midt i de mediehistorier, der nogle gange er, om en uheldig sag, det kan have taget meget lang tid at behandle, at understrege, som også hr. Karsten Lauritzen gjorde, at langt den største del af visumsagerne klares på ganske få dage.
Også tak for Socialdemokratiets opbakning og tillykke med den første tale her i Folketingssalen, som jeg kan forstå at der var tale om.
Så er der jo rejst nogen kritik af kontrollen af de studerende.
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig forstår de indvendinger.
Altså, det må være helt afgørende, at mennesker, der kommer hertil og får en opholdstilladelse, naturligvis skal leve op til det, der har givet dem opholdstilladelsen.
Derfor har jeg også meget svært ved at se, at der skulle være tale om en forskelsbehandling.
Der er jo den forskel på folk, at hvis man bor i udlandet, skal man have en opholdstilladelse her i Danmark, og der er den forskel, at hvis man ikke opfylder betingelserne, kan opholdstilladelsen inddrages.
Det er naturligvis en forskelsbehandling, men det er en ganske saglig forskelsbehandling, som jo altså fungerer over alt, hvor man har med opholdstilladelser og statsborgerskab at gøre.
Der er også forskel i lovgivningen på mænd og kvinder osv., så det vil jeg på forhånd fuldstændig afvise.
Det betyder selvfølgelig ikke, at jeg ikke gerne vil diskutere det med Enhedslisten, men jeg mener, at det er helt galt, hvis vi, hver gang vi har givet opholdstilladelse, skal sige, at der ikke må forskelsbehandles, for dermed kan vi altså heller ikke inddrage opholdstilladelsen, og det er jo det, det hele drejer sig om, og så falder hele systemet med at give opholdstilladelser.
Vi kan jo for den sags skyld heller ikke afvise, at nogle af dem rent faktisk udnyttes arbejdsmæssigt.
For det, der jo er tale om, er, at nogle af dem så vil arbejde for meget, og jeg har da også overvejet, om vi så skulle skærpe reglerne dér for at forhindre det.
Men det er nu nødvendigt at kontrollere, og til dem, der i deres ordførertaler lyder, som om de mener, at man skærper reglerne, og at lovkvaliteten er dårlig, må jeg sige: Nej, det indholdsmæssige ændres der ikke ved, tværtimod.
Det, som vi bare ønsker at tjekke, er, at der netop handles lovligt; at de, der har fået tilladelse, også handler lovligt.
Her er situationen desværre sådan, som hr. Hans Kristian Skibby var inde på, at vi sammen har foretaget kontrolforanstaltninger.
Det har desværre vist sig, at det i høj grad var nødvendigt, og derfor er det også nødvendigt at ændre reglerne.
Men jeg tager selvfølgelig gerne en diskussion om det i udvalget og er til rådighed for ethvert spørgsmål og enhver diskussion.