Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
Det her er jo, som jeg tror at også hr. Ole Hækkerup var inde på, ligesom tredje skridt i retning af en stærkere indsats over for økonomisk kriminalitet.
Først startede regeringen sammen med Enhedslisten med en styrkelse af en særlig afdeling, vi har hos politiet, som hedder SØK, som beskæftiger sig med økonomisk kriminalitet – det var i forbindelse med finansloven for 2012, hvor et tættere samarbejde mellem SØK og SKAT blev prioriteret – dernæst, som vi også har drøftet i Folketinget, en stærkere indsats over for økonomisk kriminalitet, en ny stor pakke, som også blev præsenteret for nylig, og nu her et spørgsmål om at sætte ind over for konkursryttere, som jo altså så er det tredje skridt.
Til det her, som fru Pernille Skipper jo rigtig nok sagde, hører også en række andre initiativer, som allerede er iværksat: Skærpet indsats over for insiderhandel, skærpet indsats over for kursmanipulation og en række andre ting.
Men tak for en positiv modtagelse af det.
Det skal ikke længere være muligt at udnytte selskabskonstruktioner med begrænset ansvar til skade for almindelige hårdtarbejdende danskere, der jo, som vi ved, når det går galt, og når konkursrytterne er på spil, påføres tab i forbindelse med et selskabs konkurs.
Derfor vil vi i regeringen nu indføre, som det også er fremgået, et helt nyt sæt af regler i konkursloven, som bl.a. indeholder følgende tiltag: At en person, som har deltaget i ledelsen af en virksomhed, der er gået konkurs, nu efter omstændighederne kan pålægges en konkurskarantæne, hvis personen har udøvet groft uforsvarlig forretningsførelse, at konkurskarantænen indebærer, at den gives til en person i op til 3 år, så den pågældende person altså får forbud mod at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed, hvori den pågældende ikke hæfter personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser.
Hvis konkurskarantænen overtrædes, vil personen efter omstændighederne kunne straffes med fængsel i indtil 6 måneder efter de bestemmelser, som er i straffelovens § 131.
Personen vil også, hvis betingelserne for pålæggelse af en ny konkurskarantæne er opfyldt, kunne få udvidet sin karantæne til at omfatte deltagelse i ledelsen af enhver form for erhvervsvirksomhed.
Endelig vil en person, der overtræder en konkurskarantæne, kunne blive pålagt at hæfte for den del af virksomhedens forpligtelser, der ikke dækkes af konkursmassen.
Pointen er den, at med indførelsen af de her nye regler tager vi endnu et stærkt skridt i retning af at få gjort op med det, vi har kunnet se, og som i særlig grad har udviklet sig de senere år, nemlig spørgsmålet om økonomisk kriminalitet.
Det skal der sættes stærkere ind over for.
Så har der været diskussioner om iværksættere.
Jeg tror, det både var Venstres ordfører og også Dansk Folkepartis ordfører, der var inde på det, og det er jo helt rigtigt, som også hr. Dennis Flydtkjær sagde, at det jo i denne sammenhæng er en væsentlig pointe, at der står, at hvis man skal i konkurskarantæne, skal man så at sige have opført sig groft uforsvarligt.
Det er jo også en inddæmning i forhold til almindelig iværksætteri.
Så har der været diskussioner om stråmandsvirksomheder.
Der bliver sat ind over for det her, og det er jeg også tilfreds med bliver anerkendt, men det er en udfordring, og det tror jeg også at vi skal sige.
Men hvis man eksempelvis hjælper en, der er i konkurskarantæne, med at bryde karantænen, altså udøver stråmandsvirksomhed, og bliver taget i det, så kan man straffes for det også.
Men det er klart, at stråmandsvirksomhed er en udfordring, som vi her i hvert fald tager et første skridt i retning af at blive bedre til at sætte ind over for.
Så nævnte hr. Dennis Flydtkjær i den sammenhæng spørgsmålet om den såkaldte konefinte.
Læser man den aftale i finansloven, som også det her forslag er behandlet i, altså aftalen med Enhedslisten om at bekæmpe økonomisk kriminalitet, så står der faktisk, at regeringen har nedsat et udvalg til at se på det her spørgsmål.
Altså, hvordan man kan dæmme op for det, at en mand flytter aktiver fra sig selv, lige inden det går galt, til konen, hvor de så er skjult, og som ingen kan komme efter.
Det undersøger vi nu.
Det er ikke helt ukompliceret stof, men undersøgelserne er sat i gang for at se, om vi kan gøre mere her også.
Så er der endelig registeret, som har været genstand for en vis debat.
Jeg kan sige det sådan: Der er både argumenter for og imod.
De har jo også været fremført her i debatten.
Argumenterne for er jo, at hvorfor skal de her typer, som har tifold af konkurser med i bagagen, ikke bare så at sige blotlægges for alle til skræk og advarsel?
Det andet er: Hvad kan man reelt bruge de her oplysninger til?
Hvis der står flyttemand Per Hansen i registeret, hvad kan folk så reelt bruge det til?
Den debat har Konkursrådet haft en lang diskussion om, som man kan læse i betænkningen, og den er altså faldet ud til, at man ikke ønsker offentlighed omkring registeret.
Det er jo ikke at sidestille med, at der med det her lovforslag ikke bliver sat ind over for konkursryttere.
Indsatsen bliver skærpet.
Men diskussionen i Konkursrådet er altså faldet sådan ud, at man ikke ønsker offentlighed omkring det, og som man kan se i lovforslaget, så er også den del af lovforslaget jo dækket af den almindelige lovovervågning, og her vil der være mulighed for at se på spørgsmålet igen.
Men indtil videre har regeringen altså valgt at følge Konkursrådets anbefalinger.