runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at man ikke bare kan gøre det op i kroner og øre, for man skal også ligesom se på, hvad vi får for de kroner og øre, vi afsætter på finansloven til de her ting, og hvad virksomhederne selv bidrager med af kroner og øre til f.eks. uddannelse.
Men jeg ved godt, at hvis man er i opposition, vil man bare sige, at der er skåret ned på området her.
Man tænker ikke over, at der er nogle andre, der måske kommer til at betale nogle af de kroner, der skal betales for at uddanne folk.
Men i det store hele må vi bare sige, at hele sikkerheden omkring fødevarer for den enkelte borger er blevet forbedret.
Og der kan vi også sige, at vi alle sammen er med til at bidrage, både som kunde, som skatteborger og som virksomhed.
Derfor er det, som fru Tina Nedergaard siger, en glædens dag, for borgerne skulle gerne være mere trygge, når de går ned og handler, og derfor siger vi jo selvfølgelig også ja til forslaget her.
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Tak for svaret.
Jeg er meget enig i, at vi netop på det område skal se fremad, fordi det drejer sig om menneskers sikkerhed også i fremtiden.
Men når man nu ser på det her lovforslag, som vi i Venstre er ret begejstrede for, og som vi forhandlede bredt i Folketinget, må man konstatere, at en af de bedste ting jo netop er det, at man kan pålægge en virksomhed at modtage rådgivning og undervisning, for så vidt at det er manglende kompetence, der fører til fejl, som kan sætte forbrugernes sikkerhed på spil.
Så er mit spørgsmål blot: Er det noget, der nødvendigvis koster noget?
Situationen er jo den, at det er gebyrfinansieret i lovforslaget, og det vil sige, at det er virksomheden selv, der betaler for rådgivningen og uddannelsen, så det behøver man altså ikke at afsætte penge til på statsbudgettet.
Er hr. Jørn Dohrmann ikke enig i, at det er et eksempel på, at nogle af de tiltag, der ligger i det her forlig, netop ikke koster noget, men forbedrer fødevaresikkerheden?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Det er helt klart, at man kan sige, at kilden til fejlen her jo skal findes langt tilbage i tiden, altså under den daværende SR-regering, vil jeg jo så påstå.
Men vi kan i lang tid diskutere, hvem det er, der har lavet fejlen, og om vi drog nogle konsekvenser.
Alle kan huske, at ministeren gik af, og så kan man spørge, hvem det i sidste ende var, der tvang ministeren til at gå af, om der er kommet flere penge til området siden da og den slags ting.
Jeg synes jo, vi hellere skulle tage og se fremad og sige, at vi nu er ved at have et bredt forlig her, hvor alle sammen jo synes, at det her går i den rigtige retning.
Derfor synes jeg, at vi alle sammen skal være glade for, at vi bakker op om det her lovforslag om fødevaresikkerhed, så befolkningen forhåbentlig føler, at de får en god behandling og er trygge ved at gå ned og handle også i morgen eller i overmorgen, når de skal ned at handle i butikken.
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Jeg følger med interesse debatten.
Jeg var ikke ordfører på det pågældende tidspunkt, men sådan som jeg erindrer det - og det vil man også kunne se ved at slå op i historiebøgerne - er konklusionen heller ikke blevet sådan.
Det var jo sådan, at Dansk Folkeparti ansvarliggjorde regeringen for, at det ikke fungerede.
Så enkelt er det jo, og så er det svar jo sådan set givet.
Det, der får mig til at komme med en kort bemærkning, er, at vi hører meget om, hvor forfærdelig dårlig fødevarekontrollen var under denne regerings første år.
Jeg er bare nødt til at spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke han er enig i, at situationen var den, at de største kødskandaler, som opstod i de første år af denne regerings regeringsperiode, drejede sig om kød, der under den tidligere regering havde ligget i masser af år.
Det var bare kød, som den daværende fødevarekontrol, som man angiveligt har været meget stolt af, fordi den var dyrere, jo ikke havde opdaget.
Det, der efter min opfattelse jo rent faktisk er sket i de senere år, er, at man dels har bibragt flere ressourcer gennem forliget, dels lavet en smartere og bedre kontrol.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Jeg vil sige, at det, vi gjorde, var, at vi spurgte regeringen, om den var sikker på, at der var penge nok til området.
Det viste sig så, at der skulle flere penge til for at løfte området, og vi er så kun glade for, at vi nu har fået gjort det, og at vi får en bedre kontrol på det her område, og at resten af oppositionen nu også gerne vil være med i den her aftale, sådan at vi får en god, bred aftale.
Det er dejligt at konstatere, at mange partier kan være enige om det her fælles mål.
Det er sådan, at når vi indgår en aftale med nogen, uanset hvem det er, går vi også ud fra, at man leverer den vare, som vi har efterspurgt, og som vi nøjagtigt har spurgt ind til om vi nu også får.
Derfor har vi også konstateret, at det her område trængte til et løft.
Det har vi fået forhandlet igennem.
Selv resten af oppositionen kunne se det, som Dansk Folkeparti hele tiden har sagt, nemlig at det var den rigtige vej at gå, og derfor har man nu tilsluttet sig det.
Jeg synes, det er dejligt at se, at resten af oppositionen nu er med på den her idé om, at det her område skal styrkes.
Så jeg er glad for, at resten af oppositionen kvitterer for, at det, Dansk Folkeparti har påpeget i lang tid, er rigtigt.
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Jeg tror, at hr. Dohrmann kan bekræfte, at grunden til, at vi lavede den her aftale, var, at fødevarekontrollen var for dårlig i Danmark.
Det skyldes, at der var for få penge, og det skyldes, at lovgivningen var for slap.
Så vil jeg bare spørge hr. Dohrmann, om det ikke er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti har indgået den ene finanslovaftale efter den anden med regeringspartierne, som har indebåret nedskæringer på fødevarekontrollens område.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Lad mig bare sige helt klart til hr. Kristen Touborg: Det er jo altså altid regeringen, der ligesom fremlægger det, som den ønsker og står inden for kan gøres på de områder.
Og så er det jo den, der skal sige, hvad der kan lade sig gøre inden for de rammer.
Så kan man konstatere, at der måske ikke var kontrol nok, og at et flertal i Folketinget ønskede mere kontrol, og så har man fået rettet op på det.
Men vi bliver altså alle sammen klogere hen ad vejen, og uanset om vi indfører det her fra i morgen, tør jeg vædde på, at vi alligevel ser nogle eksempler på, at noget går galt, at vi får noget kød, der måske ikke er helt i orden.
Vi får forhåbentlig ikke samme mængde, og vi får forhåbentlig dæmmet op for, at de eksempler viser sig lige med det samme, men jeg vil da nødig - og det tror jeg heller ikke hr. Kristen Touborg vil - give en garanti for, at det aldrig sker igen.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
»Lad os nu se fremad«.
Det er sådan et slogan, som politikere, der har en virkelig dårlig sag, altid tager fat i som en redningsplanke.
Men det besvarede jo egentlig ikke mit spørgsmål: Har Dansk Folkeparti lært noget af den håbløse situation, der var under forbrugerminister Barfoed, hvor man troede, at man bare kunne spare sig til et langt bedre resultat, eller kunne Dansk Folkeparti finde på at gøre noget så tåbeligt igen?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Jeg synes, at man hellere skal se fremad og se, hvad det er for nogle ting, vi nu gør for at rette de ting op, som måtte være sket i fortiden, kan man sige.
Alle er forhåbentlig blevet klogere af, hvad det var, der skete dengang.
Hvem der så har skylden for, at der ikke er blevet kontrolleret nok, eller at de forkerte ting er blevet kontrolleret, eller hvad det er, kan man altid diskutere en hel masse, og det tror jeg aldrig vi bliver enige om, heller ikke her i salen i dag.
Men det, vi må konstatere, er jo, at vi her har en bred aftale - som alle sammen bakker op om - om, at vi skal sætte ind her.
Det synes jeg da er fornuftigt i stedet for at kigge tilbage og se, hvem der sagde hvad for et par år siden.
Den tid er forbi.
Der er en ny minister på området her, og der er nye aftaler, der er nye love, og det skal vi alle sammen glæde os over.
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Jeg må prøve at gentage mit spørgsmål: Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti har indgået den ene finanslovaftale efter den anden, som indebar nedskæringer på fødevarekontrollens område, mens resten af oppositionen gjorde opmærksom på, at det var helt uacceptabelt, og at der var brug for flere penge?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Jeg er bare nødt til at spørge hr. Kristen Touborg, om ikke SF anerkender, at Dansk Folkeparti jo selvfølgelig drog konsekvensen af de oplysninger, som den tidligere minister havde givet til Dansk Folkeparti, altså forsikringerne om, at man nok skulle levere den vare, som Dansk Folkeparti efterspurgte.
Jeg vil godt spørge: Anerkender SF ikke det?
For jeg kan høre, at man er groft utilfreds og ligesom påstår, at det hele er Dansk Folkepartis skyld.
Anerkender man heller ikke, at det er med til, at vi faktisk har fået flere midler til området?
Jeg er bare nødt til at spørge på den her måde.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Det kan Dansk Folkeparti jo ikke løbe fra.
At man så skyder sig ind under, at man har fået et løfte fra regeringen om, at varen kunne leveres, kan man jo klynge sig til, hvis man er meget naiv, men sagen er jo, at når man igen og igen bliver svigtet i sådan en tillid, så bør man vel lære af det.
Og så synes jeg ikke, det er klogt af ordføreren at sige: Lad os nu se fremad - uden i øvrigt at lære af den historie, man har været igennem.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-09:
Overskrifter i avisen om gammelt kød er meget uheldige, også i forhold til Danmarks omdømme.
Men fødevaresikkerhed er noget, som vi alle har krav på, og det uanset om det er dansk producerede varer, eller det er fødevarer, som er importerede.
Det udvalgsarbejde, som er gået forud for den lovgivning her, har jeg haft fornøjelsen af at være med i - i en konstruktiv dialog, en god proces.
Det har så ført frem til, at vi nu er kommet til at kunne lancere lovforslag nr. L 45, hvor der strammes meget op på kontrollen af fødevarer samt er sanktionsmuligheder, som kontrolmyndigheden netop bliver forsynet med, og det sker i forhold til den enkelte virksomhed, der ikke lever op til bestemmelserne i loven.
Med hensyn til tilsynsbesøg på virksomhederne bør der både være anmeldte og uanmeldte besøg.
Det vil give kontrolmyndigheden et godt redskab og samtidig et godt vurderingsgrundlag for de efterfølgende besøg, man kommer på.
Produktionen af danske fødevarer har generelt et meget højt niveau, og det vil bl.a. med denne lov også blive sikret, at forbrugerne, der går hen og køber produktet, får det produkt, som de regner med at de indkøber.
Jeg tror ikke på, at det her alene er et spørgsmål om, at det er det ene eller det andet millionbeløb.
Det er et spørgsmål om, at er der brodne kar i denne fødevarevirksomhed, så kan vi også være sikre på, at der også i fremtiden vil ske noget.
Men her er der strammet så meget op, at her får man kontrolbesøg lagt ud på sin hjemmeside.
Her kan man se resultatet af det kontrolbesøg, der har været.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Vi står fuldt og helt ved det forlig, vi har lavet her, som indeholder elementer af det, fru Tina Nedergaard siger her.
Men når jeg kritiserer, at det er pressen og ikke offentligheden, der skal afdække forbrydelserne mod forbrugerne på fødevaresikkerhedsområdet, må jeg sige, at jeg simpelt hen bare synes, det er for dårligt.
Det skyldes sandsynligvis, at de ansvarlige embedsmænd og ministre har jaget medarbejderne fra område til område; når det brænder på ét sted, tager man i stedet for bare ressourcerne et andet sted fra og flytter over for at skjule, at der er for få ressourcer.
Og dermed får man nogle meget utilfredse medarbejdere og nogle meget ineffektive medarbejdere, der også bliver for meget syge.
Det har været problemet.
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Det er korrekt.
F.eks. kan man jo komme uden for jurisdiktion, altså at man simpelt hen kommer uden for landegrænserne i forbindelse med dyretransporter og alt muligt andet.
Så det er jo ikke så unaturligt, at offentlighedens bevågenhed er medvirkende til, at vi kan finde de brodne kar i det her.
Kontrolmyndighederne skal selvfølgelig være skærpede så meget som overhovedet muligt med hensyn til problemområder, og det er derfor, jeg gerne vil stille det afsluttende spørgsmål, som er: Når nu kontrolmyndighederne selv angiver, at der faktisk er elitevirksomheder, hvor de gentagne gange kan påvise at der ikke er problemer, og hvor kontrolmyndighederne selv meddeler at de ønsker at komme på anmeldte besøg, fordi de som kontrolmyndighed har størst udbytte af det, kan hr. Kristen Touborg så ikke bakke op om den anmodning fra kontrolmyndighedernes side?
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Når jeg har været mere kritisk over for Dansk Folkepartis ordfører end over for regeringspartiernes, så skyldes det, at jeg synes, at Dansk Folkeparti pynter sig med lånte fjer.
Jeg synes, man gør sig til af noget, man ikke har udført, og det er sådan set grunden til, at jeg ikke synes, det er en helt rimelig måde at gøre tingene på.
Når Venstres ordfører så siger, at det først er, når de der brodne kar, de der forbrydere er blevet snuppet, at kritikken er kommet, så synes jeg, at det, der i den forbindelse er problemet, er, at det ikke var ministrene, at det ikke var systemet, der fandt ud af, at der var noget galt, men at det var pressen, der skulle finde ud af det.
Det synes jeg er problemet, og jeg tror, at vi alle sammen skal være meget opmærksomme på, også i fremtiden, at vi skal være på forkant med det her.
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Hvis der skulle være enkelte, der sidder og lytter til denne debat, må de da være noget overraskede over, at vi overhovedet ikke taler om det ret gode lovforslag, som er fremsat, og som behandlingen jo drejer sig om.
Den drejer sig jo ikke om, hvordan Dansk Folkeparti har reageret over for tidligere ministre.
Det, der alligevel får mig op af stolen, er, at jeg finder det ret pudsigt, at netop det der raid, som oppositionen i venstre side af salen har kørt mod skiftende ministre, har været kørt, når kontrolmyndighederne rent faktisk har fundet problemer, når de har påpeget lovovertrædelser, når de har fundet forbrydere, der har prøvet at ødelægge vores helbred ved at afsætte dårlige varer.
Men sjovt nok har der ikke været nogen kritik mod de ministre, som de foregående år faktisk bare har ladet stå til, for der var jo ikke i samme omfang nogen, der blev taget.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Det er lidt i samme boldgade.
Kan hr. Touborg erindre, at Dansk Folkeparti på noget møde i Fødevareudvalget har sagt, at den økonomiske ramme for at have en ordentlig funktionel fødevarekontrol var til stede med de midler, der var afsat?
Nu har vi jo haft en stribe åbne møder, og det skulle jo nok være muligt, at det var sluppet ud, hvis det var tilfældet, at de havde sagt det.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Jeg vil gerne bekræfte det, den socialdemokratiske ordfører siger.
Sagen var, at den daværende forbrugerminister gav en orientering til udvalget om, at man nu havde tænkt sig at spare så og så meget, og at man i øvrigt ville gøre kontrollen meget, meget bedre med den besparelse.
Det var i virkeligheden på det tidspunkt, det gik helt pinegalt.
Man havde tidligere brugt den almindelige grønthøstermetode, hvad der var galt nok i sig selv, men da vi så kom til omlægningen, som bl.a. Dansk Folkeparti stod bag, gik det rigtig galt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Jeg vil gerne bede hr. Kristen Touborg bekræfte med hensyn til pengene, at det var godt og vel 100 mio. kr., der blev sparet på området i de første 6 år, og at der ikke er tilbageført én eneste krone af dem, men at man har måttet skaffe flere penge, bl.a. gennem at lave en statslig indkøbsordning, hvori man bl.a. inddrager penge fra undervisningsverdenen for at finansiere de besparelser, som regeringen tidligere indførte på det her område.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Jeg mener, at Dansk Folkeparti har gjort noget, for da vi nåede frem til stregen, hvor den daværende minister blev sat fra bestillingen, gjorde Dansk Folkeparti noget.
Det, jeg bebrejder Dansk Folkeparti, er, at der skulle gå så lang tid, før man ville gøre noget.
Det, jeg synes er ærgerligt, er, at det skulle koste så mange ærgrelser for forbrugerne, at Dansk Folkeparti ikke kunne tage sig sammen til at finde ud af, hvad de mente og hvad de ikke mente.
Derfor gik tiden, og det gjorde den på forbrugernes bekostning.
Det er det, jeg bebrejder Dansk Folkeparti, og ikke, at vi fik et resultat til sidst, for det synes jeg var rigtig godt.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Det, jeg umiddelbart vil mene er lidt uklogt, er, når man, ligesom hr. Kristen Touborg gør, påstår, at vi ikke har gjort noget.
Dansk Folkeparti gjorde jo netop noget.
Vi sagde jo, at det, ministeren havde leveret, ikke var godt nok, at det ville vi ikke finde os i, og alle ved, hvad der så skete med ministeren.
Det er jo klart, at når en minister svarer et parti - også skriftligt at man nok skal levere den vare, som man lover, så må vi da også gå ud fra, at den bliver leveret.
Og hvornår skal konsekvensen så tages?
Skal det ske, når vi har nogle formodninger, eller skal det ske, når vi kan sige, at der virkelig ikke er leveret det, som vi har fået lovning på?
Jeg mener bare, at det er lidt søgt, hvis SF siger, at Dansk Folkeparti ikke har taget konsekvensen.
Mette Frederiksen (S), 2008-01-09:
Ja, det gør det bestemt, for man kan jo ikke sige, at det ikke er rimeligt, at vi har ældre og gamle mennesker i Danmark, der faktisk ikke har råd til at leve et almindeligt liv på grund af prisstigninger på deres madordninger, og så samtidig sige, at man mener, at ordningen er udmærket og fungerer, som den skal.
De to ting hænger jo ikke sammen.
Og desværre er eksemplet med de voldsomme prisstigninger på maden jo bare endnu et eksempel på, at ældrepolitikken i Danmark ikke fungerer, som den skal.
Vi har ældre mennesker, der bor i ældreboliger, der er helt utidssvarende; vi har ældre mennesker, der ligger med ble på en hel nat; vi har ældre mennesker, der ikke kan få den pleje og omsorg, de har behov for; vi har ældre mennesker, der ikke kan få genoptræning.
Og nu, som det seneste eksempel, har vi ældre mennesker, der har behov for at få leveret mad, og prisen på den mad er så høj, at de ikke har råd til at leve et pensionistliv ved siden af at få bragt maden udefra.
Så hvis man ikke mener, at det er rimeligt, at ældre mennesker skal betale op imod 4.000 kr. om måneden for at få mad, så bliver man i mine øjne jo også nødt til politisk at tilkendegive, at ældreområdet i Danmark har behov for at få tilført flere ressourcer.
Karen Jespersen (V), 2008-01-09:
Nu var det sådan set af respekt for spørgeren, at jeg ville vente til det næste spørgsmål, som jo handler om, hvad man kan gøre ved det, for jeg startede sådan set med at sige, at det ikke er rimeligt, og at det heller ikke er i overensstemmelse med loven.
Men jeg synes bare, at det er lidt underligt at skulle begynde at snakke om, hvad man vil gøre ved det, når man faktisk ved, at der kommer et spørgsmål bagefter, der netop går på, hvad man kan gøre ved det.
Mette Frederiksen (S), 2008-01-09:
Det er tit sådan med vores såkaldte velfærdsminister, at hendes svar ofte starter meget positivt og så slutter af med noget, der er næsten uforståeligt.
Jeg rejser den her sag i Folketinget i dag, fordi en række af vores ældre og gamle medborgere i dag skal betale så mange penge for en madordning, som de er dybt afhængige af for overhovedet at kunne få lov til at leve og fungere på almindelig vis, at de simpelt hen ikke har råd til andre aktiviteter.
Der er tale om en række ældre medborgere i en række af landets kommuner, der igennem et stykke tid har oplevet endda meget, meget store prisstigninger.
Og det, man skal huske på, er, at den dag, man ikke længere selv kan lave sin mad, kan man heller ikke lige gå ud og tage et lønnet job og få et større rådighedsbeløb, nej, så er man afhængig af sin folkepension; man er afhængig af, at der er nogle, der kan levere mad af høj kvalitet og til en rimelig pris.
Det evner vi som samfund ikke at leve op til i dag.
Det er en ulykkelig situation, og det er også en meget urimelig situation, for det er mennesker, der har arbejdet og levet hele deres liv i vores samfund, har gjort deres pligt og levet op til alt det, man forventer, og så skal de i de år, som burde være gode år, altså i deres pensionisttilværelse, opleve, at hvis de skal have den mad, de er afhængige af, og som er nødvendig for dem, så har de eksempelvis ikke også råd til at købe julegaver til deres børnebørn eller til at gå til aktiviteter, som er nødvendige, for at man kan have en aktiv pensionisttilværelse.
Så slutter ministeren alligevel svaret på spørgsmålet af med at sige, at hun mener, at ordningen fungerer godt, og at ministeren i øvrigt forventer, at den bliver ved med at gøre det.
Karen Jespersen (V), 2008-01-09:
Spørgsmålet drejer sig om, at der har været flere sager, hvor den mad, plejehjemsbeboere kan købe, har været så dyr, at der var et relativt beskedent beløb tilovers.
Spørgsmålet er så, om det er rimeligt.
Nej, det er ikke rimeligt, og det er heller ikke i overensstemmelse med reglerne i loven, for tilbage i 1994, da den her ordning blev indført, blev det faktisk i forbindelse med lovgivningen præciseret, at man skulle have et rimeligt beløb til rådighed, og at det skulle være inden for rammerne af det lommepengebeløb, som plejehjemsbeboere indtil da havde fået udbetalt.
Det har også betydet, at den her ordning, der jo efterhånden har fungeret i 13 år, stort set har fungeret godt, og det er jeg ret overbevist om at den kan blive ved med.
Mette Frederiksen (S), 2008-01-09:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at madordninger for ældre i nogle af landets kommuner er blevet så dyre, at mange ældre har problemer med at få pengene til at slå til?
Karen Jespersen (V), 2008-01-09:
… Jeg mener, at det grundlæggende fungerer godt, men at det er vigtigt at lave en undersøgelse af, i hvor stort et omfang der er tale om, at priserne er højere end det, der var grundlaget, dengang loven blev vedtaget i 1994, og så også at se på, hvad man kan gøre ved det i samarbejde med kommunerne og ældreorganisationerne.
Line Barfod (EL), 2008-01-09:
Ja, det fungerer godt, når fagbevægelsen sikrer, at de har ordentlige vilkår - at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår; at de ikke sover ti mennesker på en byggeplads, men at de har nogle ordentlige overnatningsfaciliteter; at de ikke betaler stort set hele deres løn tilbage i husleje for en køjeseng osv.
Men det er fagbevægelsen selv, der er nødt til at sikre det, for regeringen gør intet for at sikre, at de mennesker, som bliver hentet hertil, bliver behandlet ordentligt.
Det er jo det, der er det store problem; at regeringen siger, at vi skal hente så mange hertil som muligt, men intet gør for at sikre, at der så er ressourcer til at sikre, at de mennesker, der bliver hentet hertil, bliver behandlet ordentligt og menneskeligt.
Det er der, jeg mener at ministeren svigter ved bare at sige, at det er alle mulige andres ansvar.
Jeg kan ikke høre, at ministeren en eneste gang siger, at det er ministerens ansvar, at disse mennesker bliver behandlet ordentligt.
Problemet er jo, at hvis ikke man sikrer, at der er ordentlige vilkår, så er det jo også med til at underminere vilkårene for alle andre. Så bliver lønnen jo presset ned, så bliver arbejdsvilkårene presset ned, og derfor er det væsentligt at sikre, at der er ordentlige måder at behandle folk på; at man ikke bare siger, at herbergerne skal straffes, men at regeringen rent faktisk går ind med ressourcer for at sikre ordentlige vilkår.