runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Det er sådan set underordnet.
Det er faktisk efter min opfattelse underordnet, fordi Tyskland undgår at spare på uddannelse og forskning med vilje.
Det er en prioritering, de foretager, fordi de ved, at der skal noget til af den karakter, for at de kan komme op igen og forbedre deres konkurrenceevne og produktivitet.
Vi kunne også godt have gjort det på den måde.
Vi kunne også have undgået besparelser på 5,5 mia. kr. frem til 2013, hvis vi havde gjort det på en anden måde.
Hr. Jarlov har jo selv her fra talerstolen i dag gjort det klart, at med nogle reformer på arbejdsmarkedet og på efterlønsområdet osv. kunne vi have undgået meget af det her.
Og det var det, der skete i 1990'erne.
Derfor undgik vi de massive besparelser, som vi nu udsættes for.
Derfor synes jeg, det er et lærestykke at parallelisere mellem halvfemserne og 00’erne og se, hvor man gjorde det klogest.
Og jeg er ikke i tvivl.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Fru Marianne Jelved nævnte Tyskland som et eksempel tidligere i debatten her i dag, og så vil jeg bare spørge: Er det ikke, fordi Tyskland i forvejen ligger på et meget lavere niveau, end vi gør i Danmark, og at Danmark derfor fortsat vil bruge langt flere penge på det her område, end Tyskland kommer til?
Kim Mortensen (S), 2010-11-11:
Finansministeren har altså over for mig oplyst, at i perioden 2004-2009 har nettooverskuddet fra Nordsøen været 158 mia. kr., og hvis vi tager hele det foregående årti med, nærmer vi os 200 mia. kr.
Det er da for mig at se penge, som er kommet ud af den blå luft, og som er faldet lige ned i løkkeposen hos en regering, som ikke har formået at bruge lige præcis det årti, hvor vi har haft en historisk højkonjunktur, til at få styr på de offentlige finanser
Nu står vi så med et underskud på 90 mia. kr.
Regeringen kalder det selv genopretning, men 90 mia. kr. er jo trods alt et underskud, og så er mit spørgsmål til den konservative ordfører: Hvis vi skal vende den udvikling; hvis vi skal omstille vores samfund; hvis vi skal have moderniseret vores produktionsarbejdspladser, og hvis vi skal have skaffet job til de mange, der nu bliver fyret eller har fået varslet fyring, tror den konservative ordfører så, at det kan ske uden samtidig at iværksætte en omfattende voksen- og efteruddannelse?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Jo, det kan man jo godt sige isoleret set, og jeg ville da også ønske, at der var uanede ressourcer, så vi kunne bruge endnu flere penge på uddannelse, uden at det udgjorde en uansvarlig belastning af statsbudgettet.
Men sådan er situationen desværre ikke, selv om jeg også inderligt ville ønske det, og vi kan ikke lukke øjnene for, at der er nødt til at være en balance mellem indtægter og udgifter, og at vi også på uddannelsesområdet er nødt til at prioritere vores midler.
Men kom endelig frem med nogle forslag.
Så kunne vi jo prioritere anderledes her i samfundet.
Men så længe man har låst de her områder, som udgør en så stor del af det offentlige forbrug, fuldstændig fast, og vi holder fast i, at der skal være balance mellem indtægter og udgifter, har vi jo ikke andet valg.
Men jeg vil gerne ind i en dialog om de andre områder, og så kan vi se på, hvordan vi kan prioritere.
Jeg har altså ikke kendskab til konkrete eksempler på misbrug.
Men det er klart, at det ligger i konstruktionen, at når man meddeler en opsigelse med en meget lang opsigelsesperiode, og man kan få staten til at gå ind og betale et uddannelsesforløb i den periode, er der et incitament til, at man netop meddeler en meget tidlig opsigelse i stedet for at vente lidt længere med at opsige medarbejderne.
Jeg har ikke nogen konkrete eksempler, som jeg kan hive frem, men jeg kan sige, at jeg synes, konstruktionen er uhensigtsmæssig, og det er mere hensigtsmæssigt, at vi har klare linjer og siger, at når folk har fået meddelt opsigelse, er det Beskæftigelsesministeriet, der står for en opkvalificeringsindsats.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-11:
Tak for det.
Det, der gav mig anledning til at tage ordet, var, at ordføreren sagde noget om, at SVU-ordningen var blevet misbrugt af virksomhederne og medarbejderne.
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at den ordning, hvor man har mulighed for at få SVU, hvis man bliver fyret, tror jeg er en ordning, hvor virksomheden og medarbejderen sammen finder ud af at få noget uddannelse, når man nu er i den uheldige situation som medarbejder i det danske samfund.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om jeg hørte rigtigt, altså at noget af begrundelsen for at skære ned på det her er, at den ordning er blevet misbrugt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Jeg er glad for, at vi fortsat vil ligge på et ekstremt højt niveau i forhold til andre lande, for det er et faktum, at det gør vi.
Det er også et faktum, at vi bruger femtemest i hele verden på uddannelse ifølge OECD's opgørelser.
Så derfor: Ja, vi skal fastholde vores fokus, og vi er glade for, at vi har kunnet undgå endnu større besparelser.
Personlig havde jeg jo gerne set, som jeg også har sagt flere gange, at vi kunne prioritere rigtigt her i landet, så vi holdt op med at give penge til folk, der ikke har behov for det som f.eks. en stor del af efterlønnerne, men det er oppositionen jo ikke med på, og det er derfor at blæse og samtidig have mel i munden, når man foregiver, at man vil noget særligt på uddannelsesområdet.
Sagen er jo, at man overhovedet ikke prioriterer, men at man blot på samtlige områder holder fast i, at der ingen steder må ske besparelser, og at der ingen steder må være nogen anden prioritering end blot at forøge budgetterne.
Det er vi ikke enige i.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-11:
De får i hvert fald noget mindre uddannelse, så det er den forkerte vej, det danske samfund går.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Hvis vi hver gang bøjer af for det og giver efter for, at der er protester – ja, det er jo det, oppositionen gør hver gang – kommer vi aldrig til at kunne prioritere vores midler.
Vi har altså den holdning, at der skal være en balance mellem indtægter og udgifter på statens budget, og derfor er man nødsaget til at spare rundtomkring.
Og det gør vi også, på trods af at der på hvert eneste område selvfølgelig kommer protester.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
En dag, hvor jeg må have haft lidt god tid, tog jeg mig sammen til at læse en kronik, som var skrevet af udenrigsministeren og økonomi- og erhvervsministeren, og der er to citater, som jeg gerne vil bede ordføreren om at forholde sig til.
I det ene skriver de: »Innovation og kompetencer bliver stadigt mere afgørende i den globale konkurrence«.
Og lidt efter skriver de: »Det er afgørende, at vi i Europa har en uddannelsessektor i verdensklasse, og at vi konstant har fokus på at opkvalificere arbejdsstyrken ... Særligt i krisetider skal der sættes ind ...«
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Jeg forstår glimrende Dansk Folkepartis lyst til at diskutere alt muligt andet end Dansk Folkepartis forræderi over for kortuddannede udsatte mennesker især i Udkantsdanmark.
Men sagen er, at her lader man dem, der har fået mindst, betale udgiften der, hvor andre har fået rigeligt.
S og SF har fremlagt et forslag til, hvordan vi mener vi kan finde penge til at få en plan sat sammen hen over årene, og det betyder bl.a., at der her og nu vil være nogle, der skal betale noget mere i skat, og der vil være andre, der skal betale mindre i skat.
Pointen er for os, at vi lægger vægten sådan, at de mennesker, der har råd til at betale skat, vil komme til at betale skat.
Dansk Folkeparti synes, at det var vigtigt at give Peter Skaarup, som er direktør i Danske Bank, en skattelettelse på næsten ½ mio. kr. om året.
Hvis man synes det er vigtigt, er det jo klart, at så er der ikke penge til alt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Det er vi fuldstændig enige om, udenrigsministeren, økonomi- og erhvervsministeren og jeg, og i øvrigt også resten af regeringen og støttepartierne.
Vi mener selvfølgelig, at det vil være meningsløst at sige andet, end at vi lever af innovation og uddannelse og kompetencer i Danmark.
Det er også et faktum, at flertallet herinde, når vi har så stort et statsunderskud, afviser at røre ved overførselsindkomsterne, herunder efterlønnen, og at et flertal herinde med oppositionen i spidsen fuldstændig afviser, at man kan stille krav om, at kommunerne, som beslaglægger en meget stor del af samfundsøkonomien, kan blive bare det mindste mere effektive.
Når man afviser det – og man vil heller ikke spare på hospitalerne – er der ikke så mange områder tilbage i samfundet, hvor der kan spares.
Der er statens budget tilbage, som derfor kommer til at være hårdt spændt for, og det kommer til at gå ud over uddannelsessystemet.
Jeg vil gerne være med til at prioritere anderledes.
Jeg ville se frem til, hvis Karsten Hønge ville gå ind i efterlønsdiskussionen; der kunne vi eksempelvis finde 18 mia. kr.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Decimaler eller ej, den debat gider jeg faktisk ikke at gå ind i.
Men i forhold til, hvad der er dumt, og hvad der er klogt, vil jeg spørge: Mener hr. Karsten Hønge fra Socialistisk Folkeparti så vitterlig, at det er dumt at betale en regning, der ligger?
Eller skal man gøre det, at man skal optage gæld for at betale regningen?
Er det klogere?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på fra ordføreren for Socialistisk Folkeparti.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Men det her handler altså om, hvordan man grundlæggende ser på uddannelse, om man ser snævert på uddannelse som en udgift, som vi bare kan skære ned på, og så sker der ikke noget i øvrigt.
Det er ikke det, det handler om.
Det handler om, som SF ser på det, at uden investering i uddannelse bliver vi fattigere.
Vi bliver fattigere, vi bliver mindre konkurrencedygtige på verdensmarkedet, vi vil miste endnu flere job.
Så hvordan imødegår vi den markante udfordring, det er for Danmark, at konkurrenceevnen er under pres, at produktiviteten er stagnerende, at titusindvis af job forsvinder ud af landet?
Hvis man angriber den udfordring ved at lave et mere stivfrossent arbejdsmarked, gør det Danmark fattigere.
Så ved at investere i uddannelse gør vi Danmark rigere.
Så jeg køber simpelt hen ikke præmissen – men det er måske det med decimalerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-11:
Jeg kunne ikke lade være med at bide mærke i det, hr. Karsten Hønge sagde om, at det var – tror jeg, det var – en reaktionær dumhed, at vi fra Dansk Folkepartis side sammen med regeringen altså er med til at finde nogle midler fra bl.a. voksen- og efteruddannelsesområdet.
Jeg må indrømme, at det der med ligefrem at sige dumhed må jeg sige er noget, som jeg normalt holder mig langt væk fra, for jeg vil ikke herfra bedømme hr. Karsten Hønges intelligens, og jeg regner heller ikke med, at hr. Karsten Hønge kan bedømme min intelligens eller Dansk Folkepartis intelligens.
Så jeg synes, at det er en lidt langt ude-vending at bruge, men når det så er sagt, synes jeg faktisk, at det, som vi i Dansk Folkeparti har gjort sammen med regeringen, er rigtig, rigtig klogt, altså netop at vi vil være med til at finde penge til, at man kan sikre, at regningen for den økonomiske krise bliver betalt.
Kan hr. Karsten Hønge anerkende, at der altså er en regning efter krisen, der skal betales, og at det altså ikke kun er i Danmark, der er regninger, der skal betales, men også i andre lande?
Men lad nu dem om den regning.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Mit hovedsvar vil falde i anden del, men når vi nu netop taler om arbejdsmarkedet og uddannelser, vil jeg da gerne pege på, at Rigsrevisionen selv er nået frem til, at der er brugt over 9 mia. kr. til fuldstændig håbløse aktiveringer af arbejdsløse og syge.
Der er øjensynlig ifølge rigsrevisorerne mange milliarder kroner at hente i det der samtalecirkus og kontrolcirkus, man har i a-kasser og med de ledige.
Jeg tror grundlæggende, at vi ser på uddannelse på forskellig måde.
Jeg kan forstå på hr. Rasmus Jarlov, at Det Konservative Folkeparti ser på uddannelse som en udgift, som vi sådan set bare kan skære ned på, og så sparer vi nogle penge.
For SF er uddannelse en investering.
Og det er simpelt hen et spørgsmål om, at det gør os fattigere, hvis vi ikke investerer i uddannelse.
Det handler om, at vi gør Danmark fattigere og gør os mindre omstillingsparate.
Vi får flere arbejdspladser, der forlader landet, og vi får færre skatteindtægter, hvis vi ikke investerer i uddannelse, så mennesker kan tage de job, som vi har chance for at kunne overleve på i Danmark.
Det er altså grundlæggende en anden tilgang til uddannelse.
For os er det en investering og ikke en isoleret udgift, som det øjensynlig er for Det Konservative Folkeparti.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Jeg hørte, at hr. Jarlov på et tidspunkt her sagde, at vi har et underskud i Danmark i størrelsesordenen 90 mia. kr.
Det er jeg enig i.
Skattestoppet har jo kostet en mindreindtægt på godt 100 mia. kr. og skabt en meget uansvarlig boligboble.
Kan hr. Jarlov bekræfte, at vi ikke havde behøvet at have et underskud på 90 mia. kr.?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Det kan jeg afvise fuldstændig, for sagen er, at hvis ikke vi havde gjort noget for at forbedre vores konkurrenceevne – sænke selskabsskatten, sænke marginalskatten – så ville Danmark være et fattigere land.
Jeg må fuldstændig afvise den der logik om, at hvis bare vi beskattede danskerne mere, så ville der være råd til mere.
Det er jo velkendt, at Enhedslisten er det mest ekstreme eksempel på den venstreorienterede økonomiske politik, hvor man mener, at hvis man beskatter befolkningen og virksomhederne i det her land mest muligt, så bliver man rigere.
Vi har det sådan i Det Konservative Folkeparti, at vi hellere vil beskatte et rigere land noget mindre, end vi vil beskatte et fattigt land noget mere.
Og der er vi bare forskellige, for på venstrefløjen synes man, at det altafgørende er at sikre, at statskassen får den størst mulige andel af Danmarks BNP, for os er det afgørende, at vi er et velstående land, og det betyder sådan set også i sidste ende, at der kommer flere penge i statskassen, hvis vi sikrer, at dansk økonomi få lov til at udfolde sig, og vi har noget vækst i Danmark.
Men det er vi åbenbart meget uenige om, og jeg tror desværre heller ikke, at vi får talt os til rette i dag.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Jeg vil bare have hr. Rasmus Jarlov til at tage æren for det, Det Konservative Folkeparti har grund til at tage æren for, nemlig at i de snart 10 år, hvor vi har haft en VK-regering støttet af Dansk Folkeparti, er det lykkedes at gennemføre nogle skattelettelser, der for de højtlønnede danskere er væsentlig, væsentlig større, både når man gør det op i kroner og øre, og når man gør det op i procenter, end de skattelettelser, som de lavtlønnede har fået.
Og det er jo en sejr for den omfordelingspolitik, Det Konservative Folkeparti står for, hvor de rigeste skal have mest.
Men en af konsekvenserne af det er jo også, at der er færre penge i statskassen, end der ellers ville have været, og derfor kan hr. Rasmus Jarlov jo ikke bruge som argument, at det er, fordi pengekassen er ved at løbe tør, at vi nødt til at spare på efteruddannelse og videreuddannelse, uden at acceptere, at en af forklaringerne på, at der mangler penge, er skattelettelser.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Nej, jeg kan ikke bekræfte, at kortuddannede bliver særlig hårdt ramt.
Som jeg netop sagde, er der en profil i det her, som tilgodeser de kortuddannede.
Men det er rigtigt, at der ikke er tale om forbedringer, der er tale om et besparelsesinitiativ, og det hænger sammen med, at der mangler penge i statskassen.
Jeg vil gerne slå fast, at den sidste skattereform, som er lavet, er fuldt finansieret, og på trods af, at vi hører det gentaget igen og igen herindefra, at det er ufinansierede skattelettelser, som har medført et hul i statskassen, så er det simpelt hen ikke rigtigt.
Per Clausen (EL), 2010-11-11:
Jeg er glad for, at hr. Rasmus Jarlov erkender, at det, vi diskuterer i dag, er en række forringelser for dem, der skal have efter- og videreuddannelse, og det er forringelser, der jo selvfølgelig rammer dem, der ikke har nogen uddannelse i forvejen, særlig hårdt.
Så synes jeg, at hr. Rasmus Jarlov forsøgte at tale Det Konservative Folkepartis indflydelse i dansk politik helt væk i sit indlæg.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-11:
Jeg kunne jo så høre på hr. Rasmus Jarlov, at han valgte ikke at forholde sig til det, som udenrigsministeren og økonomi- og erhvervsministeren har skrevet, men jeg ved heller ikke, hvorfor det skulle gøre noget særligt indtryk på ordføreren.
Jeg tror ikke, at de to mennesker gør noget særligt indtryk på så mange andre i dansk politik i øjeblikket, så det må åbenbart være derfor.
Men måske kan noget andet gøre indtryk på ordføreren.
Hvad nu, når uddannelseschefen i Dansk Erhverv, Svend Berg, siger, at det her simpelt hen vil forringe arbejdsmarkedet, og det, der er brug for – det er noget af det helt afgørende – er den opkvalificering, som nu skæres bort?
Hvad siger ordføreren til, at Dansk Industri sammen med fagforeningerne siger, at det her vil medføre tab af den kompetenceudvikling, som skal styrke dansk konkurrenceevne og styrke væksten?
Hvad siger ordføreren til, at arbejdsgiverne sammen med fagforeningerne og VEU-center Fyn også siger, at det vil være dramatisk, at man laver de her nedskæringer?
Måske kan de her arbejdsgiverindsigelser gøre et lidt større indtryk end indsigelserne fra de to snart forhenværende politikere.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Jeg tror ganske enkelt ikke, at de mange, mange tusinde kortuddannede voksne, der har glæde af at kunne bruge voksen- og efteruddannelse, vil takke regeringen, herunder den konservative ordfører, for, at der bliver gennemført endnu flere nedskæringer på voksen- og efteruddannelsesmulighederne for dem, der har en videregående uddannelse.
Derfor bliver den konservative ordfører altså lige nødt til at tage sig lidt sammen og forklare det, for det er jo forslagene til vedtagelse, vi skal stemme om til sidst, når vi kommer i salen igen på tirsdag.
Og der står om alle de her nedskæringer, der sker, at derved sikres særligt de kortuddannedes muligheder for efteruddannelse og kompetenceudvikling.
Kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at det, vi diskuterer, er en række nedskæringer, der også rammer de kortuddannede voksne?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Det her handler helt overordnet om, at vi er nødt til at prioritere, også inden for det her område.
Og der prioriterer vi jo i forhold til eksempelvis, at folk, der allerede har en videregående uddannelse, ikke får mulighed for at tage en uddannelse med samme tilskud, som de har kunnet hidtil.
Derved er der jo en profil i det, som tilgodeser kortuddannede, og det er det, som det her handler om.
Vi mener, at der skal være råd til en voksen- og efteruddannelse, men vi forbeholder os også ret til inden for det område at prioritere, hvad der er vigtigst.
Christine Antorini (S), 2010-11-11:
Tak for ordet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at den konservative ordfører lidt ville uddybe det forslag til vedtagelse, der ligger fra regeringen og Dansk Folkeparti og hr. Per Ørum Jørgensens side her i dag, fordi der står, at med alle de her nedskæringer, og nu citerer jeg, sikres særligt de kortuddannedes muligheder for efteruddannelse og kompetenceudvikling –
jeg gentager: derved sikres særligt de kortuddannedes muligheder for efteruddannelse og kompetenceudvikling.
Det forstår jeg ikke.
Vi har rejst en forespørgselsdebat, der peger på en række nedskæringer, der især målrettet rammer de kortuddannede: Øget brugerbetaling, forkortelse af SVU'en, lavere ydelse, 80 pct. af det, man fik før.
Alt det her rammer specifikt de kortuddannede.
Hvordan kan regeringen og dermed De Konservative så skrive, at det er det modsatte, der sker?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-11:
Jeg tror heller ikke, vi får tak for det her, og det er også meget tydeligt, at oppositionen helt rigtigt med politisk tæft har lugtet, at der selvfølgelig da er stemmer i at gå imod den her nedskæring, ligesom der er i at gå imod alle andre nedskæringer.
Så det er rigtigt, at vi ikke får nogen tak for det, og det er også rigtigt, at der er nogle mennesker, der får et mindre tilskud.
Det gælder også nogle af de kortuddannede, men når vi formulerede det på den her måde, så var det jo, fordi vi løber tør for penge, hvis vi ikke gør noget, og hvis vi skal sikre, at det her system overhovedet kan fortsætte, så er vi nødt til at foretage en prioritering inden for området, og der er de kortuddannede blevet tilgodeset i forhold til folk, der har en videregående uddannelse.
Der er den profil i den måde, som besparelserne er lagt sammen på.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-11:
Jeg vil stadig væk fastholde, og så vil vi springe Tyskland over og henvise til OECD, at OECD anbefaler medlemslandene, at hvis de vil konsolidere deres offentlige budgetter, som det hedder på det sprog, skal de undgå at røre ved uddannelse og forskning.
De nævner ikke noget om niveauer og om, at de, der har et højt niveau på området, godt kan spare noget på det område.
De anbefaler kategorisk og lige ud ad landevejen, at man skal holde fingrene væk fra uddannelse og forskning, for det er det, der skal fremme vores muligheder i Europa for at øge vores konkurrenceevne og vores produktivitet.
Og vi har alle sammen i Europa brug for det.
Jo, men ændringer i regelsættet betyder jo også en ændring af aktivitetsniveauet, og når nu vi alle sammen stræber efter, at 95 pct. skal have gennemført en ungdomsuddannelse, og når regeringen gør det op på den måde, at det skal være, inden de bliver 40 år, så spørger jeg bare: Trækker det her ikke i den forkerte retning, fordi man nu ikke længere kan bygge en egentlig uddannelse op, når man er voksen, f.eks. efter man er blevet 30 år?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-11:
Med hensyn til de konkrete regler, når folk bliver ledige, er jeg nødt til at henvise til min kollega i regeringen, nemlig beskæftigelsesministeren.
Hvis vi tager det som en mere principiel diskussion, vil jeg bare sige, at en af grundene til, at der kommer ledige i Danmark, er, at vores konkurrenceevne simpelt hen bare ikke er god nok.
Det er simpelt hen blevet dyrt og for dyrt for mange virksomheder at producere i Danmark.
Den vej kan vi jo ikke blive ved med at betræde.
Vi skal jo ikke gøre det dyrere at producere i Danmark, og den eneste måde, hvorpå vi kunne finansiere en fortsat voksende offentlig sektor, ville være gennem flere skatter, eller også skulle vi stifte mere gæld.
På et eller andet tidspunkt, og det gælder jo også den private husholdning, sker der det, at hvis man bruger mere end det, man tjener, må man jo overveje, om man vil gældsætte sig yderligere, og man må så se, om banken synes, at det er sjovt, eller om banken vil have noget sikkerhed, som rækker ud over det, man faktisk er i besiddelse af – det kunne også ske for Danmark – eller om man vil skære forbruget ned gennem nogle klare prioriteringer.
Vi arbejder for, at vi ikke får en økonomi, som vil koste endnu flere danske private arbejdspladser.
Socialdemokraterne gør det stik modsatte.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-11:
Ministeren har fuldstændig ret i, at Socialdemokratiet igennem tiden har været skyld i rigtig meget.
Det, der bare er underligt ved det her, er, at det her jo har noget med behovet at gøre, og hvis der er et større behov end det, der kan dækkes af bevillingerne, plejer vi at kunne finde ud af det.
Det, man gør her, er, at man siger, at det nu går så godt, at man vil skære ned.
Det, der her er problemet, er, at det sker i en situation, som regeringen selv har været med til at føre landet ud i gennem låntagning, hvor der er fjernet 180.000 arbejdspladser osv.
Hvad er der af muligheder – dem kender ministeren udmærket – når Vestas lukker ned i f.eks. Skagen og i Nakskov på Langeland?
Hvordan skal de her folk komme videre, når deres uddannelsesmuligheder bliver begrænset?