runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-10-30:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget.
Ved indførelsen af det indre marked i januar 1993 blev den interne toldog grænsekontrol afskaffet, og for at kontrollere, at der bliver betalt afgift af de her produkter, altså mineralolieprodukter, spiritus, tobak, øl og vin, i forbrugslandet, altså der, hvor de bliver anvendt, blev der i stedet indført en procedure med ledsagedokumenter for varerne, som virksomhederne så skulle udfylde på papir og i fire eksemplarer.
Det væsentligste – og det bedste – ved det her forslag er, at det nye direktiv indeholder nye regler for obligatoriske elektroniske kontrolsystemer for varetransport inden for EU.
Derfor indebærer det nye direktiv forskellige tekniske ændringer, der moderniserer og præciserer de administrative regler for virksomhed, og derfor støtter De Konservative massivt op om forslaget.
Hanne Agersnap (SF), 2009-10-30:
Jeg skal ikke trætte med en længere gennemgang af forslaget.
Det gamle direktiv er fra 1992, og siden er der sket mange tekniske ændringer med elektroniske systemer
Det er simpelt hen moderniseret, så vi kan bruge de teknologiske landvindinger på at afbureaukratisere det her lidt.
Grunden til, at det er så omfattende, er, at direktivet skal implementeres i en række forskellige love i Danmark, fordi det er dækket af mange forskellige love.
Men vi kan støtte forslaget, som er en modernisering af et gammelt direktiv.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-10-30:
Velkommen til!
Det her er jo noget af det, der vel er mest interessant af alt, nemlig punktafgifter af mineralolieprodukter, alkoholholdige drikkevarer og tobak, som er omfattet af EU-harmoniseringen.
Det er tungt stof, men som min kollega fra Venstre lige var inde på, er de retningslinjer, der udstikkes, ganske udmærkede.
Det oprindelige direktiv fra EU er fra 1992 og er vel efterhånden noget bedaget, så det er vel kun på tide, at vi nu har fået en afløser, og det er alt sammen ganske udmærket – herunder at de regler, der i dag foreskriver, at varer skal ledsages af en blanket i fire eksemplarer på papir, nu bliver udskiftet med en mulighed for at have elektroniske papirer, der følger det her.
I EU-sproget hedder det, at der indføres regler for obligatorisk elektronisk kontrolsystem for varetransport inden for EU.
Det er igen et eksempel på, at de her direktiver fra EU altså er noget snørklede at læse.
Men meningen er sådan set god nok, og derudover kan vi også kun hilse de tekniske rettelser og præciseringer med hensyn til sprogbruget, der i øvrigt er indeholdt, velkommen.
Så alt i alt støtter Socialdemokratiet dette forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-30:
Det er et omfattende lovforslag fra skatteministeren, vi nu skal behandle.
Det drejer sig om implementeringen af EU’s cirkulationsdirektiv, men selv om det er et omfattende lovforslag i mængde, så er de væsentligste ændringer vel egentlig begrænsede.
Forslaget indeholder også administrative lettelser og moderniseringer.
Hidtil har reglerne om den såkaldte afgiftssuspensionsordning nemlig betydet, at der skulle medbringes, ja, ikke et, men faktisk fire eksemplarer af et såkaldt ledsagedokument.
Fremover bliver det altså obligatorisk at anvende en ny elektronisk procedure for denne fremgangsmåde, og det skulle altså lette de administrative byrder for de involverede parter.
Det præciseres også, hvorledes hæftelsen for manglende betaling af afgifter skal finde sted, hvis personer eller virksomheder er involveret eller er delagtige i uregelmæssige transaktioner med afgiftspligtige varer.
Som sagt er det en lang række bestemmelser om, hvordan reglerne for varer, der bevæger sig rundt i EU i afgiftsfri tilstand, og som først skal afgiftsberigtiges ved forbrug, moderniseres og opdateres og også forenkles.
I Venstre støtter vi naturligvis, at regler er opdaterede i forhold til den virkelige verden, både sprogligt og i henhold til de gældende EU-regler for det indre marked og naturligvis også, at vi, når teknologien giver mulighed for færre administrative byrder, så gør brug af det, så Venstre kan støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2009-10-30:
Det kan jeg gøre næsten lige så kort: Jeg synes, det er glædeligt, at man bakker op.
På trods af hvilke holdninger man normalt måtte have til EU og til det europæiske samarbejde, er det her et lovforslag, der smidiggør og præciserer nogle regler, og derfor er det glædeligt, at Folketinget kan enes om at bakke op om lovforslaget.
Jeg må sige: Kære hr. Frank Aaen, det ligger jo fuldstændig naturligt og åbenlyst for en skatteminister at komme med gode og positive og vel modtagne forslag, som alle er enige om.
Det er jo en del af arbejdet som skatteminister at komme med den slags fuldstændig opslutningsparate forslag – og dog.
Mon ikke der hen ad vejen kommer et enkelt eller to, hvor vi kan vende tilbage til de gode, gamle, traditionelle ordvekslinger?
Det bliver nok næppe det her forslag, for jeg er meget tilfreds med de kommentarer, der er kommet.
Det er et teknisk forslag, som retter op på en lang række af de problemstillinger, der kommer, når teknikken møder praktikken, og dækker en række lovforslag, der er vedtaget, hvor vi så har fundet ud af, at der kunne tingene være en lille smule bedre i den virkelige verden, og det ændrer vi så selvfølgelig gerne.
Jeg er glad for den brede opbakning, der har været til det.
Jeg synes, vi skal tage diskussionen om andre legater og deres skattemæssige status, når vi har et oplyst grundlag for at se, hvordan regelsættet er i dag i forhold til de legater, der måtte være.
Men jeg har ikke hørt om sagen, før hr. John Dyrby Paulsen nævnte den her, så jeg vil forbeholde mig ret til at blive klogere, inden jeg tager endelig stilling.
Den tredje del af spørgsmålet har jeg simpelt hen svedt ud for nærværende, så jeg håber, hr. John Dyrby Paulsen lige vil stille det igen.
Så skal jeg svare.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-10-30:
I Danmark har vi valgt en aktivistisk udenrigspolitik, vi ønsker at gøre en forskel, og vi ønsker at kæmpe for vores frihedsværdier rundtom i verden.
Derfor har vi en lang række mænd og kvinder udsendt i internationale missioner; de yder hver dag en beundringsværdig indsats med en evig risiko for at yde det største personlige offer af alle.
Senest har vores langvarige indsats i Afghanistan krævet ofre, men også vores indsats i Kosovo, på Balkan og i Irak tidligere har givet nogle af vores danske soldater og civilt udsendte mænd og kvinder fysiske og psykiske skader.
For Venstre er det vigtigt, at vi understøtter vores soldater og vores civile på den bedst mulige måde, uanset om de er eller har været udsendt til Kosovo, Irak, Afghanistan, Libanon eller andre internationale missioner.
Vi er derfor meget glade for det lovforslag, som vi nu førstebehandler, fordi det sikrer, at der bliver skattefrihed for legater, der udbetales til militært personel eller til civile, der er udsendt eller har været udsendt af den danske stat til tjeneste ved en militær mission i udlandet, og som under tjenesten har fået fysiske eller psykiske skader.
Disse legater kan være psykologhjælp.
Til de tilskadekomne kan det være ekstra benproteser, det kan være ekstra hjælp i det hele taget, og jeg synes faktisk, at den her skattefrihed, som vi nu gennemfører – forhåbentlig viser der sig et flertal for det – er en påskønnelse af de ofre, som vores udsendte rent faktisk har ydet.
Som sagt er vi meget glade for lovforslaget.
Vi mener, at det sender et signal til vores udsendte i internationale missioner om, at vi kerer os om dem, og vi kan derfor fra Venstres side støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2009-10-30:
Tak for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Det eneste parti, som jeg har noteret mig direkte sagde, at de ikke ville stemme for, er Socialdemokraterne – ikke på grund af lovforslagets indhold, men på grund af anvendelsen af overskuddet.
Det tror jeg er gavnligt for både samfundsøkonomien og også for den LO-familie, så jeg takker for den brede opbakning og håber, at vi i udvalgsarbejdet kan berolige SF vedrørende ikrafttrædelsestidspunktet, så vi også kan få SF til at stemme for lovforslaget.
Når vi har valgt ikrafttrædelsestidspunktet som indkomståret 2009, skyldes det for det første, at en række af de her legater først har fået en sådan form og størrelse, at de har nævneværdig skattemæssig betydning i 2009, og for det andet plejer vi helt principielt ikke at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft, selv om man naturligvis godt kan gøre det, når det er positivt.
Vi har haft en dialog om de forskellige legater, og i den dialog har vi fundet det rigtigt at tage indkomståret 2009.
Det vil betyde, at alle de, der allerede har modtaget legater for i år, vil få den samme skattefrihed som dem, der vil modtage legater fra i dag og fremefter.
Men lad os kigge på det i udvalgsbehandlingen.
Jeg har en meget positiv indstilling over for at kunne hjælpe, men lad os prøve at få kigget på, hvad det egentlig er for en hjælp, og hvor tungt de reelt skattemæssige omkostninger ligger på legatmodtagerne.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-10-30:
Som så ofte før vil jeg også gerne hjælpe skatteministeren i dette tilfælde.
Det, jeg spurgte om, var sådan set ikrafttrædelsesåret, som jo er 2009.
Jeg spurgte, om vi kunne gøre det for 2008 og 2007.
Det er jo ikke mange penge, det drejer sig om, men det ville betyde noget for de mennesker, der er involveret her.
Jeg ved godt, at ministeren ikke kan give et tilsagn på stående fod, men jeg vil takke for det, jeg hørte som en positiv tilkendegivelse af, at det her vil ministeren også se på, hvis reglerne bliver lavet om.
Jeg tror, skatteministeren glemte at svare på det spørgsmål, jeg stillede, da jeg holdt min ordførertale, nemlig om skatteministeren ikke er indstillet på også at se velvilligt på de regler, der gælder for de selv samme soldater.
Jeg er enig med skatteministeren i, at forslaget er fremsat på en kedelig baggrund, men det er et rigtigt forslag.
Jeg tænker på de regler, der gælder for de selv samme soldater, når de bliver sendt hjem, i forbindelse med beskatning af de tillæg, de måtte opretholde i den periode, deres mission varer.
Det er det ene punkt.
Det andet punkt er, at det nævnes i lovforslaget, at det træder i kraft for skatteåret 2009.
Kunne man i virkeligheden ikke sige, at det træder i kraft med tilbagevirkende kraft for skatteåret 2008 eller måske oven i købet 2007?
Er det en mulighed?
Og endelig til sidst: Er skatteministeren ikke enig i, at med de få legater, vi har i dette land, hvor folk får et legat for at sætte deres liv på spil for at redde andre, burde det i virkeligheden også tjene til, at de kommer under de samme regler som de regler, vi nu indfører for legater til sårede soldater?
Kristian Jensen (V), 2009-10-30:
Det er et godt lovforslag på en trist baggrund.
Det er nemlig et lovforslag, som kun får virkning, hvis danske soldater eller andre udsendte i international tjeneste kommer fysisk eller psykisk til skade.
Derfor er mit inderste ønske sådan set, at det her lovforslag aldrig nogen sinde får virkning.
Men da vi sender danske soldater, civilpersonel og andre udsendinge til nogle af verdens farligste steder, brændpunkterne i verden, for at tage vores del af ansvaret for at hjælpe lokalbefolkningen til at få en fredeligere hverdag, så er risikoen desværre stor for, at lovforslaget her får sin virkning.
Jeg kan meget godt forstå hr. Niels Helveg Petersens spørgsmål om, hvordan det så er, man skattemæssigt behandler andre legater.
Det har vel været, når vi har haft danskere, der har modtaget Nobelprisen, at der har været en skattefritagelse – det er oppe i den klasse – ud over det formål, som vi så står med her.
Jeg er ikke på stående fod i stand til at kunne give en udtømmende gennemgang af listen, men det er jeg sikker på vi kan bidrage med i Skatteudvalget.
Vedrørende hr. Frank Aaens spørgsmål, om der er andre arbejdsrelaterede legater, kan jeg heller ikke svare på det.
Det kunne være, at der var nogle, der ville lave et legat for folketingsmedlemmer, der kom psykisk til skade i tjenesten.
Med hensyn til hvor vi dækker og hvor grænsen er, har vi lagt os meget op ad den linje, der ligger i forsvaret, hvor forsvaret jo i forvejen er inde med støtte og særlige ydelser til personer, der kommer til skade.
Jeg er helt enig i, at vi som samfund har den primære forpligtelse til at sikre dem, der er kommet til skade fysisk og/eller psykisk på grund af en tjeneste, som vi har udsendt dem til; det er samfundets, de offentlige myndigheders og statens ansvar at give dem en god og ordentlig behandling.
Det, vi snakker om her med legaterne, er så at sige et tillæg, altså en af private midler indsamlet ekstra håndsrækkende hjælp til de personer.
Jeg er glad for den store opbakning og håber, at den også bærer igennem til vedtagelsen.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Normalt er Enhedslisten imod at yde skattefritagelse for forskellige indkomster.
Vi er som bekendt også imod det meste af det, der bringer soldater i den situation, der omtales i det her lovforslag, men vi erkender også, at soldater, der har været sendt ud, og som bliver skadet, bestemt ikke bliver forkælet af samfundet.
De har faktisk brug for meget mere hjælp end den, vi yder i dag.
Men man kan jo godt undre sig lidt, når man ser listen over de formål, som legater skattefrit kan ydes til.
Hvorfor er de formål ikke dækket af staten?
Hvorfor overlader man finansieringen af bestemte former for proteser, boligindretning, psykologhjælp og andre ting til et legat?
Hvorfor er det ikke en del af ydelsen?
Jeg kunne godt tænke mig at få belyst begrundelsen for det, og hvorfor det ikke bare er en selvfølge.
Hvorfor skal en såret soldat henvende sig med en ansøgning om et legat for at få dækket nogle af de her ting?
Hvorfor er det ikke en selvfølge, at det er noget, samfundet yder?
Et af de spørgsmål, som vi i hvert fald gerne vil stille under udvalgsarbejdet, er, om der er andre sammenlignelige grupper – det kan være svært at sammenligne andre med folk, der har været i krig – som kommer alvorligt til skade, som ikke får den tilstrækkelige hjælp fra staten, men modtager legater, og om de er omfattet af skattefrihed.
Hvis de ikke er det, synes vi, at man skal arbejde for, at de får vilkår svarende til dem, som vi i dag tilsyneladende er enige om at yde til de soldater, der har været i krig.
Er der i det hele taget andre grupper – hr. Niels Helveg Petersen var også lidt inde på, at der er mange forskellige måder, som vi skattemæssigt behandler legater på – hvor vi må sige, at der ikke er nogen grund til, at de forskelsbehandles i forhold til dem, som vi taler om i dag?
Det synes vi nok er værd at tage med under udvalgsarbejdet.
Vi er positive over for lovforslaget, som det ligger.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Det Radikale Venstre støtter med glæde forslaget, der med lovforslagets egne ord jo fritager for beskatning.
Det gælder for soldater og civilt ansatte, efter at de er bragt i en svær situation som følge af en påskønnelsesværdig indsats i dansk tjeneste.
Det er lovforslagets ord, og det giver, synes jeg, en udmærket begrundelse for at støtte dette forslag.
Jeg har så kun én bemærkning, nemlig at jeg synes, at det med udgangspunkt i den her lovgivning ville være af interesse at få belyst, hvilken forskellig skattemæssig behandling der er for legater.
Det har jo igennem tiderne været vanskeligt helt at gennemskue det, men det kunne jo være en anledning til, at vi her skaffede os et lille overblik.
Mike Legarth (KF), 2009-10-30:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, som har til formål at indføre skattefrihed for legater uddelt til støtte for danske soldater i internationale missioner.
Der er tale om legater, som har til formål at yde bistand til danske soldater og civilt ansatte personer, der er udsendt i tjeneste fra den danske stat på internationale militære missioner til f.eks. Afghanistan, Bosnien eller Irak – desværre kan der komme andre lande til – og som under eller som følge af de her missioner får fysiske eller psykiske skader.
Skattefriheden vil desuden omfatte legater, der ydes som støtte til pårørende, når den udsendte enten er omkommet under mission i udlandet, eller den udsendte er blevet fysisk eller psykisk skadet og har brug for særlig støtte fra sine nærmeste.
Vi Konservative finder det rimeligt, at disse legater fritages for beskatning, da der er tale om legater, som støtter soldater og civilt ansatte eller de pårørende, efter de er bragt i en svær situation som følge af en påskønnelsesværdig indsats i dansk tjeneste og til gavn for Danmarks sikkerhed.
Vi er i det daglige meget taknemlige og stolte af vores danske soldater og udsendte, og vi er glade for at kunne give dem den her hjælpende hånd, som kun er en lille ting og et lille plaster på såret, men om ikke andet en god påskønnelse.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-30:
Det er som oftest et meget farligt stykke arbejde, vores udsendte soldater og civile udsendte udfører.
Alt for ofte sker det, at de udsendte vender hjem med fysiske eller psykiske skader.
Det er soldater, der har mistet lemmer eller er ramt af store psykiske vanskeligheder og har brug for støtte, eller pårørende, der for at tilpasse sig den nye situation må bygge huset om.
De legater, der bliver uddelt til dem, bliver foreslået gjort skattefri, og det støtter SF.
Det er også godt, at vi under høringsfasen har fået udvidet forslaget, så det er udvidet til andre end lige soldater, f.eks. udbetalinger fra foreningen Støtte Til Soldater Og Pårørende.
Det er vigtigt for SF at understrege, at skattefriheden ikke bør føre til en forringelse af de eksisterende tilbud om hjælp og støtte fra staten til både fysiske og psykiske skader.
Det her må ikke blive en undskyldning for, at man ikke fra statens og forsvarets side yder den optimale støtte til skadede udsendte og deres pårørende eller sikrer dem en ordentlig løn for deres farlige arbejde.
De mere tekniske aspekter af forslaget vil SF gå nærmere ind i i udvalgsarbejdet, herunder om der gives fradrag for indbetalinger til legatet.
Forslaget skal komme soldaterne til gode og ikke føre til skattetænkning.
Men det er alt i alt et meget positivt forslag, vi har her, og SF vil støtte det.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-30:
Lovforslaget her handler om at gøre legatudbetalinger til tidligere soldater, som på den ene eller den anden måde er kommet til skade i kamp eller på anden måde, når de har været på mission for Danmark, skattefri.
Jeg kan godt sige, at det er en sag og et lovforslag, som det har ligget Dansk Folkeparti rigtig stærkt på sinde at få gennemført.
I efterhånden mange år har masser af danske soldater og andet militært personel været udstationeret i både Afghanistan, Irak, Bosnien og andre steder for at tjene Danmarks sag og forsvare Danmarks fred og Danmarks frihed.
Det er et formål, som man ikke kan påskønne nok, og vi er i Dansk Folkeparti dybt taknemmelige over, at de soldater og andet personel har sat deres liv og førlighed på spil for at tjene det formål.
Derfor synes vi også, at det mindste, vi kan gøre, er at passe godt på de mennesker, som så på ulykkelig vis er kommet til skade enten fysisk eller psykisk eller direkte er omkommet, når de har været ude at tjene Danmarks sag.
Derfor ligger det os stærkt på sinde, at vi sørger for, at staten, når de så kommer hjem og har brug for en særlig støtte, f.eks. fra Soldaterlegatet, i hvert fald ikke skal tjene på at beskatte de her udbetalinger.
Derfor synes vi, at det her er rigtig godt lovforslag.
Jeg kan sige, at det her emne, at skattefritage soldaterlegater, er noget, der har ligget mig selv stærkt på sinde, og som jeg har arbejdet en del sammen med Dansk Folkepartis forsvarsordfører, hr. Ib Poulsen, om at få gennemført, og det var derfor, at vi kontaktede regeringen tidligere på året for at høre, om ikke det var et formål, som også regeringen ville være med til at støtte.
Derfor var vores glæde stor, da skatteministeren kunne bekræfte, at det var et formål, som regeringen var helt enig med Dansk Folkeparti om.
Det er så baggrunden for, at vi står her i dag med lovforslaget her, og som jeg allerede har sagt, er vi jo i Dansk Folkeparti rigtige glade for lovforslaget, og vi støtter varmt vedtagelsen af det.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Jeg kan i hvert fald forstå, at hr. Mike Legarth kan huske, hvad han selv sagde, da vi behandlede skattereformen i foråret.
Det er et udmærket og fornuftigt forslag, vi her behandler, om ændringer af momslovgivningen, som jo også er et resultat af beslutninger taget inden for EU, som Danmark har stemt for.
Jeg synes ikke mindst, at der er en klar dansk interesse i at få de regler, der nu gennemføres, om, at køberen skal betale momsen, altså omvendt betalingspligt, slået fast og gennemført ved lovgivning.
Det Radikale Venstre agter, dels fordi det allerede er vedtaget i EU med dansk tilslutning, dels fordi det er fornuftige ting, der foreslås, at støtte forslaget.
Vi må selvfølgelig i udvalget se på enkelthederne i forslaget, men forslaget er i sig selv så godt, at vi agter at stemme for det.
Peter Juel Jensen (V), 2009-10-30:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren har kendskab til, at der har været specifikke problemer med hensyn til den omvendte bevisbyrde.
Det har jeg nemlig ikke, og det er min klare opfattelse, at vi i dag kun udvider lovens ansvarsområde, men vi ændrer ikke på loven.
Så det kunne være rart at høre, om hr. Leif Lahn Jensen har kendskab til, at der har været problemer med at løfte bevisbyrden.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-30:
Jeg tror, mange af os er enige om, at vi selvfølgelig skal være klar til at rykke ud i FN-regi og hjælpe til de steder i verden, hvor der er behov for det.
Det kan selvfølgelig være i forbindelse med mange ting, konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære opgaver og alle andre opgaver i udlandet, hvor vi virkelig kan gøre en forskel.
Derfor skal vi selvfølgelig også være klar til at sikre, at forsvaret har folk nok, at der er folk, der er interesseret i at lave en kontrakt med forsvaret om en sådan udsendelse.
Derfor er det jo selvfølgelig også vigtigt at sørge for, at de her folk kommer hjem til et arbejde, der venter på dem, et arbejde, de er glade for, det arbejde, de forlod, da de blev sendt ud.
Det, man nu har gjort, er, at man har udvidet personkredsen, så flere har den her beskyttelse.
Man har så samtidig lavet nogle regler, der gør, at arbejdsgiveren i fornødent omfang kan indrette sin virksomhed på, at den ansatte i større eller mindre grad vil være fraværende på grund af tjeneste i forsvaret.
Så det er et forslag, som tager hensyn både til den ansatte og til arbejdsgiveren, og det kan vi selvfølgelig alle sammen kun synes er rigtig, rigtig godt.
Jeg vil dog via udvalgsarbejdet stille et par spørgsmål, så vi sikrer, at vi får alle grupper med, så folk, der bliver udsendt, ikke kommer hjem til et mistet job.
De bliver jo også sendt ud til en eller anden form for katastrofe, et eller andet ramt område, som vi f.eks. så det med tsunamien.
Og her er det jo også rigtig, rigtig vigtigt at tage ud og hjælpe nogle mennesker, som virkelig er i nød.
Så er der en ting mere, der undrer.
Det er, at man ikke har noget med omkring bevisbyrden, som man kender det i forbindelse med eksempelvis barsel, hvor det er arbejdsgiveren, der skal bevise, at grunden til, at en medarbejder bliver fyret, ikke er, at medarbejderen bliver sendt ud af forsvaret, men at grunden simpelt hen er en helt anden.
Det er altså arbejdsgiveren, der skal bevise grunden til afskedigelsen.
Det synes vi bestemt også mangler.
Vi håber selvfølgelig på, at det er en forglemmelse fra ministerens side, og vi håber, at ministeren, når ministeren om lidt står her, siger, at man selvfølgelig nok skal ændre på det, og at det er en stor fejl.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det er et forslag, som Socialdemokratiet selvfølgelig støtter.
Det er en forbedring, og vi støtter det selvfølgelig på den måde, at vi under udvalgsbehandlingen vil grave lidt mere i de ting, jeg lige har nævnt.