runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-05-25:
Nu er det jo sådan, at for at tjene penge hjælper det jo rigtig meget, at der er nogle andre, der så tager sig af ens børn, at der er nogle andre, der gør rent, at der er nogle andre, der sørger for, at vejene fungerer, at der er nogle andre, der sørger for at tage sig af de ældre, at der er nogle andre, der sørger for, at sygehusene er der osv.
Så spørgsmålet er jo igen: Hvad er det for en konkret velfærd, hr. Rasmus Jarlov ønsker?
Er det en velfærd, hvor de rige betaler meget mindre i skat og så har råd til en høj brugerbetaling og forsikringsordninger, mens de, der ikke er så rige, må finde sig i, at deres børn f.eks. ikke kan få et ordentligt dagtilbud, ikke kan en ordentlig folkeskoleundervisning osv.?
Hvad er det konkrete indhold af den velfærd, som De Konservative siger man forsvarer ved at skære på velfærden og så sende flere penge ud til de rigeste?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-25:
Til det sidste nej og til det første: Fru Line Barfod forveksler jo det at udskrive checks med at formindske det girokort, som man sender ud til borgerne.
Der er forskel på at give skattelettelser og at lade folk beholde flere af de penge, som de selv har tjent, og så at udstede checks, som altså er betalt af andre mennesker.
Det er en moralsk forskel, og den håber jeg at Enhedslisten også kan være i stand til at forstå, selv om man er indædt modstander af skattelettelser.
Vi mener jo, at det er en god ting, at der er blevet givet de skattelettelser, som vi har givet i den her regeringsperiode.
Jeg synes, det er underligt, at man i den danske debat nærmest skal skamme sig over, at man har sænket verdens højeste skattetryk.
Det gør vi heller ikke i Det Konservative Folkeparti.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at vi har en rigtig god debat lige nu om nogle principielle ting.
Det, som jeg også sagde før i dialogen med fru Meta Fuglsang, var jo, at vi går meget op i, at vi bevæger os væk fra den her meget detaljerede processtyring, hvor vi i Folketinget sidder og nærmest beslutter, hvordan højre arm skal bevæge sig på den enkelte lærer ude i folkeskolen, og at vi i stedet for giver den frihed, at man kan gøre, som man vil, så længe man leverer gode resultater.
Der er forudsætningen så, at vi har en styring af resultaterne, altså at vi måler på, hvordan det faktisk går, så vi får de resultater, vi gerne vil have for vores skattepenge.
Scenariet med, at man fuldstændig fjerner al kontrol – både proces- og resultatstyring – og så bare giver en hel masse penge, tror jeg ikke er vejen frem til at få en effektiv offentlig sektor.
Men det er det at måle på, at der bliver leveret det, der skal, og så at give noget mere frihed.
Resultatet af de to ting skal selvfølgelig være, at der sammenlagt bliver langt færre regler og langt mindre kontrol, end der er i dag.
Men det skal først og fremmest være en anden kontrol, en måling på resultaterne, som er forudsætningen for, at vi kan give langt større frihed.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Men kan ministeren godt forstå, at der kan være forbrugere, der føler sig noget desorienterede, når man kan finde et produkt, der eksempelvis hedder slagterens kylling, i køledisken, og som så rent faktisk er et produkt, der stammer fra importeret kød?
Alt andet lige må man jo forvente, når man hører et sådant udtryk,
at slagteren har haft en vis hånd og halsret over kyllingerne.
Jeg mener ikke dermed, at han selv har været ude og hakke hovedet af dem, men ikke desto mindre tror jeg, at de færreste har en forventning om, at det så er kød, der nødvendigvis stammer fra eksempelvis Asien eller andre fjerne destinationer.
Så har man en vis forventning om, at det er et relativt lokalt produkt, ikke fordi der står hjemmelavet på det, men et udtryk som »slagterens« er dog alligevel et udtryk, som sender nogle signaler til forbrugerne og som kan forvirre.
Så i hvert fald i forhold til de udtryk, man bruger, kunne jeg godt efterlyse, at der var en lidt klarere definition, ikke nødvendigvis en definition, der, som jeg tidligere har været inde på, er lovbestemt, men i højere grad måske netop klares igennem en dialog med branchen.
Henrik Høegh (V), 2011-05-25:
Der er styr på importeret kød til EU.
Det bliver kontrolleret for salmonella og andre typer af bakterier, som jeg sagde.
Det mener jeg er den rigtige måde, frem for at den enkelte forbruger skal være importkontrollør, når der kun er oprindelsesland på kødet.
Jeg mener, at det er rigtigt, at man her har nogle principper for importerede produkter.
Og så er der jo foretaget en risikovurdering af, hvilke produkter det også kan være nødvendigt at have mærket med et oprindelsesland for at give en bedre information til forbrugerne.
Det er der så mulighed for, når det er fersk, og når det er marineret kød.
Det er vigtigt for Danmark, at vi bruger oprindelse, når det kan have en værdi for forbrugeren.
Vi skal ikke være blinde for, at oprindelsesmærkning kan være et handicap for et land med en stor fødevareeksport.
Derfor er vi tilbageholdende med at lave regler og faste krav om oprindelsesland.
Dem, der gerne vil, skal have lov til at oplyse om oprindelse, og vi mener, at hvis der er risiko for sygdom, skal det klares ved generelle kontroller.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Forbrugerrådet har jo meget klart kaldt dette en stor gråzone, al den stund det kan være meget vanskeligt for den almindelige forbruger netop at se forskel på, hvornår et produkt er fersk ifølge den definition, som også ministeren så korrekt kommer med, og hvornår det rent faktisk er et tilberedt produkt.
Derfor forstår jeg også godt den usikkerhed, som nogle forbrugere giver udtryk for i den konkrete artikel, som der henvises til.
Spørgsmålet er jo præcis skrevet, på baggrund af at en forbruger følte sig noget desorienteret i forhold til et konkret produkt.
Derfor vil jeg egentlig høre, om ministeren ikke godt kan forstå den forundring, der kan opstå hos forbrugerne i forhold til det her, og jeg vil også høre, om der er mulighed for, at ministeren vil tage initiativ til at styrke den del af oplysningen, som ikke er direkte lovbestemt.
For som ministeren også rigtigt gør rede for, er der jo faktisk mulighed for – hvis ellers man skilter med den korrekte landebetegnelse – at producenter og detailhandlere, supermarkeder, er i stand til at oplyse forbrugerne om, hvad oprindelseslandet er på de givne fødevarer.
Derfor vil jeg høre ministeren: Er der et behov for at klargøre disse regler?
Kunne man forestille sig en dialog med branchen eller noget tilsvarende?
For jeg kan omvendt også godt forstå en branche, hvor en del butikker ikke vil gå deres egne veje.
I dette tilfælde er det en konkret navngiven butikskæde, som ikke vil tage egne initiativer, men man kunne jo også forestille sig, at branchen som helhed kunne tage et initiativ.
Det foregående spørgsmål var et glimrende eksempel på, at man jo netop kan lave frivillige aftaler med hele branchen.
Henrik Høegh (V), 2011-05-25:
For at kunne besvare det spørgsmål helt til bunds, vil jeg starte med at præcisere forskellen på fersk tilberedt kød og kødprodukter.
Fersk kød er kød, som kun er kuldebehandlet.
Hvis kødet forarbejdes, så det mister sin karakter af fersk eller råt kød, er der tale om et egentligt kødprodukt.
Det kan f.eks. være stegt kylling eller kyllingepølse.
Det ferske og tilberedte fjerkrækød er omfattet af EU’s handelsnormer for fjerkrækød.
Der er krav om, at fjerkrækød importeret fra tredjelande skal være mærket med oprindelse.
Det har tidligere været drøftet, om der skulle indføres en obligatorisk mærkning af alt fjerkrækød med oprindelsesland, særlig i lyset af fugleinfluenza og salmonellaforekomster.
En indførelse af et sådan krav vil kræve en fællesskabsbeslutning, som der ikke hidtil har været opbakning til, da det vil stride mod princippet om varernes frie bevægelighed.
Danmark deler denne generelle holdning i EU om, at sundhedsrisici ved fjerkrækød håndteres ved importrestriktioner og ikke ved krav om oprindelsesmærkning.
Mange producenter vælger dog frivilligt at mærke fjerkrækød med oprindelse.
I de tilfælde skal al mærkning naturligvis være korrekt og må ikke vildlede forbrugerne.
Kødprodukter fremstillet af fjerkrækød er ikke omfattet af handelsnormerne og derfor ikke omfattet af kravet om oprindelsesmærkning ved import fra tredjelande.
Umiddelbart finder jeg det nok heller ikke hensigtsmæssigt eller nødvendigt at indføre dette.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Er konklusionen af det, ministeren siger, at vi sommeren over må leve med, at der er neutralmarinerede produkter i butikkerne, og at det så derefter er farvel?
Henrik Høegh (V), 2011-05-25:
Fødevarestyrelsen har oplyst mig om, at den normale lagerføringstid for emballage er ca. ½ år.
Selvfølgelig er min tålmodighed også begrundet i, at der under arbejdet var en meget positiv indstilling til at finde frem til nogle løsninger, og jeg har ikke noget ønske om at gå ind og gøre tiltag, som nærmest kunne have karakter af ekspropriation med hensyn til emballage, der er på lager, og det er derfor, vi til efteråret kigger efter, om der nu er styr på det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Det er ganske forståeligt, at produkter, der er produceret før den 11. januar 2011, naturligvis fortsat skal kunne sælges, og jeg har for så vidt også en vis forståelse for, at har man et restparti af emballage liggende, skal man være i stand til at udnytte det.
Men jeg må dog sige, at omfanget af de borgerhenvendelser, der er kommet til mit kontor – også til andre steder, kan jeg forstå, men jeg skal af gode grunde ikke kunne udtale mig om, hvad der er kommet til Fødevarestyrelsen, det kan ministeren eventuelt selv redegøre for – i hvert fald tyder på, at der fortsat er temmelig mange af disse produkter i handelen, at det er ret almindeligt forekommende, og at forbrugerne med god ret ikke rigtig kan forstå, hvordan vi alligevel kan have så stor tålmodighed.
Jeg er enig med ministeren i, at vi skal udvise en vis tålmodighed.
Men vi taler stadig om nogle retningslinjer, der blev udarbejdet før den 11. januar, og i dag er det den 25. maj, så der er immer væk gået et par dage siden da.
For nu at være ganske ærlig må jeg spørge ministeren: Er ministeren en så tålmodig mand, at man ikke kan lægge et lidt ekstra tryk på branchen i denne sammenhæng?
Det virker ærlig talt, som om nogen måske med vilje har optrykt ekstra store mængder af emballage for stadig væk at kunne markedsføre det her produkt.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at producenter kan udelade at oplyse om oprindelsesland på kyllingeprodukter, så længe kyllingen er marineret eller bearbejdet, sådan som det beskrives i artiklen »Brugsen vil ikke mærke din frosne kylling« i Politiken torsdag den 19. maj 2011?
Henrik Høegh (V), 2011-05-25:
Hvis man som forbruger ønsker at træffe nogle særlige valg, kan man jo vælge danskmærkede produkter.
Danske kyllingeproducenter har stort set på alle danske kyllingeprodukter valgt at lave oprindelsesmærkning, og det står dem frit for at bruge den, det er muligt.
Så det er den mulighed, den danske forbruger har.
Jeg ville være betænkelig ved, at alt skulle oprindelsesmærkes, for det kan give en effekt på vores store eksport af fødevarer, en effekt, som vi ikke nødvendigvis ønsker.
Så jeg har det fint med, at der, hvor man mener det er en fordel, gør man det, der, hvor der kan være risici for forbrugerne, tager vi os af det ved import til EU, og hvis man er en dansk forbruger, der ønsker at være selektiv i sit valg og har en frygt ved det her, så kan man vælge danskmærkede kyllingeprodukter.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Jeg forstår godt ministerens forsigtige tilgang til dette område, den danske fødevareeksport taget i betragtning, men så blot en afsluttende spørgsmål for at få den korrekte forståelse: Mener ministeren, at en frivillig ordning eller frivillige initiativer fra supermarkedernes side – det er mit spørgsmål til ministeren om ministerens vurdering – ville være en handelshindring og ville kunne opfattes som sådan, altså når det ikke er reguleret, men netop vil være frivilligt?
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Nu siger ministeren, at hun er parat til løbende at forbedre servicen på NemID.
F.eks. er der mange i undersøgelsen, der fremhæver, at det er en gammeldags måde at gøre det på i en digital tidsalder.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-25:
Der er da ingen tvivl om, at NemID løbende er interesseret i at forbedre servicen og betjeningen af brugerne.
Det er der jo også en løbende dialog mellem NemID og IT- og Telestyrelsen omkring.
Uden at det her skal udvikle sig til en taløvelse, vil jeg sige, at der er to elementer i den øvelse, der er udgangspunktet for spørgsmålet.
Det ene er nogle forsøgspersoner, og det var, som jeg nævnte, to unge, to ældre, to med anden etnisk baggrund og tre fra den brede befolkning, som det er skrevet i analysen.
Og så er det korrekt, at der er indhentet kvantitative resultater fra en spørgeskemaundersøgelse, hvor der var 161 respondenter.
Men jeg vil sige, at der er 3,2 millioner borgere, der anvender NemID.
NemID bliver anvendt 1 million gange om dagen, så NemID er jo ikke umulig at benytte, og NemID er sikker at benytte.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Nu er det sådan, at man altid kan stille spørgsmål ved en metode.
Man kan altid stille spørgsmål ved antallet eller ved selve måneden, men jeg synes ikke rigtig, at det skal bruges som undskyldning for, at vi altså har en udfordring her.
Det håber jeg også ministeren vil prøve at tage lidt mere seriøst i stedet for at bagatellisere det og sige, at det er to borgere med anden etnisk baggrund.
Ifølge de fakta, jeg har, er det 161 respondenter, der er blevet spurgt i den her undersøgelse.
10 pct. havde som sagt problemer med at oprette sig i systemet.
Hvis man skal sætte det i forhold til de over 3 millioner brugere, svarer det til 300.000.
Det er et ret højt antal, som jeg ikke rigtig synes man skal bagatellisere og undervurdere.
Så jeg vil stadig væk spørge ministeren, om hun ikke synes, det er relevant, også set i lyset af de opstartsvanskeligheder, vi har haft med NemID, at prøve at lave et brugervenlighedstjek, så man kunne gøre det så nemt og let for borgeren som overhovedet muligt.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-25:
Der blev her nævnt flere faktuelle ting.
Det blev nævnt, at der har været en forholdsvis begrænset andel forsøgspersoner.
Som jeg har forstået det, var det to unge, to ældre, to med anden etnisk baggrund og tre fra den brede befolkning mellem 25 og 60 år, der var fundamentet for den undersøgelse, spørgeren refererer til. Så bliver det nævnt, at der i marts måned var 128.000 henvendelser, altså supporthenvendelser.
Der vil jeg lige gøre opmærksom på, at jeg tror, at vi var rigtig mange, der også i marts måned benyttede NemID.
Det var den måned, SKAT fremlagde årsopgørelsen, og det er klart, at det har givet en ekstraordinær trafik og dermed måske også behov for ekstraordinær support.
Jeg kan nævne, at i april måned, altså måneden efter, var antallet af supporthenvendelser cirka halveret.
Så synes jeg også, at når man kigger på supporthenvendelser i objektivitetens navn, skal man prøve at interessere sig lidt for, at en del af henvendelserne jo f.eks. drejer sig om, at man har glemt sit password, og altså ikke nødvendigvis har noget med anvendeligheden af og sikkerheden på NemID at gøre.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Det er rigtigt, at det er en mindre gruppe af respondenter, der har svaret på i her undersøgelse, men ikke desto mindre er det en kvalitativ undersøgelse.
Ifølge undersøgelsen viser det sig, at op imod – hvis man skal sætte det i forhold til de 3 millioner brugere – 300.000 kan have haft problemer med NemID.
Hvis man ser på tallene, viser det sig faktisk, at alene i marts måned har antallet af borgere, der synes, at det her er problematisk, været 128.000.
128.000 henvendelser fra borgerne alene i marts måned synes jeg måske indikerer, at der er et eller andet galt med NemID.
Man kan sige meget om NemID.
Der er nogle gode ting, men der er også nogle startvanskeligheder.
Ikke mindst har der helt fra starten været en del komplikationer.
Man kan til tider måske også stille spørgsmål om sikkerheden, for der har været eksempler på, at både nøglekort og adgangskode er blevet sendt samtidig.
Men hvis man skal se bort fra det og fokusere på, hvordan det kan være, at der er så mange borgere, der stadig væk har svært ved NemID, så synes jeg da, at det indikerer, at man måske skulle sætte en undersøgelse i gang, der kigger på, hvordan det ser ud med brugervenligheden på NemID, så man kunne få en indikation af, hvor det går galt, og så man måske kan målrette effekterne og prøve at gøre det nemmere for borgerne, hvis man nu gerne vil have, at det skal være en mere effektiv metode.
Så synes ministeren ikke, at det er rimeligt, at man prøver at lave et brugervenlighedstjek?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-25:
Det gør naturligvis altid indtryk, når jeg hører kritik af NemID.
Specialet har, som jeg har fået det forelagt, konkret undersøgt en lille gruppe brugere, der har givet udtryk for, at de oplever NemID som vanskeligere end forgængeren, digital signatur.
Det absolut væsentligste mål med indførelsen af NemID var altså, at vi skulle have en mere sikker løsning end forgængeren.
Med NemID indførte vi således et ekstra sikkerhedslag i forhold til den tidligere digitale signatur, nemlig brugen af nøglekortet med engangsnøgler.
Det betyder, at der skal indtastes ekstra koder, og det gør desværre løsningen lidt mere besværlig, men til gengæld meget mere sikker.
Jeg vil ikke gå på kompromis med sikkerheden.
Det synspunkt deler jeg med bankerne, og det tror jeg i øvrigt også i den grad er i brugernes interesse.
Når NemID er taget i brug nu af 3,2 millioner borgere og bliver anvendt mere end 1 million gange om dagen, kan man vist ikke sige, at ændringer i brugervenligheden har været en forhindring for ibrugtagningen.
Det giver i sig selv også en stor lettelse for brugeren.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Spørgsmålet lyder: Hvilket indtryk gør det på ministeren, at et speciale fra Københavns Universitet giver en tydelig indikation af, at 60 pct. af de adspurgte i specialet synes, at NemID er vanskeligere at benytte end forgængeren digital signatur, jævnfør en artikel i Politiken den 19. maj 2011 om, at 300.000 personer har bøvl med NemID?
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at et speciale fra Københavns Universitet giver en tydelig indikation af, at 60 pct. af de adspurgte i specialet synes, at NemID er vanskeligere at benytte end forgængeren Digital Signatur
, jf. en artikel i Politiken den 19. maj 2011 om 300.000 personer, der har bøvl med NemID?
Henrik Høegh (V), 2011-05-25:
Nej, det står som altid detailhandelen helt frit for, hvilke varer de vælger at lægge på deres hylder.
Og vil de kun have kyllingeprodukter med oprindelsesmærkning på, er der absolut mulighed for at få et rigt og varieret udbud af kyllingeprodukter med den overskrift.
Som vi blev enige om sidste sommer, skulle regeringen arbejde for, at der blev indgået en frivillig aftale med branchen, fordi der skulle findes en mere retvisende betegnelse for kød tilsat vand som erstatning for betegnelsen neutralmarineret.
Fødevarestyrelsen gik herefter i gang med arbejdet og indgik en aftale med branchen, og parterne blev enige om, at ordet neutralmarineret fremover skulle erstattes af betegnelsen »tilsat lage« med angivelse af, enten hvor meget lage, eller hvor meget kød der er i produktet.
Aftalen blev indarbejdet i Fødevarestyrelsens Vejledning om mærkning af fødevarer, som blev udsendt den 11. januar i år.
Neutralmarineret er en indarbejdet betegnelse, som jo har været benyttet i en længere årrække, og branchen ville derfor gerne have mulighed for at få opbrugt allerede trykt emballage.
Fødevarestyrelsen accepterede dette, sådan at kød tilsat vand og produceret tidligere end den 11. januar i år stadig kan markedsføres under de gamle betegnelser som f.eks. neutralmarineret indtil produkternes udløbsdato, og indtil normalt restlager af emballage er opbrugt.
Der vil derfor stadig kunne forekomme produkter, som er mærket neutralmarineret, ude i butikkerne, enten fordi der er tale om frosne produkter fremstillet før den 11. januar i år, eller fordi der er tale om emballage, der er trykt før samme dato.
Og vi må derfor udvise lidt tålmodighed.
Men Fødevarestyrelsen er selvfølgelig opmærksom på, at de nye retningslinjer, herunder om overgangsperiodens omfang, overholdes, og fødevareregionerne kontrollerer løbende overholdelsen af disse regler.
Fødevarestyrelsen har for nylig bedt regionerne om at holde ekstra øje med, at kyllingekød og andre kødvarer tilsat vand mærkes korrekt efter de nye retningslinjer.
Endelig kan jeg oplyse, at Fødevarestyrelsen i forbindelse med en mere dybdegående kampagne om mærkning og håndtering af kød vil sætte ekstra fokus på området, og denne kampagne starter her til efteråret.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-25:
Tak, formand.
Finder ministeren det tilfredsstillende, at der fortsat findes ferske kyllingeprodukter i danske supermarkeders kølediske, der anvender produktbenævnelserne neutralmarineret eller naturalmarineret, selv om der er indgået en aftale om, at disse betegnelser skal ændres til den mere gennemskuelige betegnelse »Kylling tilsat x pct. lage«?
Peter Christensen (V), 2011-05-25:
Altså, genopretningsplanen, som statsministeren også henviser til, var en undtagelse fra skattestoppet, af den grund at finanskrisen havde ramt os.
Vi mente, at det var rimeligt, at alle indkomstgrupper var med til at betale for den genopretning af dansk økonomi.
Så vil jeg sige, at der ikke bliver meget at rydde op efter regeringen, af den grund at vi netop har fremsat klare svar på, hvordan vi sikrer, at økonomien hænger sammen i 2020.
Jeg ved godt, at De Radikale siger, at det, Socialdemokraterne lægger op til, er en ikkeholdbar måde at finansiere ting på, og det er jo derfor, at skattestoppet og boligskatten pludselig er i spil.
Ja, det er væk nu, også når det gælder boligskatten, hvor man siger: O.k., så lad en kommission kigge på boligskatten.
Der har jeg det enkle spørgsmål, som jeg håber danskerne vil stille, i hvert fald sig selv: Hvorfor mon Socialdemokratiet og SF vil kigge på boligskatten, hvis det ikke er, fordi de har et ønske om at lave den om?
Thomas Jensen (S), 2011-05-25:
Ærlig snak for Socialdemokratiet og SF er, at vi ikke rører ved boligskatterne, og at vi ikke ændrer yderligere ved rentefradraget.
Så er det sagt og slået fast.
Så der ligger et kæmpe oprydningsarbejde for Socialdemokratiet og SF efter det kommende valg.
Had til skattestoppet, siger skatteministeren.
Jeg må nok sige, at det der med at føre politik ud fra had ikke er noget, vi gør i oppositionen.
Hvad angår had, må skatteministeren selv stå inde for, om man skal føre politik med sådan nogle følelser i kroppen.
Det er i hvert fald ikke noget, oppositionen gør.
Mit spørgsmål er så til skatteministeren: Lyver statsministeren, når han siger, at skattestoppet er overtrådt?
For jeg kan jo høre på skatteministeren her i dag, at man kan være helt sikker på, at det ikke bliver overtrådt i fremtiden.
Jamen altså, de der 730 dage, der startede sidste forår, rækker jo også ind i den næste valgperiode, så hvis skatteministeren skulle blive genvalgt som skatteminister, bliver skattestoppet jo også overtrådt, og er det så statsministeren, der lyver, eller er det skatteministeren, der lyver?