runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Den kan jeg lige tage først.
Altså, isoleret set har vi jo af et væld af eksperter fået at vide, at ved at gå ind og dræbe civile – selv om jeg godt ved, at det ikke er hensigten – vil der komme en større terrortrussel mod Danmark.
Og lige nu er Danmark ikke truet på ret mange andre måder end netop terror. I forhold til hvorvidt IS er en organisation, der har været her længe eller ej, er vi enige om, at navnet IS kom frem for ganske få år tilbage.
Men hele problemet, altså at der er ustabilitet i regionen, og at der er folk, der socioøkonomisk overhovedet ikke har muligheder i deres hverdag og bliver presset, er jo ikke noget nyt.
Og det er det, der skaber en terrororganisation.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Jeg synes, det er svært at forstå, hvad Alternativet mener her.
Altså, Alternativet mener, at Islamisk Stat også var aktiv i Afghanistan og Irak tidligere, og at vi altså har prøvet det her før.
Der må jeg bare sige, at Islamisk Stat er en forholdsvis ny ting, som er opstået, og som vi nu er nødt til at bekæmpe, fordi det netop ikke er muligt at tale med dem.
Det er det, der kendetegner Islamisk Stat: De bruger terror som kampmiddel.
Derfor er man nødt til at bruge militære midler imod dem, og det er jo ikke rigtigt, at vi tidligere har været engageret i kampen mod Islamisk Stat andre steder i de krige, der har været.
Så man kan ikke bruge de erfaringer.
Men hvordan kan det være, at Alternativet mener, at Danmark får mere sikkerhed ved ikke at bekæmpe Islamisk Stat?
Det mener jeg altså er sort snak.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Hvis vi udelukkende taler om Danmarks sikkerhed, tror jeg i hvert fald, at det bedste, vi kan gøre, er at lade være med at sige ja til det her.
For der er ingen tvivl om, at der vil komme flere terrorister ud af, at vi siger ja til det her, og at de vil rette deres øjne mod Danmark.
Man kan så tale om, om vi skal gøre det ene eller det andet.
Jeg har virkelig forsøgt at svare, så godt jeg kan, og jeg kan kun sige, at når vi fra Alternativets side insisterer på en politisk løsning, er det jo, fordi vi oplever, at det ikke er prøvet.
Altså, vi har ikke prøvet den politiske løsning.
Hvis vi havde prøvet det, havde vi jo sagt fra over for at være nogle af de første, der siger ja til at bombe på et grundlag, hvor man faktisk ikke ved, hvad der er op og ned.
Vi har erfaringerne, og det her er et af de eneste felter i Danmark, hvor man ikke ser på, hvad der er sket, og hvor man har lukket en Irakkommission og ikke har ønsket at lære af, hvad for nogle udfordringer der var, sidst vi gik ind.
Derfor synes jeg – hvis jeg ellers har hørt spørgsmålet korrekt, og ellers må du lige følge op – at det er lidt ærgerligt, at der insisteres på, at vi allerede har prøvet diplomatiet.
Det er altså svært med USA i baghånden og med det ry og rygte, de har i Mellemøsten.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Jeg er stolt af, at Danmark om kort tid deltager aktivt i bekæmpelsen af Islamisk Stat, og jeg er stolt af, at Dansk Folkeparti stemmer for, at Danmark skal være med til at bekæmpe Islamisk Stat.
Jeg synes, det lyder mærkeligt, når Alternativet siger, at man bare skal insistere på en politisk løsning.
Altså, det lyder jo rigtig sødt, og det ville da også være dejligt.
Jeg mener: Den dag, hvor lammet og løven græsser ved siden af hinanden, tror jeg også det er realistisk.
Men hvordan skulle det være realistisk i dag?
Mener Alternativet, at det over for Islamisk Stat er nok at insistere på, at de sætter sig ned og forhandler sødt og pænt?
Og mener Alternativet virkelig, at Danmark har større sikkerhed imod at blive ramt af terrorangreb, ved at Alternativet stemmer nej til en militær aktion imod Islamisk Stat og samtidig sender nogle appeller til Islamisk Stat om, at de skal tale pænt til os andre?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg tror, mit bedste svar må være, at vi har en overskrift for hele indsatsen her, der hedder »Krigen mod IS«.
Altså, det er dem, vi vil ned og gøre noget ved.
Hvis vi skulle have et i mine øjne fornuftigt grundlag at gå i kamp på, skulle det være at skabe stabilitet i området.
For lige nu identificerer vi hele fjenden, hele ondets rod, hele problematikken med en terrororganisation, der om 10 år bare hedder noget andet.
Der har altid været terror.
Så det, vi går ud og gør nu, er, at vi bekæmper en terrororganisation, og dem vil der komme flere af, hvis vi ikke gør tingene ordentligt fra starten af.
Naser Khader (KF), 2016-04-19:
Helt oprigtigt – og det er ikke for at være polemisk – så forstår jeg ikke, hvad ordføreren siger.
Ordføreren har sagt så meget, og jeg er forvirret.
Vil ordføreren ikke skære ud i pap for mig, hvordan vi kan bekæmpe Islamisk Stat uden at bruge militæret?
Hvordan kan vi få dem til at trække sig ud af Raqqa, som er deres hovedstad, hvor flertallet af de udenlandske jihadister befinder sig?
Det er der, de sidder og planlægger terror mod os.
Det er også deromkring, de har deres hovedindtægtskilde, olien.
Det er der, de holder en hel masse kvinder, primært kristne kvinder, som sexslaver.
Hvordan kan vi bekæmpe dem uden våben?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg siger det så klart, som jeg overhovedet kan: Vi – og her mener jeg menneskeheden – skal bekæmpe Islamisk Stat med våben på et eller andet tidspunkt.
Jeg tror ikke, at de lægger sig ned på ryggen.
Der er slet ikke nogen plan for, hvad det skal hjælpe, at vi bomber Islamisk Stat.
Når vi først sammen med amerikanerne og alle mulige andre med rigtig, rigtig gode hensigter har bombet dem, står vi i en situation, hvor der er skabt så meget splid og ødelæggelse i regionen på grund af den måde, vi bliver nødt til at bombe på, og på grund af det manglende brede fundament i verdens storpolitik, der ville gøre, at vi alle sammen efterfølgende kunne gå i samlet flok og sige: Nu foretager vi en genopbygning, der går i den her retning.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-19:
Nu nævner ordføreren selv ordet spændende, og det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig velvalgt, for jeg synes også, det er spændende at prøve at finde en tråd i Alternativets plan eller strategi, eller hvad det er, I lægger frem.
Men jeg vil ikke træde mere rundt i det.
Det, jeg så hæfter mig ved, er, at Alternativet siger, at vi har erfaring for, at tingene går galt, når det bliver aktivistisk.
Det kan vi se: De sidste 15 år i Mellemøsten er det gået galt hver gang.
Godt, så vil jeg for ligesom at prøve at følge jeres tankegang høre, om ordføreren kan nævne nogle eksempler på en konflikt, en udryddelseskrig, som er i fuldt flor og har kørt i 4-5 år, hvor et møde eller to med os på højre side, eller hvordan det nu var, pludselig fører til, at alle går ud som vindere, og at konflikten stopper, og at overgreb på civile stoppes.
Det vil jeg gerne høre.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg har mange kvalificerede gæt, men jeg synes simpelt hen ikke, det er ordentligt at skyde de andre partier i skoene, hvad de mener.
Men jeg vil komme med en enkelt bemærkning her til sidst.
Jeg har de sidste par dage – så sent som her til morgen – opdaget, at der er flere medier end nogen sinde, der har ringet til mig og spurgt mig om, hvad Alternativet mener her, for det lyder da godt nok spændende, som de siger.
Er der virkelig en anden vej?
Kan man virkelig gør det her på en anden måde?
Det er der ikke rigtig nogen andre, der siger lige på jeres måde, siger de.
Der er mange andre, bl.a. har Enhedslisten og De Radikale og sikkert også de andre partier altid haft de her nuancer i det – jeg har ikke været i politik så længe til at vide hvilke – om krig virkelig er den eneste løsning.
Der er nogle medier, der tænker: Hold da op, det kan da godt være, der er noget om det.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-19:
Jeg ved ikke, om jeg nødvendigvis er enig i, at det er i bedste mening.
Jeg tror, det er imod bedre vidende, at man går ind.
Mit ærinde er selvfølgelig at kalde på de partier, som stiller en hel masse spørgsmål, men som ikke har forklaret sig fra talerstolen, og som mangler at svare på det helt grundlæggende spørgsmål, nemlig hvordan de har tænkt sig at sørge for, at det her ikke udvikler mere kaos og giver grobund for mere destabilisering af Syrien.
Men jeg kan forstå, at hr. René Gade ikke har et gæt, der er kvalificeret nok, til at ville ytre sig, og så vil jeg lade være med at afkræve det.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg forstår spørgsmålet, men jeg vil afholde mig fra at sige, hvad jeg tror de andre partier mener.
Men jeg vil give mit bud på, hvad der kommer til at ske, når vi går ind på den her måde.
Det bliver en lang sej kamp, hvor man jo må stå på mål for, hvad det er, man har sat i gang.
I bedste mening har man forsøgt at standse en konflikt, i bedste mening har man forsøgt at presse IS.
Men skal vi så blive i landet med landtropper og med styrker og i hvor mange år?
Har vi taget det med, har vi sagt ja til det internt i partierne også, altså at vi bare bliver ved med at støtte, indtil IS er fjernet fra jordens overflade?
Jeg har tidligere hørt fortalt, at det var det, man ville.
Nu er de jo efterhånden mange andre steder på jorden end lige netop i Syrien, så jeg tror, man kommer til at få en meget, meget stor udfordring med at efterleve det, man har sat i gang her.
Det, man kalder ansvarlighed, det, man kalder handlekraft og et robust mandat, skal vi altså have til at vare i rigtig, rigtig mange år.
Så jeg tænker, at det er nogle andre end os, der skal gå ind og levere det; det er civilbefolkningen, der skal få det her til at blomstre.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg kunne enormt godt tænke mig at stille et spørgsmål til enten Socialdemokraterne og hr. Nick Hækkerup, som har stillet mange spørgsmål, eller hr. Martin Lidegaard eller nogle andre af dem, som har stillet mange spørgsmål, men som ikke er gået på talerstolen, og derfor tænkte jeg, at det kunne være, at ordføreren kunne hjælpe mig.
En af de ting, som undrer mig rigtig meget, er, hvad der skal ske, når røgen har lagt sig.
Erfaringerne fra Irak var jo, at danske styrker kan rykke ind, men de rykker også ud igen, og så er der et tomrum, som nogen eller noget skal fylde ud.
Og hvis ikke der er en plan for det, kan vi se med ISIL nu, hvad der så sker.
Så mon hr. René Gade kan svare mig på, hvad han tror Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Radikale synes der skal ske, når der er blevet bombet og IS er væk?
Hvem skal så overtage?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Her kommer vi ind på konflikten mellem at skulle gøre noget nu, som måske ikke er rigtigt på længere sigt, eller at gøre det rigtige nu, som er lige så grusomt, mens vi står og observerer, at der er nogle civile, der dør, og nogle, der bliver reddet af lokale.
For det er umuligt at sige, hvad der er rigtigt og forkert her.
Men Alternativet kan ikke bakke op om en krigsførelse, som vi synes i den sidste ende avler mere af det, vi kæmper imod.
For idet jeg kun kan glædes over, og vi i Alternativet bakker fuldstændig op om at vi redder folk i Irak eller i Syrien, så kan vi ikke samtidig sige ja til at gøre det samme igen på et senere tidspunkt, hvis det avler mere terror, mere ustabilitet for mange, mange tusinde mennesker.
Det er jo det her proportionalitetsprincip, som jeg talte om før.
Det virker på papiret, men vi skal godt nok være sikre på, at der er en plan for, hvordan det også skal virke i fremtiden.
For ellers kan vi ikke bakke op om det.
Så jeg glædes, når der bliver reddet 10.000 mennesker, men hvis det afleder en masse ustabilitet fremover, mere terror og uløste problemer, så kan vi ikke bakke op om det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Så befrielsen af de titusindvis af kvinder og børn i Irak – det, at flygtninge kan vende tilbage til deres hjem som følge af bl.a. den støtte, som Danmark og koalitionen har ydet til den irakiske regering, vil man ikke støtte principielt i Alternativet, men man kan godt støtte alt det gode, der kommer ud af det.
Kan ordføreren godt høre, at det godt kan få en lidt i tvivl om, hvad man mener.
Jeg kender godt til alle de faremomenter, der også er i det, men jeg synes jo også, at man lidt må tage konsekvensen af det, at man kan se, at noget virker og nogle folk får et liv tilbage.
Hvis man ikke tror på, og det tror jeg jo er det ordføreren giver udtryk for, at det kan lade sig gøre uden en militær indsats, så kunne vi måske også godt forvente, at Alternativet – i stedet for at stå lidt moraliserende og sige, at alle vi andre slet ikke har forstået, hvad der foregår, og spørge, hvordan vi overhovedet kan finde på at støtte det her – kan forstå, at man godt kan foranlediges til at støtte noget, der kommer så mange mennesker, især så mange civile, til gavn, især i Irak.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Hvis jeg husker ordvekslingen korrekt, mener jeg, at det netop var ordføreren, hr. Martin Lidegaard, der stillede mig spørgsmålet – for lige at være helt sikker – om vi egentlig bakkede op om det her.
Og så tror jeg, jeg svarede, at det var her, det blev rigtig problematisk.
For som jeg også lige sagde vedrørende flyene med amerikansk støtte, støttede vi kurdere på landjorden.
Og det var jo virkelig, virkelig svært ikke at synes var godt, for det hjalp os til lokalt at få nogle sejre.
Men generelt – heller ikke under førstebehandlingen – har jeg ikke på noget tidspunkt sagt, at vi går ind for, at vi har en krig og en koalition, der arbejder på den her måde uden et bredt mandat.
Men jeg kan ikke frasige mig, at når det lykkes for amerikanerne eller os at understøtte kampen mod ISIL, så glædes jeg.
Jeg er bare bange for, det skaber noget meget, meget værre i den sidste ende.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er heldigvis langt de fleste partier herinde enige om, at det militære spor selvfølgelig hverken kan eller bør stå alene.
Diplomati, humanitære indsatser, indsatser mod finansiering af Daesh osv. er selvfølgelig helt, helt afgørende elementer.
Så lad os, havde jeg nær sagt, droppe den diskussion, for det mener vi alle sammen.
Men da vi havde førstebehandlingen, gjorde hr. René Gade jo meget klart opmærksom på, at Alternativet støtter den militære kamp mod Daesh, som den er foregået i Irak indtil nu, hvor jo tusindvis af mennesker er blevet befriet fra Daesh.
Folk kan vende tilbage til deres hjem, der er blevet desarmerede.
Minerne er væk, og i f.eks. Ramadi er det nu sunnimuslimske soldater under kontrol af den irakiske regering, der har overtaget byen, hvad vi jo alle sammen er enormt glade for – og det var hr. René Gade også under førstebehandlingen – altså for, at det faktisk er lykkedes i Irak, måske lidt i modsætning til de første krige, vi har været med i.
Men denne gang er det, fordi vi ikke er inde med vores egne tropper, og fordi vi har kombineret indsatserne, lykkedes at befri store dele af Irak.
Det støtter Alternativet.
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan man kan være imod at fortsætte den indsats.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg synes i den grad, at man internt, altså de lokale kræfter, skal bekæmpe dem med våben for at mindske de civile tab, der sker dernede i øjeblikket, og for at bevæge sig i den rigtige demokratiske retning.
Problemet er bare, at når vi udefra trykker på den her betændte byld, vokser den og eksploderer ud over andre steder.
Som ordføreren siger, er de massivt til stede i andre dele af verden – skal vi så også til at bombe der?
Skal vi også til at bombe i de mange lande i Afrika, hvor de er til stede, i Libyen, hvor de er kommet til nu?
Hvornår stopper det?
Vi kan ikke udrydde det her med bomber.
Så jeg hører, hvad ordføreren siger, og jeg håber, at jeg har udtrykt mig rimelig klart, men det er bare et problem, hvis vi kun kan udtrykke os klart ved at tale om krig og aktion nu.
Vi er jo alle sammen enige om, at det her måske kommer til at tage 10 år, også selv om vi bruger bomber nu, så hvorfor ikke gøre det på den rigtige måde?
Naser Khader (KF), 2016-04-19:
Det vil altså sige, at Alternativet ikke udelukker brugen af våben på et tidspunkt.
De er meget stærke i Libyen, og de er ved at etablere sig mange andre steder med udgangspunkt i Raqqa i Syrien.
Hvorfor er tiden ikke moden til at bekæmpe dem med våben nu, før de spreder sig?
Hvis de eksempelvis kommer ind i Jordan, er vi virkelig på den.
Hvis Jordan falder, får vi endnu flere flygtninge og meget mere terror.
Hvorfor er tiden ikke moden til at bekæmpe dem med våben lige nu?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Altså, det er der jo ikke noget nyt i.
Ja tak, det ved vi da godt.
Jeg synes, hr. René Gade siger det, som om det skulle være sådan en eller anden åbenbaring: Har I lige overvejet, at vi kunne gøre noget andet end som det første at skride til krig?
Vi har ventet i hvad – 5-6 år nu?
Der er da ikke nogen, der kan komme og sige, at vi har været ivrige efter at gå ind i den her krig.
Alle er dødtrætte af krige i Mellemøsten.
Men der kommer også bare et eller andet tidspunkt, hvor man må sige, at her har vi en bevægelse, hvor det forekommer rimelig åbenlyst, at situationen nok ville være bedre, hvis man stoppede dem i deres folkemord, massevoldtægter og terrorisme.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-19:
Det er jo fuldstændig forkert, hvad Enhedslistens ordfører siger.
Eller det er i hvert fald en halv sandhed, som hr. Nikolaj Villumsen kommer med, når han siger, at Danmark bare giver luftstøtte til diverse grupper.
Der er jo ikke tale om, at vi stiller vores fly til rådighed for de her grupper, men alene om at hjælpe med at udslette mål fra Islamisk Stat med danske våben, som ganske vist er udpeget af nogle af disse grupper.
Er det ikke korrekt – vil jeg spørge hr. Nikolaj Villumsen
– at det ikke er et frikort til de her grupper, men at det alene handler om at angribe Islamisk Stat?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Det er helt korrekt, at Enhedslisten har foreslået i Folketingssalen, at de kurdiske styrker, der forsvarede den kurdiske by Kobane mod Islamisk Stat, skulle have våben.
Vi har foreslået, at vi skulle støtte de lokale demokratiske kræfter.
Nu har vi så en situation, hvor regeringen foreslår at give luftstøtte til de selv samme grupper, men også til nogle grupper, som de ikke vil fortælle os hvem er, og det er der, jeg bliver bekymret.
Jeg mener, at vi bør støtte de her grupper, som er de demokratiske styrker, men jeg mener ikke, vi bør gøre det ved luftstøtte.
Jeg mener, vi bør gøre det på andre måder, som Enhedslisten konkret foreslår i Folketingssalen i dag.
Men jeg synes, det er dybt forunderligt, at Socialdemokraterne kan bakke op om det her uden at få en klar afvisning af, at der er tale om, at Danmark skal give luftstøtte til ekstremistiske grupper inde i Syrien.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Nu begynder vi jo at nærme os noget, hvor det næsten lykkes at få hevet Enhedslisten ud af busken: De må godt få beskyttelsesudstyr.
Det, ordføreren glemte at sige, er, at det også er Enhedslistens holdning, at de grupper skal have udleveret våben.
Så i stedet for den krig, vi ikke vil føre, skal vi give dem en masse våben, så de kan slå hinanden ihjel dernede, for vi vil nemlig ikke selv have nogen af de her problemer ind på livet.
Men vi vil gerne give dem våben, så de kan skyde løs på hinanden.
Er det ikke rigtigt, at Enhedslisten synes, at et af svarene her ikke bare er at udlevere beskyttelsesudstyr, men at det også er at udlevere våben?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Det, vi diskuterer i dag, er, hvordan Danmark kan gøre den bedst mulige forskel, og jeg tror simpelt hen ikke på, at det at give luftstøtte til hemmeligholdte grupper, som forsvarsministeren ikke engang selv kan oplyse han står ved, kommer til at knække ISIL. I stedet for tror jeg at Danmark kan gøre en afgørende forskel, hvis vi støtter lokale demokratiske, sekulære kræfter.
Der fremlægger vi to forslag i dag sammen med Alternativet.
Jeg synes, det er relevant at diskutere, om Danmark kunne støtte dem på andre måder.
Vi havde besøg af repræsentanter for demokratiske organisationer for kort tid siden her i Folketinget.
De efterlyste eksempelvis beskyttelsesudstyr, så de var i stand til at forsvare sig mod giftgasangreb fra ISIL.
Det ville være relevant at diskutere, om Danmark også kunne levere det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sætter ind, hvor vi støtter lokale demokratiske kræfter, og jeg er dybt bekymret over, at vi ikke har kunnet få et svar på, hvad det er for nogle grupper, som der om lidt skal stemmes om skal have luftstøtte.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Så hvis man skal summere op, synes Enhedslisten altså, at man skal bekæmpe ISIL, og dem skal man så bekæmpe ved at give øget humanitær hjælp og noget lidt uklar inddragelse i fredsprocessen.
Tror Enhedslistens ordfører, at de to tiltag vil være det, som knækker hardcore islamistiske soldater, der indtil videre har udvist en helt uhyrlig kynisme?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg bliver lidt i tvivl om, hvorvidt hr. Rasmus Jarlov har lyttet til, hvad jeg har sagt.
Det, jeg har stået her og sagt, er, at vi skal give støtte.
Enhedslisten og Alternativet har konkrete forslag om, at vi bør styrke grupper, der er sekulære og demokratiske.
Det, jeg står her og taler imod, er, at man om lidt støtter regeringens forslag, hvilket De Konservative desværre vil, hvor der gives luftstøtte til grupper, som vi ikke kan få et fuldt indblik i hvem er.
Vi kan ikke engang få forsvarsministerens ord på, at han kan stå inde for de her grupper.
Og hr. Rasmus Jarlov kunne ikke svare på, om han kunne udelukke, at der er tale om islamistiske grupper inde i Syrien.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jeg går på talerstolen om lidt, og så kan man stille alle de spørgsmål, som man vil, til De Konservatives politik, som jeg meget gerne vil redegøre for.
Men nu er det Enhedslistens politik, vi starter med at diskutere, og jeg undrer mig over, at Enhedslisten føler sig mere sikker, ved at vi støtter nogle grupper dernede, som vi ikke har kontrol over, frem for at vi indsætter en koalition af styrker, som vi har kontrol over.
Selv om der er den her enorme usikkerhed, må man dog mene, at det alt andet lige vil give en lidt større sikkerhed med hensyn til udviklingen, hvis vi indsætter vores egne styrker, frem for at vi giver våben og støtte til grupper, som vi ikke aner hvor vi har eller hvordan vil udvikle sig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Som jeg sagde i min tale, er det her ikke et spørgsmål om, hvorvidt Danmark skal gøre noget, eller Danmark ikke skal gøre noget.
Jeg synes, vi skal gøre noget.
Jeg synes, vi skal støtte de lokale demokratiske kræfter, så de bliver styrket, så de kan bekæmpe ISIL.
Det synes jeg at vi bør gøre, og det er det, som Enhedslisten sammen med Alternativet stiller forslag om her i Folketingssalen i dag.
Men jeg må ærligt sige, at jeg godt kunne tænke mig at høre, om De Konservatives ordfører kan udelukke, at Danmark skal støtte islamistiske grupper inde i Syrien.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jeg vil for god ordens skyld starte med at sige, at vi havde et lukket samråd i sidste uge, hvor hr. Nikolaj Villumsen fik svar på spørgsmålene om, hvilke grupper vi kommer til at støtte i Syrien.
Det er ikke noget, vi kan referere fra, fordi det er fortrolige oplysninger, men det er bare for god ordens skyld, at jeg vil sige, at de her spørgsmål er blevet besvaret.
Der har været en dialog med forsvarsministeren om netop det her emne.
Men vi er der ikke specifikt for at støtte nogen; vi er der for at udrydde Islamisk Stat og nedkæmpe dem.
Jeg ved, at hr. Nikolaj Villumsen er meget optaget af bl.a. kurdernes og yazidiernes forhold.
Det er folk, der er udsat for massevoldtægter og folkemord, hvor et helt folk forsøges udryddet.
Jeg vil bare bede hr. Nikolaj Villumsen om at sætte sig i deres sted og overveje, om de mon ikke ønsker, at vi griber ind og stopper det folkemord, der foregår dernede.
Ønsker de mon konfliktløsninger og humanitær bistand, eller ønsker de vestlige soldater, der går ned og stopper det fuldstændig uhyrlige folkemord, hvor hundredtusindvis af mennesker dør?