runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Det, der er sagen, når det gælder vores ældrebrochure, ligesom det er, når det gælder vores andet materiale, er, at vi angiver den retning, som vi mener at samfundet skal gå i.
Vi angiver i vores materiale, hvordan vi vil udvikle et område, som vi synes har behov for, at man alle sammen er noget mere optaget af det; her er det ældreområdet.
Vi synes, der er mange ting på ældreområdet, der halter, og som vi mener der bør gøres noget ved.
Det, vi jo så gør, fra år til år, er, at vi helt konkret foreslår: Hvad vil vi så gøre med de penge, der er til rådighed?
Vi har i vores udspil i forhold til finansloven jo markeret, at vi ønsker, at der næste år skal bruges flere penge på de ældre.
Det er klart, at hvis man fra regeringens side vælger at sige til Dansk Folkeparti, at det er fint, det vil man gerne indgå i et konstruktivt samarbejde om, og vi så i fællesskab finder flere penge til ældreområdet, ja, så kan nogle af de ønsker, som vi jo har, forhåbentlig blive opfyldt.
Så udfylder man selvfølgelig ikke hele programmet, det er ikke sådan, at vi fra det ene år til det næste kan sige, at nu er Dansk Folkeparti forslag til forbedringer på ældreområdet på plads, så nu skal vi ikke tænke mere på ældreområdet i 2015, i 2016 og i 2017 osv., for selvfølgelig skal vi da det.
Men så er vi forhåbentlig kommet et lille skridt i den rigtige retning med de penge, der er at gøre godt med.
Vi har i hvert fald foreslået, at der næste år bliver afsat flere penge til ældreområdet, så man på den måde kan løfte nogle af de ting, som vi synes er vigtigst i forhold til de ældre.
Karin Gaardsted (S), 2013-10-03:
Tak for det.
Der er mange sympatiske forslag imellem; bl.a. vil man sikre, at alle folkepensionister kan få gratis offentlig transport.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Dansk Folkeparti vil finansiere de mange forslag.
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl konkret anvise, hvordan det skal finansieres?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Det har jeg ikke nogen beregning på, så det kan jeg ikke sige.
Det, vi ønsker, er at gøre den offentlige transport for en stor gruppe af de ældre meget billigere.
Men hvornår det kan gennemføres, har vi ikke noget bud på.
Det, der er behov for, hvis vi ser på næste år, vil være at øge plejen for vores ældre, det vil være at sikre, at der bliver flere penge til de plejekrævende ældre.
Så når vi bliver spurgt, hvad vi vil gøre i 2014 i forhold til at forbedre vilkårene for de ældre medborgere, svarer vi, at vi mener, at der skal afsættes flere penge til bl.a. en bedre ældrepleje.
Når vi i vores materialer angiver, i hvilken retning vi vil gå, så er det ikke et udtryk for, at vi tror på, at det kan blive gennemført fra det ene år til det næste.
Må jeg minde om, at vi, da vi lavede ældrechecken, sådan set heller ikke mente, at den i et hug blev det rigtige.
Men det er jo en retning, vi arbejder i, i forhold til at sikre nogle af de pensionister, der økonomisk har mindst, nogle bedre økonomiske vilkår.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-10-03:
Og nu har formanden allerede sagt: Nej, nej, det er en gruppe, som det skal være meget billigere for.
Men nu går jeg bare til noget andet, for nu siger ordføreren, at det her handler om, hvilken vej samfundet skal udvikle sig.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti også foreslår, at ældre skal kunne arbejde uden at blive trukket i pension.
Og ifølge social-, børne- og integrationsministerens svar den 30. september på Finansudvalgets spørgsmål 509 vil det koste 1-2 mia. kr. at gennemføre.
Kan ordføreren så prøve at redegøre for, hvordan det skal finansieres?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Nej, for vi har ikke foreslået at gennemføre vores samlede ældrepolitik til næste år.
Vi gennemfører de ambitioner, vi har, bl.a. på ældreområdet, år for år, efterhånden som vi kan komme igennem med tingene.
Altså, vi er et parti, som jo ikke har haft indflydelse på, at vi har den nuværende regering.
Vi er et parti, som ikke er inde i forhold til at kunne få særlig stor indflydelse, så vi må jo spille den rolle, vi nu kan spille, og søge den indflydelse, vi nu kan søge.
Vi prøver så, for så vidt angår finansloven for 2014, at få indflydelse på nogle helt konkrete områder, og vi har gjort det krystalklart, hvor vi vil finde penge til næste år til en forstærket indsats for vores ældre, bl.a. i ældreplejen.
Vi har også anvist, hvordan vi vil finde penge til at fremrykke de ting, som skaber bedre betingelser for vores virksomheder i forhold til vækstplanen.
Det er sådan, vi arbejder, så når vi forhåbentlig får mulighed for at komme til en konkret forhandling, vil vi angive, præcis hvor det er, at vi gerne vil bruge nogle flere penge, og vi vil også anvise, hvor vi finder de penge.
Men vi anerkender blankt, at vores samlede politik vil det tage en årrække at gennemføre, og at vi skal have stor indflydelse for at kunne gennemføre den.
Så det er ikke noget, man bare lige knipser med fingrene og så får gennemført i det Folketing, vi har her.
Altså, det, vi foreslår for næste år, er at fremrykke dele af de initiativer, der er aftalt i vækstplanen, som først skal træde i kraft i 2015, frem til 2014.
Og det gør vi, fordi vi i foråret i år var enige om, at de elementer er gode for at sikre danske arbejdspladser, og så er det da nok en god idé at gøre det så hurtigt som muligt i stedet for at vente til 2015.
Derudover foreslår vi helt konkret, at man sparer nogle steder – på udviklingsbistand, på de stigende udgifter til asylsøgere i Danmark osv.; det her med velfærdsturisme kunne også være et element, hvis man kunne begrænse udgifterne der – og så bruger de penge på vores velfærdssystem, bl.a. på vores ældre og vores sundhedssektor.
Så på den måde har vi meget konkret foreslået, hvad det er, vi gerne vil i 2014, altså næste år, og vi håber på den baggrund, at regeringen indbyder os til reelle forhandlinger om finansloven, så vi kan få indflydelse ud fra lige præcis de her ting.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-03:
Det ender med, det virker – næsten i kontrast, kan man sige, til det, vi allerede har været lidt inde på, nemlig det forslag til vedtagelse, som Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har fremsat.
Der fremgår det, at hvis de fire partier bestemte, så skulle man have lavere skatter og lavere afgifter.
Samtidig har vi jo så været igennem en hel diskussion her, som flere har påpeget, hvor man siger, at nu ønsker man større offentlige udgifter.
På den måde er det her jo et lille eksempel på den generelle uenighed, der er i blå blok.
Det, jeg bare skal prøve at blive klog på her, er Dansk Folkepartis politik.
Og hvis nu Dansk Folkeparti bestemte helt alene, fuldstændig alene, ville man så gøre sådan, som der står i forslaget til vedtagelse, og sige, at nu skal landet have flere skatte- og afgiftslettelser, eller ville man gøre sådan, som der står i ens eget valgmateriale, og sige, at nu skal vi have højere offentlige udgifter?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Det sidste er jo ret nemt, for der er aftalt en vækstplan, hvoraf en del elementer først træder i kraft i 2015.
Det har et meget stort flertal her i Folketinget ment var godt for at holde danske arbejdspladser hjemme i Danmark i stedet for at sende dem til udlandet.
Så siger vi, at hvis vi stort set alle sammen er enige om de elementer, hvorfor så først lade dem træde i kraft i 2015?
Det er jo sådan set ret enkelt.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at jeg meget nødig vil tale dårligt om nogle, der er til stede – og heller ikke om dem, der ikke er til stede – men altså, jeg synes jo bare, at der er en vis forskel på den måde, hvorpå de, der bliver nævnt her, vil udfylde statsministerrollen.
Og jeg tror i hvert fald på, at det samarbejde, vi jo havde tidligere, der faktisk også gav en udvikling af den offentlige sektor i 00'erne, der er noget højere end det, vi overhovedet taler om her i dag, uanset hvilket parti det er, er et samarbejde, vi kan få op at stå igen, hvis vælgerne vil.
Men altså, der er jo lang tid til et valg, og vi aner intet om, hvordan vælgerne vil sammensætte et Folketing.
Det er, som om vi allerede nu er i gang med at regne med, at der har været et regeringsskifte, eller hvad?
Der er jo lang tid til et valg.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Hr. Kristian Thulesen Dahl taler om alle mulige andre politikeres kolbøtter, samtidig med at hr. Kristian Thulesen Dahl slår nogle meget store kolbøtter oppe på talerstolen lige nu.
For det spørgsmål, jeg stillede, kom der ikke noget svar på.
Hvordan hænger det sammen hos Dansk Folkeparti, og hvordan forklarer man de mennesker, der stemmer på partiet, at man kritiserer fru Helle Thorning-Schmidt for ikke at prioritere velfærden højt nok – jeg er fuldstændig enig i den kritik – samtidig med at man peger på hr. Lars Løkke Rasmussen, som vil bruge endnu færre penge på velfærd?
Det vil sige, at de ældre får endnu ringere vilkår; vores børn vil opleve, at der er endnu færre pædagoger på stuerne.
Hvordan kan det hænge sammen?
Og oven i købet har hr. Kristian Thulesen Dahl så i dag skrevet under på en vedtagelse sammen med de øvrige partier på højrefløjen, hvor der står, at man vil fremrykke skatte- og afgiftslettelser.
Hvordan vil man gøre det, samtidig med at man vil bruge flere penge på velfærd?
Når de nuværende regeringspartier anviser retninger – for nu at benytte hr. Kristian Thulesen Dahls sprogbrug – og de retninger så ikke bliver gennemført fra den ene dag til den anden, plejer hr. Kristian Thulesen Dahl at kalde det for løftebrud.
Men jeg kan forstå, at det er nogle andre spilleregler, som gælder for Dansk Folkeparti.
Nå, men jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti mener og kritiserer regeringen for, at der bruges for få penge på velfærd.
Det er jeg og Enhedslisten fuldstændig enig i; det går hårdt ud over vores børn og vores ældre.
Det, jeg så ikke kan forstå, er, hvordan Dansk Folkeparti kan få det til at hænge sammen, når man kritiserer den nuværende regering og fru Helle Thorning-Schmidt for at bruge for få penge på velfærd, men peger på en anden statsministerkandidat, nemlig hr. Lars Løkke Rasmussen, som vil bruge endnu færre penge på velfærd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Altså, jeg forstår godt, hvorfor man er optaget af, hvordan vi andre vil gøre nogle positive ting på ældreområdet, når man har det problem som regeringsparti, at man har en statsminister, der holdt en tale i forgårs uden at nævne ældreområdet med ét ord; når man har en finansminister, der fremsætter et finanslovsforslag uden at styrke ældreområdet.
Så kommer vi med den mulighed, vi har, for at prøve at få indflydelse og siger: Vi vil gerne ind at samarbejde med regeringen i forhold til at skaffe flere penge til ældreområdet næste år, og vi anviser, hvor vi så vil skaffe pengene fra.
Er det det samme, som at vi så har gennemført vores ældrepolitik på lang sigt i forhold til en brochure, der anviser, i hvilken retning vi mener Danmark skal gå i forhold til at hjælpe vores ældre?
Nej, det er det ikke.
Det har jeg sagt igen, så nu har jeg sagt det nogle gange.
Jeg tror i virkeligheden, at det på mange måder er lidt, som da Socialdemokraterne i 2007 havde en lang række krav om minimumsrettigheder på ældreområdet; da opererede man også med en masse ting for at vise, i hvilken retning man ønskede, at ældreområdet skulle gå.
Jeg mener ikke, at man dengang havde finansieret det – det skal jeg blankt erkende – men de sagde, at det var den vej, de gerne ville gå, og vi måtte jo respektere, at der havde de anvist en retning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-10-03:
Jeg spørger jo ikke, hvordan regeringens finanslovsudspil ser ud.
Jeg spørger bare: Hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere det her, når det koster mellem 1 og 2 mia. kr.?
Altså, det kunne da være rart at vide, hvor pengene skal hentes fra, hvem der skal betale.
Det må da ikke være så svært at svare på, når man tænker på, at ordføreren er en af de skarpeste tidligere finansordførere.
Hvor skal pengene komme fra?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Altså, nu kan man jo herinde i Folketinget have en tendens til, at man glemmer meget hurtigt.
Jeg glemmer i hvert fald ikke lige så hurtigt, at jeg for kun 2 år siden sådan set stod i et stort slagsmål med de nuværende regeringspartier, som mente, at den økonomiske politik, jeg stod for og står for, var smalhals for den offentlige sektor; det var slet, slet ikke nok.
Altså, der skulle langt mere til, for at man havde en ansvarlig udvikling.
Nu står jeg så i den paradoksale situation, at jeg står fast på det, jeg gik til valg på, mens andre jo har flyttet sig så meget, at de har meget svært ved at finde ud af, hvad de egentlig skal sige, fordi de har slået kolbøtter og knude på sig selv.
For 2-3 år siden lykkedes det Dansk Folkeparti at blive enig med den daværende regering om en økonomisk udvikling for årene fremover, nemlig en udvikling, hvor der også skulle være plads til, at den offentlige sektor kunne have en beskeden udvikling, i forhold til at der kommer flere ældre og flere, der skal på sygehuset osv.
Hvis man har en politisk vision, et politisk ønske, og hvis man så får det hele opfyldt juleaften, så er det hele jo opfyldt, og sådan går det jo nok ikke.
Så de ønsker, man ikke får opfyldt juleaften, går man så stadig væk og har.
Hvornår får man det så opfyldt, får man det opfyldt året efter til juleaften?
Det er jo ikke sikkert.
Det kan være, man får en del af det opfyldt, og så arbejder man videre.
Derfor handler det jo i virkeligheden om, hvilken styrke Dansk Folkeparti får hos vælgerne.
Man skal huske på, at det her land gudskelov et eller andet sted styres af de danske vælgere, som bestemmer, med hvilken kraft de politiske partier skal kunne sætte deres ønsker igennem.
Og der er søreme da forskel på, om man sidder som et lille parti ovre i hjørnet og ikke rigtig kan gøre sin indflydelse gældende, eller man sidder i regering, som Socialdemokratiet jo gør nu.
Så skulle man jo tro, at de ønsker, man virkelig havde og kørte valgkamp på for 2 år siden, nu er foldet ud og blevet gennemført et for et.
Det kan danskerne så ikke rigtig få øje på, og det er jo det mærkelige.
Men det er jo det, det handler om.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Man afventede jo med spænding, da man hørte hr. Magnus Heunickes tale, om der på et eller andet tidspunkt ville komme bare en lille smule om Socialdemokratiets politik, men det gjorde der sjovt nok ikke.
Det var en tale, der alene handlede om andre partiers politik.
Selv om vi jo egentlig har en åbningsdebat for at fortælle om, hvilken politik man ønsker der skal føres, valgte hr. Magnus Heunicke altså ikke at sige noget om det.
Jeg vil godt ind på det her med, at vi skal have en konkurrencedygtig stat og et konkurrencedygtigt samfund.
Det, der er det afgørende, uanset at vi kan være uenige om, hvad vi skal bruge pengene til, for at vi kan få det ud af det danske samfund, som vi gerne vil, og for at vi kan have en god offentlig sektor, er jo, at der bliver tjent penge i landets private virksomheder.
Udfordringen er, at vi har verdens største offentlige sektor og verdens højeste skattetryk.
Det skal der gøres noget ved.
Derfor var jeg glad for, at finansministeren lancerede, at vi skal have en konkurrencestat.
Nu har jeg forstået, at en ministerkollega, nemlig boligministeren, ikke mener, at vi skal have en konkurrencestat.
Så spørger jeg bare: Hvad er Socialdemokratiets politik?
Skal vi have en konkurrencestat eller ej?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det er også et kæmpe chok for mig, at det kommer fra Liberal Alliance.
Altså, hvad var det nu?
Nå ja, sætte personskatterne ned og sætte erhvervsskatterne ned.
Det er jo rigtig superflot fundet på, at man har siddet og fundet på, at det er de ting, man skal komme med i dag, ligesom det var de ting, man kom med i går, og det, man kommer med i morgen.
Det er jo sådan, at man aldrig bliver tilfreds, før vi rammer nullet i Danmark på skatteprocenten, altså hvor vi kommer helt, helt derned, hvor vi skal konkurrere med de lande i verden, som jo ikke er velfærdssamfund, og hvor der ikke er fri og lige adgang til sundhed, men hvor der er brugerbetaling på uddannelse, brugerbetaling på skolegang, brugerbetaling på sundhed.
Det er jo der, vi går hen, hvis vi bare fortsætter med at skrue på skattelettelsesskruen, som Liberal Alliance jo har som mål.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det siger sig selv, at hvis man gør, som regeringen ønsker – at gøre verdens største offentlige sektor endnu større – kan man ansætte flere.
Beregningerne fra Finansministeriet siger, at der så frem mod 2020 kan ansættes 8.700.
Det er færre end det antal, der blev afskediget i den offentlige sektor i 2012, hvor den her regering sad med regeringsmagten.
Da var der 9.100 mennesker, der ikke længere havde et job i den offentlige sektor.
Det, vi går op i, er at sikre en ordentlig service for de borgere, der er i Danmark.
Det, vi går op i, er at sikre, at vi kan udvikle vores fælles velfærdssamfund.
Det er også det, der vil være vores fokus i årene fremover, nemlig at vi sikrer den balance.
Vi siger, at et offentligt udgiftsstop er vores udgangspunkt, og det betyder også, at hver gang der er en ekstra krone til rådighed i samfundet, ønsker regeringen at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, mens vi ønsker at investere det i varige private arbejdspladser, som kan være med til at skabe vækst i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
Nu vil jeg prøve at skifte emne: Kan fru Ellen Trane Nørby her i salen i dag forklare os, om Venstres nulvækst vil betyde, at der vil være færre ansatte i den offentlige sektor i 2020, end der er i dag?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
I modsætning til regeringen ønsker vi ikke at beskatte danske arbejdspladser yderligere.
Vi ønsker sådan set at sikre, at der kan tiltrækkes investeringer til Danmark, at vi kan skabe vækst og arbejdspladser, ikke, at vi skræmmer selskaber væk fra Danmark.
Det er jo det, der er konsekvensen.
Det var også det, der var konsekvensen i England, da man gjorde det samme forsøg, som regeringen gør i Danmark nu.
Det var, at de samlede investeringer faldt, det var, at der var mennesker, der mistede deres arbejde.
Vi ønsker ikke at gamble med nordsøarbejdspladserne, men vi har tilbudt regeringen – og det gør vi gerne igen – at man kan finansiere det på en anden måde.
Det har regeringen afvist.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-10-03:
Det koster 8,7 mia. kr. at elektrificere hovedstrækningerne.
Det er så penge, vi har anvist finansiering for via Nordsøen.
Hvor vil Venstre finde de 8,7 mia. kr.?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det har vi jo sådan set på de møder, der var, fået at vide slet ikke var interessant for regeringen, for regeringen havde besluttet, at det her skulle koste danske nordsøoliearbejdspladser.
Det er jo et valg, regeringen har truffet.
De svar, der ligger fra finansministeren, viser jo, at det her handler om en varig finansiering på 345 mio. kr.
Vi har sådan set fra starten indikeret, at dem ville vi gerne være med til at finde på en anden måde, ligesom det var os, da vi sad i regering med Det Konservative Folkeparti, der oprettede Infrastrukturfonden med knap 100 mia. kr., hvoraf de 60 mia. kr. er gået til at investere i kollektiv transport og bl.a. er hele forudsætningen for, at vi kan få hurtigere tog til danskerne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-10-03:
Når fru Ellen Trane Nørby snakker om de 15.000 ansatte i Nordsøen, går jeg ud fra, at det også omfatter mennesker, der arbejder for Mærsk, der jo har uændret skat.
Det er mere: Hvordan vil Venstre finansiere elektrificeringen af jernbanerne i Danmark, når de ikke går ind for at harmonisere beskatningen i Nordsøen?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen energiforsyningsafgiften er jo den omlægning, som sikrer, at man bl.a. kan opstille flere møller på vand i stedet for på land, at vi kan få en afregningspris på biogassen, der gør, at vi kan få biogassen ind som en del af vores energiforsyning.
Det, der er interessant, er jo, at Liberal Alliance siger, at de forlod forhandlingerne.
Vi blev der, for med vores tilstedeværelse, med Dansk Folkepartis tilstedeværelse og De Konservatives tilstedeværelse lykkedes det at sikre, at den regning, som regeringen har sendt ud til danskerne, er blevet over 2 mia. kr. billigere, end den ellers ville være blevet.
Vi håber da på, at regeringen lytter til de høringssvar, der kommer ind.
Det er jo den, der står for implementeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Liberal Alliance deltog i forhandlingerne, men vi gik på et tidspunkt, hvor vi fandt ud af, at det ikke var til at ændre regeringens syn på, at danskerne skulle betale mere i skatter og afgifter.
Men nu lader Venstres ordfører, som om det her er noget, regeringen har fundet på, og som Venstre nødtvungent er gået med til.
Jeg vil gerne have ordførerens bekræftelse af, at forsyningssikkerhedsafgiften er VK-regeringens gamle idé fra en plan, som blev fremlagt i februar 2011, nemlig »Energistrategi 2050«.
VK-regeringens plan indeholdt også, at der skulle lægges ny afgift på halm, pejsebrænde, træpiller osv. osv.
Så hvorfor synes Venstre, at det er en god idé, at der skal det?
Thomas Jensen (S), 2013-10-03:
Ja, hver gang Venstre har en ekstra krone, skal den jo bruges på skattelettelser.
Det er derfor, jeg er så interesseret i at få at vide, når Venstre lover skattelettelser til højre og venstre, især til det mest velstillede Danmark, hvad det så vil komme til at betyde for vores fælles velfærd i Danmark.
Og jeg har ikke fået noget klart svar endnu.
Fru Ellen Trane Nørby taler udenom, begynder at tale om regeringens politik frem for om Venstres politik.
Vil der være færre offentligt ansatte i 2020 med Venstres nulvækst?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Sidste år kom der 9.100 færre offentligt ansatte.
Det er socialdemokraternes politik.
Det må de jo stå til regnskab for – det er et faktum.
Det, vi har sagt klart og tydeligt, er, at vi ønsker et offentligt udgiftsstop.
Det betyder, at det råderum, der er i økonomien – det råderum, de penge, der er skabt af de reformer, som blev vedtaget og gennemført, mens vi sad i regering – vil vi bruge til at lette omkostningerne for danske virksomheder, sikre, at det kan betale sig at arbejde, så vi kan få skabt vækst i Danmark, så vi kan få skabt private arbejdspladser, så vi har nogen, der kan holde hjulene i gang og dermed være med til at finansiere vores velfærdssamfund.
Man kan i hvert fald konstatere, at der i 2012 blev 9.100 færre offentligt ansatte.
Det, der er fokus for os, er at sikre en ordentlig kvalitet for den enkelte borger i det her samfund.
Det er da at sikre, at vi kan udvikle vores offentlige sektor.
For patienten, der ligger på et hospital i Region Hovedstaden, er det væsentlige da, om det sengelinned, som man ligger i, er rent, så man ikke tager sygdomme og bakterier med sig.
Det væsentlige er ikke, om det er renset på sygehusrenseriet, eller om det er renset ude i en privat renserivirksomhed.
Hvis det er renset ude i et privat rengøringsselskab, er der færre
offentligt ansatte
Det må da være kvaliteten af den offentlige sektor, som vi måler på.
Og det er vel det, der er væsentligt for vores borgere.
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Jeg ved godt, at taletiden er begrænset til 1 minut.
Det er muligt, at fru Ellen Trane Nørby ikke nåede frem til svaret på mit spørgsmål.
Så må jeg jo prøve igen.
Det er egentlig ikke så vanskeligt.
Bliver der færre offentligt ansatte med Venstres nulvækstpolitik, hvis de skulle få held til at få den gennemført, eller gør der ikke?
Er fru Ellen Trane Nørby enig i, at der bliver færre offentligt ansatte med Venstres nulvækstpolitik, eller er hun ikke?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er jo to forskellige debatter.
Det vil sige, at der overordnet er mulighed for at fastholde det samme antal ansatte og købe de samme varer og tjenester fra den private sektor - og skrevet i parentes: ved uændret kvalitet og sammensætning m.v.
Så det er jo ikke et udgiftstop.
Betyder det så, at vi ikke vil tillade også at have forskellige prioriteringer i det samfund, som Danmark er?
Nej, det gør det da ikke.
Hvis man i Hjørring Kommune, hvor der er en socialdemokratisk borgmester, vælger at sige, at opgaven med at passe de mindste børn kan klares af private dagplejere, skal vi så herinde sige, at det er dårligt?
Det er det åbenbart i Socialdemokraternes univers.