runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2014-12-09:
Det her er jo et lovforslag, hvor de fleste af dem, der støtter det, giver udtryk for, at de ikke har nogen forventning om, at det får nogen effekt.
Det kunne vi se ved førstebehandlingen, hvor den kritik, Enhedslisten rejste, nemlig at det her forslag var et angreb på selvejet i landbruget og ville føre til, at ejerskabet af vores landbrugsjord ville blive yderligere monopoliseret, og føre til en centralisering af landbruget, blev afvist, ved at man sagde, at man ikke havde nogen forventning om, at det her ville have nogen effekt sådan stort set overhovedet.
Så kan man spørge sig selv om, hvorfor man vedtager et lovforslag, som ikke løser landbrugets gældsproblemer, og som ikke løser de generationsskifteproblemer, man har, men giver mulighed for, at store internationale kapitalfonde kan overtage en stor del af den danske landbrugsjord.
Hvad formålet er med at fremsætte sådan et lovforslag, fortaber sig i det uvisse.
Det fortabte sig også i det uvisse under førstebehandlingen, og det fortaber sig i det uvisse, når man læser høringssvarene, for der er stort set ikke andre end Finansrådet, der synes, det er en god idé.
Det er også blevet bekræftet i udvalgsarbejdet, at der er mange, der synes, det er en halvdårlig idé.
Vi har så valgt at stille et enkelt lille ændringsforslag, sådan at vi sikrer, at den fortrinsstilling til suppleringsjord m.v., som eksisterer i den gamle lovgivning, kan bevares.
Når vi stiller det ændringsforslag, er det, fordi det her i hvert fald er fuldstændig entydigt, at konsekvensen af at ophæve den vil være negativ.
Den vil være negativ i forhold til den økologiske omstilling, regeringen går ind for, og den vil være negativ i forhold til mindre landbrugeres mulighed for fremover at drive landbrug.
Men igen må man sige, at så har regeringen et argument for, at det måske ikke kommer til at betyde noget.
Her vil jeg så argumentere en lille smule modsat og sige, at hvis det er rigtigt, at bevaringen af den regel, vi har, om suppleringsjord ikke har nogen betydning, skulle man så ikke tage og bevare den for dog at se, om det ikke kunne være en lille hjælp til at få lidt mere gang i den økologiske omstilling, end man ellers ville få?
Derfor har vi stillet det her ændringsforslag til lovforslaget.
Hvis man ser på den debat, der var ved førstebehandlingen, hvis man ser på den debat, der har været i udvalget, viser det sig, at der sådan set har været stor forståelse for vores forslag.
Desværre må man så konstatere, at man åbenbart er kommet til at lave en aftale, hvori i det står, at det skal udgå, og derfor er der så tilsyneladende ikke andre end Enhedslisten, der kan stemme for vores ændringsforslag.
Jeg har dog bemærket, at Dansk Folkeparti vil undlade at stemme, og det er vel det tætteste, man kan komme på at få støtte fra et parti, som har indgået en aftale om noget andet.
Men det, at man har lavet en dum aftale, burde ikke forhindre, at man bagefter tænkte sig en lille smule om.
Det har det altså åbenbart gjort her, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Carsten Hansen (S), 2014-12-09:
Ja, det kan jeg bekræfte, men til gengæld kan kommunerne stille et krav om, at ejeren af bygningen faktisk skal have et flertal.
Det er jo kommunen, der får tildelt byfornyelsesmidlerne og tildeler dem til ejeren.
Som jeg siger, at i de 10 år, den her ændring af lejeloven og byfornyelsesloven har fungeret, hvor man jo parallelt har stillet forslag om lejernes rettigheder, har vi ikke haft nogen henvendelser om det.
Jeg vil også godt sige, at kommunerne jo ikke er interesseret i at gennemføre byfornyelsesprojekter, som lejerne er imod.
Men det var meget bøvlet med den gamle lov, for der skulle man have lov til at lave rørgennemføring og diverse igennem lejligheden alligevel, og det er hr. Eigil Andersen jo også med på.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Jamen jeg har også noteret mig, at ministeren har svaret på et af de spørgsmål, jeg har stillet: at den individuelle vetoret, der var tidligere, gav visse vanskeligheder.
Det har vi fra SF's side ønsket, fordi vi ønsker at give lejerne en større sikkerhed.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-09:
Jeg tænker, at vi skal overlade de forhandlinger til arbejdsmarkedets parter.
Christian Juhl (EL), 2014-12-09:
Tak, det var dejligt at få præciseret.
Jeg håber, at vi så også kan blive enige om at sige, at vi skal være mindst muligt på arbejde for at producere det, der er nødvendigt i et samfund.
Det vil sige, at vi vel er enige om, at vi ad åre skal ned på en 35-timers og helst en 30-timers arbejdsuge.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-09:
Det handler om, at vi, i takt med at vi i Danmark lever længere, skal arbejde længere.
Det var det, jeg prøvede at beskrive her, men det kan så åbenbart misforstås.
Det handler ikke om, at vi skal være længere på arbejde hver dag.
Christian Juhl (EL), 2014-12-09:
Jeg skal lige være sikker på, at jeg ikke hørte forkert.
Jeg hørte ordføreren sige, at danskerne befinder sig meget på deres arbejdsplads.
Men så sagde han: Vi skal være indstillet på at være der endnu længere i fremtiden.
Er det regeringens eller Socialdemokraternes plan, at vi skal have arbejdstiden sat op?
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-09:
Tak, formand.
Det forslag, vi behandler her, har til formål at gøre det lettere at være frivillig i Danmark.
Der har igennem en årrække været et pres fra de store interesseorganisationer, især på idrættens område, for at sikre, at det frivillige arbejde ikke drukner i krav og regler, når det arbejde, der udføres, har karakter af fritidsaktiviteter for en almennyttig forening.
Kort sagt: Vi forenkler og vi afbureaukratiserer området.
Men nu må vi se, om vi kommer i mål, for som det også fremgår af et af høringssvarene, er vi ikke helt i mål, da ledervirke som bestyrelses- og udvalgsmedlem eller holdleder stadig væk betragtes som arbejde, der har lighed med et almindeligt job.
Og Venstre går ud fra, at Arbejdstilsynet i sit daglige virke vil være med til at sikre, at reglerne fortolkes og forvaltes så fleksibelt og enkelt som muligt.
Det vil vi holde øje med i Venstre, og jeg er sikker på, at det bliver sammen med resten af Folketingets partier.
Lovforslaget forstærker også arbejdsgivernes ansvar, når det kommer til vold, trusler eller anden krænkende adfærd, der er relateret til medarbejdernes arbejde, når de har fri.
I dag har arbejdsgiverne pligt til at forebygge, at ansatte, der udsættes for vold, trusler og anden krænkende adfærd, møder dette, når de har fri.
Forslaget indebærer, at der skabes hjemmel til at fastsætte tiltag, som handler om arbejdets udførelse, og som også skal gælde for arbejdsrelateret vold, trusler og anden krænkende adfærd, der finder sted uden for arbejdstiden.
Endvidere skabes der hjemmel til at fastsætte regler og retningslinjer for vejledning til ansatte om håndtering af vold, trusler og anden krænkende adfærd samt regler om opfølgning på sådanne episoder.
Bemyndigelsen vil alene blive benyttet til at fastsætte pligter, som arbejdsgiveren kan løfte i forbindelse med planlægningen, tilrettelæggelsen og udførelsen af arbejdet, ligesom pligterne alene vil omhandle forhold, som arbejdsgiverne har rådighed over.
Det vil sige, at arbejdsgiveren således ikke får pligter i forhold til den ansattes private forhold eller ageren i fritiden, hvilket vi sikkert er mange, der er rigtig glade for.
Men nu kommer der i højere grad en diskussion om, hvordan man vil beskytte sig selv i fritiden, såfremt man har et vanskeligt arbejdsmiljø.
Dette er nyt og uprøvet, så Venstre vil i løbet af udvalgsbehandlingen arbejde for, at vi i lovforslaget får indbygget en revisionsbestemmelse, så vi får en evaluering af denne del af lovforslaget.
Lovforslaget omfatter også, at arbejdsmiljøindsatsen i langt højere grad målrettes de virksomheder, der har de største problemer med arbejdsmiljøet.
En sådan målretning kræver, at Arbejdstilsynet fremadrettet får bedre mulighed for at finde de virksomheder, hvor der er forhøjet risiko for dårligt arbejdsmiljø.
Til brug herfor har Arbejdstilsynet behov for at få adgang til at indhente flere oplysninger fra eksterne registre.
Alt i alt er vi endt med et ganske fornuftigt forslag, som Venstre støtter.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-09:
Enhedslisten har stillet to ændringsforslag til det her lovforslag.
Det ene drejer sig om, at man skal erhverve sig kørekort til bus, altså kørekort til kategori D, for at kunne køre en letbane.
Det andet drejer sig om, at den ligestilling af vigepligten, som lovforslaget lægger op til, ikke bliver til noget, altså ophæves, således at der skaffes en fortrinsret for letbaner, når man kører i blandet trafik – altså når man kører uden for det såkaldte eget tracé.
Til min store overraskelse, tror jeg nok, blev forslagene afvist i Retsudvalget, hvilket kan undre – især når man ser de to ændringsforslag i sammenhæng.
Så jeg synes, man er godt på vej til her at gamble lidt med færdselssikkerheden.
En letbane kører jo med endnu flere passagerer ombord end en bus, og det kan godt nok undre, at partierne i dette Folketing synes, det er en god idé, at man så skulle kunne køre en letbane, selv om den kører på skinner, med et kørekort til almindelig bil.
Carsten Hansen (S), 2014-12-09:
For at repetere vil jeg kort sige, at hvis vi udhuler ejerens incitament til at lave de her ting, vil udlejeren jo gøre det med de almindelige lejelovsbestemmelser og dermed uden rettigheder for lejerne; det er der jo mulighed for i lejeloven, som den ligger i dag.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt at fastholde det, som det ligger nu, men jeg har dog forståelse for, hvorfor hr. Eigil Andersen og SF fremsætter forslaget,
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Jamen altså, jeg vil da sige, at vi glæder os over, at ministeren vælger at videreføre de initiativer, som vi søsatte, da vi var i regering, med helhedsplaner, med infrastrukturinvesteringer, med boligsociale indsatser og lignende, men jeg kunne godt tænke mig noget nyt.
Når nu man erkender, at der er meget store udfordringer i de her ghettoområder, så så jeg gerne, at man gik skridtet videre og sagde: Jamen vi vil gerne komme det her mere til livs, og derfor vil vi gå ind og give nogle nye redskaber.
Hvorfor har ministeren slet ikke givet nogen nye redskaber til de boligselskaber, der er de steder, som ryger på ghettolisten?
Hvorfor har ministeren ikke givet dem nogle nye redskaber, når ministeren lige har tømt hele Landsbyggefonden frem til 2032 og så ikke engang kommer med nogen tiltag, der skulle være en hjælp til at undgå den her ghettoisering?
Jeg spørger om, hvordan det kan være, at man ikke er kommet med nogle nye initiativer, nogle nye redskaber, der skal kunne sikre, at man bedre skal kunne komme af ghettolisten, at man holder op med at have problemer, altså de her meget store udfordringer, som ministeren medgiver der er i de her områder.
Men ministeren bruger al sin taletid på politisk drilleri.
Jeg kunne godt tænke mig et konkret svar.
Hvorfor er man ikke kommet med nogen konkrete redskaber til at hjælpe de her boligselskaber?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Jeg må jo sige, at jeg synes, det er en underlig diskussion, og den minder mig måske lidt om, at Venstre synes, rønnebærrene er lidt sure.
Vi har en ny boligaftale, som Venstre efter flere ugers forhandlinger har valgt at stå uden for.
Venstre valgte at tage hængekøjen frem for at tage ansvar.
Venstre fastholdt, at de kun ville lave en 1-årig eller maks. 2-årig boligaftale for nogle meget mindre beløb til de udsatte boligområder end dem, vi endte med at blive enige om i forligskredsen.
Så jeg mener bestemt ikke, det er et passende svar på de alvorlige problemer, vi står med i de udsatte boligområder, at lave så korte aftaler – uden lang tidshorisont.
Fru Louise Schack Elholm ved jo godt, at både de boligsociale indsatser og helheds- og renoveringsplanerne løber over ganske mange år.
Så jeg synes, at det klinger lidt hult, når Venstre kritiserer, at de særligt udsatte boligområder ikke prioriteres i boligaftalen.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-12-10:
Jeg vil meget gerne svare på skriftlige spørgsmål.
Til sidst, i forhold til hvor lang tid der er tilbage: Jeg havde møde med forsikringsbranchen for nylig, hvor jeg spurgte: Hvor hurtigt kan I gøre det her?
Tager det 2 måneder, 3 måneder, et halvt år?
Så siger de, at hvis det stod til dem, ville de gøre det lynhurtigt.
Problemet er nogle gange, at der ikke er enighed, eksempelvis om erstatningens størrelse, eller at der er mulighed for at gøre indsigelse, hvor der er en tvist om nogle af tingene, at der er opstået nye ting, eller at håndværkerne ikke er blevet færdige med at bygge eller noget andet.
Det er derfor, det trækker lidt ud.
Så de kan ikke helt give et eller andet svar på det.
Vi vil kun være glade for at hjælpe til, hvis der er nogle borgere, der er i knibe her.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren, fordi ministeren til Berlingske Nyhedsbureau i forbindelse med offentliggørelsen af den seneste ghettoliste har udtalt, at »vi har nogle områder med meget store udfordringer« –
jeg kunne ikke være mere enig.
Hvis ministeren mener dette, så undrer det mig jo, at ministeren her ved det seneste boligforlig ikke foreslog målrettede ghettotiltag, der kunne tage hånd om disse »meget store udfordringer«?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Nu er det jo et gammelkendt politisk kneb at tage en del af en udtalelse og så ikke komme med hele udtalelsen.
Jeg glædede mig faktisk over, at det for første gang gik den rigtige vej, siden man begyndte at offentliggøre de her lister over særligt udsatte boligområder, men det er stadig væk sådan, at vi har særligt udsatte boligområder, som der er store udfordringer i; det synes jeg at borgerne skulle have med.
Men jeg indgik jo her den 28. november en meget bred boligaftale med Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF om anvendelse af Landsbyggefondens midler.
Jeg må sige, det er en rigtig god aftale, som sikrer en fortsat stærk indsats i de udsatte boligområder, og at det ikke mindst er en bredt funderet aftale, som alle Folketingets partier minus Venstre og Liberal Alliance er med i og selvfølgelig også har sat deres præg på, og så er det en 4-årig aftale.
Jeg mener, det er vigtigt, når vi taler udsatte boligområder, at man kan se, det ligesom kører videre, ved at der er stærk konsensus om, hvad det er, der skal ske i disse områder.
Så tidshorisonten og den brede forligskreds sikrer jo et højt prioriteret og en meget stabil indsats, for at de udsatte almene boligområder kan blive attraktive alternativer til bosætninger andre steder på det almene eller det private boligmarked.
I boligaftalen har vi også sikret 465 mio. kr. om året i 4 år til boligsociale indsatser i udsatte boligområder, og op til halvdelen af pengene kan gå til huslejenedsættelser.
De boligsociale midler er sammen med renoveringer for 18. mia. kr. i perioden 2015-2020 og infrastrukturændringer for 940 mio. kr. med til at styrke de almene boligområders konkurrenceevne.
De boligsociale midler og i vid udstrækning også renoveringsmidlerne er målrettet de udsatte boligområder, og puljen med infrastruktur er i første omgang målrettet de særligt udsatte boligområder.
Som noget nyt i boligaftalen er også de boligområder, som er på grænsen til at udvikle sig til at blive særligt udsatte, med, og det er ikke udtryk for manglende prioritering, men udtryk for en særlig prioritering i forhold de udsatte boligområder.
Venstre valgte at stå uden for en boligaftale.
For maks. 1 eller 2 år ville man sætte stort set og godt og vel 1½ mia. kr. af.
Her har vi sat 18 mia. kr. af.
Så det er da virkelig et udtryk for manglende ansvarsfølelse, og det er udtryk for, at man selv vil drille og ikke vil være med til at tage ansvar for vores udsatte boligområder.
Men lad mig nu sige, at Landsbyggefondens midler jo prioriteres benhårdt til at skabe trygge og almene boligområder, og det er, fordi jeg mener, at tryghed er helt fundamentalt for menneskers livskvalitet, og ingen vil bosætte sig et sted, der er præget af utryghed.
Derfor er jeg også glad for, at den her boligaftale prioriterer tryghed i modsætning til den aftale, som Venstre var med i sidste gang på det boligsociale område.
Det ved fru Louise Schack Elholm også godt, for hun har læst aftalen.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Det næste spørgsmål handler, som ministeren også selv var inde på, mere om selve kriterierne for ghettolisten: Mener ministeren, at det, for så vidt angår udarbejdelsen af ghettolisten, er hensigtsmæssigt, at kriteriet om kriminalitet er blevet ændret fra et 4-årigt til et 2-årigt gennemsnit – det var det, ministeren gjorde for ganske kort tid siden – så ghettolisten er blevet mere følsom over for den slags små udsving, som er omtalt i artiklen »Derfor blev Løget pillet af ghettoliste« fra Vejle Amts Folkeblad?
I den artikel kan man nemlig læse, at det er, fordi to kriminelle er flyttet ud af kvarteret, at Løget er røget af ghettolisten.
Jane Heitmann (V), 2014-12-10:
Tak for det.
Det er i virkeligheden en lille smule løjerligt at sidde her og følge debatten, for igen kan man jo konstatere, at det er symptomatisk for den siddende regering at bruge tiden på at kritisere Venstre i stedet for selv at levere de gode svar.
Og det er sådan set derfor, jeg er her i dag – det er faktisk for at få de gode svar fra regeringens repræsentant her, ministeren for by, bolig og landdistrikter.
Det vil jeg gerne anerkende.
Men det løser jo ikke problemet med, at man i Vollsmose i høj grad lever i et parallelsamfund.
Hvis man kigger på statistikken fra regeringens ghettoliste, kan man jo se, at 67,1 pct. af indbyggerne har en ikkevestlig baggrund, og at 3,23 pct. af beboerne er dømte.
Der er altså i høj grad tale om et parallelsamfund.
Og jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan løser vi problemet med parallelsamfund i Vollsmose?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-12-10:
Jeg er glad for, at ministeren her, i al offentlighed, siger: Bare kom til os, hvis der er nogen, der ikke bliver behandlet ordentligt eller hurtigt nok, for det er utrolig vigtigt, at folk har den mulighed.
Det er ikke sikkert, at alle har været klar over det, det ved jeg ikke noget om.
Men det undrer mig stadig væk meget – på baggrund af dem, jeg taler med, dem, jeg får mail fra, og dem, jeg bliver kontaktet af – at det kun er 90.
Det skal vi ikke slås om.
Som jeg sagde: Om det er 90 eller 120, er sådan set underordnet, men det kan vi få afklaret igennem et skriftligt spørgsmål til ministeren.
Så kan vi få afklaret, hvor mange der er, hvor de er henne, hvor lang tid der er tilbage, og sådan nogle ting.
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Jeg tror faktisk, det er sådan, at alle partier i Folketinget synes, at det er rigtig vigtigt, at vi får brudt de her særligt udsatte boligområder op og får gjort en særlig indsats, som gør, at vi får nedbragt kriminaliteten, og at vi får færre på listen over de her særligt udsatte boligområder.
Men det har vi jo diskuteret.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at der med den her brede aftale, vi har lavet, er sikret en fortsættelse af den gode indsats, som også blev gjort under den tidligere regering på nogle af områderne, hvor vi nu sætter ekstra ind med tryghed, som bliver det bærende element.
Helhedsplanerne bliver gået efter en gang om året.
Vi gør det, at vi nu siger, at nu skal vi også bryde den negative sociale arv.
Det er nye punkter i forhold til det, der stod i den tidligere boligaftale.
Så derfor synes jeg egentlig, at det virker forstemmende på mig, at Venstre forsøger at lancere sig som et meget ansvarligt parti, når man kun vil lave en 2-årig aftale.
Den tidligere regering spillede faktisk ud med en 4-årig aftale, som vi så har forbedret sammen med en række partier.
Men Venstre ville ikke være med.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Ministeren svarer jo ikke konkret på spørgsmålene, men vælger at kaste med mudder i stedet for.
Så lad mig bare lige gøre klart, hvorfor Venstre ikke er med i det her boligforlig.
Jamen det er Venstre ikke, fordi Venstre ikke synes, at der var noget ambitiøst tiltag i forhold til ghettoerne, der kunne retfærdiggøre en fireårig aftale.
Venstre lagde sig op af ministerens oplæg i forhold til økonomien, og derfor er jeg meget forundret over, at ministeren ikke syntes, det var et fornuftigt niveau, man lagde sig på.
Det eneste krav, vi stillede, var, at det var en toårig aftale.
Men jeg må nok opgive at få et svar, tror jeg, fra ministeren, på, hvorfor det er, ministeren ikke er kommet med nogle nye ghettotiltag.
Det må jo enten være, fordi ministeren ikke har været visionær nok, eller også er det, fordi ministeren ikke synes, at der er nogen alvorlige problemer i de her ghettoområder, for ministeren vil i hvert fald ikke svare på det.
Ministeren kaster jo kun med mudder, hver gang jeg spørger om, hvorfor man ikke er kommet med nogen nye redskaber til at hjælpe boligforeningerne med at komme af med de her ghettoproblemer.
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Nu forstår jeg, at vi skal snakke om kriterierne om lidt i det næste spørgsmål, men jeg vil da godt sige, at det går den rigtige vej.
Der er faktisk to områder færre i den seneste opgørelse, end der var tidligere, altså 31 mod tidligere 33.
Jeg synes, det er positivt, men selvfølgelig kan vi alle sammen ønske os, at det går endnu hurtigere, og det vil jeg gerne medgive at jeg gør.
Jeg er også glad for, at vi har indgået en bred boligaftale.
Men jeg kan godt høre på Venstres tilgang her, hvorfor de ikke er med.
De vil jo ikke lave langsigtede indsatser – maks. 2-årige aftaler med 1,5 mia. kr. i forhold til de 18 mia. kr., vi har sat af.
Og der vil jeg sige, at de udfordringer, vi står over for, jo fordrer mere end så korte indsatser med så små beløb.
Derfor vil jeg sige, at de kriterier, som listen afspejler, også afspejler de udfordringer, som de udsatte boligområder står over for, i forhold til tryghed, beskæftigelse, integration, indkomst og meget kort uddannelse.
Der skal vi selvfølgelig som samfund sætte ind, men når både kriminaliteten og antallet af særligt udsatte boligområder falder, er vi ved at komme på rette spor for første gang, siden man begyndte at lave listen.
Det synes jeg også fru Jane Heitmann skulle glæde sig over.
Og så skal vi selvfølgelig forstærke den indsats med det, vi ved virker, og derfor har vi også lavet en værktøjskasse på området, samarbejdsaftaler med de seks største kommuner i landet om, hvordan vi målrettet sætter ind over for det her, og der er lavet en politimæssig indsats med SUB-områderne, hvor det nu ser ud som om det også virker i forhold til kriminaliteten.
Det skulle man som Venstremedlem faktisk også glæde sig lidt over i stedet for at være så sur over, at man ikke kom med i en boligaftale.
Jane Heitmann (V), 2014-12-10:
Man må bare konstatere, at det jo ikke helt er tilfældet i ghettoområderne.
Regeringen har jo ændret kriterierne for, hvornår man skal på en liste.
Og man kan jo sige, at hvis man kigger listen igennem, kan man se, at selv med de ændrede kriterier ville der være flere områder, der stadig væk ville være med på listen, hvis man tog de gamle kriterier.
Så vil jeg bare gerne spørge ministeren: Mener ministeren, at der er sket reelle fremskridt i de områder, eller er årsagen til, at de er røget af ghettolisten, i virkeligheden bare, at man har fiflet en lille smule med kriterierne?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Og samtidig gør vi det også i forhold til infrastrukturproblemet, nemlig sætter trygheden højest.
Og må vi så ikke have lov til at glæde os over den indsats, regeringen har gjort over de sidste 3 år, der har betydet – i modsætning til hvad der skete under den tidligere regering – at kriminaliteten er faldet over hele landet, også i de udsatte boligområder.
Sidste år faldt kriminaliteten med næsten 13 pct., og i hovedparten af de 34 boligområder, som Rigspolitiet nu måler på, er kriminaliteten lavere eller på niveau med landsgennemsnittet.
For første gang i mange år går det den rigtige vej.
Og der er faktisk 7 boligområder, der er røget af listen over særligt udsatte boligområder, og som er kommet ned under grænseværdien for antallet af dømte.
Så vi gør faktisk rigtig meget.
Vi skal da have rettet op på det, også i forhold til den dårlige indsats, der blev gjort de sidste 10 år, inden vi kom til.