runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2008-05-07:
Det største problem ved cykeltyverier er, at de, der ejer cyklen, ikke har noteret deres stelnumre.
Jeg ved det, jeg har selv siddet i ekspeditionen på en politistation, hvor vi stillede spørgsmål om, hvad vedkommende hed, om cpr-nummer og om, hvor vedkommende boede og hvor cyklen var stjålet henne.
Når så vi spurgte, hvad cyklens stelnummer var, blev de tavse.
Når cykeltyverier mange gange ikke bliver opklaret, er det, fordi de ikke bliver anmeldt, og når de ikke bliver anmeldt, er det, fordi de pågældende ikke har stelnummeret.
Så jeg vil vende den om og sige, at den væsentligste grund til, at stjålne cykler ikke kommer tilbage, altså mange gange er, at de ikke er blevet efterlyst.
Jeg har også i min tid, hvor jeg har været ude at ransage hos en gerningsmand, kunnet finde det ene og det andet, og det stank langt væk af, at det var stjålet, men når ikke det står i politiets registre som efterlyst, kan man ikke andet end aflevere det til vedkommende og sige: Det er ikke efterlyst, så det må jo være dit, som du siger - og de har alle sammen købt det i Den Blå Avis.
Jeg ved, at forsikringsselskaberne går ind og styrer nogle af de registre, og hvis der ad den vej kunne gives offentlig adgang, ser jeg umiddelbart ikke nogen hindring for, at man bare får at vide, om cyklen er efterlyst eller ej.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-07:
Jeg kan jo mærke, at ordføreren er sådan lidt blød i knæene, når det gælder det her cykleri, og det er jeg glad for.
Jeg vil gerne spørge til en anden del af forslaget, for jeg noterede mig, at hr. Karsten Nonbo var meget positiv over for forslaget om rødt lys i T-kryds og på den måde sendte nogle positive signaler.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren synes om vores forslag om cykeltyverier.
Nu mener jeg ikke kun forslaget om chip, men at vi generelt gør det nemmere for folk at finde deres cykel igen.
I Holland har man helt konkret et register, hvori man skriver, når folk melder deres cykler stjålne, det gør politiet faktisk også i dag, men de offentliggør det ikke.
Det gør de i Holland, så når man køber en brugt cykel, kan man efterfølgende gå ind og tjekke, om den brugte cykel har været stjålet.
Det kunne måske være meget rart at vide, hvis man en dag blev stoppet af politiet.
Ville hr. Karsten Nonbo være positiv over for sådan et forslag om, at politiet kunne offentliggøre den slags?
Karsten Nonbo (V), 2008-05-07:
Nu kan jeg jo så slutte af med at sige, som hr. Klaus Hækkerup indledte med at sige, at modparten ikke skal lægge mig ord i munden, sige noget, jeg ikke har sagt.
Jeg sagde, at jeg godt vil arbejde for et lidt større antal cykelstier.
Nu kan jeg ikke lige huske, hvad det første var, der også blev lagt mig i munden; det var bloktilskuddet, ja.
Altså, af to onder tager jeg det ene, men jeg er måske helst fri for dem begge to.
Men et bloktilskud er jo noget, vi diskuterer hvert år, og det er et spørgsmål om, hvilke kriterier vi lægger ind, så det er jo også relativt.
Men af de to onder vil jeg nødig vælge en 50-50-ordning.
Klaus Hækkerup (S), 2008-05-07:
Nu skal Venstres ordfører jo ikke lægge mig noget i munden, jeg ikke har sagt.
Jeg har ikke sagt, at man skulle lægge cykelstikriteriet til grund for overtagelse af statsveje; det ville heller ikke være vores politik.
Men jeg sagde, at man overtog nogle veje, nogle med og nogle uden cykelstier.
Folketinget fulgte jo stort set det oplæg, regeringen kom med, og så må regeringen gøre sig klart, at den med udgangspunkt i det synes jeg - har et ansvar for også at sikre, at der er ordentlige cykelstier langs vejene.
Men jeg skal ikke brokke mig over Venstres ordfører i dag.
Jeg har noteret mig, at Venstres ordfører ser, at man hellere øger bloktilskuddene, end at vi laver en 50-50-pct.-ordning.
Jeg har noteret mig, at Venstres ordfører siger, at der vil komme flere cykelstier i de kommende år, efterhånden som man nu får indvundet nogle erfaringer.
Så jeg synes faktisk, at der er lukket pænt op for kassen, og det vil jeg godt kvittere for.
Johs. Poulsen (RV), 2008-05-07:
Jeg synes måske, at hr. Karsten Nonbo foretog et lidt for stort kunstgreb, da han fik det til at se ud, som om grunden til, at der er rigtig mange statslige veje, hvor der ikke er cykelstier, er, at man har overtaget vejene fra amterne.
Også inden amterne blev nedlagt, var der jo en meget, meget betydelig del af vejnettet, som vi her taler om, der var statslige veje - altså, hele hovedvejsnettet var jo statsligt - og der er fortsat rigtig, rigtig mange kilometer vej der, som ikke har cykelstier.
Derfor vil jeg blot høre, om man ikke fra Venstres side er enig i synspunktet om, at der i hvert fald ikke bør fortsættes med en udbygningstakt, der kun er på 1 pct. om året.
Ib Poulsen (DF), 2008-05-07:
På baggrund af den af de to ministerier udarbejdede analyse af fordele og ulemper ved en eventuel indførelse af et nationalt midlertidigt stop - altså et moratorium – for alle former for klyngeammunition, har vi nu denne hasteforespørgsel.
Jeg takker for, at vi kan få denne forespørgsel på baggrund af analysen.
Det er væsentligt at få skabt international omtale af dette meget effektive krigsvåben, som dog desværre også har mange dårlige følgeegenskaber.
Et klyngevåben består af op til snesevis af mindre sprængladninger, som er anbragt i en beholder.
Våbnet kan enten afskydes som granater eller kan nedkastes fra fly, og minibomberne spredes over et større område.
Det er et våben, der er udviklet til at kunne rette angreb mod en fremtrængende styrke bestående af pansrede køretøjer med infanteri.
Til dette formål er klyngevåben meget effektive.
Efter at våbnene er blevet afskudt, sker der så desværre det, at en del af disse minebomber ikke eksploderer, men kommer til at ligge rundtomkring som ikkedetonerede miner.
Fejlprocenten kan være høj, helt op til 10 pct., som det er set i krigen mellem Israel og Libanon, men normalt ligger procenten under de 2.
Beklageligvis sker der så efterfølgende det, at disse minibomber bliver fundet lang tid efter krigssituationens ophør, og at mange civile, ikke mindst børn, mister livet eller bliver såret.
I Vietnam og i Cambodja er små ueksploderede bomber stadig et problem her 30 år efter krigsafslutningen.
Såvel Israel som Libanon er med rette blevet kritiseret for at have anvendt dette uberegnelige klyngevåben i deres seneste indbyrdes krig.
Dansk Folkeparti støtter regeringens holdning, nemlig at anvendelse af klyngevåben bør standses eller i hvert fald begrænses, idet man udmærket kan sammenligne dem med landminer, og vi anerkender den indsats, som regeringen har ydet for at få skabt en international modstand mod våbnene.
Allerede i 2004 besluttede regeringen og Dansk Folkeparti, at Danmark skal arbejde for et internationalt juridisk bindende forbud mod de farligste klyngevåben.
Der er flere årsager til, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte et moratorium.
Det er nemlig sådan, at flere af de allerede eksisterende klyngevåben er selvdestruerende, og det vil sige, at de dele af dem, der ikke detonerer allerede ved nedslaget, destruerer sig selv.
Vi skal for det andet heller ikke fraskrive os støtte fra og samarbejde med allierede, der besidder og anvender klyngevåben.
Der kan ligeledes være situationer, hvor netop klyngevåben vil være den mest skadevoldende ammunition, som kan anvendes til at løse en nødvendig militær opgave og have mindst mulig utilsigtet skadevirkning på civilbefolkningen og infrastrukturen.
DF mener, at Danmark fortsat skal arbejde på, at der både nationalt og internationalt etableres en situation, hvor alle former for klyngeammunition, som forvolder uacceptabel skade på civile, udfases.
Og det hilses velkommen fra Dansk Folkepartis side, at regeringen vil udfase DM 662, som er den mest upålidelige model, vi har på lager.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget til vedtagelse, der er en sammenfatning af den konklusion, som er i analysen.
Carina Christensen (KF), 2008-05-07:
Jeg vil bare gentage, at det ikke er rigtigt, at der ikke er sket noget.
Man er i fuld gang med at føre strategier ud i livet, og jeg synes, det er rigtig godt, at vi har fået sådan en cykelstrategi, og jeg vil også følge det videre arbejde tæt med at realisere den og føre den ud i livet.
Jeg kender ikke tilskuddet til Dansk Cyklist Forbund, så det ville være forkert af mig at udtale mig om det i nogen henseender.
Jeg kan bare sige, at jeg synes, at det er godt, at vi har et cyklistforbund, og jeg synes også, at vi skal inddrage dem og de erfaringer og den viden, de måtte have, i det videre arbejde.
Line Barfod (EL), 2008-05-07:
Det glæder mig, at ministeren synes, at det er en god ting med de markante lønløft, der forhandles om.
Det er jo ministeren, der bestemmer den økonomiske ramme.
Når nu ministeren siger, at det er regeringens ambition, at der skal være gode løn- og arbejdsvilkår, og når ministeren siger, at det er en god ting, hvis der kommer markante lønløft ved de overenskomstforhandlinger, der er i gang, vil regionerne så også få lov til at indgå sådanne overenskomster, og vil man sikre, at der for både regioner og kommuner også er penge til at betale for de forlig, der bliver indgået?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-07:
De helt aktuelle forhandlinger mellem Dansk Sygeplejeråd og Danske Regioner, som ikke er i mål endnu, skal jeg ikke kommentere på.
Men det er helt oplagt sådan, at regeringen er varm tilhænger af, at man har gode løn- og ansættelsesvilkår - selvfølgelig er vi det.
Jeg kan også se på de forlig, der er indgået, at de rummer markante lønstigninger.
Jeg tror så, hvis man skal gå seriøst til værks, at det også handler om meget mere end løn, og det tror jeg også at fru Line Barfod vil være enig med mig i.
Sygefraværsproblemer bekæmpes jo ikke med højere løn.
Hvis man har monotont arbejde, hvor man fysisk nedslides, bliver man jo ikke mindre syg af at få en højere løn.
Så der skal andre ting til, og det er derfor, at vi har lavet Forebyggelsesfonden, det er derfor, at vi lige har afsat 3 mia. kr. i finanslovaftalen til at investere målrettet i arbejdskraftbesparende teknologi, og det er derfor, at hele kvalitetsreformen går ud på at se på, hvordan vi kan styrke ledelsesniveauerne, så vi får nogle filtre væk, hvor ting sander til, sådan at medarbejderne i højere grad kan koncentrere sig om deres kerneområder.
Der skal jo en vifte af ting til, og til det hører selvfølgelig også en ordentlig løn og gode ansættelsesvilkår.
Line Barfod (EL), 2008-05-07:
Jeg synes, det lyder fint at ville gøre noget ved sygefraværet.
Det handler jo bl.a. om at sikre, at man kan holde til sit arbejde, at man ikke skal løbe alt, alt for stærkt, og det kræver, at der er nok ansatte, at der er de nødvendige midler til at ansætte nok, og at der er mennesker nok til at besætte stillingerne.
Derfor er det nok så væsentligt at vide, om ministeren mener, at der, for at vi kan sikre, at vi kan rekruttere medarbejdere til at sikre den offentlige velfærd og det offentlige sundhedsvæsen, er en løn, som folk ønsker at tage imod, eller om han mener, at det er i orden, at mange søger over i de private, fordi der er bedre løn- og arbejdsvilkår.
Det er jo væsentligt at vide, hvad regeringens opfattelse er af den situation.
Er det den, at det offentlige skal sikre gode løn- og arbejdsvilkår og også i den nuværende situation arbejde for, at det lykkes at finde et forlig, der giver gode løn- og arbejdsvilkår også inden for sundhedsområdet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-07:
Jeg skal undskylde, at jeg ikke kommenterede den del af spørgsmålets præmis, men det er jo, fordi jeg er hundrede procent enig i den, og fordi vi plejer at diskutere vores uenigheder.
Regeringen er stærkt optaget af, at vi har en velfungerende offentlig sektor.
Jeg nævnte jo også i forhold til skattetrykket, at vi som borgere må have en berettiget forventning om, at vi mødes med en ordentlig service.
Til det hører jo at have en dygtig, uddannet arbejdskraft og på visse felter også mere af den.
Det er sådan set også baggrunden for, at vi siden regeringsskiftet har ansat 15 pct. flere læger på de offentlige sygehuse, har ansat 5 pct. flere sygeplejersker og har knap 5 pct. flere ansatte i ældresektoren.
Det er da uomtvisteligt, at der er en udfordring.
Det, vi bare skal være ærlige om, er, at det altså er en udfordring, der skal håndteres i en situation, hvor beskæftigelsen er tordnende høj og arbejdsløsheden meget lavt.
Derfor er en del af det også en udfordring, der skal håndteres ved at kigge ind i den offentlige sektor, f.eks. på den offensive måde bekæmpe sygefravær, som jeg tror svarer til 35.000 årsværk i den offentlige sektor.
Jeg er enig i, at det til det at have en solidarisk skandinavisk velfærdsmodel selvfølgelig også hører, at vi har det nødvendige dygtige, veluddannede og engagerede personale.
Line Barfod (EL), 2008-05-07:
Jeg er helt med på, at regeringen har lavet en jobplan, hvor man vil skære i dagpengene og på andre måder straffe de folk, der trods alt gør et stort stykke arbejde, for at prøve at tvinge dem over på fuldtidsledighed i stedet for at have mulighed for deltidsarbejde.
Det, jeg har spurgt til, er, om der skal gøres en indsats for at rekruttere medarbejdere til den offentlige sektor, hvis vi vil sikre en solidarisk velfærd i fremtiden.
Ministeren kom overhovedet ikke ind på, om det er et mål for regeringen at have en solidarisk velfærd.
Jeg synes da, at det er væsentligt at få afklaret, om ministeren mener, at det er vigtigt, at vi f.eks. har et sundhedsvæsen med fri og lige adgang for alle, og at det derfor sikres, at der er nok sygeplejersker, jordemødre, bioanalytikere og SOSU'er og alle de mange andre personalegrupper i det offentlige sundhedsvæsen, eller om regeringen faktisk synes, at det er en god udvikling, at der er flere og flere, der søger over i det private sygehusvæsen, fordi de der kan få både højere løn og bedre arbejdsvilkår end i det offentlige.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-07:
Tak for det.
Spørgsmålet handler om rekruttering i den offentlige sektor, og må jeg ikke om det sige, at det selvfølgelig er vigtigt, at den offentlige sektor kan tilbyde nogle ansættelsesvilkår, som er konkurrencedygtige, så det offentlige fremstår som en god arbejdsplads, hvor vi er i stand til at yde en ordentlig service, ikke mindst fordi vi er et land med verdens højeste skattetryk, hvor vi også som borgere har en forventning om, at vi får noget for pengene.
Der indgås jo netop i disse dage overenskomster - de er ikke helt på plads endnu, og jeg skal ikke kommentere dem i detaljen, for det vil være utidigt - og jeg kan bare konstatere, at der i hvert fald er indgået nogle aftaler, som rummer ganske markante lønløft, som fuldt ud kan konkurrere med den private sektor.
Så jeg mener sådan set, at der netop i disse år gøres en stor indsats for at sikre rekrutteringen af et dygtigt offentligt personale.
Det er så i øvrigt ikke en udfordring, vi står alene med i den offentlige sektor.
Det går jo så godt i Danmark, at vi har en rekordhøj beskæftigelse og en historisk lav arbejdsløshed.
Derfor kan vi også se, at der er rekrutteringsproblemer på det private arbejdsmarked.
Andelen af stillinger, der uden held er søgt besat i den private sektor, er ca. tre gange så stor som i den offentlige sektor, så det er et mere generelt samfundsproblem, hvordan vi skaffer den nødvendige arbejdskraft.
Det kunne føre vidt omkring og til en stor tale om jobplan, udsigten til en skattekommission, en arbejdsmarkedskommission m.v., men jeg håber i hvert fald, at det tegner et billede af, at der gøres en indsats.
Line Barfod (EL), 2008-05-07:
Er det ministerens opfattelse, at der skal gøres en indsats for at rekruttere medarbejdere til den offentlige sektor, hvis vi vil sikre en solidarisk velfærd i fremtiden?
Eigil Andersen (SF), 2008-05-07:
Det er det da søreme også for dem, som mestrer den pågældende teknik.
Men vi må jo bare se i øjnene, at vi lever i lidt forskellige verdener, nogle lever i en industriverden, andre i en håndværkerverden, nogle i en kontorverden, andre i en serviceverden, og det mener jeg man er nødt til at tage hensyn til.
Det er helt i orden, at man som arbejdsløs skal søge arbejde, det er den største forpligtelse, man har.
Men det virker jo absurd, hvis det i virkeligheden bliver sådan, at man kun kan få udbetalt sine ydelser, hvis man også kan bestå en teknologiprøve.
Det er egentlig det, der er tale om her.
Jeg vil derfor spørge, om ikke det kunne være en årsag til, at det kunne overvejes at give det som et tilbud til de pågældende, nemlig at de i en overgangsfase kunne møde frem og så få et grundlæggende kursus i, hvordan man gør.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-07:
Vi har både jobcentre, og vi har a-kasser, som skal vejlede deres ledige medlemmer i det her og stille computere til rådighed, så de kan gå ind og se på Jobnet.
Jeg synes ærlig talt, at vi har strakt os meget langt i den her forbindelse, og jeg vil stadig sige, at der er ingen, der mister deres dagpenge, hvis de klumrer i det osv.
Vi skal nok sørge for, at der bliver givet den hjælp til de pågældende.
Men det er da også naturligt, at vi udnytter moderne teknologi, og frem for at skulle møde op og få et stempel, så synes jeg ærlig talt, at det er en mere smidig ordning, at man kan gå ind via nettet.
Eigil Andersen (SF), 2008-05-07:
Jeg ved simpelt hen, at 3F's a-kasse gør mange ting for at prøve at vejlede medlemmerne, men der er også nok noget med, at den enkelte arbejdsløse ikke hver dag har lyst til at komme op og bede om vejledning.
Det kunne man jo godt forestille sig.
Med hensyn til vejledning i jobcentrene kan jeg fortælle beskæftigelsesministeren, at i en del jobcentre foregår det på den måde, at når den arbejdsløse beder om vejledning, så får vedkommende at vide, at der står en computer dernede, som han/hun må bruge, og så er man overladt til sig selv.
Jeg vil spørge ministeren om noget andet i den her forbindelse.
Hvis nogen er fremmed over for den her verden, kunne man så ikke arrangere det på en måde, hvor man sagde, at de, der ønsker det - ligesom, om jeg så må sige, i gamle dage på arbejdsformidlingen - ved personligt fremmøde kunne komme i jobcenteret og få et stempel?
Det kunne kombineres med, at de pågældende så selvfølgelig skulle gennemgå et kursus i, hvordan man gør det her.
Hvad ville ministeren mene om sådan en idé for at hjælpe den her gruppe i en overgangsfase?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-07:
Nu er det jo så heldigt, at de medlemmer er medlemmer af en a-kasse, og i de tilfælde, hr. Eigil Andersen taler om, er det så 3F's a-kasse, og det er jo også a-kassen, der så skal vejlede sine medlemmer om brugen af det her.
Jeg kan berolige hr. Eigil Andersen med, at det er forholdsvis enkelt at gå ind her.
Vi stiller jo ikke krav om, at man skal have sin egen computer, man kan også gå på biblioteket, man kan gå andre steder hen.
Tilbage bliver bare, at jeg synes, det er rimeligt, når man er ledig, at man én gang om ugen går ind og tjekker, om der er ledige job, om der har været henvendelser på ens cv.
Det er ligesom minimum af, hvad vi kan forlange at man selv gør for at få et job.
Jeg vil gerne erindre om, at hovedreglen i Danmark jo stadig væk er, at man selv er ansvarlig for at søge et arbejde.
Job er ikke noget, man får, det er noget, man søger.
Det her er så et forsøg på at sikre, at ledige hele tiden holder sig ajour med, hvilke ledige job der er, og om der har været henvendelser fra arbejdsgivere på deres cv.
Eigil Andersen (SF), 2008-05-07:
Det er jo altså et faktum, at der er en del i vores samfund, som ikke er inde i den computer- og internetverden, som mange af os andre er inde i.
Men det burde jo heller ikke være et krav til en arbejdsløs, at man skulle være dybt inde i det, og hvis ikke man er det, mener jeg i hvert fald ikke, at der skal ske det, som tilfældet her er, nemlig at man skal straffes på den måde.
På den måde regner man så ud, at det skønnes at berøre omkring 10.000 arbejdsløse, og at det vil føre til mindre udgifter i dagpengene på 15 mio. kr.
Jeg har forstået det sådan, at der er en væsentlig procentdel af 3F's medlemmer, 23 pct., som ikke har computere i hverdagen, så det er klart, at de af helt naturlige grunde står mere fremmed over for det her.
Derfor kan jeg ikke se andet, end at det her er en spekulation i, at folk enten glemmer det eller ikke har kendskab til computere og internet, og jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at det er et sympatisk menneskesyn, der ligger bag ved det, når det er sådan, at man så fra statens side vil tjene penge på, at folk glemmer det her eller ikke kender til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-07:
Nu brugte jeg ikke noget tillægsord om det.
Jeg konstaterede bare, at der er indgået en stribe gode overenskomster, der rummer nogle markante lønstigninger.
Det glæder mig da, at fru Line Barfod øjensynlig deler den vurdering, at de aftaler, der er indgået på det offentlige arbejdsmarked, er gode aftaler, der rummer markante lønstigninger.
Det er jo situationen.
For inden for den ramme på 12,8 pct., som der er indgået aftaler inden for, har man - i øvrigt også med den fleksibilitet, at man har givet et højere lønløft til nogle grupper lavet historisk høje lønløft i den offentlige sektor, der sikrer, at der er parallelitet i lønudviklingen, og at den offentlige sektor, også hvad angår løn, er konkurrencedygtig som arbejdsplads.
Der er også en række andre bløde parametre, der indgår i nogle af de aftaler, der er indgået; så den offentlige sektor er bestemt meget konkurrencedygtig i forhold til de vilkår, der gælder på det private arbejdsmarked.
Det hører selvfølgelig også med til den her diskussion.
Derudover skal jeg ikke foregribe de drøftelser, som jeg forstår på ny er kommet i gang mellem Danske Regioner og FOA og Dansk Sygeplejeråd.
Det ville være utidigt.
Line Barfod (EL), 2008-05-07:
Mener ministeren, at det vil fremme rekrutteringen af medarbejdere til den offentlige sektor, hvis der kommer markante lønløft?
Mogens Jensen (S), 2008-05-07:
Det er da fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiet har bakket op om fodlænkeordningen.
Det er en fin ordning, en god ordning, men ministeren ved jo lige så godt som jeg, at Socialdemokratiet ikke bakkede op om den finansiering - eller skal vi sige mangel på finansiering - som ministeren har fundet sammen med Dansk Folkeparti til at gennemføre de her, som vi også ser det, forbedringer i kriminalforsorgen.
Og nu kommer det altså til at gå ud over fængslet Kærshovedgård.
Ja, det er rigtigt, at det ligger i mit valgområde.
Derfor er jeg selvfølgelig også, når jeg bliver kontaktet af lokale kræfter, interesseret i at få opklaret, hvad der egentlig er op og ned i det her.
Så vidt jeg kan se, er det, der er op og ned i det her, at ministeren fuldstændig overser, at der - det tror jeg alle erkender - har ophobet sig en lang række sager, som nu vil blive behandlet i retssystemet, og som vil føre til afsoninger.
Der er sket strafskærpelser, som også vil betyde yderligere afsoning.
Derfor mener jeg bare, at ministeren tænker utrolig kortsigtet, når man nedlægger de her velfungerende pladser på Kærshovedgård.
Det er det, jeg forsøger at få ministeren til at indse.