runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Det er jo så det, vi forsøger at holde ministeren op på.
Der bruges rigtig meget tid på Togfonden DK.
Det tager mange kræfter.
Men det, der er brug for, er jo ikke kun investeringer i nogle veje, som er påtrængende rundtomkring, bl.a. for at styrke vores virksomheder, det er jo også beslutninger om linjeføringer.
Jeg tror, der er rigtig mange, bl.a. i Aalborgområdet, der venter kraftigt på en beslutning om linjeføringen for den tredje Limfjordsforbindelse.
Der er mange omkring Lading og Mundelstrup vest for Aarhus, der venter på en linjeføring omkring rute 26, og det er jo også sådan nogle beslutninger, vi skal have sparket i mål.
Derfor er det jo ærgerligt, at vi skal vente uge efter uge på at få gang i forhandlingerne.
Så derfor må jeg konkludere, at der er transportpolitisk tomgang i Danmark i øjeblikket bortset lige fra Togfonden DK.
Jeg vil gerne have ministerens tilsagn om, at nu begynder vi altså at finde turboen frem igen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-07:
Derfor er det måske en lille smule søgt at forsøge at bruge ord som »obstruere« eller »droppe«, for ministeren har jo læst beslutningsforslaget.
Det her handler på ingen måde om at droppe at lave vandplaner.
Så skal vi lige blive enige om, hvad det er, vi taler om?
Derfor vil jeg godt spørge om noget.
Når nu vi kommer til at køre de her parallelle forløb, er ministeren så slet ikke bekymret for, at bl.a. den forskelligartede karakterisering af vandløbene kommer til at betyde, at vi ikke nødvendigvis først sætter ind der, hvor det har mest effekt for miljøet?
Og hvad med problemstillingen omkring grødeskæring, som er med i første generation, men ikke i anden generation?
Skulle vi ikke tage og slå pjalterne sammen, om jeg så må sige, og så blive enige om, hvad det er, der virker, og hvad det er, der ikke virker?
For der er ikke meget fidus i, at man bruger et redskab, som man har fundet ud af ikke virker, i en generation, og så lader være med at gøre det i en anden.
Det giver jo ingen mening, gør det?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Jeg synes, det er meget, meget begavet at have en retning at gå efter, og i den retning er vi gået, og det endda godt og vel, for Togfonden DK er jo så meget mere.
Togfonden DK er, som spørgeren også gjorde et nummer ud af, jo ikke finansieret af de kasser, vi har; det er jo ekstra penge, og det vil sige, at det er en ekstrabevilling, ligesom det, der er aftalt i forligskredsen om at gøre det bedre og billigere .
Det er endnu et løft af den sum, vi bruger, og det vil sige, at den her regering bruger langt flere midler på at investere i vores fælles infrastruktur.
Det giver jo også ekstra plads til at kunne investere, så vi kan få flere af de projekter, som spørgeren nævner, med i de forhandlinger.
Det må da trods alt glæde også Venstres spørger, at vi finder så mange penge andre steder til den kollektive trafik, og der så er endnu flere midler at bruge af, når vi skal fordele det.
Det er jo sådan set regeringens politik at investere i vores fællesskab, således at vores velfærdssamfund er intakt og styrket på den anden side af krisen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Nu nævner ministeren regeringsgrundlaget, hvor der står den der matematiske formel med, at to tredjedele forlods skal gå til kollektiv trafik.
Men hvad nu, hvis behovet er veje?
Altså, har ministeren på sine mange besøg rundtomkring i landet – og jeg tror, der er mange, der er glade for, at han kommer meget rundt – ikke fået at vide, at det, man har brug for, er veje?
Hvis han tager til Skive – og der tror jeg han har været – vil han få at vide, at rute 34 mellem Herning og Skive er vigtig, og hvis han tager til Viborg, Favrskov og Silkeborg osv., vil han få at vide, at rute 26 er vigtig, og sådan kan vi blive ved.
Hvis han tager til Næstved, vil han få at vide, at de gerne vil have gang i en VVM-undersøgelse af en motorvejsafgrening mod Næstved, og sådan kan vi blive ved, og derfor vil jeg spørge ministeren
: Synes ministeren faktisk, det er klogt, at der i et regeringsgrundlag står sådan en matematisk formel om, at to tredjedele forlods skal gå til kollektiv trafik, hvis det reelle behov derude her på kort sigt er vejene, altså at det er det, man har brug for og ønsker ude i befolkningen?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Ja, jeg har ikke gjort op med mig selv, om den bagefter skal på arkivet, eller hvordan og hvorledes, men indtil videre går det planmæssigt.
Sagen er jo den, at der i vores regeringsgrundlag står, at vi skal investere to tredjedele i den kollektive trafik og en tredjedel i veje, altså fortsætte i den takt, som Venstres spørger tidligere nævnte, og det lever vi også fuldt ud op til, og endda godt og vel, fordi vi har fået Togfonden DK med.
Og det vil sige, at der også er plads til nogle fornuftige, gode velforrentede vejinvesteringer nu og her, og det arbejde ser jeg frem til at forhandle med blandt andre Venstre om.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i, at der her i løbet de sidste 20 minutter har været meget fokus på vejene og på vejnettet, og det er der grund til at kvittere for.
Nu mangler vi så bare at få det fokus omsat til reel politisk handling, og det må jeg så forstå sker her i løbet af de kommende måneder, når alt nu ifølge den drejebog, som der måtte ligge i Transportministeriet, så kommer til at blive rullet ud.
Og der vil jeg da gerne kvittere ministeren for, at han nu er gået over til at have drejebøger; det tror jeg, andre ministre i regeringen kunne lære meget af.
Så vi glæder os til at se, hvad der står i den drejebog.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Jeg vil sige, at jeg er helt enig i, at de borgere, som i øjeblikket er noget, der minder om at være stavnsbundet til deres bolig, fordi der i fremtiden måske kommer forskellige projekter, har vi et særligt ansvar i trafikforligskredsen for at finde en løsning for, og jeg er glad for, at det bliver tilkendegivet, at det vil være en del af Venstres prioritet.
Det er også en del af min prioritet i de kommende forhandlinger.
Jeg møder altid op, når Folketinget kalder mig i samråd.
Det skete i dag.
Det var en af spørgerens partifæller, som kaldte mig i samråd i Trafikudvalget.
Det synes jeg ikke at man skal klandre partifællen for.
Jeg synes, det er glimrende at møde op og at komme til forhandlinger omkring det.
Så forhandlingerne fortsætter, og hvilket gear, man er i, må være op til alle at vurdere, men det er klart nok, at efterhånden som man nærmer sig realitetsforhandlinger og afslutning, så bliver gearingen jo også anderledes.
Der er intet kursskifte, men jeg har noteret mig, at min forgænger, i det sekund jeg blev udnævnt som minister, gik ud og, jeg tror, det var i Ritzau eller et andet sted, udtrykte ærgrelse over, at der nu kommer fokus på vejene, og hvis det er situationen, altså at man ærgrer sig over det, så må jeg jo sige: Ja, der er også fokus på vejene.
For jeg ved, hvor meget det betyder for erhvervslivet, hvor meget det betyder for en egns udvikling – det hører jeg, når jeg mødes med borgmestrene, og det gælder både de borgmestre, som er mine partifæller, og også borgmestre fra Venstre, Konservative og andre partier.
Vi kan jo bare se, hvordan man de steder, hvor der er en god infrastruktur, både vejmæssigt og banemæssigt, virkelig kan få en udvikling.
Vi talte tidligere om Herning; hold op, hvor kan man få udvikling, både på det kulturelle og på det sportslige område og på erhvervsområdet, hvis der er en ordentlig infrastruktur.
Så for mig er det både-og.
Når det gælder de eksempler, jeg listede op tidligere, som jo altså gjaldt Køge Bugt Motorvejen, Holstebromotorvejen, Roskilde Fjord-forbindelsen, motorvejen på Fyn ved Odense, er det jo alt sammen noget, som er lavet, før jeg tiltrådte, så det kan jeg jo altså ikke tage æren for, og det vil jeg heller ikke, selv om det jo er gode projekter.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Jeg vil som opfølgning på den dialog, vi havde under det sidste spørgsmål, hvor ministeren jo slog fast, at det her var en transportminister, der i høj grad prioriterede vejene i forhold til banen, gerne høre, hvad årsagen er til, at ministeren mener, at det har været nødvendigt at skifte kurs i forhold til forgængeren.
Hvad er årsagen til regeringens kursskifte dér?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Nej, det er jeg sådan set ikke enig i.
Hvad angår Midtjylland, har jeg da noteret mig, at borgmesteren i Herning – Herning, der ligger midt i Jylland, de har et fodboldhold, der hedder FC Midtjylland, så det er jo Midtjylland – er en stor, varm tilhænger af Togfonden DK.
Hvad angår Haslev på Sjælland, som jo ikke ligger sådan lige midt i den største jernbanestrækning, får de en kæmpe gevinst af de investeringer, som er på Lille Syd-banen, og de samme gevinster vil der være til Holbæk og Kalundborg, så der er masser af de byer, som ikke lige er de store byer på hovedjernbanenettet, men som vil få en kæmpe gevinst, og det synes jeg sådan set er fint.
Det er ikke for mig et enten-eller, det er et både-og.
Og så er det vigtigt at sikre, at hele niveauet for at investere i vores fælles infrastruktur skal højnes, for ellers vil det sande til i køer og stilstand i Danmark, og det ville være ærgerligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Tak for den melding, det er trods alt positivt.
Nu nævnte ministeren endnu en gang Togfonden DK, og det er noget, der ligger ministerens hjerte nært, og der er stor begejstring.
Men jeg vil bare sådan stilfærdigt bemærke, at jeg ikke tror, at begejstringen er særlig stor på f.eks. Sjælland, hvor man vil se de nye superlyntog knalde hen over Sjælland; der er ikke engang konkrete planer om, at de skal standse i Ringsted, har jeg forstået.
Men nok om det.
Jeg vil bare spørge ministeren om noget.
Hvis man nu fokuserer meget voldsomt på kollektiv trafik – og det har den her regering gjort, det har ministeren også lige bekræftet – kan det så ikke medføre en skævvridning i forhold til de dele af landet, hvor de ikke kan bruge den kollektive trafik?
I Midt- og Vestjylland eller store dele af Nordjylland eller Sønderjylland eller Vestsjælland, er der mange, der ikke kan bruge den kollektive trafik, de er nødt til at bruge deres bil, og erhvervslivet er totalt afhængigt af lastbiler.
Så derfor vil jeg spørge, om ikke det er et udtryk for skævvridning af landet også, hvis man ensidigt fokuserer på den kollektive trafik.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Det er jo både-og, når danskerne færdes i trafikken.
Det er jo både-og, også for os, der pendler.
I går tog jeg toget, i morges tog jeg bilen.
Jeg har da behov for begge dele, og det gælder jo langt de fleste.
Der er jo behov for begge dele, så det er et både-og.
Det er der behov for, og vi vil med aftalen om Togfonden DK få skåret så lang tid af rejsetiden, at vi for alvor kan få opgraderet den kollektive trafik, så det bliver et konkurrencedygtigt initiativ til at sidde i kø på vejen.
Så vil der altså være mere plads på vejene, for folk vil vælge den kollektive trafik i stedet for.
Det tror jeg er godt, og det er også mere grønt, altså bedre for miljøet.
Men på spørgsmålet om vejinvesteringer vil jeg svare, at jeg ikke er modstander af vejinvesteringer, hvis der er en trafikal begrundelse herfor.
Hvis det er det, er sådanne investeringer en fordel for erhvervslivet, for pendlerne, for byudviklingen og for vores land.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Jeg er derimod ikke enig i, at pengene er fundet, som ministeren sagde.
Det var vist med reference til Togfonden DK.
For de ligger altså stadig væk nede på bunden af Nordsøen, og spørgsmålet er, hvor mange af dem der kommer op dernedefra.
Det må vi jo se i fremtiden.
Det er jo således, at da vi lavede den store infrastrukturfond – det var ministeren også med til – i 2009 på knap 100 mia. kr., brugte vi to tredjedele på kollektiv trafik, og det var der brug for.
Der var bl.a. det store signalprojekt.
Men der er jo også en udbredt opfattelse ude i befolkningen og i erhvervslivet af, at vejene altså skal have et løft.
De projekter, ministeren remser op her, er jo vigtige og gode projekter, men de når slet, slet ikke op i de beløb, som man har brugt på kollektiv trafik her de seneste 2-3 år.
Derfor vil jeg da gerne kvittere for og bede ministeren bekræfte, at den nuværende transportminister har mere fokus på vejene end forgængeren, for der var det meget svært at komme igennem med en stump asfalt nogen som helst steder, medmindre det var en cykelsti, der var tale om.
Derfor vil jeg bede ministeren bekræfte, at regeringen nu er blevet lidt mere venligt stemt over for vejnettet og også er klar til at finde nogle penge til vejnettet.
For man har fundet mange penge, siger man jo, til kollektiv trafik, og det er så fint nok, men det må også være muligt at finde nogle gemmer, hvor der er nogle penge til veje.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Det må jeg sige.
Jeg synes ikke, der har været et ensidigt fokus på den kollektive trafik.
Det er rigtigt, og det er jeg glad og stolt over, at det er lykkedes regeringen sammen med Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF, som siden da er udtrådt af regeringen, og dvs. uden Venstre og Konservative, at skabe Togfonden DK, der er et historisk løft af den kollektive trafik i Danmark.
Timemodellen, elektrificeringen af jernbanenettet er ting, vi virkelig har sukket efter.
Jeg ved, at spørgeren også har sukket efter det og talt for, at det skulle vi finde penge til.
Nu er pengene fundet, det er sket.
Det synes jeg ærlig talt er ærgerligt, for der er igennem årene, også de senere år og helt for nylig i forligskredsen bag en grøn transportpolitik, besluttet en lang række vigtige investeringer på vejområdet.
Lad mig prøve at remse nogle af dem op fra aftalen i foråret 2013.
Det er jo ikke en ensidig fokusering på jernbanen.
At vi også i den situation kan få løftet jernbanen, synes jeg sådan set kun er rigtig godt, altså at vi får løftet hele niveauet for, hvad vi investerer i vores infrastruktur, både på vej, på bane og på cykelstier.
Det er jo sådan set god politik, synes jeg, som regeringen fører her.
Men fremover vil det også være vigtigt for mig at prioritere vejprojekter.
Jeg har ikke den holdning, at vi har et fuldt udbygget vejnet her i Danmark.
Der skal også investeres i statsvejnettet, lige så vel som kommunerne er i gang med at investere i deres vejnet.
Det kan vi jo så forhandle videre om over i Transportministeriet, og forhandlingerne fortsætter altså den 14. maj.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Spørgsmålet lyder således: Er ministeren enig i, at der efter flere års ensidigt fokus på investeringer i den kollektive trafik er behov for at få maksimalt fokus på de mange påtrængende vejprojekter i hele landet?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Jo, jeg synes godt, at man kan gøre det hurtigere.
Men jeg må sige, at der til det møde, jeg som ny minister havde med forligskredsen i marts måned, var et ønske fra forligskredsen om, at Vejdirektoratet gik tilbage og lavede nogle nye og nogle lidt mere klare kriterier for den rådgivning, der blev givet til forligskredsen.
Det vil sige, at når man midt i forløbet beder embedsværket om lige at gå tilbage og regne ud, må man også ligesom acceptere, at der så også går lidt længere tid.
Det er ikke, for at det skal begrunde hele forsinkelsen, for det kan det ikke.
Spørgeren stiller spørgsmålet om, hvad der sker med 100-millioner-kroners-puljen, og jeg tror måske, at det simpelt hen er der, vi har problemet.
Altså, den er jo døbt 100-millioner-kroners-puljen, fordi det er en pulje på 100 mio. kr., men vi kan se, at der altså nu er ansøgninger for det femdobbelte beløb, og jeg har for meget erfaring med trafikpolitik til at kunne sige, at vi har penge til dem alle sammen, for det har vi selvfølgelig ikke.
Men jeg hører også partiet Venstre sige, at der altså er så gode og vigtige projekter ude omkring i Danmark, at det virkelig er umagen værd at se, om ikke vi kan få omdøbt puljen fra at være en 100-millioner-kroners-pulje til at være på et noget højere beløb, og det er jo det, forhandlingerne her nu skal dreje sig om.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-07:
Nu er vi desværre inde ved kernen af problemet, og det er jo, at justitsministeren kun vil se på en meget snæver del af det, nemlig det med elektroniske betalinger.
Det er jo det, ministeren siger.
Vi er jo nogle, der er optaget af f.eks. Datatilsynet, og hvordan de arbejder.
Det er lige før, jeg vil sige, at jeg vil tage et væddemål med ministeren her om, at der kommer en afdækning, at det så tager et års tid, og at vi så bliver indkaldt til drøftelser, og at vi så er nogle, der har et ønske om at se på Datatilsynet, og at ministeren så siger, at det har udvalget ikke kig på, og at det kan man ikke tage stilling til.
Det er jo så skrækscenariet.
Nu ryster ministeren på hovedet, og så kan ministeren sige i mikrofonen, at sådan kommer det ikke til at være.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-07:
Når vi interesserer os for det her spørgsmål om 100-milloner-kroners-puljen, er det jo, fordi, som ministeren også har tilkendegivet, det er en utrolig vigtig pulje.
Vi kan se, at den er meget populær, og der er rigtig mange gode ansøgninger, men der er jo også en stor frustration ude hos mange kommuner, som havde en forventning om, at de penge faktisk ville være blevet udmøntet allerede for ½ år siden.
Derfor vil jeg spørge ministeren endnu en gang: Er det rimeligt, at vi har ventet så længe med det her?
Kan vi ikke godt gøre det lidt hurtigere med hensyn til den her pulje?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg tror, at det er mest fornuftigt, at jeg blander mig udenom, hvordan politiet tilrettelægger sin efterforskning.
Jeg har noteret mig det ved at kigge fjernsyn, så jeg tænker, at andre nok også har set, at det er noget, politiet har taget meget alvorligt.
Som jeg startede med at sige i et af de tidligere spørgsmål, har politiet også netop åbnet en ny afdeling, NC3, et nationalt center for cyberkriminalitet, i Ejby, hvor der sidder 75-80 mand – tror jeg det er – og arbejder specifikt med de her problemstillinger.
En af deres første opgaver har været at kaste sig over det her, så jeg ved, at der har man taget godt hånd om det allerede.
Men det er op til politiet at vurdere, hvornår en efterforskning er afsluttet, og så er det op til anklagemyndigheden at finde ud af, om der skal rejses en sag.
Så sådan må det jo være.
Så bliver jeg spurgt til, hvordan man skal organisere det her arbejde i regeringen, og der bliver jeg i hvert fald nødt til at sige, at det ligger uden for mit ressort, men det, jeg dog kan sige, er, at der jo er data i alle ministerier, vi har oplysninger alle steder, så det, vi skal, er jo at sørge for, at lovgivningen rammer og favner det hele, og der er det jo persondatalovgivningen, som jeg har ansvaret for som minister, der er den, der kan komme i anvendelse.
Når jeg henviste til erhvervs- og vækstministeren i spørgsmålet om, hvorvidt man kunne tilbagekalde tilladelser til eksempelvis virksomheder, som legitimt handler med kreditkortoplysninger, er det, fordi jeg ikke vil gøre mig skyldig i at stå og sige noget forkert, men jeg bliver nødt til bare at indrømme, at jeg simpelt hen ikke kender lovgivningen i detaljen.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-07:
Jeg forstår jo godt, at ministeren henviser til andre ministerier, der ligger uden for ministerens ressortområde.
Det er en anerkendt praksis, men det er jo meget illustrativt for det problem, der er på det her område, at it-sikkerhed ikke er placeret i ét ministerium, men fordelt på en lang række forskellige ministerier.
Det er jo ikke, fordi jeg vil klandre ministeren, der kommer her og svarer på ganske fin vis og rækker en hånd frem, men det illustrerer jo, at det ikke er nok, at justitsministeren gør noget.
Der er måske behov for, at statsministeren og regeringen som sådan sætter sig i spidsen for at se på, hvordan man kan flytte det her op på den politiske dagsorden, og hvor man placerer et ministerielt ansvar henne, måske i et enkelt ministerium i stedet for i tre, fire, fem, seks, syv, otte forskellige ministerier.
Det var sådan en bemærkning til ministerens henvisning til andre ministre, som jeg jo godt forstår, men som alligevel illustrerer det problem, vi har, med sådan et komplekst spørgsmål her.
Det, jeg så vil spørge ministeren om, er, om ministeren kan sige noget om, hvor lang tid ministeren forventer at der kommer til at gå, før den politimæssige efterforskning af Nets er færdig.
Er det noget, som ministeren forventer tager år, som vi har set i forhold til CSC-sagen, eller er det noget, ministeren har en forventning om kan gøres på kortere tid?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Der er jo forskellige regler om det her.
Altså, der er jo persondataloven, som har bestemmelserne om, hvornår behandling af personfølsomme oplysninger må finde sted, og også bestemmelserne om, hvordan personoplysninger skal beskyttes.
Det er strafbelagt for private virksomheder at overtræde disse bestemmelser.
Herudover indeholder lov om betalingstjenester og elektroniske penge regler om, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der skal træffes ved brug og udbud af betalingstjenester.
Endvidere indeholder straffeloven forskellige bestemmelser, som afhængigt af de nærmere omstændigheder kan være relevante i forhold til misbrug af personoplysninger.
Der er det, at strafferammen alt i alt, som jeg nævnte før, går op til 6 års fængsel.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Ja, men vi ser det jo så også som en helhed.
Det er derfor, vi har diskussionen.
For der er jo de her forskellige ben, men de går jo alle sammen op i den samme krop, der hedder: Hvordan sørger vi for bedre sikkerhed?
Jeg lover, at vi også forfølger sagen i forhold til erhvervsministeren.
Men lige for at anholde det, som ministeren siger, at der jo er højere straffe, vil jeg sige, at jo, men det er jo møntet på dem, som foretager den ulovlige handling, altså dvs. dem, der går ind og tager data enten i hackerangreb, eller hvor medarbejdere går ind og tager data ulovligt.
Nu tænker jeg på den pågældende virksomhed, der simpelt hen ikke følger op på de givne retningslinjer og lignende, der er for it-sikkerhed.
Der får man i dag et pålæg, og der kan man få en maks.-bøde på 25.000 kr.
Så det er selve virksomheden, der behandler personfølsomme data, jeg er nysgerrig efter.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg diskuterer gerne bødestørrelser, men jeg vil sige, at det ikke er den eneste mulighed, vi har for at komme efter folk.
Vi har sådan set også straffeloven, som jo hegner noget af det her ind.
Og der er det sådan, at strafferammen er bøde eller fængsel i indtil 1 år og 6 måneder, og straffen kan stige til fængsel indtil 6 år under særlig skærpende omstændigheder, eller hvis der er tale om overtrædelser af mere systematisk eller organiseret karakter.
Det er bare for lige at understrege, at der ikke kun er bøder på paletten.
Der er også en strafferamme, som i den videste konsekvens går til 6 års fængsel.
Det synes jeg lige at man skal have med.
I forhold til spørgsmålet om, om man kan få frataget sin ret, vil jeg sige, at Nets jo, så vidt jeg ved, har en legitim ret til at behandle den her slags oplysninger.
Så har der været nogle sikkerhedsbrud, som jeg forstår det, og som man angiveligt må tro, og der må jeg henvise til, at det må være erhvervs- og vækstministeren, som det henhører under, der må kunne svare på spørgsmål om de regler.