runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Det er bare den her betragtning om, at der nu skal være lige vilkår.
Der er ikke lige vilkår.
Der er ikke lige vilkår mellem en skole, der udbyder rengøring, og ISS.
Der er ikke lige vilkår mellem et privathospital, der har retten til at vælge de patienter, de gerne vil tjene penge på, og det offentlige sygehus, som heldigvis skal hjælpe alle, uanset hvor kompliceret det er, og som oven i købet skal rydde op efter det private hospital, hvis det laver fejl.
Og der er ikke lighed inden for hjemmehjælpen, hvor den private hjemmehjælp kan tilbyde ekstra ydelser ved siden af, hvorimod det er forbudt for kommunen at levere andet end lige det, der er visiteret til.
Sådan kan man tage opgave efter opgave, hvor der ikke er lighed, og derfor er det noget sludder, når man bare sidder der og snakker om lighed.
Nej, man skulle snakke om, at man har en ideologi, der hedder, at mest muligt skal privatiseres, eller at man har en ideologi om, at man synes, at mest muligt af det fælles velfærd også skal være i fælles eje.
Det kan vi sikkert også, for jeg har lagt mærke til, at SKAT prioriterer at gøre mere ved de store selskaber i fremtiden.
Så mon ikke årsværkene går dertil?
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Jeg er helt tryg ved det, for SKAT har en fantastisk dygtig ledelse, som vil prioritere, hvor de ti årsværk, der bliver frigjort her, gør mest gavn med hensyn til at sikre, at danskerne betaler den rigtige skat ikke for meget, men selvfølgelig heller ikke for lidt - og derfor overlader jeg trygt til SKATs ledelse at vælge, hvor de frigjorte årsværk skal anvendes.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Ja, men det var nu ikke om det.
Jeg anerkender, at det langsigtede tab for det offentlige er begrænset med det her lovforslag.
Kunne vi så oven i købet få tilført ti årsværk til at føre kontrol med de store selskaber, vil det jo være meget vanskeligt for mig ikke at støtte det.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Som jeg sagde under behandlingen af det forrige lovforslag, er der nogle forslag, der er mere vanskelige end andre.
Det forrige var nemt, fordi det var så klart ideologisk, og det giver jo en vis orientering om, hvor man ender, når man skal sige, hvad man mener om lovforslaget.
Forslaget her indeholder faktisk en hel del fornuftige elementer, som gør, at det tiltaler os at støtte det, bl.a. spørgsmålet om at afgiftsfritage brintkøretøjer og i det hele taget den positive vinkel, der er på miljøet i flere elementer.
Det eneste, der irriterer os lidt, er, at der også er en ændring vedrørende registrerede virksomheder, som medfører et provenutab.
Når vi hele tiden får at vide, at der ikke er råd til velfærd, synes vi ikke om at stemme for et provenutab.
Jeg ved ikke, om vi kan tage det ud af forslaget, men jeg er med på, at det selvfølgelig er en relativt lille ting.
Vi er altså overvejende positivt stemt over for lovforslaget, også på grund af de argumenter, andre har været fremme med.
Men der er altså den lille ting i forslaget, som generer øjet en anelse.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-17:
Da jeg ikke kan komme med yderligere argumenter end de positive, der har været nævnt på nuværende tidspunkt, skal jeg bare kort meddele, at Ny Alliance også kan støtte forslaget, som det ligger her.
Det har været en central del af den debat, vi har haft indtil nu.
Men bortset fra det synes vi, forslaget ser fint ud.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Det Radikale Venstre ser positivt på dette lovforslag, som jo indeholder flere fornuftige elementer.
Andre ordførere har været inde på dem, så jeg skal ikke gøre det langt.
Jeg vil dog gerne gøre den bemærkning, som også andre ordførere har gjort, nemlig at afgiftsfritagelsen for brint- og elbiler meget vel og fornuftigt kunne følges op af hel eller delvis afgiftsfritagelse for de såkaldte hybridbiler.
I hvert fald kan man jo sige, at den del af hybridbilens pris, der er en merpris som følge af netop eldelen, kunne afgiftsfritages.
Det er noget, vi gerne vil drøfte i udvalget, og jeg ser frem til, at vi kan få en god drøftelse af det forslag, der dækker over et ønske, som længe har været næret i Det Radikale Venstre, om at give hybridbilerne en bedre placering på det danske marked.
Lars Barfoed (KF), 2008-01-17:
I Det Konservative Folkeparti kan vi faktisk også støtte lovforslaget her.
Der er flere elementer i lovforslaget, det er gode elementer, og vi kan sådan set støtte det i dets helhed.
Ud over de administrative lettelser, der lægges op til - og administrative lettelser er jo altid godt for både det offentlige og det private - vil jeg især fremhæve to elementer i forslaget, som jeg synes det er værd at være opmærksom på.
Det ene element er jo, at det bliver forhindret, at man, i forbindelse med at man eksporterer biler til udlandet, kan få godtgjort den del af registreringsafgiften, som overstiger bilens værdi, altså at det, man får tilbageført, i virkeligheden overstiger bilens værdi, fordi den i nogle tilfælde er skrotningsmoden, når den ankommer til destinationen.
Det er ikke meningen, at ordningen skal virke på den måde, det er et hul i lovgivningen, og derfor synes vi, det er rigtigt, at der gribes ind over for det.
Vi synes også, det er godt, at brintbiler fritages for afgift frem til 2013.
Det er jo rigtigt, som nogle har sagt, at der ikke er voldsomt mange brintbiler på vejene for tiden, men det er noget, der forskes i og udvikles ganske meget.
Det synes vi gerne vi vil bidrage til at belønne, og vi vil også være åbne over for på et tidspunkt at forlænge fritagelsesperioden ud over 2013, hvis det er sådan, at der måtte vise sig et behov for at gøre det for at fremme udviklingen af de forureningsfri biler.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-17:
Lovforslag nr. L 42 indebærer en række ændringer af reglerne for registreringsafgift på brugte biler og forlænger afgiftsfritagelsen for el- og brintbiler til og med 2012.
Forslaget vil lukke et skattehul i forbindelse med udførsel af biler til udlandet med henblik på at udnytte skrotningsordninger, og SF ser positivt på begge dele.
Vi er tilhængere af at forlænge afgiftsfritagelsen for elkøretøjer og brintbiler.
Hvis det skal lykkes at nedbringe CO2-udslippet fra transportsektoren med næsten 50 pct. fra det niveau, det har i dag, som jo er regeringens udmærkede målsætning, er det afgørende, at vi med lovgivning understøtter udviklingen af mere miljørigtige biler og markedet for dem, så at forlænge afgiftsfritagelsen for el- og brintbiler til og med 2012 er godt.
Men det er dog nærmest en gratis omgang for regeringen, fordi der jo endnu ikke er ret mange køretøjer, der kører på el og brint i Danmark.
Der er brug for at gøre bil- og transportbeskatningen endnu mere indrettet på at begunstige lavt CO2-udslip, og SF vil ikke udelukke, at perioden med afgiftsfritagelse for el- og brintbiler skal forlænges.
Samtidig er det noget ulogisk, som det har været nævnt, at ikke også hybridbiler bliver begunstiget.
Hybridbiler er som bekendt delvis eldrevne, og man kunne forestille sig en særlig rabat på dem, så batteriet i en hybridbil blev afgiftsfrit.
Det er vi nødt til at gøre for for alvor at fremme udskiftningen af biler, så der kommer flere biler, der har et lavt CO2-udslip.
Toyota Prius er et eksempel på en hybridbil, som kunne gives en særlig rabat.
Der blev kun solgt syv udgaver af Toyota Prius i 2007, det er jo altså ikke imponerende, og slet ikke, når man har de ambitioner om at nedbringe CO2-udslippet og gøre noget ved den ret uhyrlige klimasituation, vi står over for.
I forlængelse af disse overvejelser taler det til lovforslagets fordel, at der vil ske en bedre indregning af miljø- og trafiksikkerhedsfremmende foranstaltninger i beregningerne af beskatningen af de brugte biler til gavn for små og brændstoføkonomiske brugte biler.
SF ser positivt på, at vi på den måde understøtter miljørigtige biler, også på brugtbilsmarkedet.
På negativsiden i lovforslaget tæller det, at udvidelsen af ordningen for registrerede virksomheder medfører en engangsudgift på 60 mio. kr. og dernæst et tab på 4 mio. kr. om året på grund af tabte renteindtægter.
Der er heller ikke gjort nogen særlige tiltag for at sikre en god kontrol på området, og begge dele vil SF gerne se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Alt i alt stiller vi os afventende over for forslaget og vil som sagt foreslå den ændring, at også hybridbiler bliver begunstiget på linje med el- og brintbiler, ligesom vi vil søge at begrænse statens tab, som kommer i forbindelse med forslaget.
Men vi ser frem til udvalgsbehandlingen og håber, at vi kan få endnu flere miljørigtige tiltag ind i forslaget.
Indtil videre afventer vi.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Jeg er helt med på, at hr. Frank Aaen ikke ønsker, at private virksomheder deltager i løsningen af offentlige opgaver.
Men når det nu er sådan, at en række kommuner vælger at udbyde forskellige opgaver, definerer, hvad der skal løses, og får bud ind - det kan være både fra deres egne og fra private aktører - på, hvad prisen er for den opgave, som kommunen har præsenteret skal løses, så må den mest logiske tanke da være, at hvis man skal have det bedste tilbud, skal der være en afgiftsmæssig ligestilling mellem, hvad den offentlige sektor skal betale af afgifter, og hvad den private sektor skal betale af afgifter, sådan at vi har ligestilling der.
Det, der er tale om nu, er, hvad der sker, når det offentlige udbyder en opgave, og der er der ikke ligestilling.
Det får vi nu, og det håber jeg da vil føre til, at vi får den bedste til at løse opgaven; og er den bedste til at løse opgaven en privat virksomhed, har jeg intet problem med det - tværtimod.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Jeg sagde også før, at vi ønskede en mangfoldighed af ejendomsformer i fremtidens Danmark.
Jeg anholdt jo bare ministerens argument om, at det er for at få ligestilling ved at gøre opmærksom på, at der ikke er ligestilling.
Tag f.eks. igen ISS.
Når de laver et tilbud og gerne vil ind, kan de bare dumpe prisen og så efterfølgende skrue den op, når kommunen har nedlagt sin egen rengøringsafdeling og derfor ikke har noget alternativ.
Men kommunerne kan ikke dumpe prisen, og det er en ulighed.
Og hvad angår påstanden om, at kommunerne bare frit vælger at udlicitere, så vil jeg sige, at det ikke er frit at udlicitere busdrift, det er tvungent.
Det er ikke frit at udlicitere en lang række andre opgaver, for det er noget, EU kræver.
Så der er ikke lighed.
Der er ikke nogen, der siger, at en privat virksomhed skal udlicitere forskellige opgaver, men der er en masse lovgivning og EU-regler, der siger, at det offentlige skal.
Så det er ulige.
Det er noget pjat at sige, at det her bare drejer sig om lighed, for sådan er verden ikke.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Det går ud på, at man afgiftsmæssigt skal ligestille offentlige og private opgaveløsere.
Og jeg er egentlig lidt glad for, at hr. Frank Aaen engang imellem nævner, at ikke alt skal være nationaliseret, for hvis ikke det blev nævnt engang imellem, så ville jeg virkelig tro, at det var hr. Frank Aaens holdning, og det baserer jeg på alle hans andre angreb mod, at private er med til at løse opgaver.
Når de ønsker, at der skal løses en opgave, så definerer de, hvem der løser den, og de sender den i udbud, og den, der kan levere det bedst og billigst, får opgaven.
Det kan man mig bekendt ikke have ret meget imod.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-01-17:
Det her lovforslag kan jo betragtes som et slags samlelovforslag, hvor hovedoverskriften har noget med biler at gøre.
Vi synes, at det her lovforslag er en naturlig opfølgning på den ændring af registreringsafgiftssystemet, som vi foretog i 2007, fordi vi med det her lovforslag forenkler afgiftsberegningen for brugte biler, så den gældende beregning efter faste skalaer erstattes af en konkret beregning køretøj for køretøj på baggrund af afgiftsberegningen for de nye biler.
Samtidig forenkler vi den offentlige administration, og det synes vi jo er på sin plads at gøre, hvor det overhovedet er muligt.
Derfor er det jo positivt, at det her forslag rent faktisk letter administrationen af registreringsafgiftsloven, så forhandlere og udlejere af både nye og brugte biler fremover angiver og afregner registreringsafgift periodevis.
En tredje ting, vi gør med lovforslaget, er, at vi lukker et skattehul.
Vi sætter en nedre grænse for det beløb, der fratrækkes i forbindelse med godtgørelse af registreringsafgiften i forbindelse med bileksport.
Vi ved godt, at der er nogle eksportører, som er meget bekymrede over det her, men det har aldrig nogen sinde været meningen, at man skulle kunne eksportere skrotningsklare biler og så få registreringsafgiften fuldt ud refunderet, og det er altså det hul, vi lukker nu, vel vidende, at der vil være eksportører, som ikke eksporterer skrotningsklare biler, men som eksporterer almindelige brugte biler, og som føler, at det går ud over dem.
Nu bliver det sådan, at alle er lige for loven, og vi kan ikke skelne mellem, hvorvidt man eksporterer biler, som er skrotningsklare, eller nogle, der er lidt mindre skrotningsklare, og derfor har vi altså valgt at lukke det skattehul, så det gælder, uanset hvor gammel bilen er og hvor skrotningsklar den i øvrigt er.
Endelig er der et miljømæssigt element i lovforslaget, nemlig at vi afgiftsfritager brintkøretøjer og vi forlænger den nuværende afgiftsfritagelse for elbiler frem til 2009.
Vi er klar over, at der ikke kører brintbiler rundt på de danske gader og stræder i dag, og at det heller ikke er sikkert, at der kommer til at gøre det sådan lige med det første, men det, der er vigtigt for os, er rent faktisk, at vi har fået signaleret, at vi vil forlænge den nuværende afgiftsfritagelse for elbilerne, og at vi vil afgiftsfritage brintbilerne, jeg tror, jeg fik sagt frem til 2009, det er frem til 2013.
Alt i alt er det i hvert fald et ønske fra os, at man signalerer, at miljørigtige biler af den her slags altså skal være fritaget for afgift.
Samlet set vil jeg sige, at vi er glade for et skattesystem, som er enkelt, som har fokus på miljøet, og som ikke kan omgås, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Det her forslag indeholder fire elementer, som fru Gitte Lillelund Bech ganske rigtigt og grundigt gjorde rede for.
De tre af dem, nemlig tilretning til EU-retten med hensyn til registreringsafgiften på brugte biler og motorcykler, lukning af skattehullet vedrørende skrotningsmodne biler og den ændrede afregning af registreringsafgiften, har vi ikke de store problemer med.
Til det sidste og fjerde punkt, nemlig afgiftsfritagelse for brintbiler og elbiler frem til og med 2012, vil jeg sige, at det har vi såmænd heller ikke nogen problemer med, tværtimod.
Men vi har et problem med det, der ikke er med i lovforslaget.
Vi har nogle gange peget på, at det i virkeligheden vil være hensigtsmæssigt at prøve at få en ordning, som kunne være interessant, også i forbindelse med de såkaldte hybridbiler.
Hybridbiler er jo de her biler, der har en elmotor og en brændselsmotor.
I øjeblikket bruger de typisk benzin, og de nye, der kommer, bruger så også diesel, og de har den fordel, at de kører ret langt på literen, når man regner det i forhold til brændstofforbruget på den brændselsmotor, der er i bilen.
Hidtil har regeringens holdning jo været, at de her hybridbiler skal kunne, om jeg så må sige, bære fordelen i sig selv.
De skal kunne køre så langt på literen, at det i sig selv gør dem interessante for den danske forbruger.
Det er imidlertid sådan, at den ekstra teknologi, der er i de her biler - brændselscellerne og teknikken og det, at der er to motorer - gør, at de med det danske afgiftssystem bliver væsentlig dyrere end tilsvarende familiebiler.
Hvis man tager to sammenlignelige biler, hvor den ene er en hybridbil og den anden er en almindelig benzinbil, er forskellen i anskaffelsespris på omkring 100.000 kr.
Det burde den ikke være, for det betyder, at hybridbilerne ikke har nogen plads på det danske marked.
Nu skal vi ikke reklamere i Folketingssalen og nævne nogen bilmærker frem for andre, men vi ved alle, at et stort bilmærke har lavet en bil, der er kommet på det danske marked.
Den er solgt i to eksemplarer, og begge er nærmest til reklamefremstødsformål.
Så hybridbilerne kan ikke få plads på det danske marked, og det skyldes, at de bliver registreringsafgiftsbelagt på linje med andre biler.
Man kunne jo overveje at fritage de ekstraomkostninger, der er på hybridbilerne, ved at de skal have to motorer, og ved at de skal have brændselsceller med, for afgift.
Så ville hybridbilerne pludselig blive konkurrencedygtige på det danske marked til gavn for miljøet og til gavn for den nye bilteknologi på det danske marked, og det ville ikke koste den danske statskasse en krone.
Jeg skal sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget, der er mange gode og fornuftige elementer i det, men vi vil i udvalgsarbejdet komme med et ændringsforslag, hvor vi indarbejder hybridbilerne på en måde, der også gør dem attraktive på det danske marked.
Mikkel Dencker (DF), 2008-01-17:
Jeg skal ikke gøre det så langt, for de to foregående ordførere har allerede fremhævet alle de positive ting, der er i lovforslaget, og jeg skal sige, at Dansk Folkeparti ikke kan se, at der er nogen negative ting forbundet med forslaget.
Vi synes, det er ganske rimeligt og fornuftigt, at man laver afgiftsberegningen for brugte biler om, så man i højere grad søger at ramme en afgiftsfastsættelse, der er i overensstemmelse med det værditab, som den brugte bil har lidt.
Vi går selvfølgelig også ind for, at det skattehul, der er i forbindelse med udførsel af brugte biler, og dermed tilbagebetalingen af registreringsafgift, bliver lukket.
Elementerne vedrørende afgiftsfritagelse for køretøjer, der kører på brint, og forlængelse af den nuværende afgiftsfritagelse for eldrevne køretøjer synes vi også er helt fornuftige.
Disse typer køretøjer er meget lidt udbredt i Danmark, og vi kan sagtens tilslutte os, at de får denne fritagelse, så de måske får mulighed for at få et bedre fodfæste på det danske bilmarked, end tilfældet er i dag.
Det sidste element i lovforslaget, nemlig at den gældende ordning for registrerede virksomheder udvides til også at omfatte brugte køretøjer, er også en ting, som vi fuldt ud kan tilslutte os.
Samlet set er det et lovforslag, der ser godt ud, og jeg skal sige, at Dansk Folkeparti støtter det.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-17:
Jeg synes ikke, at der har været noget i vejen for, at andelsboligerne har overtaget det i en periode, men den periode er forbi, fordi man netop har fået en rentestigning igen, og fordi huslejerne igen er steget i - kan man sige - andelsboligprojekterne.
Derfor er det udmærket, at vi nu har et lovforslag, der tilgodeser det almennyttige boligbyggeri igen.
Bente Dahl (RV), 2008-01-17:
Det fremsatte lovforslag indeholder en række forskellige elementer.
Hensigten er helt overordnet at give kommunerne bedre mulighed for at planlægge byggeaktiviteten for den resterende periode til plejeboliggarantiens ikrafttræden i 2009.
Den skal give ældre, der har behov for en almen plejebolig eller en plads på plejehjem, ret til at få tilbudt en plejebolig eller en plejehjemsplads senest 2 måneder efter optagelse på venteliste.
For at kunne udmønte formålet i praksis foreslås en række tiltag.
Jeg behøver ikke at læse de seks forskellige tiltag op, men vil derimod gå videre og pege på tre indvendinger, som Det Radikale Venstre har til lovforslaget.
For det første skal et af redskaberne være bredere boligvalg for stærkt bevægelseshæmmede, men det fremgår ikke, hvor stærkt bevægelseshæmmede vi taler om.
Det fremgår ikke af bemærkningerne, hvilken definition af »stærkt« i L 44 der skal administreres efter.
Der mangler en nærmere definition af, hvilke former for handicap loven skal dække.
Vi taler om mennesker i kørestol, der står i hvert fald »visse kørestole«, men det rejser også spørgsmålet, hvad »visse kørestole« betyder.
Endelig vil jeg gerne rejse en mere principiel debat, som et af høringssvarene er inde på, nemlig at handicappede, som er under 67 år, burde få tilbudt plejeboliger af en anden slags.
De burde få tilbudt boliger, som passer til deres behov, og det er ikke nødvendigvis ældreplejeboliger.
Det er mig meget om at gøre, at handicappede dels kompenseres for deres handicap og naturligvis skal have mulighed for at leve et liv så tæt på et liv, de kunne have levet uden handicappet.
Det betyder i denne sammenhæng, at der skal bygges almene plejeboliger til handicapgrupper i områder med familier og andre grupper samfundsborgere.
Det var den ene ting.
For det andet griber lovforslaget angiveligt ikke ind i det boligforlig for anvendelsen af den almene boligsektors midler samt en hensigtsmæssig styring af dem i fremtiden, som regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har indgået i 2006.
Jeg vil dog alligevel anmode om et møde i forligskredsen inden andenbehandlingen af L 44 for at få diskuteret det her emne ordentligt igennem.
Det er lidt uklart for mig, om de muligvis kunne komme til at have indvirkning på hinanden.
For det tredje har vi i Det Radikale Venstre et generelt forbehold med hensyn til plejeboliggarantier af den type, vi snakker om.
Vi bryder os ikke om den meget fastlåste måde at indrette det på.
Behov skal tilgodeses - ja, det er vi med på, men der findes flere måder at gøre det på.
En rettighedstænkning er meget bureaukratisk.
Kort og godt er vi i Det Radikale Venstre åbent spørgende med hensyn til L 44, og jeg ser frem til at få mine indvendinger belyst i udvalgsarbejdet.
På baggrund af et godt udvalgsarbejde, som jeg ser frem til, vil vi tage endelig stilling i løbet af lovbehandlingen.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Den her opgave ud for Afrikas østkyst, ud for det, der hedder Afrikas Horn, er vi blevet bedt om at påtage os af Frankrig, som i øjeblikket på eget initiativ hjælper de nødhjælpsskibe, som sejler fra Mombasa i Kenya til havne ved den somaliske kyst.
De sejler med nødhjælp.
Det er sådan, at de institutioner, der er i Somalia, får over 80 pct. af deres nødhjælpsforsyninger ad søvejen, og vi har set eksempler på pirateri også mod de her nødhjælpsskibe, forstå det hvem der kan, men det har vi.
Det har betydet noget, at Frankrig har ledsaget de her skibe, det har forhindret pirateri, og vi har nu fået en anmodning om også at stille et skib til rådighed.
Det kan vi støtte fra Socialdemokratiets side.
Vi kan støtte, at vi sender »Thetis« af sted til Østafrikas kyst for at ledsage de her skibe.
Vi kan også støtte, at der er det, der hedder maritimt personel, med, det betyder, at frømandskorpset følger med.
Det her er altså alvorligt, det er skarpt, og vi har tænkt os at gøre noget ved det, hvis der er pirater, som skulle finde på at forgribe sig på de her nødhjælpsskibe.
Jeg synes, man også skal glæde sig lidt over, at »Thetis«, som nu er sendt af sted, er et skib, som er bygget specielt til indsats ved Grønlands kyster, og det betyder, at hvis vi som følge af klimaforandringer og alt muligt andet skulle få frost ud for Afrikas Horn, så er »Thetis« specielt velegnet til at modstå den her frostrisiko, der måtte komme, så det kan vi også glæde os over.
Men alt i alt er det et godt og ædelt formål, og vi har jo også den holdning, at forsvaret skal bruges, hvor de er gode, og det her er en af de ting, som forsvaret og søværnet er specielt gode til, så vi støtter varmt det her tiltag.
Karsten Nonbo (V), 2008-01-17:
Som formanden sagde, er det, regeringen beder om, et samtykke til, at et dansk sømilitært bidrag kan stilles til rådighed mod pirateri ved Afrikas Horn for at sikre, at nødhjælp til Somalia via skibe, som er chartret af FN's verdensfødevareprogram, virkelig kan nå frem.
Der er hjemmel til det ifølge FN's sikkerhedsrådsresolution fra den 20.08.2007, som opfordrer alle medlemslande til at gå til kamp mod pirateri.
I 2007 blev tre af disse skibe opbragt af pirater, og vi kender jo også sagen om det danske skib »Danica White« og ved, at der er mange pirater omkring Afrikas Horn.
Det er meget nødvendigt, at vi får et skib af sted til at hjælpe.
Det er for øvrigt på opfordring fra Frankrig, som har haft opgaven frem til nu, og det er en bilateral opgave.
Nu agter den danske regering at tage stafetten op og hjælpe videre, og det er planlagt, at det bliver i perioden fra januar til den 30. april 2008.
Der er helt klar opbakning fra Venstres side til denne opgave.