runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Som jeg for meget kort tid siden har redegjort for i mit svar på spørgsmål 546, er der lagt op til, at bundfradraget for afgift på Nox videreføres.
Jeg har også redegjort for, at Aalborg Portland tildeles et betydeligt bundfradrag.
Alt dette synes jeg ligger meget fint i forlængelse af finansministerens udtalelser til Nordjyske den 4. november 2011 om, at den ekstra afgift på NOx næppe vil tvinge Aalborg Portland til at flytte eller nedlægge sin produktion, og derudover henviser jeg naturligvis til det svar, jeg lige har afgivet.
Men i forhold til det konkrete spørgsmål, som spørgeren stiller, er svaret: Ja, jeg er enig med finansministeren.
Jeg har også tidligere over for Folketinget svaret på spørgsmål i denne forbindelse, så jeg kan svare ganske kort, og det er, at jeg har noteret mig, at Dansk Ungdoms Fællesråd har fulgt alle Rigsrevisionens anbefalinger, og derfor betragter jeg sagen som afsluttet.
Derudover vil jeg naturligvis gerne tilføje, at jeg har fuld tillid til min særlige rådgiver.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Nu kan jeg forstå, at der har været en dialog mellem skatteministeren og finansministeren, og det er jo dejligt, at to så fornemme ministerier taler sammen.
Man har fundet frem til noget, der ikke er en tilfredsstillende løsning, men som dog vil øge det her bundfradrag.
Hvad er det procentvise bundfradrag?
Kan skatteministeren ikke uddybe det lidt?
Hvad er det, man har lavet, fra finansloven blev præsenteret, og indtil finansministeren udtaler sig?
Det ser ikke ud, som om der ligger noget fast om det i det, som finansministeren udtaler sig om i Nordjyske, for der vil man se på det.
Hvad er det så præcist, man er nået frem til i den der proces med, at finansministeren og skatteministeren har set på noget sammen?
Det ville være rart, at skatteministeren uddybede det.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Den konkrete udformning af NOx-afgiften og også forholdet vedrørende bundfradrag og lignende vil naturligvis fremgå af det konkrete lovforslag.
Men det har hele tiden været magtpåliggende for regeringen, at man i forbindelse med en forhøjelse af NOx-afgiften tog nogle betydelige konkurrencemæssige hensyn i forhold til f.eks. Aalborg Portland; det har sådan set været en rød tråd i regeringens arbejde med præcis det her forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-09:
Hvad er ministerens holdning til, at den tidligere formand for Dansk Ungdoms Fællesråd, Martin Justesen, ifølge en artikel i B.T. den 26. oktober 2011 i 2009 modtog kritik fra Rigsrevisionen for at have aflønnet medarbejdere med gavekort for ekstraarbejde, og mener ministeren, at denne omgåelse af skattereglerne er forenelig med jobbet som særlig rådgiver for skatteministeren?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Naturligvis mener jeg, hvad jeg siger.
Det, jeg meget klart tilkendegiver over for Folketinget i dag, er, at det har været regeringen magtpåliggende at tage betydelige konkurrencemæssige hensyn i udformningen af den konkrete forhøjelse af NOx-afgiften.
Baggrunden for, at vi ønsker at hæve NOx-afgiften, er, at vi ønsker at mindske luftforureningen.
Det vil gavne både miljøet og sundheden.
Og hvis man f.eks. sammenligner den danske NOx-afgift med den svenske, vil man se, at regeringens forslag vil være inden for rammen af det, man kan kalde nogenlunde ligelige forhold; på den konto har Danmark været lidt bagud indtil nu.
For os har det været vigtigt i forbindelse med den konkrete udformning af og overvejelse vedrørende forslaget at sikre, at der blev taget hensyn til de danske virksomheder, som kunne risikere at blive meget belastet af forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Det vil sige, at det, skatteministeren siger, er, at man har kigget på, hvad de gør i en række andre lande, og indstillet afgiften efter det.
For det ville jo være lidt mærkeligt, hvis det nu viser sig, at de i nogle af de nordiske lande har lagt afgiften på et lavt niveau, mens de i andre måske slet ikke her den, og at Danmark så kommer med en enormt høj NOx-afgift.
Det ville jo være en enorm skævvridning.
Men jeg kan forstå på skatteministeren, at det har man taget hensyn til.
Så det bliver ikke tilfældet, og det vil jeg godt kvittere for.
For det handler om at sikre, at danske virksomheder, særlig de nordjyske, ikke udsættes for uforholdsmæssige konkurrenceparametre, der forringer konkurrenceforholdene sådan, at de bliver nødt til at lukke, som er det, Aalborg Portland jo lægger op til at de bliver nødt til.
Jeg bliver også nødt til lige at høre skatteministeren, om skatteministeren har taget hensyn til alle de andre afgifter, som Aalborg Portland betaler.
NOx-afgiften er jo ikke den eneste afgift, som regeringen forøger, og som rammer Aalborg Portland.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Regeringen har i sin generelle politik og i sin øvrige økonomiske politik, både angående skatter og afgifter, været optaget af vækst, beskæftigelse og af at sikre gode vilkår for dansk erhvervsliv.
Så svaret på spørgsmålet er ja.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Nu taler skatteministeren igen om det, som man talte om under besvarelsen af det tidligere spørgsmål, altså Danmarks og danske virksomheders konkurrenceevne.
Hvis det nu viser sig, at det her er en afgift, som bliver meget konkurrenceforvridende i forhold til en række nordiske lande eller f.eks. Tyskland, som Danmark konkurrencemæssigt er i konflikt med, kan det så få skatteministeren og finansministeren, som jo ofte taler sammen, til at genoverveje den afgift, der ligger?
Det er jo helt åbenlyst, at vi skal konkurrere med Norge, Sverige, Tyskland og en række andre lande, og hvis ministeren mener det, han siger om konkurrenceevne, så må ministeren vel også principielt være modstander af konkurrenceforvridende afgifter, selv om man drysser lidt krymmel over dem i form af et bundfradrag, der så mindsker det afgiftsslag, som Aalborg Portland og de nordjyske arbejdspladser, der ligger i Aalborg, får fra skatteministeren og regeringen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2011-11-10:
Vi har en uddannelsesmålsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2015, og det går jeg ud fra at også Liberal Alliance bakker op om.
Et af de mest centrale elementer for at kunne komme i mål med de her 95 pct. er, at flere skal gennemføre en ungdomsuddannelse og meget gerne en erhvervsuddannelse.
Et stort problem for de unge er, at der ikke er praktikpladser.
Så bliver jeg lidt i tvivl om – og det er derfor, jeg spørger – hvordan Liberal Alliance stiller sig, og hvad det egentlig er, man vil, også i forhold til, at vi nu arbejder med finansloven.
Hvordan ser Liberal Alliance arbejdet med at få de her mange tusind unge uden en praktikplads til at kunne få en sådan?
Vil man være med til, at vi kan gennemføre en uddannelsesgaranti?
Når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi jeg har lyttet mig frem til, at Liberal Alliances nye uddannelsesordfører efter valget har været fremme med det budskab, at der ikke skal gøres mere isoleret for at skaffe praktikpladser.
Så mit spørgsmål er: Er Liberal Alliance parat til at gå ind og lave en aftale, der skaffer flere praktikpladser?
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Det er ikke en korrekt udlægning, sådan er det.
Er det for lidt?
Altså, igen vil jeg til det her med, om det er sådan, at vi så vil lave en endnu mere lempelig finanspolitik, sige: Nej, det, vi gerne vil, er at gøre flere ting på én gang.
Vi vil stramme alvorligt op på de offentlige udgifter.
Vi har den helt store ambition at komme tilbage på et antal offentligt ansatte, som svarer til det antal, der var under hr. Mogens Lykketoft og hr. Poul Nyrup Rasmussen og fru Marianne Jelved, nemlig 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Og jeg har ikke på noget tidspunkt i alle de gruppemøder, jeg sad med til i Det Radikale Venstre, hørt om, at der ikke på det tidspunkt var et velfærdssamfund, at vi var kommet derud, hvor der ikke var et velfærdssamfund.
Det var der.
Det tror jeg også at man var enige om på alle socialdemokratiske gruppemøder, nemlig at der var et velfærdssamfund.
Det vil altså sige, at den del vil vi også gerne have ind, når vi skal finde penge.
Til gengæld skal vi sætte selskabsskatterne ned, så man kan konkurrere.
Der er jo en virkelighed, der omgiver os, kære venner, og som bl.a. indtil nu har betydet, at vi har mistet op mod 160.000 arbejdspladser.
Det skal vi da rette op på.
Og så nytter det jo ikke noget at sige, at det vil man ikke gøre ved at lave en bedre skattepolitik, så konkurrenceevnen stiger.
Jeg synes egentlig ikke, at vi skal tage det med de økonomiske professorer og andre, som har gennemregnet Liberal Alliances politik, en anden gang.
Lad os lige tage det med det samme.
For det, der blev sagt – og derfor var man jo også nødt til fra Danmarks Radios side at gå ud og undskylde den form for afhøring, som vi blev udsat for undervejs i valgkampen – var, at som det sker med alle andre økonomiske udspil, når man gennemregner dem, sker det under en alt andet lige-forudsætning.
Det er fuldstændig det samme, der gør sig gældende for det finanslovforslag, som vi arbejder med i dag; det hænger kun sammen under en alt andet lige-forudsætning.
Sådan er det selvfølgelig også med vores udspil.
Det er banal, økonomisk logik, at sådan er det.
Så derfor hænger vores udspil sammen.
Er det så for lidt med den her kickstart?
Det er mindre end for lidt.
Det er ligegyldigt, hvis det skal fremstå som et forsøg på at redde dansk økonomi.
Det kommer det ikke til.
Det tror jeg heller ikke på at den siddende finansminister overhovedet tror på at det kommer til.
Det kommer det ikke til at virke på.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-10:
Til gengæld er der jo noget, der tyder på, at de økonomiske vismænd bakker op om, at man lemper finanspolitikken på det her område, men at man selvfølgelig også om ganske få år skal leve op til de aftaler, der er lavet i EU-regi om, hvor stort underskuddet må være.
Og derfor er der vel også grænser for, hvor meget man kan åbne for kassen.
Det lyder lidt, som om Liberal Alliance faktisk går ind for, at man skulle have lavet en langt større kickstart af økonomien og dermed måske i virkeligheden også have gældsat staten langt mere.
Og det lyder da ret interessant.
Det er netop nogle helt andre toner, end vi har hørt i dag.
Det er ikke nogen toner, som er i overensstemmelse med det, de økonomiske vismænd, rigtig mange normalt læner sig op ad, kommer med.
I forhold til den diskussion, der så var om DREAM-modellen, kan man jo godt lægge forskellige økonomiske forudsætninger ned i forbindelse med den, nogle alt andet lige-betragtninger, men det er da alligevel tankevækkende, når nogle af de mennesker, som er vant til at arbejde med modellen, siger, at de forudsætninger, Liberal Alliance har lagt ind i den, mener de på nogle punkter ikke er fuldstændig de samme, er identiske med dem, de normalt lægger til grund for, hvordan man beregner mere langsigtet.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Vi tror på, at man skal ændre politik, så der bliver en stigende efterspørgsel.
Og hvis man følger vores plan og skaber op mod 210.000 arbejdspladser, så kommer der et hav af nye praktikpladser, men i et marked, hvor vi mister arbejdspladser hver dag, kommer der ikke flere praktikpladser, uanset hvor meget vi vedtager herinde.
Derfor må man gå tilbage til det i bund og grund mest socialt ansvarlige politiske forslag, der er fremlagt i den valgkamp, vi lige har overstået, og som er lagt frem i det her Folketing, og det er den plan, som Liberal Alliance har fremlagt.
Det er den mest socialt ansvarlige økonomiske politik.
Så lad os mødes om det og tale om det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-10:
Indledningsvis var der vist noget med, at de uafhængige økonomer, som Liberal Alliance havde konsulteret, ikke var helt enige i, hvordan man udlagde tallene, men den kan vi jo tage en anden gang.
Det, jeg i hvert fald kan høre, er, at hr. Anders Samuelsen lægger sig meget tæt op ad Venstre og Konservative, der også mener, at i gode tider er det skattelettelser, der skal til, og i dårlige tider er det skattelettelser, der skal til.
Dermed lægger man sig også i rækken af partier, som kun har det ene værktøj i skuffen.
Alligevel synes jeg, at der var én anderledes tanke i forhold til V og K, og der var jo, at hr. Anders Samuelsen var inde på i forbindelse med den kickstart af økonomien, som den nye regering lægger op til, at det var for lidt at bruge de her milliarder på at kickstarte økonomien – sådan fik han det nærmest til at lyde.
Var det sådan, det skulle forstås, nemlig at Liberal Alliance støtter den kickstart af økonomien, der nu er planer om?
Ja eller nej?
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Den type job, som der primært lægges op til her – det er jeg bare nødt til at sige – er den type job, jeg kunne skabe ved at gå en tur op og ned ad Strøget i København og smadre samtlige vinduer, for det ville skabe gang i den branche, der sætter nye vinduer i, i morgen.
Det er det, vi taler om her.
Der er ikke noget i den her finanslov – det kan godt være, at spørgeren sidder og ryster på hovedet – som permanent forbedrer dansk erhvervslivs konkurrenceevne på en sådan måde, at der skabes en varig holdbar vækst i Danmark.
Det er da det, der er det grundlæggende problem.
Det fuldstændig nærmeste uartige over for de arbejdsløse mennesker, som spørgeren skubber foran sig, er da, at vi oven i købet har et Folketing, hvor bare 90 mandater kunne vedtage at lave nogle af de mere grundlæggende reformer i stedet for hele tiden at lade sig tryne af den her vælgerangst og den her form for retorik, som også kommer fra SF's spørger.
Jeg synes da, at det er det uartige.
Vi ved jo, at på alle tider, når der er opgang i dansk økonomi, så får alle gavn af det, og ikke mindst de unge får gavn af det, for så kommer de også hurtigt ind på arbejdsmarkedet, får fodfæste, kan udvikle sig, videreuddanne sig, være med til at bidrage.
Det er derfor, det er så vigtigt for os at sikre, at dansk konkurrenceevne er i top.
Det er meget vigtigere for os end lighedsdiskussioner, for hvorfor skal vi alle være lige og være sovjetiske toiletrensere og være lykkelige over, at vi er lige alle sammen?
Hvorfor er det ikke mere interessant, at alle bliver løftet, ved at den økonomiske vækst er så stor, og at der skabes så mange arbejdspladser i det her land, at der også er massevis af praktikpladser?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-10:
Der er mange mennesker, som, når de er på den, er interesseret i at vide, hvilken hjælp politikerne kan give dem.
Vi har f.eks. over 160.000 arbejdsløse i Danmark for øjeblikket, når vi tæller de aktiverede med, som jo ikke har et rigtigt job.
De er meget interesseret i at få job, og det forslag til finanslov, som den nye regering har fremsat, indebærer jo, at man fremrykker offentlige investeringer og anlægsarbejder, hvilket betyder, at der kommer 9.000 flere i arbejde i 2012 og 12.000 flere i 2013.
Det vil de 160.000 arbejdsløse meget gerne have gennemført.
De kan se et perspektiv i det her, for det vil trods alt hjælpe nogle af dem.
Så er mit spørgsmål til Liberal Alliances ordfører, om Liberal Alliance også vil være med til at hjælpe de her mange tusinde arbejdsløse til at få et job i 2012 og 2013.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Vi har et kæmpemæssigt ønske om at hjælpe de her mennesker.
Der er oven i købet en hel del af mine venner, som står uden arbejde.
Så jeg kender det.
Jeg diskuterer det her med de her mennesker.
Men det er ikke en hjælp til dem at låne penge i udlandet for at finansiere nogle midlertidige stillinger til dem i den offentlige sektor eller nogle reelt støttede job i den private sektor.
Det er det, vi har et bud på.
Det er det, SF ikke har noget bud på.
Det er det, Socialdemokraterne ikke har noget bud på.
Det er det, den her regering ikke har et bud på.
Den har et bud på et finanslov, som baserer sig på den gamle regerings finanslov, og så lægger man lidt ekstra skatter og afgifter oveni, og så fordeler man dem igen til et andet sted.
Men det er ikke noget, der grundlæggende hjælper på dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Det er det, jeg har fokus på.
Det, jeg hører blandt mine venner, som er arbejdsløse, er, at de gerne vil have et bud på, hvordan man gør, sådan at der faktisk bliver permanente, ikke understøttede job, men altså rigtige job til dem.
Det er det, vi har et bud på.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-10:
Nu er det simpelt hen ikke rigtigt, at den nye regering ikke har en plan for, hvad der skal ske med væksten i Danmark, også på lidt længere sigt.
Det passer jo simpelt hen ikke.
Men det, jeg vil sige, er, at arbejdsløse, der hører det her, vil være dybt skuffet over Liberal Alliance, som altså siger nej til at være med til at fremrykke offentlige investeringer og anlægsarbejder.
Det er da helt reelt arbejde, som vi har gavn af, også miljømæssigt.
Derfor passer det jo simpelt hen ikke, hvis man betegner det som kunstige job.
Jeg tror, de arbejdsløse er meget skuffede over, at Liberal Alliance har en meget luftig plan, der måske virker om 10-12 år, hvis man i øvrigt samtidig kan få folk til at gå ned i løn, for det forudsætter Liberal Alliances plan jo.
Kunne Liberal Alliances ordfører ikke overveje at sige, at vi faktisk har brug for at hjælpe mange tusind arbejdsløse her og nu, og derfor stemme for den plan, som regeringen har fremlagt?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Anders Samuelsen komme med nogle vurderinger af, hvilke handlemuligheder der er for at forbedre konkurrenceevnen, hvis man havde 90 mandater.
Der er jo flere muligheder.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få et rids af.
Annette Vilhelmsen (SF), 2011-11-10:
Jamen vores ønske var også mere ydmygt end solskin hver dag og 22 graders varme; det var simpelt hen at skaffe praktikpladser til de her mange tusinde, og jeg er rigtig glad for, at der i hvert fald er noget, vi vil kunne mødes om, og det er: Hvordan gør vi så det arbejde?
Så måske hr. Anders Samuelsen kunne løfte sløret lidt for det med de 210.000 arbejdspladser og forklare: Hvordan får de unge andel i dem?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-10:
Jeg er overbevist om, at invitationen er på vej nu.
Jeg er glad for, at ordføreren kommer med den tilbagemelding nu, for det har været svært for mig at vurdere, hvad Liberal Alliances holdning til bekæmpelse af fattigdom i Danmark har været.
Nu nævner ordføreren selv sådan et konkret eksempel, og jeg vil gerne høre, om ordføreren deler den opfattelse, som ordførerens partikollega hr. Joachim B. Olsen gav udtryk for, da han sådan i meget farverige vendinger gjorde opmærksom på, at fattige danskere burde skamme sig.
Derfor er mit spørgsmål: Mener ordføreren, at fattige børnefamilier bør skamme sig, eller mener ordføreren, at det er Folketingets opgave at løse fattigdomsproblemet?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Der vil være elementer i den kommende finanslov, som isoleret set øger uligheden, og der vil være elementer i den kommende finanslov, som går den modsatte vej.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Jeg synes altså ikke, det er sådan, man normalt hører Enhedslisten svare i Folketinget.
Vi har jo været vant til at få nogle klare svar, og man har også forlangt nogle klare svar, f.eks. fra Dansk Folkeparti, når vi har diskuteret ting og sager i Folketinget, og vi har også forsøgt at give nogle klare svar.
Men det svar, hr. Frank Aaen gav lige nu, var ikke et klart svar.
Vil Enhedslisten det, eller vil den ikke det?
Frank Aaen (EL), 2011-11-10:
Det er det, jeg har sagt flere gange: Den finanslov, vi stemmer for, vil almindelige mennesker, også dem med lav indkomst, opleve som en forbedring af deres levevilkår.
Ingen tvivl om det!
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg forstod på hr. Anders Samuelsens tale, at der var en betydelig kritik af den tidligere regering, som jo har haft underskud på finansloven de sidste 4 år, vel et underskud, der samlet set nærmer sig 250 mia. kr.
Og jeg er enig i, at den økonomiske politik fra den tidligere regerings side lader en hel del tilbage at ønske.
Men tilbage bliver alligevel spørgsmålet: Bakker Liberal Alliance op om den gode tradition, vi har i dette Folketing om, at hvis der er et flertal for en finanslov, stemmer de ansvarlige partier for?
Det hørte jeg ikke noget om i talen, og derfor spørger jeg nu hr. Anders Samuelsen: Vil det være tilfældet, at Liberal Alliance stemmer for finansloven, hvis ellers der er flertal for den?
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Kan man tillade sig at være skuffet over et spørgsmål?
Det kan man vel godt.
Og hvad får man så?
Et spørgsmål om, om man i sidste ende vil stemme for det skidt, der ligger.
Vores udgangspunkt er, at ansvarlige partier selvfølgelig stemmer for et samlet finanslovforslag, fordi der skal udbetales lønninger, om det så skal ske for lånte penge, om man så skal bryde med de principper, som den nuværende regering har sat op, nemlig at man skal have pengene, før man bruger dem.
Men det er vores udgangspunkt, selvfølgelig er det det.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Tak for svaret, tak for det klare svar.
Så tilbage til selve finansloven: Er det ikke fuldstændig korrekt, at det oplæg, den nuværende regering har lavet til finansloven – vi har jo overtaget den gamle regerings finanslov af tekniske årsager, for vi kan simpelt hen ikke nå at ændre den – i virkeligheden er finansieret, forstået på den måde at der er nogle øgede skatter og nogle øgede afgifter, fuldstændig som vi har sagt i vores regeringsgrundlag?
Så det er altså ikke et spørgsmål om, at vi nu ikke har finansieret de tiltag, vi har meldt at vi ville have ind i vores oplæg om de her ændringsforslag til finansloven.
Så kan hr. Anders Samuelsen ikke være fuldstændig enig i, at de nye tiltag, vi foreslår, er finansieret fuldstændig krone for krone – og endda lidt mere?
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Det er fuldstændig korrekt, at der er et hav af nye skatter og afgifter i forhold til det, der blev foreslået fra den tidligere regerings side.
Men det hele bygger nærmest stort set på en forudsætning om, at folk ikke ændrer adfærd på trods af afgifterne, for
ændrer de adfærd for alvor, ikke bare i det omfang, vi normalt taler om, men i det omfang, som man ligesom i hvert fald prøver at indgyde befolkningen et billede af, at man virkelig får fat i folkesundheden osv. med de nye skatter og afgifter, ja, så har man altså et alvorligt finansieringsproblem.
Det er jo det, vi også kan se i forbindelse med den måde, man har opgjort det der provenu, som man talte om i valgkampen skulle komme ind ved de øgede cigaretafgifter, på, for det er så nu opgjort til nul kr. som forudsætning, fordi man ikke aner noget om, hvorvidt det her virker.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvordan Liberal Alliance vil forklare og også forhindre, at flere og flere børnefamilier bliver sat ud af deres bolig.
Det kunne måske også i den sammenhæng være interessant at høre, om Liberal Alliance synes, at det er en positiv udvikling, når flere børnefamilier bliver sat ud af deres bolig.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Jeg synes ikke, det er en positiv udvikling, hvis der er folk, der bliver sat ud af deres bolig, fordi de ikke har råd til at bo der.
Altså, det var et mærkeligt spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-10:
Så lad mig gentage den første del af mit spørgsmål, nemlig hvordan Liberal Alliance vil forklare, at der er sket en stigning.
Til baggrund kan jeg sige, at i 2002 var antallet af udsættelser på 1.823, og i 2010 var det antal steget til 4.382.
Det er altså mere end en fordobling.
Omkring halvdelen af de her udsættelser berører faktisk børnefamilier.