runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Lovforslaget er et element af udmøntningen af den aftale om kriminalforsorgens økonomi, som Enhedslisten har indgået sammen med regeringen, SF, Liberal Alliance og Konservative.
Aftalen indeholder mange forskellige elementer, både rigtig gode og mindre gode.
Dette lovforslag handler først og fremmest om at oprette decentrale enheder, som samler alle Kriminalforsorgens institutioner i nogle enkelte afgrænsede geografiske områder.
Det vil sige, at både fængsler, arresthuse og Kriminalforsorgen i Frihed, som bl.a. håndterer afsonere i fodlænke og samfundstjeneste, samles lokalt under samme ledelse.
Denne decentralisering finder Enhedslisten overordnet positiv.
Reorganiseringen skal skabe rum for effektiviseringer, og her er det selvfølgelig vigtigt, at det ikke er frontpersonalet, betjente og civile medarbejdere, der til daglig arbejder med de indsatte, der bliver sparet væk, men at det er bureaukratiske lag og administrative arbejdsgange, der skæres i.
Det kan vi kun være tilfredse med.
Vi har også en forhåbning om, at det både vil betyde besparelser og lettere beslutningsgange for de medarbejdere, der til daglig kæmper med det, at indsatte kan afsone deres dom og vende tilbage til et liv uden kriminalitet.
Det er Enhedslistens opfattelse, at en decentral beslutningsstruktur vil betyde positive forandringer for kriminalforsorgen.
Beslutningerne kommer tættere på den enkelte indsatte og ansatte, og en samling af de mange forskellige enheder vil forhåbentlig betyde mere sammenhæng i afsoningsforløbet, bedre videndeling og en bedre resocialiserende indsats i sidste ende, og det kan vi selvfølgelig kun støtte.
Forslaget indebærer dog også, at klageadgangen afskæres i nogle tilfælde, når der træffes beslutning om de indsattes vilkår på den lokale institution.
I dag kan alle afgørelser påklages, men med lovforslaget vil kun de afgørelser, der vurderes som væsentlige, være omfattet af muligheden for at klage til direktoratet.
Det vil sige, at der kun de steder, hvor der er indgreb af indgribende karakter over for den ansatte, vil være mulighed for at klage.
Dette skal efter lovforslaget fastsættes i bekendtgørelsesform.
Som ministeren godt ved, har flere af aftalepartierne, herunder Enhedslisten, udtrykt bekymring for dette element i lovforslaget af hensyn til de indsattes retssikkerhed.
Enhedslisten er altså stadig ikke tryg ved, at indskrænkningen af klageadgangen skal ske i bekendtgørelsesform.
Det vil jo betyde, at Folketinget ikke fremover har overblik, men at ministeren derimod egenhændigt kan ændre i klageadgangen.
Formen for disse ændringer vil vi derfor fortsat gerne diskutere med ministeren i forligskredsen med henblik på at finde en fælles løsning, så dette lovforslag ikke bliver en kilde til gentagne spareøvelser via indskrænkning i klageadgangen for de indsatte.
Jeg håber, at ministeren vil bekræfte, at bekendtgørelsen og indskrænkninger i klageadgangen vil være til drøftelse i forligskredsen, inden vi er færdige med behandlingen af dette lovforslag, som vi selvfølgelig helt overordnet set forholder os positivt til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-13:
Her er der endnu en aftale, som Liberal Alliance har været med til at indgå – det vil vi jo gerne, hvis man kan blive enige om noget fornuftigt, der trækker i den rigtige retning.
Det her er jo et lovforslag, der udmønter den kriminalforsorgsaftale fra 2013 til 2016, som vi har indgået med regeringen og en række andre partier.
Her reorganiserer man det i forhold til, hvordan opgaverne skal løses inden for kriminalforsorgen.
Det vil sige, at man sørger for, at de niveauer, hvor opgaverne løses mest effektivt og mest rationelt, er der, hvor de fremadrettet skal være, i stedet for at bevare strukturen bare for at bevare den.
Den her aftale har også sådan en meget smuk delmængde, nemlig at man som en del af den her kriminalforsorgsaftale jo effektiviserer med 1 pct.
Vi har jo sådan en idé om, at man kan effektivisere lidt mere i den offentlige sektor, men nu ved vi, at der er mange partier, der i hvert fald på det her område kan acceptere 1 pct.
Det kunne man jo så starte med at rulle ud over hele den offentlige sektor og se, hvad det kunne blive til.
Måske kunne det blive endnu mere i fremtiden.
Så er der diskussionen om klageadgangen, som også været rejst, og som jeg synes er meget relevant; det er også noget, vi har været opmærksomme på i de drøftelser, der har været i forligskredsen.
Jeg tror sådan set, det er vigtigt at sige, at der er en del af de ting, som der i dag kan klages over, som har så lidt indgribende karakter, at der ikke er brug for, at man kan klage, eller det kan være i flere niveauer.
Så derfor synes vi sådan set overordnet set, det er fornuftigt, at man gør det, som man gør det, og vi er forholdsvis betrygget af de svar, som vi har fået fra justitsministeren.
Liberal Alliance kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2014-05-13:
Jeg skal ikke gentage, hvad forslaget her går ud på, for det synes jeg at vi har været rigtig godt rundtom, men jeg vil kaste mig ud i konklusionen, nemlig at vi også fra konservativ side stiller os meget positive over for lovforslaget.
Sådan helt generelt og overordnet er det det rigtige, man nu går i gang med, og vi ser med stor forventning frem til fremtidens indretning af kriminalforsorgen.
De vil bedre kunne håndtere opgaverne og bedre sørge for, at et afsoningsforløb følger en rød tråd igennem forløbet, alt efter hvor man nu starter henne – man starter måske i et lukket fængsel, går til et åbent fængsel og måske ud til en pension eller fodlænkeordningen – at de altså bedre kan håndtere afsoningsforløbene, herunder ikke mindst den resocialiserende indsats.
Så vi synes helt overordnet, det er et rigtig godt lovforslag.
Så er der selvfølgelig det, når man dykker lidt ned i detaljen, at der kommer noget frem, hvor man alligevel tænker: Er det nu lige præcis sådan, vi skal sørge for at indrette det?
Derfor vil vi under udvalgsbehandlingen have nogle spørgsmål til det, som vi gerne vil have præciseret.
Det, jeg især har hæftet mig ved, er i forbindelse med prøveløsladelse: Hvem er det, der træffer beslutning om en prøveløsladelse?
Som jeg forstår forslaget, ændrer man på praksis bl.a. i forhold til, hvem der bemyndiger og bevilger prøveløsladelser af livstidsfanger.
Her har det jo indtil i dag i hvert fald været sådan, at det er selve justitsministeren, der træffer den beslutning.
Det kan jeg forstå at man vil bløde op på, så det ikke længere er ministeren, men ministeriet, der kan få lov til at træffe de her afgørelser.
Det tror jeg ikke at vi er sådan helt trygge ved.
Det er noget af det, vi vil spørge ind til, og det vil vi prøve at jagte lidt.
Det kan også være, at der bliver behov for nogle præciseringer, men den tid, den glæde.
Helt overordnet er vi positive over for lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er jo, at ministeren også selv var inde på det, og jeg må sige, at ministerens stil nogle gange er befriende.
Altså, ministeren kom næsten, tror jeg, til at sige, at der sidder sådan nogle konger rundtomkring i kriminalforsorgen – jeg har også selv mødt et par stykker af dem – og man kunne bare frygte lidt, at det nu er den tanke, der bliver bredt lidt bredere ud, så der er nogle, der bliver konger for et større område og har en anden, uensartet praksis i forhold til prøveløsladelser, hvor man jo altså tager mere hensyn til kapaciteten end til ofrene.
Altså, det er jo fair nok, hvis ministeren ikke vil erkende den konflikt, men den mener vi i Venstre sådan set ligger der.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om det er helt udelukket at se på det, altså om man i forligskredsen har besluttet, at det er præcis sådan, som det står her i lovforslaget, det skal være, eller om ministeren kunne forestille sig, at man kunne rykke på noget af det i udvalgsbehandlingen.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Men ikke desto mindre synes jeg også, der er en problemstilling i, at der er så mange forskellige huse og regimer, som ikke har haft en bedre tradition eller historik for på en eller anden måde at samarbejde, sådan at man havde kunnet undgå det her dobbeltarbejde.
For lad os bare være ærlige og sige, at det er det, der tit har fundet sted.
Derfor er det, vi vil nu, at lave en mere ensartet praksis – ikke en uensartet, sådan som Venstres ordfører sagde – og det er, fordi man nu kommer til at sidde med flere sager, og de fagpersoner, som arbejder med det, kommer til at kende sagerne, fordi de kommer til at sidde med dem oftere og oftere. Så det her handler om at styrke samarbejdet og ikke om det modsatte.
Derfor er jeg sådan set fuldstændig uenig i det, som Venstre siger at det her vil føre til.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Jo, ministeren har jo ret i, at der er sådan en call-in-ordning – det har jeg godt læst i lovforslaget – men der står også, at den skal bruges ganske begrænset, og jeg kunne godt forestille mig en situation, hvor en minister ville afholde sig fra at bruge den, fordi der så ville blive spurgt, hvorfor man havde gjort det, og et medlem af oppositionen måske ville anklage ministeren for urent trav og alle mulige andre ting.
Det er derfor, at vi i Venstre er af den opfattelse, at det sådan set kan være ret fornuftigt, at ministeren træffer beslutning i de her sager.
Kan ministeren ikke se, at der potentielt kan være en interessekonflikt mellem det, at vi nu skal finde plads i fængslerne, og det, at vi nu skal sørge for ikke at prøveløslade nogen, før de reelt skal prøveløslades?
Anerkender ministeren, at man jo lidt kommer til at skabe den konflikt, sådan som lovforslaget er organiseret?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-13:
Men så må jeg sige, at jeg synes, at Venstre skulle have været lidt mere oppe på tæerne, da vi lavede selve forliget.
Venstre sad jo med en stor del af vejen, men da det kom til stykket sprang Venstre jo fra, og man kan sige, at Venstre missede sin mulighed for at gøre noget ved den her problemstilling.
Jeg vil ikke afvise, at vi kan arbejde videre med den her problemstilling, men jeg tror bare, at vi må erkende, at der, hvor vi skaffer økonomien til det, er i kriminalforsorgsforligskredsen.
Sådan var det også, da Venstre sad i regering, og jeg tror sådan set, at det vil fortsætte med at være sådan under den her regering.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-13:
Ikke rigtig.
Når der er styr på incitamenterne, når der er styr på flowet, så undgår man altså også, at der er nogle, der bliver tabt mellem to stole.
Og i dag laver vi allerede handleplaner og starter, når en indsat bliver varetægtsfængslet.
Når vedkommende så rykker til afsoning et andet sted, så sidder der nogle andre mennesker, der tager over og starter forfra.
Så bliver vedkommende flyttet, og så sker det igen, og til sidst kommer man ud i en eller anden form for frihed, hvor der så stadig væk er nogle, der følger op.
Det kan altså organiseres langt, langt bedre, og ved at gøre det på den her måde får de netop mulighed for i områderne at sidde og have klarhed over, hvor henne der er pladser, hvem man har mulighed for at flytte, og hvordan man kan sørge for, at afsoningen foregår så fleksibelt og så smidigt som muligt, så der ikke opstår problemer med at få folk ind at afsone, og så man kan få sat folk ind, når deres tid er kommet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Det er jo et ærligt svar, og det må man kvittere for.
Jeg må så bare erkende, at der ikke sker noget.
Men der sker jo ikke noget, og jeg havde sådan set forventet, at der var kommet noget om det i det her lovforslag, fordi en række partier har været ude med det.
Så jeg vil bare sige til SF, at hvis SF vil være med til at løse det her problem, lægger Venstre gerne stemmer til.
Det er fair nok, hvis man vil forsøge sig i forligskredsen, men der er ikke noget, der tyder på, at man kommer nogen vegne.
Men SF har et stående tilbud fra Venstre om, at vi i hvert fald gerne vil være med til at lægge stemmer til så at løse det, hvis man fortsat ikke kommer nogen vegne i forligskredsen.
Man kan jo ønske sig mange ting.
Jeg kunne ønske mig en anden regering end den, vi har, men nu er det den, vi har, og så det er den, vi arbejder med. Det, jeg godt vil spørge ordføreren om endnu en gang, er, om ordføreren sådan lige vil tage ordene i sin mund, altså så hun formulerer, som jeg har hørt tidligere, at hun anerkender, at vi har et problem på det her område med, at vi reelt straffer folk, der samarbejder med politiet for at få dømt rockere og bandemedlemmer, ved at deres afsoningsvilkår af hensyn til deres sikkerhed bliver væsentlig værre end for folk, som ikke samarbejder med politiet.
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at det er et reelt problem.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-13:
Tak for det.
Radikale Venstre kan støtte, at vi får reorganiseret kriminalforsorgen, så den er bedre rustet til fremtiden.
Vi bakker op om, at der nu etableres en række kriminalforsorgsområder for både at effektivisere arbejdet, men også for at opnå en større faglighed, når der skal træffes afgørelser om de indsatte.
Derudover ændres der på klageadgangen for indsatte, som er utilfredse med en afgørelse.
Her må vi jo sige, at der altid er en balance, som skal findes: Der skal være adgang til at klage over de mere vidtgående indgreb i den indsattes hverdag, mens man kan sige, at der ved mindre vidtgående indgreb ikke i samme omfang behøver at blive set på afgørelsen med nye øjne.
Vi har fra radikal side imidlertid bemærket, at der i høringssvarene har været et par kommentarer af mere lovteknisk karakter, som omhandler, hvordan klagemulighederne fremadrettet ændres, og det er klart, at vi vil være åbne over for at kigge nærmere på det i udvalgsarbejdet.
Men samlet set er det, der står tilbage, at Radikale Venstre kan bakke op om det her lovforslag, som samlet set vil styrke kriminalforsorgen.
Trine Bramsen (S), 2014-05-13:
Nu synes jeg jo ikke, at jeg skal tages til indtægt for noget, der indgik i Venstres ordførertale på det her område.
Men vi diskuterer det meget gerne under udvalgsarbejdet.
Det er lige præcis det, vi har udvalgsarbejdet til: at få konkrete problemstillinger på bordet og tage en nøje drøftelse af dem.
Jeg vil også gentage, at det her jo netop er en af de problemstillinger, vi diskuterer i den forligskreds, der står bag det her lovforslag.
Så man er jo meget velkommen til at indgå i sådan en aftale, som er udgangspunktet for det lovforslag, der diskuteres her i dag, og dermed også få adgang til at diskutere relevante problemstillinger.
Men vi diskuterer det også gerne i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-13:
I går var jeg faktisk på besøg i både Renbæk Statsfængsel og Tønder Arrest, og der kan man jo allerede se nogle af de initiativer, som er ved at blive udfoldet på baggrund af den kriminalforsorgsaftale, vi lavede i 2012.
Det er jo supergodt at møde engagerede medarbejdere derude, som omsætter de ting, som vi her fra Folketinget har bestemt.
Jeg synes selv, at det var en rigtig god flerårsaftale, som vi fik lavet, og som bl.a. har sat mere fokus på uddannelse, som har fået nedbragt belægget, og som har fået skabt muligheden for at have psykiatriske konsulenter i vores kriminalforsorg, for det tror jeg er nøglen til at få mindre kriminalitet.
Men en af de ting, som vi jo også gjorde med kriminalforsorgsforliget, var, at vi nikkede til den her notits nr. 9, som man jo umuligt kan være uenig i, og den handler netop om, at man skulle reorganisere kriminalforsorgen.
Der var tre linjer, som ligesom beskrev det her store projekt, og den første handlede om at sætte opgaven i centrum, den anden var bæredygtighed og nærhed, og den tredje var effektivitet og kvalitet.
Jeg tror ikke, jeg havde fantasi til forestille mig, at det ville resultere i denne kraftige omstrukturering af kriminalforsorgen, som vi nu ser, men jeg synes, at der er gode takter i, at man prøver at samle noget af sagsbehandlingen.
Jeg synes bare, at man skal være opmærksom på, at man stadig væk bevarer nogle ledelseslag ude i institutionerne, fordi jeg tror på, at noget af det, der virker, er synlig og nærværende ledelse.
Der er et enkelt punkt, som volder SF lidt kvaler, og det handler om fangernes klageadgang, som der kommer visse indskrænkninger i.
Det synes jeg at vi stadig væk skal diskutere, når vi nu skal have et udvalgsarbejde, og det betyder også, at SF i dag ikke har en endelig og klar stillingtagen på det her punkt.
Det er noget, vi stadig væk vil diskutere.
Hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg ikke, det er en løsning, som man skal finde i et udvalgsarbejde.
Det er en løsning, man skal finde i en forligskreds, og SF har jo også presset på i forligskredsen for at få forbedringer på exit, og jeg synes også, at vi kom et stykke ad vejen.
Jeg erkender, at vi ikke fuldstændig er i mål endnu, men jeg tror ikke, det er det rigtige sted, om end problemstillingen stadig væk er meget aktuel og også er nødvendig at få gjort noget ved.
Trine Bramsen (S), 2014-05-13:
Jamen nu er det jo også noget, vi diskuterer i den aftalekreds, der står bag det forlig, som lovforslaget her er en del af.
Og jeg kunne da godt ønske, at Venstre var en del af det forlig, så man også kunne byde ind i forhold til den her proces.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Jeg vil godt spørge om det samme, som jeg spurgte Socialdemokraternes ordfører om, nemlig den her diskussion, vi har haft i Folketingets Retsudvalg, om vilkårene for folk, som samarbejder med myndighederne for at få dømt bl.a. rockere og bandekriminelle, og som jo reelt bliver straffet for det, ved at deres afsoningsvilkår bliver meget værre, end de ellers ville have været, fordi man ikke er i stand til at håndtere den her situation i kriminalforsorgen.
Det undrer mig noget, fordi det jo er en dagsorden, som også SF har været meget optaget af.
Jeg skal undlade at citere nogle af de ting, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt har sagt, men jeg vil bare høre – for jeg antager, at det så er en forglemmelse – om SF vil være med til sideløbende med udvalgsbehandlingen af forslaget at se nærmere på, om vi kan finde en løsning på det, for det er jo desværre et voksende problem.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Hvad er årsagen til, at ministeren nu vurderer, at den materielplan, DSB så måtte fremlægge for transportministeren, ikke også kan indeholde nogle udfordringer, i forhold til hvordan IC4-togene kan være i fremtiden?
Der går jo et vist stykke tid, inden der er en elektrificering, og det kan have store konsekvenser, hvis man oplever de problemer, som vi har set med IC4-togene, inden den elektrificering er på plads.
Og der er vel ikke noget, der tyder på, at problemerne bliver mindre.
Det kan jo være, at transportministeren er vidende om, at tingene går den helt rigtige vej, og at der slet ikke er nogen problemer, men det kan også være, transportministeren i dag kan oplyse os om nye problemer, og så ville vi jo lytte til det med interesse.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren – i lyset af de fortsatte problemer med IC4-tog – at det er forsvarligt over for passagerer og skatteydere at blive ved med at kaste gode penge efter dårlige til reparationer, opgraderinger m.v.?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Jamen det er jo sandt.
Altså, det forekommer mig meget, meget mystisk, på kanten af det, der ville være ansvarligt, synes jeg, at den tidligere DSB-ledelse forsømte at orientere Atkins om disse problemer.
Det kan være, at der er tekniske begrundelser, som jeg ikke kender til, men set i lyset af hvad vi ved i dag, burde man dengang have gjort det.
Men det er en tidligere DSB-ledelse, som altså ikke gjorde det.
Og der er en helt anden ledelse af DSB i dag, en ledelse, som har leveret driftsresultater – de har leveret 1 mia. kr. i mindre omkostninger plus rekordhøj rettidighed.
Noget tyder på, at de i hvert fald har fat i en del ting, de gør rigtigt, og den tillid må jeg som transportminister have til det selskab.
Hutle os igennem, siger man.
Nej, det er ikke at hutle sig igennem at bruge for 1,2 mia. kr. til dobbeltdækkere og senere ellokomotiver til at trække disse dobbeltdækkere.
Det er jo reelt at slukke en brand, som var på mit skrivebord, da jeg startede som transportminister, fordi man dengang for 10 år siden valgte at leje togene frem for at købe dem.
Det er nu klaret.
Så må jeg sige, at hvis man skulle droppe og skrotte IC4-togene i dag, jamen så ville det – det er det seneste, jeg har hørt – ikke kun være 1 mia. kr., men endda flere milliarder kroner, man skulle finansiere.
Jeg har ikke set nogen planer fra Venstre – hverken i jeres nulvækstplan, som jeg i øvrigt ikke har set endnu, eller andre steder i finanslovsforslag eller andet – hvor der er afsat 2, 3, måske 4 mia. kr. til dette.
Så lad os nu være lidt løsningsorienterede frem for sådan fatamorganaorienterede.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Jeg kan godt høre, at ministeren klamrer sig lidt til de dobbeltdækkere, men de løser altså ikke problemet.
Og nu vælger jeg at opfatte det sådan, at konklusionen på den her debat er, at ministeren faktisk er indstillet på, at vi skal prøve at forhandle en materielplan på plads, som løser problemet de næste 10 år frem, indtil eltogene for alvor kan tage over.
Sådan vælger jeg at fortolke det her.
Der vil jeg spørge, om regeringen er indstillet på at deltage i den oprydning, eller om vi bare skal skubbe det foran os i 10 år mere og hutle os igennem.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Det ligger jo lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål, og jeg tror, man må sige, at det ikke er noget ledigt standpunkt i dansk politik at ønske IC4 hen, hvor peberet gror.
Det tror jeg de fleste, ikke mindst folk, der færdes i Transportministeriet til forhandling og andet, har som et sådan helt oprigtigt ønske.
Altså, IC4 er et utrolig problemfyldt tog, og hver dag er man næsten nervøs for at tænde for tv'et, for så er der nye problemer, nye breaking news, så er det et IC4-tog, der holder et eller andet sted, fordi noget er gået galt.
Så derfor skal vi jo gøre os uafhængige af IC4-toget så hurtigt som muligt, og det, der for alvor gør os uafhængige af det dieseltog, er jo at få elektrificeret vores jernbanestrækning.
I hvor høj grad vi indtil da, altså indtil vi har elektrificeringen, skal og kan anvende IC4, må man jo tage stilling til, når man har den samlede materielstrategi, og den strategi har jeg altså bedt DSB om at komme med, så vi har den som grundlag for at forhandle om den kommende kontrakt om trafikbetjeningen af Danmark.
Så jeg vil sige: Ja, det ville måske virke sådan heroisk, hvis vi i dag sagde, at vi dropper IC4.
Men det ville så kræve, at vi kunne levere 3-4 mia. kr. her på stående fod, plus at der var tog nogle steder i verden, som vi kunne indkøbe og sætte i drift.
Så derfor er det DSB, som har den tekniske viden om materiellet, der har ansvaret for at bringe både IC4 og IC2 i drift.
Og jeg forventer, at DSB meddeler det, hvis de vurderer, at det pludselig ikke kan betale sig at investere yderligere.
Og det er deres vurdering, som jeg må lægge til grund.
Indtil videre har jeg ikke hørt den vurdering, og hvis de kom med den vurdering, ville vi skulle finde 3-4 mia. kr. og nogle tog, som altså ikke findes i øjeblikket.
Og derfor er vi i en meget, meget vanskelig situation, og har desværre været det for længe.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Tak for det svar.
Fører det så til, at ministeren fremadrettet har tænkt sig at gøre noget i forhold til DSB?
Det er jo ikke sikkert, at det er sidste gang, der er problemer med IC4-togene.
Det lader jo til, at det er en spændende opgave, som enhver transportminister vil have fra nu af og i mange, mange år frem.
Og da ministeren så har ansvaret nu, bliver der nok rig lejlighed til at følge op på nogle af de her ting i forhold til DSB.