runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-09:
Nej, vi kan sagtens finde ud af at udlicitere en række af politiets opgaver til private virksomheder.
Det har vi sådan set ikke noget problem med i Liberal Alliance, og det håber vi da også at Venstre vil være med til at diskutere, når regeringsmagten forhåbentlig skifter efter næste folketingsvalg.
Men vi må jo se, om det kan lade sig gøre.
Så sagde jeg sådan set ikke noget om, at der ikke kunne være problemer.
Jeg synes bare, man skulle løse dem ved at sørge for at sikre, at der var de relevante parkeringspladser for cyklisterne, i stedet for at oprette opbevaringspladser, hvor man kan placere de cykler, som man har taget fra borgerne.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-10-09:
Jeg må bare konstatere, at det, som Liberal Alliance siger, er, at man sådan set er ligeglad med det her problem, og det er jo fair nok.
For hvis man lægger det over til politiet og siger, at det fortsat udelukkende er politiet, der skal have den her opgave, så ved vi jo godt, hvad der sker.
Så bliver cyklerne ikke fjernet, for politiet har, hvad jeg synes er ganske fornuftigt, den holdning, at deres ressourcer bedre kan bruges på at finde mordere og tyveknægte og andet end at flytte cykler, men der er vi så åbenbart uenige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-09:
Jeg ved ikke, om der er nogen, der før har beskyldt Liberal Alliance for at være cyklisternes parti, men det kan være, at det vil ske efter i dag, for vi har tænkt os at stemme nej til det foreliggende lovforslag.
Vi synes, det ville være naturligt, at det var politiet, der skulle varetage den her opgave, og ikke de enkelte kommuner.
Jeg kan slet ikke se, hvorfor man skulle flytte det fra en myndighed som politiet og så over til den enkelte kommune bare at kunne tage folks cykler og flytte dem ikke alene 100 m, men i særlige tilfælde, som hr. Jan E. Jørgensen også nævnte, 300 m.
De kunne jo overveje, om de skulle starte et andet sted i de pågældende kommuner og sørge for, at der var relevante parkeringsmuligheder i nærheden af stationerne, så det var muligt at komme af med sin cykel, i stedet for at starte med at finde ud af, hvordan de kunne tage folks cykler fra dem.
Der har man bl.a. lige sørget for at udvide parkeringsmulighederne med det budgetforlig, der er lavet i Københavns Kommune, og det kunne de jo også gøre andre steder.
Men så længe der ikke er de relevante parkeringspladser, er det måske lige voldsomt nok at gå i gang med at tage folks cykler fra dem, bare fordi de skal passe deres arbejde eller deres uddannelse eller hente deres børn i børnehave, eller hvad de nu skal.
Så Liberal Alliance mener, at det her er et dårligt forslag.
Og jeg er sådan set også enig i det, som Dansk Folkepartis ordfører antydede, om, at det kunne være problematisk ligesom at overgive for mange ting på færdselsområdet til de enkelte kommuner, som man også gør med det her forslag.
Til allersidst må jeg sige, at det må skyldes, at man mener, politiet ikke har de relevante ressourcer, siden man mener, der er andre, der skal varetage opgaven, men det må politiforligets partier jo selv redegøre for, hvis de ønsker det.
Pernille Skipper (EL), 2012-10-09:
På vegne af vores trafikordfører, hr. Henning Hyllested, vil jeg gerne sige, at der ikke er nogen tvivl om, at vi mener, der er brug for at få ryddet op i tilfældigt parkerede cykler, som kan være til gene for os alle sammen i dagligdagen, og derfor hilser vi det her lovforslag velkommen.
Vi mener dog også, at der er god grund til samtidig at se på, hvor mange cykelparkeringspladser der mangler.
I Danmark er vi bagud i forhold til mange andre lande med hensyn til antallet af cykelparkeringspladser, og det er jo det vigtigste og sagens kerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-09:
Tak for det.
Vi synes nemlig, at ulovlig og uhensigtsmæssig cykelparkering er et helt konkret problem, og det kan ikke være rigtigt, at ældre og handicappede skal træde ud på cykelstien og sætte liv og lemmer på spil, bare fordi fortovet flyder med cykler, og det er sådan set ligegyldigt, om det er ved stationer, uddannelsessteder eller et helt tredje sted.
Endnu værre er det, at de uhensigtsmæssigt og ulovligt parkerede cykler kan udgøre et problem i en katastrofesituation.
Det kan heller ikke være rigtigt, at ambulancer, politibiler, brandbiler ikke kan komme frem til et ulykkessted, fordi der holder cykler ulovligt parkeret, og problemet er kun reelt i dag, fordi kommunerne ikke kan stille særlig meget op, men det er noget, som det her forslag gør op med.
Kommunerne vil efter ansøgning nemlig kunne få lov til at fjerne ulovligt parkerede cykler til et andet område, hvor cyklens ejer til enhver tid kan komme og hente cyklen, vel at mærke uden at der gives anden besked til cyklens ejer, end at det ved skiltning fremgår, hvor ulovligt parkerede cykler bliver flyttet til.
Det er da en god idé.
Men vi synes altså også i SF, at man skal gå skridtet videre, for et andet og meget væsentligt problem er, at mange af de cykler, der ligger og flyder rundtomkring, er tyvstjålet.
Her er kommunerne altså også magtesløse.
Så hvorfor ikke i sammenhæng med det her lovforslag give kommunerne adgang til politiets register over stjålne cykler?
Det synes vi kunne være en rigtig god idé.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-09:
Hvad angår politiet, kunne man sikkert godt finde nogle områder, hvor politiet kunne give sig til noget mere fornuftigt.
Det har jeg i hvert fald forstået på en række politibetjente, som er trætte af, at der er nogle forskellige resultatkontrakter, der gør, at de sidst på måneden ikke kan udvise konduite over for borgerne, men skal uddele bøder i flæng.
Men det kan vi jo tage en diskussion om på et andet tidspunkt – eller igen, hvis hr. Jan E. Jørgensen skulle have flere spørgsmål til politiets arbejde.
I forhold til kommunerne mener vi sådan set, at de skal lave mindre og ikke mere.
Vi vil gerne have, at kommunerne tager sig af færre ting.
Vi vil gerne have, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne bliver mere flittige med at foretage effektiviseringer, besparelser og skattenedsættelser i de danske kommuner i stedet for at sidde og finde på nye opgaver, som de kan sørge for at indkræve skattekroner til.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-09:
Tak for ordet.
Denne lovændring giver justitsministeren hjemmel til at tillade forsøgsordninger, således at kommuner kan etablere specifikke zoner, hvorfra de må fjerne ulovligt parkerede cykler.
Forslaget kommer som sagt efter et stort ønske fra en række kommuner, som oplever at have store problemer med, at cykler er parkeret rundtomkring ved stationer, uddannelsesinstitutioner, indkøbscentre og lignende.
Cyklerne er til gene, de er et stort problem for handicappede og kan skabe kritiske forhold i nødsituationer.
Jeg synes, vi skal hæfte os ved, at cyklerne kun må fjernes 100 m, dog under særlige forhold op til 300 m, fra parkeringsstedet, og at man 24-7 skal kunne have adgang til den fjernede cykel, samtidig med at der også skal være en god skiltning, således at man kan se, at cykler bliver fjernet i zonen og flyttet til et andet sted.
Derudover er der som sagt et krav til kommunerne om, at der skal være nok med cykelparkeringsmuligheder, før de får lov til at oprette sådan en zone.
De udvidede beføjelser til kommunerne er i mine øjne således relativt begrænsede, og de vil ikke føre til de største gener for cyklister, som måtte være kommet til at parkere uheldigt. Vi bemærker i øvrigt fra radikal side, at forslaget er taget positivt imod af både kommuner, erhvervsliv og Dansk Cyklist Forbund, og som et cykelbegejstret parti kan vi i Radikale Venstre bakke op om dette forslag, som forhåbentlig på en let og elegant måde kan afbøde nogle af de uheldige bivirkninger, det har, at vi cykler så fantastisk meget, som vi gør, i det danske land.
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Jeg kan sagtens forstå, at fru Anni Matthiesen stiller spørgsmålet.
Vi har tradition for meget, meget brede forsvarsforlig her i Folketinget.
Der sidder Venstre jo med som et af de store partier, ligesom Socialdemokratiet har gjort, så længe jeg kan huske, i hvert fald.
Det er jo her, man øger sin indflydelse.
Der er, som jeg er orienteret om af forsvarsministeren, fremlagt en lang række forskellige modeller, så det er i dag umuligt at sige noget om, hvor vi ender.
Det er klart, at vi ender med, at der skal ske en besparelse i forsvaret.
Der skal ske en effektivisering, så det kan bruges på andre ting.
Det havde den tidligere regering jo også med i sit finanslovoplæg sidste år.
Jeg skal ikke i dag kunne sige, hvor det ender, og hvilke kaserner der måtte lukke, så jeg tror, at det er nødvendigt, at Venstre gør sin indflydelse gældende, hvis der er noget, man særlig brænder for, også i Syddanmark.
Som noget andet vil jeg sige, at det er umuligt at svare på et hypotetisk spørgsmål, før vi kender udmøntningen af forsvarsforliget.
Hvis der skulle være yderligere spørgsmål til den del, vil jeg foreslå, at man henvender sig til forsvarsministeren.
Jeg skal sige, at der jo i øjeblikket sker forhandlinger ovre ved miljøministeren om det udspil, som miljøministeren og jeg er kommet med.
Og der har Venstre mulighed for at gøre sine hoser grønne, om jeg så må sige – eller også landdistriktsfarvede – hvis har man lyst til at være med til det.
Der er åbnet for, at man kan gå ind i det.
Det er vores udspil.
Jeg kommer selv rigtig meget i et rigtigt landdistriktsområde, der minder lidt om Lolland – jeg har sommerhus på Langeland og er virkelig glad for at være der og for den natur, der er der.
Men jeg er også enig i, at vi skal skabe udvikling.
Derfor er der også nogle særlige muligheder i landdistriktbestemmelsen for de landdistrikter i kystnærhedszoner, som har problemer.
Det er så selvfølgelig det, vi afdækker med forligskredsen.
Jeg kan som sagt ikke lave forhandlingerne her, men til hr. Henrik Høeghs beroligelse kan jeg sige, at der faktisk er nogle ekstra muligheder i landdistriktsbestemmelsen i forbindelse med kystnærhedszonen; der er også en mulighed for at bygge til og bygge om og for at bygge et ekstra hus der, hvor man har en tidligere virksomhed, som ikke fungerer mere, f.eks. et mejeri eller en smedje.
Så lad os nu ikke male fanden på væggen, men sikre, at vi bevarer naturen og giver ekstra muligheder for de sårbare landdistrikter.
Henrik Høegh (V), 2012-10-10:
Der er vist ingen, der er i tvivl om andet, end at det, man vender tilbage til, er noget, der gør det sværere at lave erhvervsudvikling.
Det lader vi ligge.
Den sidste del i det her er handelslivet.
I svaret til hr. Erling Bonnesen siger landdistriktministeren, at det er rigtig dejligt, at borgmestre og byråd får mere indflydelse.
Der sker faktisk lige det modsatte, når vi snakker handelsliv i de mellemstore byer.
Hvorfor har man ikke tillid til byrådene og borgmestrene?
Jeg ved, at der er rigtig mange socialdemokratiske borgmestre, der har set sig lidt sure på det her forslag.
Hvorfor har man ikke tillid til, at byråd og borgmestre kan tilpasse det handelsliv i deres område, så de kan bevare deres indbyggere og kan skabe den vækst, de mener er den rigtige for deres kommune?
Anni Matthiesen (V), 2012-10-10:
Ministeren er jo i dag i den heldige situation, at nogle af de spørgsmål, vi stiller, også vedrører andre ministre, men de har jo også betydning for landdistrikterne.
Det, jeg gerne vil ind på, er, at der i de her uger er megen debat om lukning af kaserner rundtom i landet.
Det er klart, da jeg er valgt i det sydjyske, at jeg gerne vil høre om landdistriktsministerens holdning til og måske bekymring om, at man måske vælger at lukke kaserner i yderområderne, og hvordan det måske negativt påvirker andre steder både med hensyn til fraflytning fra områderne og med hensyn til skolerne og butikkerne.
Så hvordan ser landdistriktsministeren på spørgsmålet om kasernelukninger?
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Nu er der jo ingen grund til at lægge skjul på, at hr. Henrik Høegh og jeg er medlemmer af to forskellige partier.
Og det er vi, fordi vi har forskellige tilgange til både verden og livet.
Men vi skal lave forlig, det er så vores bundne opgave.
Der er ingen tvivl om, at det, at man i dag kan lave storcentre nærmest uden for enhver by, i hvert fald uden for byer med, var det ikke 29.000 indbyggere, der var grænsen?
– nej, den var 27.000 – noget, som den tidligere regering spillede ud med, i virkeligheden betyder, at man får mindre detailhandel.
Det er selvfølgelig en anden tilgang til det.
I forbindelse med f.eks. Holstebro, hvor jeg har været lidt i clinch med borgmesteren, som er en socialdemokratisk borgmester, siger borgmestrene i Struer og i Lemvig, at de er meget, meget kede af, hvis det bliver sådan, at Holstebro få lov at udvide, for så får man mindre handel i deres byer.
Det betyder, at man tømmer vores endnu mindre provinsbyer for handel og for liv.
Det ønsker vi ikke.
Vi har forskellige tilgange til det.
Derfor ruller vi tilbage, kan man sige, på det her, samtidig med at vi giver nye muligheder til landdistrikterne.
Når vi sætter grænsen ved 40.000 indbyggere, er det for at sikre, at ikke enhver mellemstor by får et stort center lige uden for bymidten, som tiltrækker al handel i området.
Det er en forskellig tilgang fra Venstres, og det synes jeg vi skal acceptere over for hinanden.
Henrik Høegh (V), 2012-10-10:
Det er vi enige om.
Hvis der er en svag udvikling i et landdistrikt, giver det her forslag nogle muligheder.
By-, bolig- og landdistriktministeren har jo også en stor interesse i erhvervsudviklingen derude i områderne.
Og der kan vi så konstatere, at når man vender tilbage til det gamle i forbindelse med den her kystnærhedszone, betyder det, at for f.eks. at få lov til at udvide en erhvervsvirksomhed, skal man belyse, at der ikke er alternativer i den kommune.
Det, der bekymrer mig, og som jeg vil spørge ministeren om, er: Er ministeren ikke enig i, at det kan virke begrænsende for bestående virksomheder?
Jeg er enig i, at vi ikke skal ind og have nye erhverv derude, men det kan virke stærkt begrænsende for bestående virksomheder i kystnærhedszonerne, så hvis der overhovedet er et alternativ, skal man bruge det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-10:
Ministeren svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Mener ministeren, at det er et problem, når der er parallelsamfund i ghettoer?
Og hvis ministeren ønsker at fjerne kriteriet etnicitet, hvordan vil ministeren så måle, om der er parallelsamfund?
Henrik Høegh (V), 2012-10-10:
Tak for det.
Jeg vil godt vende tilbage til planloven, ikke til landdistrikter med svag udvikling, som hr. Erling Bonnesen spurgte om, men til kystnærhedszonen.
Det første, jeg vil gøre opmærksom på, er, at vi jo har 7.300 km kyst herhjemme.
Og selv om der kan være overlapning, dækker kystnærhedszonen på 3 km's bredde et rigtig stort areal i det åbne land i Danmark.
På Mors siger man jo, at der måske kan være plads til en flagstang på midten af Mors, ellers er resten dækket af kystnærhedszonen.
Øerne i Det Sydfynske Øhav har nok lidt samme vilkår.
Jeg vil spørge helt konkret: Hvad er vilkårene for f.eks. kystturismen?
Og jeg vil med det samme sige, at vi ikke snakker om Solkysten i Spanien, men vi snakker om det, der er inde bag de 300 meters strandbeskyttelseslinje.
Hvad betyder de nye og mere stringente, stramme regler i forbindelse med kystnærhedszonen?
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Altså, nye kriterier fjerner jo ikke udfordringerne for os.
Derfor vil jeg godt tage initiativ til – og det har jeg også sagt – at etablere partnerskaber mellem kommuner og boligselskaber.
Den samlede indsats skal være så stærk som muligt, og jeg arbejder også med en værktøjskasse, hvormed vi kigger på alt det, som er blevet gjort også i den tidligere regerings tid på det her område.
Så vil jeg godt sige, at man i den tidligere regerings tid faktisk satte ind over for nogle af de her udfordringer, der er.
Men samtidig fordoblede man fattigdommen.
Fattigdommen er steget med 25 pct. i vores udsatte boligområder de sidste 10 år.
Det viser analysen fra AE.
Så med den ene hånd har man givet, og med den anden har man taget.
Må jeg så ikke sige, at der er udfordringer i de her områder.
Jeg har sagt, at vi nu vil kigge på kriterierne, og vi vil gerne indbyde til brede forhandlinger.
Til det der med, at der er forlig på området, vil jeg sige, at selv De Konservative med fru Benedikte Kiær, der tidligere har været minister for området, i spidsen anerkender, at der ikke er et forlig – det har hun også udtalt offentligt i pressen.
Det er klart, vi har et boligforlig, men selve listen stemte De Radikale ikke for, og derfor har vi ikke et fælles forlig på området.
Men det forandrer ikke på, at indtil der er vedtaget noget andet, er det jo det, der gælder, og vi indbyder gerne til brede forhandlinger også med Venstre.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-10:
Det glæder mig, at ministeren vil diskutere det med Venstre, men det er ministeren også nødt til, for vi har jo et forlig på området.
Derfor kan ministeren jo ikke lave ændringer, uden at vi er enige.
Men ministeren har stadig ikke konkretiseret, om ministeren stadig væk vil dette kriterium, der hedder etnicitet,
til livs.
Eller har ministeren fundet en måde, hvorpå man kan måle parallelsamfund, der er et alternativ til det?
Anni Matthiesen (V), 2012-10-10:
Jeg vil gerne have ministeren til at sige noget om, hvorvidt ministeren gør noget konkret for at sikre, at Danmark er i balance på det her område.
Det, jeg tænker på, er, at der det seneste stykke tid har været andre statslige arbejdspladser i yderområderne, som er blevet nedlagt.
Netop ministeren for landdistrikter må have en interesse i at sikre, at man fastholder statslige arbejdspladser i yderområderne.
Carsten Hansen (S), 2012-10-10:
Hvad angår forsvarsforliget, har Venstre jo en væsentlig aktie i det, og jeg håber, at fru Anni Matthiesen gør sin indflydelse gældende hos Venstres forsvarsordfører, og sådan har vi alle sammen vores muligheder for at påvirke internt.
Der er ingen tvivl om, at man har en bunden opgave her i at effektivisere og modernisere forsvaret, som vil betyde, at der sker ændringer, fordi fjendebilledet og alt muligt andet har ændret sig, men det overlader jeg trygt til min gode kollega, forsvarsministeren, og Venstres og de øvrige partiers forsvarsordførere.
Hvad angår statslige arbejdspladser, er det jo rigtigt, at vi fra den tidligere regering overtog en boligjobordning, som forudsatte en effektivisering på 5 pct.
Den har vi videreført, og vi har lavet en effektivisering på 5 pct., som har betydet, at der er røget nogle statslige arbejdspladser, også uden for København.
Men når man kigger på den samlede prioritering – nu er det med forbehold for tallene, for jeg har ikke et papir med de eksakte tal med, men det kan jeg selvfølgelig skaffe under de skriftlige spørgsmål, men jeg mener, at tallene var ca. 80/20 i forhold til landet og København – vil man se, at der var en klar prioritering, og jeg kan love fru Anni Matthiesen, at vi koordinerer, vi diskuterer, og vi prioriterer i regeringen inden for det her spørgsmål.
Men det er klart, at man ikke kan lave så stor en besparelse på statslige arbejdspladser, uden at det også rammer rundtomkring i landet.
Jeg beklager hver eneste arbejdsplads, der forsvinder, især dem, der forsvinder rundtomkring i vores dejlige land, for det betyder rigtig meget, at de er der.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Analysen er vi igen meget enige i: Vi kan ikke konkurrere på de såkaldt billige sydeuropæiske lønninger.
Det er heller ikke så meget det, jeg sådan sigter til, for vi skal jo fokusere på det, vi rent faktisk kan gøre noget ved og også skal forholde os til, og det er sådan set de følgeomkostninger, eller skal vi kalde det omkostninger, der i øvrigt ligger omkring erhvervet, som tynger.
Hvis man forestiller sig den enkelte råvareproducent, der sidder derude og skal have tilrettelagt sin produktion, og så sammenligner det f.eks. med en producent af samme råvarer syd for grænsen, så handler det om at prøve på i hvert fald ikke at få lagt ekstra nye byrder på den danske del.
Det er sådan set det, jeg beder ministeren om at prøve at forholde sig til.
I de her tider, i de her globaliserede tider, hvor konkurrencen jo bliver hårdere og hårdere, er vi nødt til at prøve at forholde os til det.
Så spørgsmålet går på, om man ligesom vil holde igen og i de her tider prøve at sikre, at vi ikke skal pålægge det råvareproducerende erhverv, herunder også fødevaresektoren, nye samlede byrder.
Mette Gjerskov (S), 2012-10-10:
Jeg har sådan set ikke set de store planer om, at der skulle komme nye byrder til erhvervet.
Det, man kan sige er problemet i forhold til konkurrencen på slagteriområdet, er jo i høj grad, at de i Tyskland og andre lande benytter sig af meget, meget billig arbejdskraft, og ligegyldigt hvad vi gør i Danmark, kan vi ikke stille den billige arbejdskraft til rådighed.
Det er ikke meningen, at vi skal konkurrere på billig arbejdskraft.
Jeg synes, vi har en opgave – vi politikere sammen med landbrugserhvervet – i at finde ud af, hvad vi kan gøre for at sikre, at de ikke får slagtet svinene i Tyskland.
For sådan som det er lige nu, hvor der er rigtig mange svin, der bliver kørt ud af landet, og vi så står tilbage med gyllen, er det jo ikke rimeligt.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Tak for det.
Jamen det er jo lige præcis på grund af nogle af de byrder, som erhvervet samlet har.
Der er man nødt til at se på hele kæden, og som vi jo alle sammen ved, er fødevaresektoren en stor sektor med en meget, meget lang kæde.
Men jeg er glad for, at vi er enige om målet, nemlig at vi også skal have styrket råvareproduktionen.
Og så lidt mere specifikt: Er ministeren så også enig i, at så skal man ikke samlet komme med nye byrder på erhvervet og på råvareproduktionen?
Så vil ministeren være med til at sikre, at vi ikke i den her tid skal komme med yderligere byrder på erhvervet?
Mette Gjerskov (S), 2012-10-10:
Jeg oplever for tiden faktisk mange, der spørger ind til råvareproduktionen, og derfor er jeg sådan set glad for, at det også bliver rejst her i Folketingssalen.
For det, at vi har en primærproduktion, det, at vi producerer svin, at vi dyrker korn, er jo en forudsætning for hele vores fødevareproduktion og dermed også vores eksport.
Så det er utrolig vigtigt, at vi har den.
Men når hr. Erling Bonnesen nu specifikt nævner svineproduktionen, vil jeg da sige, at jeg synes, det største problem for vores slagterier i dag er, at der er så mange svin, der bliver kørt sydpå til slagtning i stedet for at blive slagtet på et slagteri i nærheden.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-10:
Råvareproduktion er jo grundlaget og meget vigtigt for hele fødevaresektoren, det er oplagt.
Nu har vi så igen på det seneste set, at en del af den råvareforsyning glider ud af landet på grund af manglende konkurrenceevne og forskellige ting, og det afskærer jo i sidste ende mulighederne for fødevaresektoren, også for f.eks. at fastholde arbejdspladser.
F.eks. har vi jo også set lukning af slagterier og dermed tabte arbejdspladser på slagterierne.
Så spørgsmålet er sådan set, hvad ministeren vil gøre for at prøve at styrke konkurrenceevnen og dermed styrke mulighederne for råvareforsyning f.eks. til slagterierne, sådan at vi kan imødekomme den efterspørgsel, der rent faktisk er – og der dermed selvfølgelig også kan være afsætning til eksport.
Så med hensyn til styrkelse af konkurrenceevnen: Hvad vil ministeren gøre ved det?