runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Altså, jeg havde faktisk glædet mig rigtig meget til at rose Enhedslisten i dag
jeg synes faktisk, det er rigtig fint, at man fra Enhedslistens side rejser sådan en meget væsentlig forespørgselsdebat om, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Desto mere ærgrer det mig, når jeg så hører hr. Per Clausens ordførerindlæg, som jo mest af alt handler om kritik, kritik, kritik af regeringen, men meget lidt om, hvad Enhedslisten egentlig mener, at Danmark skal leve af i fremtiden; vi hørte lidt om økologi, vi hørte lidt om vedvarende energi, og så hørte vi sådan set ikke om ret meget andet, måske lidt om noget planøkonomi.
Men jeg vil så meget gerne give hr. Per Clausen mulighed for igen at komme herop på talerstolen og forholde sig meget konkret til de problemer, som danske virksomheder oplever her og nu, nemlig forholdet til mangelen på arbejdskraft, de ufattelig høje omkostninger, som de bebyrdes med hver eneste dag, og mangelen på produktivitet.
Det er jo de reelle problemer, som der udfordrer danske virksomheder her og nu, og det er nu engang de danske virksomheder, som vi skal leve af.
Så vil hr. Per Clausen dog trods alt ikke bruge muligheden for nu at give sit bud på, hvad Danmark skal leve af, andet end bare at komme med kritik igen og igen af regeringen?
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
230.000 mennesker, som siger, at de gerne vil arbejde, søger arbejde, og så spørger den konservative ordfører: Hvad vil jeg gøre med det problem, at der er mangel på arbejdskraft?
Hvis det er rigtigt, at der konkret mangler mennesker med konkrete kvalifikationer, skyldes det den efteruddannelsespolitik og uddannelsespolitik, regeringen har ført med sine parlamentariske støtter i 10 år, ikke, at der ikke er mennesker nok, der gerne vil arbejde.
Det var det første, jeg ville sige.
Det andet, jeg vil sige, er: Det, som jeg sagde, og som jeg synes er meget vigtigt, er, at man er opmærksom på, at der faktisk findes masser af penge i Danmark, som i dag investeres i at finansiere den danske stats underskud i form af obligationer.
De penge burde bruges til at investere i beskæftigelse, i at gøre os rustet til at klare fremtidens udfordringer inden for klima, miljø osv., og det kan godt være, at den konservative ordfører ikke mener, at det er at pege på klima- og energiområdet, miljøområdet og fødevareområdet som centrale temaer for vores beskæftigelse i fremtiden, men det mener vi nu i Enhedslisten.
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen jeg synes da, det er meget fint at pege på klima, økologi og vedvarende energi osv., jeg ville nærmest ønske, at hr. Per Clausen havde brugt hele sit ordførerindlæg på at fortælle om det, hvis det er Enhedslistens vision for, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Men igen må jeg også bare sige i det her svar, at det klinger hult, altså, man forholder sig ikke konkret til den fremtidige udfordring om, at der bliver mangel på arbejdskraft.
Det kan godt være, at hr. Per Clausen ønsker at benægte det og simpelt hen ikke vil se realiteterne i øjnene, men vi kommer til at mangle arbejdskraft i det her land, og det bliver et meget stort problem for ikke mindst de danske virksomheder; de har store problemer med, at der er høje omkostninger i dag, vi har store problemer med en meget lav produktivitet.
Og jeg vil bare opfordre Enhedslisten til at gå ind i nogle realitetsforhandlinger omkring, hvordan virkeligheden ser ud, for jeg synes, at det, vi har hørt i dag, desværre har været meget virkelighedsfjernt.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det, jeg synes der er virkelighedsfjernt, er at føre en diskussion om Danmarks økonomi i en situation, hvor der er 230.000 mennesker, som siger, at de gerne vil arbejde, og som søger arbejde, og så sige, at det aktuelle hovedproblem, som vi skal gøre noget ved her og nu, er manglen på arbejdskraft.
Det bliver ikke bedre af, at man så siger: Jamen det vil komme i fremtiden.
Ja, frem til 2020, har jeg forstået, vil arbejdsudbuddet blive reduceret med 70-80.000, men er det ikke sådan, at det kan rummes inden for de 230.000, der allerede nu ønsker at arbejde?
Så der er altså arbejdskraft nok.
Det er sådan set pointen i det, Enhedslisten siger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Ja, det er lige til historieskrivningen, for jeg synes, at hr. Per Clausen er unuanceret i sjælden grad – sjælden grad, hørte hr. Per Clausen det?
Han siger, at alt, hvad der er blevet gjort her inden for de sidste 10 år f.eks., bare er ubrugeligt, og det har ikke virket på nogen måde.
Det sagde hr. Per Clausen heroppefra for et øjeblik siden.
Se, i starten af 2008, inden finanskrisen satte ind, var der en ledighed i Danmark på 1,6 pct. – 1,6 pct.
Så jeg har bare det lille spørgsmål i forhold til den her historieskrivning, hr. Per Clausen forsøgte at lave for et øjeblik siden: Er det positivt, at der var den udvikling?
Er det positivt, at der var en masse mennesker, som ikke havde troet, de igen ville få en chance på arbejdsmarkedet, der rent faktisk kom ind på grund af den lave ledighed?
Er det en af de ting, som faktisk har været positive i sidste 10 år, når vi nu kigger tilbage på perioden?
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Det er dejligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl nævner det, for det er jo netop et af de rigtig gode, konkrete eksempler, der er på, at når efterspørgslen efter arbejdskraft øges, øges udbuddet også, sådan at man ikke i så udpræget grad, som nogle har den, behøver at have frygt for at komme til at mangle arbejdskraft, hvis det skulle begynde at gå bedre igen.
Det andet, jeg vil sige, er, at problemet med regeringens politik frem til i dag jo var, at man ikke havde satset på at sikre, at den udvikling, der kunne være, var holdbar, for man havde selv skabt forudsætningerne for, at den økonomiske krise ramte hårdere i Danmark end i andre lande ved at tillade og åbne op for nogle spekulationsgevinster, som blev større, end de gjorde i andre lande.
Dermed havde man gjort Danmark ekstremt sårbar over for den økonomiske krise, da den slog igennem.
Jeg tror nok, at det var, fordi det dengang vistnok stod i nogle af lærebøgerne på økonomistudiet, at vi igen var kommet til den periode verdenshistorien, hvor der ikke kom flere kriser.
Sådan har det det med at gå: Når det er gået fremad 4 år, glemmer man, at der kommer en krise igen.
Og det var rigtig dumt.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Det er jo ganske rigtigt, at der er mange danske arbejdspladser, som er blevet flyttet, fordi de ikke har kunnet konkurrere på de vilkår, der er i Danmark.
Det er jo derfor, vi er meget enige med statsministeren i, at det gælder om at forbedre de rammevilkår, og der kan jeg så bare lytte til Enhedslisten i andre sammenhænge, hvor man synes, at virksomhederne betaler for lidt.
Derfor er spørgsmålet jo relevant.
Ud over at Enhedslisten mener, der skal gives noget støtte til vindmølleproducenter, hvordan vil man så sikre, at alle andre produktioner i Danmark bliver?
Eller skal det forbydes?
Hvordan vi man sikre det?
Men der behøver man altså ikke gætte på, hvad konsekvensen bliver, for den bliver, at der så bare vil være endnu flere arbejdspladser, der flytter ud.
Og så er mit spørgsmål: Hvordan vil Enhedslisten forhindre det, for vi kan jo ikke kun leve af at lave vindmøller i Danmark?
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Tak for det.
Når jeg lytter til Enhedslisten, er der en meget hård kritik af, at danske virksomheder flytter produktionen ud af landet.
Jeg tror, at vi alle sammen egentlig gerne så, at arbejdspladserne blev i Danmark, men nu er det jo ikke noget, politikerne har besluttet, at virksomhederne skulle flytte deres produktion.
Det gør de, fordi de ikke kan få den til at hænge sammen med at være i Danmark.
Og der er mit spørgsmål til Enhedslisten sådan set, at når man ved, hvilke afgifter, hvilke byrder man vil lægge på erhvervslivet i Danmark, hvordan vil man så med det in mente sikre, at virksomhederne ikke bare flytter endnu mere produktion til udlandet?
For det eneste, man kan være helt sikker på, er, at gennemførte man Enhedslistens politik, så ville det være i hundredtusindvis af arbejdspladser, der ville skynde sig ud af landet, for virksomhederne ville simpelt hen ikke kunne sælge deres varer med de omkostninger, de ville blive pålagt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Fornemmede jeg rigtigt?
Var der ca. 20 sekunders tale her, hvor en repræsentant for Enhedslisten faktisk gav udtryk for, at der er sket noget positivt inden for de sidste 10 år?
Fornemmede jeg, at der var et punkt her, hvor vi havde ramt noget, som selv hr. Per Clausen måtte erkende faktisk var noget, der var positivt for mange mennesker, nemlig at der, da vi havde højkonjunktur og meget lav ledighed, var nogle mennesker, som ikke troede, de fik adgang til arbejdsmarkedet igen – som troede, de var sat varigt ud på et sidespor – der rent faktisk kom ind på arbejdsmarkedet igen?
Måtte jeg fornemme det som et lille positivt bidrag i debatten?
vil jeg spørge hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Jeg kan forsikre hr. Kristian Thulesen Dahl om, at der er sket rigtig, rigtig mange positive ting i mit liv og rundtomkring i verden de sidste 10 år, så det kan vi godt tage med.
Men pointen her er, at den politik, regeringen har ført, ikke har ført til noget godt.
Den var forkert.
Man burde have brugt det økonomiske opsving, der var, til f.eks. at have fået gang i Danmarks omstilling til vedvarende energi, have gjort sig uafhængig af fossile brændstoffer, have gjort sig uafhængig af olie.
Så havde mange danskere i dag været i den lykkelige situation, at deres regning på olie ikke ville stige, fordi de ville have været uafhængige af olie.
Altså, man forsømte at bruge opsvinget til at sætte gang i en udvikling i Danmark, der skulle have skabt en holdbar beskæftigelse og holdbar udvikling.
Derfor blev Danmark ramt endnu hårdere end andre lande, da krisen slog igennem.
Og det er det, der er rigtig ærgerligt.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Der bliver konkluderet på meget, jeg ikke har sagt.
Jeg mener sådan set, at vi med fordel også kan satse på den grønne teknologi, men det må bare ikke blive på bekostning af det generelle erhvervsliv i Danmark.
Det er jo sådan set der, uenigheden er.
Jeg synes da, det er glimrende, at vi for ikke at være afhængige af især nogle af de stater, hvor vi ser, at der lige nu er uro, gør os uafhængige af fossile brændstoffer.
Det er glimrende.
Men dem, jeg har en anke mod, er Socialdemokratiet og SF – der tror jeg sådan set, at Det Radikale Venstre er meget mere enige med os, end de dybest set er med dem, de vil i regering med – for det kan ikke nytte noget, at man forringer de generelle rammevilkår for danske virksomheder for at ville sidde og dele lunser ud til dem, man godt kan lide.
Det er ikke den måde, hvorpå vi sikrer det brede danske erhvervsliv.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Nu er det jo ikke mig, der skal svare på spørgsmål, men jeg synes, det kan være svært at skulle sige, at man er enig med hr. Peter Christensen i det, han siger, for det ene øjeblik siger han, at man ikke må satse på noget, og når man så peger på det grønne område, siger hr. Peter Christensen, at vi da skal satse på det grønne område.
Der må Venstre jo på et eller andet tidspunkt gøre op med sig selv, om de mener, at der skal satses, eller om de ikke mener, at der skal satses på det.
Jeg har ikke hørt nogen sige, at det skal være på bekostning af andre områder.
Jeg har hørt nogen sige, at vi skal udnytte vores styrkepositioner.
Men det er da interessant at følge op på det.
Lad os nu sige, at vi i Danmark giver 24 mia. kr. i erhvervsstøtte om året – altså specifik erhvervsstøtte – skal det hele så væk, eller kan hr. Peter Christensen pege på nogle områder, der skal væk?
Det kunne være landbrugsområdet, som jo er tykt subsidieret af staten, og som er blevet ekstra subsidieret her på det seneste af regeringen.
Skal der files på det?
Eller hvad med rederiområdet?
Jeg tror, at vi i Det Blå Danmark har 10.000 arbejdspladser alene i København.
Det er nok primært, fordi vi har valgt nogle rimelig favorable ordninger, bl.a. Det Internationale Skibsregister, som gør, at det er attraktivt at lægge dem i Danmark.
Er det det, der skal væk, så man kan satse på noget dér, hvor vi har nogle styrkepositioner?
Vi er nødt til at forstå, hvad det er Venstre mener, for det, hr. Peter Christensen siger, stritter i alle retninger.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Det er sådan set det, der er min pointe.
Vi er nødt til at skabe gode rammevilkår for vores virksomheder.
Det nytter jo ikke noget, at rammerne kommer til at bestå af, at man udpeger nogle, som man godt kan lide, og så bliver der i øvrigt øgede erhvervsskatter til resten.
Det er sådan set generelt min pointe.
Så kunne jeg høre, da forespørgslen startede, at det største problem for Enhedslisten sådan set er, at der er medarbejdere, der har udvist løntilbageholdenhed, mens krisen rasede.
Det var det værste, Enhedslisten nogen sinde havde hørt.
Altså, det er jo noget, arbejdsmarkedets parter afgør, men jeg tror, at det skyldes ansvarlighed hos mange medarbejdere, som kunne konstatere, at hvis de forlangte mere i løn eller ikke holdt igen, ville også de arbejdspladser forlade Danmark.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Men hvis venstrefløjen foreslår, at man skal give nogle gunstige vilkår på miljøområdet til vedvarende energi, til omstilling til økologi, så er det forkert.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Peter Christensen om en anden ting.
Skabes der ikke værdi i den offentlige sektor?
Jeg vil bare spørge: Betyder det, at hr. Peter Christensen mener, at der ikke kan skabes værdi i den offentlige sektor?
Og hvad er det, der lige sker med noget, når det går fra den offentlige til den private sektor, og som gør, at så skaber det lige pludselig værdi?
Jeg synes, at man skal være glad, når politisk debat udvikler sig, og det har den gjort her, for hr. Peter Christensen er gået fra at sige, at politikere ikke skulle blande sig i, hvilke brancher og områder det var, man skulle satse på at væksten skulle ske i, til nu at sige, at det gør man i forvejen, og at det skal man også blive ved med i fremtiden.
For så kan vi diskutere, om det er rigtigt, at klima- og miljøtemaerne og spørgsmålet om at få et værdiproducerende landbrug er vigtige temaer for os i fremtiden.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om hr. Peter Christensen er enig eller uenig i.
Det andet spørgsmål, som jeg ikke fik noget svar på, er: Er det virkelig hr. Peter Christensens opfattelse, at der ikke skabes værdi i den offentlige sektor, eller har han også skiftet standpunkt på det område?
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Det, jeg sagde i mit ordførerindlæg, var, at offentligt ansatte er rare at have, de er med til at skabe service for os alle sammen, men vi kan ikke leve af, at vi ansætter hinanden i den offentlige sektor.
Det er så der, hvor planøkonomien slår hundrede procent igennem ved Enhedslisten og hr. Per Clausen, når man mener, at man sådan set kan løse det hele ved at ansætte alle dem, som i dag er ledige, i den offentlige sektor.
Og det jo sådan set det, som er problemet.
Når vi har en økonomisk udfordring, er det jo, fordi væksten er for lav i Danmark, og vi kan ikke løse det problem ved at ansætte flere offentligt ansatte.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Regeringen praler med, også i dag, at Danmark er kommet bedre igennem krisen end andre lande.
Så vil jeg gerne bede hr. Peter Christensen bekræfte, at statsgælden på 2 år er fordoblet.
Hvad angår arbejdsløsheden, er arbejdsløsheden i Danmark højere, end den er i Sverige, i Finland, i Norge, i Tyskland, i Holland, i Storbritannien og i Østrig, bare for at tage nogle eksempler.
Er det virkelig sådan, at vi klarer os bedre end andre lande, når vores arbejdsløshed er højere end i de lande, der ligger allertættest på?
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Og det ville vi jo ikke have haft den samme økonomiske mulighed for, hvis ikke vi havde været ansvarlige, mens vi havde overskud og betalte af på statens gæld.
Jeg husker udmærket de debatter, vi havde i de år, hvor vi havde overskud på de offentlige budgetter.
Der var der ikke andet end kritik fra venstrefløjens side, man mente, at de penge skulle vi jo skynde os at puste det offentlige forbrug op med.
Vi valgte at sige: Nej, vi skal også bruge penge på at få gælden væk, sådan at vi står godt rustet.
Heldigvis fuldførte vi den linje.
Når man kigger sig rundt, kan man se, at det også betyder, at vi står klart bedre rustet, og at de reformbehov, som er i Danmark, og som er store, stadig er mindre end i de lande, som hr. Frank Aaen lige henviste til.
Altså, jeg gentager sådan set gerne mit svar.
For der er ikke noget i vejen med, at man går ind og sikrer gode rammevilkår for virksomheder, også for virksomheder, der producerer vedvarende energi.
Men man er nødt til at forholde sig til, at det sker, samtidig med at venstrefløjen foreslår, at de generelle erhvervsskatter skal sættes op.
Og det er jo der, filmen knækker.
Der var ikke spor i vejen, da vi i det her Folketing konstaterede, at hele søfarten var under massiv konkurrence, og hvis de ikke skulle udflage alle sammen, var vi nødt til at kigge på, hvilket beskatningsniveau vi udsatte rederierne for.
Så satte vi beskatningen ned, og det har faktisk betydet, at der i dag er flere skibe under dansk flag end før – en rigtig god historie.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jamen jeg har skam bestemt hørt, hvad der er blevet sagt, helt sikkert.
Men det må jo undre mig, at det, hr. Kristian Thulesen Dahl hellere vil tale om, er nogle helt andre ting end det, der danner grundlag for, at der udvikles nogle job.
Lad os bare fortsætte med det, hr. Steen Gade var inde på.
Innovationsevnen i Danmark har været præget af tilbagegang, tilbagegang og tilbagegang i den her regerings periode; det er ikke et nyt fænomen.
Hvordan synes hr. Kristian Thulesen Dahl at det er at bidrage til, at folk kan være sikre på, at der er job til dem også i fremtiden?
Synes hr. Thulesen Dahl, at det er en opfyldelse af det, man giver udtryk for at man gerne vil skabe, nemlig en tryg ramme for folks fortsatte mulighed for at bidrage til egen forsørgelse?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg tror, at mange, der lytter, må synes, at det er besynderligt.
For når man hører hr. Peter Christensen, så er alt godt.
Regeringen har håndteret de sidste 3 år superbt og har styr på tingene fremadrettet.
Hvis vi sammenligner os med det afrikanske kontinent, så er det kun Zimbabwe, der har haft en ringere vækst end Danmark i de sidste 3 år.
Og hr. Peter Christensen synes, og vi skal have mere i den retning.
Det er så også en klar underkendelse af hele to Venstrestatsministre.
Det var jo Anders Fogh Rasmussen, der sagde, at vi skal være en grøn vindernation, der skaber tusindvis af nye arbejdspladser.
Og for et øjeblik siden henviste statsministeren til den energiplan, man lægger frem i dag, som også skulle skabe nye arbejdspladser.
Men hr. Peter Christensen og Venstre vil ikke være med, og dermed går det sikkert, som det er gået med »Grøn Vækst«, at når det når til Venstres gruppe, så stopper det der.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jeg skal indrømme, at det jo er tre spændende eksempler, som statsministeren og Venstres ordfører har fremdraget til i dag.
Derfor vil jeg godt stille et par enkelte spørgsmål til de tre konkrete eksempler. Vi glæder os jo alle over, at Pandora er en gedigen succes på Børsen.
Hvor mange arbejdspladser genererer Pandora i Danmark?
Den anden virksomhed, der bliver nævnt som en succes, og som vi jo deler glæden over, er LEGO.
Er det så helt umuligt for Venstre at se, at der er en sammenhæng imellem det, at man gav mulighed for, at børn fik fritid til at lege, og så succesen for LEGO, altså at der blev skabt nogle rammer i samfundet, der gjorde, at der var et interessant marked at gå ind på?
Hvad angår det sidste eksempel, skal jeg så afholde mig fra det, kan jeg se på formanden.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Jamen spørgsmålet gør mig sådan set bekymret for Danmarks fremtid.
For det afslører, at der, hvor der er økonomiske succeser, mener Socialdemokratiet enten ikke, at de er værd at tage med, selv om noget af produktionen ligger i udlandet, og hvis det ellers er en succes, der også har medført arbejdspladser i Danmark i stor stil, ja, så er det sådan set Socialdemokratiets skyld, at de arbejdspladser overhovedet er der.
Det er jo her, vi er meget uenige, for jeg tror ikke på, at det var Socialdemokratiets skyld, at LEGO blev opfundet.
Det svarer lidt nogenlunde til, da en amerikansk præsidentkandidat mente, at han opfandt internettet.
Det har jeg vist heller aldrig rigtig set noget bevis for, men politikere, der har den form for tænkning, kommer aldrig nogen sinde til at gøre det, der er vigtigt for erhvervslivet, nemlig at skabe gode rammevilkår, fordi de i deres egen selvophøjethed mener, at de kan forudse fremtiden og også fortælle virksomhederne, hvordan de skal operere.
Hvis den holdning kommer til at sætte sig fast, bliver det farligt for Danmarks fremtid.
Orla Hav (S), 2011-02-24:
Jeg må jo sige, at jeg er mindst lige så bekymret, som hr. Peter Christensen er, altså over, at hr. Peter Christensen ikke kan indse, at der er en sammenhæng mellem de rammer, der gives i samfundet, og de erhvervsmuligheder, der så opstår.
Jeg synes, det er dybt mistrøstigt, at Venstres repræsentant ikke kan se, at når der gives mulighed for, at børn får fritid til at lege i, så vil forældrene også være indstillet på at bruge nogle penge på at udfylde den med noget godt og noget sundt, og at der er den mekanisme imellem det, at det, der foretages af samfundsmæssige prioriteringer, giver nogle muligheder for vores erhvervsliv.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den viden ikke har bundfældet sig hos Venstre, og hvis det er udtryk for skyld, påtager Socialdemokraterne sig gerne skylden for, at vi har et velfungerende LEGO, der giver rigtig mange gode danske arbejdspladser.
Men det var sådan set ikke det, jeg sagde.
Jeg vil meget gerne have, at Venstre indser, at der er en logisk sammenhæng mellem nogle gode rammer og nogle forretningsmæssige muligheder.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg synes, det var en helt utrolig indholdsløs tale, hr. Peter Christensen holdt.
Var det Storm P, der sagde, at det eneste, der kommer af ingenting, er lommeuld.
Det var vel også det, der kom ud af hr. Peter Christensens mund her.
Tænk, man står i en situation, hvor vi ved at vores innovationskraft er svækket og konkurrenceevnen er svækket, og så siger hr. Peter Christensen, at det kommer mere eller mindre af sig selv!
Hvis jeg så går ind på hr. Peter Christensens måde at tænke på, vil jeg sige, at der blev sagt én virkelig fornuftig ting, nemlig at vi skal satse mere på uddannelse.
Hvorfor er det så, at genopretningsplanen skærer ned på de rammevilkår, der er for uddannelse og forskning?
Og hvorfor er det, man i sit finanslovudspil har lagt op til, at ambitionsniveauet skal svækkes, altså at stigningstakten skal svækkes i de kommende år?
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Vi mener, at uddannelse er en afgørende faktor for, hvordan Danmark kommer til at klare sig i fremtiden, og derfor bruger vi jo også 2 mia. kr. mere i 2011, end vi brugte i 2010, alene på uddannelse.
Og siden 2001 har vi altså samlet set tilført uddannelsesområdet over 19 mia. kr. ekstra.
Så det er et helt afgørende område.
Så enkelt er det.
Jeg tror ikke, det er båret af ret mange følelser for det ene eller det andet, det er båret af at ville tjene penge.
Og når SF så foreslår, at der skal være øgede skatter og afgifter for virksomhederne, vil jeg gerne minde om, at det jo bare vil medføre, at når man sætter de to streger i regnskabet på den enkelte virksomhed, så øger det jo sandsynligheden for, at man flytter de arbejdspladser ud.
Og så er svaret fra venstrefløjen: Jamen så skal vi jo bare bygge nogle vindmøller.
Jamen vi kan ikke kun leve af at lave vindmøller i Danmark.