runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-12:
Vi havde som bekendt her i salen en debat om rigsfællesskabet i sidste uge, det var en god og spændende debat, hvor vi fik rig lejlighed til at drøfte muligheder og udfordringer for rigsfællesskabet.
Jeg var selv inde på, at Grønlands og Færøernes reelle medbestemmelse og medindflydelse på rigsfællesskabets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik burde fremmes, netop for at styrke båndene i rigsfællesskabet.
Sammen med SF, Enhedslisten og hr. Sjúrður Skaale fremsatte Inuit Ataqatigiit et forslag til vedtagelse, hvori følgende sætning blev tilføjet, og jeg citerer: »Folketinget ønsker, at Grønlands og Færøernes reelle medbestemmelse og medindflydelse på rigsfællesskabets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik fremmes, samt at ens standarder på sagsområder varetaget af staten i henholdsvis Færøerne og Grønland søges opnået«.
Forslaget til vedtagelse fik som bekendt ikke flertallets opbakning her i salen.
Det ærgrer mig, særlig set i lyset af at teksten er i tråd med selvstyreloven.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Som spørgeren også fremhæver, var det lige præcis noget af det, vi drøftede i sidste uge, da vi havde debat om rigsfællesskabet, hvilket i øvrigt var en god debat.
Spørgeren er, tror jeg, også meget klar over, at vi har den største respekt for selvstyreloven – det har vi haft hele vejen igennem – og det er den, der er udgangspunktet for al vores ageren i forhold til rigsfællesskabet, ligesom grundloven naturligvis er det.
I forhold til udenrigspolitiske emner lægger vi jo netop vægt på, at vi løbende har dialog og informationsudveksling med landsstyrerne om de udenrigspolitiske emner, der er af særlig interesse for Færøerne og Grønland.
Så jeg mener egentlig, at vi overholder den forpligtelse til at have en dialog og informationsudveksling om områder, der er af særlig interesse for henholdsvis Færøerne og Grønland.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-12:
Tak til statsministeren.
Men kendsgerningen er jo også, at Danmark integreres mere og mere i EU, og Danmark er fortsat stærkt bundet til EU, mens Grønland som bekendt står udenfor.
Et af regeringens hovedargumenter for, at servicekontrakten fra Thulebasen gik til et amerikansk selskab og ikke som hidtil til et dansk-grønlandsk selskab, var og er jo eksempelvis også, at regeringen ikke ville udfordre EU-retten.
Derfor spørger jeg ministeren for rigsfællesskabet, statsministeren, om hun på baggrund af blot det ene eksempel er enig i, at Danmark i højere og højere grad skal udvise hensyn til EU, mens Grønland fortsat står udenfor, og er statsministeren enig i, at dette skaber et yderligere behov for øget medbestemmelse og medindflydelse for henholdsvis Færøerne og Grønland på rigsfællesskabets fælles udenrigsog sikkerhedspolitik?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg synes jo, vi allerede gør rigtig meget det, vi skal.
Vi har en dialog, og vi har informationsudveksling med landsstyrerne om de udenrigspolitiske emner, som berører Grønland og Færøerne, og det er også det, vi skal, og det er også det, vi gør, ligesom vi selvfølgelig også bruger noget energi – og det vil vi meget gerne – på at forsvare grønlandske interesser i f.eks. EU.
Der er vi, som spørgeren også siger det,
jo bedre stillet, fordi vi er medlem af EU.
Der tror jeg at Danmark, f.eks. i forhold til den WTO-afgørelse, der har været om inuitundtagelsen, kan være meget behjælpelig med at bringe de rigtige billeder på plads i resten af EU, og det har vi jo netop også bidraget til.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-12:
Det er meget glædeligt, at vi, Grønland og Danmark, netop i den her sag, sælskindssagen i EU, rigtigt står sammen.
Det er virkelig godt.
Men vi har jo stadig væk nogle brister i forhold til fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Derfor vil jeg også spørge: Er Itelleqerklæringen fra 2003 indgået mellem daværende udenrigsminister Per Stig Møller og daværende formand for landsstyret i Grønland, Hans Ennoksen, stadig væk gældende?
For den handler jo om at inddrage Grønland – og Færøerne for den sags skyld – reelt i udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Det er Udenrigsministeriets opfattelse – og nu vil jeg ikke forsøge at udtale det grønlandske navn – at erklæringen, som der henvises til, indebærer, at Færøerne og Grønland skal inddrages i de spørgsmål, der har betydning for Færøerne og Grønland.
Det er også det, vi henholder os til.
Det betyder, at der i den også er lavet en skelnen imellem, hvad der er generelle udenrigspolitiske spørgsmål, og hvilke udenrigspolitiske spørgsmål der vedrører henholdsvis Grønland og Færøerne.
Noget af det, vi har haft en stor debat om, er jo, hvad der skal ske, hvis der f.eks. er et militært bidrag.
Den seneste debat, vi har haft, har været om, hvordan man skal orientere henholdsvis Grønland og Færøerne, hvis der er et militært bidrag mod ISIL.
Der må man sige at vi opfatter den beslutning som noget, der skal tages i Folketinget.
Det er klart, at de færøske og grønlandske medlemmer også har mulighed for at bidrage til den debat, ligesom selvfølgelig Nævnet bliver inddraget i den slags beslutninger, hvor de grønlandske og færøske medlemmer også sidder.
Så vil jeg gerne understrege, at Grønlands landsstyre blev orienteret i forbindelse med det beslutningsforslag, som jeg nu taler om.
Uanset at beslutningen havde en sådan karakter, om man skulle inddrages eller ej, var der faktisk tale om en orientering.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-12:
Som statsministeren vil vide, har det været en særlig vigtig sag for Siumut at få forbedret muligheden for brug af kirkelige ydelser i Danmark for vores grønlandske borgere hernede.
Heldigvis lykkedes det i samarbejde med statsministerens regering at få etableret en ordning med en grønlandsk præst under det danske system.
Nu vil jeg gerne spørge, om det også vil være muligt inden for den nuværende lovgivning at etablere et menighedsråd uden tilknytning til et konkret sogn for herboende grønlændere.
De bor jo spredt i Danmark, men de fleste er medlemmer af folkekirken og betaler derfor et medlemsbidrag, kirkeskat, i det sogn, de bor i.
Vi har jo kun én præst og op mod 20.000 grønlændere i Danmark, og de grønlandske beboere i Danmark betaler op mod 16 mio. kr. i kirkeskat i Danmark.
Det er ellers mange præster, de betaler til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg kan sagtens forstå, at man i Grønland – og også spørgeren – er optaget af de her kirkelige spørgsmål og mulighederne for en anderledes indretning af menighederne.
Det er også et spørgsmål, som jeg gennem nogle år i forskellige sammenhænge har diskuteret med grønlandske politikere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
Så statsministeren svarede altså ja til spørgsmålet, som lød: Indtil for få dage siden svævede statsministeren i den vildfarelse, at der blev etableret øjeblikkelig ekstra bevogtning ved synagogen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-12:
SF har været med til at skabe de 33.000 nye arbejdspladser, som statsministeren indledte med at tale om, og vi er sådan set optaget af at skabe flere arbejdspladser.
Vi lagde en vækstplan frem, før regeringen gjorde det, hvor vi lagde op til, at man bl.a. kunne kigge på klimatilpasning i kommunerne, at man kunne støtte Mårbjergværket ved Holstebro, bare for at nævne to initiativer.
Det var alt i alt noget, der ville skabe 8.500 nye arbejdspladser.
Derfor tænker jeg, at de penge, man bruger, i stedet for at blive brugt på afgiftslettelser og fritagelse fra punktafgifter og andet passende kunne være brugt til en dagpengeløsning.
For hvad er det, der er afgørende på dagpengeområdet?
Det er jo, om folk føler sig trygge.
Så derfor kan jeg grundlæggende ikke forstå det – men statsministeren vil sikkert gøre mig klogere nu – for vi vil sådan set hverken trylle pengene frem eller noget som helst, vi vil bare gerne sige: Lad os lave en fair dagpengeløsning, så folk føler sig trygge, samtidig med at vi skaber arbejdspladser.
Vil statsministeren foretrække at bruge pengene på erhvervsskattelettelser, eller vil statsministeren også sikre trygheden på vores arbejdsmarked?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Vi gør begge dele.
Det dagpengesystem, vi har nu, fungerer ikke tilfredsstillende.
Der er for mange mennesker, der falder ud, der er ikke tilstrækkelig tryghed, det er ikke robust nok, og det er også derfor, vi skal have et nyt dagpengesystem.
Det er derfor, at der nu, synes jeg, hverken er brug for hovsaforslag eller løsninger, som man bare finder hu hej.
Det er det, der er opgaven.
Er den nem?
Nej, det er den ikke, og derfor har vi også nedsat en kommission, som kan bistå med det.
Så må jeg sige, at jeg ikke helt forstår det her billede, der bliver tegnet, af, at de lettelser, f.eks. skatte- og afgiftslettelser, vi giver til erhvervslivet, bare er skattelettelser til erhvervslivet.
Som jeg ser det, handler det om at skabe job, og derfor er det det bedste, man kan gøre for de arbejdsløse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-12:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det valgfnidder, som højrefløjen forsøger at køre på de meget, meget tragiske hændelser, der skete i København, synes jeg er uklædeligt.
I Enhedslisten er vi ikke bange for at rette kritik, hverken af ministre eller regeringer, hvis der er grundlag for det.
Det er også sket tidligere i den her valgperiode.
Men med de oplysninger, vi har nu, er der absolut intet, der tyder på, at statsministeren eller andre i regeringen bevidst har videregivet informationer, som var forkerte.
Det har vi historisk andre eksempler på.
Der var Anders Foghs løgne om masseødelæggelsesvåben.
Jeg kan love for, at Enhedslisten slår til, når den slags sker.
Men som sagt er der i den her sag med de oplysninger, der er fremme, intet, der tyder på, at der bevidst er videregivet informationer, som er forkerte.
Som sagt synes jeg faktisk, at den her sag er så alvorlig, at jeg finder det dybt uklædeligt af højrefløjen at køre fnadder på det.
Jeg vil spørge til hr. Kristian Thulesen Dahls dagpengekatastrofe, og jeg vil citere statsministeren: Vi har de penge, vi har.
Dagpengesystemet må ikke blive dyrere.
Vi har de penge, vi har.
Det sagde statsministeren den 1. maj inde i Fælledparken foran mange tusind mennesker.
Og det er jo rigtig nok: Man kan ikke bruge penge mange gange.
Så gik der et par dage.
Så viste det sig, at statsministeren alligevel ikke havde de penge, statsministeren havde, fordi statsministeren lige havde fundet et par hundrede millioner ekstra til skatterabatter til nogle store virksomheder.
Det var noget med nogle punktafgifter; det var skatterabat til olieselskaber; det var en række andre reduktioner af virksomhedernes skatter.
Og 610 mio. kr. er faktisk ret mange penge.
Vi har tidligere set statsministeren og regeringen bruge 4 mia. kr. på selskabsskattelettelser, selv om der ifølge statsministerens egne beregninger stort set ikke kommer arbejdspladser ud af det.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Er det virkelig statsministerens holdning, at den prioritering er klog, altså at man har et rundt og rungende nul til at løse dagpengekatastrofen, mens man har milliarder af kroner til selskabsskattelettelser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Først vil jeg gerne kvittere for de indledende ord fra Johanne Schmidt-Nielsen.
Det synes jeg var meget klogt sagt.
I forhold til dagpenge vil jeg sige, at det nok er vigtigt at huske på – og det ved jeg at fru Johanne Schmidt-Nielsen ved, for hun har selv været med til at træffe de beslutninger – at vi har gjort rigtig meget for at sikre trygheden for de mennesker, der kom i klemme i hr. Kristian Thulesen Dahls dagpengereform.
Vi har brugt omkring 4 mia. kr. på at sikre, at mennesker ikke skulle sidde ude i de danske hjem og være alt for utrygge.
De skulle ikke være usikre på, om de havde et forsørgelsesgrundlag.
4 mia. kr. er rigtig mange penge, også i krisetider, og jeg er glad for, at vi har brugt de penge på at afbøde de negative konsekvenser af Thulesen Dahl-reformen.
Det var vigtigt, og det var rigtigt, at vi gjorde det.
Fremadrettet skal det jo være sådan, at vi ikke skal have mennesker hængende på dagpenge.
De skal ud at arbejde så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er selvfølgelig, hvad de selv ønsker, men det er også, hvad samfundet ønsker.
Så jeg tror ikke, løsningen ligger i, at vi bare skal have et meget dyrere dagpengesystem, og at hver krone, vi har tilovers, skal gå til at gøre vores dagpengesystem dyrere.
Jeg tror tværtimod, vi skal finde en god balance, hvor vi har et godt og trygt dagpengesystem, som jo stadig koster temmelig mange penge, men hvor vi også bruger nogle af de frie midler, vi har, dels til nogle skattelettelser til virksomhederne, når det kan være med til at skabe vækst og arbejdspladser, dels selvfølgelig også til god velfærd i vores samfund.
Det er de balancer, som regeringen er optaget af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har gjort noget i fællesskab for de mennesker, som faldt ud af dagpengesystemet.
Det var op ad bakke, men der er blevet gjort noget.
Men den hjælp, der er kommet, er midlertidig.
De penge, der er blevet afsat, er midlertidige, men det problem, som Kristian Thulesen Dahl og Lars Løkke Rasmussen skabte, er permanent.
Når statsministeren finder penge til selskabsskattelettelser eller topskattelettelser eller nu nye rabatter til erhvervslivet, er der også tale om permanente penge.
Den prioritering kan jeg ganske enkelt ikke forstå.
Man kan finde milliarder af kroner, når der skal deles ud til folk, der har i forvejen, og der kan findes nul kroner til at løse dagpengeproblemet.
Hvad blev der af det løfte, fru statsminister?
Og tror statsministeren virkelig, at man kan løse Kristian Thulesen Dahls dagpengekatastrofe for nul kroner?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Jeg tror, at det, vi ser i dansk politik lige nu, er, at Enhedslisten og SF mener, at hver ledig krone, vi har, skal gå til dagpengesystemet.
Så har vi de borgerlige partier anført af Venstre, som mener, at hver ledig krone skal gå til skattelettelser.
Inden for de to yderpunkter har vi så regeringen.
Vi har brugt næsten 4 mia. kr. på at afbøde de negative konsekvenser af Kristian Thulesen Dahl-reformen, og vi ønsker, at der skal gives skattelettelser til virksomhederne.
Vi har også givet skattelettelser til almindelige lønmodtagere.
Samtidig ønsker vi, at der også skal være ledige kroner til vores velfærd.
Det ved jeg at jeg er enig med Enhedslisten om.
Så vi står for en balance, hvor man dels giver gode rammevilkår til virksomhederne, dels beskytter de arbejdsløse mod de værste konsekvenser af dagpengereformen, men hvor man også har mulighed for at udvikle vores velfærd i de år, der kommer.
Det er jo en balance, der er naturlig for os, nemlig at vi skal kunne rumme det hele.
Og hvis jeg må komme med lidt selvros, vil jeg sige, at jeg mener, det er styrken ved denne regering, at vi rummer det hele: gode rammebetingelser for vores virksomheder, også skatte- og afgiftslettelser, når det er nødvendigt, fokus på de arbejdsløse med 4 mia. kr. og fokus på velfærd.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-12:
Hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Lars Løkke Rasmussen har sådan en diskussion bag min ryg om, at jeg glemte at nævne den ene og den anden.
Så vil jeg bare sige, at der ikke skal være nogen tvivl om, at det både var hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Lars Løkke Rasmussen, der stod for dagpengereformen.
Så var der en, der var ked af ikke at blive benævnt med hr., og til det og til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at jeg ikke betvivler hans maskulinitet.
Så vil jeg sige til statsministeren, at statsministeren taler om balance, men statsministeren siger jo, at man vil bruge nul kroner på dagpengekatastrofen.
Man har brugt nogle penge, og de var midlertidige.
Fremadrettet til at løse det permanente problem vil man bruge nul kroner.
Til gengæld har man brugt milliarder af kroner på topskattelettelser og selskabskattelettelser.
De er permanente.
Finansministeriets egne tal viser, at der stort set ikke kommer arbejdspladser ud af det.
Hvordan er balancen i det?
Det er nul kroner, fru statsminister.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Vi lægger utrolig meget vægt på det, virksomhederne siger til os, for vi skal også huske på, at skal der skabes private arbejdspladser i Danmark, er det vigtigt, hvad virksomhederne siger.
Det er derfor, vi har gennemført to store vækstpakker, hvor en af dem i øvrigt også indeholdt 1 mia. kr. til voksen- og efteruddannelse, men der var skattelettelser til erhvervslivet.
Hvorfor?
Fordi de skal have gode rammebetingelser, så de kan skabe arbejdspladser.
Og det vigtigste for de arbejdsløse må jo være, at der skabes arbejdspladser.
Jeg tror ikke, dagpengesystemet er det allervigtigste.
Jeg tror, det vigtigste er, at der er et arbejde at få, hvis man bliver arbejdsløs.
Derfor må og skal vi have en situation, hvor vi ikke bruger hver en ledig krone på vores dagpengesystem, men hvor vi også bruger nogle af de penge, vi har, til at skabe gode rammebetingelser for virksomhederne, så de kan skabe arbejdspladser til de arbejdsløse.
Det er den balance, vi mener er vigtig i Danmark.
Vi har Enhedslisten og SF, som mener, at hver ledig krone skal bruges på vores dagpengesystem.
Vi har de borgerlige partier anført af Venstre og Liberal Alliance, som mener, at hver ledig krone skal bruges til skattelettelser.
Og så har vi regeringen i midten, som mener, at man skal finde en fornuftig balance: gode rammebetingelser for virksomhederne, også skatte- og afgiftslettelser, når det er nødvendigt, og at vi år for år lægger penge til side, så vi også kan udvikle vores fælles velfærd.
Anders Samuelsen (LA), 2015-05-12:
Tak for det.
Det, vi så har fået en afklaring på indtil nu i dag vedrørende terrorsagen og informationerne, som er indløbet til statsministeren, er så, at fra den mail indløb umiddelbart inden statsministerens pressemøde med den internationale presse med en præcisering af, at der ikke var sket den opgradering af bemandingen umiddelbart efter terroranslaget, og så indtil for få dage siden, har statsministeren ikke fået noget at vide om det forhold.
Kan statsministeren ikke prøve at forklare, hvordan det kan lade sig gøre, at den information ikke når frem til statsministeren?
Hvad er det for nogle procedurer, der har været i Statsministeriet og Justitsministeriet, som gør, at en så vigtig information i så mange uger ikke når frem til statsministeren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Nu har vi desværre ikke fundet milliarder til erhvervslivet i denne omgang – det har vi gjort tidligere med vores vækstpakker, og nogle af dem har SF heldigvis også været en del af, og det synes jeg er godt.
Når vi ønsker at ændre lidt på planloven for at give bedre muligheder, at foretage afreguleringer i forbindelse med regler, der ikke er behov for længere, og at give skattelettelser på nogle af de områder, som virksomhederne efterspørger, så handler det jo lige præcis om noget, som mennesker på dagpenge er interesseret i, nemlig arbejdspladser.
Så alt, hvad vi gør i forhold til at lette skatter, lette regulering, lette planloven, har dybest set én overskrift, som ikke bare regeringen er optaget af, men som de arbejdsløse også er optaget af, nemlig flere arbejdspladser.
Det er det, det handler om, og derfor synes jeg jo egentlig, at det bedste dagpengesystem er, at der skabes nok arbejdspladser i Danmark.
Så man kan ikke bruge alle pengene på dagpengesystemet, man er også nødt til at bruge nogle af pengene på rent faktisk at skabe nogle af de arbejdspladser, som de arbejdsløse efterspørger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-05-12:
Der er ingen tvivl om, at det var Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, der stemte for dagpengereformen, og jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre kæmper for at fastholde den dagpengereform, de selv har stemt for.
Men hvis man kigger lidt på det og gerne vil ændre på dagpengereformen, kan man se, at det jo koster penge enten at ændre på genoptjeningskravet eller at kigge på længden af dagpengeperioden, hvis man samtidig ikke vil tage pengene fra andre i dagpengesystemet.
Hvis man vil sige, at man lige nakker et år mere og bruger pengene på noget andet, kan man selvfølgelig holde det inden for systemet, og det tror jeg bestemt Det Radikale Venstre vil være med på – det håber jeg ikke at Socialdemokraterne vil være.
Jeg bliver nødt til at spørge statsministeren: Når statsministeren nu kan finde milliarder til erhvervslivet i forbindelse med vækstinitiativerne og på forhånd helt afviser at tilbageføre flere penge for at genskabe trygheden på arbejdsmarkedet og forbedre dagpengesystemet, hvori består det rimelige så?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-05-12:
Jeg må sige, at det undrer mig af flere grunde.
Som almindeligt interesseret i den her sag brugte jeg selv lidt kræfter allerede mandag efter terroranslaget lørdag og natten til søndag på at besøge sårede betjente på Rigshospitalet, tale med folk i miljøet omkring synagogen, og det stod mig fuldstændig klart allerede der, at der var nogle svigt.
Det er jo sådan set også baggrunden for, at mit parti var så insisterende på, at tingene skulle tages i den rigtige rækkefølge, og at vi nu skulle have en redegørelse og få klarhed over, hvad der fungerede, og hvad der ikke fungerede, før vi startede de politiske diskussioner om, hvad gensvaret så skulle være.
Jeg skal egentlig ikke spørge om noget.
Altså, jeg konstaterer bare her med stor forundring, at landets statsminister indtil for få dage siden svævede i den vildfarelse, at der blev etableret øjeblikkeligt forstærket bevogtning omkring synagogen.
Det kunne så rejse det sidste mere generelle spørgsmål, nemlig om statsministeren i det lys, at man først så sent egentlig fik klarhed over, hvordan verden hang sammen, føler, at man har sikret tilstrækkelig betryggende arbejdsgange på tværs af de forskellige ministerier og omkring regeringens Sikkerhedsudvalg, så vi som danskere kan føle os trygge, hvis noget frygteligt som det, vi oplevede, skulle ske igen – gud forbyde det – og at der den næste gang ageres prompte på baggrund af faktuelt rigtige oplysninger.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-12:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at i den her sag har det været meget, meget svært for oppositionen at holde hovedet koldt.
Det har været meget svært for oppositionen at anerkende, at først skulle efterforskningen finde sted, derefter skulle vi have en grundig evaluering, og så skal man selvfølgelig have nogle læringspunkter ud af det.
Som jeg husker den her sag, bad hr. Lars Løkke Rasmussen og andre om, mens efterforskningen fandt sted, mens rigtig mange politifolk var engageret i selve efterforskningen af sagen, at nu skulle der straks finde en evaluering sted.
Men bad simpelt hen om, at efterforskerne skulle lægge deres arbejde med efterforskningen til side og gå i gang med evalueringen.
Der var det meget tydeligt regeringens anbefaling: Lad nu efterforskningen finde sted i god ro og orden, og lad os så derefter få en grundig evaluering af sagen.
Og det er jo netop det, vi har fået: en grundig evaluering, hvor politiet selvkritisk og ærligt oplyser om, hvad der er sket, for at alle kan gå ind og se, hvad der er sket, men også i forhold til de konkrete læringspunkter, der er.
Og det betyder jo, at vi fremadrettet får mulighed for at gøre tingene bedre.
I forhold til sikkerheden omkring de jødiske institutioner er der jo allerede etableret yderligere sikkerhed, og det er der også fundet finansiering til.
Og det er jo egentlig kun, på grund af at Venstre og andre ikke ønskede at være med, at vi ikke kunne lægge en plan for, hvordan politiet skulle styrkes i de kommende år.
Så det er rigtigt, at Venstre og oppositionen har haft meget vanskeligt ved at holde hovedet koldt i den her sag og har bedt om, at politiet løste opgaver, som det ikke var i orden at de skulle løse på det tidspunkt, men at regeringen netop har sagt: Efterforskningen først, derefter evalueringen, og så er der nogle læringspunkter; vi håndterer dem og handler på dem og afsætter i øvrigt også midler til at håndtere og handle på dem.