runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Jeg synes, det er udmærket, at man vil indføre egenkontrol – ja, ordføreren siger mere egenkontrol, men der er vel ikke noget i forvejen.
Men er det ordførerens opfattelse, at det er tilstrækkeligt at gå ud og lave nogle skemaer, som man kan krydse af på, sammenholdt med at man har et dyrlægebesøg, altså en sundhedsrådgivning?
Er det tilstrækkeligt, og kan man så bare fortsætte med kun at have et offentligt kontrolbesøg hvert 10. eller hvert 20. år?
Overlader man det så bare til, om den praktiserende dyrlæge plus besætningsejeren kan finde ud af at sætte krydserne rigtigt i et egenkontrolprogram?
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristen Touborg, at nej, jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at der er så store problemer i landbruget med at overholde ikke mindst dyreværnsreglerne.
Jeg har allerede redegjort for, hvordan reglerne er i dag, og derfor er det jo en tilsnigelse at sige, at der kun er et besøg hvert 20. år.
Det ved hr. Kristen Touborg, der jo selv er aktiv landmand, er fuldstændig og helt og aldeles forkert.
Der kommer dyrlæger hele tiden ude på besætningerne, og der er også lovgivningsmæssige krav på området.
Men det, der er væsentligt for mig at sige, er, at med det initiativ, som regeringen har taget med Dansk Folkeparti om egenkontrollen, pålægges alle besætningsejere rent faktisk en merudgift, og det tror vi har en meget stor effekt.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er lidt underligt at stå her og drøfte, hvad man kan gøre derudover for at forbedre kontrollen.
Jeg ved, at hr. Kristen Touborgs eget parti og de øvrige partier her i Folketinget har en aftale med familie- og forbrugerministeren om, at man, efter at undersøgelsen er gennemført i Familie- og forbrugerministeriet, skal sætte sig sammen og se på, hvordan man ændrer styringen og tilrettelæggelsen af kontrollen på det veterinære område.
Det virker altså meget mærkeligt, at man laver en aftale mellem alle de politiske partier i Folketinget, og at det første, et politisk parti siger, er: Vi tror alligevel ikke rigtig på den aftale, vi har, så vi må hellere sætte nogle flere ting i søen.
Der er masser af initiativer, og derfor synes jeg altså, det er besynderligt, at vi skal stå her og diskutere noget, der vel i princippet bare er et spørgsmål om at føre overbudspolitik.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-25:
Forslaget her fra SF om brugerbetalte velfærdsbesøg i kvæg- og svinebesætninger synes vi faktisk overordnet i Dansk Folkeparti at der er nogle rigtig gode intentioner i.
Der har jo igennem længere tid været meget fokus på, at der har været problemer i landbruget i forbindelse med den her kontrol.
Der har også været eksempler på nogle i landbrugserhvervet – det er dem, jeg kalder de brodne kar – som ikke har fattet, at man skulle tage tingene alvorligt.
Derfor er det jo relevant, at man siger, at vi er nødt til at indføre noget mere kontrol.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti og regeringen jo i forbindelse med finansloven for 2006 har lavet en aftale om mere egenkontrol, som kommer i gang senere på året.
I øjeblikket er der forhandlinger i gang ovre i Familie- og forbrugerministeriet, som også skal se på det her område.
Vi synes, at det er mest rimeligt, at de forhandlinger får lov til at blive afsluttet.
Så er der også den her ting om at indføre brugerbetaling på området.
Man kan jo godt dristes eller fristes, eller hvad vi nu skal kalde det, til at sige, at der kan vi komme i klemme med det, vi kalder skattestoppet.
Da jeg så gennemtænkte det, tænkte jeg egentlig også på, at man i forbindelse med det her beslutningsforslag – det var bare en tanke, der sådan faldt mig ind – kunne sige, at man gjorde den her ordning frivillig.
Det vil sige, at man lavede en ordning, som landmændene frivilligt kunne tilslutte sig, dog sådan at de selv betalte, men så kunne de måske ligefrem reklamere med, at de her havde indgået sådan en aftale, hvor de selv betalte for nogle ekstra besøg.
Det var noget, man godt kunne tage med ind i en drøftelse under udvalgsbehandlingen af det her forslag, hvis forslagsstillerne nu ellers er indstillet på det, for så ville det være ad frivillighedens vej, vi indførte det.
Jeg vil også gerne nævne, at jeg ved, at man i landbruget er i gang med at indføre nogle systemer, som går ud på mere kontrol, sådan at man kommer op på vistnok ca. 33 pct., som man fra erhvervets egen side lægger op til at ville have af besøg. Så fra deres side bliver der også gjort en indsats for at få løst de problemer, som vi må erkende er der.
Med disse ord skal jeg sige, at vi ser frem til de forhandlinger, der ligger ovre i Familie- og forbrugerministeriet.
Vi vedkender også, at vi har indgået den her aftale med regeringen i finansloven om mere egenkontrol; den er vi faktisk rigtig glade for at vi har indgået.
Og så ser vi frem til, at vi under udvalgsbehandlingen kan drøfte det her forslag fra SF, samtidig med at de andre ting bliver iværksat.
Dette være ordene for i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-04-25:
Dyrenes velbefindende i dansk landbrug er noget, der ligger os Socialdemokrater meget på sinde.
Man må jo sige, at vi desværre i de her år ser en udvikling, hvor produktionsdyrene lever et ekstremt hårdt liv og er under stort pres, mens de lever.
Selv om man kan sige, at landbruget på mange måder i dag minder om alle mulige andre industrivirksomheder, så er der altså lige den afgørende forskel, at man har med levende dyr at gøre som den vigtigste produktionsenhed.
Det er levende dyr, der leverer råvarerne til mælken og osten og til flæskestegen og frikadellerne, og derfor påhviler der altså det her erhverv et helt særligt ansvar for, at dyrene trives og ikke bare behandles som rene produktionsmaskiner.
Vi har også i fællesskab med den øvrige opposition fremsat et beslutningsforslag om, hvordan vi kan blive bedre til at forebygge skuldersår, og herunder at det skal følges op med systematisk kontrol af de besætninger, der har problemer.
Som vi også tidligere i debatten har hørt, er det altså sådan nu, at der kun er almindelige velfærdsbesøg i gennemsnit hvert 20. år i besætningerne.
Men vi er sådan set positive over for at se på det forslag, som SF her lægger frem.
Vi synes, det er en tanke værd at prøve at se på den mulighed, der her foreslås, for at gøre det brugerbetalt og på den måde få mulighed for også at øge frekvensen af kontrolbesøgene.
Vi kender jo brugerbetaling fra andre områder, sådan som vi har set i svaret fra ministeren, bl.a. fra slagtekyllingerne, og vi kender det, hvilket hr. Kristen Touborg også har været inde på, fra den kommunale miljøkontrol med landbruget.
Så det er ikke en ukendt måde, der her bliver foreslået, og derfor vil vi også gerne være med til at se på, om det her kunne være en løsning, hvis det altså så kan betyde, at vi kan få en hyppigere og bedre kontrol.
Men som ministeren også har været inde på, har vi altså besluttet, at vi sammen med den forhandlingsgruppe, som lige nu sidder og ser på fødevarekontrol, også skal se på den veterinære kontrol her til efteråret.
Der skal vi jo altså se på, hvordan vi både kvalitativt og kvantitativt kan styrke veterinærkontrollen.
Vi synes, det er oplagt, at vi i den forbindelse også tager det spørgsmål om brugerbetalingen op, samtidig med at vi ser på organiseringen og styringen af det veterinære beredskab.
Der synes vi jo også, vi skal overveje, hvordan en sådan brugerbetaling eventuelt kunne komme ind i forbindelse med en styrkelse generelt af veterinærkontrollen.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi ønsker en styrkelse, men vi synes, det er oplagt, at vi tager det op i den anledning.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Synes Venstre virkelig, at den omstændighed, at der er tre gange så mange døde søer nu, som der var for 10 år siden, og at der er dobbelt så mange døde køer, tyder på, at vi har en udvikling i gang, hvor dyrlægernes indberetning er tilstrækkelig, eller hvad synes Venstre egentlig om det?
Hvad har Venstre egentlig tænkt sig reelt at gøre ved det her problem?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-25:
Som også ministeren var inde på, er det jo sådan, at dyrlægerne, som jo tit er ude på de enkelte gårde, har et decideret strafmæssigt ansvar for at sørge for at indberette, hvis de finder, at der er noget at komme efter i forbindelse med noget dyrevelfærd.
Så vi har jo en lang række forskellige gode tiltag, som skal højne dyrevelfærden.
På linje med ministeren vil jeg også sige, at jeg synes, det er lidt mistænksomt populistisk, hvis man skal sige det på den måde, at SF nu prøver at komme inden om en arbejdsgruppe, som er i gang med en analyse af, hvordan det går på området.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Ordføreren anfører, at der i øjeblikket udføres en lang række risikobaserede kontroller, og at SF’s lovforslag derfor skyder langt over målet.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om han finder, at offentlig kontrol hvert 20. år i gennemsnit kan anses for at være en lang række
– ja, det kan det jo, for når man har en, to, tre, så har man vel en række, og hvis man har fire, så har man måske en lang række.
Synes Venstre virkelig, det er tilstrækkeligt, at der er offentlig kontrol hvert 20. år i gennemsnit?
Vil Venstre ikke på et eller andet tidspunkt have gjort noget ved det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-25:
Dette beslutningsforslag indeholder som så mange andre beslutningsforslag fra SF nogle meget sympatiske intentioner, som man skal være yderst speciel for ikke at bryde sig om.
Desværre skyder beslutningsforslaget, som det også så mange gange har været tilfældet med beslutningsforslag fra SF, langt over målet og konflikter med en række kontrolinstanser, som allerede eksisterer på området.
God dyrevelfærd i dansk landbrug er naturligvis noget, vi alle ønsker, men som allerede sagt skyder dette beslutningsforslag langt over målet, da der i dag allerede er meget kontrol på området, og da der allerede er flere initiativer på vej.
Som ministeren har redegjort for, udføres der i fødevareregionerne i dag et stort antal risikobaserede stikprøvekontroller, ligesom der er en mængde meget klar lovgivning på området, der placerer et direkte ansvar hos så vel den, der erhvervsmæssigt holder dyr, som hos den dyrlæge, der bliver bekendt med ulovligheder, altså med, at gældende regler ikke bliver overholdt.
Om end Venstre på nævnte baggrund ikke kan støtte det forhåndenværende beslutningsforslag, ser vi frem til også at indgå i drøftelserne om kontrollen på det veterinære område, når konklusionerne fra arbejdsgruppen under ministeren for familie- og forbrugeranliggender ligger klart.
Men indtil de ligger klar, forholder vi os afventende og pålægger således ikke de erhvervsdrivende yderligere regler og administrative byrder, som reelt ingen klar dyrevelfærdsmæssig konsekvens vil have.
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Nej, jeg må fastholde over for hr. Kristen Touborg, at jeg synes, at det her er et stærkt populistisk forslag.
Jeg synes, det ville have klædt SF i stedet for at anerkende, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti faktisk har taget et initiativ om egenkontrol.
Vi mangler lige lovgivningen omkring det, og den får vi på plads inden sommerferien.
Derudover har hr. Kristen Touborg faktisk selv som ordfører for SF lavet en aftale med familie- og forbrugerministeren, hvor man har tilkendegivet, at nu laver vi en kulegravning af hele kontrollen på det veterinære område, herunder også dyrevelfærdsområdet.
Det virker da højst besynderligt, at man laver en aftale om nu at gå ind og se på området igen og så kommer rendende sådan lidt ved siden af og siger: Derudover, selv om der er sat en masse ting i gang, må vi hellere lige komme med lidt ekstra.
Så jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at jeg synes, der er rigtig mange gode initiativer i gang.
Jeg synes, man skulle se effekten af dem, før man kommer rendende og siger: Vi tror ikke på de ting, som ikke engang er sat i gang endnu.
Jeg vil også sige til hr. Kristen Touborg, at jeg ikke gider at deltage i det hylekor, som han utallige gange kommer med, hvor der sker en mistænkeliggørelse af dyrlægerne.
Jeg har allerede her redegjort for, at det er strafbelagt også for dyrlægerne, hvis man ikke lever op til sit ansvar som dyrlæge.
Jeg synes altså ikke, det er klædeligt, at SF her bringer et helt erhverv i miskredit og nærmest påstår, at fordi de udøver sundhedsrådgivning, så er de dyrlæger ikke til at stole på; at de aldrig vil foretage nogen anmeldelser.
Der er ikke noget, der tyder på, at der ikke sker anmeldelser.
Tværtimod viser tallene jo, som hr. Kristen Touborg selv har påpeget under debatten her i dag, at der sker flere anmeldelser, og det er jo et rigtigt skridt, så vi får fanget de brodne kar.
Søren Pind (V), 2007-04-25:
Jeg skal ikke være uenig med hr. Peter Skaarup i, at det her er forhold, som præger mennesker i meget, meget lang tid.
Men det er klart, at der sker et sammenfald med, at der også må være en grænse for, hvor lang tid man kan forvente at samfundet vil forfølge folk.
Jeg vil ikke erklære mig uvillig til at drøfte det her nærmere.
Det var måske en lidt stærk formulering, jeg fik anvendt.
Og det er selvfølgelig en vanskelig overvejelse; det vil jeg medgive hr. Peter Skaarup.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-25:
Også fra konservativ side skal vi sige, at vi har fuld forståelse for intentionerne bag det her forslag.
Når vi ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at vi har fuld fortrøstning med hensyn til den undersøgelse, som ministeren netop har redegjort for at hun faktisk har igangsat og ønsker at gennemføre hen over sommeren.
Den synes vi er meget relevant og meget relevant baggrundsstof for at træffe beslutningen om, at samtlige hesteejere i Danmark skal tegne en lovpligtig forsikring for deres heste.
Vi vil godt have belyst, hvor relevant et sådant forslag vil være, og hvor stort omfang det vil have i forhold til de skader, vi har set.
Jeg kan godt forstå, at det for mennesker, der uforskyldt bliver sat i en situation, hvor de ved påkørsel af en hest enten får personskader eller voldsomme materielle skader, som de selv må betale, er voldsomt og irriterende og svært at forstå.
Det kan jeg godt indse, men jeg vil gerne have undersøgt, om det her virkelig er et problem af et stort omfang eller det bare vil betyde, at forsikringsselskaberne får endnu en god niche at tjene penge på, altså at rigtig mange penge bliver indbetalt og relativt få udbetalinger kommer ud af det.
Så vi vil gerne afvente den undersøgelse, som justitsministeren har lovet at gennemføre hen over sommeren, og så vil vi på det tidspunkt tage stilling til, om det vil være nødvendigt at indføre en lovpligtig forsikring for hesteejere.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-25:
Lad mig på vegne af Venstre også udtrykke min store sympati for de grundlæggende tanker, der ligger bag beslutningsforslaget.
Grundlæggende finder vi det i Venstre rigtigt at hjælpe de mennesker, der på grund af ulykker med heste indblandet, bliver fanget i et økonomisk glatføre.
Det er dog endvidere Venstres holdning, at man ikke skal drage forhastede konklusioner på baggrund af ufuldstændige skøn, og slet ikke hvis det kan undgås.
Ifølge beslutningsforslaget skal en hesteejer ikke blot kunne pålægges et ansvar på et objektivt grundlag; samtlige hesteejere i Danmark skal også tegne en obligatorisk ansvarsforsikring.
Dette vil selvsagt få vidtrækkende konsekvenser for samtlige hesteejere, hvilket gør lovforslaget til et spørgsmål om proportioner, og i Venstre finder vi det ude af proportioner, hvis de konsekvenser, forslaget vil få, er, at alle hesteejere vil blive berørt af det i negativ retning.
Det mener vi på ingen måde vil stå mål med ulemperne for de få, der lovgives imod.
Som sagt deltager vi fra Venstres side meget gerne i en drøftelse om dette beslutningsforslags intentioner og et eventuelt lovforslags konkrete indhold, når konklusionerne fra ministeriet ligger klar.
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg kan jo ikke gå ind og kommentere på konkrete sager, men jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at det er fuldstændig korrekt, at der er helt almindelige forsætsbegreber, som vi anvender allerede i dag i forbindelse med sager, der kører ved domstolene, og jeg vil sige, at der da i hvert fald for alvor er tale om en nyskabelse, hvis SF nu lægger op til, at man skal til at udhule det forsætsbegreb, der gælder i dag, så man i større omfang skal kunne dømme folk, uden at man overbevisende kan bevise, at de rent faktisk har handlet forsætligt.
Det, der i hvert fald er mit budskab her i dag, er, at jeg synes, det er et vigtigt område at gå ind og se på, men før vi kan ty til lovgivning, bliver vi nødt til at have kendskab til, hvor mange sager der overhovedet er af den her karakter, og om det apparat, man sætter i gang, hvis man f.eks. skal indføre en obligatorisk ansvarsforsikring, står mål med det antal sager, der rent faktisk er på området.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Jeg havde vel heller ikke forventet, at justitsministeren kunne sige, i hvor mange tilfælde der var blevet gjort objektivt ansvar gældende, selv om det er min opfattelse og min forventning, at det er meget, meget få tilfælde, der er tale om.
Sagen er jo nemlig den, at der skal være fuldstændig uacceptable forhold, og at det skal være fuldstændig indlysende, at det er hesteejerens skyld, at hestene er løbet ud.
Der skal meget lidt hegning til, før det er sådan, og ellers vil myndighederne sige, at hesteejeren intet ansvar har.
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Det kan jeg ikke svare hr. Kristen Touborg på.
En af grundene til, at jeg nu har bedt de berørte organisationer og rigspolitiet om at finde ud af tallene, er jo, at jeg i hvert fald er bekendt med, at der inden for det sidste år har været to sager, og det har så også været dobbelt uheldigt, fordi en bilejer, der er blevet ramt af en hest, ikke har haft tegnet forsikring og derfor ikke har kunnet få dækket de omkostninger, der var ved selve ulykken.
Derfor synes jeg, det har været rigtigt at se på: Hvad har der været af sager, og er det her noget, der giver anledning til meget store økonomiske problemer, eller er det enkeltstående tilfælde?
Det mener jeg må være afgørende for, om Folketinget indfører en obligatorisk ordning, der pålægger samtlige hesteejere en ansvarsforsikring.
Så jeg kan ikke sige noget om, hvordan praksis er; det er jo netop det, jeg har spurgt til, og jeg forventer, at resultatet af de undersøgelser foreligger efter sommerferien.
Kristen Touborg (SF), 2007-04-25:
Det lyder jo meget tilforladeligt, når ministeren siger, at der er objektivt ansvar for hesteejeren, hvis der er noget at bebrejde hesteejeren.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Hvor mange gange i f.eks. de seneste 5 år er dette objektive ansvar blevet gjort gældende?
Anne Baastrup (SF), 2007-04-25:
Da vi for efterhånden rigtig mange år siden fik gennemført muligheden eller forpligtelsen for ministerierne til at lave en miljømæssig vurdering af lovforslagene, var der også fra de ministre, der var involveret, og fra den daværende justitsminister en råben og skrigen, fordi det gav administrativt bøvl og besvær og ikke var nødvendigt, og fordi der var mange lovforslag, som ikke havde miljømæssige konsekvenser, og hvorfor skulle man dog forholde sig til det osv.
Men omvendt tror jeg i og for sig, at det blotte forhold, at man skal overveje det i ministeriet, også selv om man så kommer frem til, at der ikke er nogen miljømæssige konsekvenser, der i hvert fald er politiske – ministeren vil ikke have, der skal være miljømæssige konsekvenser – gør, at man så altså skal skrive sig ud af det problem.
Jeg har set lovforslag, som ikke havde ligestillingsmæssige konsekvenser, og har set de ord, der blev formuleret om, at der ikke var ligestillingsmæssige konsekvenser ved noget, hvor det var åbenlyst for alle, at der var ligestillingsmæssige konsekvenser.
Et eksempel var også den her nedsættelse af sukkerafgiften på mineralvand, herunder sodavand.
Der havde jeg jo en længere debat med formanden for Folketingets Sundhedsudvalg, hvor vi skrev frem og tilbage om, hvilke konsekvenser det ville få for sundheden.
Hvis det bare var sådan, at vi havde haft den der sundhedsmæssige vurdering, ville der have stået, at det her bliver børn fede af – punktum – det er usundt – punktum, for der er jo ikke nogen minister, der sådan bare, hånden på hjertet, kan sige, at det ingen sundhedsmæssige konsekvenser har at nedsætte sodavandsafgiften.
Hvorfor kan vi ikke få de ministre til konkret at skrive, hvad konsekvenserne er, konkret at skrive det på en sådan måde, at de rent faktisk kan ses over skulderen af folk, der også har forstand på det, således at vi også får en debat om, hvad det er for en lovgivning, vi laver, en debat om, hvor vi går hen med den her lovgivning, og om det kommer til at koste os ekstra penge inden for omsorgssektoren, inden for sundhedssektoren?
Vi skal jo træffe en lang række beslutninger, som kan få betydning.
Der er jo også mange, som justitsministeren selv leverer til sine fængsler, som bliver tossede oven i hovedet, som får psykiske lidelser af det.
Vi fik jo en undersøgelse om isolation her for ca. 10 år siden, der påviste sort på hvidt, at det havde alvorlige konsekvenser at sidde i isolation – alvorlige sundhedsmæssige konsekvenser.
Vi ved jo, at det ikke er sundt, når folk sidder i fængsel i længere tid og ikke får udgang osv.
Det kan man da godt skrive, vi ved det jo godt.
Derfor er det på en lang række områder ret smart at skrive, at ting har sundhedsmæssige konsekvenser.
Så jeg forstår slet ikke det der jamenspil, som de forskellige ordførere kører med.
Helle Sjelle (KF), 2007-04-25:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte De Radikales beslutningsforslag om en vurdering af lovforslags sundhedsmæssige konsekvenser, selv om vi egentlig er enige i forslagets intentioner, nemlig at befolkningens sundhedstilstand selvfølgelig skal have allerhøjeste prioritet og tages med i betragtningerne i de politiske beslutninger.
Vi må dog tage afstand fra, at netop alle lovforslag bør indeholde en vurdering af de sundhedsmæssige konsekvenser, fordi det allerede i dag er et krav, at der skal redegøres for lovforslags sundhedsmæssige konsekvenser, når det i de konkrete tilfælde er relevant.
Det synes vi er tilstrækkeligt.
Derfor synes vi heller ikke, at det er hensigtsmæssigt, hvis der fremover skal redegøres for de sundhedsmæssige konsekvenser i tilfælde, hvor det ikke er relevant, altså hvor det pågældende lovforslag ikke har sundhedsmæssige konsekvenser, sådan som beslutningsforslaget lægger op til.
Det er på den baggrund, at vi ikke støtter det forslag, der er fra Det Radikale Venstre.