runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-03:
Jeg er helt enig i, at loven skal beskytte de svageste medborgere, men det er klart min opfattelse, at vi som ministerium skal gøre, hvad vi kan, for at kommunerne bliver bedst mulige til at forvalte det ansvar, som de har fået.
Og det gør vi ved at støtte dem med nye projekter, det gør vi ved at måle dem og gøre dem opmærksom på de steder, hvor tingene ikke er i orden – og det gør vi – og det gør vi ved at give dem lejlighed til at følge kommuner, som er bedre til det, end de selv er.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-03:
Ja, det svar bliver jeg jo så rigtig ked af.
For det første er der jo ingen, der tør klage eller sige nej til et fleksjob af få minutters varighed, selv om borgeren ved, at det risikerer at tappe de sidste kræfter ud af vedkommende, for hvis borgeren siger nej, risikerer man at miste sin forsørgelse.
Det er jo desværre sådan, det er indrettet.
Men der synes jeg ministeren siger: Nej, det er ikke så vigtigt, for der er jo en masse eksempler på gode forløb.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-03:
Der er intet ud fra Ankestyrelsens rapport eller herfra, der giver mig en formodning om, at loven skulle være forkert.
Jeg vil igen bekræfte, at der har været nogle få sager, som har påkaldt sig meget stor offentlig opmærksomhed, men de er altså knyttet til nogle få kommuner.
Der er tusindvis af gode forløb, som jeg ikke har nogen formodning om skulle være tvangsforløb, men hvor jeg kun har en formodning om, at det er forløb, som både den enkelte borger og den enkelte kommune er fuldt tilfredse med, og at det er forløb, som er i fuld overensstemmelse med reformens intentioner.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Jamen hvorfor gennemførte spørgerens parti, da de sad i regering, at borgerne skulle betale for at komme over Kronprinsesse Marys Bro over Roskilde Fjord?
Hvis spørgeren er så fuldstændig modstander af brugerbetaling, hvorfor gjorde man det så, da det var i Nordsjælland?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-03:
Hvis der er en udvikling i samfundet, som vi som politikere ikke finder tilfredsstillende, så er det vores ret og vores ansvar at sætte fokus på det og gøre det ved det, som vi mener er rigtigt.
Men når man ser på de processer, der er i beslutningshierarkiet, herunder i forhold til ankesystemet, så er det vores ansvar at få det udviklet, og det har vi gjort.
Jeg har ingen adkomst og ingen ret til at gå ind og foretage materielle bedømmelser af overgangen fra det ene led til det andet, men jeg vil sige, at det samlet set er min opfattelse – ligesom det er resten af forligskredsens opfattelse – at de reformer, vi har besluttet, er rigtige.
Vi ser nogle rigtig gode tal i udviklingen i antallet af sårbare mennesker, som får meget bedre fodfæste på arbejdsmarkedet.
Der er en masse støtte, der skal gives til kommunerne, men den giver vi.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-03:
Endnu en gang er jeg glad for, at ministeren understreger, at det, der står i loven, er, at det ikke må forværre borgerens situation, og jeg håber, at det bliver gentaget så mange gange, at det virkelig sidder fast i hovederne hos dem, der arbejder i de kommunale forvaltninger, og så tror jeg, at det måske i sig selv kunne hjælpe en lille smule.
Men jeg forstår ministerens svar sådan, at han ikke mener, at der er grund til at ændre loven – og ellers må ministeren jo rette mig – og det er det, jeg gerne vil diskutere med det her spørgsmål.
Hvis man studerer Ankestyrelsens rapport, falder det jo i øjnene, at der er en del eksempler på, at rehabiliteringsnævnet har indstillet til en førtidspension – det er jo dem, der skal komme med indstillingen og foretage en grundig vurdering af borgerens situation, og det er selvfølgelig fair nok – og at pensionen er blevet bevilget.
Men der er i Ankestyrelsens rapport flere eksempler på, at Ankestyrelsen har sagt: Nej, det skulle I ikke have gjort, for det skal dokumenteres endnu mere, at denne borger ikke har nogen restarbejdsevne.
Hvad mener ministeren om det?
Er det i overensstemmelse med loven og intentionerne bag loven, at selv det nævn, der er udset til at vurdere borgeren, bliver underkendt af Ankestyrelsen via Ankestyrelsens vurdering af deres arbejde?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-03:
Jeg vil gerne igen slå fast, at ressourceforløb og fleksjob ikke må forværre borgernes helbredstilstand.
Ambitionen med reformen af førtidspension og fleksjob er, at flere skal være en aktiv del af arbejdslivet, og at færre skal overlades til passiv førtidspension.
Det er en konkret og individuel vurdering, om en borger skal have et ressourceforløb, en førtidspension eller et fleksjob.
Vurderingen skal laves på et grundlag, der er nøje belyst fra alle vinkler, og det er netop det, der er formålet med rehabiliteringsteamet, hvor flere forvaltninger og en sundhedskoordinator fra regionen er repræsenteret.
Inden rehabiliteringsteamet mødes, skal borgerens sag belyses grundigt.
F.eks. skal borgerens praktiserende læge bidrage med oplysninger om, hvordan helbredsforholdene påvirker borgerens funktionsevne, og om der er særlige hensyn, kommunen skal være opmærksom på.
Hvis kommunen har andre relevante helbredsoplysninger, skal de også indgå.
Rammerne for rehabiliteringsteamet understøtter dermed, at de helbredsmæssige oplysninger indgår i vurderingen af borgerens sag, og jeg vil i den forbindelse gerne slå fast, at et ressourceforløb ikke er en arbejdsprøvning.
Et ressourceforløb handler om at udvikle borgerens arbejdsevne – det handler ikke om at afprøve, hvad borgeren kan eller ikke kan – og hvis det er åbenbart formålsløst at udvikle den enkeltes arbejdsevne, skal borgeren have førtidspension, og sådan skal det være.
I forhold til Ankestyrelsens praksisundersøgelse peger undersøgelsen på, at kommunerne i de fleste sager træffer afgørelse i overensstemmelse med reglerne.
Ankestyrelsen nævner ikke arbejdsprøvninger, da det som sagt ikke er formålet med ressourceforløb.
Lad mig opsummere: Det fremgår både af intentionen med reformen og af lovgivningen, at et ressourceforløb ikke må forværre borgerens helbred, og at borgeren skal inddrages undervejs.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-03:
Ankestyrelsen godkender gang på gang, at kommunerne tvinger syge borgere i arbejdsprøvninger, ressourceforløb og fleksjob af få minutters varighed på trods af lægelige udsagn om, at der ikke er nogen restarbejdsevne, og advarsler om, at borgerne sandsynligvis vil få det værre.
Ankestyrelsen har i en praksisundersøgelse fra maj måned 2015 ovenikøbet givet udtryk for, at kommunerne er for lempelige med at tilkende førtidspension, og at de i endnu højere grad skal benytte sig af sådanne foranstaltninger, før de tager stilling til førtidspension.
Vil ministeren anerkende, at loven bør ændres, så kommunerne ikke længere har mulighed for en sådan praksis?
For det første vil jeg sige, at vi jo ikke ved, hvad der reelt gemmer sig bag de tilsyneladende positive tal om, at så og så mange tusinde er kommet i minifleksjob af under 10 timers varighed.
For det er jo sådan, at det er noget, kommunerne kan tvinge borgerne ud i, og vi har set nogle skrækkelige eksempler på, at borgere er blevet tvunget ud i fleksjob af 2 gange 20 minutters varighed om ugen, og at borgeren har fået besked på, at du må tage din seng med på arbejde, så du kan klare de 2 gange 20 minutter.
Så sådan nogle ting gemmer der sig jo også bag det.
Det er rigtigt, at Ankestyrelsen vurderer de ting, men ministeren har jo lov til at ændre loven, hvis man ud af Ankestyrelsens rapport kan se, at der altså her er noget galt.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Se, så er jeg meget tilfreds med det svar, jeg har fået fra kulturministeren i dag.
Og jeg synes, vi bare skal konstatere, at det for alle, tror jeg, har været mærkeligt at observere, at der har været en skattepraksis gældende for landsdelsscenerne og en anden praksis for egnsteatrene og de små teatre, og at det selvfølgelig er uholdbart.
Derfor glæder det mig, at også kulturministeren er enig i, at der skal være ligestilling, og at den kan gå ud på, at de så ikke betaler skat af deres offentlige tilskud.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Når jeg her har glædet mig over, at skatteministeren hælder til den opfattelse, at de små teatre ikke skal være skattepligtige, så er det naturligvis, fordi jeg er ganske enig med skatteministeren.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Nu er kulturministeren jo minister for teatrene.
Og derfor synes jeg måske, det ville være fint, hvis kulturministeren så gav sin mening til kende, og her i dag er det jo uden risiko at gøre det, når skatteministeren selv udtaler, at han er positiv over for, at teatrene ikke skal betale skat.
For der vil jo så være den groteske situation, at de kommer til at betale skat af det offentlige tilskud, de får, og som jo skal gå til kultur.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Jeg synes, vi skal være glade for, at skatteministeren her i Folketinget har svaret, at han hælder mest til, at alle teatre undtages fra skattepligten.
Det er faktisk for en skatteminister at gå meget langt.
Og jeg kan kun være enig med ham og også glad for, at han har et skarpt blik for problemstillingen, nemlig for det mærkelige i, at store teatre ikke beskattes, og små teatre bliver beskattet, og dermed er jeg så foreløbig tilfreds.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Tak til ministeren.
Jeg skal ærlig indrømme, at da jeg stillede det her spørgsmål, var jeg faktisk ikke klar over, at skatteministeren havde besvaret spørgsmål her i salen, så det har jeg selvfølgelig læst op på siden hen.
Og det er jo ikke, fordi vi skal stå her og stille de samme spørgsmål om de samme ting, men nu synes jeg så, at det er relevant nok, at kulturministeren også involveres, og det er også derfor, jeg er ude efter at høre kulturministerens holdning til sagen.
For godt nok er det skatteministeren, der afgør, men kulturministeren kan jo give et godt råd til sin kollega.
Og jeg forstår så, at kulturministeren – og det vil jeg godt bede kulturministeren bekræfte – er enig i skatteministerens udsagn her i salen om, at det ville være en god ide, og at han hælder til, at der ikke skal ske beskatning af teatrene.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Skatteministeren har jo for nylig besvaret to spørgsmål om det samme emne.
Her forklarede han, at han nu i første omgang vil have afdækket praksis på området for at se, om og i så fald hvorfor der er forskel i beskatningsreglerne for teatre, og jeg synes, det er betryggende, at Skatteministeriet nu går i tænkeboksen.
Så kan jeg forstå, at spørgeren mener, at det er afgørende, om teatrene er almennyttige, men sådan er det altså ikke.
Ifølge Skatteministeriet er det ikke spørgsmålet om almennyttighed, der har betydning for beskatningen.
Som reglerne ser ud i dag, er teatret skattepligtigt, uanset om deres virksomhed har almennyttig karakter.
Jeg er meget glad for, at skatteministeren nu vil afdække området.
Og jeg har forstået på skatteministerens svar her til Folketinget, at han mest hælder til, at alle teatre undtages fra skattepligten, men det kræver altså en lovændring og et flertal blandt de politiske partier.
Men som sagt vil han nu først afdække praksis, og så vil der senere blive lejlighed til at drøfte sagen.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren redegøre for, om han er enig i, at egnsteatre og små storbyteatre skal være skattemæssigt ligestillet med landsdelsscenerne, således at deres virksomhed skal betragtes som almennyttig, og deres offentlige tilskud derfor ikke skal beskattes?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-03:
Det glæder mig rigtig meget, at SF er aktiv i mange sammenhænge, herunder også i spørgsmålet om biobrændstoffer.
Den interesse deler regeringen faktisk med SF, men for regeringen er det helt afgørende at være godt klædt på og have tingene analyseret helt til bunds, inden man træffer en så stor og vidtrækkende beslutning.
Det er derfor, vi har iværksat det her analysearbejde.
Jeg synes faktisk, at spørgeren burde rose regeringen for at have iværksat det her arbejde og også at få det afsluttet.
Det kunne måske godt være sket noget før under den tidligere regering, som også SF's ordfører i en periode var en del af.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Agter ministeren at afskaffe den gratis adgang for befolkningen til at opleve udstillingerne på Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst?
Bjarne Laustsen (S), 2016-02-03:
Nu er systemet i Folketinget jo sådan, at det er spørgeren, der kan spørge ministeren, og så går man ud fra, man får et svar.
Hvis ministeren vil svare ved at stille et nyt spørgsmål, er det selvfølgelig fint nok, men det bliver vi ikke klogere af.
Sagen er den, som ministeren også sagde, at det vil give nogle problemer at indføre brugerbetaling, fordi der så er nogle veje, hvor der er betaling, og andre, hvor der ikke er, og det er det, jeg gerne vil have en snak med ministeren om.
For når der er en partifælle til ministeren, der går ud og siger: Lad os da få det her i gang, lad os indføre brugerbetaling, så har det sikkert nogle konsekvenser.
Jeg vil gerne høre ministerens holdning til det.
Går ministeren ind for at indføre brugerbetaling, og kan det finansieres via OPP-projekter?
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Nu er hr. Brian Mikkelsen her ikke, men det var jo hans hjertesag, og jeg tror gerne, at han vil have, at jeg understreger, at det altså var en borgerlig regering, og at det var ham, der indførte den gratis entré.
Når jeg så ikke bare med det samme før jul har affejet anmodningen fra de to museer, er det selvfølgelig, fordi jeg også synes, at man skal lægge vægt på, hvad de to museer siger og ønsker, og de har jo ikke noget større ønske end ønsket om, at folk fra museumsfremmede miljøer kommer på museerne.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Jeg er jo glad for, at vi så sådan set er enige om, at det både har haft en stor betydning og har betydning, at vi har fået så stort et publikumsantal både på Nationalmuseet og på Statens Museum for Kunst, og det skal vi passe på ikke at ødelægge.
Det andet, jeg selvfølgelig er glad for, er, at der også er en fælles bekymring om, at vi giver alle mennesker i det her samfund en mulighed for at besøge museerne, og at der derfor skal være et særligt hensyn til de svagest stillede familier.
Det leder mig så hen til spørgsmålet om, om der så ikke også på den baggrund er rigtig meget bekymring hos kulturministeren i forhold til at skulle indføre en betaling igen.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Det er absolut et argument for gratis adgang, hvis det er af stor betydning for, at mennesker, der ellers ikke går så meget på museum, kommer og tager deres børn med.
Der var tale om næsten en fordobling på Statens Museum for Kunst, og det skal absolut tages med i betragtning, for det gælder om, at så mange som muligt har adgang til museerne.
Jeg vil bare ikke i dag argumentere hverken for eller imod.
Jeg har ikke taget stilling, men jeg håber, at jeg kan tage stilling i løbet af ret kort tid.
Når man får en henvendelse fra landets to største museer, som jeg tror det er, skal man jo ikke lige svare med et håndkantslag; så synes jeg, man skal tænke grundigt over sagen.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Jeg vil blot lige sige omkring det med gratis adgang, at vi jo ved, at der er mange museer i England, i Washington – det var faktisk dér, vi hentede inspiration, så det er jo ikke fremmed for andre lande – hvor man har gratis adgang til museerne, fordi det rent faktisk giver en større del mulighed for, det har i hvert fald den effekt, at gå ind at opleve museerne.
Det har vi jo også set her, og det vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte, altså at vi har set en rigtig flot udvikling i besøgstallet både på Statens Museum for Kunst og på Nationalmuseet, da der blev indført gratis adgang under VK-regeringen.
Og det betød jo umiddelbart, at besøgstallet for Nationalmuseet i 2005-2006, hvor det her blev indført, steg fra 539.000 til 696.000 besøgende.
Og for Statens Museum for Kunst blev besøgstallet mere end fordoblet fra 254.000 til 412.000 besøgende, altså en enorm udvikling i publikumstallet.
Det er bare det, jeg vil bede ministeren om at bekræfte, altså at det har været tilfældet, og at vi jo ved at indføre betaling risikerer, at langt færre ønsker at besøge museerne.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Den gratis adgang blev indført for 10 år siden, hvor det blev gratis at gå på Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst.
Det blev indført for at gøre det mere attraktivt at besøge de to museer.
Det har mange benyttet sig af, også rigtig mange turister i København, fordi de naturligvis også vil se udstillingerne på de to statslige hovedmuseer.
Jeg ved, at nogle af dem har udtrykt overraskelse over, at det var gratis – det er man jo ikke vant til i udlandet.
I forbindelse med indførelsen af det generelle omprioriteringsbidrag på 2 pct., som jo bl.a. gælder museumsområdet ligesom alle de øvrige statslige driftsområder, har de to museer henvendt sig for at få mulighed for at genindføre entrebetaling for voksne – det vil sige: sikre museernes mulighed for at opretholde et passende aktivitetsniveau.
Den anmodning har jeg ikke taget stilling til endnu; det er en vigtig og principiel beslutning, så jeg har ikke et endeligt svar på, hvad regeringen beslutter at gøre, men jeg forventer, at jeg inden længe kan give de to museer en tilbagemelding på deres anmodning.
Jeg er selvfølgelig meget optaget af at skabe balance mellem adgangen til vores fælles kulturarv og vores kulturinstitutioners økonomiske vilkår, og derfor er det vigtigt, at vi nu tager den tid, der skal til, for at få sagen drøftet godt igennem.
Mogens Jensen (S), 2016-02-03:
Her er jo noget, som skatteministeren i hvert fald ikke har svaret på.
Men nu kommer spørgsmålet: Agter ministeren at afskaffe den gratis adgang for befolkningen til at opleve udstillingerne på Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst?
Jeg betragter det som et tilsagn, og ellers må ministeren jo sige noget andet, men et tilsagn om, at udsagnet er rigtigt, at den her gratis adgang har medført en markant fremgang i gæsteantallet på Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst.
Vi ved jo ikke helt noget om, hvilke grupper det så er, altså om vi også oplever, at nogle fra svagere økonomisk stillede familier i højere grad besøger museerne.
Det kunne være interessant at få svar på, men det tror jeg på er tilfældet.
I hvert tilfælde vil jeg spørge ministeren, om der ikke også kunne være den risiko ved at indføre betaling, at det i endnu højere grad vil afholde svagere økonomisk stillede familier fra at besøge museerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-03:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at da SF forhandlede finanslov i 2015, var det et af vores krav, at man netop kiggede på spørgsmålet om Måbjergværket.
Vi må erkende, at vi jo ikke skulle forhandle alene; vi forhandlede både med andre partier og sådan set også med regeringen, og der kunne vi ikke komme i mål.
Men det har sådan set været et SF-ønske helt fra starten.
Det er lidt underligt at skulle sætte sin lid til en Venstreledet regering, men med de udtalelser, Venstre er kommet med i Vestjylland, må det jo også være ting, man må levere på efterfølgende.
Derfor håber jeg sådan set på, at der kan komme noget pres i forhold til at få truffet en beslutning om Måbjergværket, og jeg hører ministeren sige klart, at det kommer inden for 2-3 måneder.
Det vil jeg så forvente også bliver overholdt.
Bertel Haarder (V), 2016-02-03:
Så kan skatteministeren, spørgeren og jeg jo glæde os sammen.
Sophie Løhde (V), 2016-02-03:
Mig bekendt har Danske Regioner først bestyrelsesmøde i morgen, hvor Danske Regioners bestyrelse jo selv skal drøfte, hvad det egentlig er, man tænker og mener i Danske Regioners bestyrelse.
Og jeg kan jo ikke i dag på forhånd sige, hvad der måtte komme ud af et bestyrelsesmøde, der først finder sted i morgen.
Men som jeg nævnte indledningsvis, har jeg selv et møde med hr. Bent Hansen på fredag, og der forventer jeg at blive klogere på, hvad regionernes såkaldte konkrete planer går ud på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-03:
Det er jeg jo glad for at høre.
Vil ministeren så også dermed sige, at man er villig til at betale ekstra for en bedre effekt af en medicin, således at man, selv om det skulle koste lidt mere, ikke fravælger en medicin, sådan som Danske Regioner lægger op til?
Sophie Løhde (V), 2016-02-03:
Regeringens udgangspunkt er sådan set klart.
Vi har fri og lige adgang til sundhedsvæsenet i Danmark i dag, og det skal vi også have fremadrettet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-03:
Men med økonomi som et kriterium vil en helt almindelig tømrer i Danmark, som bliver ramt af kræft, ikke længere have adgang til den bedste behandling, men kun til den behandling, som et prioriteringsinstitut må mene patienten er værd, hvorimod en topleder fra erhvervslivet jo selv vil kunne betale for at få den nyeste og mest effektfulde behandling.
Så pengepungen bliver jo afgørende, hvis man inddrager økonomi som et kriterium.
Sophie Løhde (V), 2016-02-03:
Jeg mødes med hr. Bent Hansen på fredag, og der forventer jeg at blive klogere på, hvad de såkaldte planer for regionerne konkret går ud på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-03:
Hvad mener ministeren om Danske Regioners planer om at inddrage pris som et kriterium i KRIS' og RADS' arbejde?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Jeg forstår slet ikke, hvor spørgeren får sine oplysninger fra.
Jeg står her og siger, at det ikke i dag indgår i projektet.
Jeg står her og siger, at jeg ikke i dag mener, at man skal gøre det.
Men så tillader jeg mig at sige – hvad jeg normalt ville blive rost for, hr. Bjarne Laustsen, hvis det bare var en sag, der ikke var fra Nordjylland – at man kunne prøve at kigge på sagen og overveje, hvordan man kunne gøre det, se på nogle modeller og sådan noget.
Det er sådan set bare det, jeg siger, og det synes jeg i grunden man skylder de mennesker, der er deroppe.
Men altså, jeg har udtrykkeligt sagt, hvad jeg mener om den sag, men også, at jeg er villig til at se på forskellige modeller.
For når man ikke har et flertal, er det nok klogt at kigge på det sammen med nogen.
Bjarne Laustsen (S), 2016-02-03:
Jeg erindrer ikke en eneste gang, hvor man har talt om, at forudsætningen for at få en ny, tredje, vestlig Limfjordsforbindelse er, at der skal indføres brugerbetaling.
Det er et eklatant løftebrud, hvis ikke ministeren i dag kan afvise, at det kommer til at ske, og kan sige, at vi skal have en ny, tredje, vestlig Limfjordsforbindelse, men at det skal være uden brugerbetaling.
Er ministeren ikke enig i det?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-03:
Ja, præcis som ved forbindelsen over Roskilde Fjord, hvor det med Kronprinsesse Marys Bro bliver indført, at man skal betale.
Og der er jo også en bro, som man kan køre gratis over.
Altså, jeg er bare nødt til sige til spørgeren, at vi kommer til at diskutere det her på en anden måde, end vi gør hernede.
Jeg respekterer og accepterer fuldstændig, at sådan kan det godt være.
Men vi kommer det bare ikke tættere, for skal vi ind at diskutere det her, skal vi sidde over for hinanden og prøve at lave modeller.
Det er nemlig ikke bare lige at gå til det her.
Jeg har sagt, at der er udfordringer ved at lave sådan en model, men det er da ikke det samme, som at jeg vil afvise den.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-02-03:
Ministeren har tidligere tilkendegivet, at der jo ikke er nogen hindringer for, at regionerne kan inddrage pris som kriterium i vurderingen af nye præparater.
Såfremt Danske Regioner lægger op til en opdeling af det danske sundhedsvæsen i et A-hold og et B-hold, vil ministeren så tage initiativ til at opsætte sådanne hindringer, således at alle danskere har adgang til den nyeste og bedste behandling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-03:
Det er så hurtigt, som det overhovedet er muligt.
Det er afgørende for regeringen, at vi har sat det her på ekspres, og det har vi gjort, synes jeg, meget, meget hurtigt.
Mindre end et halvt år efter vi er tiltrådt som regering, har vi iværksat det her analysearbejde.
Det her er jo ikke en ny problemstilling.
Den regering, som spørgeren også har været en del af tidligere, har jo haft adskillige år til at løse den her opgave og har kunnet analysere frem og tilbage.