runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Jamen det forhold, at hr. Jesper Langballe ikke kan finde det i sig at rose Det Radikale Venstre, tror jeg altså ikke er påvirket af, hvordan debatten er forløbet, eller af, hvad jeg har sagt.
Jeg tror, hr. Jesper Langballe vågnede i morges som alle andre morgener og var helt klar over, at heller ikke dette blev dagen, hvor han ville rose Det Radikale Venstre, så det kan jeg altså ikke rigtig lade mig påvirke af.
Men det er da mærkeligt, at hr. Jesper Langballe kan ridse op, at jeg har rost Dansk Folkeparti for at rejse debatten, at jeg har rost integrationsministeren for hendes tale og for det udtryk, den var for, at man ønskede at gøre noget ved problemstillingen, og at jeg så skulle have forfladiget debatten og ikke have taget den alvorligt efter at have rost dem, der har rejst den, og regeringens svar på den.
Det synes jeg godt nok er en helt, helt særlig måde at udtrykke pessimisme på.
Jeg håber, at hr. Jesper Langballe vil lade sig inspirere af det gode vejr, så han kan få en glad og lykkelig weekend, også på trods af at Det Radikale Venstre har rost Dansk Folkeparti.
Jeg synes egentlig, det er lidt stærkt, hvad hr. Søren Krarup sagde.
Jeg er ikke helt sikker på, at det var en kritik af, at De Radikale i sin tid blev dannet på baggrund af bl.a. antimilitaristiske holdninger, og at vi skulle være et antiparti.
Jeg tror, der er mange, der ville mene, at det er samme baggrund, som Dansk Folkeparti har, men forskellen var der, at det jo ikke var en holdning, men mennesker, man var imod.
Det er så, hvad det er.
Den væsentlige forskel er netop det, at man jo godt kan være imod synspunkter.
Der er masser af synspunkter at være imod, men det, som jeg er helt enig med hr. Søren Krarup i, som jeg i hvert fald forstod indlægget, er, at det ikke er i orden at være imod andre mennesker.
Man kan være imod deres synspunkter, deres holdninger og deres handlinger, men det at være imod andre mennesker alene på baggrund af deres religiøse overbevisning, etniske oprindelse eller seksuelle orientering for den sags skyld er for mig helt uacceptabelt i et frit demokratisk samfund.
Søren Krarup (DF), 2009-04-17:
Nu skal hr. Morten Østergaard ikke skamme sig over at nedstamme fra Viggo Hørup, for han sagde faktisk noget, der var mening i.
Han turde nemlig sige ligeud, hvad han mente, i modsætning til De Radikale, der i dag forsøger at skjule det under sådan en almindelig banal tale om, at man er imod antipartier.
Han var imod et synspunkt, og det er reelt, og det burde De Radikale også være.
Sagen her drejer sig om, at vi har at gøre med et islam, der ønsker at undertrykke ganske bestemte folk, som de er i modsætning til, og derfor forfølger de ganske systematisk jøderne.
Det, sagen drejer sig om her, er et forsøg på at forhindre, at disse jøder skal blive forfulgt af folk, der altså ikke kan sondre og ikke vil sondre imellem sag og person, imellem holdning og handling.
Det er det, der ligger i vores forslag til vedtagelse.
Det er en konkret beskyttelse af folk, der konkret forfølges af visse andre.
Det burde Det Radikale Venstre forholde sig til i stedet for at slå det hele hen i almindelig generalisering, som betyder, at det hele ingenting betyder.
Jeg ville foreslå hr. Morten Østergaard at vise lidt af samme saglige lidenskab som Viggo Hørup i sin tid.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Jeg har normalt stor respekt for, når der parlamenteres i parlamentet med hr. Søren Krarup, fordi han ofte kaster sig ind i debatten på den præmis, som den er rejst.
Men jeg synes, det indlæg er en undtagelse, fordi jeg jo netop helt konsekvent har sagt, vi er imod enhver form for antisemitisme i Danmark.
Vi er i øvrigt imod enhver form for diskrimination af mindretal, uanset om det er mindretal, der diskriminerer andre mindretal, eller det er flertallet, der diskriminerer mindretallet.
Det kan ikke blive mere klart, vil jeg sige til hr. Søren Krarup.
Så vil jeg da sige til en mand, der bekender sig til almindelig historisk interesse, at hvis vi skal kigge på den i nyere tid væsentligste forfølgelse af jøder, var det vist ikke muslimer, der stod bag den.
Nu synes jeg efterhånden, det rabler helt.
Altså, det, som jeg gjorde, var at sige til hr. Martin Henriksen, at jeg fuldstændig deler det synspunkt, at det ikke skal være sådan på danske folkeskoler, at der ikke på en eneste af dem er plads til børn, uanset hvilken religiøs opfattelse eller hvilke religiøse bekendelser, de har, eller deres forældre har.
Det var det, jeg sagde; det var det, det var det klare synspunkt.
Og jeg beklager altså, at semantikken kom på tværs for hr. Jesper Langballe, men synspunktet var klart nok, og det er, at jeg fuldstændig deler den klare intention, det klare ønske, den klare holdning, at der på alle danske folkeskoler skal være plads til børn, uanset deres religiøse eller etniske ståsted.
Så vil jeg i forhold til det med historien sige, at jeg er glad for, at jeg oplevede det som dog en anerkendelse af, at Hitler, så vidt vides, ikke var muslim, og at der derfor trods alt må siges at have været en jødeforfølgelse, som er udsprunget uden for islam, og at det måske derfor er relevant nok, da der også i dag findes nazister i Danmark, at sige, at det ikke kun er i visse muslimske kredse, men at det også er andre steder, at man fortsat dyrker en jødeforfølgelse, som selvfølgelig bør imødegås mest muligt alle vegne.
Jesper Langballe (DF), 2009-04-17:
Nu skal hr. Morten Østergaard passe på, at han ikke kommer galt af sted.
Hitler hadede kristendommen og var en stor beundrer af Muhamed og beklagede, at det var kristendommen og ikke muhamedanismen, der havde sejret i Europa, for muhamedanismen ville have givet bedre krigere.
Men hele debatten har jo altså haft et fuldstændig monotont forløb fra oppositionspartierne til venstre.
Hr. Morten Østergaard sprøjtede med en telefonbruser ros ud over Dansk Folkeparti, som han roste for at have rejst debatten, ud over ministeren, som havde holdt en perfekt tale.
Men jeg kan altså ikke gøre gengæld og rose hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre, for det hele har jo været et stort bortforklaringsproblem, et bortforklaringsforsøg.
Hver gang hr. Morten Østergaard begynder at sige noget, begynder han med, at det er frygteligt med den antisemitisme.
Men det er jo frygteligt med al den diskrimination, der er i hele verden, og dermed har man jo simpelt hen ophævet problemet i sådan principielle abstraktioner.
Hr. Morten Østergaard kunne lige så godt stille sig til at læse højt af FN's menneskerettighedserklæring eller et eller andet andet kønt skrift og så få Folketinget til at falde i søvn med det.
Jeg ved ikke, om det er gået hen over hovedet på hr. Morten Østergaard, at jeg tidligere i debatten har omtalt, at det her specifikke problem med muslimsk chikane af jøderne - muslimsk antisemitisme - jo altså har historiske rødder bl.a. tilbage til stormuftien i Jerusalem og hans samarbejde med Hitler.
Muslimske brigader blev rejst som nazistiske stormtropper.
Der var en klar affinitet imellem visse dele af muslimerne, visse grupperinger af muslimerne og nazismen, og det er jo fortsat til i dag.
Den mest solgte bog på Vestbredden er »Mein Kampf«
Men jeg vil gerne anholde en ting, hr. Morten Østergaard sagde.
Det var en sætning, der egentlig morede mig.
Hr. Morten Østergaard sagde til hr. Martin Henriksen: Jeg vil gerne have, at det skal stå helt klart, at det er uacceptabelt, hvis der er skoleledere, der siger til jødiske børn, at de ikke bør frekventere skolen.
Hvis der er - er det helt klar tale?
- hvis der er.
Hr. Morten Østergaard ved udmærket godt, at det er der.
Hvorfor fremsætte det som en hypotese?
Det er en offentlig kendsgerning, at de skoleledere eksisterer.
Jeg synes, at det var et meget afslørende ordvalg.
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Det er altså i hvert fald ikke noget, der påvirker mig, i retning af at jeg så synes, at vi skal støtte forslaget, for hvis man i busselskaberne mener, at det er en god idé - hvis chaufførerne mener det - at indføre alkolåse, kan man jo bare gøre det.
Og det gør man jo også.
Jeg synes ikke, at det giver nogen mening, at vi lovgiver om det fra Folketingets side.
Altså, der er en tendens til, at man mener, at vi i Folketinget skal lave regler om alt muligt mellem himmel og jord.
Jeg går ud fra, at man i de pågældende busselskaber har en dialog med chaufførerne, og så bliver man måske nogle steder enige om - det gør man så, det refererede jeg også selv til i mit indlæg - at man laver alkolåse i busserne.
Det synes jeg er udmærket.
Men der er forskel på, om man synes, at det er udmærket, og på at mene, at vi fra Folketingets side centralt skal lave nogle regler, som om der var et særligt problem med buschauffører, hvad der jo netop ikke er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Det er, fordi jeg har noteret mig, at hr. Kim Andersen netop som retsordfører nævnte, at det kunne være, at det var muligt at lave et forslag, hvor vi kunne få alkolåse i alle former for køretøjer, i de tilfælde hvor chaufføren er dømt for spirituspåvirkning.
Kan jeg forvente, at Venstres retsordfører vil lave en henvendelse til justitsministeren og få justitsministeren til at lave sådan et forslag?
Jeg er sikker på, at det vil få SF's opbakning.
Det er noget, vi har ment længe, det er noget, vi har ønsket længe, og som vi har presset på for længe, og nu er vi glade for at høre, at Venstre faktisk også bakker op om det ønske.
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Hvis vi nu skal holde os til sandheden og sådan en aftenstund her søge at lægge demagogien lidt til side for at fremme ekspeditionen af sagerne, vil jeg gerne minde spørgeren om, at jeg sagde, at det kunne være relevant at indhente nogle af de erfaringer og informationer, man har andre steder om brugen af alkolåse i køretøjer.
Jeg synes, det kunne være nyttigt at se på, hvad erfaringerne var f.eks. i tilfælde, hvor personer var frakendt kørekortet på grund af kørsel i spirituspåvirket tilstand, og at man måske kunne lade det indgå i forbindelse med en dom, at personen efterfølgende ved generhvervelse af sit førerbevis var pålagt at skulle køre en bil med alkolås.
Det synes jeg da havde en relevans i sig i modsætning til det forslag, som vi konkret behandler.
Det vil jeg gerne være med til at undersøge, og jeg er sikker på, at det vil Socialistisk Folkeparti hjælpe mig med i forbindelse med det forestående udvalgsarbejde.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-21:
Også i den kollektive trafik har kunderne krav på at færdes så sikkert som overhovedet muligt.
Vi har desværre flere gange for nylig set eksempler på og anmeldelser af buschauffører, som tydeligt var påvirkede og kørte usikkert.
Vi har et eksempel fra Esbjerg Bybusser her fra januar 2009, hvor chaufføren blev afskediget på stedet, et sjældent eksempel, men et eksempel for meget.
Danmark er langt fra et foregangsland, hvad angår brug af alkolås, som sikrer, at bilisten skal blæse i et mundstykke, før bilen starter.
Er der alkohol i luften, nægter bilen simpelt hen at køre.
Der har længe været europæiske forsøg med alkolåsen.
Færdselskommissionen anbefalede herhjemme alkolås til dømte spritbilister allerede i februar 2007, og Rådet for Større Færdselssikkerhed sluttede sig til denne anbefaling.
Det er Socialdemokraterne helt enig i.
Så snart man får den første dom for spirituskørsel, skal der sættes en alkolås på bilen.
I Sverige og Finland har man gode resultater med ordningen, så der er kun dårlige undskyldninger for ikke at komme i sving på dette felt.
Det var derfor med stor skuffelse, at den tidligere justitsminister rutinemæssigt først afviste alkolåsene, men derefter i august 2008 skiftede signaler.
Nu har der så været et ministerskifte, og umiddelbart efter det ser det også ud, som om der er fjernet fokus fra alkolåse igen.
Socialdemokraterne ser gerne, at busselskaberne får pligt til at foretage uanmeldte alkoholstikprøver på deres chauffører, så længe det er klart skrevet ind i betingelserne i forhold til ansættelsen.
Alkolåsen har den fordel, at den pågældende bilist eller chauffør slet ikke kan køre med spiritus i blodet, men omvendt forhindrer alkolåsen jo ikke, at bilisten kan være impliceret i et uheld overhovedet.
Men vores udgangspunkt er, at antallet af pågrebne spirituspåvirkede trafikanter gennem de sidste år har ligget jævnt på omkring 15.000, og i hver fjerde dødsulykke på vejene er alkohol med i billedet.
Hvis der nu kan tegne sig et flertal for, at vi kunne få alle nye busser udstyret med en alkolås, er vi kommet et stykke ad vejen i forhold til en øget færdselssikkerhed.
Så det kan Socialdemokraterne støtte op om.
Vi vil dog gerne pege på, at forslagsstillerne ikke gør sig overvejelser om at stille krav om alkolåse på alle busser, som bliver taget i brug, eller som er taget i brug.
Det ville være en lille smule betænkeligt, hvis busselskaberne anskaffede sig et stort antal ældre busser, hvorefter man kørte uforstyrret i dem i 10-20 år, før kravene om alkolåse også for dem måtte være indført og være gældende.
Med disse bemærkninger kan jeg give forslaget Socialdemokraternes støtte.
Kim Andersen (V), 2009-04-21:
Jeg er da meget glad for, jeg er nærmest beæret over, at Socialistisk Folkepartis ordfører fandt mine udtalelser interessante.
Det kommer ikke bag på mig.
Jeg synes, at Socialistisk Folkeparti i forbindelse med det forestående udvalgsarbejde skal stille spørgsmålene, som vi med interesse vil læse og interessere os for, for der har det da - kan jeg forestille mig - en relevans.
Men det, som jeg foreløbig gav tilsagn om herfra, var at medvirke til at få sagen belyst, for jeg er sikker på, at der ligger nogle erfaringer andre steder fra, som vi ville kunne have glæde af at kende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
I SF mener vi, at det er en god idé at indføre alkolåse alle steder, både i busser, lastbiler, andre erhvervskøretøjer og private biler, hvis chaufføren har en tidligere dom for spritkørsel, så der faktisk er en eller anden form for begrundet antagelse om, at det desværre kan ske igen.
Men det er ikke det, vi debatterer i Folketingssalen i dag.
Det, vi debatterer, er helt konkret
et forslag om alkolåse for alle buschauffører, og det synes vi virker en smule ude af proportion.
For det første mener vi, at det er at mistænkeliggøre alle buschauffører, og for det andet er der ingen vurdering i beslutningsforslaget af, hvad det her vil koste.
Når den kollektive trafik i forvejen er ganske presset rent økonomisk og Dansk Folkeparti endnu ikke har været villig til at finde yderligere midler til den kollektive trafik, har jeg svært ved at se, hvordan det her skal betales.
Det er jo det spørgsmål, vi helt konkret står med.
Det handler jo lidt om, hvad det koster i forhold til problemets omfang, og da problemet er minimalt, kan vi ikke støtte forslaget, og SF vil derfor afvise det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-21:
Jeg er enig med hr. Kim Andersen om, at det ikke er en del af det her forslag.
Det vil han også finde ud af senere.
Det, jeg synes, der er interessant ved ordførerens udtalelse, er, at Venstre nu vil være villig til at kigge på, om vi skal gøre det i forbindelse med folk, der generelt er spirituspåvirkede.
Vi vil gerne have sådan en undersøgelse, hvis det er et skridt på vejen i forhold til at få noget lovgivning.
Jeg hører, at Venstre også vil have den.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-21:
Nej, men vi har jo en lang aften foran os, der kan være mange ting, der bliver afklaret i løbet af de næste timer.
Men jeg vil nu alligevel sige i den her sammenhæng, at man bliver nødt til at kigge på chaufførerne.
Nu er det ikke sådan, at chaufførerne netop i forbindelse med det her lovforslag har givet udtryk for, at de føler sig miskrediteret, fordi lovforslaget er blevet fremsat - måske netop tværtimod.
Man må også sige, at der er store busselskaber, som indfører det her af egen, fri vilje.
Det er heller ikke sikkert, at det selskab eller dets medarbejdere føler, at det er en miskreditering af dem.
Det kunne godt være, og det tror jeg faktisk er tilfældet, at chaufførerne synes, at det både er en fair og helt reel måde at sige på, at i det selskab kører man naturligvis ikke i alkoholpåvirket tilstand.
Kim Christiansen (DF), 2009-04-21:
Tak for det.
Vi har jo talt meget om mistillid, og jeg vil godt lige pointere, at det selvfølgelig er en god retorik at bruge, hvis man som konservativ gerne vil please nogle buschauffører og have dem som vælgere.
Men jeg vil bare sige, at det her jo intet har at gøre med mistillid.
Det er jo heller ikke udtryk for mistillid, at vi har færdselskontrol på vejene, som kører rundt og vinker folk ind til siden og beder dem om at blæse i en ballon.
Der er der jo ikke tale om mistillid; der er tale om kontrol.
Men det, jeg bare godt kunne tænke mig at spørge hr. Tom Behnke om - hr. Tom Behnke er jo også formand for Rådet for Større Færdselssikkerhed er, om jeg har ret i, at hr. Tom Behnke er uenig med Jesper Sølund fra Rådet for Større Færdselssikkerhed, som har udtrykt sig meget positivt over for at få det her udbredt netop inden for busdrift, hvor man jo som chauffør har det her store ansvar, at man kører rundt med mennesker dagligt.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-21:
Jeg opfatter det sådan, at da SF ønsker en ekspertkommission til at se på de her ting, har de taget pænt imod forslagene, og jeg går ud fra, at de vil stemme for deres eget forslag og ikke for de her forslag, hvis det kommer til afstemning, men det må hr. Kim Andersen altså afklare med SF's ordfører.
Jeg vil så til gengæld for sagligheden skyld sige, at det jo også fremgår af det notat fra Sundhedsstyrelsen, som ministeren har oversendt, at der sådan set er et stort behov for mere forskning i skadelige virkninger af hashmisbrug.
Jeg synes så, at en af de mere væsentlige og interessante oplysninger er, at 50 pct. af dem, der i dag henvender sig for at få behandling for stofmisbrug, henvender sig på baggrund af et hashmisbrug.
Kim Christiansen (DF), 2009-04-21:
Tak for det.
Det var jo en lang, næsten uendelig række af søgte forklaringer for at undgå at støtte det her ganske glimrende forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Når vi fremsætter det, er det selvfølgelig, fordi der har været nogle rigtig gode erfaringer med et busselskab, der opererer her på det danske marked.
Jeg hæftede mig ved nogle ting.
Ministeren gav udtryk for, at der jo ikke rigtig var sket nogen ulykker på det her område.
Jeg vil da bare spørge, om det er ministerens holdning, at vi først skal agere, når ulykkerne er sket.
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Nej, det er lige omvendt.
Jeg mener faktisk, at det er fantastisk vigtigt at forebygge ulykker i trafikken.
Hvordan kan vi få mest for pengene?
Der tror jeg så bare, at det her – undskyld, jeg siger det - er et af de steder, hvor man får mindst for pengene, fordi der stort set ikke er ulykker med busser, hvor alkohol er involveret.
Og derfor: Hvis man skal forebygge ulykker forbundet med alkohol, er det andre steder, man skal sætte ind, end lige præcis her, hvor der, når det gælder busser, altså kun er alkohol involveret i 0,3 pct. af uheldene, mens det gælder for ca. 25 pct. af ulykkerne i trafikken i øvrigt.
Kim Christiansen (DF), 2009-04-21:
Tak for det.
Der har været nogle ganske gode erfaringer med det, og vi har jo ikke tal, der viser, om det her har kunnet forebygge nogle ulykker.
Men det kan vi jo håbe på at det har.
Det har jeg jo selvfølgelig en tro på at det har, og det er også intentionerne med at gøre det obligatorisk.
Vi har altså at gøre med mennesker, som dagligt har ansvaret for andre menneskers ve og vel, når de transporterer dem rundt.
Og jeg er enig med ministeren i, at langt de fleste chauffører naturligvis passer deres job og er ædruelige.
Det er langt de fleste bilister også, men vi har dog en lovgivning på området alligevel.
Jeg vil bare lige høre, om ministeren mener, at 16.000 kr. til en alkolås på en ny bus til 1,5-2 mio. kr. vil kunne udgøre et problem for busselskaberne, som i givet fald vil påvirke deres økonomi betragteligt.
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Det må man jo spørge busselskaberne om.
Det er nu mit indtryk, at der er en del busselskaber, der er presset på økonomien; det siger de i hvert fald selv.
Og det løber jo op.
Men det korte af det lange er bare, at hvis vi i samfundet skal anvende de midler, er der andre og bedre måder at gøre det på.
Jeg synes ikke, at vi skal lovgive unødvendigt.
Jeg synes, at vi meget hellere skal se mere generelt på, hvordan vi kan bruge alkolåse, end ved lige præcis at gennemtvinge brugen af dem et sted, hvor problemet er meget lille, og så se bort fra, at problemet i virkeligheden er langt større i resten af trafikken.
Det er sådan set udgangspunktet.
Den samlede samfundsomkostning vil jo altså også løbe op i et millionbeløb, og man vil få diskussionen om, om det er noget, som vi belaster kommuner og amter med - undskyld, kommuner og regioner, vi har afskaffet amterne - og om vi derfor skal DUT’e de pågældende kommuner og regioner, altså kompensere dem for det beløb.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-21:
Tak for det.
Nu er det jo den rigtig store forebyggelsesdag i hele Danmark i dag, fordi Forebyggelseskommissionen har varslet en hel masse på sundhedsområdet.
Jeg kan ikke lade være med andet end at drage en parallel til trafiksikkerheden.
Ja, det vil det, hvis man tænker på, at de er kommunalt/statsligt ejede.
Men jeg vil nu sige, at jeg er enig med ordføreren i den her sammenhæng.
16.000 kr. i forbindelse med hver enkelt bus ser jeg ikke som noget stort beløb.
Ministeren siger her, at det undrer lidt, at forslaget går på, at det kun er buschaufførerne.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Skulle det måske ikke netop være forklaringen på, at det her forslag er stillet med sigte på buschauffører?
Lars Barfoed (KF), 2009-04-21:
Med hensyn til det sidste konkrete spørgsmål om, hvornår der kan blive tale om en elektrificering af stykket mellem Lunderskov og Esbjerg, skal jeg måske lige sige, at når det er naturligt at se særlig på det og måske prioritere det højt i rækkefølgen af, hvor vi elektrificerer, hænger det jo sammen med, at det er et stykke jernbane, der er immuniseret, som det hedder, altså, hvor man har forberedt, kan man sige, signalanlæggene til elektrificering, og at det derfor er naturligt at gøre det der, men måske ikke så naturligt at gøre det mange andre steder, før vi har de nye signalanlæg.
Hvornår det kommer på tale, tør jeg ikke sige, det kommer an på flere forhold.
Men vi har jo sagt, at vi laver en analyse af elektrificeringsprojektet, som er klar i 2011.
Deri vil den banestrækning indgå, og på det tidspunkt vil vi så kunne sige, vil jeg tro, hvornår det vil være relevant at elektrificere netop den strækning, og om det skal ske, lang tid før de øvrige banestrækninger er elektrificeret.
Og det kan også komme an på spørgsmålet om, hvad det er for noget togmateriel, vi har til rådighed i de kommende år, om vi skal ind og investere i elektriske tog tidligere, end vi havde forventet, og derfor også har behov for, om jeg så må sige, at en større del af banestrækningen tidligere end planlagt bliver elektrificeret.
Per Clausen (EL), 2009-04-21:
Men selv hvis man nu forestillede sig det sådan lidt utopiske, at IC4-togene kommer til tiden - den tid, der nu er blevet til tiden - og kommer til at køre, er der jo stadig væk et spørgsmål om godstransport f.eks. mellem Køge havn og Esbjerg havn, hvorunder Ringsted-Køge-forbindelsen bliver etableret, og det vil være fuldstændig oplagt at sikre, at man kan få en elektrificeret transport af gods fra Esbjerg til Køge Havn.
Er ministeren ikke enig i, at det ville være vigtigt at fokusere på, at man i hvert fald havde gennemført den her elektrificering på det tidspunkt, hvor det bliver muligt at bruge Ringsted-Køge-forbindelsen?