runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Hvorfor ikke?
Det er jo der, hvor den grundlæggende uenighed er.
Vi mener, at det en alvorlig forseelse af færdselsloven, når man får et klip i kørekortet.
Det fornemmer jeg også lidt på nogle af de borgerlige partier her i salen, al den stund at når jeg ser tilbage på de diskussioner, vi har haft, også da jeg selv var retsordfører, har der været ret mange forslag til, hvordan man kunne udvide klippeordningen så at sige, altså få flere ting ind under, hvad der skulle give et klip i kørekortet.
Derfor forstår jeg det simpelt hen ikke.
Altså, på den ene side vil man gerne sikre, at man får udvidet – man har i hvert fald fremsat forslag om, at man gerne vil og har overvejet mulighederne for at udvide klippekortordningen – men på den anden side mener man ikke, at det er alvorligt nok til, at man skal bidrage til en offerfond.
Det mener regeringen, og vi mener, at det her er en vigtig stor håndsrækning til ofrene for kriminalitet, og derfor håber jeg som sagt på, at der vil være den nødvendige brede opbakning til det.
Jeg er glad for, at aftalen er lavet med Enhedslisten, og andre er også velkomme om bord.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-03-19:
Tak for spørgsmålet.
Jo, jeg mener, at man kan sige, at der bliver ført et styrket tilsyn – både via en indirekte indsigtsordning og gennem opsyn med behandlingen af personoplysninger.
Så jeg er i arbejdet om det blevet overbevist om, at det her samlet er en styrkelse af tilsynet.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Jeg kunne næsten ikke dy mig, for nu siger ordføreren, at tilsynet med efterretningstjenesten bliver styrket, og den påstand har jeg godt hørt at bl.a. også vores justitsminister turnerer rundt med.
Kunne vi ikke få uddybet, hvordan tilsynet bliver styrket i forhold til i dag?
For sådan som jeg har forstået det her lovforslag og de to øvrige lovforslag, er der tale om, at man fører tilsyn med behandlingen af personoplysninger og ikke yderligere.
Er det ikke sådan, at man sådan set allerede i dag også kontrollerer det gennem det, der hedder Wambergudvalget?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-03-19:
Tak for det.
Efterretningstjenesterne har jo store magtbeføjelser, og derfor skal deres virke naturligvis også være reguleret ved lov her i Folketinget.
Det bliver det nu for både PET's og FE's vedkommende.
Det har taget mange år, en 14-15 stykker er det blevet til, men vi Radikale er selvfølgelig glade for det brede kompromis, som vi endelig har fundet frem til, blandt størstedelen af Folketingets partier.
Det er klart, at noget så grundlæggende som reguleringen af efterretningstjenesternes virke ikke kan svinge fra regering til regering.
Sådan et emne kræver et bredt flertal.
Det er jo et ud af tre lovforslag, der tilsammen skal regulere efterretningstjenesterne.
Vi ser, at reguleringen af FE ligger tæt op ad reguleringen af Politiets Efterretningstjeneste ifølge det lovforslag, som vi har førstebehandlet.
Vi får et par stærke tilsyn, der skal holde opsyn med efterretningstjenesterne.
L 163 styrker den parlamentariske kontrol med Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det parlamentariske kontroludvalg får øget indsigt i arbejdet hos efterretningstjenesterne.
Det er vigtigt med kontrol af efterretningstjenesternes arbejde, ikke bare for at undgå, at vi får en stat i staten, men også for at sikre borgernes tillid til efterretningstjenesterne.
Vi har brug for en effektiv efterretningstjeneste, men der er altid en balance mellem effektivitet og retssikkerhed, som skal findes.
Jeg mener, at vi her har ramt det rette punkt.
Vi er glade for det brede kompromis, som er landet med dette lovforslag.
Det er et stort skridt i den rigtige retning, og vi bakker varmt op om det.
Marie Krarup (DF), 2013-03-19:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti mener, det er afgørende vigtigt, at vi har et forsvar, der kan forsvare Danmarks frihed og suverænitet.
Forsvarets Efterretningstjeneste er en vigtig del heraf, fordi FE til stadighed sørger for et opdateret billede af truslerne imod Danmark.
Derudover gives der visse muligheder for indsigt i oplysninger om FE.
Dette sker, samtidig med at FE fortsat har gode muligheder for at indsamle informationer i udlandet af betydning for Danmarks sikkerhed og indsamle oplysninger om danske personer, der virker i udlandet til fare for Danmark.
Dette har særlig betydning i den konflikt, som vi kalder krigen imod terror.
Da vi i Dansk Folkeparti ikke mener, at lovforslaget mindsker FE's mulighed for at udføre sit arbejde på en fornuftig måde, ser vi positivt på forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2013-03-19:
Det kan måske udvikle sig til en hel roseklub, hvem ved?
Jeg synes også, det er godt, at forsvaret nu får sin egen lov om Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er jo rigtigt, at det er lang tid siden, Wendler Pedersen-udvalget blev nedsat, vist omkring 14 år, og man har så kigget på, om man kunne følge alle anbefalingerne.
Og det er sådan set det, der har været udgangspunktet, nemlig at vi følger meget af det, der er lagt frem.
Det følger også lovforslaget om PET, som blev behandlet i sidste uge, og så bygger det på en politisk aftale, som en række af Folketingets partier har indgået.
Dybest set burde det jo være alle Folketingets partier, der kunne støtte op om de to ting, for der er forbedringer begge steder i forhold til det, der har været det store udtalte ønske, nemlig at få mere indsigt i, hvad det er, der foregår.
Hvad angår de forskellige punkter, der er her i lovforslaget – for det er jo et kæmpestort lovkompendium – kan jeg sige, at i spørgsmålet om personoplysninger i forhold til persondataloven skal der selvfølgelig gælde de betingelser, som regulerer det, vedrørende både fysiske og juridiske personer.
Så er der også spørgsmålet om den her indirekte indsigtsordning, som indebærer en ret for nævnte personer til at anmode efterretningstjenesten om at undersøge, om FE uberettiget behandler oplysninger om vedkommende.
Så er der noget nyt, som vi også lægger meget vægt på, og det handler jo om, når nogen opererer i udlandet.
Der bliver det nu sådan, at man selvfølgelig kan indhente oplysninger om, om de f.eks. er i lejren, hvis man ønsker at vide noget specifikt om bestemte personer.
Så det her lovforslag er sådan en balance imellem, at vi er nødt til at skulle have en efterretningstjeneste, der kan løse den opgave, som den nu skal løse – og det står klart beskrevet, der er ikke ændring i det regelsæt, der findes, men der er beskrevet, hvad det er, den skal arbejde med – og hvor langt den kan gå i forhold til indsigt og kontrol og oplysning osv.
Der synes jeg man har fundet en god balance i at sikre danskernes, borgernes, tryghed, i forbindelse med at vi skal have Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg synes, man er landet på et fint punkt, og det synes jeg også bevidnes af den opbakning, der har været fra Folketingets forskellige partier til det her.
Så med de ord skal jeg på Socialdemokratiets vegne anbefale at sige ja til forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-19:
Tak for det.
Og tak for ordet i forhandlingen af det lovforslag, som jo handler om Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg vil gerne starte med at rose ministeren.
Det er jo ikke hver dag, man har lejlighed til det, men det er der en mulighed for at gøre her, og man skal jo aldrig nogen sinde holde sig tilbage for at rose forsvarsministeren.
Det skal vi benytte hver en lejlighed til, og det vælger jeg så at gøre i dag.
For regeringen har jo lavet en politisk aftale, et forlig, med Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre om en ny lov, som kommer til at regulere FE's opgaver og behandling af personoplysninger.
Derudover synes jeg, det er vigtigt at notere sig, at den nye lov også kommer til at styrke den parlamentariske kontrol med Forsvarets Efterretningstjeneste, og det er selvfølgelig et skridt i den rigtige retning.
Der er ikke nogen tvivl om, at med det internationale engagement, som et bredt flertal i Folketinget her er enige om at Danmark skal have, og som vi også har haft igennem mange år, er det selvfølgelig sådan, at vi er et udsat mål, og af mange grunde er det så også afgørende, at vi gør alt, hvad vi kan, for gennem Forsvarets Efterretningstjeneste at danne os et overblik over, hvordan den internationale trusselssituation ser ud mod Danmark, herunder selvfølgelig også mod de danske soldater, som gør en rigtig fremragende indsats på nogle af de internationale missioner, hvor de er udsendt.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at vi fremover kommer til at være i en situation, hvor vi fører en aktivistisk udenrigspolitik og stadig væk vil være aktive rundtom i verden, og hvor det af den grund naturligvis også er vigtigt, at vi har en stærk efterretningstjeneste, hvad angår forsvaret.
Lovforslaget her giver jo en lang række klare rammer for Forsvarets Efterretningstjeneste, også en lovregulering af, hvordan FE's behandling skal være af f.eks. personoplysninger – alt sammen noget, som er meget fornuftigt.
Hele det her arbejde ligger selvfølgelig også tæt op ad den diskussion og det lovforslag, der var i sidste uge, om kontrol af PET, og det er jo alt sammen noget, der udspringer af et arbejde, som blev igangsat under det, der hedder Wendler Pedersen-udvalget, og deres betænkning kom for lidt over et år siden, nemlig i februar 2012.
Derfor går vi til udvalgsarbejdet med en meget klar og positiv holdning om, at lovforslaget selvfølgelig skal vedtages, og vi håber også i den forbindelse, at vi nu får lejlighed til, hvis der er nogle, der måtte have nogle kommentarer ud over de høringssvar, der er kommet, at tage en drøftelse om det under udvalgsarbejdet.
Men samlet set synes vi, at den aftale, der er lavet, og også det lovforslag, der er fremsat, er et ganske udmærket stykke politisk håndværk, som vi kan bakke op om, og som der også er grund til nu at notere sig at forsvarsministeren har stået bag, og som vi gerne vil takke for ved førstebehandlingen i dag.
Mike Legarth (KF), 2013-03-19:
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig det første element i den her aftale, der nemlig handler om at undgå markedsmisbrug, og som handler om at sikre ensartethed og lige vilkår for de forskellige energiformer.
Det bakker vi fuldstændig op om.
Det andet led er vi nødt til at tage et forbehold over for.
Det er det, der er udrulning af fjernaflæste målere.
Det tager vi et forbehold for, fordi det nu er på dagsordenen under forhandlingerne om »Vækstplan DK«, som foregår i Finansministeriet, og som jeg jo selv deltager i her kl. 19.00 i dag.
Eftersom det ikke er afklaret der, hvordan forholdene skal være, og da vi er i en situation, hvor vi i forbindelse med energiforliget har set PSO'en i det seneste år være en afgift på 1,5 mia. kr., altså væsentligt over det skøn, der var lagt frem ved forhandlingerne om forliget, så er vi ikke indstillet på at pålægge forbrugerne en ekstra omkostning
sådan bare lige.
Men der er god ræson i det.
Det er en god idé at gøre det.
Så vi afventer udvalgsbehandlingen og tager endelig stilling til det ved den efterfølgende behandling her i salen.
Villum Christensen (LA), 2013-03-19:
Liberal Alliance anerkender til fulde, at dette lovforslag indeholder en række elementer, som kan fremme en fair og mere åben konkurrence på energimarkederne, og det er jo godt.
Men dette mål kan jo nås på mange måder.
Som vi læser forslaget, gives Energitilsynet en helt ny magt- og kontrolbeføjelse.
Statens forlængede arm får hermed adgang til markedsdeltagernes administrative systemer uden retskendelse.
Man får adgang til at udskrive tvangsbøder, offentliggøre kendelser til skræk og advarsel for andre osv.
Lad mig sige det, som det er: Det er ikke en god udvikling i statens muligheder for at gribe ind i den enkeltes integritet.
Det er en udvikling, som bør være undtagelsen, og vi har at gøre med, synes vi, noget meget dyrebart i vores demokrati.
I Energistyrelsens bemærkninger til høringssvarene leverer man jo også det bedste bevis for, at der er tale om stærke sager, når man sammenligner med Finanstilsynets beføjelser.
Det er ud fra den betragtning, at det jo ikke er noget særligt, for det samme gør Finanstilsynet.
Sådan læste jeg det.
Men, det er det.
Forleden deltog jeg i en konference for bestyrelser for investeringsforeninger, og der var der en central aktør, som tog ordet og sagde: Finanstilsynet er vores nyeste eksempel på et statsorgan, der både har den lovgivende, udøvende og dømmende magt.
Det er ikke et system, jeg synes er efterstræbelsesværdigt i energisektoren, og her ser vi da også, at man som altid lige får overimplementeret på nogle områder i direktivet, og det er jo sådan en særlig dansk spidskompetence efterhånden.
De mange opgaver i tilsynet skal jo gebyrfinansieres, så et eller andet sted bærer det jo ved til en stadig ringere konkurrenceevne, som regeringen ellers er meget optaget af at gøre noget ved.
Jeg tror, det er vigtigt, at der herinde konstant er opmærksomhed omkring de her skridt, også selv om det er små skridt, når de går i den forkerte retning.
Og der vil vi gerne være vagthunden.
Steen Gade (SF), 2013-03-19:
Vi støtter lovforslaget.
Som det er blevet nævnt, handler det sådan set om, at vi er sikre på at få konkurrence og åbenhed nok på markedet, også i engrosleddet.
Dermed er det en gennemførelse af forordningen.
Jeg synes også, at de initiativer, der er taget her for at sikre, at vi så også overholder det i praksis, er både nyttige og nødvendige.
Den anden del handler så om fjernaflæste målere.
Det synes jeg er vigtigt.
Det allervigtigste er selvfølgelig, sådan som SF ser det, at det er en nødvendig infrastruktur.
Vi skal måske lidt væk fra den måde, vi har tænkt infrastruktur på tidligere.
Det har været forholdsvis snævert, hvad der var infrastruktur.
Men der er vel ikke nogen, der i dag er i tvivl om, at it-systemer og en meget kraftig udbygning i hele landet er en grundlæggende infrastruktur.
Jeg opfatter fjernaflæste målere som en nødvendig infrastruktur med henblik på modernisering af vores samfund.
Dermed er det også nødvendigt for på sigt at skabe muligheder for nogle helt nye erhvervsmuligheder, forretningsmodeller, som kan udvikles, når vi først har udviklet det system med fjernaflæste målere i hele Danmark.
Halvdelen af danskerne har det jo allerede, men har måske ikke fået det fulde udbytte af det.
Danmark som samfund har efter min mening heller ikke fået det fulde udbytte af det.
Set med udlandets øjne er vores land forholdsvis lille, og vi får først det fulde udbytte, når vi kan tiltrække nogle af de mange innovative virksomheder, som faktisk sidder og lurer på, hvilket land der bliver det første til at have et så avanceret system, og som får indrettet sit tarifsystem på en sådan måde, at infrastrukturen virkelig inviterer innovative virksomheder til at slå sig ned her i landet.
Der er altså tale om konkurrence og større muligheder for forbrugere til at sammensætte deres eget forbrug og en infrastruktur til modernisering og effektivisering af vores samfund med mulighed for at være med til at åbne døren for nye virksomheder.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-03-19:
Mange tak for det.
L 180 er et lovforslag, som Det Radikale Venstre også kan støtte.
Der er jo som bekendt tale om en forordningsgennemførelse, og heri forbydes insidertrading, og det støtter vi naturligvis.
Men meget mere støtter vi den anden halvdel, der udruller fjernaflæste elmålere over hele landet.
Det er centralt i forhold til forbrugernes mulighed for at få glæde af svingende elpriser.
Det kan måske endda give ganske store besparelser.
Lidt af det drejer sig om, at man ved at have en fjernaflæst måler bedre kan følge med i sit eget forbrug, og det giver en vis besparelse.
En anden del af det at have en fjernaflæst måler er, at man får glæde af en lidt bedre konkurrence på elmarkedet.
Og endelig giver det en mulighed til ildsjælene og de bevidste elforbrugere for at planlægge deres energiforbrug efter, hvordan vinden blæser.
Det vil grundlæggende sige, at man med gennemførelse af den her udrulning af fjernaflæste målere er i stand til at give folk et incitament til at være meget opmærksomme på deres energiforbrug ikke bare til glæde for miljøet, men søreme også til glæde for forbrugerens egen pengepung.
Det er klart, at disse fjernaflæste målere også kommer med en lille omkostning, men det er vores formodning, at det på lang sigt vil være en god forretning ikke bare samfundsøkonomisk, som vi også har tal for, men søreme også privatøkonomisk for den enkelte.
Da de fjernaflæste målere samtidig er en vigtig brik i udhulningen af et smart grid, som jo også er en rar ting at have, når man har mange vindmøller på sit elnet, er vi alt i alt meget glade for at kunne støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Jeg kunne godt tænke mig at få forklaret hvordan.
Men man vil jo stadig væk ikke kunne få kontrolleret alle de andre aspekter af hverken Forsvarets Efterretningstjenestes eller Politiets Efterretningstjenestes arbejde.
Så jeg kunne godt tænke mig at få forklaret, hvordan tilsynet så kan siges at være styrket, når man kontrollerer de samme områder, som man har gjort hidtil.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Ja, som det allerede er fremgået, er det med de her lovforslag sådan, at ofrene for forbrydelser stilles bedre end i dag, og allerede dér kan Socialdemokraterne selvfølgelig støtte dem.
Dernæst drejer det sig om at få afgjort sager om erstatning hurtigere, end de bliver afgjort i dag, og endelig etableringen af en offerfond.
Offerfonden kommer til at fungere sådan, at der skal betales fra gerningsmandens side, og pengene skal gå til at hjælpe ofrene.
Det er initiativer, som der i virkeligheden har været brug for længe, også længe før den her regering, men desværre er der sket alt for lidt hidtil.
Det er så rigtig godt, at der kan blive rettet op på det nu, fordi for ofrene skal vi gøre det bedre, så erstatninger kommer hurtigere, og så der kan komme udbetaling, når eksempelvis et delkrav om erstatning kan opgøres.
Det handler jo grundlæggende om, at ofrene skal kunne komme videre med deres liv, og det at få afklaret spørgsmålet om erstatning er selvfølgelig et skridt på vejen til at få lagt sagen bag sig og komme videre med livet eller i hvert fald at sørge for, at den forhindring er der mindre for at komme videre med livet.
Med Offerfonden bliver der penge til at gøre mere, hvad angår rådgivning og støtte.
Så har vi lige været igennem en diskussion – den har også været i offentligheden – om, at der er flere partier, der mener, at der er færre lovovertrædelser, der skal medføre, at gerningsmænd bidrager til Offerfonden.
Det, der er min store bekymring i den forbindelse, er selvfølgelig, hvis det ender med, at man så får færre penge ind i Offerfonden.
Det er noget, som jeg ville synes var helt katastrofalt, for så ville man jo i virkeligheden på den ene side sige, at man vil støtte ofrene, og samtidig risikerede man på den anden side at tømme Offerfonden for penge.
Helt grundlæggende er det sådan, at vi med de her lovforslag får rettet op på forholdene for ofrene i Danmark, og det har vi haft brug for.
Det har Folketingets partier mulighed for at gøre noget ved nu, og det kan man gøre ved at stemme for de her forslag.
Lene Espersen (KF), 2013-03-19:
Dette lovforslag udmønter den politiske aftale mellem regeringen og Det Konservative Folkeparti samt en lang række andre partier om Forsvarets Efterretningstjeneste, og det følger i store træk den tilsvarende aftale, som den samme gruppe partier har indgået, for så vidt angår PET's virksomhed.
Hovedtrækkene i aftalen følger målet om at sikre, at vi har en efterretningstjeneste, der skal have mulighed for at virke effektivt og velfungerende.
Vi står over for reelle trusler som samfund, og her udøver vores efterretningstjenester en forbilledlig indsats for at beskytte Danmark og danskerne.
Samtidig er det også vigtigt, at den styrkelse af efterretningstjenesterne naturligvis går hånd i hånd med klare regler for efterretningstjenesternes virke og en kontrol med, hvad der foregår.
Jeg vil gerne understrege her, at det ikke er, fordi vi har nogen form for mistillid til efterretningstjenesterne, vi vil nærmere gerne sikre, at de, der måtte sætte spørgsmålstegn ved efterretningstjenesternes virke, ikke får held til mytedannelser om indsatsen.
Der indføres en lovregulering af personoplysningerne, der indføres et uafhængigt tilsyn med efterretningstjenesterne til afløsning af det nuværende Wambergudvalg, og tilsynet vil udgive en årlig redegørelse.
Som noget nyt vil Forsvarets Efterretningstjeneste gennem fysiske kilder kunne søge at afdække, om der i terrortræningslejre befinder sig i Danmark hjemmehørende personer.
Det er alene de fysiske og juridiske personer hjemmehørende i Danmark, der er omfattet af lovforslagets beskyttelsesregler, og det giver rigtig god mening.
Der er ingen grund til, at al-Qaeda, Taleban og andre skal fiske efter efterretningsoplysninger her i landet.
Vi støtter helhjertet lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2013-03-19:
Tak for det.
I et moderne og åbent demokrati som det danske, som må leve med, at truslen om terror er langt større end truslen om krig, vil vi altid have brug for en effektiv efterretningstjeneste, og det må så koste det, det koster.
Forsvarets Efterretningstjeneste skal altid have de bedste muligheder for at manøvrere, og vi anerkender, at der hverken kan eller skal være total åbenhed om tjenesternes arbejde, hvis det skal kunne fungere normalt.
Når dette er sagt, skaber det selvfølgelig en masse dilemmaer som liberal, fordi en sådan organisation jo bedst af alt kan betragtes som et nødvendigt onde – for at sige det, som det er.
Vi bifalder dog, at forslaget her forudsætter, at en fremtidig regulering bygger på almindelige persondataretlige principper, som det jo hedder, at vi får et uafhængigt tilsyn og en klarhed, i hvert fald større klarhed over rammerne for opgavevaretagelsen.
De sidste to ting forudsætter jo nærmest hinanden.
Når vi ikke har armene helt oppe over hovedet, skyldes det, at vi her endelig har en mulighed for at gå skridtet helt ud og komme på linje med det, som Enhedslisten var inde på med vores nabolande som f.eks. Norge og Storbritannien.
Selv efter disse lovændringer vil vi ifølge opgørelser fra bl.a. CEPOS være et af de lande, som har den svageste kontrolforanstaltning.
Det synes jeg er lidt ærgerligt, vi synes godt, man kunne være lidt mere ambitiøs i den afbalancering, der har fundet sted mellem tjenesternes mulighed for at arbejde uden for radaren og den helt afgørende kontrol, som jo også er en forudsætning for tjenesternes legitimitet og opbakning i befolkningen.
Da sidstnævnte trods alt har fået bedre vilkår og forslaget trækker i den rigtige retning, vælger vi at støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-19:
Det er fuldstændig rigtigt, det skal drøftes med Folketingets Kontroludvalg, og så er det ellers op til de to ministre, henholdsvis forsvarsministeren og justitsministeren, at træffe beslutninger.
Det vil sige, at tilsynet i praksis har den samme chef som efterretningstjenesterne.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at udpegningen af de her tilsynsmedlemmer ud over formanden, som i øvrigt så skal være landsdommer, skal drøftes med Folketingets Kontroludvalg.