runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Det var jo en rigtig god radikal ordførertale, hvor man kom hele kompasset rundt.
Først starter man med – helt naturligt, det er jo en automatreaktion – at kritisere regeringen.
Det er, som om det hører sig til, at man skal det.
De Radikale er jo ikke med i det forslag, der fremsættes her, og man kan sige, at det jo er sådan et lidt klart signal.
Jeg hæftede mig så ved, at man i øvrigt også fik sagt meget godt, synes jeg, at det, der bliver foreslået af forslagsstillerne, faktisk ikke rigtig er noget, de kan bruge til noget i Det Radikale Venstre.
Ja, hele debatten her har jo faktisk været en stor blanding af pærer og æbler, som vi hele tiden har hørt.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at realiteten i emnet, der er til behandling, er restancer; det er gamle restancer.
Vi kan nu konstatere, at pengene kommer hurtigere ind, og det er godt.
Så er der kommet et nyt system, hvor de nye restancer er stigende, og det, der så er udfordringen, er, at de skal kradses hurtigere ind.
Men er ordfører ikke enig i, at de restancer, som jo svinger over tid, reelt er likviditetsudsving, som kommunekasserne jo håndterer fint, når vi kigger på det historisk?
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Jo, altså – hvis vi tager det sidste først – hvis vi tager en historisk tilstrækkelig lang periode, er jeg sådan set enig i, at man kan håndtere det.
Men der er ingen tvivl om, at der er kommuner, som er stærkt presset, også på likviditeten.
Det kan man jo se, bl.a. fordi masser af kommuner har indsendt anmodning om at få lov at optage lån, og havde de pengene, ville de nok lade være med at låne.
Jeg tror egentlig, at de fleste kommunalbestyrelser er så kloge, at det vil de helst undgå, og når de derfor beder om at optage lån, er det selvfølgelig, fordi de, hvis de havde likviditeten, i hvert fald ville klare nogle af de ting uden at optage lån.
Så der er ingen tvivl om, at de er blevet mere presset, og at der derfor aktuelt også er en situation, hvor de i høj grad kunne gøre brug af den likviditet, der ville blive tilført, hvis man i højere grad fik inddrivelsen gjort mere effektiv og dermed fik de fleste af de her penge ind.
Til den første del af det, som spørgeren var inde på om, at jeg kritiserede regeringen, vil jeg sige, at det jo er, fordi der er grund til det.
Jeg ville egentlig enormt gerne stå heroppe og rose regeringen i en række sager, men jeg synes tit, at det er svært at finde de anledninger, der burde være til at rose regeringen.
Det er der i hvert fald ikke her.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-28:
Jo, som jeg også sagde, har vi noteret os, at der er nogle, der føler sig i klemme, men det er der også andre der har følt sig i forbindelse med opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Så der er jo altid nogle, om hvem man kan sige, at lovgivningen rammer skævt.
Men her er der jo tale om noget helt andet.
Der er ikke tale om pensionister, der er tale om højt betalt flypersonel ved SAS, som arbejder i Danmark, og som i princippet burde have været beskattet allerede, men som så ikke er blevet det.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-01-28:
Det blev sagt ved behandlingen af bemyndigelsesloven af den daværende Venstreordfører hr. Jacob Jensen.
Føler Venstres folketingsgruppe slet ikke noget ansvar over for begrundelserne for at give ministeren den bemyndigelse i sin tid?
Spiller det slet ikke nogen rolle for folketingsgruppen i Venstre, at der her er nogle mennesker, som helt dokumenterbart er kommet i klemme?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-28:
I Venstre noterer vi os, at der er en lille gruppe af SAS-piloter i Frankrig og Spanien, som har flyvebase i Danmark, og som føler sig overset i den nuværende lovgivning.
Dog fremgik det jo ganske tydeligt af skatteministerens tale, at der er tale om en mindre gruppe, og deres forhold ændrer ikke på, om den nuværende overgangsordning, som i øjeblikket gælder for pensionister, også skulle komme til at gælde for almindelige lønmodtagere; det synes vi ikke ville være fair.
Beslutningsforslaget ser heller ikke ud til at indeholde den viden, altså det faktum, at dobbeltbeskatningsoverenskomsternes opsigelse i sin tid ikke medførte en skattefritagelse for SAS-piloter med base i Danmark.
Overenskomsterne medførte som nævnt, at der udelukkende kan ske en beskatning af løn, hvis personen, der bor i udlandet, har en arbejdsgiver med fast driftssted i Danmark.
Betingelserne for dansk beskatning af SAS-flypersonale bosat i Frankrig og Spanien var derfor allerede opfyldt, da lovforslaget om opsigelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne blev fremsat.
Det skyldes jo SAS's strukturelle ændringer tilbage i 2006, som skatteministeren også redegjorde for, hvor ansættelsesforholdet for SAS-medarbejdere blev overført fra SAS-konsortiet med virkelig ledelse i Stockholm til det danske selskab SAS Scandinavian Airlines Danmark A/S med virkelig ledelse i København.
Yderligere er det Venstres klare holdning, at det ikke på nogen måde er rimeligt, at de pågældende SAS-piloters løn skal beskattes efter et skatteniveau, der er markant anderledes end det danske skatteniveau, når de nu rent faktisk arbejder i Danmark.
Der kan, som skatteministeren også nævnte, ikke være tale om en særordning for SAS-piloter bosat i Frankrig og Spanien med base i Danmark af den simple årsag, at det er uretfærdigt og også ville vække ganske meget forvirring blandt SAS-piloter bosat i andre lande. Som det fremgår af det, jeg har redegjort for her, er det Venstres holdning, at der ikke findes tilstrækkelige argumenter for, at SAS-piloterne skal fritages for dansk beskatning, og derfor afviser Venstres folketingsgruppe at støtte beslutningsforslaget.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Hvis man er ansat i et internationalt luftfartsselskab med hovedsæde i Danmark, og hvis man har bopæl i henholdsvis Frankrig og Spanien, vil man være skattepligtig til Danmark.
Det er situationen for de piloter, der har rettet henvendelse, og for de henvendelser, som jeg har set.
De var bosiddende i henholdsvis Frankrig og Spanien og i 2006 og fremefter ansat i et selskab med hovedsæde i Danmark.
Derfor holder jeg mig til lovgivningen, som er vedtaget i Folketinget.
Og derfor afviser jeg det forslag, der ligger her.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-01-28:
Jeg kan love ministeren, at vi under udvalgsbehandlingen meget grundigt skal diskutere ansættelsesforhold i Danmark og i andre lande.
Men jeg vil gerne holde fast i, at ministeren her siger, at han ikke kender disse fritagelsesdokumenter.
Så bortfalder dobbeltbeskatningsaftalen.
Vi er i Folketinget enige om, at der ikke er nogen, der skal komme i klemme.
Det er der så nogle der gør, og så vil skatteministeren ikke reparere på situationen for denne lille gruppe.
Det synes jeg er for dårligt.
Det er jo en kernesag for Folketinget og for os alle sammen, for vi sagde, at opsigelsen af dobbeltbeskatningsaftalen ikke skal betyde, at der er nogle, der kommer i klemme.
Det er der nogle der gør.
Så synes jeg, at ministeren skal være forpligtet til at tænke igennem, hvordan vi kan løse problemet for denne lille gruppe, der helt uden skyld er kommet i klemme.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Allerførst: Det er ikke muligt at lave en efterrationalisering, der ændrer reglerne og lovgivningen.
Det er således, at lovgivningen ligger fast.
Hvis man er ansat i et selskab, hvor hovedsædet er i Danmark, er skattepligten i Danmark.
Det betyder, at de SAS-piloter, der fra 2006 var ansat under SAS Danmark med hovedsæde i Danmark på trods af deres bopæl i Frankrig eller Spanien, var skattepligtige til Danmark.
Jeg har ikke nogen erindring om et frigørelsesdokument som det, der bliver nævnt, men jeg kan naturligvis enten blive klogere, eller min hukommelse kan blive hjulpet på vej.
Men jeg har ikke på stående fod nogen erindring om et såkaldt frigørelsesdokument.
Hvad angår spørgsmålet om andre lande, er det sådan, at der for nogle lande er en dobbeltbeskatningsoverenskomst, der på trods af den almindelige generelle regel om beskatning kan medføre en skattefritagelse.
Men jeg må bare igen minde om, at det ikke var tilfældet for SAS-piloterne, da dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med henholdsvis Frankrig og Spanien blev opsagt.
De var nemlig på daværende tidspunkt ansat i et selskab med ledelse i Danmark og dermed skattepligtige til Danmark.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-01-28:
Jeg har jo ikke meget at takke ministeren for, for der var ikke megen velvilje over for forslaget.
Vi står her med en lille gruppe personer, som kom i klemme, da dobbeltbeskatningsoverenskomsten blev opsagt.
Det vil give anledning til en lang række kritiske spørgsmål i Skatteudvalget i fortsættelsen af denne behandling, for der er en gruppe mennesker, der lider meget hårdt under, at dobbeltbeskatningsoverenskomsterne blev opsagt.
Det var jo ikke hensigten med opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Jeg har allerede nu et par spørgsmål.
Kender skatteministeren til de fritagelsesdokumenter, som eksisterer, og som piloterne har fået tilsendt?
Jeg står med nogle af dem her, og det er fuldstændig klar tale.
Der er ikke tale om nogen fejl fra SKAT's side.
Det er officielle dokumenter fra SKAT, hvor man siger: SKAT fritager jer hermed for at indeholde a-skat, fordi Frankrig har beskatningsretten i henhold til dobbeltbeskatningsoverenskomsten.
Det er med andre ord opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsten, der ændrer situationen dramatisk for nogle mennesker, som for nogles vedkommende har været bosat i udlandet i 15-20 år, og som har indrettet sig på et liv i udlandet, hvilket de er i deres gode ret til.
Kender skatteministeren disse dokumenter?
Der er ikke tale om en fejl.
Der er tale om, at SKAT nu gør sig skyldig i en efterrationalisering.
Det andet spørgsmål er: Betyder den nye fortolkning, som man anlægger fra SKAT's side, at der nu skal foretages et dansk skattetræk af alle SAS-piloter, der bor i udlandet, altså også af dem, der bor i andre lande end i Frankrig og Spanien?
Det har jeg ikke hørt noget om.
Det må jo egentlig være den logiske følge af SKAT's nye fortolkning.
Er det ministerens opfattelse, at det skal ske?
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Som ordfører på forslaget vil jeg gerne takke for debatten.
Jeg tror, den har været givtig.
Den har været meget nødvendig.
Jeg har fornemmet, at der er en god opbakning fra oppositionspartierne.
De Radikale vil ikke lægge sig fast på, om de kan støtte det her forslag, men de anerkender problemstillingen, og det er et godt udgangspunkt for det videre forløb.
Så vil jeg gerne sige, at da Folketinget i sin tid besluttede, at SKAT skulle overtage inddrivelsen af den samlede gæld til det offentlige, herunder gælden til kommunerne, har det vel været i en forventning om, at den samlede inddrivelse af gæld kunne gøres med større kvalitet og mere effektivt.
Det er i dag sådan, at SKAT står for inddrivelsen af offentlig gæld, herunder de beløb, der er i restance til kommunerne.
Staten refunderer kommunerne 80 pct. af de restancer til kommunerne, som SKAT ikke formår at inddrive.
I SF mener vi, at kommunerne skal refunderes 100 pct.
Der er altså tale om, at de samlede krav er steget med mere end 125 pct.
Da kommunerne kun får refunderet de 80 pct., betyder det konkret, at kommunerne har 1,5 mia. kr. bundet i restancer, som SKAT ikke har formået at inddrive.
I den periode, hvor restancerne er steget voldsomt, med 125 pct., har regeringen gennemført besparelser i SKAT med personalereduktioner på 16 pct., fra 9.170 til 7.675 skattemedarbejdere.
Og planen er, at SKAT i 2012 har reduceret personalet med hele 25 pct., hvorefter antallet af medarbejdere så skulle være nede på 6.782.
Så denne nedprioritering giver jo set med vores øjne den logiske forklaring på, at der er sket en dårligere inddrivelse.
Der er altså tale om en markant nedprioritering af inddrivelsesopgaven fra regeringens side, og det kan kommunerne ikke være tjent med.
SF har i sit finanslovforslag afsat 300 mio. kr. til at styrke SKAT’s inddrivelsesopgave, fordi vi erkender, at der skal være flere dygtige medarbejdere til at løfte opgaven.
Flere medarbejdere i SKAT vil være en investering med et sikkert afkast.
Ved den seneste kommunale budgetlægning søgte hele 42 kommuner om at lade skatten stige.
Det gjorde man bl.a. med begrundelse i en lav likviditet, og man kan gå ind og efterprøve, at det er korrekt.
Der er en lang række kommuner, som har lav likviditet, og mange kommuner har varslet fyringer.
Allerede her i 2010 taler flere kommuner om besparelser, serviceforringelser og genåbning af budgetterne.
Kommunerne har brug for flere penge, hvis velfærden skal opretholdes.
Forslaget er i virkeligheden ret enkelt, nemlig at Folketinget pålægger regeringen fuldstændigt at refundere de restancer til kommunerne, som SKAT har ansvaret for at inddrive, således at det nuværende beløb på 1,5 mia. kr., som SKAT ikke har inddrevet, og som kommunerne ikke er blevet refunderet, udbetales i perioden fra 2010 frem til 2013 med en fjerdedel den 1. juli hvert år, startende den 1. juli 2010.
Jeg henviser i øvrigt til de bemærkninger, der følger med forslaget.
Og så vil jeg anbefale, at man lige overvejer, om ikke alle skulle støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Hr. Hans Kristian Skibby bliver altså enten nødt til at anerkende, at kommunerne i de her dage er ved at genåbne budgetterne for at skære ned, fordi de mangler penge.
Eller også må påstanden fra hr. Hans Kristian Skibby jo være, at det er, fordi de er uduelige eller dumme, at de sidder og skal skære ned.
Jeg tror absolut ikke, at vores kommunalpolitikere er hverken uduelige eller dumme, jeg tror, de er dybt ansvarlige, og jeg tror, at de langt hellere ville sidde og se på, hvordan vi kan få en god kommunal velfærd, end at være nødt til at sidde og skære ned.
Så jeg mener bestemt, at det har stor betydning, at man ikke har de penge i kassen.
Der er også kommuner, der er ude at låne osv., og det er, fordi der er virkelig, virkelig tomt på bunden af kommunekasserne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Det kan så diskuteres, om den er fuldt finansieret eller ikke fuldt finansieret.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod igen, for jeg synes ikke, jeg fik svar på spørgsmålet: Er fru Line Barfod ikke klar over, at kommunerne kan vælge mellem det, der hedder selvbudgettering, eller at få et statsgaranteret indtægtsprovenu, således at de ved, hvad de har på kroner og øre, inden de laver årets budgetter?
Derfor er der ingen kommuner, der skal lave besparelser, på grund af at de ikke får deres skatteindbetalinger.
Kommunerne vælger jo hvert år forud for budgetlægningen, om de skal være selvbudgetterende eller være garanteret et fast skatteprovenu, og så har de jo en pose penge.
De ved, hvor mange penge der er til rådighed, og derfor kommer der ikke en eneste krone i besparelser i kommunerne på baggrund af det, som vi har oppe i debatten her i dag, nemlig at man påstår, at de her penge betyder, at de sparer på ældre og unge og børn osv.
Det passer simpelt hen ikke, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Problemet er, at regeringen og Dansk Folkeparti har lagt kommunerne i en økonomisk spændetrøje, og derfor er der en utrolig smalhals i kommunerne.
Oveni kommer så en voldsom økonomisk krise.
Derfor tæller hver en krone, og det er altså over 1 mia. kr., der mangler, og som skulle have været inddrevet af staten.
Med hensyn til hvad man vælger at bruge penge på, har vi i Enhedslisten den holdning, at vi ikke mener, at det er de allerrigeste og dem, der har ført os ud i krisen, som skal belønnes med store skattelettelser på mange tusinde kroner om måneden.
Vi mener, at de penge hellere skal gå til en bedre velfærd og til, at vi får afskaffet fattigdommen i Danmark, og de forslag er fuldt finansieret.
I modsætning til den finanslov, som Dansk Folkeparti står bag, og som der er et kæmpe hul i, har vi fremlagt et forslag til en fuldt finansieret finanslov, oven i købet med et overskud.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Tak, hr. formand.
Nu er det jo ikke længe siden, at vi havde en anden debat her i Folketinget, hvor fru Line Barfod også var ordfører, og hvor det var Enhedslisten, der frygtelig gerne ville bruge en masse penge, bl.a. på at sætte understøttelsen op til 30.000 kr. om måneden.
Så fik vi nogle tal fra Beskæftigelsesministeriet, som fortalte, at hvis Enhedslistens forslag blev vedtaget, ville det koste den danske stat 65 mia. kr. om året.
Og så synes jeg selvfølgelig, det er lidt morsomt, at Enhedslistens ordfører nu snakker om de 200 mia. kr. over en 10-årig periode som et meget, meget stort beløb.
For man kan jo sige, at hvis man tog de 65 mia. kr. og gangede med ti, ville det i hvert fald være et ganske betragtelig større milliardbeløb, som vi ville få problemer med at få finansieret.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod: Man bruger den beskyldning, at kommunerne nu skal ud at lave besparelser, på grund af at de ikke får de skatteindtægter ind, som de har kalkuleret med, men vil fru Line Barfod ikke anerkende, at når kommunerne laver et budget, som altid er for en 4-årig budgetperiode, indkalkulerer de, dels hvor meget de regner med at få ind i skattebetalinger, dels hvor mange penge de vil få inddrevet fra tidligere års skatter?
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Vi står i en situation, hvor der er en stor økonomisk krise i Danmark, og vi har jo desværre i de sidste mange år haft en regering ved magten, som har været dybt økonomisk uansvarlig, og som i den tid, den har været ved magten med støtte fra Dansk Folkeparti, har ladet over 200 mia. kr. – det er et ret stort beløb, over 200 mia. kr. – fosse ud af statskassen i skattelettelser.
Og samtidig siger man altså, at det er kommunerne, der bare skal sørge for at prioritere de få penge, de får.
Jeg synes, det har været interessant med den her debat, hvor det bliver sagt, at hvis kommunerne bliver nødt til at skære ned på børnene, folkeskolen, de ældre eller på socialt udsatte, er det, fordi man i kommunerne ikke kan finde ud af at prioritere og holde styr på pengene.
Men det er jo altså staten, regeringen og Dansk Folkeparti, der i den grad har lavet stram økonomistyring for kommunerne og ikke har villet lade kommunerne få lov til at sikre en ordentlig økonomi.
Det er jo svært, når man sammenligner med andre områder.
Vi har set bankdirektører, der absolut ikke havde styr på noget som helst, kaste hele landet ud i en kæmpe økonomisk krise, men så snart de kom og bankede på døren, væltede man milliarder ud til dem.
Her er det altså kommunerne, der gerne vil have de penge, som staten skulle opkræve for dem, de penge, som SKAT skulle inddrive, men som SKAT ikke får inddrevet, bl.a. fordi regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at skære ned på SKAT, og så siger man: Jamen det er kommunernes problem at sørge for, at de penge så findes et andet sted.
Det ville altså klæde regeringen og Dansk Folkeparti at tage ansvaret for deres egne handlinger i stedet for altid at sige, at alting er andres ansvar.
Vi mener helt klart, at man skal sikre, at kommunerne får refusion med det samme, så de har den pose penge mere til at få en lidt bedre økonomisk situation og til ikke at skulle skære så dybt, som de ellers er tvunget til.
Og så mener vi, at regeringen skal tage ansvaret for det, man har indført.
Jeg synes faktisk, at der er mange fornuftige ting i den inddrivelseslov, man har lavet.
Jeg mener, at der var klare fremskridt i inddrivelsesloven, men det er en lov, som vi har besluttet i Folketinget og derfor også skal tage ansvar for.
Det kan ikke være rigtigt, at det er kommunerne, der skal tage ansvaret for en lov, der er vedtaget af Folketinget, og at det er kommunerne, der skal tvinges til at skære ned på deres borgere.
Jeg synes, det er langt mere fornuftigt at sige, at det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har ansvaret, og at man skulle tage og skære ned på nogle af dem, der har rigeligt med penge og får massive skattelettelser med den seneste skattereform.
Der er altså ingen grund til, at folk, der tjener så meget som f.eks. folketingsmedlemmer, skal have flere tusinde kroner ekstra hver måned i skattelettelser.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Først til det med, at det svinger, kan man sige, at det i de sidste 5 år, efter at opgaven med inddrivelse er flyttet til staten, under ét er steget og steget og steget.
Der har der altså ikke været meget udsving i nedadgående retning; der er tilgodehavenderne steget og steget.
Det betyder, at inddrivelsen har været ineffektiv.
For så vidt angår det andet, er det klart, at set med vores øjne er det mest interessante, hvordan det sikres, at man får et effektivt system.
Jeg tror, der skal inddrages en række parter i at diskutere det, og jeg tror ikke nødvendigvis, at jeg skal komme med den præcise løsning på hvordan.
Men jeg vil da godt dele den erfaring, jeg har som kommunalbestyrelsesmedlem, med hr. Erling Bonnesen.
Da vi i sin tid sad med opgaverne, lavede vi ganske enkelt kalkuler på, hvorvidt det var fornuftigt at bruge nogle penge på øget personale på området.
Hvis de kunne tjene deres løn ind to eller tre gange, ja, så var det selvfølgelig fornuftigt at få fat i sådan noget personale, og det kan da godt være, at man i sidste ende også kommer til at have den overvejelse her.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Stor tak for den allerførste del af svaret, for det afgjorde faktisk hele den her sag, hvor der jo lige præcis på det spørgsmål, vi har stillet, er blevet svaret ja til, at kernen i den her sag, som vi har brugt meget lang tid på at diskutere, er den ene femtedel af de samlede restancer på ca. 1 mia. kr., som selvfølgelig svinger over tid.
Kernen i det – og tak for den del af svaret – var jo lige præcis, at det er helt naturligt, at man har de udsving i en kommunekasse over tid.
Det var dog et dejlig klart radikalt svar.
Mit sidste spørgsmål må gå på, om det så ikke også er meget fornuftigt, at KL på vegne af alle kommuner har sagt: Det nuværende system, som er indført, skal vi selvfølgelig holde fast i og få optimeret, sådan at vi også kan håndtere udfordringen og få indkrævet de stigende restancer – altså de nye, for vi kan nu med glæde konstatere, at de gamle restancer kommer hurtigere ind.
Så det må da handle om at holde fast i systemet nu og få det optimeret, for vi kan jo se lyset for enden af tunnelen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Altså, det, ministeren forsøger at forklare her, er, at den sammenhæng, der er mellem det, som staten gør, og det, som kommunen gør, ville blive ringere, end den er nu, hvis kommunen ikke har noget incitament.
Jeg kan heller ikke se, at staten har noget incitament til at inddrive noget, for det er jo kommunerne, der betaler regningen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-01-28:
Jo, men som jeg også sagde i min tale, er der jo en grund til, at ting, der står i betænkninger, ikke bliver gennemført, og det er, at der ikke har været noget ønske om det i baglandet.
Nu er det jo sådan, at Kirkeministeriet er noget særligt, og at samarbejdet med folkekirkens aktører, som man siger, er noget særligt, og jeg begynder ikke at indføre valgregler for en ny institution uden en høringsrunde.
Og jeg vil i udvalget selvfølgelig svare fru Bente Dahl på, hvorfor de ideer ikke blev til noget, og hvem det var, der var imod osv.
Det skal vi nok uddybe.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Det er faktisk sådan, at hvis man har et kendskab til, hvordan opkrævningsarbejdet foregår, så ved man, at kommunerne sender regninger ud, naturligvis, og så er der en periode, hvor de skal følge op på regningerne, udsende en eller to rykkere, inden sagen overgår til inddrivningsopgaven.
Hvis ikke kommunerne har et økonomisk medansvar, er der ingen interesse for kommunerne i at følge op, fordi pengene kommer ind i kommunekassen med det samme.
Men eftersom opgaven stadig væk ligger hos kommunerne, uden at de har nogen økonomisk interesse i at få fulgt op, hvorfor skulle de så prioritere den opgave?
Så er der også det, at kommunerne jo alene kan kigge på den kommunale restance og ikke på den samlede restance, borgerne har over for den offentlige sektor.
Det betyder, at medarbejderne i SKAT fortsat vil skulle sidde og lave restancearbejdet og opkrævningsarbejdet på alt det andet, der måtte være, og det vil sige, at vi så får et dobbeltarbejde mellem kommunerne og staten, og det synes jeg ville være en skam i forhold til ønsket om at have en så effektiv offentlig sektor som mulig.