René Christensen (DF), 2014-09-09:
Regeringen fremlagde jo sit finanslovforslag for 2015 her den 26. august, og i forbindelse med præsentationen af finanslovsforslaget sagde vores finansminister, at væksten er ved at indfinde sig i Danmark, og at fremtiden ser mindre slem ud end tidligere.
Det var vi selvfølgelig glade for at høre.
Vi var måske lidt forundrede, for nu havde vi jo lige lavet en vækstplan, som skulle bringe Danmark helt ud af krisen.
Der var vi så trods alt ikke nået helt til endnu.
Samtidig løftede regeringen også sløret for, at regeringen agter at prioritere velfærden i 2015 ved at lade det offentlige forbrug vokse med 0,8 pct. i netop 2015.
Det svarer til cirka 4 mia. kr.
Det er et velfærdsløft, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig hilser velkommen.
Vores målsætninger frem mod 2020 er netop at sikre det offentlige, så kernevelfærden på eksempelvis ældreområdet, børne- og ungeområdet og sygehusområdet kan fastholdes og selvfølgelig også prioriteres.
At regeringen lige præcis kommer med et såkaldt velfærdsløft i sit sidste finanslovsforslag før et valg, kommer nok ikke bag på nogen, og det taler nok også sit tydelige sprog.
Det må samtidig bekymre, at Danmarks Statistik, blot 3 dage efter at finanslovsforslaget var blevet fremsat, offentliggjorde, at udviklingen desværre er, at BNP var negativ i andet kvartal af 2014.
Det står dermed i kontrast til den optimisme, som regeringen meldte ud i forbindelse med præsentationen af finansloven.
Regeringen har desværre flere gange i de senere år været for optimistisk, når de har kigget på skønnet for væksten i Danmark, og de har efterfølgende gang på gang måttet nedjustere det.
Det skaber selvfølgelig noget tvivl om regeringens styrkelse af den danske økonomi.
Dansk Folkepartis finanslovsoplæg indeholder derfor også et forslag om netop at videreføre boligjobordningen i 2015.
Regeringen har i sit forslag valgt at stoppe denne succesrige, vækstskabende fradragsordning.
Det er trods alt sådan, når man kigger på initiativerne alene sidste år, at der blev skabt 5.000 arbejdspladser og ikke mindst – det blev der ikke talt meget om – 400 praktikpladser, de praktikpladser, som vi mangler så meget derude.
Skal der være vækst i Danmark, skal vi have det op i et højere gear, og det private forbrug skal gerne vokse og ikke dæmpes.
Derfor virker det ikke gennemtænkt at afskaffe boligjobordningen i 2015 – netop nu, hvor vi ser, at der er tendenser til, at opsvinget er i gang, og vi kan se, at pilen peger i den rigtige retning.
Derfor skal vi blive ved med at understøtte det, så vi viderefører de positive takter.
Derudover foreslår vi bl.a. en velfærdspakke, som konkret skal styrke ældreområdet og sygehusene markant.
Vi hilser også velkommen, at regeringen har det med i deres forslag, for vi må sige, at en del kommuner desværre i de senere år har nedprioriteret ældreområdet.
Det er nok et udtryk for, at en del kommuner i Danmark er under et stærkt økonomisk pres.
Konsekvensen er, at selv om der er blevet flere ældre, er der ikke kommet flere midler til de ældre, og når vi bare kigger på antal hjemmehjælpstimer, er de inden for de sidste år skåret ned med over 5 millioner timer.
Det er samtidig med, at vi kan se, at der er blevet flere ældre.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti igen sat 1 mia. kr. af til ældreområdet, og vi håber, at vi i fællesskab kan finde ud af, hvordan vi får dem øremærket, så vi ser et løft på netop ældreområdet.
Vi har ligeledes afsat ekstra midler til sundhedsområdet.
Der er desværre stadig væk overbelægning på en del sygehuse, og det er især på de medicinske afdelinger, at vi ser det, og vi ved, at antallet af fejl på sygehusene vokser, når der er overbelægning.
Det er der evidens for.
Det er også en uværdig situation, når patienter skal ligge på gangene.
Der nedlægges for mange sygehussenge set i forhold til det behov, der er.
Vi ønsker samtidig, at de nye supersygehuse, som vi selvfølgelig er tilhængere af, får et produktionskøkken.
Vi kan se af de projekter, der ligger fremme nu, at det kun er to ud af de seks sygehuse, der får et produktionskøkken.
Der må man altså – når vi taler om sygehuse og om folk, som har behov for at komme op igen – sige, at fødevarer og det at få noget ordentligt mad, som er tilpasset den enkelte, utrolig vigtigt.
Ligeledes har vi også særligt fokus på forebyggelse og ikke mindst genoptræning, også set i forhold til, at regeringen afsætter 1 mia. kr., hvilket vi hilser meget, meget velkommen.
Jeg forstår egentlig ikke, at den socialdemokratiske ordfører ikke brugte mere tid på, hvad der egentlig er af rigtig gode ting i det her finanslovsforslag.
I stedet for at bruge så meget tid på Venstre kunne man jo have fortalt om de gode ting, som også var i det her finanslovsforslag.
Der vil vi gerne også kigge på genoptræning.
Når man har fået et godt tilbud i sundhedssystemet, er det jo vigtigt, at kommunerne tager imod patienter, der kommer ud, altså at de får et godt forløb, så vi får ringen sluttet, og så vi faktisk også økonomisk får en gevinst, samtidig med at borgerne og patienterne får et bedre sygdomsforløb og eventuelt kommer tilbage på arbejdsmarkedet, eller hvor de nu skal hen.
En del af økonomien til vores forslag finder vi bl.a. ved at nedsætte udviklingsbistanden til 0,7 pct. af BNI.
Når vi gør det, bliver vi stillet spørgsmålet: Jamen kan man det, for vi er et meget, meget rigt land?
Ja, det kan man godt.
Vi kommer i en meget, meget eksklusiv klub af kun fem lande i verden, som netop ligger på 0,7 procent af BNI.
Derfor kan vi roligt gøre det.
Vi har også samtidig sat et mindre beløb af til netop at støtte op om at lave områder i nærområderne for flygtninge, også så vi kan kigge på det, vi også gerne vil, jo nemlig at spare penge på den indvandring, som vi har set komme til Danmark.
Der skal vi selvfølgelig også sætte ind i nærområderne.
Gør vi det egentlig ved at tage dem til Danmark, eller gør vi det egentlig ved at hjælpe dem der, hvor de er?
Vi mener helt klart det sidste.
Endelig ønsker vi at afsætte 500 mio. kr. til retsområdet.
Vi mener, at det er utrolig vigtigt.
Af de sidste tal, der har været fremme, kan vi jo, når vi kigger på indbrud, se, at det desværre er meget, meget få indbrud i Danmark, der bliver opklaret.
Så kan man jo sige, at det er en mindre forbrydelse, og at det ikke er personfarligt.
Men hvis der er nogen, der har oplevet at komme til et hjem, hvor alt er gennemrodet, hele huset er splittet ad, mormors smykker er væk osv. osv., så ved man, at det betyder ret meget for en families virke, også efter sådan en oplevelse, man har fået.
Derfor mener vi faktisk, at politiet har behov for ekstra ressourcer netop til også at løse de her forbrydelser.
Nu er det andet år i træk, at man lægger op til besparelser på indsatsen hos SKAT.
Sidste år sparede man 42,2 mio. kr., og i år lægger man op til at spare 37 mio. kr. på indsatsen.
Og hvad er indsatsen?
Det er jo netop, når man kommer ud og besøger en kiosk og kigger på, om de har betalt sukkerafgift.
Man ser efter, om de har pantmærker på flaskerne.
Man ser egentlig på, om de driver en virksomhed på lige vilkår.
Jeg må sige, at jeg ikke forstår, at der er nogen, der vil spare på det område.
Det her er så konkurrenceforvridende, som noget kan være.
Når man nu har besluttet, at man ikke vil have grænsekontrol, burde man i hvert fald have en kontrol, der var passende, i forhold til at de har fået de her importerede varer ind i landet på ulovlig vis.
Hvorfor gør man det?
Der bruger man 90 mio. kr., fordi man får så mange klagesager.
Så mindre indsats og flere penge
, fordi man gør det skidt.
Mange danskere er også noget i tvivl om, hvordan regeringen håndterer dagpengeområdet, og det er efterhånden en kendt sag, at det faktisk er Dansk Folkeparti, der var med til at gennemføre dagpengereformen.
Det skal vi ikke diskutere.
Og de oprindelige forudsætninger, da dagpengereformen blev lavet, har ikke holdt stik.
Flere danskere end ventet er faldet ud af dagpengesystemet, og flere end ventet står i en meget, meget usikker situation.
Dansk Folkeparti har derfor foreslået, at perioden bliver lavet om, så den nu bliver på 6 måneder, hvori man kan genoptjene retten til at komme på dagpenge.
Vi kommer med forslaget, fordi vi ser, at det vil være en mulighed for at få ro på området, også i forhold til at vi forventer, at der skal være vækst i det danske samfund.
En del af den vækst skal jo komme fra det private forbrug, men hvis folk er så usikre i deres jobsituation, tro mig, så bruger de ikke penge, men sparer pengene op, for hvad er det, der skal ske, hvis man eksempelvis mister sit job?
Derfor er det vigtigt, at vi får fundet en løsning, frem til at kommissionen kommer med sit udkast, og derefter tager vi en politisk diskussion om, hvordan vi får et dagpengesystem til at se ud fremadrettet.
Dansk Folkeparti foreslår jo, at vi skal have et system, der er konjunkturbestemt.
Men vi foreslår med dette forslag, at vi får ro på, frem til at det arbejde skal stå færdigt.
Jeg vil da så sige, at det er sjældent, at man hører det, men alligevel: Det vil jo så sige, at der er en opfordring fra Socialdemokratiet til Enhedslisten og SF om, at det her skal de stille som et krav for at pege på den nuværende statsminister, fru Helle Thorning-Schmidt.
Og jeg synes, det er noget af en gestus at komme med som socialdemokratisk ordfører at sige: Stil nu det krav til os, og vi vil gerne have det.
Der vil vi sige sådan fra Dansk Folkepartis side, at man skal passe på med det.
Men nu er det stillet fra Socialdemokratiets side til partiets parlamentariske grundlag, og det er jo fair nok, at man vælger at gøre det.
Tak for ordet.