runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jo, men fri mig for alt det der med de nedslidte, og hvad ved jeg.
Det er jo, ligesom dengang HK vist var ved at lave et slogan: Man er solidarisk med sig selv, for man er kun solidarisk med dem, der indbetaler, og alle de andre, som er de fleste i forhold til de ufaglærte, og som også er nedslidte, vil man sådan set blæse et stykke.
Så den solidaritet giver jeg sådan set ikke meget for, må jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Men tilbage til spørgsmålet, som hr. Leif Lahn Jensen åbenbart ikke vil besvare, lige meget hvem det er, der stiller det.
Jeg prøver alligevel igen.
Når fru Helle Thorning-Schmidt har truet med at afskaffe efterlønnen, hvis ikke arbejdsmarkedets parter bliver enige om en model for, at man skal arbejde 12 minutter mere i gennemsnit, så skylder man da at fortælle, hvad ens egne bud er for at få danskerne til at arbejde 12 minutter mere i gennemsnit.
Ellers kan vi jo konkludere, at det eneste bud, man foreløbig har givet, sådan set er at tilslutte sig det her beslutningsforslag, for fru Helle Thorning-Schmidt har jo sagt, at hvis arbejdsmarkedets parter ikke makker ret, kunne man f.eks. afskaffe efterlønnen.
Det findes på tv-klip.
Hvad er det, Socialdemokratiet forestiller sig?
Eller forestiller man sig bare, at hr. Harald Børsting skal tage det ud af en hemmelig skuffe efter valget?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg også meget svært ved at forestille mig, hvordan man virkelig kan sige: Ja, om mange, mange år, når man mener, at efterlønnen så kan skaffe alle de hænder, og at folk godt kan arbejde til de er 73½ år.
Kan man virkelig forestille sig det?
Jeg har svært ved at forestille mig det.
Og ja, der siger vi, at der er det da meget bedre at arbejde de 12 minutter mere end at forlange, at folk skal gå og knokle i så lang tid, når de er 73½ år.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-09:
Altså, det med flertallet tror jeg ikke behøver bekymre klima- og energiministeren.
Vi ønsker det, og oppositionen ønsker det.
Og jeg kan forstå, der er enighed i regeringen.
Det betyder jo sådan i hvert tilfælde, at Venstre og De Konservative er enige om, at det skal fremmes.
Eller misforstod jeg det?
Det vil jeg godt lige høre.
For jeg forstod, at der skal være enighed om det her med os andre.
Det er der, så det er sådan set bare at rykke derudad, det behøver man ikke at vente på.
Men hørte jeg et eller andet om finansieringen, som man også var i gang med diskutere, fordi man var i tvivl i regeringen?
Kan ministeren bekræfte, at regeringen har truffet beslutning om, at der skal bygges en havmøllepark på Kriegers Flak, samt oplyse, hvornår havmølleparken i givet fald skal opføres og med hvilken størrelse?
Lykke Friis (V), 2011-02-09:
Med hensyn til det sidste vil jeg sige, at jeg forstår det på den måde, at det, der sigtes mod, er 600 MW, og det vil jo så give grøn energi til 600.000 husstande, så det er altså mere end Anholt, som det også ganske rigtigt her blev påpeget.
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at ligesom spørgeren jo har lagt vægt på Kriegers Flak, har jeg heller aldrig nogen sinde lagt skjul på, at det også er min favorit, når vi ser på, hvad Havmølleudvalget har peget på.
Det, jeg kan sige i dag, er jo, at vi i regeringen er enige om at fremme dette projekt, hvis vi kan skaffe flertal for det.
Og der er det jo klart nok, at den dialog indleder vi naturligvis i forligskredsen, når vi er klar med vores udspil.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-09:
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren bekræfte, at regeringen har truffet beslutning om, at der skal bygges en havmøllepark på Kriegers Flak – og blot som en forbrugeroplysning kan jeg sige, at det altså er øst for Møn – samt oplyse, hvornår havmølleparken i givet fald skal opføres og med hvilken størrelse?
Lykke Friis (V), 2011-02-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige, at vi arbejder på højtryk med at færdiggøre regeringens udspil til opfølgning på Klimakommissionens arbejde, og en beslutning om den fremtidige havmølleudbygning vil indgå i oplægget.
Med hensyn til Kriegers Flak vil jeg sige, at Havmølleudvalget har anbefalet, at den næste storskalahavmøllepark bliver placeret der.
Det er der flere gode grunde til.
Ud over at placeringen vurderes til at være den samfundsøkonomisk bedste, giver den jo også med sin nærhed til en kommende tysk vindmøllepark og med den fælles netløsning med Tyskland værdifulde erfaringer, hvad angår internationalt samarbejde og tekniske løsninger.
Det vil bl.a. være nyttigt i forhold til et eventuelt kommende Nordsøelnet.
Europa-Kommissionen har jo som bekendt også sagt, at de kan se potentialet i det her og har bevilget EU-støtte til fælles netløsning ved parken.
Det er derfor oplagt, at Kriegers Flak indgår som et centralt element i regeringens samlede overvejelser om indholdet i udspillet.
Det er også klart, at der efterfølgende vil skulle tages stilling til en række forhold vedrørende projektets tekniske og økonomiske udformning, herunder den detaljerede tidsplan.
På den anden side skal vi forberede os grundigt og sikre os, at en for stram tidsplan ikke presser projektet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-09:
Tak for svaret, som jo var: Nej.
Altså, jeg spurgte: Kan ministeren bekræfte, at regeringen har truffet beslutning?
Jeg spørger, fordi det her startede med en ritzaunyhed den sidste dag i januar, hvoraf man næsten kun kunne forstå, at der var truffet beslutning om det.
Og den historie gik videre.
Den var først i TV 2 Nyhederne, så gik den videre i Ingeniøren, i Børsen osv., og alle opfattede faktisk, at nu var der truffet en beslutning.
Jeg var lige ved at ryge i tasterne for at rose regeringen; jeg tror, at ministeren også ved, at Kriegers Flak er et af mine hjertebørn, som jeg har kæmpet rigtig hårdt for kom op i prioritet, hvad det så også er kommet.
Men så var der noget, der undrede mig, og det var, at der ikke var en pressemeddelelse på ministeriets hjemmeside.
Jeg tænkte: Hvis man har truffet sådan en beslutning, bralrer man selvfølgelig – undskyld, det hedder ikke bralre – så brager man ud med det og siger, at nu har man truffet en beslutning.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt.
Men jeg synes, at det er godt, at vi får afklaret, at den ikke er truffet endnu, selv om jeg synes, det er ærgerligt.
Men vil ministeren bekræfte, at det så indgår med sikkerhed og som det højest prioriterede i et kommende udspil fra regeringen i forbindelse med energipolitikken?
Der må jeg så også lige spørge: Kommer det også til at indgå, hvad det er for en størrelse, det vil få, for der er mig bekendt plads til 800 MW – det siger sikkert ikke folk ret meget, men det er sådan fire gange det, vi har bygget ude i Nordsøen i sidste omgang?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Ja, jeg må altså lige korrigere hr. Jonas Dahl.
Jeg blev før spurgt om, hvordan jeg kunne være med til at skabe arbejdspladser, og det svarede jeg faktisk på, bl.a. ved at vi får overført viden til de små og mellemstore virksomheder og dermed befordrer, at viden omsættes til nye produkter, nye serviceydelser og dermed arbejdspladser og vækst.
Jeg synes, det simpelt hen er en spørgerunde for sig værdigt at prøve at forstå, hvordan SF egentlig forestiller sig at de kan få finansieret deres vækstplan.
Jeg er bange for, at aftenen ikke er lang nok til det.
I stedet vil jeg gentage, at netop inden for Videnskabsministeriets område er det det at få uddannet kvalificerede kandidater, som erhvervslivet efterspørger.
Der bliver lige om lidt mangel på højtuddannet arbejdskraft.
Vi skal jo i øvrigt også have nogle dygtige kandidater ud i den offentlige sektor og sikre, at vi får den effektiviseret fremadrettet.
Vi skal have kandidater ud at sikre uddannelsen af fremtidens unge.
Så der er rigtig mange områder inden for Videnskabsministeriets område, hvor jeg kan befordre videnoverførsel, uddannelse og dermed fremme væksten.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-09:
Mener ministeren, at det er muligt at bidrage til at finansiere skattelettelser for 35 mia. kr. inden for hendes ressortområde?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Det er rigtig vigtigt at sætte sig nogle mål og arbejde efter dem, og der er ingen tvivl om, at skattelettelser er et langsigtet mål for Det Konservative Folkeparti.
Men det er altså vigtigt at understrege, at skattelettelser ikke er noget, der ligger for her og nu, for der er som bekendt andre ting, der presser sig på.
Vi skal have lukket hullet i statskassen og have skabt balance i den offentlige økonomi.
Det er i øvrigt en anden af Det Konservative Folkepartis meget vigtige prioriteter.
Når tiden så kommer til at se på muligheden for skattelettelser, er det naturligvis meget vigtigt at pointere, at de skattelettelser er fuldt finansieret.
Jeg må understrege, at vi naturligvis står ved målsætningen om at bruge 1 pct. af bruttonationalproduktet på forskning og også målsætningen om, at 50 pct. af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse, for det er altså viden, forskning og uddannelse, der skal skabe ny vækst i Danmark.
Så forudsætningen for nye skattelettelser er jo netop, at vi først får lukket hullet i statskassen og i det hele taget får skabt en ny vækst i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-09:
Jeg synes, det er interessant at høre videnskabsministeren ikke komme med et eneste konkret bud på, hvor ministeren på sit ressortområde kan være med til at finde finansieringen for de her skattelettelser på 35 mia. kr., som den konservative partiformand har været ude at love.
Jeg vil også gerne tage fat i det, som ministeren siger, nemlig at skattelettelserne skal være fuldt finansierede.
Det synes jeg da er positivt.
Det kan man jo sige i hvert fald er en ny politik, for de skattelettelser, vi står over for nu, er jo netop nogle, som er ufinansierede, det er dér, hvor skattelettelserne i den grad kommer til at ramme den almindelige dansker, fordi der på lang sigt måske er en finansiering – det kan man jo håbe på – men på den korte bane er der et kæmpestort ufinansieret hul i den danske statskasse, og det er jo netop det, som er en del af regeringens begrundelse for så at afskaffe efterlønnen.
Og der er det jo underligt at se, at man nu skal afskaffe efterlønnen både for unge og også for lidt ældre med det perspektiv, at De Konservative på længere sigt vil have skattelettelser til de allerrigeste i det her samfund, for jeg tvivler på, at det reelt set er skatten for de laveste indtægter, De Konservative vil ændre, det er vel som vanligt topskatten, og det er de rigeste i det her samfund, som skal have gavn af skattelettelserne.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, som jo rent faktisk var spørgsmålet: Kan ministeren finde finansiering for bare en del af de her 35 mia. kr. inden for sit ressortområde?
Er det f.eks. de studerende, som i dag får fire undervisningstimer om ugen, som skal ned på at have to undervisningstimer, eller hvorledes påtænker ministeren inden for sit ressortområde at finde den finansiering, der skal til for at skabe skattelettelser, som åbenbart er De Konservatives mærkesag, og som også er vigtigere end afskaffelsen af efterlønnen?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Med fare for at komme til at lyde en anelse belærende om samfundsøkonomiske forhold vil jeg altså gerne gøre hr. Jonas Dahl opmærksom på, at når f.eks. skattelettelser skal finansieres, er der altså flere måder, hvorpå det kan ske.
Der vil jo ofte være tale om en kombination af forskellige modeller.
En af modellerne er selvfølgelig at reducere udgifterne i den offentlige sektor, og det er nødvendigt.
En anden er jo at øge væksten.
Og som videnskabsminister bidrager jeg i den grad til at øge væksten, også på lang sigt.
Universiteterne uddanner dygtige bachelorer og kandidater, og forskningsmiljøerne leverer viden, der udgør fundamentet for den fremtidige vækst i Danmark, så jo, som videnskabsminister bidrager jeg i den grad til at skabe vækst og dermed til at skabe det økonomiske fundament for fremtidens skattelettelser.
Jeg vil afsluttende blot sige, at jeg har ladet It-barometeret afløse af en meget mere præcis og reel oversigt fra Danmarks Statistik.
Jeg må erkende, at Socialdemokraterne åbenbart hellere vil sidde fast i fortidens oversigter.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-09:
Jeg synes da, det er glædeligt, at Konservative også vil være med til at se på, hvordan man øger væksten i Danmark og skaber nye arbejdspladser, men vi må jo bare konstatere, at det faktisk ikke er blevet til et udspil om skabelse af nye arbejdspladser.
I stedet for har den borgerlige regering med De Konservative ved siden af jo sådan set gang på gang foreslået, at man skulle skære i den offentlige sektor, skære på uddannelse, skære på transporten til uddannelse, skære efterlønnen væk, halvere dagpengeperioden.
Det er jo påfaldende at høre, at hver gang man så skal finansiere de her ufinansierede skattelettelser, så er det besparelser og besparelser, som rammer den almindelige dansker, i stedet for faktisk at skabe vækst. SF fremlagde jo her i forrige uge et vækstudspil, som netop lægger op til at skabe nye arbejdspladser.
Det er netop et forsøg på rent faktisk at sige, at vi skal have skabt arbejdspladser.
Folk står i arbejdsløshedskøen, og alligevel er regeringens seneste udspil at halvere dagpengene og fjerne efterlønnen.
Men jeg vil gerne igen spørge ind til – for ministeren var selv inde på det, nemlig at man skulle reducere udgifterne: Hvorledes kan ministeren være med til at reducere udgifterne i den offentlige sektor inden for sit eget ressortområde?
Hvilke studerende er det, der skal stå for skud?
Er det uddannelser, der skal lukkes, eller er det et lavere timetal til enkelte studerende?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-02-09:
Jamen igen må jeg sige, at det kan lyde sådan en lille smule belærende, men den eneste vej til at skabe skattelettelser i Danmark er jo altså ikke besparelser, det er jo altså også vigtigt at satse på vækst, og det er lige netop det, Videnskabsministeriets ressort bidrager til.
Det at sikre, at vi overfører viden fra vores universiteter og fra vores forskningsmiljøer til virksomheder, ikke mindst de små og mellemstore virksomheder, som har et uudnyttet innovationspotentiale, er i den grad med til at skabe arbejdspladser herhjemme.
Så jeg synes, der er rigtig mange områder, hvor Videnskabsministeriet kan være med til at fremme væksten i Danmark og være med til også på sigt at kunne finansiere skattelettelser.
Jonas Dahl (SF), 2011-02-09:
Nu skal man jo passe på med at lyde belærende, for så vil jeg måske også prøve at belære ministeren om, at det ville være hensigtsmæssigt at besvare det spørgsmål, der faktisk bliver stillet.
Men hvis vi nu skal fastholde ministerens eget ræsonnement, netop at enten kan man reducere udgifterne, eller også skal man skabe vækst, så må det næste spørgsmål være: Hvordan er det, regeringen vil skabe vækst?
Hvad er det for nogle vækstudspil, regeringen har lanceret for skabelsen af nye arbejdspladser?
Det er jo netop det, der skaber vækst, det er det, der skaber dynamik i samfundet, og så kan vi også stoppe nogle af de her besparelser, som regeringen i stedet for vælger at rulle ud.
Man kan også reducere udgifterne, og der er det jo bare, jeg igen må spørge ministeren, fordi ministerens partiformand jo har været ude at sige, at De Konservative mener, at vi skal have finansierede skattelettelser for 35 mia. kr.: Hvor er det, de her 35 mia. kr. skal finansieres?
Kan ministeren ikke bare ganske kort og præcist give et enkelt eksempel på, hvor hun vil reducere udgifterne inden for sit ressortområde?
Lykke Friis (V), 2011-02-09:
Jamen jeg går altså ud fra som en selvfølge, at vi er enige om, at når en regering lægger et udspil frem, til, hvordan Danmark kan blive uafhængig af fossile brændsler, peger den også på finansieringen krone for krone.
Så naturligvis vil det da ikke være sådan, at regeringen siger: Lad os bygge en havvindmøllepark, eller lad os kigge på at få kullene ud af de store byer uden at vi viser, hvordan vi rent faktisk gør det.
Så det vil vi gøre, når vi kommer med vores udspil.
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Skal ikke glæde os over, at luftforureningen trods alt bliver mindre og mindre, og at antallet af mennesker, som dør på grund af luftforurening, heldigvis falder.
Det skal vi takke både vores miljøregler og også de foranstaltninger, man gør i de enkelte kommuner, for.
Jeg vil bare godt endnu en gang lægge et godt ord ind for det arbejdende folk med deres biler, som forurener mindre og mindre – biler, som de har brug for, og som de bliver chikaneret rigeligt for af Københavns Kommune.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-09:
Det var altså sommeren 2010, så det er blevet sådan, at jeg jo forholder mig lidt mere afventende til, hvad der sker.
Men jeg har to ting til, den ene er det med tidsplanen.
Hvad stiler regeringen efter med den her tidsplan?
Og er det en del af det, at en del af møllerne skal være demonstrationsmøller?
Trine Mach (SF), 2011-02-09:
Jeg er nødt til at spørge sundhedsministeren en gang til: Vil sundhedsministeren i samarbejde med Københavns Kommune lave en grundlæggende sundhedsvurdering af luftkvaliteten i landets hovedstad til gavn for de borgere, som godt nok bor i København, og som selv cykler eller kører rundt i bil?
Der kommer også pendlere, og det er derfor, at det der med betalingsringen er et interessant instrument.
Men når vi nu ved, at de her ultrafine partikler, som borgere, der bor bl.a. i gaderne omkring Søerne i København, ikke kan undgå, og vi ved, at de ultrafine partikler giver luftvejslidelser, giver hjerte-kar-sygdomme, giver cancer, giver forøget risiko for hjerneblødning, giver forhøjet blodtryk og rygerlunger og øger spædbarnsdødeligheden – jeg kunne blive ved med en hel masse ting, som ministeren med garanti godt er klar over –
hvad er ministerens svar så til de borgere, der bor dér?
De har ikke andre muligheder end at sætte deres børn i den daginstitution, de er i, og blive boende i den lejlighed, de bor i, og de står dermed også i en situation, hvor de må vælge mellem at lufte ud, som man bør gøre, og dermed øge sundhedsrisikoen, eller lade være med at lufte ud og dermed også øge sundhedsrisikoen.
Hvad er sundhedsministerens svar til de her borgere?
Indtil videre har svarene jo været nej til de tiltag, Københavns Kommune gerne har villet gennemføre for at gøre luftforureningen mindre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-09:
Er ministeren tilfreds med regeringens indsats for at nedbringe antallet af moderat og svært overvægtige i Danmark?
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Det var da et kort og kontant spørgsmål.
Lad mig først konstatere, at antallet af danskere, der er overvægtige, desværre er stigende og har været stigende igennem mange år, rigtig mange år.
For at ændre på den udvikling skal vi gøre op med livsstilen, som for mange danskere har vænnet sig til.
Det er et personligt anliggende, hvordan man vil leve sit liv, og jeg vil ikke regulere borgernes liv i detaljer, det tror jeg også borgerne vil have sig frabedt.
Men det, som jeg og resten og regeringen gør, vedrører uddannelse, oplysning og motivation.
Det er ikke let, og det giver ikke hurtige resultater, men det er jo helt tydeligt, at en betydelig del af befolkningen faktisk har vænnet sig til ikke at ryge, ikke at drikke så meget, har vænnet sig til motion, har vænnet sig til sundere kostvaner.
Men der er bestemt en for stor gruppe, som ikke har ændret livsstil, og det er en af opgaverne i de kommende år, og det er jo bl.a. derfor, vi nu gerne vil have billedadvarsler på cigaretter, for de appellerer måske lidt mere til den gruppe, jeg taler om her.
Så må man håbe, at mindre rygning ikke fører til mere spisning, som det jo ofte er tilfældet, men det er en anden sag. Vi mærker de sunde varer i butikkerne, vi har øget afgifterne på de usunde, bl.a. med fedtafgiften, vi skaber bedre muligheder for motion, og som det allervigtigste er den borgernære sundhedsindsats jo rykket ud i kommunerne og dermed tættere på borgerne.
Så der er i hvert fald sket noget på feltet: øget bevidsthed, ændret livsstil hos en betydelig del af befolkningen.
Men vi har sandelig plads til forbedring.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-09:
Tak for det og tak til ministeren.
Jeg forstår på ministeren, at det her er et anliggende af stor vigtighed; det er et stort problem for den enkelte, men også for samfundet.
Nu vil jeg nok sige, at jeg ikke ved, om reklameadvarsler på cigaretpakkerne får folk til at spise mindre.
I hvert fald har jeg i dag valgt at stille spørgsmål om overvægt, fordi vi har fået nye tal fra Region Midtjylland, som vel at mærke er en region, som er repræsentativ i forhold til befolkningens sammensætning.
Der må man altså bare sige, at de tal, der er kommet frem der, er ganske gruopvækkende, med hensyn til hvor mange der netop enten er moderat overvægtige eller svært overvægtige.
Det, man kan sige – og det har ministeren ret i – er, at det er en kurve, som bare er steget over årene, og det bliver den altså åbenbart ved med.
Altså, nu har regeringen siddet i 10 år, og kurven er steget, sådan at der i 1987 var 5,5 pct. svært overvægtige i Region Midtjylland, mens de seneste tal viser, at 18 pct. er svært overvægtige.
Hvor ender vi henne, hvis ikke vi gør noget andet og mere?
Derfor spørger jeg ministeren: Hvad er ministerens ambitionsniveau?
Skal kurven knækkes?
Skal vi have antallet reduceret, eller hvad gør vi?
Jeg er godt klar over, hvad der er regeringens holdning, nemlig at det altid er et spørgsmål om det personlige ansvar, det sociale ansvar, og at der skal være klare incitamenter, men hvis det ikke nytter, hvad gør vi så?
Bertel Haarder (V), 2011-02-09:
Vi har indført en fedtafgift; vi har forøget alkoholafgifterne; vi har indført en alkoholgrænse, så de under 18-årige ikke må købe noget med en alkoholprocent på over 16,5; vi fører kampagner for sund skolemad; vi har på godt og ondt indført måltider i børnehaver, også for at sikre, at børnene får mad, og at de får sund mad.
Så jeg synes, at vi på ganske mange felter er ved at have fat i den unge del af befolkningen, og det virker især på den veluddannede del af de unge.
Det skal vi ikke stille os tilfreds med, men selve det, at der vokser en generation op, som har en sundere livsstil, er noget, der kan give os mod og lyst til at gå videre ad samme vej.
Så jeg vil starte med de unge og glæde mig over, at det senest er kommet frem, at alkoholforbruget på gymnasierne tilsyneladende er faldet ganske betydeligt, for alkohol har jo noget at gøre med det, vi taler om her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-09:
Der er måske ikke den mest den mest øjensynlige sammenhæng mellem, at de, der drikker meget alkohol eller er alkoholikere, er de mest overvægtige.
Jeg tror til gengæld, at der godt kan være et billede i det, fordi den sociale ulighed i sundhed er stigende, men nu har jeg valgt, at det her i dag skal handle om overvægt.
Ministeren siger også, at det er kommunerne, der har det primære ansvar, og det er fuldstændig korrekt.
Men det, der også er et faktum, er problemet med det, som jeg normalt kalder den dødelige duo: en fattig kommune med en befolkning, som har en sundhedsprofil, som er ringe.
Det er altså fattige kommuner med mange relativt syge borgere.
Hvordan skal de kommuner løfte forebyggelsesindsatsen, når pengekassen er tom?
Er ministeren villig til her fra Folketingets side også at se på økonomien i det her, så vi ikke risikerer, at vi virkelig får gjort fattige kommuners borgere endnu sygere, end de er i dag?