runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna Westerby (SF), 2009-05-26:
Jeg læste jo nogle citater op fra Dansk Folkepartis partileder, fru Pia Kjærsgaard, her tidligere, og så bliver det sagt nu, at man selvfølgelig ikke stemmer for det ændringsforslag, som indeholder præcis det samme, som Dansk Folkepartis partileder selv har sagt, at man ville gå til den daværende velfærdsminister for at få gennemført.
Så vil jeg godt bare gerne have en forklaring på, hvorfor man stemmer imod noget, som man selv siger, at man vil forsøge at få gennemført?
Hvorfor vil man ikke være med til at lave en bedre ghettoindsats med et forslag, som man selv er kommet med?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Nu er der stort set ingen boliger blevet bygget i den periode, hvor Dansk Folkeparti har bakket Venstres og Konservatives regeringspolitik op på det her område.
De har ingen politik, når det drejer sig om den almene sektor.
Alt det, der er blevet bygget i den borgerlige regerings periode, er blevet bygget på baggrund af initiativer, den forrige SR-regering tog.
Hvilke garantier har Dansk Folkeparti nu for, at der bliver bygget boliger?
Man kan have et fromt ønske om 5.000, men hvad hvis man ikke kan låne til grundkapitalen og kommunerne ingen penge har?
Hvornår vil man så begynde at sige, at det her ikke er godt nok?
Vil man vente i 4 eller 5 år for at se, om der bliver bygget noget, eller hvilke tommelskruer vil Dansk Folkeparti sætte på regeringen, for at der kommer til at ske noget?
For der sker garanteret ingenting, altså lige så lidt som der er sket de sidste 4-5 år, hvis ikke man bruger alternative midler.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-26:
Det ville klæde hr. Bjarne Laustsen at sige, at han udmærket ved, at der er blevet bygget massevis af boliger i den her regerings periode.
Men det er korrekt, at der i de sidste 2 år ikke er blevet bygget så meget.
Det håber vi at vi sparker i gang igen med nedsættelsen af grundkapitalen.
Og da det især er Københavns Kommune, der har undladt at bygge - og man ved, de har pengene - er det da helt sikkert, at de selvfølgelig vil bygge, når vi nedsætter grundkapitalen.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Jamen jeg kan så i forlængelse af min kollega hr. Bjarne Laustsens spørgsmål sige til fru Anita Knakkergaard, at det, der er blevet opført de sidste år, rundt regnet er 400 familieboliger og 100-200 ungdomsboliger.
Så det må siges at stå ganske, ganske sløjt til.
Jeg mener, at det er det laveste aktivitetsniveau i byggesektoren for almene boliger i 38 år, og det er jo den politik, Dansk Folkeparti bakker op om.
Det, jeg har et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører om, er, at fru Pia Kjærsgaard ifølge Politiken den 20. februar 2009 siger, at rige kommuner skal bygge flere almene boliger.
Oppositionen står her i dag og stiller et forslag, der netop skal sikre, at rige kommuner begynder at tage et boligsocialt ansvar og bygge almene boliger, og så forpasser Dansk Folkeparti muligheden for at støtte forslaget.
Hvorfor gør Dansk Folkeparti det?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-26:
Jeg tror med hensyn til det første, at hr. Thomas Jensen skulle spørge de tidligere boligordførere fra dengang, hvor Socialdemokraterne også var med i boligforliget, men de valgte jo i tidernes morgen at gå.
Men der blev bygget i massevis af boliger, så det er det rene vrøvl. Med hensyn til det andet har jeg stået og forklaret, at det var et samlet forslag fra Socialdemokraterne – altså med ghettopolitikken – som fru Mette Frederiksen fremsatte.
Der var tre punkter i det, som man syntes at det kunne være interessant at diskutere og gå over til fru Karen Jespersen med, men De Radikale og SF syntes ikke, at det var særlig interessant.
Nu kommer man så fra Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten og piller en del ud af helheden.
Det kan man ikke.
Jamen der er ingen, der er nødt til at tage ulovlige midler i brug.
Selvfølgelig tror jeg da på, at der bliver bygget de 5.000 boliger, ellers stemte jeg da ikke for tingene.
Det, vi skal diskutere og drøfte i dag, er ændringsforslagene.
Der ligger nogle fantastisk gode ændringsforslag fra forligspartiernes side.
Bl.a. vil det, når man sammenlægger lejligheder, nu blive muligt at betale flytteudgifterne, og det vil blive muligt at betale istandsættelsesudgifter for vedkommende, der fraflytter.
Der bliver pligt til at tilbyde afviste boligsøgende anden bolig, og det slås fast, at dialogmøde mellem kommunen og boligorganisationen afholdes årligt.
Så alt i alt synes vi, det er et godt forslag.
Og ændringsforslagene kan jeg også se at oppositionen sådan set stemmer for.
Hvad der undrer mig, er, at man ikke stemmer for hele lovforslaget.
Når man - ligesom os - er så forhippet på at bygge flere boliger, kan det undre mig, at man ikke går ind for det her, hvor maksimumsbeløbet sættes op med 6 pct., hvor man nedsætter grundkapitalen fra 14 pct. til 7 pct., og hvor starthuslejen for beboere i nybyggeri nedsættes til 2,8 pct., hvilket vil medføre, at starthuslejen nedsættes med 11-12 pct.
Det er alt i alt gode tiltag.
Vi forventer ifølge det, vi har vurderet, at der bliver bygget 5.000 ekstra almene boliger.
Og vi ved jo alle sammen, at de boliger hovedsagelig mangler i Århus og endnu mere i København.
Så jeg kan sådan set ikke forstå, hvorfor oppositionen ikke kan stemme for, at vi får bygget nogle flere boliger.
Det er mig totalt ubegribeligt.
Og jeg vil sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke kan stemme for det ændringsforslag, der ligger fra oppositionen.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Vi er meget optaget af at styrke det kommunale selvstyre, men det, hr. Thomas Jensen taler om, er jo ikke det ændringsforslag, som vi skal stemme om her ved andenbehandlingen, for det er jo, uanset hvordan man vender og drejer det, en indskrænkning af det kommunale selvstyre.
Det kan så være, fordi man hos Socialdemokraterne og SF er kommet frem til, at det skal man så gøre på det område, og det er jo en ærlig vurdering.
Der er det bare, at jeg siger, at vi hellere vil opnå resultater med en bedre ansvarsfordeling på det boligsociale område gennem aftaler med kommunerne end gennem lovregulering, hvor man altså indskrænker det kommunale selvstyre.
Så vil jeg sige, at jeg også har læst betænkningsbidraget og konstateret, at der er en lang række steder, hvor man synes, at det er et skridt i den rigtige retning, men ikke et stort nok skridt, og det er en ærlig sag.
Der er bestemt også ting i aftalen, som vi godt kunne have ønsket os var bedre, og vi har sådan set også skrevet i aftalen, at der kan blive behov for at gøre mere.
Og hvis man gør det, som Socialdemokraterne lægger op til, og stemmer imod, ja, så bliver man jo de facto stående på stedet, og det synes jeg måske nok er lidt besynderligt.
Men under alle omstændigheder vil jeg sige, at jeg opfordrer til, at man overvejer, om ikke man skal stemme for det her lovforslag, al den stund at det under alle omstændigheder vil føre til mere byggeri - måske ikke så meget som nødvendigt, og det må vi så kigge på, men under alle omstændigheder vil det føre til mere byggeri - det er hårdt tiltrængt, og det forstår jeg ikke at man kan stemme imod.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Jeg undrer mig - jeg undrer mig over alle de tomme ord, som vi har hørt fra Socialdemokraterne om, at man ønsker at bygge flere almene boliger, at man ønsker en lavere husleje i de almene boliger, for når vi så rent faktisk kommer med et lovforslag, der indeholder disse elementer, er man imod.
Det er da besynderligt.
Hvad er begrundelsen for, at man ikke ønsker at bygge almene boliger?
Jeg undrer mig også over den her diskussion om ghettoisering.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg håber, at den socialdemokratiske ordfører kan oplyse mig lidt om dette.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Det kan jeg som ordfører godt oplyse
Det er nemlig sådan, at de folk, som i hverdagen har at gøre med boligpolitik i Danmark, nemlig Boligselskabernes Landsforening, KL og også Dansk Byggeri, som jo har nogle medlemsvirksomheder, som gerne skulle ud og bygge nogle nye boliger, samstemmende siger, at med det her lovforslag, L 208, kommer der ikke gang i byggeriet af almene boliger i Danmark, i hvert fald ikke i den grad, som regeringen lægger op til.
Og det kommer slet ikke op på et niveau, som Socialministeriet selv har forudsagt der er behov for at blive bygget på i Danmark.
Så hvis man lytter til de folk, der har styr på, hvad boligpolitikken i Danmark går ud på, er det sådan, at de samstemmende siger, at det her lovforslag ikke virker.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Når vi i Det Radikale Venstre ikke kan stemme for det fremsatte ændringsforslag, er der to grunde til det.
Den ene er selvfølgelig, at vi har en aftale om det her lovforslag, men den anden er sådan set, at selv om vi kan være meget sympatisk indstillet over for ideen om at få bygget almene boliger i flere kommuner og på tværs af nationen, synes vi måske ikke, at det er en heldig måde at ville lovgive sig til det.
Det ville være langt klogere, som vi ser det, at tilstræbe at få en aftale med Kommunernes Landsforening om at dele byrderne, f.eks. i forbindelse med en økonomiaftale.
Det er en kommunal opgave, den boligsociale opgave er placeret i kommunerne, og den skal løftes af kommunerne, og vi synes i respekt for det kommunale selvstyre, at det så må være en aftale med kommunerne om, at de bliver bedre til at løse den opgave.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Det, vi vil forholde os til med det her ændringsforslag, er, om der bliver bygget almene boliger i alle landets kommuner.
Når man ser på sådan et danmarkskort over, hvor der opføres almene boliger, må vi desværre konstatere, at der er en række kommuner, som fralægger sig et boligsocialt ansvar, ved at de ikke bygger nogen almene boliger.
Derfor er det her lovforslag et rigtig godt instrument til at sikre, at det ikke er nogle enkelte kommuner, som skal stå og bære hele det store boligsociale ansvar i Danmark.
Vi sørger for at brede ansvaret ud, og det ville være rart, hvis også Det Radikale Venstre kunne være med til at støtte op om det, for det her problem løser sig jo ikke, ved at man bare lægger det ud til frivillighed.
Jeg synes, at vi fra statens side skal lave nogle aftaler med kommunerne om, at alle kommuner tager et ansvar, så det håber jeg også at De Radikale på sigt vil gå med til at bakke op om.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Nu ved jeg ikke, om jeg misforstod det, men det var vist min idé at lave en aftale med kommunerne, og den bakker jeg varmt op om.
Til gengæld går vi altså ikke ind for på det her område at indskrænke det kommunale selvstyre.
Det er klart, at hvis man i samarbejde med kommunerne og Kommunernes Landsforening kan blive enige om at sikre en model, hvor man får en bedre løsning af det boligsociale ansvar, ja, så er vi selvfølgelig også interesseret i det.
Men jeg synes dog, at man må sige, at der med det her forslag bliver skabt bedre økonomiske muligheder, for at kommuner kan bygge nyt, og jeg har da også hørt en enkelt socialdemokrat eller to tale om behovet for at bygge billigt og nyt i nogle af de store byer, hvor der godt nok er problemramte områder i forvejen, men hvor der vist også er mange der har brug for en bolig, som er billig, og som er til at flytte ind i for folk med helt almindelige indkomster.
Så det er vel ikke så enkelt, at det bare er et spørgsmål om, at nogle få kommuner i landet skal bygge almene boliger, og så er den problemstilling løst.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Som jeg sagde i mit tidligere indlæg, siger BL, KL og Dansk Byggeri samstemmende, at der ikke vil blive bygget det antal boliger, som regeringen lægger op til, med det her lovforslag.
Det er rigtigt, at den kommunale grundkapital bliver nedsat, og at det kan virke som et skridt i den rigtige retning, og det anerkender vi også i vores betænkningsbidrag fra Socialdemokraternes side.
Men problemet er bare, og det bliver også sagt af en lang række organisationer, at der ikke bliver bygget almene boliger rundtomkring i kommunerne, før der bliver givet adgang til at låne midler til at opføre de her boliger.
Derudover er det sådan, at den her maksimumsbeløbsgrænse, som bliver hævet til 6 pct. i udvalgte kommuner, stadig væk er en bremse for, at man kan bygge boliger rundtomkring, der er betalelige.
På den måde kan kommunerne selv være med til at bestemme, hvor dyre almene boliger der skal bygges ude lokalt, og det vil jeg da håbe at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre vil kunne bakke op om.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-26:
Jeg syntes egentlig, at den forrige taler var lidt uretfærdig.
Det her er vel nærmest en af de få reformer, som er tæt på at lykkes - hvis man nu skulle sige det sådan.
Jeg synes, at problemet i virkeligheden ligger et andet sted end i, at domstolsreformen ikke er lykkedes.
Det handler måske mere om, at man ikke har været så god til at afsætte midler til forebyggelse af kriminalitet.
Man har heller ikke været villig til at afkriminalisere forskellige handlinger, som dybest set ikke burde være kriminelle.
Hvis man nu var villig til at gøre de to ting, kunne det jo også være, at det kunne hjælpe lidt i forhold til de sagspukler, der er ved domstolene.
Det har jo sådan set været fint, at der er blevet ekspederet flere sager, end der blev før domstolsreformen, det kan man jo kun være positivt indstillet over for, men det er selvfølgelig ikke godt nok, at der stadig er utrolig lange ventetider ved domstolene.
Og det er jo helt grundlæggende et retssikkerhedsmæssigt problem, hvis sagerne ikke kommer for hurtigt nok.
Så er det både for retssikkerheden og for retsfølelsen et problem.
Derfor er det selvfølgelig glædeligt, at der løbende er tilført flere midler, faktisk i flere omgange, og som jeg hører flere, i hvert fald den konservative ordfører, synes jeg, at jeg hører, at der er lagt op til, at det ligefrem bliver en tretrinsraket, og at man allerede nu ved, at der igen til efteråret skal afsættes endnu flere midler for at få domstolsreformen til at køre, som den skal.
Så man må sige, at regeringen er opmærksom på problemet.
Hvad angår de to forslag til vedtagelse, der er, synes jeg, at man skal være sådan lidt sprogligt interesseret for at komme ind i de større forskelle, der er på de to forslag.
Det tror jeg godt at man kan sige uden at fornærme nogen, hverken regeringspartierne eller oppositionen.
Det handler mest om at placere en abe, og det synes jeg sådan set ikke er så interessant.
Man skal huske på, at domstolsreformen blev tiltrådt af et enormt stort flertal her i Folketinget.
Hvis man går tilbage til den 2. juni 2006 og ser på de ordførertaler, der var dengang, vil man kunne se, at især ordførerne fra Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre glædede sig højlydt over domstolsreformen og over, at det nærmest var et socialdemokratisk-radikalt projekt, som regeringen dengang stillede sig i spidsen for.
Så der kan man sige at der var et bredt ansvar.
Jeg må sige det sådan, at det kunne være bedre, men det er da godt at se, at der nu i to omgange er afsat midler, og at der vil blive afsat endnu flere, så vi kan få de retssikkerhedsmæssige og retsfølelsesmæssige problemer løst.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-26:
Man kan høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er ved at finde sig til rette i sin side af Folketingssalen.
Når han taler om, at regeringen er opmærksom på problemerne, må man bare konstatere, at hr. Simon Emil Ammitzbøll også er opmærksom på regeringen.
Jeg synes, at der er en ting ved forslagene til vedtagelse, som jeg gerne vil fremhæve.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at man nærmest skal være sprogligt interesseret for at finde forskelle.
Jeg vil gerne sige, at det socialdemokratiske forslag til vedtagelse, som vi har lavet sammen med den øvrige del af oppositionen, både handler om faggrænser, der skal flyttes, moderne teknologi, der skal gøres noget ved, og nævner de ansatte.
Det er bare tre ting, som jeg synes det egentlig kunne have været meget rart også var med i regeringens forslag til vedtagelse.
Jeg kan egentlig godt se, at det kunne have været dejligt, hvis vi bredt i Folketinget kunne være blevet enige om et forslag til vedtagelse, men det kan man så åbenbart ikke, hvis man ikke vil stemme for det, regeringen lægger frem.
Er det ikke sådan, at tingene hænger sammen?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det er meget tankevækkende, at hr. Karsten Lauritzen fokuserer meget på politiets indsats.
Det, som skulle være en del af formålet med forslaget, var jo sådan set at se, om man ikke kunne gøre politiets indsats overflødig ved at få fat i folk, før det bliver en opgave for politiet.
Og der handler det jo bl.a. og især om, når en enkelt person så er blevet en opgave for politiet, at sørge for, at nærtstående personer ikke også bliver det - altså, at små søskende, fætre og kusiner ikke bliver udsat for samme hårdhændede behandling, som alle, der arbejder på det her område, jo er enige om fortsat finder sted i Danmark i væsentligt omfang, på trods af at vi altså nu har haft 24-års-reglen i adskillige år.
Men det, jeg egentlig vil frem til, er: Jeg ved, at hr. Karsten Lauritzen jo er en jernnæve i retspolitikken, men han springer alligevel let og elegant hen over de forslag, der er under forslagets punkt 4, altså diskussionen om, hvorvidt man skal kunne lave polititilhold mod en afgrænset gruppe, om man skal kunne tvinge nogen til at deponere sit pas for at sikre, at et tvangsægteskab ikke fuldbyrdes i udlandet, om man skal kunne nægte udlændinge at rejse ind osv.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Det gælder f.eks. det her med deponering af pas: Hvis det ikke er muligt i lovgivningen i dag, må vi jo tage en diskussion og se lidt nærmere på det, hvis der er positive resultater af det fra Storbritannien.
Det er sådan set også mit indtryk, at politiet foretager den konkrete risikovurdering, når de nu får en henvendelse eller de kommer på sporet af noget - det gør politiet jo også; det er noget af det, NEC kan berette om.
Der er også sager, der bliver indberettet fra anden side end af folk, der føler sig forurettet i forbindelse med et tvangsægteskab.
Så bliver der taget affære, og så bliver der brugt de redskaber, som bl.a. bliver efterspurgt her.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-26:
Det er da egentlig spændende, at Venstres ordfører mener, at det er redskaber, politiet har, og at integrationsministeren mener, at det er redskaber, der er fuldstændig retspolitisk uforsvarlige.
Der må man jo sige, at sandheden i hvert fald ikke kan være begge dele.
Politiet har ikke nogen af de redskaber i dag, og det er jo derfor, at vi foreslår dem.
Jeg synes bare, det kunne være interessant at høre fra hr. Karsten Lauritzen - som åbenbart synes, at det er en god idé, men troede, at politiet havde dem - om det skal forstås sådan, at Venstre vil støtte de elementer, de nye retspolitiske redskaber, som politiet ville få.
Så vil jeg bare sige, at det, der handler om, at man skal lave en risikovurdering, første gang man bliver opmærksom på det, netop ikke handler om politiet. Det påhviler altså gymnasielærere, klubmedarbejdere, dem ude i yderste led, for det er der, at man første gang oplever, at f.eks. en ung kvinde vender verden ryggen efter at have været et aktivt og bidragende ungt menneske.
Det er netop der, hvor vi har behov for at man handler første gang, fordi man ikke bare kan sige, at det forhåbentlig bliver bedre efter sommerferien, for da kan tvangsægteskabet være fuldbyrdet.
Og det sker heller ikke i dag, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-26:
Det var et meget broget svar, for jeg kunne kun høre ordføreren gentage, hvor fantastisk regeringen har gjort det i al den tid, den har siddet ved magten.
Men regeringen gør det åbenbart ikke godt nok, for vi har som sagt 400 registrerede tilfælde af herboende borgere, der på den ene eller anden måde er truet på deres liv.
Og det gælder altså ikke kun unge kvinder eller mænd, der bliver tvunget ud i et ægteskab med en fra udlandet, men faktisk også kvinder, der bor i Danmark, som på den ene eller anden måde er truet af deres familie eller nære slægtninge.
Så der er nogle ting, der ikke fungerer godt nok, og det her er et forsøg på at gribe det an i en helhed, og en måde er netop, at de forskellige myndigheder kan kommunikere bedre sammen, og det hentyder det her forslag også til.
Kan ordføreren ikke se en logik i, at der skal være større sammenhæng og bedre kommunikation mellem de forskellige myndigheder, så vi netop helt fra starten kan gå ind og intervenere i tilfælde af frihedsberøvelse?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i, men forslagsstillerne fremstiller det, som om det ikke er der i dag, og som ministeren også var inde på, er aviserne jo ikke fyldt med historier om folk, der er udsat for tvangsægteskaber, og som ikke kan få hjælp, og hvis der er sådan nogle historier, kigger vi selvfølgelig seriøst på dem - det gør vi i Venstre, og det er også min opfattelse, at man gør det i regeringen.
Det er rigtigt, at der fortsat er mange, der bliver udsat for æresrelateret kriminalitet og også for tvangsægteskaber, men det er færre, end før regeringen kom til, og det er færre, end hvis man ikke havde haft 24-års-reglen.
Ét tvangsægteskab er selvfølgelig et for meget, og det er også derfor, regeringen er forpligtet til - og som jeg kan forstå på ministerens tale også villig til - at gå videre og gøre en fælles indsats for at bekæmpe og forebygge tvangsægteskaber i større grad.
Det er også derfor, man f.eks. i satspuljeforhandlingerne har sat 35 mio. kr. af, som jeg var inde på i min ordførertale, og dem skal vi nu have gjort brug af.
Og det synes jeg at vi skal gøre i fællesskab, i stedet for at oppositionen fremsætter et forslag som dette, som ikke vil medvirke til, at der bliver gjort en samlet indsats med hensyn til bekæmpelse af tvangsægteskaber, fordi man f.eks. ikke har 24-års-reglen med, hvilket man bør have, hvis man virkelig ønsker at gøre noget ved det her.
Tom Behnke (KF), 2009-05-26:
Under henvisning til justitsministerens meget fine gennemgang, både af forslaget og af argumenterne for ikke at kunne støtte forslaget, og ikke mindst med henvisning til hr. Morten Bødskovs udmærkede indlæg her og også til hr. Martin Henriksen, som også meget detaljeret har løbet alle elementerne igennem og har argumenteret på hvert eneste punkt, kan jeg bare sige, at jeg er helt enig i, hvad de tre har nævnt her, og kan konkludere på bundlinjen, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.