runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
[Lydudfald]
... at det er muligt at lave nødlove lige præcis her.
Man skal først have en hjemmel til at begynde at uddele penge, før man gør det.
Og det vil sige, at jeg skal have vedtaget en lovgivning omkring det her.
Nu har spørgeren og spørgerens eget parti jo været med til i sin tid at lave et forlig om de her ting, hvor man gik det meget, meget grundigt igennem – og det var alle aspekter – i forbindelse med den stormflodsordning, man lavede.
Det viser sig så, at den ikke holder.
Jeg har så taget initiativ til at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft for at forbedre ordningen.
Men vi er nødt til at få undersøgt ordentligt og grundigt, hvad vi kan melde ud til folk, frem for bare at stille os op og sige, at vi skal udskrive en eller anden fuldstændig dækningsløs check; altså undersøge, om det er medholdeligt eller ej.
Jeg ved ikke, om spørgeren synes, at det ville være nogen god idé.
Men man kan da ikke sige, fordi der er gået en uge med at undersøge det her, at der er gået for lang tid.
Som det er fremgået de sidste to-tre gange, jeg har været her i Folketingssalen for at besvare spørgsmålet – om det måtte interessere spørgeren at læse, hvad der skete der – har jeg faktisk svaret meget grundigt.
Før jul tog jeg for det første initiativ til, at hele genhusningsproblematikken blev tacklet.
Det vil sige, at jeg sendte et lovforslag, hvor folk kan få dækket deres udgifter op til 12.000 kr. netto, hvis de har genhusningsproblemer i over 1 måned, i høring.
Det andet er, at jeg har været ude at besøge de pågældende mennesker; jeg har været i dialog med Forsikring & Pension; jeg har været i dialog med Stormrådet, som nu skal afdække, i hvilket omfang der er de korrekte og rimelige erstatningsniveauer i forhold til private forsikringer og i forhold til, hvad Stormrådet dækker af det.
Det arbejde har jeg sat i gang, og det forventer jeg at få svar på.
Og jeg har sagt, at lige så snart jeg har det svar, så jeg kan se, hvad den faktiske tilstand er derude – for det ved jeg faktisk ikke, og det tror jeg ikke der er nogen der ved præcis – og ligeså snart jeg ved, i hvilket omfang jeg skal søge finansiering til det, kommer jeg prompte tilbage til Folketingets partier og beder dem om at tage stilling til, hvorvidt de vil være med til at hjælpe til her eller ej.
Så det er ikke et spørgsmål om, at jeg sylter noget; det er ikke et spørgsmål om, at jeg ikke svarer på spørgsmålene; det er ikke et spørgsmål om, at jeg ikke vil gøre noget: Det er et spørgsmål om at sige, at når man på et tidspunkt skal til at træffe beslutning om at handle, gør man det på et oplyst grundlag af hensyn til de mennesker, som på det tidspunkt også har krav på et klart svar.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-02-05:
Jeg tror også, at det af hensyn til de mennesker virkelig er vigtigt, at man får en tilkendegivelse fra ministeren af, om ministeren vil lægge op til, at det her bliver dækket 100 pct., eller om det er sådan, at borgerne bliver overladt til sig selv.
Synes ministeren, det er rimeligt, at folk skal gå fra hus og hjem i den mellemliggende periode?
Det her er en hændelse, som er sket sidste år.
Vi kunne jo godt forvente, at ministeren måske havde taget nogle af weekenderne til hjælp for at finde de her løsninger, som man må forvente at ministeren selvfølgelig, som han siger, arbejder på at finde.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er ministerens holdning?
Er den, at borgerne kan få dækket de 100 pct., eller er det bare sådan noget, man skal sjusse sig frem til?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Nu skal man finde ud af, hvad det er 100 pct. af, og det er det, vi undersøger: Er det 100 pct. af nyanskaffelsesprisen, er det 100 pct. i forhold til genopførelse af bygninger, er det 100 pct. for løsøre, man mener?
Det er jo ikke uinteressant at få det opklaret, inden man prøver at give et svar på det.
Men jeg vil jo sige, at det måske er lige groft nok at komme og sige, at der er nogle, der har sovet i timen, al den stund at vi faktisk har været ude, inden der var nogen her fra Folketinget, der begyndte at interessere sig for det.
Nu er jeg så ked af, at Dansk Folkeparti først kommer ind her 4 uger efter og nu vil begynde at lave noget populisme på det.
Alle vi andre har jo været nede at besøge de her mennesker, som rent faktisk er berørt af det.
Jeg har sammen med bl.a. Venstre og andre haft nogle ret grundige og seriøse diskussioner om, hvordan vi hjælper de pågældende borgere.
Altså, jeg forstår godt ærindet her, men det er bare lidt for sent.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-05:
Det sidste er vi selvfølgelig enig med ministeren i.
Men nu synes jeg, at ministeren skal prøve at hidse sig lidt ned igen og lige prøve at se på, hvad spørgsmålet grundlæggende handler om, nemlig at mange mennesker venter på det.
Vi har andre gange i Danmark set, at man kunne lave nødlove, hvor man har fået de her ting sat på skinner frem for at sætte folk til at undersøge det lovgivningsmæssigt, og så træffe beslutningerne efterfølgende.
Der er rigtig mange mennesker, som har forsikringsspørgsmål, der ikke kan vente.
Der er huse, der er ribbet for alt, hvor der kun er skelettet tilbage.
Derfor er det jo ikke sådan, at man bare kan lade gå uger og måneder.
Jeg mener altså, at en minister har en bemyndigelse til også eksempelvis at gå ind og lave en nødlov, når man kan se, at der er stor opbakning i Folketinget til, at man gør noget aktivt – også med tilbagevirkende kraft.
Der synes jeg at ministeren godt kunne gøre mere end det, ministeren siger i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
Jamen jeg vil gerne igen anerkende og rose ministeren for det nye IVS-selskab.
Det er jeg glad for, og jeg er sikker på, at resultaterne bliver fornuftige.
Men så håber jeg også, at ministeren her i salen i dag vil love mig at gå hjem og kigge en ekstra gang på rammebevillingen til Fonden for Entreprenørskab, for vi ved nemlig, at effekten på de 15 pct. af danske elever, både i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne og på de videregående uddannelser, der modtager den her undervisning, er, at de har tre gange så stor sandsynlighed for at starte en virksomhed efterfølgende.
Kan man hæve det niveau til 20 eller 25 pct., boner det altså ud både med arbejdspladser, indtægter til staten, nye produkter og eksport.
Så jeg vil sætte pris på, hvis ministeren vil love konkret handling på området.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Jeg synes nu ikke, at det er udtryk for, at vi har skåret ned nogen steder.
Altså, mig bekendt er det omkring 15 pct. af alle danske elever, som har modtaget en eller anden form for entreprenørskabsundervisning i 2013 – det er da mange.
Jeg tænker, at så vi er vidt omkring.
Det er ikke sådan, hvis man får øje på et problem et sted, at man så kan sige, at det har regeringen sagt at den ikke vil gøre noget ved – tværtimod.
Altså, hver eneste gang vi får øje på en problemstilling, prøver vi at tage den op her.
Det har åbenbart også været et problem at skaffe tilstrækkelig med risikovillig kapital til at skyde ind i anpartsselskaber og andet.
Så lad os nu se, om det ikke går i den rigtige retning og vi får en masse dygtige, nye selvstændige.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
Jeg er jo fuldt ud bevidst om, at ministeren er en dreven politiker, der selvfølgelig kan vælge at svare ud fra, at han mener, mit spørgsmål er en generel ros til regeringen.
Når jeg spørger ministeren, skyldes det, at Erhvervsstyrelsen i 2012 og 2013 informerer om, at ud af de 17.000-18.000 nye cvr-numre, der tilgår i Danmark årligt, altså 18.000 danskere, der starter en privat virksomhed, så er det efter 5 år altså under 100 af de her 18.000 nye virksomheder, godt og vel 95, der bliver til det, man kalder en vækstvirksomhed.
Det er derfor, mit spørgsmål er så specifikt.
Der er nogle helt særlige kriterier, der gør en virksomhed til en vækstvirksomhed.
Erhvervsstyrelsen definerer det som tilgangen af et vist antal nye medarbejdere, omsætningsvækst osv.
Og derfor er jeg selvfølgelig interesseret i, hvad ministeren og regeringen tænker at ville gøre og har gjort for at sikre, at flere end 0,3 pct. ud af de mange nye virksomheder, der starter i landet, rent faktisk bliver til vækstvirksomheder og bidrager med nye arbejdspladser, eksport og vækst.
Det kunne måske være fornuftigt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-05:
Tak, hr. formand.
Altså, ugerne flyver let, og jeg må minde ministeren om, at det faktisk er helt tilbage til den 5.-6. december, at Bodil besøgte Danmark; det er 2 måneder siden, det er ikke 1 uge siden.
Så jeg synes, at ministeren måske skulle reflektere lidt over, at der faktisk er gået 8 uger, og at der stadig væk er folk, der har fået ødelagt deres ejendomme, både helårsbeboelser og sommerhuse, og som står i en utrolig vanskelig situation.
Der var f.eks. en, der den anden dag skrev til mig.
Jeg har ikke sat ild til en juledekoration, alligevel står jeg uden forsikring, skrev hun.
Det er jo noget af det, de oplever: at stå i en retsløs tilstand.
Det er folk, som kommer i klemme, og de eneste værdier, de har, er typisk måske en bil og et hus, ligesom mange andre her i landet har.
Derfor er det jo ikke noget, vi bare kan undgå.
Og så ryster ministeren et let svar ud af ærmet og siger: Jamen det er en uge siden, jeg stod også hernede i sidste uge.
Der er gået 8 uger siden den 5. december, ikke 1 uge eller 4 uger, men 8 uger.
Så jeg synes jo, at det også burde være muligt for ministeren at komme med en nogenlunde og ikke bare tilnærmelsesvis tidsplan for, hvad det er, vi kan se frem til, og for, hvad de her mange berørte ejendomsejere kan se frem til.
Hvilke midler er der til rådighed – der er 250 mio. kr. i fonden, måske 200 mio. kr. oveni som et statsligt lån – og kan der findes flere penge?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Det synes jeg er et ædelt formål, med de mange gode folk, som er ude at sætte gang i virksomheder, nemlig at de bliver så stærke og bærende, at de kan overleve og går fra enkeltmandsvirksomheder til større virksomheder og til, at de endda kan blive deciderede vækstdrivere rundtomkring, gerne for vores skyld.
Hvorfor sker det ikke i øget omfang i Danmark?
Det er der faktisk mange årsager til, men en af dem har jo været problemet med at få tilført tilstrækkeligt med risikovillig kapital oven på den finansielle krise.
Og der har vi jo bl.a. gjort det, at vi har indført f.eks. de businessobligationer, som kommer nu.
Vi har en lang række tiltag, som netop skal hjælpe små virksomheder.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
En undersøgelse fra Deloitte, jeg kan ikke huske, om den er fra 2011 eller 2012, dokumenterer temmelig klart, at sammenligner man tilgængeligheden af venturekapital i Danmark med f.eks. Tyskland, England og USA, så er vi det land i OECD, hvor der er færrest venturekroner til rådighed pr. borger og virksomhed.
Jeg anerkender, at regeringen har sat fokus på området, og Venstre har også støttet bestræbelserne, men jeg vil spørge ministeren, om ministeren og regeringen planlægger at forfølge flere initiativer, tilføre yderligere risikokapital eller formulere lovgivning, der kan gøre det nemmere for private personer at investere og forrente deres risikokapital i Danmark, netop til gavn for vækstvirksomheder.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Vi overvejer gerne også løbende initiativer, i retning af at vi får mere risikovillig kapital ind i dansk erhvervsliv, også til nystartede virksomheder og også gerne venturekapital.
For man kan komme godt af sted, men der er mange faser, før en virksomhed er selvbærende, og det er på alle leder og kanter, at vi skal sikre, at vi får nogle holdbare virksomheder i fremtiden.
Men må jeg ikke bare glæde mig over sådan en lille ting, jeg lagde mærke til for nylig.
Vi lavede jo den her nye form for anpartsselskab pr. 1. januar, hvor man ikke skal komme med kapitalindskud, og det har faktisk indtil videre vist sig, i hvert fald ifølge de foreløbige meldinger, jeg har fået, at det er en ganske stor succes.
Så alle steder synes jeg da at det begynder at lysne lidt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
I mit tidligere job i Dansk Iværksætter Forening var jeg ganske positiv over for ministerens bestræbelser i forbindelse med iværksætterselskaber, så der er sådan set kun ros herfra.
Sammenligner man med erfaringerne fra Tyskland, kan man se, at iværksætterselskaberne er en god måde for iværksættere at lave en selskabsform på, hvor de kan handle effektivt og nemt med andre selskaber, men vejen derfra og til at blive til vækstvirksomhed er ganske lang.
Og netop derfor er min interesse at spørge ind til ministerens holdninger og fremtidsplaner i forhold til at rykke på den lange bane med vækstkapital til de virksomheder, som har svært ved at få det i øjeblikket.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Vi skal nok også sammen med partiet Venstre her i foråret diskutere, hvordan vi kan sætte yderligere gang i væksten i Danmark, og der tror jeg vi får lejlighed til at drøfte mange af de aspekter, som der spørges om her.
Derfor bliver nok et af de sidste steder, hvor jeg offentliggør, hvad vi præcis agter at foretage os, lige her i Folketingssalen, men på et eller andet tidspunkt skal det da nok komme frem.
Men jeg tror, vi gemmer det, til der kommer et konkret udspil.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
Tak for det.
Jeg må vente i åndeløs spænding på den drøftelse, vi så senere skal have.
Spørgsmål nr. 8 til erhvervs- og vækstministeren lyder: Vil ministeren redegøre for, hvad ministeren og regeringen har gjort indtil nu, og hvad man agter at gøre, for at få flere danskere til at starte selvstændig virksomhed?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Jeg har jo været inde på, at vi har lavet en ny form for anpartsselskab, hvor man bare skal have 1 krone med sig.
Det er et af de forslag, vi er kommet med.
Vi har lavet en markedsmodningsfond – den råder over 135 mio. kr. årligt – til medfinansiering af små og mellemstore virksomheders indsats for at teste, afprøve og sælge deres nyudviklede løsninger.
Så vi gør på alle tænkelige fronter noget for at sætte folk i gang.
Må jeg ikke sige – jeg tror også, spørgeren var inde på det i sit forrige spørgsmål – at det sværeste ikke er at få en masse til at tilmelde sig og til at starte noget op.
Det sværeste er at få folk til at overleve på sigt eller endda at blive rigtig store.
Og en af de ting, jeg i hvert fald er begyndt at beskæftige mig med, og som regeringen er begyndt at arbejde med, er, at en lang række af vores virksomheder herhjemme har en alt, alt for tynd egenkapital.
Det er måske noget, vi skal begynde at kigge på, for der er også en mulighed for, at vi på den måde kan skaffe noget mere risikovillig kapital til erhvervslivet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
Tak til ministeren for svaret.
Når jeg interesserer mig så meget for antallet af nystartede virksomheder, er det, fordi Danmark desværre på europæisk plan ligger temmelig skidt på den front.
Krisen har betydet, at 20 pct. af alle selvstændige erhvervsdrivende er forsvundet, at andelen af danskere, der har startet virksomhed over den sidste lange årrække, er historisk lav, og samtidig ved vi fra GEM 2012-rapporten, at Danmark er det land i OECD, hvor der er færrest mennesker, der tror, de kan få succes ved at starte virksomhed – kun overgået af Spanien.
Det vidner jo alt sammen om en temmelig svag iværksætterkultur, en entreprenørskabsånd herhjemme, som måske ikke er, hvad den burde være.
Populært sagt kan man jo sige, at der er mange danskere, der er rigtig glade for at gå på arbejde i en virksomhed, hvor man får fast lønseddel og frokostbuffet, og det er jo også rart, hvis der bare er tilpas mange jobs.
Desværre ved vi jo bare, at krisen har medført, at de her jobs ikke er her længere, og tilgangen af nye jobs kommer i høj grad fra nye virksomheder, som får succes – nogle som vækstvirksomheder, men andre også som den lille håndværker, den lille forretningsdrivende eller den lille servicevirksomhed, der igennem en årrække får ansat to, tre, fire og fem medarbejdere og på den måde på tværs af landet er med til at skabe udvikling, arbejdspladser og vækst.
Når vi så ved fra de tal, Erhvervsstyrelsen offentliggør, at ud af 17.000-18.000 nye cvr-numre er det efter 5 år kun halvdelen, der er i live, og at det kun er godt og vel 1.000 cvr-numre, der har over 5 medarbejdere, er det jo helt essentielt at diskutere med ministeren: Kan vi gøre noget centralt for at styrke den her entreprenørskabsånd og iværksætterkultur?
Når jeg spørger så specifikt, er det, fordi ministerens regeringspartner, specifikt Det Radikale Venstres hr. Nadeem Farooq, for nogle måneder siden var ude at sige, at man gerne ville sætte entreprenørskab og iværksætteri på skemaet i folkeskolen, i gymnasiet og andre steder.
Det er jo en bestræbelse, som jeg personligt og mit parti støtter, og derfor er jeg også så ked af at se, at man rent faktisk har mindsket budgettet til Fonden for Entreprenørskab, som underviser og underviser i at undervise i iværksætteri.
Mener ministeren, at det er udtryk for, at regeringen gør noget fornuftigt for at styrke entreprenørskabsånden?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Jeg tror, at man kan gøre meget for at stimulere skoleelever til, at de vil tage et selvstændigt initiativ og blive selvstændige og andet, men jeg tror nu ikke, at hele løsningen findes der.
Jeg tror måske mere, det er nogle af de andre steder i uddannelsessystemet, jeg ville målrette mange af mine kræfter: handelsskoler, tekniske skoler og også universiteter og andet.
Men det bliver der sat penge af til, og vi også støtter den omtalte fond.
Vi har også sat gang i grønne iværksætterhuse, hvor folk kan komme og afprøve deres produkter.
Altså, den her regering har ikke en låst modvilje mod, at folk bliver iværksættere, tværtimod.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-02-05:
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen har igangsat en række fornuftige initiativer på området.
Og ministeren og jeg kan også hurtigt blive enige om, at i den tid, vi har stået og diskuteret, kunne vi i fællesskab have startet otte nye cvr-numre og begyndt at handle på internettet med hinanden – skulle vi have haft lyst til det.
Så vi er enige om, at det er nemt at starte virksomhed i Danmark og nemt at komme i gang.
Når jeg sætter fokus på behovet for at modne og fremme en entreprenørskabskultur, skyldes det jo netop, at Fonden for Entreprenørskab opererer både på folkeskoleniveau, ungdomsuddannelsesniveau og niveauet for de videregående uddannelser.
Og så er det jo paradoksalt, at regeringen gør så stærk en indsats, men samtidig klipper en hæl og en tå på det område, hvor man ved det virkelig gør en forskel.
Magnus Heunicke (S), 2014-02-05:
Med al respekt for spørgeren tror jeg ikke, det vil lykkes spørgeren at få det til at fremstå, som om det er spørgeren eller spørgerens parti, som er specielt og mere optaget af arbejdspladser rundtomkring i Danmark – og nu er det Bornholm, vi taler om – og arbejdspladser på Bornholm, end jeg eller andre partier i Folketinget er.
Jeg ved, og det sagde jeg også i min indledning, at det er noget, som har stor, stor interesse på Bornholm, og det er fra alle partiers side.
I den sammenhæng vil jeg også sige, at den kontrakt og de priser, vi arbejder med nu, var der et bredt forlig om, da det blev indgået, men det var dengang, VK-regeringen var regerende i Danmark, og der havde man jo ikke den slags priser.
Da havde man, og det har vi stadig væk, et tilskud på lidt over 200 mio. kr., og det er penge, der er vel brugt til et godt formål.
Men før man slår ud med armene og siger, at vi kan finde flere penge, skal de jo findes først, og jeg har konstateret, at de i hvert fald ikke er fundet hos Venstre selv.
Peter Juel Jensen (V), 2014-02-05:
Altså, jeg håber da, ministeren er enig med mig i, at der er noget, der er vigtigere end noget andet i øjeblikket.
Regeringen har lige sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten fundet knap 30 mia. kr. til en togfond.
Vi har en tommelfingerregel, der siger, at Bornholm cirka svarer til 1 pct.
Det ville være 300 mio. kr., og så burde pengene være inden for rækkevidde.
Hvorfor kan regeringen bruge så mange penge på resten af landet og ikke engang betænke Bornholm med en trafikal ligestilling?
Magnus Heunicke (S), 2014-02-05:
Jeg vil lægge op til, at vi prøver at gå lidt konstruktivt til værks her.
Det er noget af det gode ved Transportministeriet, nemlig at der er masser af muligheder for at være konstruktiv.
Og vi har nedsat et udvalg bestående dels af repræsentanter for Transportministeriet, dels af repræsentanter for det kontaktråd, som netop ser på og arbejder for at sikre god og gradvis bedre trafikbetjening af Bornholm.
Når det udvalg er færdigt, og det er det inden længe, vil regeringen jo spille ud, og så kan jeg i dag sige, at så vil jeg invitere alle Folketingets partier bredt, naturligvis også Venstre, til politiske forhandlinger om, hvordan det fremtidige udbud kommer til at se ud.
Peter Juel Jensen (V), 2014-02-05:
Vil ministeren tage initiativ til udarbejdelse af en analyse, der beskriver erhvervslivets udfordringer, når det kommer til transport til og fra øen, samt opstille mulige løsninger, så erhvervslivets rammer kan bringes på niveau med resten af landet?
Magnus Heunicke (S), 2014-02-05:
Der er faktisk netop allerede udarbejdet en 108 sider lang analyse af godsstrømme til og fra og turismeforhold på Bornholm.
Den analyse er udarbejdet af det, der hedder Center for Regional- og Turismeforskning, i daglig tale kaldes det CRT.
Det hed tidligere Bornholms Forskningscenter, og jeg tror faktisk, at spørgeren er bekendt med det, og det havde kontor både på Bornholm og i København.
Analysen er offentliggjort på CRT's hjemmeside i slutningen af oktober sidste år, og spørgeren kan hente analysen der.
Jeg har den faktisk også her, og faktisk kan vi godt aftale, at jeg efter spørgsmålet her og debatten her i Folketingssalen overbringer spørgeren denne analyse på de 108 sider, som netop redegør for de spørgsmål, som spørgeren her hentyder til.
Det synes jeg at vi skal aftale.
Men det er ikke det eneste arbejde, der foregår.
Der er også nedsat denne arbejdsgruppe, jeg nævnte tidligere, med medlemmer fra mit eget ministerium og medlemmer udpeget af Kontaktrådet for Trafikbetjeningen af Bornholm.
Derudover kan jeg nævne, at DTU og CRT er ved at færdiggøre en modelanalyse af trafikken til og fra Bornholm, og det arbejde ser bl.a. på priselasticiteten, dvs. sammenhængen mellem billetpris og antal rejsende.
Når de analyser er afsluttet, har vi de bedste forudsætninger for at drøfte, hvordan vi bedst muligt indretter færgebetjeningen til og fra Bornholm.
Peter Juel Jensen (V), 2014-02-05:
Jeg er selvfølgelig bekendt med analysen fra CRT, men jeg mangler ministeriets blåstempling af, at det er de tal, vi snakker ud fra, og så er der jo de mulige løsninger, som udestår.
Magnus Heunicke (S), 2014-02-05:
Min forventning er, at dette udvalg, som arbejder med problemstillingen, og som altså er baseret på medlemmer, der er hentet ind fra både Bornholm selv og fra Transportministeriet, og som får den bedste tekniske bistand fra eksperter på området, både fra Bornholm, fra DTU og andre, bliver færdige med deres rapport inden længe.
Min forventning er derfor også, at vi kan påbegynde forhandlingerne om den fremtidige færgebetjening af Bornholm inden sommerferien 2014.
Det er mit mål, at vi kan komme i gang med det, og jeg håber også, at partiet Venstre vil være behjælpelige med det.
Peter Juel Jensen (V), 2014-02-05:
Jeg kan jo høre, at jeg ikke kommer meget længere, så jeg prøver lige at skifte gear.
Mener ministeren, at et bornholmsk krav om en trafikal ligestilling er et urimeligt krav at stille?
Er det et helt urimeligt krav i ministerens øjne?