runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-03-03:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Venstre støtter forslaget, som jo er blevet til på baggrund af den arbejdsgruppe, der har været nedsat, og som faktisk blev nedsat, fordi S og SF fremlagde nogle forskellige offerpakker.
Derfor er vi selvfølgelig også glade for, at vi når et lille skridt af vejen.
Men jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om nogle af de ting, som regeringen ikke lægger op til at ville støtte, men som arbejdsgruppen også har set på.
Og der tænker jeg især på psykologhjælp.
Nu ved jeg jo, at ordføreren er tidligere minister for velfærdsområdet og for socialområdet og selvfølgelig kender til de frygtelige skæbner, der er, når mennesker har været udsat for en forbrydelse og har behov for at blive samlet op.
I den forbindelse kan man som offer blive tildelt 10 timers psykologhjælp mod en egenbetaling.
Det forslår bare som en skrædder et vist sted for rigtig mange mennesker, som har behov for meget mere langvarig hjælp.
Og derfor vil jeg spørge, hvorfor Venstre ikke kan støtte, at de ofre, som virkelig har lidt overlast, skal tilbydes den psykologhjælp, der gør, at de igen kan komme til at fungere som hele mennesker.
Karen Jespersen (V), 2011-03-03:
Jamen nu er hele spørgsmålet om psykologhjælp jo noget, der bliver drøftet i mange sammenhænge, og som løbende er blevet udvidet.
Og der er jo hele tiden nogle overvejelser i gang om, hvad det er for mennesker, der skal have den psykologhjælp, og under hvilke vilkår.
Så jeg kan sagtens forestille mig, at det er nogle bestemmelser, der bliver ændret hen ad vejen.
Karen Hækkerup (S), 2011-03-03:
Jo, men at forholde sig til arbejdsgruppens indstilling, som bare indstiller, at man skal vedtage alt det, der ikke koster penge, er jo lidt en gratis omgang.
Der er rigtig mange ofre, som sidder derude og har behov for hjælp, og som især har behov for psykologhjælp.
Det er glædeligt med mange af de ting, som nu bliver gennemført med det her lovforslag, det er gode nyheder, men der er stadig væk problemer med erstatningernes størrelse, og der er stadig væk problemer med psykologhjælpen.
Hvorfor er det, at man i Venstre bliver ved med at snakke om, at det må man se på i en anden sammenhæng, og at det er der nok nogen der tager sig af?
Sandheden er jo med hensyn til de forskellige ordninger, der er til psykologhjælp, at eksempelvis Civilstyrelsen også trækker deres tilbud om psykologhjælp tilbage – det ser vi lige nu.
Så situationen for de ofre, der er derude, og som altså skal rundt alle mulige forskellige steder og samle hjælp ind for at få den sjælelige lindring, de har behov for, bliver forringet i de her år.
Julie Skovsby (S), 2011-03-03:
Tak for det.
Jeg blev i går en lillebitte smule i tvivl om, hvad ordføreren mente, da jeg på DR Nyheder læste, at hr. Karsten Nonbo med et nyt lovforslag ønsker at gøre kort proces: Man får 14 dage til at betale bøden, ellers falder hammeren, og man bliver dømt.
Så kan de efterfølgende se på deres lønseddel eller andre steder, at nu har staten kradset pengene ind.
Det siger hr. Karsten Nonbo.
Jeg er i tvivl om, om Venstre ønsker, at der fremsættes et nyt lovforslag, eller om det er det her lovforslag, ordføreren mener dækker det ind?
Det, jeg gerne vil spørge til, er det med, at man nu siger, at man får 14 dage til at betale bøden.
Altså, der står jo i lovforslaget, at man har mindst 14 dage fra den dato, hvor bødeforlægget er sendt til den pågældende, og så skal domstolene jo have noget tid til at behandle sagen, og så vil der jo gå yderligere tid, inden bødebeløbet bliver indkrævet.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Det tilkendegav jeg allerede sidst, fru Line Barfod spurgte, så vi vil gerne se på, om der er noget, der kan forbedres der.
Jeg siger bare, at vi skal passe på med at tro, at vi løser et problem, som vi ikke løser.
Det der med bare at sige, at selv om de ikke reagerer på bødeforlægget, reagerer de på resten, er nok lige der, vi har problemet med dem.
For at mildne fru Line Barfods sind kunne jeg lige så godt have sagt EU-støtten som sociale ydelser, for det er hele vejen rundt.
Det er overhovedet ikke socialt bestemt, om man lader hånt om en bøde, hvis man erkender forseelsen.
Det er hele spektret fra høj til lav.
Kim Christiansen (DF), 2011-03-03:
Tak for det.
Jeg synes, vi har god grund til at glæde os i dag.
Da vi behandlede lovforslag nr. L 179 om skærpede sanktioner over for vanvidsbilister, gik snakken også meget om, hvor sanktionsniveauet skulle ligge i forhold til kørsel i narkopåvirket tilstand.
På det tidspunkt blev det sidestillet med en alkoholpromille på 0,51.
Allerede dengang gjorde Dansk Folkeparti opmærksom på, at vi syntes, det simpelt hen var for billigt.
Med L 101 er der rettet op på det, i og med at kørsel i narkopåvirket tilstand, hvor der jo i forvejen er en nultolerance, fremadrettet vil blive straffet og sidestillet med en promille svarende til 1,21, hvilket jo så vil sige, at det giver ubetinget frakendelse af førerretten.
Det er et rigtig godt tiltag, og det er mig fuldstændig uforståeligt, at der var en række partier – primært i den venstre side af salen – som mente, at man skulle udelade dette i lovforslaget, og at det, at man kørte rundt i lidt hashtåger og sådan, tilsyneladende ikke havde nogen større færdselssikkerhedsmæssig indvirkning.
Så det er en glædens dag, synes jeg, og vi er i Dansk Folkeparti meget glade for, at også justitsministeren har imødekommet ønsket om at skærpe sanktionerne i forhold til kørsel i narkopåvirket tilstand.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Det lovforslag, som vi behandler nu, er et meget længe ventet og savnet lovforslag, og det gør op med den lidt barnepigeagtige mentalitet, lidt laden stå til-mentalitet, der har været i mange år på området.
Men nu kan der virkelig spares ressourcer hos især domstolene, men også hos politiet.
Indtil nu har det været sådan, at der er blevet ekspederet 100.000 af den type sager om året, hvor man har fået en bøde, altså er blevet stoppet og sigtet, det kunne være for en færdselslovovertrædelse, en hundesag, eller det kunne være for overtrædelse af lov om arbejdsmiljø osv.
Så når man ikke har betalt sit bødeforlæg, er det sådan, at sagen går fra politiet til retten, hvor man skal kopiere den i tre eksemplarer.
Man skal beramme et retsmøde, man skal skrive ud til den samme sigtede, at han nu har mulighed for at komme i retten og få sin sag behandlet der.
Det gør han så heller ikke.
Så skal man senere skrive ud til ham, at han nu har fået en udeblivelsesdom.
Alt sammen bare fordi vedkommende ikke gider røre sig overhovedet.
Nu bliver det sådan, at man med den nye lov selvfølgelig får sit bødeforlæg, men der vil på bødeforlægget stadig væk stå, at man har mulighed for at få sagen for retten.
Den mulighed skal være der, vi har jo stadig væk retssikkerhed her i landet.
Men hvis man bare lader stå til og ingenting gør – mange gange er det jo, fordi man samtykker i forbindelse med den sigtelse, der er rejst over for en – vil man nu direkte få en udeblivelsesdom.
Det vil sige, det faktisk er en dommerfuldmægtig, der kan ekspedere alle de her sager, uden at de bliver berammet i retten, og uden der skal bruges så meget ekstra arbejde på dem.
Og det er altså rigtig, rigtig godt, for så kan man bruge tiden på sager, der kræver mere retssikkerhed, sager, der er lidt større.
Så her kan der virkelig spares administration, især hos domstolene.
Når jeg siger, der overhovedet ikke bliver gået på kompromis med retssikkerheden, er det jo, fordi man, som jeg nævnte, har muligheden for at gøre ophævelser og så få sagen i retten, som man hele tiden har kunnet, hvis man vil have det.
Der kan jo så ske det, at man har været uheldig, at man har købt en jordrundrejse på 3 måneder, 1 uge efter man er blevet stoppet og således ikke har fysisk mulighed for at være hjemme og se bødeforlægget komme, og så vil der, når man 3 måneder senere kommer hjem, ligge en udeblivelsesdom.
Men så er der stadig væk den kattelem, at man kan tage sin udeblivelsesdom, gå ned i retten eller skrive til retten og dokumentere, at man f.eks. har været væk i 3 måneder eller været syg i 3 måneder, og så er der stadig væk mulighed for, at man kan få omberammet sin sag, således at man får den behandlet i retten.
Line Barfod (EL), 2011-03-03:
Jeg synes jo, det er lidt voldsomt at tale om barnepigementalitet, når vi snakker om retssikkerhed og om, hvordan vi skal sikre borgernes retssikkerhed.
Det er rigtigt, at mange af os ikke har problemer med at forstå det, når vi får et brev, men der er altså en del mennesker, som har det meget svært med rudekuverter.
Der er en del mennesker, der har svært ved at læse, hvad der står i de breve, som de får fra det offentlige, og vi har jo også i de senere år haft stigende problemer med dårlig postaflevering.
Derfor vil jeg høre, om Venstre er indstillet på, at vi under udvalgsarbejdet ser på de indvendinger, der er kommet fra Institut for Menneskerettigheder og fra Den Sociale Retshjælp, om, at vi bliver nødt til at se på, hvordan man får bedre adgang til at få genoptaget sagen.
Vi har jo også et stigende antal identitetstyverier, som også kan give problemer med nogle af de her sager.
Så jeg vil høre, om Venstre er indstillet på, at vi skal se på at forbedre mulighederne for genoptagelse af sagerne.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-03:
Jeg vil sige det på den måde, at hvis man har problemer med rudekuverterne, har man formentlig også problemer med den efterfølgende indkaldelse til retten og vil heller ikke reagere på den.
Der er i hvert fald meget, der tyder på, at det problem ikke bliver løst med det her.
Fru Line Barfod har da en pointe i, at der kan være nogle, vi kan hjælpe bedre, for der er ikke nogen tvivl i mit sind om, at de, der føler sig uretfærdigt sigtet, skal have adgang til at bruge rettens vej.
Så det er ikke der, at der overhovedet skal ske nogen ændringer, og kan vi lave en lille forbedring, er det o.k. med mig.
Der, hvor det epokegørende skal være, er jo, hvor 60.000 om året lader hånt om det, selv om de både kan læse og skrive.
De kan i hvert fald udfylde alle ansøgningsskemaer, når det gælder om at få penge til sig selv.
Det er dem, vi skal have fat i, så de ikke bare kan lade stå til.
De gør det jo, fordi de kender procedurerne.
Line Barfod (EL), 2011-03-03:
Det er muligt, at hr. Karsten Nonbo har set en videnskabelig undersøgelse af, hvem det er, der ikke reagerer, og som ender med at få en udeblivelsesdom, og hvem der ellers får sociale ydelser og andet.
Jeg har ikke set en sådan undersøgelse, så jeg vil ikke begynde at udtale mig om, hvem der udgør den store gruppe af dem, der får udeblivelsesdomme.
Men jeg ved, at en del af dem, der får de her problemer, er socialt udsatte, og der har Den Sociale Retshjælp jo sendt et papir om den ordning med, som de har lavet i Århus, som der, så vidt jeg har forstået, har været stor succes med i Århus.
Derfor vil jeg også gerne høre, om Venstre vil være med til at se på, om vi skal forbedre de muligheder der, som Den Sociale Retshjælp har påvist at der er for at hjælpe nogle af de socialt udsatte, for at give dem en tillid til, at der her er en retshjælp, hvor de kan komme og få hjælp, og hvor de også kan få en bedre service i forhold til de offentlige myndigheder, fordi Den Sociale Retshjælp samtidig sørger for at få dem til at se på, om der skal ske inddrivelse via SKAT, eller om de har mulighed for betale, eller hvordan det ser ud.
Karen Hækkerup (S), 2011-03-03:
Nej, men jeg synes jo, at det er relevant alligevel at nævne det, fordi vi ved, at op mod hvert tiende barn i Danmark bliver udsat for seksuelle overgreb, og derfor er det ikke noget lille problem, det er et problem, som følger mange af de her børn i resten af deres tilværelse.
Derfor er der behov for, at man arbejder meget mere hurtigt og meget mere intenst med rent faktisk at få hjulpet de børn.
Jeg talte med Red Barnet så sent som i går, som sagde: Vi hører ingenting fra regeringen – vi hører ingenting.
Derfor vil jeg bare spørge: Er det den holdning, man i regeringen har til de her problemer, at dem kan man bare lade vente?
For mig at se er det her er da noget, man burde have gjort færdigt, især når man selv har lovet, at man ville have gjort arbejdet færdigt allerede sidste år.
Karen Jespersen (V), 2011-03-03:
Mulighederne for at få psykologhjælp er jo efterhånden ret omfattende, og de er hele tiden blevet udvidet.
Det er jo også noget med hele tiden at kunne følge med, også med hensyn til antallet af psykologer osv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jeg bliver faktisk lidt skuffet over Venstres ordfører her i dag.
Man starter med at nævne voldtægtsofrene.
Vi havde engang en konservativ justitsminister, som her i salen stod og sagde, at det i hvert fald ikke skulle komme an på det økonomiske, når det skulle handle om hjælp til lige præcis den her gruppe, og i Venstre kan man så ikke engang sætte sig ud over arbejdsgruppen og tage stilling til, om det er en god idé at give psykologhjælp til volds- og voldtægtsofre.
Det synes jeg simpelt hen er for ringe og for dårligt over for ofrene.
Men jeg vil godt tage fat i en anden ting, og det handler om bistandsadvokater.
Arbejdsgruppen har jo sagt, at der ikke er behov for en udvidelse, men det mener jeg faktisk der er i voldtægtssager.
Der er et behov for, at bistandsadvokaten kan gå ind i retssagen og også afhøre voldtægtsofferet.
For gerningsmanden har jo ligesom en forsvarer med, som kender vedkommende, men offeret har ikke den samme mulighed.
Vil Venstre være villig til at kigge på sådan et forslag?
Når det f.eks. handler om voldtægtsofre, er det jo en utrolig lille gruppe mennesker.
Vi har faktisk fundet pengene i SF, og vi har afsat penge til det.
Vi har været i en god dialog med voldtægtscentrene om det her, og jeg kan garantere for, at der er mere end rigelig brug for den hjælp, som vi i Folketinget kan tilbyde de her mennesker.
Der har stået en konservativ justitsminister på den her talerstol og sagt, at det her ikke bør handle om økonomi, og at der selvfølgelig skal være den hjælp, som er nødvendig.
Men siden er der ikke bliver tilført så meget som en krone til voldtægtscentrene rundtom i landet.
Det synes jeg bare er rigtig for galt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jeg vil bare høre den konservative ordfører, om den konservative ordfører er enig med mig i, at en retssag er en meget, meget dårlig lejlighed til at give udtryk for den følelsesmæssige side af sagen.
Det er ligesom ikke det, det handler om for offeret dér.
Det er rigtigt, at offeret jo bliver afhørt om, hvad der skete, hvornår det skete, og om, hvilke hændelser der har været.
Men der er ligesom ikke mulighed for på den måde at give udtryk for den følelsesmæssige side af sagen under en retssal.
Retssager kan derfor alene af den grund måske være lidt dårligt egnede i forbindelse med helingsprocessen for offeret, og der er behov for noget ekstra.
Derfor har vi netop også fået konfliktrådsordningen, som jo også oprindelig var en SF-idé.
Tom Behnke (KF), 2011-03-03:
Jamen igen er det, som om man prøver at give indtryk af, at alt det, der findes dag, faktisk ikke findes.
Og det synes jeg ikke er rimeligt i sådan en debat her; man prøver på at skabe nogle forudsætninger, som er helt anderledes end i virkeligheden, og derudfra drager man en konklusion om, at vi gør for lidt.
Det kan man ikke gøre.
Vi er nødt til at tage udgangspunkt i, hvad virkeligheden er.
Virkeligheden er sådan set, at ofrene får en bistandsadvokat og har muligheden for der på tomandshånd at drøfte sagen igennem, og bistandsadvokaten kan løfte spørgsmål videre op i retten.
Det er også sådan, at vi har voldtægtcentrene, hvor der bliver taget hånd om ofrene, når vi taler om voldtægtssager.
Vi har offerrådgivning.
Vi har psykologbistand.
Der er i det hele taget en masse ordninger, hvor man går ind og tager hånd om ofrene i forbindelse med de følelsesmæssige aspekter.
Men det hører ikke til under retssagen, fuldstændig som SF’s ordfører siger det.
Det er ikke det, der skal ske i retssalen.
Det kan godt være en del af det, hvis der er noget strafskærpende eller noget strafformildende osv.
Men det vigtige i retssagen er jo det juridiske aspekt, og det er derfor, vi har en anklagemyndighed med jurister, der fører sagen på vegne af ofret og for så vidt også på vegne af samfundet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-03:
Jamen når jeg rejser den her debat, er det faktisk, fordi jeg mener, at den er rigtig vigtig.
Og det er jo ikke noget, som jeg bare står og finder på, og som SF bare finder på.
Det er faktisk, fordi vi har hørt, at der er en række organisationer, som efterlyser nogle bedre muligheder i forbindelse med retssagen, herunder at bistandsadvokaten kunne have en adgang til også at udspørge offeret.
Og de tager sådan set offerindgangsvinklen, så jeg er ikke så bekymret for, at det vil gøre, at offeret vil blive pålagt en hel masse.
Vi har jo stadig væk en anklagemyndighed der.
Men når det nu er noget, som flere organisationer efterlyser, vil den konservative ordfører så være med til at indgå i en dialog omkring at udvide bistandsadvokaters muligheder under en retssag?
Tom Behnke (KF), 2011-03-03:
Jamen fra konservativ side tager vi altid gerne debatter og drøftelser.
Vi har faktisk den opfattelse fra konservativ side, at verden ikke står stille, og hver eneste dag sker der noget nyt, hver eneste dag er vi i stand til at blive klogere.
Vi har ikke som konservative på forhånd fastsat, hvordan samfundet skal se ud i år 3000.
Det er der andre ideologer med andre ideologier, der har.
Men som konservative er vi faktisk altid parate til at tage en diskussion.
Det er derfor, regeringen fremsætter forslag efter forslag, der styrker ofrenes position.
Men vi siger også bare, at inden man bevæger sig ud i at lægge ansvaret for sagernes gennemførelse over til bistandsadvokaterne, skal man passe på med, hvad det er, man gør, for så flytter man ansvaret for at føre sagen, og det synes jeg man skal passe på med.
Men kan man finde en mindelig løsning på det, og er der f.eks. andre lande, hvor man har gode erfaringer med det her, er vi villige til at lytte.
Vi er villige til at diskutere, men vi har et forbehold, og det synes jeg også man skal sige nu.
Manu Sareen (RV), 2011-03-03:
Med det her lovforslag gennemfører man de anbefalinger, som fremgår af den rapport, som arbejdsgruppen har anbefalet om en styrket indsats over for ofre for forbrydelser, anbefalinger, som åbenbart er en udløber af Retsudvalgets tur til Stockholm.
Så skulle man nok have været med dér.
Det er bl.a., at der indføres en ordning, hvor man i sager om overtrædelser, der er særlig grove, f.eks. vold, trusler og voldtægt, efter anmodning kan blive underrettet, første gang gerningsmanden får uledsaget udgang, eller hvis gerningsmanden løslades eller flygter.
Det mener vi er positivt; det er positive tiltag, da mange ofre bruger helt vildt meget tid på at kigge sig over skulderen, fordi de lever i angst.
Man kan naturligvis vende argumentet om og selvfølgelig med rette spørge, om det ikke kan blive værre af, at man bliver ringet op og får at vide, at gerningsmanden er fri.
Det er selvfølgelig meget, meget svært at svare på, men det er selvfølgelig helt sikkert også meget forskelligt fra person til person.
Men alt andet lige må man regne med, at den viden også giver en vis kontrol over egen situation, og det mener vi selvfølgelig er positivt.
Vi skal også huske, som vi også hørt fra Det Konservative Folkeparti, at det jo selvfølgelig også er en frivillig ordning, som mange kvinder i øvrigt er rigtig, rigtig glade for, kvinder, der har været udsat for vold.
Vi mener ligeledes, at det er positivt, at man med lovforslaget udvider fristen for at kunne søge om erstatning fra Erstatningsnævnet fra de nuværende 24 timer til de 72 timer, og det er naturligvis også positivt, at man skaber mere gennemsigtighed i forbindelse med offererstatningsloven.
Så er der selvfølgelig ønsket om en udvidelse af ordningen med psykologbistand, og der synes jeg også helt klart at SF's ordfører slår hovedet på sømmet, for det er jo selvfølgelig problematisk, at man bliver behandlet, når man har en fysisk skade, indtil man er rask, mens der, når det handler om psykologbistand, er sat loft over.
Og der tror jeg selvfølgelig at det her også handler om en kulturændring.
Man er nødsaget til at se på, at de skader, som altså er sådan af mere mental karakter, selvfølgelig også skal behandles.
Og som Dansk Folkepartis ordfører efterlyser, skal der et loft over, hvor meget meget man skal have.
Men jeg tror, at det kræver en kulturændring, og at man også kigger meget mere alvorligt på det.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-03:
Jeg synes, at det er dejligt, at der er så bred tilslutning til det her forslag, som jo som bekendt går ud på, at vi skal styrke indsatsen over for ofre for forbrydelser, ved at vi udvider den forurettedes muligheder for at blive underrettet, når gerningsmanden kommer på fri fod, og ved, at vi forlænger den frist, der er for at indgive politianmeldelse, som den forurettede jo som udgangspunkt skal overholde for at kunne opnå en erstatning fra staten i forbindelse med en forbrydelse.
Arbejdsgruppen skulle bl.a. også overveje, om der bør indføres særlige regler om, at den forurettede i nogle tilfælde kan få underretning om, at gerningsmanden får udgang fra fængslet, og de lovændringer, som arbejdsgruppen har anbefalet, bliver gennemført med dette lovforslag.
For det første indebærer lovforslaget en ordning, hvorefter ofre for grove overtrædelser af straffeloven, hvor vold og trusler eller anden personfarlig kriminalitet indgår, og ofre for sædelighedsforbrydelser efter anmodning kan blive underrettet, første gang gerningsmanden får uledsaget udgang, og når gerningsmanden løslades eller eventuelt undviger.
Underretning kan afslås, hvis der er væsentlige hensyn til gerningsmanden, der taler for det, f.eks. ved risiko for misbrug af oplysningerne, og formålet med ordningen er jo altså at afhjælpe den psykiske belastning, som det er for nogle ofre at leve i uvished om, hvornår gerningsmanden atter måtte være på fri fod.
Politiet vil i øvrigt som hidtil uanset kriminalitetens art kunne underrette offeret om gerningsmandens løsladelse, hvis hensynet til offerets sikkerhed tilsiger det.
Lovforslaget indebærer for det andet, at den frist for politianmeldelse, som et offer sædvanligvis skal overholde for at kunne søge om erstatning fra Erstatningsnævnet bliver forlænget fra de nuværende 24 timer til 72 timer, efter at forbrydelsen er sket. Herudover bliver det foreslået, at reglerne på området gøres mere gennemsigtige for ofrene, ved at vi udtrykkeligt i offererstatningsloven anfører, at forældelsesfristen for at få erstatning fra staten først bliver regnet fra det tidspunkt, hvor straffesagen er afsluttet og ikke fra tidspunktet for lovovertrædelsen, og at erstatning kan ydes, selv om tiltalte blev frifundet under straffesagen, hvis lovens betingelser i øvrigt er opfyldt.
Jeg ser frem til en forhåbentlig god og positiv behandling i udvalget, hvor jeg fornemmer, at der vil være nogle spørgsmål, som vi naturligvis fra Justitsministeriets side som sædvanligt vil svare hurtigt og effektivt på.