runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Jamen så lad os prøve at gøre det lidt mere nærværende, for det er måske sådan nogle begreber ud i det blå, og hvad er det egentlig, vi taler om?
Lad os forestille os en situation, hvor hr. Manu Sareen har været vidne til en meget, meget alvorlig forbrydelse og nu skal overveje, om han vil vidne.
Med sin viden om tiltalte indebærer det, at hr. Manu Sareen, hvis han vidner, med meget stor sandsynlighed risikerer at blive slået ihjel.
Det har den konsekvens, at hr. Manu Sareen bliver nødt til at skifte identitet, skippe arbejdet, vennerne, familien, boligen, alt og flytte fra landet, hvis han vil vidne.
Ville hr. Manu Sareen i sådan en situation være klar til at opgive alt for at vidne?
Ville det ikke være skønt, hvis hr. Manu Sareen i den situation kunne få lov til at være anonym, hvis det vel at mærke stadig væk var fuldstændig uden betydning for tiltaltes forsvar?
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Jo, det har jeg lagt mærke til, men jeg har også læst, at forsvareren selvfølgelig er bekendt med, hvem der vidner, men ikke kan oplyse tiltalte om, hvem vidnet er, og det er lige præcis den problemstilling, som vi rejser lige nu, og som i den grad bekymrer os.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Jeg er slet ikke rystet, jeg er helt tryg, for nu kan vi kende Det Radikale Venstre igen, og det er altid rart, at vi ligesom ved, hvor vi har De Radikale henne, og nu er vi tilbage i de gamle folder.
Man må jo stemme, som man vil til det her forslag, men det, jeg vil høre om, er, om hr. Manu Sareen har lagt mærke til, at der står, at forudsætningen er, at det er uden betydning for tiltaltes forsvar – uden betydning for tiltaltes forsvar?
Har man lagt mærke til, at det er et krav, der bliver stillet?
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Jeg er ked af, at jeg har rystet ordføreren på den måde, men jeg tror ikke, det kan komme som en overraskelse, for faktisk har Det Radikale Venstre været imod brugen af anonyme vidner siden 1983 – i hvert fald ifølge det, jeg har fået at vide.
Men det er fuldstændig korrekt, at det her jo ikke er guds bedste børn, vi taler om.
Og det er også rigtigt – den sikkerhed er der jo – at man bliver undersøgt, og at troværdighed bliver undersøgt.
Det lytter jeg også til, og jeg har også hørt, at ordføreren har en viden om det her område, for ordføreren har jo beskæftiget sig med det.
Men omvendt vil jeg også have lov til at sige, at de mennesker, vi taler om, kender jeg også rigtig meget til, og jeg ved, at man sagtens kunne finde på at spekulere i det her og presse andre til – hvor man ikke har en relation – at stå frem, fordi markedet er så lukrativt, fordi gevinsten er så stor.
Når jeg så roser folk, der har været oppe på talerstolen, og taler om forbehold, så er det, i forbindelse med at alle stort set har sagt: Jo, vi ved godt, at det her er omfattende, og at man skal være meget varsom med det.
Det er det eneste, jeg simpelt hen roser folk for.
Karsten Nonbo (V), 2011-02-04:
Nu plejer jeg aldrig at bruge udtrykket, at jeg er rystet, og det er jeg egentlig heller ikke, men alligevel påvirker det mig ret kraftigt, at et parti som Det Radikale Venstre ikke kan støtte det her lovforslag, som jo i den grad handler om retssikkerheden i forhold til vidnerne.
Jeg ved ikke, om hr. Manu Sareen er klar over, at man, inden man vurderer, om et vidne kan være et anonymt vidne, undersøger troværdigheden af vidnet.
Hvis det er en narkosag, sådan som vi har snakket om her, er det jo nok sådan, at man lige undersøger, om det er et vidne, som har tre domme for narkohandel, og om der er en eller anden relation.
For der er jo en efterforskning af den mand, man har slæbt i retten og tiltalt for narkohandel.
Og hvis man kan finde en relation mellem de to, i forbindelse med at man har lavet efterforskning på narkohandleren, så tager man altså ikke en anden som vidne og slæber ham i retten, medmindre han er dømt i samme sag og det er dokumenteret helt klart, at han har gjort noget.
Nu er det jo også sådan, at et vidneudsagn efterfølgende bliver læst op i retssalen for de øvrige, og der kan tiltalte stadig væk tage til genmæle.
Og det er også sådan, at det, et vidne siger, bliver undersøgt.
Så der er rigeligt med ting, der bliver undersøgt.
Så vil jeg også sige, at jeg ikke har taget forbehold i den her sag.
Jeg går stærkt ind for, at dette bliver vedtaget, for det er i den enkelte sag, man arbejder med, at man kan tage forbehold.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Se, så tror jeg, det er, fordi fru Line Barfod ikke er klar over konsekvensen af det.
Altså, hvis et vidne står frem med fuldt navn og fuld identitet og efterfølgende er nødt til at skulle have en ny identitet, et nyt liv, er det meget, meget omfattende, specielt her i landet, for man vil i stort set alle tilfælde være nødt til at forlade familie, venner, bekendte, arbejde, omgangskreds – alt – og rejse langt, langt væk for at gemme sig for ikke at lide overlast, når man har vidnet.
Det kan man gøre i nogle situationer, det kan være nødvendigt i nogle situationer.
Men her gør vi det altså muligt, at man, mens man afgiver sin vidneforklaring, er anonym.
Det betyder, at man efterfølgende kan blive i det arbejde, man har, i den familie, man har, der, hvor man bor.
Der kan man blive i tryghed.
Så de to ting er jo sådan set vidt forskellige i deres konsekvens.
Nogle gange er det den ene løsning, der er den rigtige, og nogle gange er det den anden.
Vi ønsker at gøre det muligt, at man der, hvor man vidner, har muligheden for i helt ekstraordinære tilfælde at gøre det anonymt, så man ikke behøver skifte identitet bagefter.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Men hvorfor er det så, at vi ikke i den situation siger, at vi vil beskytte dem?
Når vi bruger så store ressourcer, som vi helt berettiget gør, på at beskytte en, der har tegnet en tegning, fordi vi siger, det er et symbol på demokratiet, hvorfor er det så, at vi ikke også siger: Når nogen vil stå frem og tage afstand fra banderne, vil vidne imod dem, så er det også vigtigt for vores demokrati, og derfor beskytter vi også dem og sikrer dem mod, at de lider overlast? Hvorfor er det ikke en historie, som vi virkelig bringer frem, og som ville være en bedre måde til at få flere til at stå frem, end at man har anonyme vidner og i det hele taget prøver at holde tingene skjul?
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Jo, bestemt, og selvfølgelig skal vi også gøre alt, hvad vi kan, for at få succeshistorierne frem i lyset, så alle andre kan se, at det kan lade sig gøre, at det kan betale sig, og at der er en god grund til, at man gør det.
Vi skal sørge for, at vidner, der står frem, bliver beskyttet af os.
Det er samfundets pligt at sikre, at vidner kan, vil og tør stå frem og fortælle, hvad de har oplevet, således at dem, der er skyldige, også bliver dømt skyldige i det, de har gjort.
Men det ene udelukker jo ikke det andet, for vi kan sagtens gøre, hvad vi kan, for at få nogle nye succeshistorier frem.
Vi kan gøre alt, hvad vi kan – og det gør vi i øvrigt – for at beskytte vidner med vidnebeskyttelsesprogrammer i yderste konsekvens, sørge for, at folk skifter fuldstændig identitet.
Det er meget, meget vanskeligt og besværligt, men det kan lade sig gøre.
Alt det gør man jo i forvejen.
Det, som lovforslaget her går ud på, er, at vi udvider den mulighed, der blev indført for 8-9 år siden, med at bruge anonyme vidner til, at det ikke kun er tilfældighedsvidner, men at det også kan være nogle, som er i nærheden af tiltalte, måske har været medlem af den samme klub eller en rivaliserende klub, men som ikke tør vidne, fordi sanktionerne og konsekvenserne kan være for store.
Rasmus Prehn (S), 2011-02-04:
Ministeren benytter lejligheden til at rose sig selv af et rigtig godt samarbejde med kommunerne.
Det kommer nærmest til at lyde, som om det forslag, der er lagt frem i Folketingssalen her, bakkes op af Kommunernes Landsforening.
Jeg står her med høringssvaret, hvor ord som »stærkt problematisk« bliver brugt.
Det er jo ikke kun frustrationer over, at man ikke har haft bedre tid til høringsarbejdet, men det er jo sådan set også sådan, at Kommunernes Landsforening anbefaler ikke at gøre det her.
De er modstandere af det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Vi deler jo alle sammen det meget stærke ønske om at få stoppet bandekonflikten, få stoppet skyderierne og få stoppet, at nogle mennesker lever i frygt.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om ikke den konservative ordfører tror, at den bedste måde til at få flere til at stå frem og sige nej til det her bandemiljø på er, hvis vi får nogle succeshistorier, hvis vi faktisk har nogle, der står frem og siger nej, og som så bliver beskyttet af samfundet, en tydelig og klar beskyttelse.
Vi hører meget om, hvor meget tegneren Kurt Westergaard bliver beskyttet, fordi vi betragter det som et symbol på demokratiet.
Hvis vi nu i større omfang begyndte at sige, at f.eks. også den forretningsindehaver på Nørrebro, der siger nej til at betale beskyttelsespenge, bliver beskyttet af samfundet, at vi også får en klar historie om det, ville der måske være flere, der sagde nej til banderne, og som også ville stå frem og vidne, frem for at vi har anonyme vidner og vidnebeskyttelsesprogrammer, hvor folk skal opgive hele deres liv og komme hen et andet sted osv.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Nu er det sådan, at nogle af de opgaver, som kommunerne får, er noget, der er lovbestemt, og det vil sige, at borgerne har et retskrav på at få de her ydelser.
Så jeg tror sådan set, at også ordførerens parti leverer på det.
Så spørgsmålet er: Hvis man nu har en kommune, som overholder sit budget på alt det, der er styrbart, men får problemer på området for handicappede eller socialt udsatte børn f.eks., hvad skal den kommune så gøre?
Skal kommunen så begynde at skære ned på, hvad den i øvrigt har, selv om den overholder det hele, eller skal kommunen sige: Vi har ikke midler til at hjælpe den her familie, den her handicappede?
Hvis det er det sidste, er ordføreren så klar til at afholde sig fra at skælde ud på den kommune, hvis det viser sig, at budgettet er overskredet?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Ja, det er klart, det er den.
Og derfor er det også fornuftigt, at vi har det princip, som vi ikke kan komme uden om, nemlig at hver gang vi pålægger kommunerne en ny opgave, skal de også have flere penge.
Sådan må det selvfølgelig være.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Jeg kan starte med et meget kort spørgsmål.
Er ordføreren enig i, at kommunernes situation også er afhængig af, hvad vi i Folketingets siger de skal?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Jeg hører ikke til dem, der render og skælder ud på kommunerne hele tiden, men det er klart, at selvfølgelig skal man overholde de lovkrav, som vi vedtager her i Folketinget.
Ellers kunne det være lige meget, at vi var herinde og lavede love i Danmark.
Så selvfølgelig skal man det.
Det er jo også lidt rigtigt, som ordføreren er inde på, at der kan være nogle uforudsete udgifter rundtomkring i kommunerne, som gør, at kommunerne får nogle økonomiske udfordringer, som de måske ikke lige havde regnet med.
Sådan er det sådan set i alle organisationer, nemlig at man ikke kan regne med, at alle udgifter lige præcis lander på det beløb, som man har budgetteret med fra årets start.
Der er nogle ting, der vil være lidt dyrere, og der er nogle ting, der vil være lidt billigere.
Hvis man så som venstrefløjen hopper med på, at hver gang der er noget, der bliver dyrere, skal man give flere penge, så får vi hurtigt en meget, meget dyr offentlig sektor, for vi kommer næppe til at høre fra de kommuner, hvor der er ting, der viser sig at være billigere, end de havde forventet.
Og derfor er vi nødt til at holde fast i, at når man er en autonom enhed med sit eget kæmpestore budget, skal man også kunne absorbere visse prisstigninger.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Det er da interessant, hvis Konservative nu mener, at kommunerne skal have lov til selv at tjene penge.
Det ville da være rigtig spændende at kunne lave en alliance med Konservative om at åbne op for kommunal produktion; det synes jeg bestemt vi skal snakke videre om.
Men jeg synes faktisk ikke, jeg fik noget svar fra hr. Rasmus Jarlov på, hvad det er, man mener der skal skæres ned på.
Er det folkeskolen, der skal skæres yderligere ned på?
Er det børnehaver og vuggestuer, som man skal lukke, eller hvor folk skal betale en langt, langt højere brugerbetaling, end de gør i dag?
Er det ældreplejen, der skal skæres yderligere ned på?
Skal man fjerne al den praktiske hjælp til ældre?
Det er jo sådan nogle drastiske ting, vi skal ud i, hvis man skal kunne leve op til de meget, meget strikse krav, som regeringen og Dansk Folkeparti stiller for at få råd til skattelettelser til de allerrigeste.
Så hvad er det helt konkret for nogle velfærdsydelser, som Konservative ikke mener at man skal have fremover?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Nej, jeg mener ikke, at vores kommunalbestyrelsesmedlemmer er dumme.
Jeg er selv en af dem, jeg er medlem af kommunalbestyrelsen i Københavns Kommune, ligesom den radikale ordfører i øvrigt er, så jeg mener ikke, at vi, der sidder i kommunalbestyrelserne, på nogen måde er dumme eller onde, og man forsøger selvfølgelig at gøre alt, hvad man kan, for at levere den bedst mulige service til borgerne. Vi skal bare heller ikke underkende, at der i en organisation, hvor man ikke selv tjener sine penge, selvfølgelig altid er et pres for, at man gerne vil have flere penge, for der er jo ikke grænser for, hvilke gode ting man gerne vil gøre med de penge, når man kan kræve penge ind fra andre.
Og derfor er der selvfølgelig hele tiden et krav om, at man får mere og mere, og vi kommer aldrig til at høre nogen mennesker, som får pengene leveret af andre, sige, at de ikke har behov for de penge, eller at de ikke gerne vil have endnu flere.
Men man er nødt til at kunne prioritere ude omkring i kommunerne, og når vi har verdens suverænt største offentlige budget, og vi har et niveau i de kommunale budgetter, der er verdenshistorisk højt, må det være nok, og så må man få det til at række ude i kommunerne.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Nu er der jo en verden til forskel på hr. Rasmus Jarlovs private tøjbudget, som jeg ikke aner hvor stort er, og på kommunerne, der har en lang række lovbundne udgifter.
De kan ikke selv bestemme, om de skærer ned på de udgifter eller ej; de skal følge loven, ellers bliver de slået oven i hovedet for, at de ikke følger loven.
Mange af dem er alligevel nødt til det, det kan vi jo se, bl.a. på folkeskoleområdet, ved, at mange kommuner slet ikke kan leve op til minimumstimetallet for eleverne.
Jeg går ud fra, at hr. Rasmus Jarlov ikke mener, at det er, fordi kommunalbestyrelsesmedlemmerne er dumme eller er onde eller er imod, at skoleelever skal have undervisning.
Det er faktisk, fordi de er enormt pressede økonomisk, fordi de samtidig er nødt til også at skære ned på børnehaverne, skære ned på hjemmehjælpen og skære ned på vedligeholdelsen af vejene osv.
Så kunne hr. Rasmus Jarlov i stedet ikke fortælle, hvad det helt konkret er for nogle velfærdsydelser, som Konservative mener at kommunerne skal holde op med at give borgerne, fordi man ønsker at forgylde de rigeste i det her land med skattelettelser?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Man kan slet ikke argumentere på den måde, som hr. Rasmus Prehn gør, at man tager et enkelt element ud, og så forsøger man derfra at konkludere noget om kommunernes samlede økonomi.
Det svarer til, at jeg, hvis jeg skal argumentere over for min arbejdsgiver, at jeg har fået mindre i løn, fortæller ham, at jeg har et mindre tøjbudget i denne måned, end jeg havde i sidste måned.
Mit tøjbudget siger ikke noget om, hvor mange penge jeg samlet har fået i løn, mit tøjbudget siger noget om, hvordan jeg har valgt at prioritere, og når jeg skal se, om min løn er faldet eller steget, kigger jeg på det samlede beløb, som jeg har fået udbetalt.
Kommunerne har i 2011 fået flere penge end nogen sinde før.
Det er bundlinjen, og det er fakta.
Så kender jeg tilfældigvis de her tal fra folkeskolen fra min tid som uddannelsesordfører, og der er sagen altså, at Undervisningsministeriet afviser de beregninger, som kommunerne og Danmarks Lærerforening har fået lavet, og siger, at der ifølge Danmarks Statistik aldrig er blevet brugt så mange kroner på folkeskolen, som der blev i 2010.
Rasmus Prehn (S), 2011-02-04:
Det er alligevel mageløst, at vi skal høre den konservative ordfører give udtryk for, at han ikke kender de her tal, hvorefter den konservative ordfører så går i gang med at kommentere dem.
Det, der må være et virkelig centralt tal her, er: Hvor mange kroner og øre stiller vi til rådighed pr. elev i folkeskolen?
Hvis vi gerne vil have en folkeskole i verdensklasse, kunne det være et meget godt parameter at kigge på, om vi giver mere eller mindre pr. elev.
Og der vil jeg gerne have, at ordføreren forholder sig til, om det rent faktisk er sådan, at kommunernes eget revisionsinstitut, BDO, har ret i, at man kan regne sig frem til, at der bliver givet færre penge pr. elev i dag, end der gjorde for år tilbage.
Det er en meget god indikator på, om vi har en folkeskole i verdensklasse, eller om vi ikke har en folkeskole i verdensklasse.
Det ser ud, som om Det Konservative Folkeparti vil bruge de her sanktionsmekanismer til at presse kommunerne til ringere velfærd, til en ringere folkeskole.
Så kommer det til hænge sammen med deres dagsorden om skattelettelser og brugerbetaling, for det bliver resultatet, når det er, man presser den offentlige velfærd så meget i bund.
Det synes jeg at den konservative ordfører skulle tage at forholde sig til.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Nej, vi går ikke ind for, at kommunerne skal tjene deres egne penge, vi går ikke ind for kommunal produktion, det vil jeg godt lige slå fast.
Næh, pointen var, at man, når det nu er sådan, at man ikke selv tjener sine penge, så har et umætteligt behov for flere penge.
Jamen der er jo som udgangspunkt ikke noget behov for at skære ned nogen steder, for man har aldrig haft flere penge, og man har lige så mange penge i år, som man havde sidste år, og derfor er der ikke noget behov for, at man skal skære ned på ydelser ude i kommunerne.
Man kan fastholde det niveau, som man allerede ligger på.
Den her sang, der kommer fra venstrefløjen, om, at man, når man ikke får flere penge, er nødt til at skære ned, er meget, meget underlig.
Nej, når man har det samme antal penge, kan man fastholde den samme service.
Men man kunne nu godt rundtomkring i kommunerne finde nogle penge til at forbedre sin service.
Eksempelvis kunne man tage fat i sygefraværet, som jo typisk ligger på sådan 17-20 dage, i hvert fald her i hovedstadsområdet.
Der var faktisk milliarder at hente, hvis man havde en bedre personalepolitik, som gjorde, at medarbejderne havde et bedre arbejdsmiljø og havde endnu mere lyst til at komme på arbejde om morgenen.
Det var bare ét kort eksempel, som jeg lige kunne nå at nævne.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Jeg kan hverken forestille mig at lægge ældre fodlænker eller at lægge en masse andet elektronisk udstyr rundt om dem, sådan som regeringen indimellem kommer med forslag om.
Jeg synes tværtimod, ældre skal have frihed.
Derfor har jeg adskillige gange her i Folketinget fremsat et forslag om, at man skal sikre ældre ret til at bestemme i deres eget liv.
Vi har kaldt det ti rettigheder; der kunne godt være flere, men vi har fremsat forslag om ti rettigheder, bl.a. at ældre selv skal have ret til at bestemme, hvornår de vil sove.
Det forslag har Socialdemokraterne rent faktisk sagt at de tilslutter sig intentionerne i – altså det forslag om, at man skal have ret til selv at bestemme i sit eget liv, og at vi skal lave nogle forsøg, hvor ældreplejen bliver tilrettelagt ud fra det.
Manu Sareen (RV), 2011-02-04:
Tak for det.
Jeg kan kun give den foregående ordfører ret i, at kommunalbestyrelsesmedlemmer ikke er dumme.
Men ud over det vil jeg sige, at den radikale ordfører desværre ikke kan være til stede i dag, og jeg skal på ordførerens vegne meddele, at Radikale Venstre ikke kan støtte lovforslaget, og desuden på ordførerens vegne meddele følgende: Lovforslaget, der har både vidtgående og principiel karakter, har været sendt i høring fra den 5. januar til den 12. januar 2011.
Det giver ikke mulighed for nogen samfundsmæssig debat om et så vigtigt lovforslag, og det giver heller ikke mulighed for grundig debat hos de involverede, i det her tilfælde de demokratisk valgte medlemmer af byråd og kommunalbestyrelser.
Det betyder i hver enkelt kommune et meget stort millionbeløb, som man ikke ved budgetlægning i kommunerne aner om man kan råde over i budgetårene.
Endvidere er lovforslaget skruet sådan sammen, at det med sikkerhed vil komme til betyde, at decentrale institutioner ikke længere kan vide, om opsparede beløb fra et år til det næste stadig er til rådighed, altså eksempelvis på det enkelte plejehjem eller den enkelte skole eller børnehave.
Det er altødelæggende for tilliden mellem kommunalbestyrelsen og de kommunale institutioners personale og brugere.
I det hele taget har VKO's lovgivning gennem hele regeringsperioden vedrørende forholdet mellem stat og kommune være præget af kontrol, detailstyring, mistillid og centralisme.
Det er en forkert styringsmetode, fordi den fremmer uhensigtsmæssig adfærd og dårlige resultater.
Vi er derfor ikke i tvivl om, at en ny regering efter næste valg bør vaske tavlen ren og genskabe tilliden mellem kommuner, regioner og staten.
Vi afviser på det foreliggende grundlag lovforslaget på grund af den utilstedelige procedure, og fordi lovforslaget vil fremme usikkerhed og mistillid.
Tom Behnke (KF), 2011-02-04:
Nu er forskellen på Enhedslisten og De Konservative, at De Konservative ønsker at lægge de kriminelle i fodlænker – ikke pensionisterne.
Det er så forskellen, og det fik vi præciseret her.
Men jeg synes jo, det er interessant at høre det der med, at det er helt forfærdeligt, som det er i øjeblikket – at man ikke selv kan vælge, om man vil stå op en time tidligere eller senere, fordi alting er blevet så ufleksibelt – og at det bliver helt anderledes, når vi får en rød regering.
Det siger Enhedslisten; det er visionen.
Men er fru Line Barfod klar over, at en sådan rød regering forudsætter, at man er sammen med Socialdemokratiet?
Socialdemokratiet har jo på ældreområdet, på plejehjemsområdet, på serviceområdet – på hele socialområdet – sagt, at der skal være fuldstændig krystalklare minimumsstandarder, minimumsregler for alting ned i mindste detalje.
Er man klar over det?
Er man klar over, at det er det røde flertal, som fru Line Barfod vil prøve at få overbevist om, at vi skal have mere frihed?
Det bliver op ad bakke, det kan jeg da høre.
Nu skal man jo ikke privatisere bare for at privatisere, men det er en kendsgerning, at når man lægger ting i udbud, bliver det billigere.
Det bliver billigere for borgerne, og det betyder, at der bliver mere råd til mere service og mere velfærd.
Det kan man ikke være imod: at vi får mere velfærd for de samme penge?
Det andet, man skal gøre sig klart, er, at det, at man værdiansætter noget ude i kommunerne, jo sagtens kan gå hånd i hånd med, at man har frihed til at vælge, hvordan det skal være.
Så det er jo ikke modsætninger.
Lad mig så også sige, at det, der er helt afgørende her, er, at det er lidt underligt, at alle vi andre har frihed til at vælge, hvilken leverandør der skal komme i vores hjem, indtil vi bliver pensionister.
Så vil Enhedslisten have, at det kun skal være det offentlige og ingen andre.
Hvorfor må ældre ikke have den samme frihed til at vælge, som alle vi andre har?
Hvorfor er det, man skal lægges i fodlænker, når man bliver gammel?
Det kan jeg ikke forstå at Enhedslisten går ind for.