runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Nej, ikke på denne side af valget.
Det kan være, at det er anderledes efter valget.
Men det afgørende her er, at Dansk Folkeparti har de afgørende mandater i forhold til VK-regeringen og derfor kan lægge pres på VK-regeringen, som man har stor succes med på andre områder, f.eks. udlændingepolitikken, i forhold til ældrechecks osv.
Så selvfølgelig kan Dansk Folkeparti gøre en forskel.
Nu skal Dansk Folkepartis ordfører jo altså ikke undervurdere egne evner.
Det synes jeg ville være synd at gøre.
Men tilbage til argumentet her: Af hensyn til muligvis nogle tusind mennesker, vi ved ikke engang, hvem det skulle være, som ikke selv kan administrere det at få pengene ind på en konto – man kan sagtens lave en konto, som er spærret indtil 1. maj, men det er stadig væk lønmodtagerens egen konto, som renteindtægterne kommer ind på – og som man er bange for ikke engang kan administrere deres eget liv, skal det så gå ud over alle andre lønmodtagere – alle andre lønmodtagere.
Jamen der findes jo også mennesker i det her land, uanset feriepenge eller ej, som ikke under nogen omstændigheder kan administrere deres egen økonomi.
Men det betyder jo ikke, at vi så har besluttet os for, at skatten nu skal være på 100 pct., og derefter skal alle bare have lommepenge.
Hvad er det for en logik, der tilsiger, at her ønsker Dansk Folkeparti virkelig at være formyndere, her tror vi ikke på resten af danskerne?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-11:
Jeg skal ikke her gøre mig klog på, hvor mange stemmer Liberal Alliance kan få efter næste valg.
Og det kan det selvfølgelig også være at det gør næste gang, det skal man jo aldrig sige.
Der kan ske meget i sådan en valgkamp uanset hvad.
Det er ikke alt, man er herre over.
Vedrørende det her med folks egen konto så er det da positivt at sige, at folk kan sætte ind på en spærret konto.
Det er heller ikke noget, som Dansk Folkeparti vil afvise, men det er bare ikke så enkelt at gøre, som hr. Anders Samuelsen vil gøre det til.
Nu vil man ændre hele systemet.
Det er ikke så enkelt.
Der er mange ting, der skal tages hensyn til.
Der er mange aftaler, der er blandet ind i det her, der gør, at man ikke bare lige kan gøre det, som hr. Anders Samuelsen vil.
Dansk Folkeparti har fået mange ting gennemført, og det var også på grund af vores indflydelse over for regeringen, at vi fik lavet bagatelgrænsen på 1.500 kr., og hvis man så udfyldte en blanket, kunne man få op til 3.000 kr.
Vi vil arbejde videre for, at bagatelgrænsen bliver hævet til 3.000 kr., og det håber jeg da også kommer igennem.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-11:
Nu er det her jo meget, meget teknisk, og jeg har også prøvet at sætte mig ind i det, men jeg har selvfølgelig svært ved lige nu og her at sige nogle ting, for det er sådan noget man skal regne igennem og kigge ordentligt på.
Det, jeg bare vil sikre mig, er, at forholdene er ordentlige for lønmodtagerne, jeg vil sikre mig ferien i det; selvfølgelig skal de have de penge, de har tjent, men jeg vil også sikre mig, at ferien bliver holdt.
Derfor vil jeg også sige, at det er svært nu at svare enten ja eller nej, når der kommer sådan nogle ting, men vi er selvfølgelig altid klar til at kigge på, om der er noget, vi kan gøre bedre, det vil vi altid være klar til i Socialdemokratiet.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren siger, at det er administreret godt, når sandheden er, at lønmodtagerne på nuværende tidspunkt går glip af f.eks. muligheden for at få renteindtægterne af deres egne feriepenge.
Hvorfor er det retfærdigt i ordførerens øjne – en ordfører, som normalt skulle forsvare lønmodtagernes rettigheder?
Man fratager altså lønmodtagerne retten til deres egne penge og renteindtægter, og det er renteindtægterne, som er fokus i det spørgsmål, jeg stiller her.
Vil ordføreren ikke være med til at arbejde for, at renteindtægterne selvfølgelig tilfalder lønmodtagerne som en minimumsændring af loven?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-11:
Jeg har forstået på de forskellige forsøg, der har været gjort hidtil, bl.a. senest i 1997, hvor der faktisk var nedsat et udvalg, der analyserede hele området, at man da nåede frem til, at den model, som hr. Anders Samuelsen ønsker, ikke er i overensstemmelse med EU's arbejdstidsdirektiv, og derfor kan vi ikke bare, som hr. Anders Samuelsen forudsætter, ændre den danske ferielovgivning.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Som jeg forstår forpligtelsen i EU-direktivet om tilrettelæggelse af arbejdstiden, skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at alle arbejdstagere får en årlig, betalt ferie af mindst 4 ugers varighed; det er ligesom det, der er kernen.
Er der noget deri, der forhindrer os i at have en højere bagatelgrænse?
Er der noget deri, der kræver, at vi skal modregne feriepenge, der er opsparet på et tidspunkt, i kontanthjælpen, hvis man får kontanthjælp på det tidspunkt, hvor man skal have dem udbetalt?
Altså, alle de her regler er vel nogle, vi helt selv fastsætter.
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-11:
Bagatelgrænsen synes jeg da er noget, der skal diskuteres, og det er det jo også blevet før; så det synes jeg da er noget, som vi kan drøfte.
Men så vil jeg bare sige om modregning, at det jo altså er vedtaget af et flertal i Folketinget tilbage i 2004, og i forbindelse med det lovforslag, vi har til behandling – jeg tror oven i købet også, at det hedder L 204 – hvor vi lægger op til, at man skal kunne modregne feriepenge i efterlønnen, vil det også være et flertal her i Folketinget, som beslutter det.
Det er fuldstændig korrekt, hvad hr. Morten Østergaard nævner: at det jo er beslutninger, som vi træffer nationalt med henblik på at undgå, at der sker spekulation i udbetalingen af forskellige offentlige ydelser.
Og jeg har forstået, at der faktisk her i Folketinget er bred enighed om, at man ikke ønsker, at der skal opstå situationer, hvor lønmodtagerne kan spekulere i den ene eller den anden offentlige ydelse.
Det har jeg i hvert fald også forstået er et synspunkt, som Det Radikale Venstre i hvert fald i vid udstrækning er enig med regeringen i, altså at det er uhensigtsmæssigt, at der kan være situationer, hvor man kan spekulere i, om det er hensigtsmæssigt at være på den ene eller den anden offentlige ydelse.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Ja, det sidste kan ingen jo være uenig i.
Men det var selvfølgelig løst, hvis folk fik deres penge i hånden, når de havde tjent dem; så var der ikke nogen anledning til at spekulere i feriepengeudbetaling, hvis man fik dem på det tidspunkt, hvor man tjente dem.
Altså, det er bare for at sige, at der jo er meget, meget vide rammer, og derfor er jeg da glad for at høre, at man fra Venstres side er villig til at diskutere bagatelgrænse.
Jeg synes også, at hele spørgsmålet om renterne bør inddrages i den diskussion: Er det rimeligt, når vi tvinger folk til at spare op til deres ferie, at vi så kradser renterne ind til anden brug end netop deres ferie?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-11:
Jeg mener sådan set, at jeg har svaret på hr. Morten Østergaards spørgsmål, altså i henhold til den fortolkning, som i hvert fald den danske regering og også den tidligere danske regering – altså tilbage i 1997, da det var socialdemokraten Jytte Andersen, som var arbejdsminister – har gjort gældende.
Det er jo den fortolkning af EU's arbejdsdirektiv, som vi følger, men hvis hr. Morten Østergaard mener, at direktivet kan fortolkes anderledes, og har belæg for at mene, at det ville kunne gøre sig gældende, er situationen selvfølgelig en anden.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-11:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der er mange, der er uenige i, at vi selvfølgelig skal sikre, at alle lønmodtagere kan få den ferie, de er berettiget til.
Vi ved også alle, at det selvfølgelig ikke kun er vigtigt for den enkelte lønmodtager, men at det også er vigtigt for firmaet, for arbejdsgiveren – simpelt hen for alle i virksomheden – at man holder ferie, at man får koblet af og er klar til at komme igen med fornyede kræfter.
Det gælder selvfølgelig alle lige fra direktøren til den enkelte arbejder.
Vi kender også alle det, at vi i de sidste dage inden ferien – og det gør vi også herinde – siger: Puha, nu trænger vi til at puste lidt ud.
Det er vigtigt for et godt arbejdsmiljø, det er vigtigt for den enkeltes sundhed, og derfor må og skal vi selvfølgelig sikre, at reglerne på det her område er gode og klare.
Vi skal også sikre, at der er regler, der fortæller, hvor meget ferie man har krav på, og hvornår man kan afholde den, og regler for, om man kan dele ferien eller udsætte noget af den.
Derfor ligger der selvfølgelig også en fleksibilitet i ferieloven, hvor man også kan tage hensyn til virksomheden – hvornår den har travlt, og hvornår det passer bedst i forhold til virksomheden – og den enkelte.
Det ser vi selvfølgelig også som en vigtig ting.
Der ligger klokkeklare regler om optjening af ferie, afholdelse og fravalgsmuligheder samt klageadgang, hvis der alligevel opstår uenighed mellem parterne.
Nu forstår jeg så, at Liberal Alliance ønsker en liberalisering af ferieloven.
Hvis det indebærer, at man ude på virksomhederne selv kan bestemme, hvornår den enkelte skal holde ferie, og om man i det hele taget skal holde ferie, eller om feriepengene kan udbetales, så er Socialdemokraterne imod.
Det er jo ikke uden grund, at man har været nødt til at lave lovgivning på det her område.
Der har jo i historien været mange eksempler på virksomheder, som har presset en lønmodtager til ikke at holde ferie grundet travlhed eller andet eller har presset en lønmodtager til at holde ferie, når det kun passer virksomheden.
Det kan jo også i nogle tilfælde betyde, at man ikke kan holde ferie sammen med familien og sine børn, men faktisk holde ferie, når det passer chefen.
Jeg ved ikke, hvad andre her mener, men for mig er en rigtig ferie jo ferie med familien, ferie med konen og børnene.
Det er også utrolig vigtigt, at man selv er med til at koordinere det.
Nogle vil føle sig nødsaget til at frasige ferie og modtage pengene, selv om de faktisk allerhelst vil holde ferie.
Dette vil vi undgå, og det undgår vi altså bedst med den lovgivning, der er på området nu.
Jeg er bange for, at man skaber flere problemer ude på arbejdspladserne, problemer med arbejdsmiljøet og problemer for den enkeltes sundhed, hvis man åbner fuldstændig frit, og derfor synes vi, at vi skal holde fast i den ferielov, vi har nu.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Altså, der står intet og vi har ikke sagt noget som helst om, at vi skal fratage folk deres ret til at holde ferie.
Det synes jeg er en underlig trojansk hest at proppe ind i debatten, for det er ikke nævnt på noget tidspunkt fra vores side.
Det spørgsmål, som jeg rejste i forhold til talen fra ministeren, vil jeg også godt rejse over for den socialdemokratiske ordfører, nemlig: Er ordføreren ikke enig i, at grundlæggende taler vi om, at de penge, som optjenes til ferie, er den enkelte lønmodtagers egne penge?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-05-11:
Selvfølgelig er vi enige, og jeg synes også, det bliver administreret godt, men jeg skal også sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg i min ordførertale sagde: Hvis det er det, Liberal Alliance vil.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Nu er hr. Bent Bøgsted så den tredje ordfører, der siger, at det her egentlig er en god idé – sådan opfatter jeg det.
Man hører om alle de her komplicerede ting, der er i forhold til det her spørgsmål, men kunne man få uddybet, hvad det sådan mere præcist er, der gør, at Dansk Folkeparti tror, at det ikke kan lade sig gøre at lade folk administrere deres egne penge og have råderet over deres egne penge, i stedet for at der kommer nogle med deres store hånd og tager pengene op af lommerne på lønmodtagerne?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-11:
Det er selvfølgelig meget vanskeligt at vurdere, hvordan det vil gå, hvis ordningen med, at pengene skal sættes ind på folks egen konto, som Liberal Alliance gerne vil have, skulle fungere i virkeligheden.
Det er også svært at vurdere, om bankerne vil være med til den administrationsmåde; det er også svært at vurdere, om arbejdsmarkedets parter vil være med til at ændre i de aftaler, der er lavet i overenskomsterne, for der er trods alt også en hel del overenskomstaftaler i ferieloven.
Det er ikke så enkelt igen, som Liberal Alliance gerne vil gøre det til, men jeg ved også godt, at Liberal Alliance gerne så, at den danske aftalemodel blev afskaffet.
Det er jo så en anden side af sagen.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Den sidste del af talen synes jeg giver anledning til et enkelt spørgsmål, for jeg har tidligere opfattet De Konservative som værende langt, langt fremme i bussen i forhold til at få liberaliseret det her område, og jeg har læst og hørt mange ordførertaler i min tid i Folketinget fra 1998 og frem til i dag, hvor man har hørt De Konservative svinge sig rimelig højt op, i forhold til at det her godt kunne gøres på en anden måde – at det kunne gøres enklere, at det kunne gøres smartere, og at det kunne gøres meget tættere på den enkelte lønmodtager.
Nu har man så valgt at gå i seng med S og SF.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren: Tror ordføreren ikke, at det her er dybt skuffende for det konservative bagland at være vidne til?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-11:
Nej, jeg tror ikke, det er dybt skuffende, at vi respekterer arbejdsmarkedets parter, og at vi respekterer den danske model, som fungerer rigtig, rigtig godt.
Men lige nu og her mener vi altså, at den model, der er på nuværende tidspunkt, som udgangspunkt er det bedste ud fra det, der er muligt i dag.
Vi vil meget gerne være med til at se på, hvordan den kan forenkles, forbedres og fornys på en ordentlig og ansvarlig måde, men det er altså bare ikke noget, man gør ved en redegørelsesdebat og med et snuptag her i Folketinget.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Det er ikke en redegørelsesdebat, det er en forespørgselsdebat.
Men bortset fra det vil jeg sige, at det, jeg hører, stort set er en blåstempling, eller skal vi sige en grønstempling af Staunings formynderiske system, hvorefter man konfiskerer lønmodtagernes egne penge og lader staten råde over dem, og så strikker man et system sammen, så de ikke umiddelbart er tilgængelige, altså så der ikke umiddelbart er mulighed for at få fat i ens egne penge.
Hvis man er så uambitiøs, bør man så egentlig ikke på et eller andet tidspunkt også begynde at stille sig selv spørgsmålet: Hvad laver man så egentlig i Folketinget?
Altså, for det kan da ikke være rigtigt, at vi på nuværende tidspunkt er nået frem til det konservative drømmesamfund med den lovgivning, som ligger her.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-11:
Det siger jeg heller ikke.
Men jeg kan jo så forstå, at hr. Anders Samuelsens parti absolut ikke respekterer arbejdsmarkedets parter, og det må jeg indrømme at jeg er meget overrasket over.
Det gør vi fra konservativ side, og vi lægger meget vægt på, at vi har en dansk model, som også fungerer ganske fornuftigt.
Det synes vi må være udgangspunktet, også når vi diskuterer ferielovgivningen.
Så skal vi jo altså huske, at baggrunden faktisk er at give lønmodtagerne et incitament til også at holde ferie og at sikre, at arbejdsgiverne jo ikke tjener på, at en lønmodtager ikke holder sin ferie.
Det virker, som om Liberal Alliance prøver på at få det til at fremstå, som om alle vi andre er imod lønmodtagere.
Sådan er det jo ikke.
Vi tager udgangspunkt i den realistiske verden, som vi befinder os i.
Line Barfod (EL), 2010-05-11:
En af de helt store sejre for arbejderbevægelsen og fagforeningerne var, da man for efterhånden en del år siden fik indført ferielovgivning, fik sikret, at folk havde ret til at holde ferie en gang imellem, at de ikke skulle arbejde hver eneste hverdag året rundt, men en gang imellem kunne komme på lidt ferie og dermed prøve at få slappet lidt af fra arbejdet og samle nye kræfter.
Med hensyn til hvordan man så bedst sikrer, at vi bliver ved med at have gode ferieordninger, er læren altså også, at den måde, man bedst sikrer arbejdernes rettigheder på, bedst sikrer, at hver enkelt arbejder har sine rettigheder og får sine penge efter overenskomsten,
er, at man står sammen.
Det er den klare lære, man har: at vi har opnået de ting, vi har, og er bedst til at forsvare dem, når vi står sammen.
Derfor skal man fortsat sikre, at der er nogle stærke kollektive ordninger, frem for at begynde at splitte det op i en hel masse individuelle ordninger.
Derfor mener vi, det er rigtig vigtigt at holde fast i, at ferieloven og hele ferieområdet er noget, der er ordnet kollektivt.
Inger Støjberg (V), 2010-05-11:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for debatten.
Man må jo også sige, at der er en stor tilslutning til det forslag til vedtagelse, som fru Ulla Tørnæs fremsatte.
Grundlæggende ændringer af ferieloven er som nævnt vanskelige.
Det skyldes vores EU-forpligtelser og hensynet til balancen i overenskomstsystemet, som ferieloven er en væsentlig del af.
Grundlæggende ændringer vil også medføre økonomiske konsekvenser for arbejdsgivere og staten.
Men regeringen vil inden for de eksisterende rammer fortsat bestræbe sig på at gøre administrationen af ferieloven så enkel som muligt for lønmodtagere og arbejdsgivere, herunder også sikre, at digitaliseringsværktøjer kommer alle lønmodtagere til gode også i relation til ferieloven.
Fra 2011 afskaffes de fysiske FerieKontobeviser.
Lønmodtageren kan med sin digitale signatur hæve de feriepenge, der skal bruges til ferien, og feriepengene indbetales så kort tid efter på lønmodtagerens NemKonto.
Lønmodtageren kan herefter også til enhver tid se, hvor mange feriepenge og feriedage der er tilbage at holde ferie for.
Det er en markant serviceforbedring for lønmodtageren.
Og vi stopper ikke med det.
Anden fase er planlagt til 2012.
Planen er, at FerieKonto skal trække oplysningerne om feriepenge direkte fra indkomstregistreret; så slipper arbejdsgiverne for at indberette direkte til FerieKonto og skal kun indberette oplysninger om lønmodtagerne ét sted.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Jeg vil godt starte med at sige tak for debatten, som jeg på mange måder synes var afklarende og opklarende.
Vi fik opsummeret de tre grunde til, at regeringen sammen med den røde blok og Dansk Folkeparti ikke vil arbejde i retning af en grundlæggende liberalisering af ferielovgivningen.
Dels var der som et af de primære argumenter hensynet til international lovgivning, dels var der, som jeg måske nok synes er det mest problematiske argument fra regeringens side, hensynet til statsfinanserne.
At man på den måde fuldstændig blåstempler, at man beslaglægger en del af lønmodtagernes egne penge, fordi alternativet ville være, at der ville komme hul i statskassen, synes jeg er en yderst problematisk tilgang til den her debat, ikke mindst fra en borgerlig-liberal regering.
Jeg må sige, at det undrer mig rigtig, rigtig meget, at man vælger at bruge den begrundelse.
Der er jo mange måder, hvorpå man kan sikre statens finanser.
Man kunne jo starte med at lave en reform af efterlønnen, man kunne tage fat i at begrænse antallet af offentligt ansatte og sætte det ned til Poul Nyrup Rasmussen-niveau: 40.000 færre offentligt ansatte.
Det er jo ikke på nogen måde ultraliberalisme, som SF's ordfører antydede.
Og det er bestemt ikke noget problem at trække den i langdrag, hvis det skal være.
Jeg tror, at Poul Nyrup Rasmussen ville bede sig fritaget for at blive anklaget for at være ultraliberalist af en SF'er – en Socialistisk Folkeparti-ordfører, som, vil jeg nok sige, var ude på meget, meget dybt vand i den her diskussion i et forsøg på at lægge røgslør ud over, hvad det egentlig er, det drejer sig om.
Sagen drejer sig om, hvorvidt man har tillid til, at lønmodtagerne kan administrere egne penge.
Hvis man kan gå ind for det synspunkt, er det også muligt at finde praktiske tekniske løsninger, som sikrer, at lønmodtagerne får råderet over egne penge, at de får mulighed for at få udbetalt egne penge, når de mener, det er tid til at holde ferie.
Man kan lave kompromisløsninger, som også hr. Simon Emil Ammitzbøll var inde på, hvor man laver lukkede konti, og så kan folk ikke få udbetalt pengene før efter den 1. maj det følgende år.
Fint nok for os, hvis det er det, der er kompromiset, men så er det trods alt penge, der kommer ind på lønmodtagerens egen konto, og man sparer de administrationsomkostninger, der er på nuværende tidspunkt.
Man undgår, at pengene løber ind i en feriefond, og man sørger for, at renteindtægterne kommer til lønmodtageren selv.
Det kan simpelt hen ikke være et problem, når vi samtidig ved, at der er massevis af muligheder for at lave reformer, som kunne sikre balancen imellem arbejdsgiver og arbejdstager, hvis det er det, som ligger en på sinde, eller hvis det er hensynet til statens finanser, som ligger en på sinde.
På den baggrund vil jeg sige, at det har været godt at have debatten.
Jeg synes, fronterne er blevet tegnet klart op.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-11:
Først og fremmest vil jeg sige tak til ministeren for et fyldestgørende og glimrende svar på forespørgslen fra Liberal Alliance.
Forespørgslen er jo meget bredt formuleret, og det prægede også ministerens svar, og det vil også præge mit svar.
Som man spørger, får man også svar, fristes man til at sige.
Vi Konservative sætter stor pris på den måde, det danske arbejdsmarked er organiseret på og har været det i over 100 år.
Den tradition for forhandling mellem arbejdsmarkedets parter, som blev grundlagt med Septemberforliget, har betydet et godt samarbejde mellem parterne.
Det gode samarbejde har gavnet arbejdsgiverne og lønmodtagerne og dermed også hele Danmark, vil jeg påstå.
Det har betydet, at den statslige indblanding i arbejdsmarkedspolitikken har kunnet holdes på et minimum, men selvfølgelig skal vi da også indimellem blande os, når der er behov for det.
Men for mig som konservativ er det meget positivt, at vi altså har et arbejdsmarked, hvor statsmagten i modsætning til i så mange andre dele af det danske samfund stort set har blandet sig udenom.
Når det er sagt, vil jeg også gerne understrege, at vi selvfølgelig har lovgivning, der regulerer nogle aspekter af arbejdsmarkedet.
Det drejer sig f.eks. om arbejdsmiljøloven og om ferieloven.
Men som ministeren allerede har gjort rede for, vil radikale store forandringer af ferielovgivningen bl.a. føre til, at den hårfine balance mellem arbejdsmarkedets parter forrykkes, og det vil også koste dansk erhvervsliv milliarder af kroner, som bl.a. SF's ordfører var inde på.
Men vi har som sagt også stor sympati for det danske arbejdsmarkeds selvorganiserede karakter.
Hvis vi skal være med til at ændre på de grundlæggende spilleregler og principper i ferieloven, skal det være på baggrund af en grundig drøftelse med arbejdsmarkedets parter.
Det er bestemt ikke noget, man bare gør med et snuptag ved en redegørelsesdebat i Folketinget.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-11:
Altså, Liberal Alliance er jo så verdensfjern i sin ideologiske borgerlighed, at man åbenbart ikke er klar over, hvad en overenskomstforhandling består af.
Den består af, at en arbejdsgiverforening taler med et fagforbund.
I den forbindelse aftaler man også, om der skal være en såkaldt feriekortordning, hvor arbejdsgiveren beholder feriepengene.
Det er altså køb og salg, der foregår ved den lejlighed.
Det er mig ubegribeligt, at man er så verdensfjern, at man ikke aner, at hvis der blev afskaffet noget, som er en fordel for arbejdsgiveren, så ville der komme et krav fra de samme arbejdsgivere om at få noget andet til gengæld, f.eks. en lønnedgang, eller det, som jeg nævnte, at der skulle skæres ned på retten til uddannelse i Industriens Pension.
Det kan ikke være i danske lønmodtageres interesse, så det er altså en omgang verdensfjernt teoretisk bavl, der kommer fra Liberal Alliance.