runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-07:
Jeg ved ikke, om jeg skal tage det her som udtryk for, at hr. Rasmus Prehn og Socialdemokraterne synes, at vi skal bruge penge, hvor det er overflødigt.
Valuta for pengene i denne forbindelse må jo være, at der frigøres ressourcer til, at man i kommunerne kan tage sig af borgernes problemer, den borgernære behandling, og ikke, at alle skal sidde og lave nogle ting, som man kunne løse på anden og smartere vis.
Det var det, den her analyse viste, nemlig at der er et effektiviseringspotentiale i et ret betydeligt omfang.
Jeg synes, at det er en meget flot indstilling at have til det at sige, at selv om de kan påvise, at de kan bruge pengene på en smartere måde, vil man ikke.
Men det er jo ikke sådan, at det kommer som en overraskelse for mig, at det er Socialdemokratiets tilgang til problemerne.
Jeg vil bare sige, at for regeringen er det helt afgørende, at pengene bruges fornuftigt.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-07:
Finansministeren får det til at lyde
legende let: Hvis bare man tager lige de her opgaver og flytter dem over i nogle mere centrale enheder, begynder det simpelt hen at regne ned fra himlen med guld, og så er der masser af penge at spare.
Men hvis det er sådan, hvorfor er det så, at regeringen ikke har mere konkrete planer?
Hvis det er så ligetil, hvorfor har man så ikke lagt noget mere konkret frem end nogle fugle på taget, som ikke rigtig er særlig konkrete?
Det virker mærkeligt.
Det næste er, at sagen jo nok er meget mere kompliceret, end ministeren får det til at lyde.
Strukturreformen har jo tydeligt vist, at selv om man havde en daværende indenrigsminister, som er nuværende statsminister, der turnerede land og rige rundt og fortalte om, hvor fabelagtig godt det ville blive, så har det vist sig, at strukturreformen på lange strækninger har været en fiasko.
Det er meget mere kompliceret, og det er nok også derfor, at regeringen har skyndt sig at trække følehornene lidt til sig.
Man tør alligevel ikke det her, eller hvordan skal det forstås?
Planerne er i hvert fald meget ukonkrete, og hvis det er så nemt og godt at gøre, som ministeren giver udtryk for her, kan vi jo undre os over, at man ikke har gjort et mere konkret arbejde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-07:
Jeg vil bare sige, at der arbejdes på højtryk med det.
Jeg vil så gerne lige notere mig, at hvis Kommunernes Landsforening kommer tilbage med en løsning, hvor Kommunernes Landsforening centraliserer den her opgave, fordi der er et potentiale for at spare og for at bruge pengene bedre, er Socialdemokraterne imod.
Benny Engelbrecht (S), 2009-10-07:
Finder ministeren, at det er acceptabelt, at danske teleselskaber overtakserer teletjenester som nummeroplysningen 118?
Helge Sander (V), 2009-10-07:
Nej, jeg synes ikke, det er rimeligt, at der hos Telias kunder opkræves en markant højere pris for opkald til 118, end det er tilfældet hos de andre selskaber.
Jeg har fået oplyst fra IT- og Telestyrelsen, at der kun er et selskab, der tager en markant højere pris for opkald til 118, nemlig Telia.
Men der er fri konkurrence på telemarkedet.
Kunderne kan derfor vælge et andet selskab med lavere priser, hvis det er det, de ønsker.
Benny Engelbrecht (S), 2009-10-07:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis man kan gennemskue, hvad det er for nogle priser, der rent faktisk er i telebranchen, så er det jo ikke ukorrekt, at det frie valg er der, og at man kan vælge det teleselskab, man gerne vil have.
Det skyldes jo i høj grad – må vi også konstatere – at det stort set er umuligt at gennemskue, præcis hvad det er for nogle priser, der gør sig gældende.
Der er rigtig mange teleselskaber, herunder det teleselskab, som ministeren også henviser til, nemlig Telia, som gør meget ud af at få det til at se ud, som om det er forholdsvis enkelt med nogle meget enkle tarifplaner at finde ud af, hvad det rent faktisk koster for forbrugeren.
Men når man så dykker ned i gebyrerne – og dem ved jeg ministeren også har været meget langt nede i, og det er jeg sådan set glad for at ministeren har været – så begynder det at blive ret uoverskueligt, og det viser netop eksemplet med overtaksering af opkald til 118.
Går man ind og slår op på Telias hjemmeside – jeg har ikke været der i dag, men jeg har været der for nylig – er der ikke nogen oplysninger om overtaksering og hvad priserne er.
Så er der ikke brug for noget andet og noget mere end bare at sige, at der er fri prisdannelse, der er fri leg derude, og så må teleselskaberne i øvrigt gøre, hvad de vil?
Kan man ikke som absolut minimum sikre nogle fuldstændig klare rammer og regler for, hvad selskaberne skal oplyse om?
Rasmus Prehn (S), 2009-10-07:
Nu er det jo altid positivt at se på tingene og at gøre det fordomsfrit.
Hvis der er en rationaliseringsgevinst, så lad os tage det med.
Men her er der jo rent faktisk tale om en række interessenter på området, medarbejderne, kommunerne osv., som hejser et advarselsflag i forhold til det her og siger, at tingene hænger sammen, at det ikke bare er objektive kriterier det hele, tingene hænger sammen, så de er bange for det her, de tror, det giver mere rod, og de tror faktisk, det bliver dyrere på sigt.
Skulle regeringen ikke lytte til det?
Endelig vil jeg sige, at hvis man går i gang med det her, forestiller regeringen sig så et enkelt center, så alle skal søge i ét center, eller skal man have nogle regionale centre?
Der beskrives jo i notatet, at der er mulighed for at køre med et såkaldt big bang, hvor man på meget kort tid laver én stor løsning, og hvor alle de her opgaver skal centraliseres ét sted.
Men er det ikke for voldsom en centralisering?
Nu er det jo ikke meget offentlighed, der har været om den her sag endnu.
Det virker, som om regeringen går sådan lidt stille med dørene, også fordi man ikke er helt sikker på, hvordan man vil gribe det an.
Jeg står her med en artikel fra Jyllands-Posten den 10. september af journalist Hanne Fall Nielsen, og der giver formanden for HK Kommunal udtryk for, at det netop ikke er, som ministeren siger her, nemlig at det bare altid er nogle objektive kriterier.
Formanden siger: »En sådan plan ødelægger fuldstændig muligheden for at se en sag i sin helhed.
Får vi ikke et problem her?
For det første er der længere for borgeren til et centralcenter - hvor skal man henvende sig?
Det kender vi jo fra SKAT, og det har også været problematisk.
For det andet kommer man ikke kun med et problem i forbindelse med sin folkepension eller sin boligsikring, næh, det hele hænger sammen.
Er der ikke et problem her?
Og så igen spørgsmålet vedrørende strukturreformen: Har vi ikke haft rod nok med at flytte rundt på opgaver?
Skal vi nu til at bryde det hele op igen?
Eigil Andersen (SF), 2009-10-07:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om at stramme arbejdsmiljøreglerne i plastindustrien med mange hormonforstyrrende stoffer og organiske opløsningsmidler på baggrund af en undersøgelse fra SFI, der viser, at det er 20 pct. sværere for kvinder i denne branche at blive gravide end for andre kvinder?
Skriftlig begrundelse
Det må være en menneskeret, at arbejdsmiljøet ikke skal ødelægge den enkelte medarbejders mulighed for at få børn på almindelig vis.
Det gælder både i plastbranchen og andre brancher.
Spørgsmålet lyder: Hvilke overvejelser gør ministeren sig om at stramme arbejdsmiljøreglerne i plastindustrien med mange hormonforstyrrende stoffer og organiske opløsningsmidler på baggrund af en undersøgelse fra Socialforskningsinstituttet, der viser, at det er 20 pct. sværere for kvinder i denne branche at blive gravide end for andre kvinder?
Inger Støjberg (V), 2009-10-07:
Det er naturligvis bekymrende, at en undersøgelse viser, at kvinder i plastbranchen hyppigere må søge hjælp mod ufrivillig barnløshed end andre.
Det har været kendt længe, at der er farlige stoffer i plastbranchen.
Derfor har vi også en lang række regler og krav til virksomheder inden for den branche.
Det er ikke nye regler, der efter min mening er behov for.
Jeg mener heller ikke, at der er grund til at stramme gældende regler på grund af undersøgelsen.
Arbejdsmiljøreformen, som regeringen sammen med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og De Radikale står bag, er med til at sætte fokus på arbejdsmiljøet i alle landets virksomheder, og det gælder også virksomheder i plastindustrien.
I Arbejdstilsynets screening af virksomheder i plastindustrien, som er påbegyndt, efter at undersøgelsen er afsluttet i 2005, er der selvfølgelig fokus på de kemiske farer og risici.
Hvis der er problemer med arbejdsmiljøet, får virksomheden et grundigt tilsyn af Arbejdstilsynet.
Jeg forventer, at branchen tager undersøgelsen til sig og om nødvendigt sætter initiativer i gang.
Jeg vil selvfølgelig fortsat have opmærksomhed på området, da det jo er uacceptabelt, hvis medarbejdere ikke har et sikkert og sundt arbejdsmiljø.
For jeg er nemlig helt enig med hr. Eigil Andersen i, at et arbejdsmiljø ikke skal ødelægge den enkelte medarbejders mulighed for at få børn.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-07:
Jeg er glad for, at ministeren er enig i det princip.
Til gengæld er jeg meget skuffet over, at der ikke er nogen forslag til, hvad ministeren selv vil gøre f.eks. gennem Arbejdstilsynet.
Hvis vi vender blikket et andet sted hen, kan man sige, at vi jo i virkeligheden som menneskehed desværre er i gang med at ødelægge den jordklode, vi bor på, som et godt sted at leve.
I forbindelse med CO2-forureningen kan der ske det, at Bangladesh kan synke i havet på grund af stigende vandstand.
Det, som er princippet her - og så er vi tilbage ved arbejdsmiljøet er, at vi skal sørge for bæredygtighed, og at vi skal sørge for at respektere naturen.
På den måde mener jeg, at det skal være en menneskeret, hvilket jeg kan forstå ministeren også er enig i, at ens arbejdsmiljø ikke skal ødelægge ens mulighed for at få børn.
Jeg er derfor meget skuffet over, at ministeren ingen initiativer vil tage, men blot vil overlade det til arbejdsgivere og fagforbund.
Derfor vil jeg gerne gentage spørgsmålet: Hvad er årsagen til, at ministeren mener, at hun bare kan lægge armene over kors og lade som ingenting over for det her?
Inger Støjberg (V), 2009-10-07:
Jeg synes egentlig, det er lidt skuffende, at hr. Eigil Andersen forsøger at fremstille det, som om jeg bare skulle lægge armene over kors.
Faktisk tværtimod.
Jeg er jo helt enig i, at det selvfølgelig er helt nødvendigt, at arbejdsmiljøet er i orden.
Derfor er det jo også sådan, at plastindustrien allerede i dag skal leve op til en række krav til arbejdsmiljøet.
Arbejdsgiveren har f.eks. pligt til at undersøge, om det er muligt at erstatte et farligt stof med et mindre farligt stof, så medarbejdernes påvirkning af farlige stoffer er begrænset mest muligt.
Det er også sådan, at arbejdsgiveren skal udarbejde en særlig kemisk arbejdspladsvurdering, bl.a. når der arbejdes med farlige stoffer og materialer.
Det er også sådan, at arbejdsgiveren har pligt til at instruere sine medarbejdere i brugen af kemiske stoffer og materialer.
Så det er sådan, at der allerede i dag også gælder en lang række regler for plastbranchen, og det er selvfølgelig helt afgørende, at vi har de regler, der er der i dag.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-07:
Vi kan jo konstatere, at de regler ikke er tilstrækkelige.
Altså, undersøgelsen belyser jo netop, at der er et meget stort problem med hensyn til kvinders ufrivillige barnløshed inden for plastindustrien, og så nytter det ikke noget bare at remse op, hvilke regler der er gældende.
Sagen viser jo med lysende klarhed, at de regler er utilstrækkelige, og jeg mener, at der er stort behov for at se på de grænseværdier og de stoffer, som man bliver udsat for inden for den her branche, og at det bør ministeren gøre.
Det forstår jeg så at ministeren ikke vil.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Vil ministeren sige ja til, at for de kvinder, som arbejder på at blive gravide og ønsker at få børn, vil man lave en ordning, hvorefter de så kan få lov til at være væk fra arbejdet – i det mindste på dagpenge og egentlig helst med fuld løn – i den periode, hvor de forsøger at blive gravide?
Karen Ellemann (V), 2009-10-07:
Jeg er bange for, at det er at gå for vidt at diskutere et forslag som det, hr. Eigil Andersen lige her rejser.
Så altså, dataindsamlingen til undersøgelsen, som der henvises til, er jo fra 1995-2005, og siden da har Arbejdstilsynet ændret praksis.
Derfor må jeg sige, at jeg ikke ser grund til at tage yderligere initiativer dels på baggrund af det regelsæt, der allerede gælder, som jeg mener giver en god beskyttelse af medarbejderne, hvilket det også nødvendigvis skal gøre, dels fordi der jo er ændret tilsynspraksis fra Arbejdstilsynets side, siden den her undersøgelse blev lavet.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-07:
Den tilsynspraksis, som er lavet, er jo fuldstændig utilstrækkelig til at belyse det her problem.
Det her er jo et meget dybtgående problem, som kræver stor omhyggelighed med hensyn til løsninger.
Der er det jo ikke tilstrækkeligt bare at sige, at vi besøger alle landets virksomheder.
Det er selvfølgelig godt nok, men det er da ikke et tilstrækkeligt svar på det her meget specifikke spørgsmål, så jeg må fastholde, at det simpelt hen er for dårligt, at ministeren ikke vil gøre noget mere.
Der vil jo være en række andre brancher, hvor der også kan være samme fare både for kvinder og for mænd med hensyn til nedsat evne eller ingen evne til at få børn på grund af arbejdsmiljøet.
Har ministeren taget initiativer til at få kortlagt, hvilke brancher det drejer sig om?
Har ministeren i det hele taget på det her område nogen initiativer på vej?
Karen Ellemann (V), 2009-10-07:
Det er selvfølgelig sådan, at vi jo på baggrund af Arbejdstilsynets besøg får et godt datagrundlag, og vi får i virkeligheden også et godt overblik over de forskellige brancher, så derudover er der ikke aktuelt taget initiativer over for f.eks. plastbranchen eller andre brancher.
Men jeg vil bare understrege, at Arbejdstilsynets praksis netop omkring tilsyn på virksomheder jo altså er ændret, siden den undersøgelse, som hele det her spørgsmål har som baggrund, er lavet.
Også på baggrund af Arbejdstilsynets tilsynsbesøg mener jeg, at vi for nuværende har et godt overblik.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-07:
Kan ministeren uddybe regeringens planer for overflytning af en række opgaver og medarbejdere i kommunerne til en central enhed under overskriften centralisering af objektiv sagsbehandling?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-07:
[Lydudfald]
… objektiv sagsbehandling.
Det er områder, hvor det for det meste bygger på alderskriterier, hvorvidt man skal have udbetalt en ydelse.
I den forbindelse blev der nedsat en arbejdsgruppe, og den arbejdsgruppe har konstateret, at der vil være et rationaliserings- og effektiviseringspotentiale, men regeringen har endnu ikke taget stilling til konkrete planer på området.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-07:
Der er altså ikke konkrete planer på området endnu, kan jeg forstå, men ikke desto mindre hører man jo, at der er nok så konkrete planer, og at der sådan set også - hvilket mit næste spørgsmål handler om - har været ret seriøse forhandlinger med Kommunernes Landsforening, som har valgt at sige fra over for det her.
Så det, der ligger som helt konkrete forslag, er jo altså, at områder som boligstøtte, folkepension, børnebidrag, friplads og barseldagpenge er noget, der skal ligge i nogle centrale centre, fordi man så tror på, at man kan spare nogle penge.
Men jeg vil spørge finansministeren, om det ikke bryder med det princip, som regeringen gjorde nok så meget ud af i forbindelse med strukturreformen, nemlig at vi ved at lave nogle større kommuner skulle give danskerne én indgang til det offentlige.
Bryder man ikke med det princip, hvis man vælger at fjerne opgaver fra kommunerne?
Vi skal jo også lige være opmærksomme på, at man nu lige har haft en kæmpe øvelse med at få de her nye kommuner til at fungere, og det har været fyldt med problemer, og mange byrådsmedlemmer dumper jo den strukturreform, der er blevet gennemført.
Nu vil man så, inden de i kommunerne er kommet på plads med de opgaver, flytte nye opgaver ud.
Bryder det ikke med det princip om, at vi skulle have én indgang til det offentlige?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-07:
Udbetaling af folkepension, boligstøtte, barseldagpenge, økonomisk fripladstilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag er jo alt sammen noget, der er dækket af nogle objektive kriterier som f.eks. alder og indkomst.
Derfor er der for mig god mening i, at man prøver at samle ressourcerne på det her område, så kommunerne får mere plads til at tage sig af de borgernære områder, og det er jo meningen med den analyse, som har kunnet konstatere, at der er et effektiviseringspotentiale, som jeg tror at mange kommuner ville være rigtig, rigtig glade for at kunne bruge til nogle andre ting end at sidde og udbetale folkepension.
Helge Sander (V), 2009-10-07:
Som spørgeren også har kvitteret for, har jeg dykket ned i den her problemstilling, for der har været eksempler på, at det er temmelig uoverskueligt.
Netop for at få et overblik over anvendelsen af gebyrer, har jeg bedt IT- og Telestyrelsen om at se nærmere på sagen
, så det er det svar, som jeg kan give i dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-10-07:
Altså, jeg vil bare sige, at vi i regeringen ser fuldstændig fordomsfrit på den her sag.
Hvis der er et potentiale for, at man kan aflaste kommunerne for nogle rene rutineopgaver, nogle rent maskinelle sager, så synes jeg, det er vigtigt, at de ressourcer, der så kan frigives der, kan bruges til at give noget borgernær service, og det er jo sådan set meningen med det her område.
Der er lavet en analyse i fællesskab mellem KL og regeringen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-10-07:
Jeg konstaterede det også for en måneds tid siden.
Jeg var meget glad for den artikel, der var i Berlingske Business den dag, hvor ministeren og jeg var enige.
Vi var måske ikke helt enige om rammerne, for vi sagde som socialdemokrater, at vi godt ville regulere, hvis ikke markedet tog sig sammen; hvis ikke teleselskaberne begynder at tage sig sammen på det her område, vil vi godt regulere.
Det hørte jeg selvfølgelig ikke ministeren sige, og det er også det, som ministeren bekræfter i dag.
Men ikke desto mindre var ministeren meget klar i sin tale på det tidspunkt.
Men det er altså en måneds tid siden, og det er da fristende at spørge, hvor langt vi i grunden er med den redegørelse, som også blev nævnt i netop den artikel for en måned siden.
Kan vi forvente, at der kommer noget substans, og har ministeren en reel forventning om, at selskaberne så også vil tage affære og handle på det?
Line Barfod (EL), 2009-10-07:
Det er meget muligt, at ministeren vil påstå, at der ikke sker nedskæringer i kommunerne.
Det synes jeg er noget af en flot påstand.
Det er ret usædvanligt, især når vi er i et valgår, hvor politikerne i kommunerne normalt vil være optaget af at blive genvalgt, at de så er ude i at diskutere at skulle skære ned på de steder, hvor det virkelig gør ondt.
Vi ser jo, at nogle kommuner allerede er ude i at skulle gøre det i forhold til indeværende års budget.
Vi har f.eks. historien fra Syddjurs Kommune, der hjemtager børn, der ellers er anbragt,
hvor Mads på 8 år, der har været i pleje, siden han var 15 måneder gammel, bliver flyttet med 3 timers varsel fra den familiepleje, han er i, over til en familiepleje internt i kommunen, som er billigere.
Vi hører lignende historier fra mange andre steder, fordi kommunerne simpelt hen skraber bunden i forhold til, hvad de har af penge, og derfor er ude at se alle de steder, hvor de overhovedet kan finde besparelser.
Derfor vil jeg gerne høre: Mener ministeren overhovedet ikke, at den økonomiske spændetrøje, som regeringen har lagt ned over kommunerne, har nogen som helst betydning for den økonomi, der er i kommunerne?
Karen Ellemann (V), 2009-10-07:
Jeg må igen sige, at jeg synes, det er for tidligt at drage de her forhastede konklusioner, og et billede af spændetrøjer kan jeg på ingen måde nikke genkendende til, fordi hvorfor skulle billedet i år være et helt andet, end det har været de foregående år?
Vi har jo altså indgået en rigtig god økonomiaftale, regeringen og KL imellem, hvor der for kommunerne under et er skabt fuld finansiering til, at kommunerne også i 2010 kan løse deres velfærdsopgaver.
For kommunerne som helhed er der altså ikke på noget tidspunkt lagt op til besparelser, men der er som altid behov for, at kommunerne prioriterer midlerne - det er klart - og herunder at der foretages nødvendige effektiviseringer og omprioriteringer.
Line Barfod (EL), 2009-10-07:
Jeg kan godt forstå, at ministeren forsøger at fralægge sig ethvert ansvar og sige, at regeringen intet har med det her at gøre, at det bare er kommunerne, der åbenbart af en eller anden grund synes, at man skal skære ned rundtomkring.
Men det står jo klart – og det har vi også hørt tidligere fra den tidligere finansminister – at selve den økonomiske ramme ikke er noget, man forhandler med kommunerne, at det er et diktat fra regeringen, hvor mange penge der er til kommunerne.
Det er det, kommunerne kan forhandle inden for, og de skal så sidde og prøve at få budgetterne til at hænge sammen.
Og det er der, det nu lyder fra 90 pct. af kommunerne, at de er nødt til at skære, og det er jo altså også en række kommuner med Venstreborgmestre, der siger, at bunden simpelt hen er nået.
Mange af dem bruger af kassebeholdningen i år, og så er der ikke flere penge.
Men jeg kan forstå, ministeren mener, at det altid er nogle andres skyld, det er ikke ministerens skyld.
Karen Ellemann (V), 2009-10-07:
Jeg tager meget gerne et medansvar for de økonomiske rammer, som kommunerne tildeles under et.
Og lad mig helt klart slå fast her, at jeg også mener, spørgeren tager fejl, for i forhold til budgettet for 2009 er der altså i aftalen for 2010 afsat flere penge til service, hvilket bl.a. giver mulighed for et generelt løft i serviceudgifterne på 500 mio. kr., og ud over serviceløftet er der altså allerede for 2009 aftalt et niveauløft på 800 mio. kr. på det specialiserede socialområde samt et tilskud på op til 400 mio. kr. til madordninger i daginstitutionerne.
Så jeg har meget svært ved at genkende billedet af en samlet serviceforringelse.
Line Barfod (EL), 2009-10-07:
Det er meget muligt, at ministeren ikke kan, men det kan de forældre, der oplever, at der bliver skåret på skolerne, at der bliver lukket skoler rundtom i landet, at der bliver skåret på børnehaver, at børneinstitutioner blevet slået sammen til store 100-børns-institutioner, og som oplever, at der især på det særlige socialområde virkelig sker nedskæringer.
Vi hørte fra Egedal forleden om et forældrepar med en stærkt handicappet søn, der er ved at dø, at de har fået skåret halvdelen af deres hjælp væk, så de ikke længere kan tage sig ordentligt af ham.
Det er altså ikke noget, som jeg tror kommunalpolitikere gør for sjov; det sker, fordi de virkelig er hårdt presset økonomisk.
Også det, KL har sendt ud, om, at man i kommunerne skal gennemgå hele børneområdet ud fra en økonomisk synsvinkel, er jo udtryk for, at de er hårdt presset økonomisk.
Der vil jeg bare høre, om ministeren mener, det er kommunernes skyld, eller om det er regeringen, der lægger den økonomiske ramme, som gør, at det simpelt hen ikke kan hænge sammen.