runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Jeg deler i høj grad den samme bekymring, som skatteministeren beskriver, i forhold til hvilken effekt stigende boligskatter vil have for boligmarkedet, som i forvejen er voldsomt presset.
Derfor er det bare mærkeligt, at skatteministeren ikke klart og tydeligt vil sige, at der ikke kommer stigende boligskatter frem til 2020, i stedet for sige, at nej, det gør man ikke, og der er et regeringsgrundlag og alt muligt.
Det er da den letteste ting i verden politisk at sige, om man ønsker, at boligskatterne skal stige efter den 1. januar 2016 eller ej.
Venstres position er jo yderst velkendt på det her område.
Vi medvirker ikke til at hæve boligskatterne, og det gør vi heller ikke efter 2016.
Derfor er det altså bare påfaldende, at skatteministeren er med på, at det er problematisk, hvis der sker noget med boligskatterne, og derfor vil han så love, at han ikke gør noget, men kun til 2016.
Hvorfor vil skatteministeren ikke give den tryghed til boligejere, potentielle boligejere, dem, der løber rundt i weekenderne og kigger på huse og overvejer at etablere sig?
Hvorfor vil skatteministeren ikke give et klart politisk tilsagn til dem om, at den skattereform, som regeringen fremlægger, ikke indeholder stigende boligskatter, ej heller frem til 2020, som man i øvrigt lovede, da man gik til valg?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Regeringens politik er meget tydelig, hvad angår øget boligbeskatning, nemlig at det ikke er på dagsordenen.
Vi mener, det er vigtigt, at boligskatterne holdes i ro.
Det har vi sagt ganske tydeligt, og det er klart, at regeringen så laver regeringsgrundlag for en valgperiode ad gangen.
Sådan er det.
Men jeg er da glad for, hvis spørgeren er enig med regeringen i, at det er vigtigt at holde boligskatterne i ro, i en tid hvor markedet er usikkert, og hvor mange, også unge familier, har købt, da boligmarkedet var på sit højeste, og nu sidder og har svært ved at få enderne til at mødes.
Det er faktisk derfor, regeringen meget tydeligt har sagt, at boligskatterne kommer til at blive holdt i ro.
Tak for spørgsmålet.
Det minder lidt om det foregående, men det er jo en vigtig debat.
Danskerne kan forvente, at en skattereform vil følge regeringsgrundlaget, og deraf fremgår det helt tydeligt, at regeringen vil gennemføre en fuldt finansieret skattereform, der markant sænker skatten på arbejde, samtidig med at den har en rimelig social balance.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-25:
Jeg vil ikke gå ind i en diskussion af, hvilken regering der er mindst ambitiøs, det vil jeg ikke.
Men det er et meget interessant svar, som finansministeren kommer med her, for her var der jo en anerkendelse af, at hvis det Danmark, som de unge mennesker, der sidder heroppe, skal vokse op i, skal være et velstående land, og hvis der skal være styr på økonomien, er der behov for langt mere vidtgående reformer end det, der er lagt op til.
Min pointe er, at der ikke er flere lavthængende frugter at tage af.
Altså, hvis arbejdsudbuddet skal øges med 80.000 mere end det, regeringen har lagt op til, så skal der meget vidtgående reformer til, og det hører jeg at finansministeren anerkender.
Det synes jeg er rigtig positivt, det må jeg sige, og så skal finansministeren have ros.
Så glæder jeg mig til at se, hvad det er for nogle reformer, som kan øge arbejdsudbuddet i sådan en grad, for det er jo virkelig massive reformer, som mit parti har lagt op til.
Bjarne Corydon (S), 2012-04-25:
Det var også derfor, jeg betegnede den situation, jeg overtog, som et håndværkertilbud.
Det er jeg så blevet kritiseret for, fordi man fra andet hold har den opfattelse, at alting er i sin skønneste orden.
Det gælder f.eks. repræsentanter for de partier, der sidder lige bag hr. Joachim B. Olsen, og som hr. Joachim B. Olsen så alligevel støtter – det kan man så undre sig over.
Vi har lagt en ambitiøs plan frem i forhold til at øge arbejdsudbuddet, ja.
Vi er også ambitiøse, når det handler om at hæve produktiviteten.
Vi er også ambitiøse, når det handler om at skabe job her og nu, kickstarte økonomien og rive landet ud af den efterspørgselskrise, vi er i i øjeblikket.
Så vi sætter ind på en bred kreds af problemstillinger, og når det gælder den problemstilling, der er i fokus, så er vi klart mere ambitiøse end den tidligere regering, og ambitiøse på et niveau, der vil kunne gøre Danmark til verdens femterigeste land.
Sådan er det.
Nej, det tror jeg ikke.
Det tror jeg bestemt at folketingspolitikere i det her Folketing vil komme til at beskæftige sig med mange år fremover, men det, vi har lagt op til, er ambitiøst på et historisk niveau, og hvis det lykkes, er vi et godt stykke videre.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-25:
Jamen problemet er, at der er en massiv demografisk udfordring, som finansministeren også er bekendt med, og hvis den udfordring skal mødes efter 2020 – og det er jo der, hvor nogle af de unge mennesker, der sidder heroppe og lytter med, skal ud på arbejdsmarkedet og betale skat, og hvor samfundet gerne skulle hænge sammen – så er udfordringen større end det billede, som finansministeren prøver at skitsere.
Det har DA været ude at pege på, og det er der også andre der har været ude at pege på.
Jeg vil bare gerne bede finansministeren sige enten ja eller nej til, om han anerkender, at udfordringen altså er større, og at der er behov for yderligere reformer, der hæver arbejdsudbuddet med mere end de 59.000, som regeringen har lovet at den vil øge arbejdsudbuddet med.
Bjarne Corydon (S), 2012-04-25:
Derfor vil jeg sige, at det ellers kunne være interessant, hvis spørgeren ville komme lidt nærmere ind på sit syn på, hvorvidt den nye regering er mere ambitiøs end den tidligere regering, og hvad det egentlig måtte have af konsekvenser for, hvordan man sådan vurderer regeringsarbejdet i Danmark.
Men det er så ikke i dag, det kan vi komme tilbage til senere.
Det, jeg har sagt, og det, jeg står ved, er, at vi har lagt et historisk ambitiøst reformprogram frem.
Jeg abonnerer ikke på den der retorik med to streger under facit, og at nu kan vi træffe en række beslutninger, og så er alting i sin skønneste orden i Danmark ud i en evig horisont.
Vi kommer til at træffe beslutninger, hvis ellers vi kan finde samarbejdspartnere i Folketinget, som sætter det her land på en meget, meget solid kurs frem mod 2020.
I de kommende år vil de kommende generationer af politikere naturligvis skulle træffe andre og flere svære beslutninger end dem, jeg står for, og det tror jeg vi er helt enige om.
Jeg kender ikke i detaljen DA's analyse, men jeg kan helt bekræfte de målsætninger, hr. Joachim B. Olsen refererer.
Så kan jeg jo gøre gældende, og det vil jeg gerne gentage, at det er meget ambitiøse planer, regeringen lægger frem.
De er væsentlig mere ambitiøse end det, den tidligere regering, som hr. Joachim B. Olsens parti jo støttede, ønskede at stå på mål for.
Og det vil så have den effekt, hvis vi gennemfører dem, at det bidrager til, at vi efter det, der for mig er oplyst, rykker op som verdens femterigeste land.
Det synes jeg jo er relativt ambitiøst, men det kan være, jeg står helt alene med det synspunkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-25:
Regeringen har to mål ifølge regeringsgrundlaget, nemlig at sikre balance på de offentlige finanser i 2020 og sikre, at finanspolitikken altid er holdbar.
Dansk Arbejdsgiverforening har regnet på det her, og ifølge regeringen er det sådan, at hvis man øger arbejdsudbuddet med 59.000, vil man sikre holdbarhed i 2020.
Altså, der vil være balance på de offentlige finanser i 2020.
Men hvis finanspolitikken skal være holdbar på lang sigt, kræver det langt større reformer.
Så kræver det, at man øger arbejdsudbuddet med op til 80.000 ud over de 59.000, som regeringen planlægger at øge arbejdsudbuddet med.
Er det en analyse, som finansministeren kan nikke genkendende til, altså at behovet for reformer er langt større, hvis der skal være finanspolitisk holdbarhed ud i fremtiden, end det, som regeringen har lagt op til?
Bjarne Corydon (S), 2012-04-25:
Mange tak for spørgsmålet.
Svaret er jo forholdsvis tilgængeligt via officielle kanaler i regeringsgrundlaget, nemlig at vi agter at tage initiativer, som skaffer et øget arbejdsudbud på samlet 55.000-60.000 personer via en række initiativer, der også diskuteres i den offentlige debat: skattereform, trepartsforhandlinger, førtidspension, fleksjob og andre initiativer.
Vi vil se på øget produktivitet, og vi har også gjort, hvad vi kunne, for at rette op på den efterspørgselskrise, der er i øjeblikket.
Jeg gætter på, at det ikke er det svar, spørgeren i virkeligheden efterlyser, men en mere politisk debat om, hvorvidt det nu er det rette ambitionsniveau, vi sigter på, og det får jeg formentlig lejlighed til at følge op på, når spørgeren får sin replik.
Jeg har derfor taget lidt nye data med.
Jeg skal understrege, at jeg fik dem i hånden, da jeg gik ud ad døren, og jeg skal nok sørge for, at de bliver verificeret og sendt over senere.
Men som det er oplyst for mig, umiddelbart da jeg gik herover, vil de initiativer, vi her lægger op til, isoleret set bidrage til, at Danmark kan rykke to pladser op på OECD's rangliste over verdens rigeste lande til plads nr. 5.
Det synes jeg da egentlig ikke er så ringe endda, hvis ellers det lykkes at gennemføre initiativerne.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-04-25:
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at sikre et øget arbejdsudbud, således at Danmark i 2020 kan være blandt de ti rigeste lande i OECD?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Jeg synes ærlig talt ikke, at det giver mening at forholde sig til hypotetiske spørgsmål om, hvis der er nogen, der inviterer og hvis og hvis.
Det giver ikke mening.
Vi har altså en konkret situation, hvor den tyske udenrigsminister personligt har taget initiativ til at invitere nogle udvalgte udenrigsministre.
Alle kender de danske holdninger, også til EU.
Vi har lagt utrolig meget vægt på, også i de samtaler, vi har haft rundtomkring, at fastholde at sige, at vi fastholder, at EU-samarbejdet netop skal være et samarbejde for 27 lande.
Det er der rigtig mange der har hørt os sige rigtig mange gange.
Vi taler her om en udenrigsminister fra vores store naboland, som inviterer til et møde.
Jeg synes, at det ville være en underlig holdning fra Danmarks side, hvis man sagde, at man ikke engang ville tale sammen og møde frem til en uformel debat, så man skulle sige nej tak til sådan en invitation.
Og det ligger egentlig ret langt fra, hvad vi normalt gør i Danmark, hvor vi kommer og diskuterer med andre lande og indgår i sådanne helt uformelle drøftelser.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Jeg vil gerne kvittere for det meget klare svar, det klare ja, der kom på mit spørgsmål.
Jeg kan høre på ministeren, at vi har den samme kilde, nemlig den undersøgelse, som Ugebrevet A4 lavede, der jo viser, at hos SKAT er erfaringen, at der er noget at komme efter, når man tjekker udenlandske firmaer og håndværkere i Nordsjælland.
Der bliver eksempelvis snydt med moms, A-skat og bilafgifter.
Undersøgelsen dokumenterer jo, at det i høj grad er de nordsjællandske kommuner med Hørsholm i spidsen.
Så skal jeg bare spørge ministeren, om ministeren har gjort sig overvejelser over, hvordan det egentlig kan være, at det lige nøjagtig er i den del af landet, det er så et stort problem.
De burde vel have råd til at betale efter reglerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Spørgsmålet lyder: Hvad kan danskerne forvente sig af finansieringen af den kommende skattereform, og er det ministerens udsagn om, at lavere skat på arbejde skal finansieres 100 pct. med stigende skatter og afgifter andre steder, eller er det radikale ønske om også at inddrage de offentlige udgifter som finansieringskilde, som bliver bestemmende for finansieringen?
Hvad kan danskerne forvente sig af finansieringen af den kommende skattereform, og er det ministerens udsagn om, at lavere skat på arbejde skal finansieres 100 pct. med stigende skatter og afgifter andre steder, eller det radikale ønske om også at inddrage de offentlige udgifter som finansieringskilde, som bliver bestemmende for finansieringen?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Det, der er helt sikkert, er, at skattereformen skal være fuldt finansieret, og det synes jeg sådan set fremstår ganske tydeligt.
Det synes jeg er den rigtige tilgang at have til arbejdet med en skattereform, og det vil jeg sådan set appellere bredt til Folketingets partier om at slutte op om, samtidig med at jeg også mener, at regeringens tilgang til det, nemlig at fremlægge en samlet skattereform, er den rigtige tilgang at have.
Derefter kan vi så forhåbentlig påbegynde konstruktive og brede forhandlinger om at sænke skatten på løn, sådan at det bedre kan betale sig at arbejde, og at lav- og mellemindkomstgrupperne, der har holdt for i krisen, også får et skulderklap i økonomisk hårde tider.
Peter Christensen (V), 2012-04-25:
Ja, nu blev jeg så alligevel forvirret, for betyder det så, at det alligevel skulle opfattes som et løfte fra SF's landsmøde om, at hvis det står til SF og skatteministeren, bliver der ikke tale om nogen reel sænkning af skatten, altså at man ikke vil være med til at finde finansiering uden for skattesystemet?
Er det helt sikkert, at det vil gælde for en kommende skattereform?
Vil ministeren bekræfte, at regeringen har lagt sig fast på, at den kommende skattereform reelt vil være en skatteomlægning, jf. ministerens udtalelse på SF's landsmøde om, at »Regeringens plan er at gennemføre en skattereform, der sænker skatten på løn ved at hæve skatter og afgifter andre steder.
Altså en skatteomlægning«?
Skriftlig begrundelse
Artiklen »9. klasses-mail var Mögers es i ærmet«
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Det citat, som spørgeren læste op for mig i sit indledende spørgsmål, synes jeg, jeg kan genkende, så vi lader det være ved det.
Jeg kan igen understrege, at regeringen lægger op til en fuldt finansieret skattereform; det, der står i regeringsgrundlaget, er det, som regeringen arbejder for.
Det er da også klart – og det synes jeg også jeg har bestræbt mig på at være ganske tydelig omkring – at hvis vi skal sikre en ambitiøs og ansvarlig sænkning af skatten på løn, ja, så vil det forudsætte, at andre skatter og afgifter stiger.
Der er det regeringens ambition at fremlægge et samlet reformudspil, der kan vise, hvordan vi mener skattesystemet skal indrettes.
Og så appellerer jeg bredt til Folketingets partier, inklusive spørgerens eget parti, om at indgå i en konstruktiv dialog omkring, hvordan vi kan sikre en moderne og fornuftig skattereform, der sænker skatten på løn og er fuldt finansieret.
Også tak for spørgsmålet.
Regeringen har endnu ikke fremlagt sin skattereform, men jeg kan bekræfte som svar på spørgsmålet, at der vil ske en skatteomlægning for at kunne sænke skatten på løn.
Peter Christensen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Vil ministeren bekræfte, at regeringen har lagt sig fast på, at den kommende skattereform reelt vil være en skatteomlægning, jf. ministerens udtalelse på SF's landsmøde om, at »Regeringens plan er at gennemføre en skattereform, der sænker skatten på løn ved at hæve skatter og afgifter andre steder.
Altså en skatteomlægning«?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Det sidste svar skulle forstås præcis som det første svar.
Det er det, som regeringen i øvrigt konstant har sagt, siden regeringen blev dannet, nemlig at vi vil gennemføre en fuldt finansieret skattereform, der markant sænker skatten på arbejde og har en rimelig social balance.
Regeringen har så også insisteret på at ville fremlægge en reform i sin helhed.
Det mener vi er den korrekte fremgangsmåde, når man fremlægger en skattereform.
Jeg påpeger så i al stilfærdighed, at det er klart, at man som ansvarligt parti, der ønsker at sænke skatten på arbejde, også skal være parat til at hæve andre skatter og afgifter for at opfylde den ambition, og det har sådan set også været min fornemmelse af den offentlige debat, at det har stort set alle Folketingets partier accepteret som en præmis for arbejdet med en skattereform.
Peter Christensen (V), 2012-04-25:
Jamen det svar med en sådan afstandtagen til citatet glæder mig egentlig, for det kan vel så kun opfattes sådan, at man har en åben tilgang til finansieringskilder, så skatteministeren her i dag ikke udelukker, at der ikke kun bliver tale om en skatteomlægning, men også om en skattesænkning, eller hvordan skal jeg forstå det sidste svar?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
For det første vil jeg bede spørgeren om at lade være med at citere mig forkert, for jeg har ikke sagt, at man kørte landet i sænk.
Det var det, ordføreren sagde.
Jeg ved ikke, om det er ordførerens egen opfattelse, at det er sådan, det hænger sammen, men jeg har i hvert fald ikke sagt det, altså at man har kørt landet i sænk.
Jeg har sagt, at man ikke i tide har truffet de nødvendige beslutninger, og at man ikke i tilstrækkelig grad har haft omsorg for at bruge de gode tider til noget fornuftigt og også til at få landet igennem krisen.
Man så ikke i tide, at vi var ved at miste vores konkurrencekraft.
Man så, at der var job, der forsvandt ud af Danmark, uden at gøre noget.
Man gav skattelettelser, som der dybest set ikke var råd til.
Og det betyder jo, at vi er nødt til at forstå, at i 2010'erne, som vi er i nu, altså i vores årti lige her og nu, bliver vi nødt til at træffe nogle vanskelige beslutninger for at få Danmark sikkert igennem krisen.
Jeg ville egentlig ikke være så stolt, hvis jeg var fru Gitte Lillelund Bech, for det er jo rigtigt, at der ikke blev truffet de nødvendige beslutninger for at sikre, at Danmark også i svære tider kunne komme ud på den anden side.
Og det er det, jeg mener med, at det var fedtlaget og ikke muskelmassen i det danske samfund, der voksede i de år, hvor V og K havde regeringsansvaret.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Måske bare en enkelt kommentar til det, som statsministeren nu har gentaget rigtig mange gange, og som handler om, at Venstre og Konservative tilsyneladende, kan man forstå, kørte landet i sænk.
Det er statsministeren selv, der har brugt det her med, at den nuværende regering vil sikre et passende forhold mellem fedtlaget og muskelmassen.
Det med det passende forhold brugte statsministeren selv på sit pressemøde den 17. april 2012, så derfor kan jeg jo med rette spørge statsministeren: Hvad er det passende forhold mellem fedtlaget og muskelmassen?
Og så forsøger jeg jo at få svar ved at spørge: Hører afgifter til fedtlaget, eller hører det til muskelmassen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Altså, spørgeren stiller spørgsmålet: Vil statsministeren oplyse, hvad et passende forhold mellem »fedtlaget« og »muskelmassen« i dansk økonomi er?
Det er altså et meget besynderligt spørgsmål, men jeg har nu forstået, at det i virkeligheden handler om, at man gerne vil diskutere skatte- og afgiftspolitik, og det er jo sådan set fair nok.
Men jeg vil bare sige, at det ikke sådan er det, man spørger om her, så måske skulle man prøve tænke over, om man bliver så spidsfindig i spørgsmålene, at det faktisk er umuligt at forstå, hvad man egentlig er optaget af.
I forhold til det spørgsmål, som spørgeren stiller om et passende forhold mellem fedtlaget og muskelmassen i dansk økonomi, vil jeg gerne prøve at sige lidt mere om det, for det er jo vigtigt, at man, når man sidder i regering, får truffet de nødvendige beslutninger, der skal til, for at man kan klare sig godt fremover.
Hvis man giver skattelettelser, som der dybest set ikke er råd til, hvis man ikke passer på Danmarks konkurrencekraft, og hvis man ser til, at man er ved at overophede økonomien, så får man nogle udfordringer. Det var sådan, det var, da Venstre havde regeringsansvaret, og det er en af grundene til, at vi nu står i en situation, hvor vi må tage nogle svære beslutninger; der blev ikke rettet op i tide.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Jeg tror indledningsvis, at jeg måske skal sige, at det ikke er mig, der er begyndt med at bruge ord som fedtlag og muskelmasse; det er sådan set statsministeren.
Statsministeren brugte det også som formand for Socialdemokraterne, og jeg tror, at det var i kongrestalen fra 2010, som desværre ikke ligger på Socialdemokratiets hjemmeside længere; men det er sådan set ikke mig, der har fundet på at bruge de ord – det er statsministeren selv.
Jeg stillede et konkret spørgsmål før, som jeg så vil gentage: Når man øger skatter og afgifter, bidrager det så til, at man øger muskelmassen i dansk økonomi?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Det er jo et spørgsmål, som til forveksling ligner det tidligere spørgsmål.
Jeg tror ikke, jeg kommer det så meget nærmere end med det svar, jeg har givet, men jeg er faktisk meget nysgerrig efter at vide, hvad det her spidsfindige spørgsmål egentlig dækker over, så jeg vil overlade ordet til spørgeren for at forklare mig, hvad det her dækker over.
For jeg har i hvert fald sagt, at det, jeg opfatter som det, man skal i en regering, er at træffe de nødvendige beslutninger, der gør, at man kan løse de udfordringer, man står over for.
Vi har et Danmark, som har mistet konkurrencekraft, som har mistet job, og hvor man ikke i tilstrækkelig grad har taget hånd om udfordringerne i tide.
Nu er der mange, der er taler om rettidig omhu – også i respekt for hr. Møller, som ikke er her mere – men det var jo nok noget af det, der manglede i 00'erne, og som så gør, at vi er nødt til at påtage os et stort ansvar i den nye regering.
Det gør vi gerne, og det var jo det, jeg henviste til, da jeg snakkede om henholdsvis fedtlaget og muskelmassen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Jeg vil oplæse spørgsmålet, som vi plejer.
Spørgsmål nr. 2 lyder: Vil statsministeren oplyse, hvad et passende forhold er mellem »fedtlaget« og »muskelmassen« i dansk økonomi?
Vil statsministeren oplyse, hvad et passende forhold mellem »fedtlaget« og »muskelmassen« i dansk økonomi er?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-04-25:
Jeg tror ikke rigtig, det giver mening at gå yderligere ind i billedet.
Jeg synes, at jeg har sagt det meget præcist.
Hvis man har ansvaret for et samfund, har man ansvar for at få truffet de beslutninger, der gør, at vi er i stand til at klare fremtiden.
Det, som vi har overtaget, er et samfund, som ikke i tilstrækkelig grad var trimmet.
Vi har mistet konkurrencekraft, vi har mistet arbejdspladser, og det er den situation, som vi nu vil påtage os at rette op på.
Det er vi godt i gang med, og det kræver store beslutninger, svære beslutninger.
Men det er helt tydeligt, at man ikke i tilstrækkelig grad har truffet de beslutninger, man skulle i 00'erne, at man ikke har efterladt det Danmark, som kunne forventes fremadrettet, og de mangler er vi nu ved at rette op på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-04-25:
Nu kom vi så lidt tættere på.
Nu vil jeg altså tillade mig sige, at f.eks. 2020-planen og den aftale, som VK-regeringen lavede med bl.a. Det Radikale Venstre, jo ikke var en aftale, som Socialdemokraterne overhovedet var begejstret for, altså det med at fremrykke tilbagetrækningsreformen.
Nu vil jeg så sige, at det der med det passende forhold brugte statsministeren sådan set selv som udtryk på sit pressemøde.
Derfor må jeg jo formode, at statsministeren ved, hvad hun taler om, når hun taler om et passende forhold.
Og lad os så komme ind på noget konkret, for jeg kan jo ikke få nogle konkrete svar; så må jeg prøve at spørge konkret, for så kan det være, det hjælper.
Sikrer det et passende forhold mellem fedtlaget og muskelmassen, at man med finanslov for 2012 sender 2.000-3.000 fuldtidsbeskæftigede personer ud af beskæftigelse, ud af arbejdsmarkedet?