runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Det er to meget relevante spørgsmål, som jeg gerne vil svare på, i forbindelse med at vi skal vedtage et lovforslag om den nye grønne boligjobordning.
Det bliver fremsat inden jul og forhåbentlig tredjebehandlet i starten af det kommende år.
Så skal jeg gerne svare på de specifikke spørgsmål.
Og vi er kede af, at Socialdemokratiet ikke længere kan se sig selv i boligjobordningen.
Den har man jo tidligere været begejstret for.
Det er man så ikke længere, og det synes vi i regeringen er ærgerligt, men så er vi glade for, at der er andre partier, der vil være med til at sørge for, at en succesfuld ordning, som 0,5 millioner danskere har brugt sidste år, kan fortsætte.
Jens Joel (S), 2015-11-18:
Det vil sige, at den aftale, som skatteministeren nu står og siger at han er meget, meget glad for, og som koster 400 mio. kr., jo ikke giver 5.000 arbejdspladser, sådan som Venstre løb rundt og sagde i valgkampen.
Den giver ifølge skatteministeren selv formodentlig mindre end 600 arbejdspladser, og den giver en grøn effekt, som er en tiendedel af den effekt, man kunne have fået, hvis man havde ladet være med at fjerne vores geotermiordning.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Vi har jo haft diskussionen flere gange.
Jeg kan bare sige, at jeg som skatteminister er politiker og Venstremand.
Jeg er ikke økonom.
Hvis det alene skulle være økonomiske hensyn, der drev politik, så tror jeg ikke, at der var behov for politikere; så skulle det være økonomer og departementschefer.
Der er jeg bare ikke enig i at det er en farbar vej at gå – der er andre hensyn at tage.
Ud over hensynet til at skabe jobs handler boligjobordningen jo også om, at vi ønsker at tage hensyn til børnefamilierne ved at give dem en hjælpende hånd til børnepasning, og at vi ønsker at begrænse sort arbejde.
Men nu er det den her måde, vi har valgt at gøre det på.
Vi er gået til valg på at gennemføre boligjobordningen.
Vi har forhandlet med et flertal af partier, og der ligger en ordning, som jeg fuldt ud kan stå på mål for, og som jeg synes er god og fornuftig – og også grøn på de områder, hvor Alternativet og SF har ønsket det.
Jens Joel (S), 2015-11-18:
Men vi har jo allerede i et samråd med skatteministerens egne ord fået konstateret, at man kunne have fået flere jobs for færre penge, hvis man havde gjort noget andet.
Det er jo helt fair.
Jeg er også fuldstændig overbevist om, at man kunne have fået mere klima for færre penge.
Skatteministerens eget system kan ikke rigtig komme med en vurdering af, hvad det egentlig betyder for at reducere sort arbejde.
Så vil jeg sige, at det kan man jo også gøre på mange andre måder, altså hvis man har 400 mio. kr. til at lette dagligdagen for børnefamilierne med.
Det, der er sandheden her, er jo, at de 400 mio. kr., som man vælger at fylde i en boligjobordning, der hverken giver job eller grøn effekt, bliver taget fra den velfærd, som også er ret afgørende for børnefamilierne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Det er jo ikke overraskende, at Socialdemokraterne kritiserer boligjobordningen.
Det har man gjort i valgkampen.
Tidligere var man meget begejstret for boligjobordningen og var med til at gennemføre den, men pludselig har man vendt rundt.
Det er jo ærligt at indtage det synspunkt.
Jeg siger bare, at jeg synes, det er kedeligt, hvis man alene gør de økonomiske hensyn til valide i politik.
Vi er ikke økonomer, vi er politikere.
Men det ønsker vi i regeringen, og det ønsker vi sammen med det flertal af partier, som står bag den grønne boligjobordning.
Jeg synes, det er en god ordning, og det er det også mit indtryk at partierne, der står bag, synes.
Og jeg tror, at de mange tusinde danskere, der kommer til at benytte sig af ordningen, også kommer til at være glade for den.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at vi er politikere og ikke økonomer.
Og når Socialdemokraterne tidligere har talt for boligjobordningen, var det jo i en situation, hvor det var , at finanskrisen og den økonomiske krise virkelig, virkelig skar dybt og langt ned i samfundet og beskæftigelsen.
Man kunne på det tidspunkt se og argumentere for, at der rent faktisk var en beskæftigelseseffekt af de penge, der blev brugt.
Nu er vi i en situation, hvor det er, at konjunkturerne heldigvis har vendt.
Vi er i en situation, hvor det er, at der særlig i byggeriet er fuld damp under kedlerne.
Derfor har vi jo en prioriteringsdiskussion: Er det værd at bruge de her penge på en ny – kald den grøn, eller lad være med at kalde den grøn, det er sådan set ligegyldigt – boligjobordning, som ikke skaber særlig meget beskæftigelse, og som vi heller ikke kan få at vide fra ministerens eget ministerium om overhovedet har nogen effekt på sort arbejde.
Der er det så, at ministeren kan sige: Vi vil gerne hjælpe børnefamilier og alt muligt andet.
Jo, men jeg tror sådan set, at de fleste børnefamilier i det her land ville være bedre tjent med, at man rent faktisk investerede nogle penge i folkeskolerne i stedet for at spare på dem.
Så kan ministeren ikke her til allerallersidst lige endnu en gang forklare os, hvad logikken er i den grundlæggende prioritering, som det er, at man har lagt op til her?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Jeg har forklaret tidligere i min besvarelse, at vi synes, det er en god boligjobordning.
Jeg tror, der er mange danskere, der benytter sig af den, som også vil synes, den er ganske fornuftig.
Jeg tror også, der er nogle, f.eks. en travl børnefamilie, der gerne vil have, at de får en hjælpende hånd til rengøring eller hjælp til børnepasning.
Så kan jeg bare afslutningsvis her fra min ministerplads i Folketinget sige, at boligjobordningen – både den gamle og den nye – kommer til at begrænse sort arbejde.
Det kan jeg bekræfte.
Dan Jørgensen (S), 2015-11-18:
I september blev vi for første gang konfronteret med billeder af flygtninge på de danske motorveje.
I oktober satte antallet af asylansøgere rekord.
I november indførte Sverige midlertidig grænsekontrol, og lige nu hører vi meldinger om, at op til 200 søger asyl i Danmark om dagen.
Det bør stå
lysende klart for alle, at vi står i en ekstremt alvorlig situation, en situation, som ændrer sig hele tiden, og som meget hurtigt kan blive meget værre.
Det er en situation, som vores myndigheder skal være klar til at håndtere.
Vi Socialdemokrater har længe kritiseret regeringen for ikke at have en tilstrækkelig plan.
Regeringens handlinger virkede usammenhængende og gav et indtryk af, at man billedlig talt hoppede fra tue til tue.
Vi har, for nu at være ærlig, ikke haft den fulde tiltro til, at man var klar, hvis situationens alvor skulle eskalere.
Derfor bakker vi Socialdemokrater også op om de forslag, som nu er på bordet.
Vi anser det for naturligt, at man nu giver vores myndigheder de ekstraordinære redskaber, de skal have, for at håndtere en eventuel ekstraordinær situation.
Det gælder kapaciteten til at indkvartere asylansøgere, det gælder politiets kontrol af indrejse og ophold, og det gælder politiets muligheder for at opretholde ro og orden.
Men lige så naturligt som det er med ekstraordinære redskaber i en ekstraordinær situation, lige så naturligt er det, at vi tager de selv samme redskaber op til revision efter en rum tid.
Det sker med dette lovforslag første gang om 2 år.
Regeringen har bedt om en hastebehandling.
Det imødekommer vi.
Vi ønsker et bredt samarbejde på udlændingeområdet.
Vi tror på, at hvis man som land skal løfte den opgave, som man står over for, så skal man gøre det sammen.
Holdbare løsninger, der håndterer situationen her og nu og i fremtiden.
For det første: indsatsen i nærområderne.
Vi skal gøre det væsentlig bedre.
Det er en afgørende forudsætning for at få stoppet de flygtningestrømme, der nu kommer til Europa og Danmark, ligesom vi selvsagt også bærer et menneskeligt og moralsk ansvar for at hjælpe millioner af mennesker, der i dag lever under miserable forhold i disse områder.
For det andet: Der er behov for at gøre mere for at hjælpe de danske kommuner.
Flygtningesituationen er alvorlig.
Den udfordrer os alle sammen, men der er en særlig dansk vej at gå, en vej, hvor vi giver beskyttelse til dem, der skal have den, hvor vi beskytter sammenhængskraften i vores samfund, hvor vi reelt hjælper i nærområderne.
Samlet set er der tale om nødvendige tiltag i en for Danmark usikker tid.
Derfor kan vi Socialdemokrater støtte lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Hvis hr. Dan Jørgensen eller jeg frihedsberøves af myndighederne, skal vi for en dommer inden for maks. 3 døgn, for det har vi ret til.
Den ret ophæver det her lovforslag over for udlændinge, og alle, der interesserer sig bare en smule for retssikkerhed, bør være bekymrede, altså hårene bør rejse sig i nakken ved tanken om de typer af samfund, hvor man frihedsberøver mennesker uden at lade dem komme for en dommer.
Jeg vil spørge hr. Dan Jørgensen om, hvor længe en udlænding kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer, hvis det her lovforslag vedtages.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at »den grønne boligjobordning«s klimaog beskæftigelseseffekter er store nok til at retfærdiggøre at bruge 400 mio. kr. på denne ordning frem for at prioritere pengene til eksempelvis ældre, skoler og daginstitutioner?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Jeg vil gerne sige tingene ærligt og redeligt, og det ærlige svar er, at regeringen ikke har besluttet at bruge omprioriteringsbidraget til at lette topskatten.
Regeringen har slet ikke taget stilling til en skattereform.
Der pågår i øjeblikket i en bygning ikke så langt herfra nogle finanslovsforhandlinger, og det er jo helt afgørende for de partier, der er med omkring det bord, hvordan man vil bruge statens budget.
Der kan man vælge at bruge omprioriteringsbidraget ved at give det tilbage til kommunerne eller at bruge det på en række andre ting.
Herunder kan man selvfølgelig også vælge skattelettelser.
Men at der skulle være en særlig kobling mellem topskat og omprioriteringsbidrag, kan jeg afvise.
Men når der er et omprioriteringsbidrag og man skal beslutte i finanslovsforhandlinger, hvad man skal bruge pengene til, så er der jo en række muligheder.
Det kommer helt an på, hvad de partier, der sidder rundt om bordet, beslutter og bliver enige om.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Kan ministeren uddybe baggrunden for regeringens beslutning om at bruge 600 mio. kr. på at lempe skattereglerne for arvinger af unoterede aktier, når der samtidig skæres i bevillingerne til kommunerne, uddannelserne og forskning?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at understrege – det gjorde jeg også i samrådet i Finansudvalget i torsdags – at det er regeringens politik at sikre bedre vilkår for generationsskifte af familieejede virksomheder.
Det her land er bygget på familieejede virksomheder, der er vokset op, og som har vokset sig store og skabt enormt mange danske arbejdspladser.
Det er virksomheder, der skal blive på danske hænder.
De skal ikke kun være familieejede i en generation, de skal være familieejede i mange generationer.
Det ønsker vi i regeringen at sikre.
Derfor lægger vi også op til at rulle den tidligere regerings øgede beskatning af de her familieejede virksomheder tilbage.
Det har vi lagt op til i vores finanslovsudspil.
Ekstraregningen på de 600 mio. kr., som den tidligere regering lagde på nogle af de familieejede virksomheder, ønskede vi ikke at være med til i februar, da vi var i opposition, og det ønsker vi ikke at være med til nu, når vi er i regering.
Derfor har vi spillet ud i finanslovsforhandlingerne, som vi har gjort.
Hvorvidt det ender sådan, kommer an på, hvad man aftaler rundt om bordet.
Al den stund at finanslovsforhandlingerne endnu ikke er afsluttet, er det svært at sige noget om det, og derfor kan man heller ikke lave den kobling, som spørgeren forsøger at lave i spørgsmålet, nemlig at man tager penge fra forskning og udvikling og uddannelse og giver til formueskattekurser.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Tak for svaret, hr. minister.
Nu lægger vi til grund, at det er sådan, prioriteringen kommer til at være i den kommende finanslov, for det er trods alt det, regeringen har lagt op til, og vi ved jo og kan tydeligt se, at dens støtteparti, Dansk Folkeparti, går med på hvad som helst.
Så det lægger vi til grund i det her spørgsmål.
Han siger, at det, man er interesseret i, er at styrke generationsskifte i virksomheder osv., og han kalder de her 600 mio. kr. for en ekstraregning, man gav til de familieejede virksomheder.
Man kan ministeren så ikke uddybe, hvorfor hans eget system har betragtet det som en lukning af et skattehul på baggrund af en early warning, som man modtog for år tilbage?
Kan ministeren uddybe det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Der er jeg nødt til at henvise spørgeren til spørgerens egen partifælle, der tidligere var skatteminister.
Det er jo den tidligere skatteminister, der har sagt, at det her er et skattehul.
Det er vi ikke enige i.
Der er et lille skattehul, og det går ud på, at man jo ikke skulle kunne generationsskifte til et sted, hvor man ikke er bosat og skattepligtig, altså i udlandet, og så helt slippe for skat.
At den tidligere regering har valgt at sige, at den ekstraregning for generationsskifte på 600 mio. kr. i alt efter tilbageløb, sådan i alt i kroner og øre 750 mio. kr. inden, var hullukning, står for den tidligere regerings regning.
Det var vi ikke enige i dengang, og det er vi heller ikke i dag.
Vi ønsker at sikre bedre vilkår for familieejede virksomheder, ikke værre, og derfor lægger vi op til den her ændring i vores finanslovsudspil.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Tak for også det svar.
Skal det forstås sådan, at med bedre vilkår menes der i virkeligheden, at virksomheder uanset hvilken slags – nu breder vi det ud, så vi ikke kun snakker om familieejede virksomheder – har fuld ret til at spekulere i de skatteregler, der er?
Det håber jeg ikke er regeringens linje.
Det er noget andet, jeg gerne vil spørge om.
Ministeren bliver ved med at fremhæve, at vi ønsker bedre vilkår for landets familieejede virksomheder.
Vi ønsker bedre vilkår i det hele taget, for det vil også fremme vækst og beskæftigelse.
Kan ministeren så ikke fortælle præcis, hvor stor en beskæftigelseseffekt man regner med der kommer ud af at give de her 600 mio. kr. hvert evig eneste år de næste mange år fremover til de her familieejede virksomheder i det, der før skulle lukke et skattehul?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Først og fremmest ligger der jo ikke en færdig finanslovsaftale, og jeg tror sådan set, at det ville være en mere konstruktiv diskussion at tage, når vi ved, hvordan tingene ender.
Så skal jeg hjertens gerne også svare på specifikke spørgsmål om beskæftigelseseffekten.
Jeg kan bare sige, at det er sund fornuft, i hvert fald for mig som Venstremand og som skatteminister, at jo flere penge der kan blive i virksomhederne til at udvikle virksomhederne, til at sørge for, at JYSK kan åbne flere JYSK sengetøjslagre, og at LEGO kan udvide antallet af deres arbejdspladser og deres produktportefølje i Danmark, og jo bedre rammebetingelser Grundfos og Danfoss og en række andre familieejede virksomheder har, desto flere arbejdspladser bliver der i Danmark, og desto flere arbejdspladser bliver der forhåbentlig også skabt.
Der kan man jo vælge at være uenig i det synspunkt.
Jens Joel (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Ministeren og særlig ministerens kollega finansministeren har haft meget travlt med at sige, at finansloven handler om prioritering, og derfor er det jo relevant at spørge ind til den her prioritering, hvor man altså vælger at give ekstra 600 mio. kr. til nogle af de familieejede virksomheder, til nogle af de rige arvinger i den her sammenhæng, og hvor man så har det mindre at lave andre ting for i det her samfund.
Det er den prioritering, vi gerne vil have at skatteministeren uddyber.
For skatteministeren har selv i et svar sagt, at man ikke forventer, at den her skattelettelse til de rigeste, til de familieejede virksomheder, her i landet ikke giver nogen ekstra arbejdspladser.
Man kunne jo godt sige, at det måske skulle være et krav, at det skulle give ekstra arbejdspladser, hvis man skulle argumentere for, hvorfor man vil bruge pengene der frem for f.eks. at bruge dem på uddannelse, som har en samfundsgavnlig effekt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Jeg vil godt sige, at regeringens sigte hele tiden har været at annullere den stramning, den ekstraregning, den ekstra beskatning, som den tidligere regering indførte, og derfor kan man ikke sige, at det er penge, der tages fra kommunerne, uddannelse og forskning.
Der er tale om en tilbageførsel af den tidligere regerings skatteforhøjelse til de familieejede virksomheder.
Det sker ud fra en betragtning om og en tro på, at det er nogle penge, der skal blive i virksomhederne, når de skal gives videre til næste generation, sådan at vi sikrer, at virksomhederne forbliver på danske hænder – det forbliver de typisk, når de bliver givet videre til arvingerne – og så virksomhederne stadig væk eksisterer i Danmark i stedet for at flytte til udlandet.
Der er altså over 23.000 familieejede virksomheder, som i de kommende 10 år står over for at skulle lave et generationsskifte, og vi skal give dem så gode vilkår som overhovedet muligt.
Mange af dem ligger i øvrigt i de knap så tæt befolkede områder, og vi risikerer, at de virksomheder forsvinder, og at arbejdspladser bliver nedlagt, hvis vi ikke sikrer ordentlige rammebetingelser.
Der er det at genindføre formueskattekursen et skridt i retning af at give bedre rammevilkår for de familieejede virksomheder.
Jens Joel (S), 2015-11-18:
Man forstår på ministeren, at det er meget, meget vigtigt at tilgodese de her bestemte virksomheder.
Det anerkender vi jo så, men kan ministeren så ikke anerkende, at det selvfølgelig er et led i en økonomisk prioritering, altså at man synes, det er vigtigere at bruge 600 mio. kr. på nogle af de her relativt få virksomheder frem for at bruge pengene på f.eks. uddannelse eller den velfærd, vi er fælles om derude?
Det er jo den her regering, der handler; det er den her regering, der prioriterer, og det synes jeg man skulle sige klart og tydeligt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Jamen selvfølgelig er det udtryk for en prioritering, det er alt i politik jo.
Man kan ikke bare plukke penge fra et pengetræ, selv om det kunne være rart, men sådan hænger samfundet ikke sammen.
Vi ønsker at prioritere gode rammebetingelser for erhvervslivet.
Sammen med den tidligere regering sænkede vi selskabsskatten, fordi vi anerkendte, at det har betydning for at tiltrække virksomheder og kapital, at det har betydning, hvilke rammebetingelser virksomheder har.
Vi går ind for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Gode rammebetingelser og skattelettelser for erhvervslivet og lettelser af skatten på arbejde sikrer jo, at den private sektor vokser sig større i omfang.
Det betyder så, at den offentlige sektor bliver en lillebitte smule mindre, men det er jo i den sidste ende, den private sektor, der finansierer vores velfærdssamfund og sørger for, at vi har råd til gratis uddannelse og gratis sundhedsvæsen, og derfor skal vi sørge for, at det er den private sektor, der vokser, og ikke den offentlige.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-18:
Jeg vil gerne blive lidt ved det her prioriteringsaspekt, for sandheden er jo den, at der er mange måder, man kan anskue rammebetingelser på for de virksomheder, som rent faktisk skaber job derude i det ganske land.
En del af den her prioritering er jo, at man bruger 600 mio. kr. på at genåbne et skattehul og forærer pengene til familieejede virksomheder osv., så de frit kan spekulere videre i formueskattekursen, og så tager man pengene fra bl.a. forskning.
Der har en af landets største virksomheder, Novo Nordisk, jo været ude at gennemkritisere den her regerings prioritering, nemlig at skære i forskning.
De siger, at vi simpelt hen på sigt kommer til at udhule det grundlag, der er, for at skabe vækst og arbejdspladser og for at sikre, at en virksomhed som Novo Nordisk også er en stor virksomhed i fremtiden.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Jeg vil faktisk sige, at efter min opfattelse har en af grundene til, at Novo Nordisk er blevet så succesfyldt, at gøre med ejerforholdene.
Virksomheden er ejet af en erhvervsdrivende fond.
Det er som følge af, at vi havde nogle lukrative skatteregler, der tilgodeså, at man kunne drive en virksomhed på den her måde og have et ejerskab på den her måde.
Hvis man havde spurgt økonomer, dengang man indførte det, tror jeg faktisk ikke, de ville have anbefalet det.
De mente ikke, at det var en god ejerform osv., men det er jo altså blevet en dansk ejerform og en stor, stor succes, der gør, at store danske virksomheder enten er familieejede eller ejet af erhvervsdrivende fonde til stor gavn for det danske samfund.
Det ønske, vi har, er sådan set at understøtte, at de her virksomheder, når de bliver givet videre til næste generation eller til en fond, bliver på danske hænder, så arbejdspladserne forhåbentlig kan blive i Danmark i stedet for at flytte andre steder hen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-18:
Men lytter man til erhvervet, lyder det jo meget entydigt både fra Landbrug & Fødevarers og fra Økologisk Landsforenings side, at det er så utrolig vigtigt, at der fastholdes en ambitiøs politisk målsætning; at det er med til – de siger det meget konkret – at give tryghed, at give tillid hos dem, der overvejer at lægge om; og at det er et meget vigtigt signal til omverdenen, fordi det viser, at Danmark prioriterer det her meget højt.
Det viser, at netop når man ønsker det, som ministeren ønsker, som regeringen ønsker, og som erhvervet ønsker, nemlig en markedsdrevet udvikling, så er det ikke ligegyldigt, om man fastholder et mål, og at man fortsat har et mål.
Hvis ministeren mener, at der faktisk er en realistisk mulighed, vil regeringen så ikke genoverveje at fastholde økologimålsætningen om en fordobling af arealet i 2020?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Jeg synes, det ville være glædeligt, hvis vi kunne fastholde momentum.
Jeg har jo kunnet se, at vi i forbindelse med den udvikling, der var i forhold til den gamle målsætning fra 2007 om at fordoble arealet, i virkeligheden ikke kom særlig langt, fordi der ikke har været så stor en interesse for at omlægge igennem de seneste år.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Nu er det jo ikke altid udtryk for, at man når alt det, man gerne vil, fordi vi bruger flere penge.
Det er også derfor, at regeringen siger, at det ikke bare handler om at bruge milliarder på forskning.
Det handler også om at få et sigte ud af det, og derfor har vi skrevet i vores regeringsgrundlag, at vi vil analysere effekten af vores forskning, og at vi også skal være målrettede i vores brug af midler, og det er det, som er udgangspunktet, også for de kommende års prioriteringer.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Kan ministeren bekræfte, at lavere bevillinger til netop Det Frie Forskningsråd betyder mindre samfundsrelevant forskning?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-18:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det kommer helt an på, hvordan den forskning bedrives, om den har en effekt på det samfund, der skal aftage forskningens resultater, og om der kunne være andre instanser som f.eks. Danmarks Innovationsfond, som har lavet tilsvarende effekter med en større erhvervsmæssig konsekvens.
Mette Reissmann (S), 2015-11-18:
Hvorfor mener ministeren, at der skal spares 1,4 mia. kr. på forskning på finansloven, når OECD samtidig understreger, at »det ikke er anbefalelsesværdigt at spare på forskning i en tid, hvor forskning og udvikling kun bliver en vigtigere forudsætning i den internationale konkurrence«, jf. Mandag Morgen den 9. november 2015?
Tak, tak.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvorfor mener ministeren, at der skal spares 1,4 mia. kr. på forskning på finansloven, når OECD samtidig understreger, at »det ikke er anbefalelsesværdigt at spare på forskning i en tid, hvor forskning og udvikling kun bliver en vigtigere forudsætning i den internationale konkurrence«.
Det er Mandag Morgen, der bringer det citat den 9. november 2015?