runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Mange tak.
Baggrunden var, at vi havde spurgt statsministeren, hvorfor regeringen mener at familien hjemme hos videnskabsminister Morten Østergaard og familien hjemme hos europaminister Nicolai Wammen godt må have lov til at fordele barslen frit, mens alle andre danske familier skal have barselskvoter udstukket af regeringen.
Det var ikke, fordi de to ministre og deres familier var særlig specielle, fik vi forklaret af statsministeren, for alle familier er specielle.
Og for en gangs skyld er jeg og Venstre fuldstændig enige med statsministeren.
Alle familier har hver sin struktur, sin måde at gøre tingene på.
Alle familier har deres særlige udfordringer at tage højde for.
Fordelingen af barsel mellem forældrene er en beslutning, der træffes bedst i den enkelte familie.
Derfor skal barselsorloven være så fleksibel som muligt; derfor siger Venstre nej til øremærket barsel; derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Når det er sagt, er det ærlig talt ret specielt at stå på talerstolen i dag med et beslutningsforslag fremsat af regeringens støtteparti omhandlende et forslag, der står i regeringsgrundlaget, og som regeringspartierne og Enhedslisten oven i købet tidligere har fremsat.
Jeg kan godt forstå det, hvis Enhedslisten er forvirrede, forundrede og fortørnede over, at de skal fremsætte forslaget nu, hvor regeringen og Enhedslisten har mandater nok til at gennemføre den tvangsbarsel, som man sammen har drømt om i mange år.
Jeg forstår det til fulde, hvis Enhedslisten frygter, at det skal gå med tvangsbarslen, som det gik med kvoter for kvinder i bestyrelser, og som det gik med forbud mod køb af sex.
I Venstre har vi svært ved at se formålet med den barselssyltekrukke, der er blevet nedsat af beskæftigelsesministeren.
I Venstre håber vi derfor, at den her såkaldte barselssyltekrukke, som jeg kaldte den, snarere er tænkt som livmoder for endnu et løftebrud på ligestillingsområdet, og at regeringen simpelt hen synes, at det ville være en tand for pinligt at gennemføre tre fuldtonede ligestillingspolitiske løftebrud på mindre end et år, og at man derfor bruger eksperterne som alibi på samme måde, som man gjorde i spørgsmålet om køb af sex.
Men bevares, det er ærlig talt ikke en videre ærlig måde at føre politik på, men hvis det er det, der skal til, for at familierne får ret til at bestemme, hvordan de fordeler barslen mellem sig, er det i orden med os.
Fred være med det, det kan vi sagtens leve med.
Venstre støtter ikke forslaget.
Det er det.
Med hensyn til de 32 uger, der er, er det familierne selv, der bestemmer, hvordan de vil fordele dem.
Vi har respekt for, hvordan de vælger at fordele dem imellem sig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jamen der handler det jo kun om en del af barselsorloven.
For det er jo sådan, at der i løbet af de første uger er 2 uger, som manden skal tage, mens kvinden skal tage de første 14 uger.
Er det ikke tvang?
For hvorfor fanden ... undskyld.
Så derfor synes jeg: De 14 uger, som kvinden skal tage, er jo tvang, og de 2 uger, som manden skulle tage, er også tvang.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Jeg kan jo gentage det, som ministeren sagde for lidt siden om EU-reglerne.
Altså, det er jo ikke noget, vi har vedtaget i Venstre.
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr får det til at lyde, som om det er Venstre, der har sat noget tvang i gang.
Det er jo det sidste, vi har lyst til – og især i ligestillingspolitikken.
For vi tror ikke på, at en lovgivning skubber ligestillingen, hvis det er i ligestillingens navn, man gør det her.
Og med hensyn til den del, der er øremærket til kvinden, tror jeg godt, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ved, at det ikke er noget, der er besluttet herfra.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Tak for det.
Fra Socialdemokratiets side ønsker vi mere forældreorlov til far.
Vi tror på, at det er godt for børnene, for familierne og for ligestillingen på arbejdsmarkedet, hvis mænd tager en større del af barselsorloven end i dag.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for at kunne diskutere, hvordan vi gør det her på den bedst mulige måde.
Vi har allerede en ambition om at øremærke op til 12 uger af forældreorloven til far.
I dag oplever mange mænd nemlig, at de ikke kan tage den forældreorlov, som de ønsker.
Både økonomien, arbejdspladskulturen og frygten for, at det kan skade karrieren, betyder mindre tid sammen med børnene.
Men alt tyder på, at en øremærkning af forældreorloven gør en forskel.
Lad mig give et eksempel.
Hvis man kigger på de kommunalt ansatte mænd og den forældreorlov, som de holdt i 2007, kan man se, at deres andel blot udgjorde en tiendedel af den forældreorlov, som deres kvindelige kollegaer holdt.
I 2011 var tallet oppe på mere end 18 pct.
Årsagen var en øremærkning i overenskomsten af 6 ugers forældreorlov med løn til mænd.
Vi vil gerne give danske familier en bedre mulighed for, at far tager noget af barslen, og derfor vil vi gerne øremærke en del af forældreorloven til mænd.
Samtidig er det selvfølgelig, som ministeren også har sagt, vigtigt, at vi får lavet den rigtige lovgivning.
Det har en stor betydning for danske familiers hverdag, hvordan barselsreglerne ser ud.
Socialdemokraterne kan derfor sagtens forstå Enhedslistens ønske i dag, men vi kan af de grunde, jeg lige nævnte før, ikke støtte forslaget.
Nu bliver jeg stillet rigtig mange spørgsmål, og der kommer mange bemærkninger, så jeg beklager, hvis jeg ikke svarer på det hele.
Men der er selvfølgelig en del problemstillinger i forhold til fædrenes barsel.
Jeg kommer selv fra en arbejdskultur, hvor det, dengang jeg var yngre og selv havde små børn, ikke var normalt, at en mand tog barsel.
Det kiggede man lidt skævt til.
De kulturer er der stadig væk, og derfor vil jeg selvfølgelig være træt af, hvis det er sådan noget, der presser fædrene til, at de ikke tager barsel.
Derfor synes jeg, at øremærket barsel til fædrene er rigtig godt.
Det kan handle om økonomi, det kan handle om alt muligt andet.
Især det med økonomi, altså at faren måske tjener mere end moren, er en svær størrelse.
Det kan jeg sagtens forstå, og derfor synes jeg, at det er fint, at udvalget kigger på det.
Det er også derfor, arbejdsmarkedets parter er med i det, og det er også derfor, jeg ikke nu kan svare helt præcist på, hvor lang tid det skal være.
For med respekt for det arbejde, de laver, vil jeg gerne afvente og se, hvad det er, de kommer med.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-07:
Tak for det.
Det var lige før, jeg ville have ønsket, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr havde været oppe at sige alt det, han har sagt, inden jeg gik på talerstolen, for så kunne jeg havde fået mit adrenalin pumpet lidt op.
Må jeg ikke bare sige, at den artikel om, hvad mænd og kvinder koster, har jeg også læst, og der er i hvert fald også nogle forklaringer på, hvorfor man laver de her beregninger, og nogle forklaringer på, at man måske ikke kan gøre det helt op på den der sort-hvide måde, som jeg synes man får indtryk af, når man nu bare lige nævner overskriften.
Det er den ene ting.
Må jeg så ikke godt sige, at jeg godt kan forstå, at Enhedslisten er i tvivl om, hvad regeringen vil, for regeringen er stort set løbet fra alle de løfter, den har givet på ligestillingsområdet.
Altså, der er ikke forbud mod købesex, man vil ikke indføre kvindekvoter, og nu står vi så med den øremærkede barsel.
Må jeg ikke spørge Enhedslistens ordfører: Hvornår er nok nok, i forhold til hvad Enhedslisten synes der skal ske?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Som udgangspunkt er det jo et regeringsgrundlag for hele regeringsperioden, og jeg vil sige, at hvis det ikke bliver gennemført i denne regeringsperiode, så er nok nok.
For som udgangspunkt kan jeg jo godt forstå, at det, når ministeren nu har nedsat det her udvalg, kan være, at man bliver klogere af det.
Men som udgangspunkt skal vi selvfølgelig have gennemført det i løbet af den her regeringsperiode.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-07:
Men det kan jo så kun komme til at dreje sig om barsel til mænd, for forbuddet mod købesex er mere eller mindre dødt, og det med kvoteordninger for kvinder er også mere eller mindre dødt.
Så det er altså o.k., hvis det bare er øremærket barsel til mænd, der bliver gennemført – så er det o.k.?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Nu snakker vi om et beslutningsforslag om barselsorlov til mænd, så det er det, jeg snakker om.
Det er der, jeg siger, at det selvfølgelig skal gennemføres i løbet af den regeringsperiode, vi er i gang med.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Mange tak.
Ordføreren nævnte, at en af grundene til, at det her er en god idé, også er, at kvinder koster mere, og at mænd bidrager til vores nationale økonomi, sådan som det er lige nu.
Det får mig til at stille et spørgsmål: Taler vi om besparelser på området?
For os i Venstre er det en værdi, at barnet kan være sammen med sine forældre i op til 1 år.
Hvor er barnets tarv i det her?
Ordførerens fokus er udelukkende på økonomi og på, at det skal være ligelig fordelt mellem far og mor, før det er godt.
Det synes jeg godt nok er en kynisk tilgang.
Hvad med barnet og den værdi, der er i, at barnet kan være sammen med forældrene i 1 år?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jeg kan læse op fra min ordførertale: "Det er ligestilling for mænd, fordi man dermed siger, at nærværet af begge forældre uanset køn er enormt vigtigt for det lille barn."
Det er barnets tarv.
Det var vigtigere end spørgsmålet om det samfundsøkonomiske.
Så jeg synes, at fru Fatma Øktem har overhørt noget af det, jeg sagde.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Mange tak.
Jeg vil bruge noget af min spørgetid på at sige, at det var en stor forglemmelse fra min side, da jeg var på talerstolen, at jeg glemte at nævne, at talen her i aften også var på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Det vil jeg godt lige rette op på.
Så talen blev altså som sagt holdt på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Jeg synes faktisk, at det beslutningsforslag, der er fremsat af ordføreren, og det, der blev fremsat for et par år tilbage af regeringspartierne, ligner hinanden ekstremt meget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan har ordføreren det med, at nogle af dem, der var med til at fremsætte det ene af de to næsten identiske forslag dengang, faktisk glider af på det i dag?
Hvordan har ordføreren det med det?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jamen det har jeg det godt nok med, for det, de siger fra regeringspartiernes side, er, at de skal have det undersøgt.
Da man gennemførte det i Norge og Sverige, var det også en glidende overgang.
Jeg har bare den målsætning, at selvfølgelig skal vi have gennemført de her 12 ugers øremærkede barsel til mænd, fordi det er vigtigt både for mændene, for børnene og for kvinderne.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
B 35 er et af den slags forslag, hvor politikerne stikker hovedet helt ind i borgernes private matrikel.
Hvis mor tryner far i forhandlingen om fordeling af barselsorloven, træder staten til og klarer ærterne.
Der er ikke meget overladt til tilfældighederne, og ganske lidt er overladt til familiens egen dømmekraft.
Jeg elsker mine unger, men helt ærligt, så var det også dejligt at prøve at være den, der kom hastende hjem fra arbejde og kyssede ungerne og puttede dem i bad, mens en anden havde stået for underholdningen hele dagen.
Men tænk engang, der findes familier, som har det helt anderledes, og som ønsker at prioritere anderledes og leve anderledes.
Det er vistnok det, der kaldes mangfoldighed – eller det kunne man i hvert fald kalde det, altså retten til at indrette sit liv, som man vil.
Det, jeg får galt i halsen her, er altså selve princippet om, at vi herinde på Christiansborg skal fortælle familierne, hvad der er bedst, og blande os i fordelingen mellem mor og far.
Allerhelst så jeg, at de måneder, vi afsætter til barsel, og hvor virksomheder og det offentlige betaler til, at mor og far går hjemme, kunne fordeles frit mellem mor og far, og at reglerne fik en grundig overhaling, for de er så indviklede i dag, at det nærmest kræver en videregående uddannelse at forstå dem.
Men har den lange barsel ikke en omkostning for kvindernes karriere? vil nogle spørge.
Jo, hvis vi vælger at få børn og vælger at bruge tid med dem, når de er små, så har det en omkostning – det er indlysende.
De valg, vi træffer, har betydning.
Nej, det skal vi selvfølgelig ikke.
Gjorde vi det, ville det være et stort indgreb i menneskers ret til at indrette deres liv, et indgreb i alt det, der gør livet værd.
Og det kan vi selvfølgelig ikke være interesseret i.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Mange tak.
Jeg har et lille spørgsmål til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren synes om den udtalelse, statsministeren kom med, og som jeg startede min tale med.
Hvad mener ordføreren om en sætning, der lyder sådan her: Alle familier er specielle?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Jeg synes da, det lyder dejligt.
Alle familier er specielle.
Alle mennesker er specielle.
Det er jo sådan set også derfor, at vi tit har den politik, vi har.
Det skal vi da også tage hånd om, men omvendt vil jeg så også sige, at det, at alle er specielle og alle familier er forskellige, også kan gøre, at der er nogle, der har brug for at få nogle ekstra rettigheder inden for barsel, og der er jo det, vi gerne vil give.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Det vil sige, at ordføreren er enig med mig i, at når alle familier er specielle, har de måske nogle særlige forhold, udfordringer eller vilkår.
I dag har man en meget fleksibel barselsordning, der kan tilrettelægges, så den passer til, hvad den enkelte familie nu vælger at gøre.
Mener ordføreren så, at alle de her aktører, Kvinfo, Manfo osv., ved det bedre end den enkelte familie?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Jeg vil også lige skynde mig at sige, at nu er det her jo ikke vores beslutningsforslag, men jeg er sikker på, at regeringen kommer ud med et eller andet, efter at udvalget er færdigt med sit arbejde, og så vil vi selvfølgelig også diskutere, hvor vi står.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Først vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte, at det er muligt for mænd at få barsel i dag.
Skal jeg så forstå det sådan, at vi skal reducere familiernes frihed alene for at imødegå den situation, at nogle mænd er et sted i en kultur som den, ordføreren redegjorde for lige før, og at der så er nogle mænd, der måske ikke har hår på brystet til at sige: Jeg vil gerne på barsel?
Min mand har gjort det.
Rigtig mange af vores venner har gjort det.
Vi har muligheden for det.
Er det en god byttehandel at reducere familiernes frihed, for at nogle mænd lige tager sig selv i kraven og selv tager ansvaret for at tage den der barsel?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Det skal forstås på den måde, at vi godt vil give mænd flere rettigheder i forhold til barsel.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-02-07:
Da vores ligestillingsordfører, fru Marlene Borst Hansen, ikke kunne være til stede i dag, vil jeg på vegne af hende komme med den radikale ordførertale. Enhedslistens beslutningsforslag om at øremærke 12 ugers barsel til fædre er et af de bedre beslutningsforslag, vi har behandlet her i salen.
Det svarer nemlig meget godt til, hvad der står i regeringsgrundlaget, og dermed, hvad den nuværende regering vil arbejde for.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Radikale Venstre helhjertet støtter forslaget om at øremærke en del af den nuværende fælles barselsorlov til fædrene.
Det er der flere grunde til at vi gør.
Der er ingen tvivl om, at vil man sikre mere ligestilling på arbejdsmarkedet, vil man mindske løngabet og det endnu større pensionsgab, vil man skabe mere lige karrieremuligheder, kommer man ikke uden om at kigge på barselsreglerne.
Der er kun 6 pct. af toplederne, som er kvinder, 89 pct. af Danmarks professorer er mænd, og der er meget statistik i den dur.
Det er klart, at hvis der står to lige kvalificerede ansøgere til samme job, en mand og en kvinde, de er begge to 25 år, de er begge to nyuddannede, så ligger der potentielt 296 dages barsel pr. barn foran moderen mod 36 dage foran faderen.
Det er i gennemsnit, men det er alligevel en så betydelig forskel, at det spiller ind, når man sidder og skal ansætte enten den ene eller den anden.
Det her spiller jo også en rolle med hensyn til at sikre mænds rettigheder i forhold til fædrerollen.
Vi kan se, at der er evidens for, at der i familier, hvor far har holdt barsel, er en lavere skilsmisserate.
Alt i alt kan vi altså støtte intentionerne i beslutningsforslaget, men som det allerede er nævnt et par gange, har regeringen et arbejdende udvalg på sagen.
Vi vil være sikre på, at vi får belyst og analyseret de mulige konsekvenser af nye regler, og vi vil sikre os, at udvalget får drøftet de mange problemstillinger med en bred kreds af interessenter.
Vi ser frem til udvalgets konklusioner, som vi regner med kommer til august, og vi glæder os til at diskutere en konkret model for den øremærkede barsel sammen med EL i tiden derefter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Men nu har jeg en baggrund som erhvervsordfører, og det er jo sådan, at vi kerer os meget om, hvordan vilkårene er på vores arbejdsmarked.
Hvordan er det på den enkelte virksomhed?
Hvordan har man det med at tilrettelægge tingene, når medarbejderne i virksomheden skal have deres barselsorlov?
Og der er det jo en kende underligt, at man tilsyneladende støtter – det er i hvert fald det, vi kan forstå – at der vil komme en lovændring, når eksperterne har talt, som vil betyde, at der vil blive mindre selvbestemmelse til den enkelte familie.
Jeg synes jeg, at ministeren skulle prøve at svare lidt på det: Altså, hvorfor har man valgt at skubbe aben foran sig ved at nedsætte sådan et såkaldt udvalg, som skal komme med noget, når vi udmærket ved, hvad det er, der er partiernes politik?
O.k., så sætter jeg mig ned.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Der er ikke noget mærkeligt i, at en regering eller en opposition håndterer udvalgsarbejder på forskellig vis.
Det afhænger jo fuldstændig af, hvad det er for en situation, man arbejder med.
Her har vi altså valgt og nedsat et udvalg forud for de politiske diskussioner, der måtte komme omkring barselsområdet, og det har vi tænkt os at fortsætte med.
Den socialdemokratiske holdning er egentlig ret klar: Vi ønsker, at både mænd og kvinder har gode barselsrettigheder i Danmark.
Og det er sådan set også det, der er udgangspunktet for regeringen.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-07:
Jeg synes, det er helt fint, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger, at de ikke skal have deres familie med.
Det er helt fint, og det har jeg fuld forståelse for.
Men det, der ligger i det her forslag, er jo netop, at det giver større mulighed for at hente en billig arbejdskraft.
Selv om man så siger, at det er de her 3.150 kr., eller det er 5.000 kr., er det langt væk fra det, der oprindelig var tiltænkt med au pair-ordningen.
Vi mener, at vi skal tilbage og se på, hvad tanken bag au pair-ordningen var.
Det er det, vi skal tilbage til, og hvis der er nogen, der vil have hjælp til at gøre rent, må de jo hyre et hjemmeservicefirma til at gøre rent i stedet for at hente en fra Filippinere, eller hvor de nu kommer fra.
Det er ikke det, der har været tanken med en au pair-ordning.
Hvis ikke familien har mindreårige børn, skal de slet ikke have en au pair.
Så kan de hyre et hjemmeservicefirma til at gøre rent og ikke hente en under au pair-ordningen til at gøre rent.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Som udgangspunkt siger hr. Bent Bøgsted bare det samme, som der står i lovgivningen.
Selvfølgelig har man mindreårige børn, sådan at man kan bruge noget til børnepasning.
Det er fint nok for mig.
Men som udgangspunkt snakker hr. Bent Bøgsted om, at det er billig arbejdskraft.
Hvordan er det med au pair-pigen i dag?
Hvad får de i løn?
Eller får de lommepenge?
Er det ikke rigtigt, at i dag får de kun 3.150 kr. i lommepenge, og det er jo langt mindre, end man f.eks. betaler i Norge og Tyskland.
Så det undrer mig, at hr. Bent Bøgsted er modstander af, at de får lidt flere penge for det arbejde, som de faktisk udfører.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-07:
Jeg vil ikke afvise, at der skal ses på lønnen.
Jeg kan ikke huske lige her og nu, hvornår den sidst er blevet justeret.
Så man kan ikke afvise, at der skal ske en justering af den, men det er ret og rimeligt at se på hele ordningen og se på, hvad der oprindelig var tænkt med den her ordning.
Ordningen var ikke tænkt som en måde at få billig arbejdskraft på.
Ordningen var tænkt sådan, at man skulle gå ind i familien i det daglige og arbejde maks. 5 timer om dagen 6 dage om ugen.
Det kunne være hjælp til forskellige ting, f.eks. børnepasning.
Det skulle være en familie, der havde et mindreårigt barn.
Det var ikke tænkt sådan, men det er der mange der har i dag.
Men lad os få set på hele ordningen, gå tilbage til det, der var den grundlæggende tanke ved au pair-ordningen.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor mange der er her, hvor de kommer fra, og hvordan arbejdsforholdene er.
Det er vidt forskelligt.
Der er mange familier, der behandler dem godt nok og lever op til det, der er tanken bag au pair-ordningen.
Men lad os se på det grundlæggende i det og se på, hvad der så kommer ud af den undersøgelse, som regeringen kommer med.
Jeg ved ikke, hvad de kommer frem til, men vi vil gerne være med til at se på, at vi får ført ordningen tilbage til det, der var tanken med den.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-02-07:
Da den radikale arbejdsmarkedsordfører, hr. Nadeem Farooq, ikke kan være i salen under behandlingen af dette beslutningsforslag, så vil jeg gerne have lov til på hans vegne at fremføre De Radikales synspunkter.
Det overordnede formål med au pair-ordningen, som vi kender den i dag, er at give unge mennesker mulighed for kulturel udveksling i Danmark i form af et midlertidigt ophold i Danmark hos en værtsfamilie.
Heri skal au pair-personen indgå i familiens liv på lige vilkår med resten af familiens medlemmer.
Radikale Venstre er optaget af at sikre gode og rimelige vilkår for au pair-personer, som kommer til Danmark.
Derfor vil vi gerne kvittere for Enhedslistens spørgsmål og forslag, som er velmente, men vi kan ikke på nuværende tidspunkt forholde os konkret til dem, da ministeriet er i gang med en analyse af området.
Vi afventer den analyse, før vi melder mere konkret ud.
Samlet set kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Sanne Rubinke (SF), 2013-02-07:
Jeg har fra SF kun roser til det her forslag om ændring af au pair-ordningen.
Vi er hos os ganske enige i, at au pair-ordningen nok ikke tager højde for den måde, som verden fungerer på i dag.
Derfor er vi også ganske tilfredse med, at regeringen har sat en undersøgelse i gang – en undersøgelse, som ventes afsluttet, som ministeren sagde, her i foråret, og som forhåbentlig vil give den fornødne baggrund og viden for at ændre au pair-ordningen på de punkter, hvor den så vil trænge til ændring.
Vi vil have de positive briller på, når det seriøst skal overvejes, om Danmark skal ratificere ILO-konventionen om domestic workers, men det er en overvejelse, som jo har flere aspekter, og nogle har været inde på det i dag.
Bl.a. hænger det rigtig tæt sammen med debatten om, hvorvidt au pair-personer skal blive ved at være at betragte som yngre mennesker på kulturudveksling eller skal betragtes som betalt hushjælp.
I SF har vi også den holdning, at enten er man på kulturudveksling med en særlig status ligestillet med et medlem af familien og omfattet af en behandling, der svarer dertil, eller også er man betalt hushjælp med almindelige danske lønmodtagerrettigheder og forpligtelser.
Det er sådan nogle ting, som vil skulle debatteres, forventer vi, når undersøgelsen kommer.
Et misbrug af au pair-personer som blot billig arbejdskraft til husligt arbejde er naturligvis ikke acceptabelt, og vi vil hos os gerne medvirke til at stoppe misbrug af ordningen.
Jeg har forstået, at nogle af de ting, forslaget rejser, er der allerede i de nugældende regler taget hånd om.
Men ellers ser vi i SF ser frem til, at undersøgelsen af au pair-området bliver færdig, og til den dialog, vi så skal have med hinanden.