runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-13:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag er jo, som rækken af ordførere har redegjort for,
en udmøntning af velfærdsaftalen fra 2006.
Dengang bestemte vi, at hvert femte år skulle vi tage stilling til pensionsalderen, i takt med at levealderen stiger.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at vi i Radikale Venstre gerne havde set, at man var gået lidt længere denne gang, fordi danskerne lever endnu længere end forventet.
Det er jo i al sin enkelhed en virkelig glædelig nyhed.
Men det betyder jo så også, at vi har udsigt til flere år på pension, og at der er generationer, der har udsigt til flere år på pension end de tidligere, men måske også vigtigst, at der er en række årgange, der får længere tid på pension end de kommende generationer.
Det synes vi egentlig der er noget lidt skævt i.
Det er jo, fordi vi som politikere ikke har haft modet til at fremrykke indfasningen af velfærdsforliget.
Det hed jo netop det, fordi det er en forudsætning for vores velfærd og vores fremtidige velfærd, at vi har råd til at udvikle den.
Jeg synes, det er en lille smule fraværende i debatten her.
Faktisk er det en meget omfattende omkostning for samfundet, når flere går på pension i mange flere år end tidligere og også end kommende generationer.
Det øger selvfølgelig presset på de offentlige finanser, og det betyder jo, at vi har mindre til fremtiden, end vi har haft hidtil.
Det skyldes selvfølgelig ikke mindst, at markant flere ældre skal have adgang til sundheds- og ældretilbud, og de skal også være af høj kvalitet.
Det bliver vi hele tiden bedre til, men det koster også.
Det var derfor, at vi i 2006 og igen i 2011 besluttede at hæve pensionsog efterlønsalderen.
Der stillede vi jo med den her aftale, kan man sige, danskerne i udsigt, at de kan regne med et gennemsnit på 14½ års pension.
Men med den her hastigt stigende levealder – og igen vil jeg sige, at det er en glædelig udvikling – vil tiden på pension for en række årgange i gennemsnit blive 18 år eller mere.
Så vi vil gerne justere reglerne, så danskerne får, hvad de er blevet stillet i udsigt, men også, så man i fremtiden får råd til at tage sig af de ældre, der har behov for hjælp og pleje; de børn, der har behov for uddannelse og støtte; de børnefamilier, der har brug for, at flere er på arbejdsmarkedet, så det ikke er dem, der skal trække hele læsset, når man kommer til de generationer, hvor der bliver færre.
Vi ville gerne have haft, at regeringen havde haft modet til det.
Vi er ikke med, men der sidder nogen og forhandler om dem i Finansministeriet.
Vi er også ærgerlige over, at der spares på arbejdsmiljøet.
Vi er også rigtig ærgerlige over, at den her tænketank for et godt seniorarbejdsliv nedlægges.
Den var vi med til at foreslå, og vi var endda meget aktivt med, for selvfølgelig er der behov for, når nu mange mennesker skal være lidt længere på arbejdsmarkedet, at man får et mere fleksibelt arbejdsmarked; et arbejdsmarked, som er rummeligt for mennesker med forskellige kompetencer og evner på forskellige tidspunkter i livet.
Vi stemmer selvfølgelig for det her.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-13:
Tak for det.
Og så vil jeg sige, at jeg synes, det er værd at kigge nærmere på den tyske ordning, hvor der som sagt er et mere fleksibelt tilbagetrækningssystem.
Helt konkret er det sådan, at tyskere, som har været 45 år på arbejdsmarkedet, kan trække sig tilbage som 63-årige, hvilket er 2 år tidligere end den almindelige tyske pensionsalder på 65 år.
Så jeg synes bestemt, det er værd at kigge nærmere på den tyske ordning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Tak for det.
Jeg deler sådan set ordførerens betragtning om, at det er vigtigt hele tiden at sørge for, at folk har en tilknytning til arbejdsmarkedet, og vigtigt at have ordninger til det.
Og derfor ærgrer det mig og undrer mig sådan set også, at nogle af de ting, som blev prioriteret i den daværende regerings levetid, vil ordførerens eget parti i regering nu skære væk.
Og hvis vi kigger på de høringssvar, der er kommet til det her lovforslag, kan vi se, at alle lønmodtagerorganisationerne mere eller mindre samstemmende siger, at det er en kæmpe udfordring, at man på den ene side hæver tilbagetrækningsalderen, samtidig med at man på den anden side nedlægger tænketanken for et godt seniorarbejdsliv.
Kan ordføreren ikke delagtiggøre Folketingssalen her i, hvad i alverden der egentlig ligger til grund for den beslutning?
Hans Andersen (V), 2015-11-13:
Hvad angår arbejdsgiverne, vil vi jo – men det er bare ikke en del af det her lovforslag – forhåbentlig, forventelig i forbindelse med dette års indgåelse af en finanslovsaftale sikre bedre rammevilkår for virksomhederne, der gør, at de også fremadrettet kan skabe flere job til glæde for lige præcis de mennesker, som hr. Finn Sørensen her omtaler.
Hvis man ikke kan arbejde, er der en lang række ordninger.
Jeg er sådan set stolt af, at vi hele tiden forsøger at holde mennesker i gang, sikrer forskellige ordninger, så man kan have en tilknytning til arbejdsmarkedet, selv om man måske kun kan arbejde 25 pct. eller 50 pct.
Det er da vigtigt.
Der er en livsglæde ved at have et arbejde, og det synes jeg er vigtigt at holde fast ved i stedet for, som vi tidligere gjorde, at parkere folk på en førtidspension, nærmest inden de var fyldt 40 år.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Jeg er glad for ordførerens afvisning af at imødekomme Dansk Arbejdsgiverforenings krav.
Jeg spurgte bare for at være helt sikker, fordi jeg syntes, jeg måske var blevet en lille smule usikker, siden det blev fremhævet i ordførertalen.
Til det andet spørgsmål: Ordføreren må vel erkende, at ordføreren selv har medvirket til en stribe reformer af dagpenge, efterløn, førtidspension, fleksjob, sygedagpenge og kontanthjælp, der alle sammen forringer lige nøjagtig mulighederne for den gruppe, som vi taler om her, for at klare sig økonomisk i den situation, hvor de ikke kan være på arbejdsmarkedet?
Mange af dem må jo forlade det, lang tid før de kan gå på efterløn eller folkepension.
Hvad er ordførerens konkrete svar til disse mennesker, når nu de ordninger ikke giver nogen hjælp?
Hans Andersen (V), 2015-11-13:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at vi jo her i lovforslaget lægger op til, at arbejdsgiverne får en udgift, men den er sådan set velkendt.
Det er ikke en udgift, som opstår pludseligt.
Det her lovforslag og den her ændring har sådan set været kendt stof, også for arbejdsgiverne.
Jeg har læst høringssvaret, og jeg regner også med, at Enhedslistens ordfører har læst høringsnotatet, hvor der jo i princippet er et svar, også regeringens svar om, at vi ikke ændrer ved det her lovforslag som følge af arbejdsgivernes høringssvar.
Til det første vil jeg sige: Ja, der er borgere, der i dag desværre bliver slidt ned af at arbejde, og der er jo også i dag ordninger, både førtidspension, fleksjob og den her tidligere omtalte seniorførtidspensionsordning, som man kan gøre brug af, hvis man ikke længere er i stand til at arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
To korte spørgsmål: Anerkender ordføreren, at der findes store grupper, som ikke kan holde til at arbejde så længe, som en forhøjet folkepensionsalder vil medføre, og at de er nødt til at forlade arbejdsmarkedet længe før tid på grund af nedslidning, stress, arbejdsulykker osv.?
Så vil jeg gerne lige høre ordføreren, der ligesom refererer til, at der kommer nogle øgede omkostninger for arbejdsgiverne: Vil Venstre være parat til at imødekomme Dansk Arbejdsgiverforenings krav om, at de bliver kompenseret for de øgede udgifter til arbejdsskadeforsikring?
Det er jo det, der ligger i Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar.
Er det rimeligt, i betragtning af at hvis der er nogen, der har krævet en forhøjelse af pensionsalderen, så er det da Dansk Arbejdsgiverforening, fordi de vil have øget arbejdsudbuddet, dvs. mere konkurrence om jobbene og råderum til skattelettelser?
Nu kommer der så en lillebitte regning til arbejdsgiverne som følge af en forhøjelse af pensionsalderen.
Er det rimeligt, at Dansk Arbejdsgiverforening skal kompenseres for det?
Hans Andersen (V), 2015-11-13:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er jo en ændring af lov om social pension og lov om arbejdsskadesikring, og det handler som sagt om, at personer født efter den 31. december 1962 får reguleret folkepensionsalderen til 68 år i 2030.
Og det kan være, at vi der får en lignende debat.
Reguleringen af folkepensionsalderen som følge af udviklingen i levetiden er en del af den politiske aftale om en velfærdsreform fra 2006, som vi jo lige har vendt kort.
Antallet af ældre, der skal forsørges, er stigende, og samtidig falder antallet af personer i den arbejdsdygtige alder.
Der er derfor færre til at finansiere det stigende antal uden for den arbejdsdygtige alder, og det er en udfordring, som vi med det her lovforslag gør noget ved.
Vi ser jo også i dag en udvikling i den gennemsnitlige levetid hos danskerne, som viser, at vi lever længere.
Dette betyder jo også, at man kan have flere aktive år på arbejdsmarkedet, og det kan vi bruge til at sikre, at vi også fremadrettet kan opretholde det velfærdssamfund, som vi alle sammen ønsker, og det er så baggrunden for, at vi har et lovforslag i dag, hvor vi hæver folkepensionsalderen med 1 år i 2030.
Et andet element, som ikke har været omtalt så meget, er jo forslaget om at ændre arbejdsskadesikringen.
Det følger jo af, at når folkepensionsalderen forlænges med 1 år, så skal det sikres ved lov, at arbejdsgiveren fortsat skal betale til arbejdsskadeforsikring, indtil borgeren har ret til folkepension.
Så samlet set glæder vi os i Venstre over, at vi nu står her i dag og er med til at fremtidssikre velfærdssamfundet med det her lovforslag om at ændre den fremtidige folkepensionsalder til 68 år.
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-13:
Det er netop det, der er problemet.
For dengang seniorførtidspensionen blev indført, var der ikke noget med, at man skulle afprøves, selv om man skulle have fleksjob.
Det var et spørgsmål om, at man skulle have en hurtig sagsbehandling, hvis man kunne godtgøre, at man var nedslidt; så skulle man kunne få en seniorførtidspension i løbet af 3-6 måneder.
Det er det, man skal tilbage til, og det vil vi arbejde for i Dansk Folkeparti.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Jeg er helt klar over, at vores to partier er enige om, hvordan pensionsalderen for medlemmer af Folketinget bør være.
Det, der undrede mig, var bemærkningen om, at ordføreren ikke kender til sine pensionsvilkår, for det gør man jo som medlem af Folketinget.
Men det er godt, vi har fået sat det på plads.
Jeg er også fuldt ud klar over, at vi var enige om at stemme imod den her reform af førtidspension og fleksjob, og den har jo også yderligere forringet seniorførtidspensionen.
Det er jeg helt enig i.
Det, jeg spurgte om, var, hvad det så er for nogle konkrete ændringer, ordføreren vil have indført.
For det har jo været et problem fra starten af, at man skulle opfylde de samme kriterier som for at få en almindelig førtidspension.
Hvad er det for nogle konkrete ændringer, og hvorfor siger man ikke: Vi stemmer da ikke ja til en forhøjet pensionsalder, før man har fået bragt det her på plads, så man kan give en reel hjælp og nogle reelle svar til de mennesker, der bliver ramt af en forhøjet pensionsalder?
Bent Bøgsted (DF), 2015-11-13:
Nu er det sådan, at hr. Finn Sørensen udmærket godt ved, at Dansk Folkeparti går ind for at følge den normale pensionsalder.
Det har vi også stemt for, og i mit tilfælde er det 67 år.
Det er det, der ligger i det.
Jeg kan ikke få folkepension, før jeg er 67 år.
Så i forhold til det herinde i Folketinget ved hr. Finn Sørensen godt, at Dansk Folkeparti siger, at man skal følge den normale pensionsalder.
Noget andet er så, at der ikke er flertal for det.
Vi har bl.a. stemt for Enhedslistens forslag om at ændre det.
Men i forhold til det med seniorførtidspensionen siger hr. Finn Sørensen, at de bliver omfattet af de samme regler, og det er netop det, der er problemet.
For tanken og ideen i det dengang var, at de skulle have en hurtigere sagsbehandling.
I løbet af 3-6 måneder skulle de have en klar melding om, om de kunne få seniorførtidspension eller ej.
Det, der sker i dag, er, at man bliver slæbt igennem et ressourceforløb på grund af den reform af førtidspension og fleksjob, som Dansk Folkeparti ikke er med i, og som jeg ved Enhedslisten heller ikke er med i.
Det har udvandet det, og det har gjort, at sagsbehandlingstiden er blevet længere, og det var ikke hensigten.
Det er det, vi skal have løst.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Ordføreren ved da godt, hvordan ordførerne er pensioneret: Som medlem af Folketinget kan man gå på folkepension, når man er 61, tror jeg, så det er jo en himmelvid forskel i forhold til de grupper, vi taler om her, der lige om lidt først kan få folkepension, når de er 68.
Så den bemærkning forstod jeg da ikke.
Hvad synes ordføreren i øvrigt om den forskelsbehandling, der ligger i det?
Jeg glad for, at ordføreren har øje for, at der er nogle grupper, der bliver ramt af en forhøjet pensionsalder, nemlig alle dem, der ikke kan arbejde så længe, fordi de er nedslidt og af andre grunde.
Det burde ikke komme bag på nogen, at seniorførtidspensionen ikke løser det problem.
For det har jo fra starten af stået klart, at der er nøjagtig de samme krav til at få seniorførtidspension, som der er til at få almindelig førtidspension.
Og som ordføreren selv bemærker, er de krav jo blevet strammet.
Så hvad er det for nogle konkrete ændringer, ordføreren vil have indført i seniorførtidspensionen, eller har ordføreren nogle andre svar til de grupper, vi taler om her, der ikke kan holde til at være på arbejdsmarkedet, til de fylder 68 år?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jamen det er jo også noget kontrafaktisk historieskrivning, som spørgeren begiver sig ind på.
For der er ingen af os to, der kan vide, om en socialdemokratisk finansminister i år havde lagt op til at opprioritere indsatsen for Arbejdstilsynet i de kommende år.
Det er der jo ingen af os der ved.
Jeg kan jo sige, hvad Socialdemokratiets holdning er til de ting her, og den er, at det burde man gøre.
Det gælder et bedre arbejdsmiljø, og det gælder altså også muligheder for en mere værdig tilbagetrækning.
Hans Andersen (V), 2015-11-13:
Vi er sådan set fortsat optaget af, at vi kan sikre, at mennesker, der har haft enten et langt arbejdsliv eller et liv, hvor de også har været på overførselsindkomst i en del af den arbejdsdygtige alder, er sikret en ordentlig tilværelse som pensionister.
Det har vi sådan set skrevet i regeringsgrundlaget, og det vil vi arbejde for og komme med et forslag om på et passende tidspunkt i det nye år.
Det er det ene.
Det andet er jo, at jeg synes, det lyder lidt hult, når Socialdemokraterne, som lige har siddet i regering, kritiserer, at vi sådan set vil fortsætte det arbejde, der foregår i Arbejdstilsynet.
Men når det handlede om ekstra midler, var det altid Enhedslisten, der skulle presse den tidligere regering til at levere på det.
Og nu har vi jo heller ikke set, hvordan finansloven ser ud endnu, så måske er der også ekstra midler til Arbejdstilsynet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Så vil jeg glæde mig til at følge med i de finanslovsforhandlinger, for jeg håber inderligt, at man sørger for at få prioriteret midler til Arbejdstilsynet.
Men jeg synes, at ordføreren krøb en lillebitte smule uden om at svare på det, jeg egentlig spurgte om, for jeg spurgte nemlig decideret ind til tænketanken for seniorarbejdsliv.
Altså, lønmodtagerorganisationerne siger samstemmende, at man ikke kan hæve tilbagetrækningsalderen, samtidig med at der ikke bliver tænkt ordentligt over, hvordan man sikrer en ordentlig balance mellem arbejdsliv og seniorliv.
Hvorfor har regeringen valgt at prioritere, som den har gjort?
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Jeg ved godt, at vi skal overholde reglerne, men jeg er glad for, at formanden var lidt large, for jeg syntes, det var et rigtig godt indlæg, som jeg gerne vil kvittere for.
Og så vil jeg bare sige, at Enhedslisten selvfølgelig er åben for at samarbejde med Alternativet, der jo som det eneste parti indtil nu, ud over vores eget parti i al beskedenhed, har anerkendt de store problemer, der er med den fuldstændig mekaniske forhøjelse af pensionsalderen, som foreslås her.
Så jeg vil bare sige, at jeg ser frem til et godt samarbejde om det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-13:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at fagbevægelsen ikke bidrager med noget som helst godt, for det mener jeg at den gør.
Men jeg er fuldstændig uenig i det billede, at den danske fagbevægelse sådan helt grundlæggende set har været dygtig til at tage ansvar for samfundsudviklingen i Danmark gennem de sidste mange år.
Det har været fuldstændig afgørende, at der er blevet lavet reformer – det har det stort set været siden 1980'erne – fordi den model, som fagbevægelsen havde været fortaler for, den kæmpestore velfærdsstat, der blev bygget op, simpelt hen ikke var holdbar.
Der er blevet lavet mange reformer, og de har været imod langt de fleste af dem.
Alle dagpengereformer, kontanthjælpsreformer, førtidspensions- og fleksjobreformen og tilbagetrækningsreformen har de været imod, altså hele bundtet.
Det er et faktum.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Nu begiver ordføreren sig igen ud i den der kontrafaktiske historieskrivning, for der er ingen af os, der ved, hvad det var, en socialdemokratisk ledet regering ville prioritere i de næste års finanslove.
Men det er jo alligevel bare et virkelig deprimerende samfundssyn, ordføreren giver udtryk for, når det er, han ikke mener, at fagbevægelsen bidrager med noget som helst godt.
Det, som den jo i virkeligheden gør, er, at den sikrer – og det burde ordføreren også vide – at de danske lønmodtagere får deres retmæssige gevinst, når det er, at produktiviteten stiger, og når det er, at velstanden bliver større.
Det er jo sikret, og det har i høj grad også været med til at sikre, at vi er et samfund, hvor vi har så høj en velstand, som vi har, og et samfund, hvor den velstand er fordelt så bredt som muligt.
Så der giver jeg ikke ordføreren ret, men det er nok ikke nogen overraskelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-13:
Jeg er personligt ikke imponeret over fagbevægelsens evne til at tage ansvar for det her samfund – det er jeg oprigtig talt ikke.
I alt for mange årtier har det været sådan, at fagbevægelsen har vidst, at den f.eks. kunne presse højere og højere mindstelønninger igennem, fordi der var nogle politikere herinde, der var klar til at samle regningen op i form af alle de mennesker, som blev skubbet ud af arbejdsmarkedet.
Der er rigtig mange mennesker i Danmark, der er blevet skubbet ud af arbejdsmarkedet, og det synes jeg ikke har været et udtryk for ansvar, ligesom fagbevægelsen også har meget svært ved at tage ansvar ved at få nogle af de mange indvandrere, vi har i Danmark, ind på arbejdsmarkedet, fordi man f.eks. er imod indslusningsløn og andre ting.
Så jeg synes alt for ofte fagbevægelsen mangler at tage ansvar for den sådan helt grundlæggende udvikling af det her samfund.
Så vil jeg i øvrigt lige nævne, at trepartsaftaler da i hvert fald ikke er noget, som den socialdemokratiske regering havde specielt meget succes med i forhold til fagbevægelsen, for der kunne de heller ikke tage ansvar.
Men vi står helt bag de nedskæringer, der er i Arbejdstilsynet i finansloven.
Der er lavet en aftale, der målretter indsatsen – et risikobaseret tilsyn – og det synes vi er fornuftigt, og dermed mener vi også godt, at der kan spares.
I øvrigt stod de bevillinger alligevel til at udløbe, og det gjorde de også under den tidligere regering.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Det var lige den sidste bemærkning, der fik mig op af stolen, og jeg beklager, at jeg var lidt sen til at trykke mig ind.
For det første er det jo lodret forkert, at den danske fagbevægelse bare er imod alle tænkelige arbejdsmarkedsreformer, og at den aldrig nogen sinde bidrager til at finde nogen som helst former for løsninger.
Altså, nogle af de største og mest mærkbare ændringer og løsninger, der er fundet i det her moderne samfund, vi lever i, og det gælder alt lige fra etableringen af arbejdsmarkedspensioner til trepartsaftalen i 2007 osv. – og nu snakker vi bare om den moderne tid – er jo fundet med deltagelse af fagbevægelsen, arbejdsgiverne og regeringen.
Det er sådan set den ene del af det.
For det andet er der også noget, jeg bare gerne vil spørge ordføreren om.
Jeg deler sådan set begejstringen for, at vi er et land, der i sammenligning med alle mulige andre lande har et godt arbejdsmiljø, men det kræver jo investeringer at blive ved med at have det, og det kræver, at man har fokus på det, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliances holdning egentlig er til de nedskæringer, der er lagt op til i Arbejdstilsynet.
Jeg kan sikkert godt forudse, hvad den er.
Men mener Liberal Alliances ordfører ikke, det er vigtigt, at hvis vi i fremtiden skal have et godt arbejdsmiljø, så skal vi samtidig også have et tilsyn, der fungerer, og som rent faktisk kan rykke ud for at forhindre arbejdsskader og arbejdssygdomme i at forekomme?
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak, men vil det sige, at ordføreren mener, at når en samlet fagbevægelse – i hvert fald en samlet LO-fagbevægelse, og jeg ved, at FTF har de samme holdninger – kommer og påpeger de negative konsekvenser af at forhøje pensionsalderen, fordi massevis af deres medlemmer ikke er i stand til at bide sig fast på arbejdsmarkedet, indtil de kan gå på efterløn eller pension, så skyder de der faglige organisationer helt ved siden af, at det bare er noget, de finder på, og at det ingen rod har i virkeligheden?
Og så fik jeg ikke svar på det andet spørgsmål; hvis det kan nås, er det fint.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-13:
Der er hårde job, som af den ene eller den anden grund nedslider mennesker.
Det er jo ikke alle mennesker inden for en specifik branche, som bliver nedslidt.
Der er nogle, der bliver det.
Det er faktisk relativt få mennesker i Danmark i forhold til andre højtudviklede velfærdssamfund.
Vi har et godt arbejdsmiljø i Danmark.
Folk er sunde og raske og i øvrigt glade for at gå på arbejde, hvilket vel også udtrykkes i, at beskæftigelsen jo netop stiger også for de ældre aldersgrupper.
For dem, der bliver nedslidt, findes der formentlig ikke noget land, der har mere generøse forsørgelsesordninger end Danmark, og de ordninger er jo så til rådighed for folk, der af den ene eller den anden grund helt eller delvis mister deres arbejdsevne.
Sådan skal det også være, og sådan vil det også være fremover, så det mener jeg der er taget hånd om i vores forsørgelsesystem i Danmark – i rigelig grad endda.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Det kommer ikke bag på mig, at ordføreren gerne vil stramme skruen endnu mere, og at han sådan set ikke har nogen ord tilovers for de mange mennesker, der på grund af dårligt arbejdsmiljø ikke er i stand til at arbejde, til de kommer til pensionsalderen.
Hvis jeg har misforstået det, må ordføreren gerne lige sige noget om det.
Men jeg vil da gerne lige have genopfrisket, hvordan det er, Liberal Alliance ser på spørgsmålet om vilkår for pensionsmodtagerne.
Jeg tænker selvfølgelig på den skrigende modsætning, der er.
Vi skal om ikke så længe stemme om det her lovforslag, og det vil jo blive vedtaget med et stort flertal af politikere, der har deres på det tørre, fordi de netop kan gå på pension, når de fylder 60 eller 61, afhængigt af hvornår de er kommet ind i Folketinget.