runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2009-05-06:
Til det vil jeg så sige igen, at det er forkert forstået, for vi lægger jo netop op til, at pesticiderne kommer til at stige i pris.
Vi ved, at når pesticider stiger i pris, bliver det mindre fordelagtigt at bruge så mange pesticider, som man har gjort hidtil.
Det var jo også det, som hr. Per Clausen i sidste uge argumenterede meget voldsomt for, at der var brug for, at man nu tog et opgør og lod pesticiderne stige i afgift.
Hvis man har den politiske holdning, og jeg er sådan set enig i, at det værktøj bliver man også nødt til at bruge, må det jo også betyde, at der kommer mindre ud på det sprøjtede areal, altså at der vil blive sprøjtet mindre, fordi det ikke på samme måde er så økonomisk fordelagtigt at sprøjte.
Så alene det, at vi sætter afgiften op, vil have en meget klar effekt i forhold til omfanget, antallet af liter, der kommer ud på de danske marker.
Men en ting er omfanget. Det er selvfølgelig vigtigt, at vi får bragt det niveau ned, men for mig - og det er det, som jeg slet ikke forstår at Enhedslisten, som jo ellers, synes jeg, på mange måder har nogle interessante tanker på miljøområdet, ikke kan se fornuften i - er det helt afgørende, hvad der bliver sprøjtet med, og ikke hvor mange gange der bliver sprøjtet, hvor mange gange, om jeg så må sige, traktoren kører på marken.
Jeg synes jo, at det er helt uinteressant, hvor mange gange man kører der som sådan.
Per Clausen (EL), 2009-05-06:
Nu synes jeg jo, det er spændende, at ministeren forsøger at få det til at lyde, som om det, at man går fra behandlingshyppighed til belastningsomfang, skulle betyde, at man så ligesom stiller lidt større krav.
Der står i planen: Reduktion i belastningsomfanget med pesticider fra 2,1 til 1,4 ved udgangen af 2013, svarende til en behandlingshyppighed på 1,7.
Hvordan man regner det ud, skal jeg ikke gøre mig klog på, for det synes jeg er lidt uigennemskueligt, men ministeren siger selv, at det, vi gør i 2013, er det, vi skulle have gjort i 2009.
Og så tilføjes der: Så inddrager vi også den økologiske del af landbruget i beregningen.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-05-06:
Først og fremmest synes jeg, at man skal kvittere for, at hr. Per Clausen anerkender, at regeringen nu tager en lang række initiativer.
Det er jo ikke mere end en uge siden, at vi her i Folketinget havde lejlighed til at diskutere, hvad der skulle gøres på pesticidområdet.
Jeg lyttede meget nøje til debatten der, og der var flere partier bl.a. hr. Per Clausens parti, Enhedslisten, tror jeg - der foreslog, at man nu skulle gøre op med frivillighed og se på, at f.eks. sprøjtejournaler skulle indrapporteres.
Det er jo en af de ting, vi så gør i erkendelse af, at vi bliver nødt til at have en bedre viden også for at kunne lave en mere målrettet rådgivning.
Jeg kan så fuldstændig afmontere den myte, som hr. Per Clausen gerne vil ud i, om, at vi nu, om man så må sige, giver køb på miljøbelastningen fra pesticider.
Det gør vi bestemt ikke.
Derimod siger vi netop, at vi vil sikre, at pesticidforbruget falder, som vi har haft en målsætning om, og derudover kommer vi også til at sige, at vi så vil sikre, at det er de rigtige pesticider, der bliver brugt, ikke bare fordi de økonomisk bliver mere fordelagtige at bruge, men også fordi deres miljøbelastning er meget mindre end nogle af de pesticider, der i dag bliver brugt.
Per Clausen (EL), 2009-05-06:
Jeg synes jo for så vidt, at det er positivt, at miljøministeren nu vil bruge nogle af de redskaber, som vi fra Enhedslistens side i årevis har foreslået for at nedbringe pesticidforbruget i landbruget.
Det er jo godt, men det havde selvfølgelig været bedre, hvis ministeren eller hans forgænger var gået i gang med det, da man skulle gennemføre den oprindelige pesticidplan, som skulle have reduceret behandlingshyppigheden til 1,7 i år, og som vi ved har ført til, at pesticidbehandlingshyppigheden formentlig snarere er steget end blevet reduceret.
Men på trods af at det selvfølgelig er godt, at nogle af de midler, vi har foreslået, nu bliver anvendt, vil jeg bare spørge ministeren, om det, der sker nu, ikke er, at man siger, at man skal nå frem til det resultat i 2013, som man ikke nåede i 2009, og at det resultat, man skal nå frem til 2013, i virkeligheden, når vi snakker om det konventionelle landbrug, er mindre krævende, fordi man indregner det økologiske i den måde, man udregner belastningen på, hvilket betyder, at kravene til reduktion af pesticidsprøjtning i det konventionelle landbrug i 2013 i virkeligheden er mindre end dem, man oprindelig havde stillet til det i 2009.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-05-06:
Det rigtige signal at sende til de danske forbrugere
er jo, at vi vil styrke bæredygtig landbrugsproduktion.
Det kan man gøre på mange måder.
Nu har jeg et par gange understreget, at pesticidforbruget skal ned, det vil sige, at antallet af liter pesticid, der bliver brugt på de danske marker, skal falde.
Det gør vi, gennem at vi kommer med nogle højere afgifter, som kommer til at betyde, at antallet af liter falder.
Derudover har vi brugt en model, der hedder behandlingshyppighed, som faktisk gør, at hvis man omlægger til økologi, bliver behandlingshyppigheden større.
Og der må man sige, at det jo er meget mærkværdigt, at hvis man fremmer en produktion, der er økologisk, så der kommer flere økologiske arealer, som vi lægger op til i »Grøn Vækst«, så får det behandlingshyppigheden til at stige.
Det giver ingen mening.
Det, der giver mening, er, at vi måler på, hvad det er for en miljøbelastning, der kommer ud af de sprøjter, som man kører rundt og sprøjter med på de danske marker.
Det er jo det, vi gerne vil sikre for at kunne leve op til vores internationale forpligtelser og også for at kunne sikre, at der er en bedre biologisk mangfoldighed.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor fru Mette Gjerskov er så stor modstander af, at vi ser på, hvad der kommer ud af sprøjten, i stedet for se på, hvor mange gange traktoren kører på marken, om jeg så må sige.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-06:
Jamen er virkeligheden ikke sådan, at i den nye måde, regeringen har tænkt sig at beregne forbruget af sprøjtegifte på, vil man også indregne de økologiske arealer?
Man kigger altså ikke kun på de steder, hvor der sprøjtes, men også på de steder, hvor der ikke sprøjtes, og så tager man et gennemsnit.
Det svarer jo til, at man faktisk siger til forbrugerne, at hvis de går ned i Brugsen for at købe en liter mælk og vælger den økologiske mælk, får de godt nok en mælk, som er produceret uden sprøjtegifte, men samtidig giver de de konventionelle mælkeproducenter lov til at bruge mere sprøjtegift, end de ellers ville have fået lov til.
Synes ministeren egentlig, at det er rimeligt?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-05-06:
Nej, det er bestemt totalt ukorrekt at sige, at der ikke er sket en forskel.
For det er klart, at vi nu også gør op med den ufrihed, der har været på pesticidområdet.
Som det helt sikkert er fru Mette Gjerskov bekendt, indfører vi nu også obligatoriske sprøjtejournaler.
Det vil sige, at alle de landmænd, der sprøjter deres marker med pesticider, nu skal aflevere deres sprøjtejournaler.
Det er jo netop et meget, meget målrettet instrument, som giver os en langt bedre viden om, hvorhenne der bliver brugt pesticider i Danmark, for det har vi ikke et godt nok kendskab til.
Samlet set kommer vi til at opleve, at pesticiderne også bliver dyrere.
Og det gør de, fordi pesticidforbruget skal ned.
Så der er to ting, der står helt klart.
Pesticidforbruget skal reduceres, og det skrev vi allerede i regeringsgrundlaget i 2007.
Derudover skal vi så også have en bedre indikator, der fortæller om, hvordan og hvorledes naturen påvirkes af de sprøjtemidler, af de pesticider, som man bruger.
Der må vi sige, at behandlingshyppigheden i dag jo ikke er god nok til at forklare det.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-06:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at vi taler om gift, at vi taler om sprøjtegift, som hældes ud i vores natur.
Sagen er jo den, at den frist, der var i 2009, har regeringen udskudt til 2013, det vil sige, at man i stedet for at nå målet så bare har flyttet målstolpen.
Nu vil man også gå over til at regne tingene ud på en anden måde, det vil sige, at man nu også ændrer spillereglerne.
Så man flytter målstolpen fra regeringens side, og bagefter ændrer man spillereglerne, sådan at ingen til sidst, når vi når frem til 2013, kan være sikker på, at der reelt er sket en forskel.
Er det ikke korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-05-06:
For dem, der måtte sidde og følge med i debatten foran tv, skylder vi at sige, at for at et pesticid kan blive godkendt i Danmark, går det jo igennem en meget, meget restriktiv godkendelsesproces.
Jeg tror også, det er spørgeren bekendt, at det ikke er sådan, at man bare kan få godkendt et hvilket som helst pesticid.
I Danmark er vi meget, meget omhyggelige med, at de pesticider, der bliver godkendt, også er så miljøskånsomme som overhovedet muligt.
Men det er klart, og det har vi også allerede reflekteret over og sagt i »Grøn Vækst«, at pesticidforbruget skal ned.
Derfor lægger vi også op til, som fru Mette Gjerskov ved, at pesticidafgifterne bliver sat op.
Derudover lægger vi også op til, at de pesticider, der er mest skadelige for miljø og sundhed og også for naturen, skal afgiftsbelægges endnu mere, end tilfældet er i dag.
Så jeg er bestemt opmærksom på, at pesticidforbruget først og fremmest skal ned, men også, at miljøbelastningen af de pesticider, vi bruger, skal være mindre, end den er i dag.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-06:
Tak, hr. formand.
Vi bor jo et land, hvor der er flere gylletanke, end der er vindmøller, men vi bor desværre også i et land, hvor der lukkes 100 drikkevandsboringer om året - 100 boringer.
De lukkes på grund af pesticider, altså på grund af landbrugets sprøjtegifte.
Samtidig har vi faktisk de senere år haft en stigning på 18 pct. i forbruget af sprøjtegifte i landbruget.
Det er et kæmpestort problem, og det er et problem, der er nødt til at blive taget hånd om af landets miljøminister.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan kan ministeren forsvare at udskyde fristen for landbrugets reduktion af sprøjtemidler fra 2009, altså fra i år, og helt frem til 2013?
4 år ekstra får landbruget, hvor der kan hældes sprøjtegifte ud på jorden og direkte ned i drikkevandsboringerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-05-06:
Jeg synes simpelt hen, at det, der vil være godt, er, at vi fortsætter med nogle drøftelser af, hvordan vi bedst sikrer landbruget som energileverandør, og hvordan vi bedst får håndteret husdyrgødningen fremover og får skabt de muligheder, det så giver.
Jeg vil ikke her på stående fod lægge mig fast på nogle bestemte ting.
Jeg synes, det er et væsentligt element i »Grøn Vækst«, og jeg tror, det er noget af det, der kan skabe en god fremtid og nogle gode rammer for landbruget.
Derfor ser jeg frem til de kommende dages drøftelser om, hvordan vi får en bred aftale om »Grøn Vækst«.
Nu er vi jo netop i gang med en øvelse med Folketingets partier - i første omgang med en teknisk gennemgang af, hvad vi har med af forskellige elementer i »Grøn Vækst«.
Derefter fortsætter vi med de politiske forhandlinger, og så må vi jo se, hvad partierne hver især er interesseret i og optaget af i forhold til at sikre den udvikling, vi ønsker.
Der må vi så drøfte nærmere, hvordan og hvorledes vi bedst får udnyttet husdyrgødningen, og hvilke energiformål der giver de bedste resultater.
Og der er det vigtigt for mig, at vi nu får anvendt husdyrgødningen, og at vi får gang i biogasanlæg, men også, at vi får energiafgrøder med ind og på den måde får landbruget som energileverandør.
Men jeg vil meget gerne drøfte det videre med fru Anne Grete Holmsgaard.
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Men det er jo ikke kun det, som forslaget her går ud på, og derfor mener jeg også, at den effektmåling og hele den evaluering af, hvor gode de instrumenter og værktøjer, vi har, er, er utrolig relevant.
Så vil jeg godt lige sige noget om den der illusion, der er, om, at vi slet ikke foretager os noget for den offentlige sektor med GTS'erne og de andre ting på innovationsområdet.
Altså, GTS'erne har 4.000 offentlige kunder i dag.
Så det er jo også en slags arbejde, kan man sige, de gør dagligt for at forbedre innovationsområdet.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor der er afsat penge af regeringen i 2010 til det, vi gerne vil fremme i 2009 og øge i 2010.
Hvorfor kunne regeringen ikke vente med at afsætte penge, til der havde været en evaluering?
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Jamen ordføreren siger det jo selv: Vi har allerede afsat midler.
Så kommer der igen det der argument med, at det er helt irrelevant at kigge på den evaluering, og det er jeg bare totalt uenig i, for hele evalueringen går jo netop ud på at kigge på de værktøjer, vi har, de midler, vi har.
Og det er måske dér, vi har en grundlæggende uenighed, for det er ikke sikkert, at de midler, der skal gå til innovation i den offentlige sektor, skal kanaliseres gennem Rådet for Teknologi og Innovation.
Nu får vi resultatet af evalueringen, og så kan vi jo se, om der ligger et uudnyttet potentiale.
Men vi har jo allerede gjort en del.
Der ligger 3 mia. kr. i hele den fond for arbejdskraftbesparende teknologier, og det er jo også en slags penge, må man sige.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-06:
Jeg havde ellers forstået på ministeren, at vi sådan set er helt enige i intentionerne, der ligger i det lovforslag, vi behandler nu, nemlig at den offentlige sektor også skal være innovativ og være i udvikling - med ny teknologi, bedre arbejdsmetoder, bedre behandling osv. osv.
Og jeg har meget, meget svært ved at forstå, at vi skal afvente en evaluering af globaliseringsmidlerne, når det her overhovedet ikke har noget med globaliseringsmidlerne at gøre, men faktisk er et forsøg på at hjælpe regeringen med at leve op til sit eget regeringsgrundlag og sin kvalitetsreform og sin trepartsaftale.
Og det foreslås jo ikke af os finansieret af globaliseringsmidler.
Hvorfor skal vi afvente en evaluering af, hvordan erhvervs-ph.d.erne fungerer, når regeringen allerede har afsat 10,5 mio. kr. fra 2010 til erhvervs-ph.d.er i den offentlige sektor?
Vi vil bare gerne have et større tal.
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Ja, jeg tror, der er en ideologisk forskel her på Venstre og SF, for vi har den grundlæggende holdning, at det er vigtigt med vækst og beskæftigelse i den private sektor, så man får dannet hele skattegrundlaget, og vi er optaget af ikke bare hele tiden at kræve velfærd, men også at have nogle rammer, der skaber velfærd.
Jeg mener, det er vigtigt, at man kan sørge for, at der er en effektiv offentlig sektor med fokus på innovation og med fokus på at få mest muligt ud af de penge, vi putter i den offentlige sektor, og at man samtidig parallelt har et enormt fokus på hele globaliseringsstrategien med et historisk løft i forskning og udvikling for netop at skabe arbejdspladser; det er jo noget, man må sige der er brug for i dag.
SF vil sikkert gerne have, at arbejdspladserne bliver skabt i den offentlige sektor.
Vi mener, at skattegrundlaget skal være i orden, og vi har nok mere fokus på at sørge for, at der også er en ansvarlig økonomisk politik bag initiativerne.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-06:
Nu bliver jeg helt overrasket.
Er vækst og beskæftigelse kun noget, der henhører til det private erhvervsliv?
Er det sådan, at der simpelt hen er en ideologisk forskel her, nemlig at det er det private erhvervsliv, der skal have udviklingskraften og al innovationen via globaliseringsaftalen, og at det offentlige kun skal udvikles i den udstrækning, det kan gavne det private erhvervsliv?
Så synes jeg, der er en stor ideologisk forskel her, hvor vi vil sige, at det offentlige skal have samme udviklingspotentiale og støtte til at udvikle sig som det private erhvervsliv.
Det kan godt være, at det ikke er tekniske ting, der fremkommer af evalueringen, men effekter af forskellige indsatser kan jo sagtens overføres til det offentlige, hvis man opdager, at en eller anden indsats er skruet bedre sammen på en anden måde.
Men det kræver jo, at Rådet for Teknologi og Innovation også har lov til at beskæftige sig med innovation i det offentlige, at det er en del af dets formål, og at der er folk i rådet, der har forstand på det.
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Først og fremmest vil jeg sige til det, der hele tiden bliver sagt om, at det er tekniske ting, der ligger i evalueringen, at det altså ikke er mit indtryk.
Mit indtryk er helt klart, at man går ind og kigger på: Hvad er effekten af de ordninger, vi har i dag?
Hvad er udbyttet?
Det er jo ikke bare en eller anden kedelig, teknokratisk gennemgang, vi forventer at få ud af den analyse, det er en oversigt over det konkrete udbytte.
Jamen så er vi jo inde i en helt anden diskussion om, hvad formålet med hele Rådet for Teknologi og Innovation er, og der er det Venstres holdning, at det primære formål jo netop er at gå ind og løfte den del af globaliseringsstrategien, der handler om vækst og beskæftigelse.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-06:
Men jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren anser det for formålstjenligt, at der laves offentlig innovation via et råd, hvis formål drejer sig om innovation inden for det private erhvervsliv, og som udelukkende er sammensat af folk fra det private erhvervsliv.
Ser ordføreren ikke en fordel i, at vi får det afvejet sådan, at det offentlige også bliver repræsenteret i det råd og i formålsparagrafferne?
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man, netop når man kigger på innovation i det offentlige, kigger på best practice og får samlet de bedste erfaringer, der er gjort rundtomkring, og det mener jeg også, at man skal gøre.
Jeg kan godt høre, at man i oppositionen ikke rigtig synes, at vi kan bruge den evaluering, de er i gang med at lave på innovationsområdet, til også at finde ud af, hvordan vi skal løse opgaverne i den offentlige sektor, men jeg tror faktisk, at vi godt kan bruge den, for der går man jo netop ind og kigger på, hvad det er for nogle værktøjer, midler og rammer, der skal til, for at vi kan løfte den indsats, og der går man ind og kigger på effekten af de ting, som vi har i forvejen.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-06:
Det vil jeg meget gerne kvittere for, for det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, det er noget uambitiøst, at man med de 10,5 mio. kr., man afsætter om året, altså sætter af, hvad der svarer til 10-12 erhvervs-ph.d.er i det offentlige.
Det batter jo ikke specielt meget, hvis man har en intention om, at det her virkelig er noget, man vil satse på.
Men jeg vil godt prøve at høre ordførerens holdning til nogle af de konkrete forslag, der ligger i strategien, som kom i november måned.
Der er jo nogle ideer om et videncenter for innovation i det offentlige, som sådan skal kunne samle best practice og kunne bidrage til at få spredt nogle af de gode initiativer ud, som rent faktisk bliver taget.
Der er en række konkrete forslag i den strategi, og jeg synes ikke rigtig, vi har hørt ordførerens syn på de forslag, som jo altså ikke er en del af de ting, som vi er ved at evaluere på i forbindelse med det, der er sat i gang med globaliseringsaftalen.
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Jamen vi kan jo godt sætte os ned og lave en dimensionering af det, og det er muligt, at det måske ikke er nok i første omgang, og det må man jo så kigge på.
Så jeg er da klar til, at vi kan indgå i en diskussion om, hvorvidt der er behov for flere offentlige erhvervs-ph.d.er.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at der er hele det samarbejde mellem erhvervslivet og den offentlige sektor, så jeg synes, det er vigtigt, at man kigger på, om der er behov for ordninger der.
Så det er jeg da klar til at tage en diskussion om.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-06:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er glædeligt, at ordføreren er positivt indstillet over for intentionerne i forslaget - det hjælper os da et stykke ad vejen med det her.
Men når nu ministeren ikke kunne svare, så vil jeg godt spørge ordføreren om de 10,5 mio. kr., der altså er afsat til erhvervs-ph.d.er i det offentlige i 2010 og 2011.
Hvor mange erhvervs-ph.d.er vil det svare til, hvis jeg nu kommer med den serviceoplysning, at en erhvervs-ph.d., som jeg har forstået det, koster ca. 1 mio. kr. for Videnskabsministeriet over de 3 år, det nu varer?
Malou Aamund (V), 2009-05-06:
Som udgangspunkt er det nogle sympatiske tanker, der ligger bag lovforslaget.
I strategien for styrket innovation i den offentlige sektor, som er udarbejdet af Rådet for Teknologi og Innovation, er målet netop at styrke forholdet mellem det offentlige og det private på innovationsområdet, og i forbindelse med kvalitetsreformen gjorde regeringen det klart, at den offentlige sektor skal være den mest innovative og dynamiske i verden.
Videnskabsministeriet har igangsat en evaluering af regeringens indsats på innovationsområdet.
Vi mener altså, at det er vigtigt med innovation i den offentlige sektor, specielt med henblik på velfærdsområdet, hvor vi i de kommende år står over for markante udfordringer med mangel på arbejdskraft til at tage sig af den voksende gruppe ældre i samfundet.
Derfor er det noget, som vi har fokus på i vores innovationsindsats, men vi skal vente på den samlede vurdering, før vi planlægger nye initiativer.
Venstre støtter altså ikke forslaget.
Helge Sander (V), 2009-05-06:
Da vi nu på forskellig vis ser på området her, dels evaluering af globaliseringsmidlerne, dels hele forskningsrådssystemet, hvor Rådet for Teknologi og Innovation jo har en meget naturlig snitflade, synes jeg da, det ville være mærkeligt, hvis vi i dag beslutter her i Folketinget at udvide Rådet for Teknologi og Innovations bestyrelse uden at se på, i hvilke sammenhænge det i øvrigt sker.
Jeg synes virkelig, det er et mærkeligt tidspunkt, men det ændrer jo overhovedet ikke ved det faktum, at innovation i den offentlige sektor er vigtig.
Jeg synes, jeg understregede det meget, meget klart i min tale, og det fremgår også meget, meget klart af mange andre initiativer, som foregår, og som jo ikke er afhængige af, at de skal foregå gennem Rådet for Teknologi og Innovation - overhovedet ikke, så vidt jeg kan se.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-05-06:
Jeg går ud fra, at fru Kirsten Brosbøl er enig med mig i, at man kan diskutere mange elementer i det her forslag, men at lovforslaget her i hvert fald lægger op til en betydelig ændring af ikke bare sammensætningen, men også den funktion, som Rådet for Teknologi og Innovation vil have.
Jeg vil bare spørge, om det er udtryk for en ny praksis fra socialdemokratisk side, at hvis der bare har været udarbejdet en eller anden form for regeringsrapport om noget, og der er foreslået noget, så kan man sagtens lægge noget i Folketingssalen, uden at det kommer i høring først og bare bruse frem med at få det gennemført.