runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
For det første vil jeg gerne slå fast, at det ikke er rimeligt, hvis man som ledig skal vente i 3 måneder på at få sine dagpenge udbetalt.
For det andet vil jeg også gerne slå fast, at der ingen er, der bliver snydt for deres dagpenge.
Alle får de dagpenge, de har ret til, for hele perioden.
Desuden kan jeg oplyse, at der ikke er ventetid på at få dagpenge, hvis man som ledig allerede har fået behandlet sin anmodning om dagpenge.
Som nævnt i besvarelsen af § 20-spørgsmål nr. 1799 og nr. 1800 har Arbejdsdirektoratet skrevet til ASE og bedt om en redegørelse for a-kassens aktuelle sagsbehandlingstid.
ASE har oplyst over for Arbejdsdirektoratet, at a-kassen har oplevet en voldsom vækst i antallet af nye ansøgninger om dagpenge, og det har haft indflydelse på a-kassens sagsbehandlingstid.
ASE oplyste også i samme forbindelse, at ca. 50 pct. af de sager, der er færdigbehandlet i marts måned 2009, er behandlet på under 4 uger, fra den ledige anmoder om dagpenge første gang.
Næsten 75 pct. af sagerne er behandlet på under 6 uger, og 90 pct. af sagerne er behandlet på under 8 uger.
Arbejdsdirektoratet har på baggrund af ASE's svar vurderet, at ASE håndterer de aktuelle problemer på en tilfredsstillende vis.
Arbejdsdirektoratet har desuden bedt ASE om at bevare fokus på en sagsbehandlingstid på 4 uger i langt hovedparten af sagerne.
Generelt kan jeg oplyse, at a-kassernes gennemsnitlige sagsbehandlingstid er faldet konstant siden 2001, og det var netop i 2002, at regeringen gav de beskæftigede mulighed for frit at kunne vælge imellem tværfaglige a-kasser.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Tak for svaret.
Men det løser jo ikke problemet med at vente i over 3 måneder for den enkelte.
Det er bare et eksempel; der er rigtig, rigtig mange andre eksempler på, at også andre a-kasser - især dem, der ligger uden for LO-området - tilsyneladende ikke har været gearet til eller forberedt på, at der kom en stigning i ledigheden.
Det er jo derfor, spørgsmålet kommer op, om det er rimeligt.
Dernæst vil jeg da gerne spørge ministeren om, hvor mange flere ledige det er, ASE's område har fået, siden de ikke er i stand til at håndtere det her.
Altså, er det rimeligt, at en a-kasse - endda en statsanerkendt a-kasse - modtager penge for at løse et problem for borgerne, og at de så skal vente i 3 måneder for at få det her løst?
Ministeren siger, at det ikke er rimeligt, men at man ikke bliver snydt.
Hvad skal man leve af i 3 måneder, når man har mistet sit arbejde?
Man skulle jo bare have behandlet sin dagpengesag i den a-kasse, man har betalt til, og efter en tid skulle man vel have penge derfra, ligesom hvis man fandt en anden arbejdsgiver.
Hvad skal vedkommende leve af, når man ikke engang kan få besvaret sin sag og heller ikke få den færdigbehandlet?
Hvad skal man leve af i den pågældende periode?
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Jeg vil blot gerne gentage, at der jo ingen er, der ikke får de dagpenge, som de er berettigede til.
Men så er det jo korrekt, som hr. Bjarne Laustsen siger, at der har været en stigende ventetid for nogle a-kassers vedkommende.
Men jeg synes blot, at det er vigtigt at fæstne sig ved, at generelt er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i a-kasserne jo faldet drastisk, siden der blev frit a-kasse-valg.
Det er jo noget af det, som den her regering har gennemført, og det synes jeg faktisk man skulle tage at glæde sig over.
Det giver nogle gode rettigheder.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Nu er ministeren jo ny, og det gør måske, at man ser lidt uerfaren ud.
Men ministeren skal jo have mulighed for at ændre sit svar på det sidste spørgsmål her, som jeg ikke har stillet.
Kan man skifte a-kasse i en situation, hvor man er ledig og mangler dagpenge?
Det vil jeg gerne have svar på fra ministeren - om man kan det.
Nu siger ministeren også, at man jo får sine dagpenge, og generelt er det sådan og sådan.
Ja, det er meget godt, men det er jo bare sniksnak.
Her har vi eksempler på folk, der har ventet i 3 måneder på at få deres dagpenge.
Hvad skal folk leve af i den periode?
Altså de, der får dagpenge efter 1 uge eller 2 uger: Det er jo fint.
Men de, der går 3 måneder … På alle mulige andre områder har regeringen garanti for, at man ikke må vente længere end sådan og sådan, men når det drejer sig om dagpenge, hvor man åbenbart ikke har et svar på, hvor man skal få pengene fra, er der ingen garanti.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Det er jo generelt sådan, at man frit kan vælge sin a-kasse, og det er en rettighed, som man har fået som arbejdstager.
Men derudover vil jeg sige, at der jo er mulighed for at få kontanthjælp også i den her periode.
Det er klart, at er det sådan, at man selv kan forsørge sig, eller at ægtefællen kan, skal den mulighed bruges først.
Men det er jo ikke sandt, når hr. Bjarne Laustsen siger, at man pludselig fuldstændig mister sit forsørgelsesgrundlag.
Jeg vil altså blot sige, når hr. Bjarne Laustsen nu siger, at der ikke er frit a-kasse-valg, at det jo ikke er sandt.
Der er frit a-kasse-valg, og det var jo det, som jeg nævnte i mit allerførste svar.
Så er jeg blevet spurgt om, hvordan man kan forsørge sig i den ventetid, man har.
Der har jeg anvist de muligheder, at man enten, hvis man har en opsparing, må bruge af den, eller også må man, hvis man er gift, bruge af ægtefællens opsparing, og sidste mulighed er jo så, at man kan få kontanthjælp.
Men der er ingen, og det er vigtigt at understrege, der bliver snydt for deres dagpenge.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Tak for det.
I forbindelse med besættelsen af internationale poster er det naturligt, at en kandidat eller det land, der præsenterer en kandidat, indgår i en dialog med de lande, som skal afgøre besættelsen af en stilling, og i den forbindelse kan de lande jo rejse forskellige emner og forskellige spørgsmål, som de lægger særlig vægt på i den pågældende organisations arbejde og til varetagelse af den internationale toppost.
Det finder jeg er meget naturligt.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte jo ikke, om han indgik i en dialog.
Jeg har lagt mærke til, at statsministeren, der dengang hed Anders Fogh Rasmussen, havde fundet ud af, at dialog er godt i modsætning til under Muhammedkrisen, hvor dialog var skidt.
Men jeg spurgte jo ikke om dialog eller ikke dialog.
Jeg spurgte, om det er antageligt, hvis der gives politiske indrømmelser til en stat i forbindelse med at sikre en opbakning til at blive generalsekretær.
Når jeg spørger, så er det selvfølgelig, fordi der var utallige ting fremme om, hvad der var givet af krav fra den tyrkiske regerings side, og hvad der måske var givet af modydelser, f.eks. lukning af Roj TV, den kurdiske tv-station, der sender her fra København, fordi den er forbudt i Tyrkiet.
Der er masser af rettigheder for kurderne, der er forbudt i Tyrkiet, herunder at kunne sende tv på kurdisk.
Det er en sag, der har verseret i 4 år.
Der har aldrig været fremført noget bevis mod Roj TV.
Radio- og tv-nævnet har frikendt Roj TV og sagt o.k. for deres programmer.
I en sådan sag, der har verseret i 4 år, fandt politiet så lige før topmødet, hvor Anders Fogh Rasmussen skulle vælges, at det var meget bekvemt lige at tage til Ankara, til Tyrkiet, for at undersøge anklagerne mod Roj TV.
Det kunne jo godt ligne en tanke.
Mener statsministeren i virkeligheden, at det var en tilfældighed, at politiet valgte lige de dage, få dage før topmødet, til at rejse til Ankara for at rejse den sag, som Tyrkiets regering sætter så højt i deres ønsker?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Jeg ved ikke præcis, hvad det er, der insinueres her.
Det ser jeg ikke på nogen måde som en indrømmelse.
Danmark er et retssamfund, og vi har en meget klar skillelinje mellem, hvad der er den udøvende og dømmende magts funktioner i det her samfund, og de grænser er i sagens natur respekteret i den dialog, der har fundet sted.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Er statsministeren enig i, at det er uantageligt hvis den nu forhenværende danske statsminister har givet politiske indrømmelser for at opnå posten som NATO's generalsekretær?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Jeg vil da gerne kvittere for, at også spørgeren er enig i, at det er fornuftigt og naturligt, at man i forbindelse med besættelsen af en international stilling som kandidat eller som det land, der fremfører en kandidat, er i dialog med den kreds af lande, der er involveret i stillingtagen til kandidatens eventuelle valg, og det er jo præcis det, der har fundet sted her.
I relation til ROJ TV er den tidligere statsminister jo citeret for, at såfremt der var beviser for, at ROJ TV kunne forbindes med terroraktiviteter, ville man fra dansk side selvsagt gøre alt for at lukke ROJ TV, men han understregede, at det naturligvis skulle ske inden for rammerne af dansk lovgivning.
Det er ikke nogen indrømmelse, man kunne i virkeligheden snarere betegne det som et stykke folkeoplysende arbejde med afsæt i, hvad Danmark er for et land.
Hvis hr. Frank Aaen vil have foldet ud, hvad det er for nogle efterforskningsskridt og andet, der er taget over for ROJ TV, må jeg derfor henvise til den minister, der har ressortansvaret, for det er jeg ikke bekendt med i detaljer.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Det er meget betænkeligt, at statsministeren, her hvor han oven i købet for første gang som statsminister skal svare på § 20-spørgsmål i salen, undlader at svare.
Jeg håber da ikke, det er den linje, statsministeren vil køre fremover - at undlade at svare.
Jeg spurgte, om statsministeren ville garantere, at der ikke blev givet politiske indrømmelser til Tyrkiets regering i forbindelse med forhandlingerne om at acceptere Anders Fogh Rasmussen som NATO-generalsekretær.
Kan statsministeren garantere, at der ikke blev givet indrømmelser?
Jeg snakker ikke om dialog, jeg snakker om politiske indrømmelser.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-15:
Politiske indrømmelser
- jeg går altså ud fra, at det, der sådan set spørges til, er, om der sagt eller ment noget, som er ude af linje med, hvad der ellers er dansk politik.
Jeg må sige, som jeg netop har sagt, at jeg har noteret mig, at den tidligere statsminister har givet nogle klare meldinger om det danske syn på terrorisme og terroraktiviteter og har sendt det signal, at hvis der kan løftes en bevisbyrde for, at noget sådant kan kobles til ROJ TV, vil man selvsagt inden for rammerne af dansk lovgivning tage de relevante skridt, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Det har hele tiden været regeringens linje, at bekæmpelse af terrorisme er højt prioriteret, og det er selvklart regeringens linje, at eventuelle skridt, der skal tages i så henseende, selvfølgelig tages inden for rammerne af dansk lovgivning og tages af de myndigheder, der er tillagt ansvaret herfor.
Frank Aaen (EL), 2009-04-15:
Det var altså helt tilfældigt, at anklagemyndigheden tog til Tyrkiet for at rejse den sag, som Tyrkiets regering fremhæver som så vigtig, nemlig at få lukket en tv-station.
Det var altså rent tilfældigt, at politiet lige tog til Tyrkiet nogle få dage før topmødet, og jeg håber, statsministeren vil garantere, at det var helt tilfældigt, og at der ikke på nogen måde var nogen form for inspiration til, at anklagemyndigheden på det tidspunkt tog sagen op.
Den garanti vil jeg selvfølgelig gerne have.
Men kan jeg også få garanti for, at der ikke blev givet andre politiske indrømmelser?
Selvfølgelig diskuterer man, hvordan NATO skal udvikle sig, hvordan den nye struktur og alt muligt andet i NATO skal udvikle sig, og det er helt i orden, for man skal diskutere med en kandidat, hvad den pågældende mener.
Men blev der givet politiske indrømmelser, altså indrømmelser, der er i modstrid med den politik, Danmark ellers har?
Er statsministeren enig i, at det er uantageligt, hvis den nu forhenværende danske statsminister har givet politiske indrømmelser for at opnå posten som NATO's generalsekretær?
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Jeg skal læse spørgsmålet op efter de nye regler: Synes ministeren, at det er et velfærdssamfund værdigt at stoppe udbetalingen af sygedagpenge, så længe sygemeldte ikke er raskmeldt?
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Hr. Bjarne Laustsen vil gerne vide, om det harmonerer med et velfærdssamfund at standse sygedagpenge, så længe den syge ikke er blevet raskmeldt.
For mig at se er det det samme som at spørge, om vi ikke helt skal afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge.
Jeg mener imidlertid, at det ville være forkert at åbne muligheden for, at en borger kan modtage sygedagpenge i et ubegrænset antal år.
Vi ved jo, at det bliver sværere at vende tilbage til arbejdsmarkedet,
jo længere tid man har været på offentlig forsørgelse.
Det, at der er en bagkant på sygedagpengene, betyder, at både den sygemeldte og kommunen i højere grad end ellers har fokus på, at den sygemeldte vender tilbage til arbejdet inden udløbet af sygedagpengeperioden.
I lovforslaget om en styrket sygefraværsindsats får kommunerne fremover mulighed for tidligt i et sygeforløb at gøre en aktiv indsats og give tilbud, der kan medvirke til, at sygemeldte fastholder deres tilknytning til arbejdsmarkedet, inden de mister retten til sygedagpenge.
Kommunen skal dog, før den standser udbetalingen af sygedagpenge på grund af varighedsbegrænsningen, anvende en arbejdsevnemetode for at undersøge, om den sygemeldte er berettiget til revalidering, fleksjob eller førtidspension.
Hvis en borger er berettiget til revalidering eller der starter en førtidspensionssag, vil sygedagpengene fortsætte, indtil den egentlige revalidering starter, og indtil der er truffet en afgørelse i pensionssagen.
Hvis en borger er berettiget til et fleksjob, vil der kunne udbetales ledighedsydelse, indtil fleksjobbet er fundet.
Jeg synes således, at sygedagpengelovgivingen i vidt omfang bærer præg af, at der er tænkt i sammenhænge og overgange fra andre beskæftigelsesmæssige eller sociale løsninger.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Tak for svaret.
Men det er jo en faktuel kendsgerning, at der er flere tusinde mennesker, der ikke er omfattet af de regler, som ministeren taler om.
Der er folk, der ikke er blevet afklaret; der er folk, der ikke er blevet visiteret til et fleksjob; der er folk, der ikke har fået revalidering; der er folk, der ikke er blevet indstillet til en pension.
De er stadig væk sygemeldte; der ligger en lægeerklæring på, at de stadig væk er sygemeldte.
Hvad tror ministeren så?
Tror ministeren så, at de bliver mere raske, ved at man fratager dem sygedagpengene?
Det er der også for nogle, men for hovedparten er der ikke.
Så hvad tror ministeren der hjælper her?
Er det udelukkende sanktioner, så længe der er en læge, der siger, at vedkommende er syg?
Og det er jo det, der er det interessante spørgsmål: Bliver folk raske af, at man tager sygedagpengene fra dem?
Er det økonomiske incitamenter, der virker, eller virker sundhedsministerens system?
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Som jeg indledte med i min besvarelse, synes jeg, det er utrolig væsentligt, at der netop er en bagkant for længden af sygedagpengeperioden.
Og det er simpelt hen, fordi det er utrolig vigtigt, at kommunerne og selvfølgelig også den sygemeldte selv - men i høj grad kommunerne - er opmærksomme på, at der er en bagkant og derfor er med til at tage nogle initiativer.
Derfor ser jeg heller ikke, at der skal tages nye initiativer på området.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Jeg kan forstå, at det er vigtigt for regeringens sygedagpengepolitik, at der er en kant, en bagkant, som folk kan falde ud over.
Det er ikke vigtigt at blive rask; det er regeringen fuldstændig, komplet ligeglad med.
Det, det må dreje sig om, er, at der er 4.000-5.000 mennesker, der er i den her situation, og som ikke er blevet afklaret i forhold til de regler, som ministeren gerne vil have.
Der er det sådan, at man populært sagt falder ned mellem to stole.
Der er nogle situationer, hvor folk ikke kan få kontanthjælp på grund af ægtefælleforsørgelse.
Og lægen siger stadig væk, at de er for syge til at kunne gå på arbejde - der er i øvrigt heller ingen arbejdsgiver, der vil have dem - så de er stadig væk sygemeldte.
Hvad skal de gøre i den situation?
Nu siger ministeren, det er vigtigt, at der er en kant, at der er en afgrund, de kan falde ud over.
Det synes jeg bare ikke er tilstrækkeligt.
Det var derfor, jeg spurgte, om det er et velfærdssamfund værdigt, at man fratager dem forsørgelsen.
For kontanthjælpen - det står jo i grundloven - er den sidste forsørgelse, man kan få.
Den er der heller ikke mulighed for at få for mange mennesker.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Jeg synes ærlig talt, hr. Bjarne Laustsen udlægger mit svar på en ret forkert måde, jeg havde nær sagt uanstændig måde.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at jeg synes, folk skal falde ud over kanten, tværtimod.
Når jeg siger, at jeg synes, det er vigtigt, at der er en bagkant, er det netop for at øge kommunernes fokus på at få taget nogle initiativer over for den sygemeldte.
Det er netop det, jeg vil kalde for et rigtigt og godt liberalt menneskesyn.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at nogen skal falde ud over kanten.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Men det er jo det, de gør, og derfor er spørgsmålet, om det så hjælper at have den bagkant.
Virker det instrument at have en bagkant, hvor folk mister forsørgelsen - for de er jo stadig væk ikke blevet raske?
Det er jo interessant.
Spørgsmålet er, om ministerens svar er, at det virker at have en bagkant, for det, ministeren betonede, var, at det vigtigste i verden er at have en bagkant - som man kan falde ud over, siger jeg så.
Jeg troede, at det, det handlede om, var at få folk gjort raske i sundhedssystemet, få dem gjort klar til et arbejde, og hvis ikke de kan klare et arbejde på fuld, normal tid, så er der mulighed for revalidering, fleksjob og måske en førtidspension.
Det ville jeg synes var svaret, og det skal vi hjælpe hinanden med at få klaret.
Men svaret her er alene, at det er vigtigt med en bagkant, for ellers bliver folk ikke raske, men spørgsmålet er, om det virker - jeg tror det næppe.
Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Jamen det, jeg siger, er jo netop, at det, der er vigtigt, er, at kommunerne har stor fokus på det her område.
Problemet er, at hvis man bare udvider muligheden for at få sygedagpenge til det uendelige, så har kommunerne ikke den fokus på borgeren, og så har kommunerne ikke den fokus, de skal have, på netop at få den sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Synes ministeren, at det er et velfærdssamfund værdigt at stoppe udbetalingen af sygedagpenge, så længe sygemeldte ikke er raskmeldt?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Nu er det sådan, at aktivering dækker over mange ting: at man skal møde op til en samtale, at man skal møde op til en psykolog, det er faktisk også en del af aktiveringen.
Så aktivering er mange ting.
Aktivering er sådan et ord, der omfatter rigtig mange ting.
Det er ikke kun aktivering i den forstand, at man skal ud at arbejde.
Aktivering kan være mange ting, og hr. Eigil Andersen vil også i det nye lovforslag om sygefravær, som hr. Eigil Andersen har været til høring om, kunne se, at aktiveringen af de syge kan dække over mange ting.
Det kan også være en træningsperiode, hvor man skal til noget genoptræning.
Det dækker over rigtig meget.
Men det er og bliver ikke Dansk Folkepartis holdning, at man skal tage sygedagpenge fra folk uberettiget.
Så skal det ankes, og så skal de have dem tilbage, hvis de har mistet dem uberettiget.
Vedrørende kammeradvokaten kan jeg oplyse hr. Eigil Andersen om, at de sager kan læses på ministeriets hjemmeside.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Jeg noterede mig, at hr. Bent Bøgsted bruger udtrykket uskønt.
Jeg ved, at hvis man på godt jysk siger, at noget ikke er så ringe, betyder det, at det er rigtig godt.
Så når hr. Bent Bøgsted bruger udtrykket uskønt, så tager jeg det, som at det er rigtig, rigtig grimt.
Det kan ordføreren jo så lige kommentere kort.
Jeg vil gerne spørge til baggrunden for, at hr. Bent Bøgsted og andre i regeringspartierne på et tidspunkt har udtrykt, at den her forsøgsordning må ændres, sådan at man ikke bliver ringet op midt om natten, eller at man, selv om man er alvorligt syg, skal forklare, hvad man har tænkt sig at gøre, og hvornår man vil tilbage på arbejde; at man ikke bliver frataget penge, hvis man bliver sat til noget aktivering, man ikke kan klare osv. Er der overhovedet ændret i den måde, som det her forsøg kører på ude i kommunerne?
Mens vi har hele den her diskussion, hvor vi snakker om paragraffer og alt muligt andet, er der så ændret noget i den adfærd ude i kommunerne?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Selvfølgelig skal man tænke på, at det her er et forsøg, hvor man afprøver nye metoder.
Men de sanktionsregler, der har betydet, at nogle har mistet deres sygedagpenge, er jo de samme sanktionsregler, som ligger i den gamle lovgivning.
Der skal man se på: Hvad er årsagen til, at de har mistet sygedagpengene?
Så er det, jeg siger - og det vil jeg gerne gentage, gentage og gentage - at hvis der er nogle, der uberettiget har mistet deres sygedagpenge, skal de selvfølgelig have dem tilbage igen.
Det håber jeg de gør.
Så kan det afklares en gang for alle, om de har mistet dem uberettiget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Jamen det er da dejligt at høre og få bekræftet her, at selv om Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted stiller sig op og siger, at de er de syges forsvarere, er det altså o.k., at man vender bunden i vejret på folk og tager pengene ud af lommerne på dem, også selv om man overhovedet ikke har et grundlag for at gøre det.
Det er jo det, der sker - det vil jeg også godt bede om en kommentar til – nemlig at det er uberettiget.
Er det ikke korrekt?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Den situation, at de kunne miste deres sygedagpenge, kunne de også komme i efter gældende lov.
Sådan er det.
Jeg kan sige igen: Jeg håber, at de fem personer, eller hvor mange det nu bliver, når forsøgsordningen er færdig, vil anke deres sager, så det kan blive afklaret, om de har mistet deres sygedagpenge uberettiget, eller de ikke har.
Har de mistet dem uberettiget, skal de selvfølgelig have dem tilbage hurtigst muligt.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Jeg vil gerne rose DF's ordfører for den holdning og det menneskesyn, som Dansk Folkeparti lægger for dagen her, nemlig at tage hånd om de syge.
Det er jo lidt fantastisk, at vi må høre, at venstrefløjen her synes, at vi bare skal lade de syge gå for lud og koldt vand frem for at hjælpe dem tilbage til arbejdsmarkedet.
Så jeg er meget tilfreds med, at Dansk Folkeparti også har det menneskesyn, at vi skal hjælpe syge mennesker.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Jamen det er rigtigt.
Som vi også hørte under høringen om sygefravær, skal man netop gøre en stor indsats for at få de syge hurtigere tilbage til arbejdsmarkedet.
Men hvis man mistede kontakten efter 3 måneder, lå der ret hurtigt en fyreseddel.
Så det er meget vigtigt, at man bliver ved med at holde kontakt til den virksomhed, hvor man er i beskæftigelse.
Det var det, vi hørte på høringen om sygefravær.
Jeg mener så absolut, at den indsats, vi gør for at hjælpe de syge tilbage til arbejdsmarkedet, fuldt ud er berettiget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
I loven om sygefravær og om aktiv indsats ude i kommunerne er det jo sådan allerede i dag, at hvis en person er sygemeldt og ikke møder op til en samtale i kommunen, så kan vedkommende miste sine sygedagpenge.
Det kan man i dag.
Det har ikke noget med forsøget at gøre.
Der kan man miste sygedagpengene.
Hvis man så deltager i et forsøg og udebliver fra en samtale, så kan man efter eksisterende lovgivning miste sygedagpengene.
Der, hvor det kan give problemer, er, hvis man adskiller det helt og siger, at der ligger nogle meget, meget specielle regler i forbindelse med forsøget, som betyder, at folk mister sygedagpengene.
Det kan så være kritisabelt, hvis ikke det afgøres efter gældende lovgivning og heller ikke efter fremtidig lovgivning, og der er det, jeg siger, at jeg så håber, at de mennesker, der har mistet deres sygedagpenge, anker, så vi kan få afklaret én gang for alle, om de har mistet deres sygedagpenge uberettiget, for det kan vi ikke sidde og bedømme hernede i Folketingssalen.
Dansk folkeparti har ikke i sinde uberettiget at tage sygedagpenge fra nogen.