runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet fra hr. Jens Joel.
Jeg går ind for et bredt samarbejde på energiområdet, og det er også derfor, at jeg understregede, at jeg var meget, meget glad for, at vi kan nå de grønne mål, der er fastsat i energiaftalen.
Men helt afgørende er jo også, at vi også skal få økonomien til at hænge sammen, og derfor opfordrer jeg til, at vi alle sammen påtager os et ansvar i den forbindelse, og det er også det, jeg håber og tror på, og der har jeg absolut tillid til, at det selvfølgelig kan lade sig gøre inden for forligskredsen.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Så vil jeg spørge, om vi her 2 måneder senere har været hele vejen rundt, og om man kan lukke den usikkerhed igen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for det.
Vi skal være i en førerposition, og det skal vi også være fremadrettet, men vi skal også være i stand til, både virksomheder og forbrugere, at kunne betale regningen for den grønne omstilling.
Og i forhold til drøftelser med forligskredsen kan jeg meddele, at dem vil vi tage inden for de kommende uger, fordi også regeringen finder, at der er brug for en afklaring.
Endnu en gang tak for spørgsmålet.
Jeg vil tage spørgerens opfordring med mig videre.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-12:
Det glæder mig meget.
Med hensyn til hele finansieringen af det grønne område vil jeg endnu en gang gentage, at det ikke er, fordi jeg synes, det nødvendigvis er så godt, at det bliver kastet op i luften.
Men det er altså blevet kastet op i luften af regeringen, så vil man, når det gælder den her del af finansieringen, som er en helt ny måde, som ikke er særlig dyr for forbrugerne, ikke overveje, om det vil være et spændende tiltag, netop for at Danmark kan blive førende på endnu et grønt teknologisk område?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for det spørgsmål, og velkommen tilbage i Folketinget.
Jeg vil godt sige, at det er noget, vi kigger på og analyserer, og jeg forventer, at vores analyser og undersøgelser er afsluttet meget, meget snart.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Alle taler om Parisaftalen, men den bliver jo ikke til så meget, hvis ikke vi får den ratificeret.
Og der er sagen jo så den, at der er blevet fremhævet en række juridiske problemstillinger, i forhold til om EU og medlemsstaterne kan ratificere den her aftale, og derfor er man i EU ved at udarbejde en juridisk vurdering, som skulle have været klar her i første halvdel af april.
Vi har gentagne gange og ad flere veje forsøgt at få at vide, om analysen foreligger.
Så mit spørgsmål er sådan set bare, om denne analyse nu foreligger, og i så fald, om vi så kan få den oversendt til Energiudvalget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Regeringen så meget, meget gerne, at der var en EU-aftale på området – en fælles EU-certifikationsordning med hensyn til anvendelsen af afbrændingen af biomasse på de centrale kraft-varme-værker.
Og indtil det foreligger, er jeg meget tilfreds med, at branchen i Danmark, Dansk Energi og Dansk Fjernvarme og andre, har indgået en aftale, som sikrer, at vi bruger ordentlig biomasse, som er certificeret, på kraft-varme-værkerne.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det var jo et klart svar.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Når nu det konstateres i redegørelsen, at biomasseforbruget vil stige med hele 50 PJ frem til 2020, bl.a. på grund af faste pristillæg og fritagelsen for CO2-afgifter, hvordan vil ministeren så forsvare, at bæredygtigheden af den anvendte biomasse og hermed også dens CO2-neutralitet fuldstændig afhænger af en ikkestatslig brancheaftale?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Jeg har ikke set analysen endnu.
I det øjeblik den foreligger, skal jeg nok oversende den til Folketinget.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-12:
I Vestjylland synes vi vi har et godt tilbud til klima- og energiministeren.
Vi vil gerne indføre en ny teknologi, nemlig brug af andengenerationsbioætanol, og jeg har i mit indlæg også spurgt til, hvad ministerens holdning til brug af bioætanol og udvikling af en helt ny bioøkonomi i Vestjylland vil være, og jeg ved nok, hvorfor ministeren tøver.
Det er selvfølgelig, fordi rammevilkårene vil indebære, at der skal være et vist iblandingskrav, men jeg kan jo forstå, at regeringen på tilskudsområdet er villig til at kaste PSO-afgiften op i luften og se på nogle helt nye former.
Kunne man i den kasten det hele op i luften med hensyn til finansieringen af den grønne teknologi så ikke også lige tage iblandingskravet med som en del af den pakke?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr.
Det er jo noget, der har været efterspurgt et stykke tid, og jeg er meget, meget tilfreds med, at vi i tirsdags for Folketinget kunne præsentere tre af de seks analyser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Jeg tror desværre ikke, at det kan stå alene i forhold til at øge efterspørgslen på strøm, men der kan ministeren og jeg så være uenige.
I redegørelsen står der også, at målet er, at Danmark fortsat skal være et af de førende lande i den grønne omstilling.
Det er jo et sympatisk mål og også et, jeg deler, men så vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor der lægges op til at slække på flere af målene for energiaftalen fra 2012, som vi har lavet sammen, f.eks. i forhold til biogas, som giver betydelige samfundsøkonomiske gevinster.
Her forventes der jo en biogasproduktion på 14 PJ i stedet for de aftalte 17 PJ i 2020.
Derudover har vi jo en løbende diskussion i forhold til øvrige energiområder, nemlig af, hvorvidt afgift på olie ikke bør indføres, og afgift på biomasse, for netop at lave en udligning mellem de forskellige energiformer, i stedet for at det er ellen, der hovedsagelig er afgiftsbelagt i dag.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvornår han kommer med sin tiltrængte og efterspurgte og efterlyste samlede afgiftsanalyse.
Jeg vil tillade mig at gøre det samme ganske utålmodigt.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-12:
Jeg siger tak til ministeren for redegørelsen.
For os er det vigtigt, at dansk energipolitik er baseret på grøn teknologi.
Vi har med en stor indsats på vindområdet vist, at vi kan indtage en førerstilling internationalt i udviklingen af den grønne energiteknologi.
Det er en vej, vi skal fortsætte ad, og det er vigtigt, at vi også inddrager andre grønne teknologier som sol og brug af biomasse med særlig vægt på udviklingen af andengenerationsteknologi.
Den grønne teknologi må godt på kort sigt koste ekstra i form af afgifter og tilskud.
Vi er overbevist om, at hvis vi satser rigtigt, vil udviklingen af den nye teknologi på længere sigt skabe arbejdspladser, og dermed kan afgifter og tilskud ses som en investering både i miljøet og i fremtiden, men egentlig også i arbejdspladser nu og her.
Jeg har et par meget konkrete spørgsmål til ministeren.
Energistyrelsen har beregnet, at vindkraftkapaciteten skal øges med 350 MW årligt, hvis 2050-målet om en forsyningssektor baseret på vedvarende energi skal nås.
Vindkraftkapaciteten er i snit steget meget mindre, omkring 250 MW det seneste årti.
Det har skabt et vist investeringsefterslæb.
Vil ministeren adressere det efterslæb?
Så kommer jeg til det andet spørgsmål.
I kapitel 8 i redegørelsen nævnes en række former for energiproduktion, og i kapitel 9 gennemgås områder, hvor ny udvikling er i gang.
Men jeg savner et afsnit om produktion af andengenerations bioætanol.
I Holstebro er man klar med et projekt, der allerede er sikret EU-støtte.
Det vil kunne skabe rigtig mange arbejdspladser, som det er tilfældet med grøn energi, i første omgang måske 1.000 arbejdspladser.
Hvad det på længere sigt kan skaffe af arbejdspladser, er ikke til at vide.
Vi venter kun på at få sikret de endelige rammevilkår, herunder et iblandingskrav for bioætanol.
Så kan vi få en kickstart, ikke for dansk vindenergi, men den her gang for dansk bioøkonomi.
Det kunne vi godt tænke os at ministeren ville forholde sig til.
Her går grøn politik nemlig hånd i hånd med en politik, der vil styrke beskæftigelsen, og det er regeringen jo meget optaget af.
Så jeg vil gerne høre ministerens holdning til andengenerations bioætanol.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Jeg tror, jeg ved en fejl har trykket mig på.
Jeg beklager.
Villum Christensen (LA), 2016-05-12:
Først siger fru Pia Olsen Dyhr, at det er en misforståelse, at vi lægger penge i vind, som eksporteres.
Nej, det er ikke en misforståelse.
Det er fakta, at der er PSO-afgifter bundet i halen på den vindenergi, der eksporteres.
Jeg er ked af, hvis vi er nået et niveau, hvor vi skal diskutere noget, der er så elementært.
I forhold til prioriteringsdiskussionen siger det sig selv, at når vi får det på finansloven, kan vi afveje de her ting i forhold til hinanden, altså om vi hellere vil have et ekstra sygehus, eller hvad vi vil have: måske en ekstra flyvemaskine.
Men det centrale i det er, at det bliver tydeligt, for det er nemlig langt mere demokratisk, end at det ligger og svæver under radaren, sådan at vi reelt ikke kan se alle de mange milliarder, vi hælder ned i bl.a. den energi, som vi sælger ret billigt til udlandet, hvilket jeg var inde på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Jeg vil bare rette en lille misforståelse, som ordføreren kom med, nemlig at Danmark sælger vind, nærmest som om vi skal lægge penge oveni.
Det er jo sådan set ikke korrekt.
Det er bare, for at vi holder os til fakta; det synes jeg er en meget god idé i de her debatter.
Men ordføreren sagde noget rigtig spændende nu her i sit svar til mig, for ordføreren sagde, at en vindmølle ville svare til to supersygehuse.
Skal man bruge dem til supersygehuse?
Man kan også lave en vindmøllepark.
Og hvad mener ordføreren så at ambitionsniveauet skal være?
Er det flere supersygehuse og slet ikke mere vedvarende energi?
Villum Christensen (LA), 2016-05-12:
Vi synes, der er rigtig mange argumenter for, at PSO'en skal ændres.
Jeg synes, den skulle have været fjernet, uanset om EU var kommet og havde svunget taktstokken eller ej.
Jeg synes ikke, det er nogen god måde, at man finansierer så mange investeringer på det her område, uden at borgerne kan se, hvad det reelt koster.
Så et argument er alene det forhold, at det indgår i en normal prioritering, så man kan se, at det svarer til værdien af to supersygehuse hver eneste år, hvad vi giver til primært vindmøller, og hvor vi får en energi, som vi ikke kan bruge i det omfang, den bliver produceret.
Vi skal jo stort set sælge halvdelen af den energi, der bliver produceret med danske tilskud, billigt til udlandet – for så efterfølgende, når det ikke blæser, at importere dyr energi tilbage.
Og derfor er vi glade for, at regeringen tager hårdt fat i den her PSO-diskussion.
Lad os gøre det tydeligt, hvad det koster for hr. og fru Jensen – også hvad angår det, som Socialistisk Folkeparti vil kalde kernevelfærd.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Alene det at flytte PSO'en over på finansloven vil faktisk gøre den grønne strøm endnu mere konkurrencedygtig, for som spørgeren så rigtigt peger på, er der jo faktisk en udfordring, i forhold til at vi får anvendt den grønne strøm i Danmark.
Så en flytning af de grønne omkostninger fra en PSO-afgift over på finansloven vil faktisk kunne støtte det, som fru Pia Olsen Dyhr efterspørger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Der står jo i redegørelsen, at PSO-afgiften i de seneste år har været stigende på grund af faldende energipriser og stigende udbygning af den vedvarende energi, og det er jo fuldstændig rigtigt, men også forventeligt.
Og i parentes bemærket
vil jeg sige, at Klimarådet jo bl.a. er kommet med en anbefaling om at fokusere på eldrevne varmepumper og elbiler, så jeg vil gerne spørge, hvad ministeren foreslår i forhold til at øge efterspørgslen efter strøm.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Tak til formanden for afklaringen.
Jeg beklager, at jeg ikke er helt klar over spillereglerne.
Der er ikke noget i den tekst, der er lagt frem, som jeg som konservativ ikke kan stå inde for.
Men det handler egentlig også om, at jeg synes, at det som parlamentarisk grundlag er fair nok, at man lige vender det med den regering, man nu er grundlag for.
Og det har jeg ikke haft mulighed for inden for den tidsgrænse, der har været, fra jeg modtog de forskellige forslag til tekster.
Men hvis regeringen skulle beslutte også at bakke op om den tekst, så gør vi det også meget gerne i Det Konservative Folkeparti.
Men det er egentlig ud fra en vis fairness.
Vi fik de her forslag meget sent.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jamen så fik vi da afklaret, at det er i dag, vi skal diskutere det, og at der ikke kan komme andre tekster frem end dem, der bliver forelagt i dag.
Jeg har egentlig også lidt svært ved at se, hvorfor regeringen ikke kan stemme for den her tekst.
Den lægger bl.a. op til, at Folketinget opfordrer regeringen til at sikre stabilitet og tryghed omkring energipolitikken.
Det synes jeg da er vigtigt.
Er ordføreren ikke også enig i, at det er en vigtig sætning?
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Jeg synes, det er en rigtig fin vedtagelsestekst, som er kommet fra de øvrige partier, og det er egentlig ikke, fordi der står noget politisk i den, jeg ikke kan tilslutte mig.
Men jeg må også bare helt ærligt sige, at jeg har været lidt presset på tid, dels i forhold til at nå at vende den med min gruppe, dels også at vende den med resten af blå blok, hvilket jeg egentlig synes er fair nok man gør, før man sådan skaber flertal uden om regeringen.
Det har været meget tidspresset her op til i dag.
Det kan være, at vi inden tirsdag kan nå at lande en tekst, som vi alle sammen kan se os i.
Jeg ved slet ikke, om det sådan rent parlamentarisk er muligt i forhold til spillereglerne.
Men det er simpelt hen på grund af tidspres, at vi ikke har fået forhandlet noget på plads.
Så som det ser ud lige nu, planlægger vi ikke at stemme for nogen vedtagelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Tak for det.
Det lyder, som om De Konservative er med på det grønne hold, og derfor synes jeg, det også er interessant, hvad det er for et forslag til vedtagelse, vi kan få vedtaget tirsdag i næste uge.
Jeg har forstået det sådan, at vi her i dag diskuterer, hvad det er for et forslag til vedtagelse, vi kunne vedtage på tirsdag i næste uge.
Det er praksis, at man sådan diskuterer, hvad der er blevet lagt frem af mulige tekster.
Nu har vi så to, og den ene tekst står Socialdemokratiet og Enhedslisten og Alternativet og Radikale Venstre og SF bag.
Og jeg har forstået på Socialdemokratiets ordfører, at den også er blevet sendt til de øvrige partier, og derfor er der jo mulighed for, at man kan tilslutte sig den.
Og så ligger der en tekst fra Dansk Folkeparti, som er noget kortere og noget mindre visionær.
Jeg synes, at jeg, når jeg hører De Konservatives tale, nemt kan forestille mig, at De Konservative kunne tilslutte sig den tekst, som er blevet lagt frem her af en række partier.
Er det korrekt?
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
De arealer, som vi foreslår udtaget, er jo netop dem, som giver et dårligt udbytte i dag – det er dem, der typisk er fugtige, som ligger op til moser, vandløb og den slags, altså lavbundsarealer.
Giver det ikke mening, at landmændene får lov til at gødske mere på de arealer, hvor man kan sige at det giver mening, hvor arealerne kan tåle det, og at de så til gengæld giver os alle sammen noget mere natur i form af at udtage de arealer, som alligevel ikke giver det store udbytte?
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Tak for det, og mange tak for anerkendelsen af det faktum, at vi jo rent faktisk ikke får mere natur af at måle, veje og administrere den.
Det er jeg meget glad for.
Jeg studsede så dog lige over en bemærkning, som ordføreren også havde i den forbindelse, nemlig at ordføreren mente, at hun manglede råd og vejledning om emnet biodiversitet.
Det er jeg så en lille smule uforstående over for, fordi de nuværende eksperter på universiteter osv. jo sådan set egentlig allerede har givet os politikere en lang række gode råd og vejledninger om biodiversitet.
Måske ordføreren lige kan sætte mig lidt ind i, hvad det er for råd og vejledning, ordføreren mangler, og hvem ordføreren måske egentlig godt kunne tænke sig at få de råd af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det er et rigtig godt forslag, Alternativet er kommet med.
Og jeg kan forstå på den radikale ordfører, at i hvert fald ideen om det er noget, De Radikale også støtter op om, og så skal vi lige have overbevist Socialdemokraterne om det, den dag regeringsmagten måske skifter, så vi har et flertal for det.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, og det er meget, meget nødvendigt.
Det er jo klart, sådan som Liberal Alliance siger, at man ikke får mere biodiversitet og natur af et råd i sig selv, men man gør det jo, hvis man opstiller nogle mål, der er koblet sammen med både de internationale forpligtelser, vi har, men også det, vi gerne vil selv, i forhold til hvad der nu er politisk opbakning til.
Og der kunne man få konkrete input fra sådan et råd, og hvis man så faktisk fulgte dem, ville man jo få nogle resultater. Som sagt synes jeg, det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Jeg havde gerne set, at Alternativet var kommet med sin samlede naturpolitik i ét lovkompleks – jeg har sagt det heroppefra før.
Jeg ved, at det findes, for vi har jo set det, og det er rigtig fint.
Men jeg synes, meget af vores politik herinde bliver lidt fragmenteret, når den bliver opdelt i mange forskellige forslag.
Derfor har SF også ét beslutningsforslag, forslag til folketingsbeslutning om lovforslag om Danmarks natur og biodiversitet, B 195, som er vores forslag.
Men jeg synes nærmere, at det udstiller, at der stadig væk er nogle partier, der ikke har ret meget om det, for alle partier i Danmark burde jo være grønne – så kan man være grønne på højrefløjen eller grønne på venstrefløjen, grønne konservative, grønne socialister.
Men jeg synes ikke, det gør noget, at der kommer så mange forslag på bordet her.
Men den bemærkning skal ikke forhindre, at vi vil støtte biodiversitetsrådet, for det er også indeholdt i vores eget forslag.
Vi synes, det er godt, så jo flere gange, det forslag bliver fremsat, jo længere kommer vi måske også i forhold til at bryde igennem lydmuren.
Så hænger det godt sammen.
Det er i hvert fald helt sikkert, at et råd ikke er tilstrækkeligt i sig selv – det tror jeg heller ikke Alternativet siger – for man skal jo tage politiske beslutninger om rammer, mål og virkemidler.
Men som jeg også sagde til hr. Carsten Bach, kan sådan et råd jo gelejde processen hen imod målene med gode råd og anbefalinger.
Så SF støtter det og synes, det er et godt forslag.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Mange tak.
Det er et rigtig fint forslag, Alternativet har fremsat her, om et biodiversitetsråd.
Om man lige skal bruge 7 mio. kr. på det nu, kan man diskutere.
Regeringen har kun sat 89 mio. kr. af til naturen, så om der er de 7 mio. kr. i det beløb lige nu, må man jo overveje, om man synes.
Men det er klart, at skulle vi få en ny regering, og skulle Radikale Venstre få noget at skulle have sagt der, skulle der også gerne komme flere penge til naturen.
Vi vil gerne sætte biodiversitet ind i den store sammenhæng, altså sikre, at vi får en vision for Danmark om, at en tredjedel af landet skal være natur.
Det lyder måske af meget, men i dag er vi oppe på, at 25 pct. af landet er natur, så det er ikke sådan helt umuligt, at vi får det til at hænge sammen.
Derfor skal vi have genoplivet Det Grønne Danmarkskort, som Radikale Venstre var med til at lave, da vi var i regering sidst.
Vi lavede også en naturfond for Danmark, som jo kan spille ind, hvis man får en idé til, hvor naturen skal ligge.
Vi vil gerne have en mere sammenhængende plan for vores havnatur, for vores kyster og for at sikre vores drikkevand.
Og inde i det her helt store billede ville det være en rigtig god idé, at vi fik et bud fra nogle af de eksperter, vi har her i landet, på, hvordan vi får mest natur for pengene, hvordan vi får mest biodiversitet.
Derfor synes vi umiddelbart, det er en god idé, Alternativet her har fået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Mange tak for kommentaren og spørgsmålet.
Det er jo rigtigt nok, at vi får rigtig mange råd og anbefalinger.
Det ærgerlige er jo, at et flertal af Folketinget ikke følger dem, for der er jo ikke mangel på anbefalinger og gode råd fra fagfolk i forhold til, hvad vi burde gøre.
Vi ved også alle sammen, at vi ikke levede op til biodiversitetskonventionen i 2010, og vi kommer heller ikke til at gøre det i 2020.
Så vi ved jo godt, hvad der skal til,
SF mener, at vi går nogle skridt tilbage på nogle af de områder, som regeringen har foreslået, og så er der også nye takter og nye alternative alliancer i Folketinget, hvor vi f.eks. taler om natur, som vi ikke har gjort i mange år.
Men det her råd, ligesom Klimarådet, kunne jo være for at samle anbefalingerne ét sted, hvor der måske også fra en regerings side ville være en lidt større forpligtelse til i hvert fald at være lydhør over for det.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Tak for det.
Det, som kan bekymre mig lidt ved sådan en indsats, er jo, at den kan blive lidt tilfældig, og derfor er jeg glad for, at ordføreren bruger begreber som uvildigt, fagligt og dokumenteret grundlag.
I dag er der f.eks. udpeget en lille andel urørt skov, men den er typisk udpeget i områder, hvor det ikke batter særlig meget, fordi det sikkert er sket på et sådan lidt tilfældigt grundlag.
Og noget af det, vi tænker at et biodiversitetsråd kan sikre, er, at vi dér har folk siddende omkring bordet i et kontinuerligt forløb over en årrække, som kan sætte sig dybt ind i tingene og anbefale virkemidler, som er fuldstændig målrettede og specifikke og netop kan være med til at skabe mest miljø, mest natur og mest biodiversitet for pengene, fordi man altså kan lave en indsats, der ikke er sporadisk og tilfældig, men en indsats, der er systematisk og målrettet, og som man følger op på år for år.
Det tænker jeg må give mening for ordføreren.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg vil straks starte med at advare mine kollegaer i salen.
Der kan være tale om gentagelser i min ordførertale, og I behøver derfor ikke at stoppe mig, hvis I skulle føle, at I har hørt det, jeg siger, før.
Statens natur- og miljøindsats skal efter min og Liberal Alliances opfattelse målrettes de områder, som markedet ikke selv kan regulere – det kunne f.eks. være biodiversiteten – og indsatsen skal altid være bygget på et uvildigt, fagligt og dokumenteret grundlag.
I Liberal Alliance mener vi, at Danmark skal fastholde det nuværende høje niveau af naturbeskyttelse, men med væsentlige effektiviseringer i det offentlige tilsyn og administrationen, bl.a. ved hjælp af afbureaukratisering og udlicitering.
Der skal sikres en balance mellem benyttelse og beskyttelse, og eventuel tilbagegang i biodiversiteten skal selvfølgelig standses, ganske som vi har forpligtet os til internationalt, men husk nu på, at naturen ikke forbedres ved at blive målt, vejet eller administreret.
Liberal Alliance ønsker altså ikke et mere krævende tilsynssystem med yderligere administration til følge, mest af alt, fordi det jo ikke fører til mere og bedre natur og naturbeskyttelse – muligvis faktisk tværtimod.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Det er fuldstændig korrekt, som spørgeren tilkendegiver, at det giver mening for mig som Liberal Alliances miljøordfører.
Det er jo også derfor, at der allerede eksisterer en myndighedsbetjening for ministeren i ministeriet, og at der allerede er igangsat en indsats for at udpege de områder, hvor det vil være mest effektivt f.eks. at gøre en indsats for biodiversiteten i skove.