runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2008-02-06:
Når spørgsmålet har været oppe i debatten, har regeringen rettet henvendelse til USA, og man har fået svar, man har fået forsikringer om, at USA respekterer Danmark og de danske spilleregler.
Når vi får de forsikringer og vi ikke har andet end nogle gisninger at have det, hr. Frank Aaen siger, i, så må man gå ud fra, at de forsikringer står til troende.
Dem har man fæstet lid til: USA respekterer spillereglerne.
Når der så kommer en ny dokumentarudsendelse, der indikerer, at der måske er et eller andet at komme efter - der har måske været nogle flyvninger, og der har måske været nogle transporter, man ved det ikke helt sikkert, men der er måske nogle ting, der falder sammen, som kan indikere, at der i hvert fald er noget, der bør undersøges - så er det da klart, at regeringen siger: Det er nye informationer, dem kigger vi også på, vi retter fornyet henvendelse til USA, og vi nedsætter en arbejdsgruppe, der skal kigge på de her ting.
Selvfølgelig gør man det.
Det er simpelt hen også forkert, og hr. Frank Aaen taler mod egen bedre vidende.
Hr. Frank Aaen ved, at regeringen igen og igen har set på det her.
Regeringen har rettet henvendelse til USA flere gange.
Der er kommet klar og tydelig skriftlig dokumentation for det.
Og de svar, der er kommet fra USA's udenrigsminister, er fremlagt i Folketinget i skriftlig form, og hr. Frank Aaen er bekendt med de svar.
Man ved jo f.eks., at udenrigsministeren netop på Danmarks vegne, men i øvrigt også sammen med EU har haft rejst det her problem over for den amerikanske udenrigsminister og sagt: Hvad er det for noget, det her?
Der er nogle påstande osv., og nu vil vi vide det.
Og den 5. december 2005 kommer der jo en klar redegørelse fra den amerikanske udenrigsminister, og den er skriftlig tilgængelig, den er omdelt, Folketingets medlemmer har kendskab til den.
Der står der klart og tydeligt, at USA respekterer Danmark, de danske spilleregler og dansk territorium.
Det fremgår klart og tydeligt, at man har respekten, og at de lande, man har samarbejdet med, ved, at man har samarbejdet - og man har ikke samarbejdet med Danmark.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
De tilkendegivelser er jo sådan set meget tilfredsstillende.
Det, man kan spørge sig selv om, er: Hvorfor skulle der gå næsten 3 år, inden Det Konservative Folkeparti kom til den erkendelse?
Der blev nævnt et fly forleden dag, men i det hele taget er der de sidste 2½ år kommet den ene dokumentation efter den anden på, at fly, der - som det, vi lige taler om nu, det seneste, der har været fremme i debatten - har været forbundet med CIA og har været forbundet med CIA's fangeprogram.
Hvorfor skulle der gå næsten 3 år?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Jeg har ikke rettet nogen kritik mod flertallet, men vil gerne sige, at det drejer sig om at forholde sig til, hvad sagen handler om.
Denne hasteforespørgsel er foranlediget af nye oplysninger om hemmelige fangetransporter i danske lufthavne, og det er altså det, vi forholder os til i vores forslag til vedtagelse.
Det er det, sagen handler om.
Jeg har ingen mistanke om, at amerikanerne i øvrigt gør sig skyldige i krænkelser af internationale konventioner.
Disse hemmelige fangetransporter er, hvad sagen handler om.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Men det, vi kan konstatere, er, at regeringen har sagt, at det ved den ikke noget om.
Det, vi kan konstatere, er, at hvis regeringen ikke ved noget om det og dermed ikke har løjet, så er det, fordi den aldrig har spurgt.
Og så kan man jo diskutere, om det er at lyve eller at lade være med at lyve, det er i hvert fald at holde sig i uvidenhed for at undgå at kunne svare korrekt på et spørgsmål.
Og det er det, regeringen har været meget omhyggelig med, nemlig hele tiden at undlade at svare på spørgsmål.
Vi ved alle sammen, hvordan det fungerer i det politiske system: Hvis embedsmændene mener, at det er uklogt, at en minister ved noget, så får man aldrig den rigtige viden, så får man kun nogle antydninger.
Så kan ministeren blive ved med at sige, at det ved regeringen ikke noget om.
Det er ikke det samme, som at embedsmændene og hele embedsapparatet ikke ved noget.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Det er det mest volapykagtige svar, jeg nogen sinde har hørt på et fuldstændig klart spørgsmål.
Har regeringen løjet?
Det må da være muligt bare at sige ja eller nej til det i stedet for at komme med alle mulige floromvundne ting om alt, hvad man har gjort, og om spørgsmål, man har stillet.
Det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Har regeringen løjet i den her sag?
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Nej, men den har i hvert fald undladt at svare, for vi har stillet stribevis af spørgsmål, som regeringen aldrig har svaret på, stribevis af spørgsmål vedrørende Grønland, vi aldrig har fået svar på, og stribevis af spørgsmål vedrørende PET's, altså Politiets Efterretningstjenestes, viden om de her ting - utallige spørgsmål.
Vi har stillet mere end 100 spørgsmål i Folketinget, og en meget stor andel af de spørgsmål har vi aldrig fået svar på eller aldrig fået fyldestgørende svar på.
Og det er klart, at når man på den måde undlader at svare og dermed altså også har holdt sig for ørerne og for øjnene, så kan man jo godt sige, at det ved man ikke noget om.
Men man har heller ikke gjort noget for at undersøge det.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Jeg tror, det måske vil være nemmere med hr. Frank Aaen.
Det er egentlig et klart spørgsmål: Har regeringen løjet over for Folketinget i den her sag?
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Det er snart 3 år siden, Enhedslisten først gjorde regeringen opmærksom på CIA's fangefly og opfordrede den til at gribe ind.
For 2½ år siden kunne vi for første gang afsløre, at CIA-fly havde brugt dansk luftrum og danske lufthavne, for 2 år siden bad Amnesty International Europarådet og Europa-Parlamentet opfordre de europæiske regeringer, herunder den danske regering, til at gennemføre grundige undersøgelser, og hver eneste gang afviste regeringen det igen og igen.
Da var det løse presserygter.
På et tidspunkt kom der alligevel så mange oplysninger frem, at udenrigsministeren for mere end 2 år siden lovede Folketinget, at regeringen nu ville spørge USA, men som Politiken så udmærket dokumenterer i dag, kom der aldrig noget svar, og der er aldrig blevet rykket for noget svar.
Jeg har her i debatten hørt påstande om et svar.
Det er et svar, der stort set går ud på, at USA mener, at de for længst har orienteret de europæiske lande om, at der var en sådan trafik, og der var i svaret ikke noget som helst om den danske deltagelse, herunder altså heller ikke nogen afvisning af, at Danmark var inddraget i det program.
Forløbet er mere end pinligt, for i de 3 år, der så er gået, har CIA's fangefly frit kunnet flyve i dansk luftrum og lande i danske lufthavne, og det betyder jo, at der kan have været transport af fanger til tortur i hemmelige fængsler på vej gennem dansk område, selv om vi burde have grebet ind, og det giver regeringen et stort ansvar.
Så har vi sagt nogle gange i debatten, at det, vi ønsker, er en uvildig undersøgelse, fordi den giver mulighed for at afhøre vidner.
I stedet for at afvente en lang undersøgelse ønsker vi i øvrigt også, at der skal gribes ind her og nu over for fangeflyene.
Man må love, at mistænkte fly fremover undersøges, hvis de igen befinder sig på dansk territorium, for når der er en mistanke - og det mener selv udenrigsministeren at der er - så må sådan en mistanke selvfølgelig undersøges.
Derfor: Vil der foregå en sådan undersøgelse af mistænkte CIA-fly, hvis de igen kommer til et dansk område?
Det synes jeg at udenrigsministeren skylder os et svar på.
Der er jo et klart flertal i Folketinget for, at det skal ske, det har vi kunnet høre i debatten, og jeg går ud fra, at regeringen så har et svar på, hvordan den har tænkt sig at leve op til ønsket fra det flertal.
Så vil jeg sige til udenrigsministeren, at jeg synes, vi har krav på at få at vide, om man nogen sinde har fået svar på det spørgsmål, der blev stillet tilbage i 2005, og hvad svaret i givet fald gik ud på.
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at det altså drejede sig om et meget stort antal CIA-fly forbundet med CIA's fangeprogram, der havde landet i Danmark eller havde overfløjet dansk territorium, og det var det, der gjorde, at ministeren lovede at stille et spørgsmål.
Er spørgsmålet nogen sinde stillet?
Er spørgsmålet nogen sinde blevet besvaret og i givet fald hvordan?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Denne sag startede ikke i 1995.
Den sag i 1995 er af en anden art; den drejede sig om, at en egypter, der havde asyl i Danmark, rejste til Kroatien og der blev taget til fange og, efter alt hvad man ved, sendt til Egypten, hvor han forsvandt.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Er det så således, at hr. Niels Helveg Petersen har en begrundet mistanke om, at den nuværende regering, altså i modsætning til den tidligere, forstår jeg, skulle være bekendt med en sag, som oprindelig startede i 1995?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Svaret er nej, men hvis regeringen ønsker, at det skal omfattes af en undersøgelse, er den hjertelig velkommen.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Som jeg sagde i min tale, er hr. Niels Helveg Petersen jo en erfaren herre - og det ved hr. Niels Helveg Petersen er sagt i al venlighed - og derfor er det selvfølgelig interessant at vide, om han i sin udenrigsministertid var bekendt med nogle af disse forhold, som vi i dag diskuterer.
Det synes jeg da godt jeg vil tillade mig at spørge hr. Niels Helveg Petersen om.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Jamen følger hr. Tom Behnke ikke med, bare en smule, i den amerikanske diskussion?
Det amerikanske program for transport af fanger via CIA, er overordentlig veldokumenteret.
Det, der er diskussion om her, er, i hvilket omfang det har haft betydning for dansk luftrum.
Det er vores sag her, og vi har udtrykkeligt i det her forslag til vedtagelse villet koncentrere os om, at vi må sikre, at det ikke under nogen omstændigheder sker i fremtiden, og det forstår jeg også at der er bred enighed om her i salen.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Hr. Jeppe Kofod besvarede tidligere i debatten det spørgsmål ganske udmærket.
Der er en lovgivning om undersøgelseskommissioner, som vi kan og skal anvende i den her situation.
Så spørger hr. Søren Espersen, og det har han også gjort tidligere, om vi kan udspørge CIA-folk i USA.
Det kan vi formentlig ikke, men der er sandelig også danske efterretningsfolk, som kan udspørges.
Det synes jeg er interessant, og det kan sådan en undersøgelse ganske udmærket få undersøgt.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Det er en underlig form for mistænkeliggørelse, og jeg synes ikke, at det er fair, men lad nu det ligge og lad os holde os til den uvildige undersøgelse: Hvem var det lige, der skulle stå i spidsen for den?
Kommer der noget ud af det?
Hvordan skal sådan en kommission virke?
Skal de indkaldes, skal de sige alting og sige alting åbent, og skal det hele lægges frem?
Hvordan skal den fungere?
Det giver jo ingen mening.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Uvildige undersøgelser er ikke udtryk for mistillid eller mistænkeliggørelse.
Det er et fuldstændig normalt led i parlamentets arbejde.
Så glæder det mig, at hr. Ole, undskyld, hr. Søren Espersen, jeg beklager, helt forsømte at kommentere mit spørgsmål om antiamerikanisme.
Et flertal i den amerikanske befolkning er imod det, der f.eks. er sket på Guantánamo, som er knyttet til hemmelige fangetransporter.
Det er ikke antiamerikansk, det er i høj grad i overensstemmelse med amerikanske synspunkter.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Niels Helveg Petersen i, at en undersøgelseskommission er et redskab, som et parlament har.
Men jeg mener bare stadig væk, at det ikke er noget, der nødvendigvis behøver at blive stillet krav om hver fjortende dag om alle mulige ting.
Sidste gang var det »Den hemmelige krig«, et andet tv-program.
Det er det, jeg opponerer mod.
Det er da ikke fair, og det ikke det, der ligger i ideen om en undersøgelseskommission.
Det er et stort apparat, der sættes i gang der.
I kravet om uvildighed - det var det, jeg også startede med at sige i et spørgsmål - ligger der jo en indbygget mistillid til, at man ikke stoler på, at regeringen og dens folk vil kunne løse opgaven ordentligt nok.
Det har vi tillid til, vi stoler på, at de oplysninger, vi får fra regeringens embedsværk, er korrekte, og at regeringen giver de rigtige oplysninger, i modsætning til måske hvad hr. Niels Helveg Petersen gør.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-06:
Hr. Søren Espersen udtalte, at det var noget helt nyt med en uvildig undersøgelseskommission.
Det er det aldeles ikke!
Det foreslog oppositionspartierne allerede i sidste samling, i sidste folketingsår, det er der ikke noget nyt i.
Det forslag vil blive genfremsat i år, det er jo en af de metoder, et parlament har til at få belyst en sag, og den vil vi selvfølgelig benytte os af.
Så vil jeg gerne sige til hr. Søren Espersen, at jeg tror, han skal være meget forsigtig med at klistre antiamerikanske etiketter på dem, der er kritiske over for det her.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Regeringen har ikke haft nogen anledning til at mistænke amerikanerne for ikke at kende dansk lovgivning.
Det er sådan lidt analogt med den situation, vi havde i fodnotetiden i 1980’erne, hvor den røde opposition også krævede, at man sådan skulle sejle ud og give breve til kaptajnerne om bord på skibene for at fortælle dem, at nu skulle de huske at overholde dansk lovgivning.
Det havde været det samme fænomen her, at man hele tiden havde haft en mistillid til amerikanerne.
Og den mistillid har vi ikke ønsket at være deltager i.
Det ved jeg godt hr. Frank Aaen sådan pr. definition altid er.
Han er altid mistroisk over for amerikanerne, som er vores nære allierede.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Derfor må man gå ud fra, at myndighederne ikke har gjort noget for at stoppe dem.
Nu synes regeringen, at der er noget, der er så mistænkeligt, at det skal undersøges.
Kan vi så ikke regne med - det er det, forslaget til vedtagelse går ud på - at regeringen fremover siger, at hvis de fly, der mistænkes for at være forbundet med CIA, kommer til Danmark, så bliver de undersøgt?
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Må jeg godt sige, at jeg ikke har spor imod hasteforespørgsler.
Det er fint, hvis man mener, at de kan bidrage med noget reelt.
Som svar på noget, der er oppe i tiden, noget, der skal debatteres lynhurtigt, er hasteforespørgsler eminent gode.
Men jo ikke i det her tilfælde, hvor regeringen ikke kan have en kinamands chance for at give svar på de spørgsmål, der er stillet.
Det er det, jeg opponerer imod.
Men skidt nu med det.
Med hensyn til fly i danske lufthavne eller noget andet, der foregår i dansk luftrum, som er mistænkeligt, så er det altid enhver myndigheds opgave at finde ud af, hvad det er.
Og hvis man har en fornemmelse af, at det også er sådan i dag, at der er et eller andet mistænkeligt ved en flyvemaskine, der holder i en dansk lufthavn, så undersøger man da sagen.
Det tror jeg ikke der er noget nyt i.
Jeg tror i øvrigt altid, at regeringen har hyldet princippet om, at man gør det.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Ja, det er vi i hvert fald enige om.
Der er ingen tvivl om, at vi skal have en kommission.
Nu er hr. Søren Espersen meget optaget af det formelle, og jeg vil sige, at jeg selvfølgelig godt kunne drille med, at hr. Søren Espersen selv var medforslagsstiller til en hasteforespørgsel om knive, fordi det var oppe i tiden, selv om regeringen havde sagt, at den ville gøre noget ved det.
Men hvis nu vi skal holde os til formalia, så sker der altså jævnligt det, at en ordfører forholder sig til det forslag til vedtagelse, andre er kommet med.
Og der kom hr. Jeppe Kofod før på adskillige partiers vegne med et forslag til vedtagelse om, at regeringen skal gribe ind, hvis nogen af de mistænkte fly kommer til dansk luftrum.
Jeg kunne da godt tænke mig at vide, om hr. Søren Espersen siger ja eller nej til det.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt, men man skal jo ikke, og det er i og for sig det, man har gjort her, på forhånd konkludere, at der ligger et eller andet mistænkeligt i det.
Der ligger en eller anden mistænkeliggørelse af regeringen.
Det er det, jeg opponerer imod.
Efter udsendelsen blev vist, sagde regeringen med det samme: Nu undersøger vi den her sag.
Nu vil vi prøve at finde ud af, hvad der ligger i den, og nu går vi i gang med det.
Selv om den besked kommer og er klar for forespørgerne, så går man alligevel i gang med at indkalde til en hasteforespørgsel.
Og nu hørte jeg oven i købet, da hr. Jeppe Kofod var på talerstolen, at det handlede om en undersøgelseskommission.
Det svarede hr. Jeppe Kofod i øvrigt ikke på.
Er det nu det, man er ude i?
Skal man have en kommission?
Det er også noget helt nyt.
Hvad er det, man er enig om?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Hold nu op, vil jeg sige til hr. Søren Espersen.
Det er udenomssnak.
Hr. Espersen ved jo udmærket godt, at når man her i Folketinget diskuterer en forespørgselstekst, så kan man diskutere både det bagudrettede og det fremadrettede.
Ofte vedtager man fremadrettede forslag til vedtagelse her i Folketinget, og derfor kan man naturligvis også diskutere det fremadrettede.
Der er selvfølgelig et historisk forløb, som vi gerne vil have afdækket, og som vi også godt vil have diskuteret i dag.
Det håber jeg på vi kan.
Men det er da også rimeligt at diskutere, om man vil handle på nuværende tidspunkt for at få stoppet den her trafik.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Jamen hvorfor er det så ikke det, der står i forespørgslens tekst?
Hvorfor står der så ikke i forespørgslens tekst: Hvordan agter regeringen fremadrettet at undersøge det og det og det?
Hvorfor står der: Hvilke oplysninger kan regeringen give om CIA's anvendelse af dansk/grønlandsk territorium til hemmelige flytransporter, herunder om danske myndigheders kendskab til sådanne operationer?
Hvorfor står der det?
Hvorfor skriver man så ikke det, der er ideen med forespørgslen?
Det kan man da forholde sig til.
Hvordan kan man forvente, at regeringen, nu 5 dage efter at udsendelsen har været vist, er i stand til at fremlægge oplysninger, når den netop siger, at den vil undersøge det her?
Det er da noget underligt noget.
Så find da på en anden tekst næste gang, man kommer med hasteforespørgsler.
Tak for, at det med Ole blev rettet.
Så vil jeg lige sige om antiamerikanisme: Det har jeg heller ikke beskyldt hr. Niels Helveg Petersen eller hans parti for at lide under.
Men han har allieret sig med nogle folk, som gør det af princip og pr. rygmarv.
Jeg har aldrig nogen sinde i mit liv hørt Enhedslisten eller SF sige noget fordelagtigt om en siddende amerikansk præsident, aldrig.
Uanset hvem han er.
Nu er det bare Bush, der sådan er blevet et skældsord.
For nogle år tilbage var det Clinton, og så var det Reagan, og så var det alle mulige andre.
Det er fuldstændig ligegyldigt, hvem der sidder i Det Hvide Hus, så har man foragt tilovers for dem.
Det er det, jeg synes er betænkeligt, nemlig at hr. Niels Helveg Petersen og hans parti allierer sig med den slags typer.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Man kunne jo gå ind i en længere polemik om antiamerikanisme.
Jeg kan bare sige, at hvis det er antiamerikansk at ville respektere internationale konventioner, forbud mod tortur og menneskerettigheder, så er der i hvert fald et eller andet, som er gået fuldstændig galt, for det er netop sådan nogle værdier, som jeg og mange andre forbinder med USA, altså frihedsrettigheder og menneskerettigheder.
Det burde hr. Søren Espersen også forsvare.
Hr. Søren Espersen nævnte jo, at den her forespørgsel også er fremadrettet, og det er jo rigtigt.
Så mit spørgsmål til hr. Søren Espersen er: Er det sådan, at hr. Søren Espersen så kan støtte det, man f.eks. gør på Island, hvor de her mistænkelige fly lander, at man inspicerer dem, fordi man gerne vil være sikker på, at det ikke er et led i CIA's hemmelige fangeprogram?
Skal jeg forstå hr. Søren Espersens svar på den måde, at hr. Søren Espersen også vil støtte sådan et tiltag, hvor danske myndigheder kigger lidt på, hvad der er af mistænkelige fly, så vi får afklaret også fremadrettet, at det her ikke kommer til at ske igen?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Jeg har ikke så mange erfaringer fra Himmerland, som hr. Søren Espersen har.
Jeg tror, at hr. Søren Espersen skal passe på med at køre for mange lokalhistoriske erfaringer ind i folketingsdebatten.
Jeg vil så sige, at det, der jo er hele problemstillingen her, og det, som jeg synes regeringen gør sig skyld i, er en uklarhed om, hvor man står i det her.
Man har jo ikke gjort noget.
De udsagn, der kommer fra ministeren, fra hr. Søren Pind, alle steder fra, er jo arrogante.
Det er: Ikke se, ikke høre, ikke gøre noget, der er vist ikke noget om det her.
Og det er, selv om det alle andre steder uden for det her lands grænser er dokumenteret gang på gang på gang.
Det er i menneskerettighedsorganisationer, i Europa Rådet, i Europa-Parlamentet, i de forskellige undersøgelser, der er sat i gang.
Men her bliver man ved med den arrogante snakken udenom.
Det er derfor, at jeg siger, at jeg faktisk ikke er så sikker på, at det står så godt til, som det burde gøre.
Det er det, vi skal have undersøgt.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Der bliver på vanlig vis stillet nogle helt klare spørgsmål af hr. Søren Pind, nemlig om hr. Holger K. Nielsen tror, at regeringen har løjet.
Så kommer der en forblommet forklaring om, at det er usandsynligt, at danske myndigheder ikke har vidst noget, og at hr. Holger K. Nielsen ikke påstår, at regeringen lyver.
I Himmerland, hvor jeg kommer fra, plejer vi at kunne slippe af sted med alle mulige fornærmelser, hvis vi bare tilføjer, »havde jeg nær sagt«, og så har vi sagt det.
Det er i virkeligheden det, hr. Holger K. Nielsen gør, og det synes jeg er ubehageligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Det er jo det, som jeg ikke er sikker på at regeringen vil undersøge.
Det har regeringen gennem årene haft masser af muligheder for at gøre, men hvor der ikke er sket noget.
Jeg ved jo ikke, hvilken side regeringen er på, altså i retorikken er man på den rigtige side, men hvis man i sine handlinger kommer til at legitimere det modsatte, så har man jo et problem.
Det synes jeg da at vi alle sammen har her i Folketinget.
Det har vi i det her land, som holder fanen højt, når man skal forsvare demokrati og menneskerettigheder, men hvis man så i sin faktiske praksis, fordi man ikke ønsker at støde USA, ikke ønsker at støde CIA, ikke gør det fornødne, er der da et problem.
Det er jo det, der er problemet.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Det glæder mig, at hr. Holger K. Nielsen opfatter, at regeringen og hr. Holger K. Nielsen står på samme side i kampen for frihedsrettighederne og menneskerettighederne, for det ligger der jo i hr. Holger K. Nielsens svar.
Når nu det er det mål, hr. Holger K. Nielsen har, nemlig at finde ud af, om der er sket noget nede i systemet, hvad er det så, hr. Holger K. Nielsen er utilfreds med i relation til regeringen?
Det er jo det, regeringen vil undersøge.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Det er to vigtige spørgsmål.
Jeg påstår ikke, at regeringen lyver, men jeg har en fornemmelse af, at man ikke har stillet de spørgsmål, som skal stilles, skarpt nok, at man måske har sagt: Nok se, men alligevel ikke se for meget.
Det er jo ikke sikkert, at den kommer op til det politiske niveau.
Og det er det, som jeg godt vil have undersøgt.
Jeg vil sådan set anse det for at være sandsynligt, at der er nogle led, hvor der er danske myndigheder, der har vidst det her, uden at det nødvendigvis er kommet til ministrenes kendskab.
Det skal vi have undersøgt.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Der er jo altid meget retorik i det, når hr. Holger K. Nielsen delagtiggør Folketinget og den danske befolkning i sine synspunkter, og det skal man jo tage hatten af for.
Men det stod ikke helt klart for mig, om hr. Holger K. Nielsen anklager den danske regering for at lyve, og om hr. Holger K. Nielsen mener, at regeringen står på den forkerte side i den kulturkamp om menneskerettigheder og frihedsrettigheder, som hr. Holger K. Nielsen selv definerer.