runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jeg synes da, det er langt mere oplagt, hvis lovforslaget bliver trukket, at man fremsætter det.
Vi har løsningen.
Der er ingen grund til at gå igennem et beslutningsforslag og så efterfølgende et lovforslag.
Det har man ikke forholdt sig til.
Det er også okay.
Man kan godt komme frem til den erkendelse undervejs.
Men det er det, der skal til, og det er derfor, vi nu fremlægger en færdig løsning, som gør, at det her problem bliver løst med det samme, så snart den lov er vedtaget.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Beslutningsforslaget lægger også op til, at det skal slettes med det samme – i hvert fald inden udgangen af det her folketingsår.
Det er sikkert den samme hastighed, man kunne opnå ved at gennemføre lovforslaget med det ændringsforslag.
Så vi ville nå frem til det samme resultat, og det er jo så glimrende.
Jeg håber bare, at vi kan være enige om, at skulle ministeren vælge at trække lovforslaget, finder vi i hvert fald sammen ud af en proces, om det så er den ene eller anden vej rundt.
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Det kan vi sagtens være enige om.
Jeg kan høre, at vi har samme mål i den her sag, så selvfølgelig kan vi finde ud af en løsning.
Jeg håber, vi kan få løst det her relativt hurtigt.
Det synes jeg vi skylder de rigtig mange mennesker, som lige nu har deres data i en eller anden uholdbar situation og ikke ved, hvor de ender henne.
Jeg tror, det vil være rigtig, rigtig godt for hele Danmark og alle de mange mennesker, der er registreret i den her database, at der ret hurtigt bliver sat et punktum.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
Jamen det er da dejligt, at Enhedslisten stiller det her ændringsforslag.
Jeg blev selvfølgelig ked af det, da jeg så det i sin tid, og derfor var det jo en stor overraskelse for mig, at Enhedslisten sammen med SF i dag stiller det ændringsforslag, men Enhedslisten skal have ros for det.
Kunne ordføreren forklare mig, hvad der har bevirket den ændring i sindelaget hos Enhedslisten, så man i dag nu er på linje med os borgerlige partier, i forhold til at vi skal have slettet de her personlige oplysninger?
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Det var præcis det, jeg svarede på.
Det, der er ændret, er, at vi i Enhedslisten er kommet frem til en måde at løse det her problem på, som er bedre end det, som jeg synes regeringen lægger op til.
Jeg er godt klar over, at regeringen forsøger at balancere de her hensyn.
Jeg har ikke beskyldt regeringen for noget som helst andet.
Men jeg synes, man kan gøre det bedre, og derfor foreslår vi den her lovændring.
For den vil i endnu højere grad, mener jeg, sikre hensynet til privatlivet, sikre hensynet til det meget alvorlige anslag, der har været på fortrolighedsforholdet mellem læge og patient, og også hensynet, i forhold til at vi ikke ønsker politisk indblanding i, hvad der arkiveres.
Det er det, der er ændret, og derfor har vi fremsat det her ændringslovforslag.
Vi synes, det vil være klart den bedste løsning.
Og jeg har sådan set svært ved at forstå, at regeringen ikke siger: Okay, her opnår vi en bedre balance.
Men regeringen insisterer på, at de her data skal bevares.
Mette Bock (LA), 2015-04-08:
Der er nogle problemer, som man kan løse ved at have en pragmatisk tilgang til dem, og så er der andre, som har en meget stor principiel betydning.
Og det, vi diskuterer her i dag, er meget principielt.
For mig og for Liberal Alliance er det afgørende, at vi skal leve i et retssamfund, og vi skal leve i et retssamfund, hvor en af de mest afgørende ting er, at borgerne har tillid til myndighederne.
Det principielle i den her sag er, at hvis man accepterer, at de ulovligt indsamlede data, helt konkrete data fra helt konkrete levende mennesker, bliver bevaret, så kan borgerne ikke fremadrettet have tillid til – selv med det forbehold, som regeringen lægger op til – at de oplysninger, som det offentlige får adgang til, er oplysninger, som kun bliver bevaret på baggrund af et informeret samtykke.
Substansen i den her sag er, at de konkrete ulovligt indsamlede data skal slettes, og det er der et flertal for i Folketinget.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det ender med at blive en procesdiskussion om, hvem der sagde hvad hvornår, og hvem der har de bedste forslag.
Det, der er et flertal for i Folketinget, er, at disse data skal slettes.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, selv om jeg prøver med min hjerne at sætte mig ind i, hvad det er for en argumentation, der kan ligge til grund for det.
Jeg forstår heller ikke, at partier, der normalt lægger ret stor vægt på retsprincipper, kan gå med til, at ulovligt indsamlede data skal opbevares.
Det her vil rejse en generel mistillid til myndighederne, som i forvejen er for opadgående, fordi vi har hele problematikken om de data, som registreres, og de data, som det offentlige har adgang til.
Og det er fuldstændig oplagt, at vi derfor skal have slettet de ulovligt indsamlede data fra Region Sydjylland.
Lad os arbejde for, at de data bliver slettet nu, og så fremadrettet få sikret, at det selvfølgelig ikke skal være sådan, at offentlige myndigheder til enhver tid kan slette det, som de ikke har lyst til skal være gemt for eftertiden.
Det må der kunne findes løsninger på.
Liberal Alliance er selvfølgelig med på det beslutningsforslag, som er fremsat af den samlede blå blok, og vi er også positive over for de ændringsforslag, som kommer fra Enhedslisten og SF.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Der er jo ingen tvivl om, at det vil være interessant forskningsmæssigt at sidde og grave i det her om 230 år, eller hvor lang tid det er man nu skal vente, hvis man også vil have navnene.
Men det ændrer jo ikke ved, at det netop handler om retssikkerhed; det handler om borgernes tillid til myndighederne.
Så jeg forstår ikke argumentationen om, at det her handler om en fremtidsværdi, for den kan man jo skabe, hvis det var det, der var det vigtige argument.
Ministeren sagde i sin tale, at det var utroligt, at det her havde kunnet finde sted så længe.
Ja, det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, og derfor vil jeg også gerne spørge ministeren, om ministeren har tænkt sig at tage initiativ til at undersøge, hvordan det har kunnet finde sted så længe.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Til det sidste: Ja, jeg har faktisk bedt medarbejderne i Kulturministeriet prøve at beskrive, hvordan man kunne komme lidt dybere ned i, hvad der egentlig er sket.
Så det er helt på begyndelsesniveau, om jeg så må sige.
Det vil jeg også gerne drøfte med partierne på et tidspunkt.
Jeg er fuldstændig enig med fru Ellen Trane Nørby i, at man selvfølgelig lovligt kan opbygge registre.
Der er jo allerede nogle lovlige registre, og det kan man fortsætte med at lave.
Det kan man bare gå i gang med, helt enig.
Men det, jeg også siger her, er: Hvis først man én gang har truffet politiske beslutninger om at gå ind og ændre på arkivloven for at kunne tilgodese de hensyn, som alle taler om vi skal tilgodese, hvornår gør vi det så igen næste gang?
Så det er lige så meget for at få belyst, hvad det er for nogle principper, vi kommer til at overskride, og hvordan vi kan overkomme det på en måde, så vi måske kunne lande lidt anderledes.
Men alt det her vil jeg gerne drøfte med ordførerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
Jeg synes nu nok, at ministeren er på et filosofisk vildspor, når hun siger, at det at ville beskytte borgernes private ulovligt indsamlede data er totalitært.
Det er jo det modsatte, der er tilfældet.
Det er jo totalitære stater, der indsamler oplysninger om borgere og gemmer dem.
Det er totalitære stater, der er ugennemsigtige, så privatsfære og offentlig sfære smelter sammen.
Det er jo sagen her.
Disse ulovligt indsamlede oplysninger kommer ikke nogen ved, og det reagerer borgerne instinktivt på.
Derfor vil jeg bare en gang for alle bede ministeren om at sætte en proces i gang, så vi får slettet de her ulovligt indsamlede oplysninger, for ellers udviser regeringen jo totalitære tendenser.
Det må ministeren da indrømme, hvis man bare har et minimum af viden om, hvad en totalitær stat går og laver.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg ville ønske, at hr. Alex Ahrendtsen hørte efter, hvad det var, jeg sagde.
Jeg sagde udtrykkeligt, og jeg gentager nu, at de stater, hvor myndighederne sletter sporene efter det, de har gjort forkert, er totalitære stater.
Det er ikke et retssamfund, der gør det.
Der lader myndighederne også de ulovlige ting, de forkerte ting, de har gjort, gå ind i arkivet og være der for eftertiden.
I en retsstat er det ikke politikerne, der afgør, hvilke spor der skal være efter dem.
Jeg taler ikke om den konkrete sag her.
Jeg taler om, hvis Folketinget bevæger sig ind på det niveau eller den måde at håndtere de her problemer på – og det kan Folketinget jo gøre – at det bliver en praksis, at det danner præcedens for, at der skal en politisk vurdering til, før man vil sætte forskellige arkiver ind i Rigsarkivet.
Det er det, jeg problematiserer.
Jeg taler ikke om den konkrete sag, men om princippet, den politiske stillingtagen til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-08:
Det er jo derfor, ministeren er på vildspor, for det er konkret.
Når en stat gemmer ulovligt indsamlede oplysninger om borgerne, så er det første skridt på vej mod en totalitær stat.
Totalitære stater gemmer og opbevarer.
Det gjorde de i Østtyskland, det gjorde de i Kommunistrusland, og det gjorde de i Nazityskland.
Så det er en underlig omvendt måde at bruge det totalitære på.
Vi vil jo ikke have, at en stat går ind og gemmer ulovligt indsamlede oplysninger.
Det er jo netop at respektere retsstaten.
Så jeg synes simpelt hen, at ministeren laver en Pontius Pilatus, vasker sine hænder og siger, at det er rigsarkivaren, der har besluttet det, og det kan vi ikke gøre noget ved.
Den går altså ikke, hvis man har respekten for retsstaten og respekten for loven.
Ministeren bør virkelig tænke sig om.
Det er ikke første gang, hun har taget fejl; hun tager også fejl her.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg er uenig med hr. Alex Ahrendtsen.
Vi har lavet den lovgivning, som gælder, i Folketinget her.
Folketinget har fuldstændig bevidst lagt ansvaret for, hvem der afgør, hvad der skal ligge i Rigsarkivet, hos rigsarkivaren.
Man har også fuldstændig konkret sagt, at i det øjeblik, rigsarkivaren har sagt, at noget har historisk værdi, så er arkivloven over persondataloven.
Det er Folketingets beslutninger, jeg står og prøver at effektuere fra talerstolen her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-08:
Tak, hr. formand.
Anser ministeren det for værende en god beslutning, at Nationalbanken har besluttet at udlicitere mønt- og seddelproduktionen, hvormed vi så risikerer, at alle danske betalingsenheder fremover trykkes i udlandet, og vil ministeren foretage sig noget i den forbindelse?
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at man ikke kan sammenligne de registreringer af kommunister, som skete i 1930'erne, og så de personfølsomme oplysninger, der er registreret ulovligt i DAMD.
Og det samme vil DAMD-registeret jo gøre, alt andet lige, hvis man kunne bevare det register og så først kigge i det om 300 år eller et eller andet i den retning.
Det er for at sige, at vi har haft rigtig meget glæde af de registre, som var lovlige, men som i dag ville være ulovlige, med registrering af kommunister f.eks.
Så det er kun for at få en parallel til noget dokumentation.
Men der er graden: Det ene er lovligt, det andet er ulovligt, og det ene er, hvad det er – registrering af nogle mennesker, der var medlem af et parti – og det andet er personfølsomme oplysninger, og det er utidigt at lave den type ulovligheder.
Så det er ikke for at sige, at de er ligeværdige, men det er for at sige, at forskningsmaterialet altså betyder noget, når man har dokumentationen.
Det er det, rigsarkivaren er sat til at sikre.
Det er det, jeg prøver at forklare.
Det er jo derfor, vi har prøvet at finde løsning på det.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Altså, vi taler ikke om noget, hvor vi nu står 30 år senere og finder ud af, at man uretmæssigt havde indsamlet noget.
Vi står jo midt i det og kan se, at det er indsamlet ulovligt.
Gør det ikke, at der er en væsentlig forskel til de historiske paralleller, som ministeren har draget fra Folketingets talerstol i dag?
Burde det ikke i sig selv give anledning til, at man kiggede på det her med nogle andre øjne end at holde fast ved , at myndighederne selvfølgelig ikke kan begå overgreb mod borgerne, og at det så bare kan slettes efterfølgende?
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Allerførst vil jeg da sige tak til ministeren for, at vi skal have en dialog, og den tager vi meget, meget gerne fra Venstres side, men det er jo selvfølgelig ud fra en præmis, som er den, vi jo har lagt meget klart frem – synes jeg jo – nemlig at vi mener, at de her personfølsomme data er så personfølsomme, at vi også bliver nødt til at respektere det meget store krav, der er fra de borgere, det drejer sig om, nemlig at de gerne ønsker oplysningerne slettet.
Derfor skal mit spørgsmål være: Agter ministeren i den dialog, der nu skal være, at prøve at finde en løsningsmodel, så vi får slettet de her data?
Stine Brix (EL), 2015-04-08:
Jamen jeg tager altid imod ros.
Som jeg prøvede at gøre rede for i min ordførertale, synes jeg, der er to hensyn, man skal tage i den her sag.
Det ene er, som vi allerede sagde i efteråret, hensynet til privatlivet for de patienter, der har været oppe hos deres læge og nu er endt i et arkiv.
Vi ønskede som udgangspunkt, det skal slettes.
Jeg kan selv huske, jeg roste kulturministeren, da hun var ude med det synspunkt i december.
På den anden side er der også et hensyn til ikke at lave en generel retstilstand, en arkivlov, hvor man nemt kan slette ulovligheder.
Og de to ting skal balanceres.
Der synes vi, vi er nået frem til et forslag, som balancerer de to hensyn, og det er jeg rigtig glad for.
Jeg tror, det er det, der skal til, hvis man skal opnå det, som jeg kan forstå de borgerlige gerne vil opnå med deres beslutningsforslag, nemlig en ændring af arkivloven.
Og det er det, vi kan gøre i den her sammenhæng, hvor arkivloven jo i forvejen behandles.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg lover at lytte til det i den dialog, jeg så vil indgå i, og prøve at finde en løsning.
Jeg synes ikke, at jeg vil stå her og forhandle om muligheder for at finde en løsning.
Jeg har tilkendegivet, at jeg går ind i en fuldstændig almindelig lovproces med spørgsmål, svar osv. og med mulige ændringsforslag.
Det er klart, det ligger i den måde, vi lovgiver på i Danmark, og det gør jeg også i en dialog med Venstre f.eks.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Vi kom jo meget langt rundt i ministerens tale – dokumentation af slavehandleres dokumenter osv. – og det var alt sammen meget spændende.
Vi er jo fuldstændig enige om det grundlæggende, altså at der skal ske en sikring af dokumenter og andet materiale til brug for eftertiden, ikke mindst selvfølgelig, hvis der er dokumentation for myndighedssvigt og andet, som historisk vil være interessant at kunne se tilbage på, når man skal beskrive historiens forløb.
Alt det er vi helt enige om.
Det her er en helt ekstraordinær situation.
Det er jo også derfor, at vores beslutningsforslag, som vi skal behandle i næste uge, alene handler om disse konkrete informationer.
Jeg synes, og det vil jeg gerne spørge ministeren om ministeren er enig i, at der ud over den konkrete situation er et særligt perspektiv i det her, nemlig at vi har behov for at sikre, at borgerne har tillid til den digitalisering, der finder sted, og har tillid til det offentlige system, på trods af at det bliver lettere og lettere at indsamle og opbevare massive mængder af informationer af en personlig karakter om borgerne.
Der skal vi værne om borgernes integritet.
Og den her sag vil skabe utryghed hos borgerne, hvis ikke vi får håndteret den på en sådan måde, at informationerne bliver slettet.
Den sletning kan jo ske, uden at man mister muligheden for at dokumentere, at hændelsen fandt sted, og det må vel være det sidste, der er afgørende.
Er ministeren ikke enig i det?
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg er enig i noget af det, hr. Lars Barfoed sagde, og uenig i noget andet.
Jeg starter med det, jeg er enig i, nemlig at jeg synes, at det er afgørende, at vi får genskabt borgernes tillid til systemet, og jeg er fuldstændig enig i, at hele digitaliseringsmuligheden og det, nogle kalder overvågningssamfundet, altså det, at der kan registreres rigtig meget om os, skaber en utryghed generelt.
Det synes jeg også er noget, der kræver en drøftelse på et tidspunkt.
Det, jeg er uenig i, er, at vi uden videre siger, at man kan dokumentere historien ved at referere til, hvad der er sket.
Det er der, vores debat skiller fra hinanden.
Det er ikke godt nok, at man kan læse i aviserne, hvad der blev sagt og skrevet i 1700-tallet og i vores tid om den her sag.
Men hvis man nu sagde, at det var nok, må man jo så spørge, om de data, der er i arkivet, DAMD-arkivet, i sig selv kan give en historisk viden om sundhedstilstanden i Danmark i 2015, som man om 250 år vil være dybt optaget af at kunne forske i.
Det er jo også de muligheder, som forskertses, hvis man sletter dataene.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Det er jo to meget forskellige diskussioner og meget forskellige begrundelser.
Altså, det ene er, om det er vigtigt at kunne dokumentere, at hændelsen, altså den ulovlige indsamling, fandt sted, hvor jeg i parentes bemærket er enig med ministeren i, at det jo også ville være interessant at få gravet i, hvordan det overhovedet kunne finde sted.
Om det sidste vil jeg jo mene, at hvis man vil have data frem, som til sin tid giver historikere mulighed for at granske i sundhedstilstanden i Danmark, må man jo up front så at sige få lavet en forskning, der kan dokumentere det for eftertiden.
Det skal jo ikke ske via ulovlig indsamling af data, hvor man så siger, at så kan vi ikke slette det, når de nu engang er der.
Derfor vil jeg stadig væk hævde og holde fast i – men det skal vi jo så drøfte, og jeg håber, at vi får et møde med ministeren, hvor vi forhåbentlig kan lande på, at de data bliver slettet – at disse data om patienterne ikke er nødvendige for at dokumentere selve den ulovlige indsamling.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-08:
Jeg vil medgive hr. Lars Barfoed, at vi bør tage den her drøftelse et andet sted end her, for det bliver lidt besværligt med den formalitet, der ligger i at stå på talerstolen og have et bestemt antal sekunder.
Det vil jeg meget gerne drøfte.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Allerførst vil jeg gerne rose Enhedslisten for, at de nu støtter kravet om sletning af data.
Når jeg siger »nu«, er det, fordi fru Pernille Skipper på vegne af hele folketingsgruppen jo har svaret nogle af de her mange, mange borgere – det er hendes citat: »Det er baggrunden for at vi i folketingsgruppen mener, at vi skal støtte det forslag, som kulturministeren er kommet med nu.«
Så er der en lang række grunde til, at man ikke mener, man skal slette data osv. osv.
Så allerførst ros til Enhedslisten, som nu har lavet en 180'er og nu støtter det flertal, der heldigvis er, for, at så personfølsomme data selvfølgelig skal slettes.
Så der er kun ros og tak herfra.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jeg synes sådan set, den radikale ordfører holdt en rigtig fin og principiel tale.
Men jeg synes jo, at det er ærgerligt, at konklusionen er, som den er.
For jeg er sådan set principielt enig i, at vi ikke skal leve i et samfund, hvor myndighederne sletter sporene efter, at man har begået lovbrud.
Men det hører jeg sådan set heller ikke nogen i den her Folketingssal sige vi skal.
Det var derfor, jeg også prøvede at spørge Socialdemokraternes ordfører om, hvorfor man ikke fra regeringens side og fra Det Radikale Venstres side vil kigge på den mulighed, at man kunne bevare den del, der har en historisk værdi – i forhold til at der er begået et lovbrud fra myndighedernes side, og at der selvfølgelig er en bevaringsværdi i at dokumentere, hvad det lovbrud har bestået af – og at man så samtidig godt kan se, at det ikke forudsætter, at alle personers private, følsomme patientdata skal gemmes.
Altså at man godt kan have det principielle ønske om at dokumentere ulovlighederne, men samtidig sletter stamdataene.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-04-08:
Jamen det er det ikke, fordi det principielle skete den dag i november, da Rigsarkivet bad om at få oplysningerne til sig for at få de her oplysninger arkiveret.
Fra den dag kan politikerne ikke set fra et radikalt synspunkt blande sig i, hvorvidt rigsarkivaren burde gøre det eller ej.
Der er den vurdering foretaget.
De enkelte borgere har jo kunnet skrive ind og bede om at få deres data slettet, og det er der jo så 17.000, der har gjort.
Men fra den dato er det principielle sket.
Jeg har spurgt hos rigsarkivaren, om de kan huske, at det nogen sinde er sket i nyere demokratisk tid, at politikere tidligere har været inde og sige, at den beslutning, Rigsarkivet har taget om at indsamle materiale, vil de gerne politisk underkende.
Det er aldrig sket.
Det mener jeg heller ikke bør ske.
Det er det, som flertallet lægger op til skal ske i den her sag.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Nu er det jo ikke sådan, at de her knap 20.000 danskere, der har fået deres informationer slettet, kun har kunnet slette dem frem til november måned.
Sletningen har jo fundet sted indtil for en uge siden, og derfor holder argumentationen fra den radikale ordførers side jo ikke.
Hvis det er den 20. november, der er skæringsdatoen for, hvorvidt man kan slette eller ikke kan slette, så må Det Radikale Venstre og regeringen jo insistere på, at de knap 20.000, der har fået slettet deres informationer også efter den 20. november, skal aflevere dem igen.
Ellers holder det principielle argument ikke.
Derfor vil jeg igen spørge den radikale ordfører: Hvad er det, der principielt er i vejen for, at man selvfølgelig godt kan dokumentere og bevare den del, der handler om lovbruddet – også hvad det er for nogle koder og sygdomsjournaler, man har gemt – men at man samtidig sletter danskernes personfølsomme private stamdata?
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-04-08:
Jamen der er den principielle begrundelse, at så snart Rigsarkivet har sagt, at det her materiale vil vi gerne bevare for eftertiden, så er det et helt principielt ståsted for Radikale Venstre, at politikere ikke skal ikke gå ind og overtrumfe den beslutning.
Lars Barfoed (KF), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne blive i det samme spor.
Jeg forstår, at det, der er afgørende for Det Radikale Venstre og fru Marlene Borst Hansen, er, at man i fremtiden kan blive ved med at dokumentere, at den fejl skete.
Så spørger jeg: Er det egentlig ikke rigeligt dokumenteret alene ved den debat, vi har lige nu, og også i alt det avisskriveri, der har været om sagen osv., som jo også bliver bevaret?
Er det ikke rigeligt dokumenteret, så ingen – heller ikke om 120 eller 200 år – kan blive forhindret i at se den dokumentation?
Er det nødvendigt, at de pågældende borgeres personlige, fortrolige informationer bliver ved med at ligge i Rigsarkivet for at dokumentere, at selve den fejl fandt sted?
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-04-08:
Det er nødvendigt, fordi det har Rigsarkivet sagt at det er.
De mener, at de oplysninger er relevante for den historiske viden.
Derfor vil konsekvensen af det, som et flertal i Folketinget ser ud til at beslutte, være, at nu kan det være politikerne, der kan begynde at diskutere, hvorvidt noget er bevaringsværdigt for eftertiden eller ej.
Og det er det princip, som vi simpelt hen ikke kan fravige.
Vi synes ikke, at det på nogen måde nogen sinde må ske – det er heller ikke tidligere sket – at politikere går ind og blander sig i et rigsarkivs vurderinger.