runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-12:
Grunden til, at jeg gerne vil stille et spørgsmål, er jo sådan set, at der er sket meget inden for det seneste halve år; vi har jo bl.a. fået en ny regering.
Det er jo sådan, at da vi havde den forrige regering, var der også en strategi vedrørende problematikken med upload og download, og vi kan se på tallene, at der ikke sker nogen stigning i udviklingen af uploadmulighederne, men downloadmulighederne stiger så – heldigvis, kan man sige.
Men dengang var det sådan, at ordførerens eget parti stillede nogle udvalgsspørgsmål, og der blev bl.a. spurgt, om den daværende minister ville tage initiativ til, at der udmeldtes en upstreammålsætning om bredbånd fra den danske regerings side.
Og det afviste den daværende regering så.
Nøjagtig det samme spørgsmål har Dansk Folkeparti nu stillet til den nuværende minister for området.
Det er det, der står i ministerens svar.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Jeg synes jo, det er morsomt, at Socialistisk Folkepartis daværende ordfører på området – det var fru Hanne Agersnap, som var ordfører dengang – bl.a. indkaldte den daværende minister for området i samråd, fordi SF var dyb og arg modstander af, at ministeren ikke ville have fokus på det her upstreamproblem.
Nu har man så vundet magten, og nu mener man så ikke, der er behov for at få den her målsætning indskrevet i regeringens redegørelse.
Og hvis man kigger på statistikken, som vi jo har fået, kan man se, at der ikke er sket nogen stigning i mulighederne for at lave upload.
Download stiger hele tiden, og det er godt og fornuftigt, fordi vi får mere og mere med fiberbånd osv.
Men den anden stiger ikke.
Er det ikke noget, som SF anerkender som et problem?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-06-12:
Og det er jeg også glad for at hr. Hans Kristian Skibby har fået øje på.
Det næste, jeg vil sige noget om, er upload og download.
Mig bekendt er der faktisk i dag en stor ressource i uploadhastighed, som slet ikke er udnyttet, og noget af det, der er rigtig vigtigt, er jo, at hvis vi sætter undersøgelser i gang, hvis vi sætter analyser i gang, skal vi altid prioritere det her arbejde.
Og på den måde kan man sige, at hvis det i virkelighedens verden er sådan, at der er et uudnyttet potentiale på upload, er det muligt, at der er andre opgaver, som det er endnu mere påtrængende at vi sætter fokus på.
Men hvis hr. Hans Kristian Skibby kan dokumentere, at det faktisk er det her, der er det mest presserende, må vi jo prøve at tage det op i udvalget og i den kreds, der er omkring det her, og prøve at se, om det er noget, vi skal gøre noget ved.
Altså, SF anerkender, at det er et problem, at vi ikke nødvendigvis er nået så langt i it-udviklingen, som vi kunne være.
Og så er det jo egentlig godt, at hr. Hans Kristian Skibby er opmærksom på det og tager det op her.
Jeg vil stadig væk sige, at hvis det opleves som et problem, og hvis vi i kredsen omkring hele digitaliseringen på baggrund af redegørelsen i dag og under det fremtidige arbejde i fællesskab finder ud af, at det faktisk er et problem, så mener jeg da, at vi skal tage det op.
Men jeg kan ikke for nuværende sige, at det er det mest presserende problem, der ligger for lige nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
Nu har alle de tidligere ordførere været heroppe at takke ministeren for redegørelsen, så vil jeg så være undtagelsen, der siger, at jeg ikke synes, vi skylder ministeren en tak.
Ikke fordi han decideret skal have utak, han gør jo blot, hvad han har fået besked på af forligskredsen fra 1999, men man har dog i processen spildt mandetimer i ministeriet med at lave en redegørelse, som blot er at hælde vand ud af ørerne, som man kunne have sparet skatteyderne for at skulle finansiere.
Det er jo fuldstændig ligegyldigt, hvad såvel regeringen som ordførerne her i salen gør sig af tanker om, hvilken hastighed bredbåndet skal have i 2020, og om uploadhastigheden, som mange går op i, skal være det samme som downloadhastigheden og alle den slags ting.
Det er jo et marked, vi har med at gøre.
Der er nogle udbydere, og der er nogle efterspørgere.
Når folk begynder at efterspørge højere hastigheder, begynder udbyderne at levere det, og sådan er det bare.
Jeg synes, at man kunne sige tak til ministeren, hvis han havde taget kontakt til forligskredsens partier og bedt dem om, at den her beslutning i forligskredsen om, at der skal leveres en redegørelse hvert år, gjorde man om, så man sparede de ressourcer, og lod være.
I stedet vil jeg så sige tak til ministerens partifælle, fru Annette Vilhelmsen, som indrømmede, at hun tilbage i tiden på seminariet var med til at stemme imod, at der skulle indføres edb, fordi hun var blandt dem, der ikke mente, at der var nogen fremtid i det.
Det var jo den indrømmelse, som var en korrekt indrømmelse, og som viser for alle, at det område, vi har med at gøre her, ikke er noget, som vi herinde fra Christiansborg kan spå om, og det giver ikke nogen mening for os at beskæftige os det store med det.
Markedet skal nok klare det.
Så kan vi i stedet koncentrere os om at sørge for, at alle offentlige institutioner indfører it, hvor det er givtigt og effektiviserende for produktionen af institutionernes ydelser, og hvad der også er væsentligt i den sammenhæng er, at de effektiviseringer, der kommer ud af det, naturligvis skal komme skatteborgerne til gode, i form af at de så ikke behøver at betale så meget i skat.
For det er jo påfaldende, at Socialdemokraternes ordfører som vikar, hr. Benny Engelbrecht, påpegede, at Danmark og det offentlige i Danmark angiveligt er førende i verden med hensyn til at implementere digitale strategier i det offentlige, og det er også et land, der har verdens største offentlige sektor og formentlig også flest offentligt ansatte overhovedet.
Det er da påfaldende.
Det er da tankevækkende, at det går så godt med at effektivisere via digitalisering i det offentlige, men at der ikke er nogen besparede ressourcer i det.
Det ser ikke ud til, at vi sparer ressourcer på det.
Tværtimod, år for år bliver der stadig flere offentligt ansatte.
Vi får altså ikke noget ud af det; der er ikke mindre bureaukrati; der er ikke mindre ressourceanvendelse.
Ja, det var Liberal Alliances ord her i dag. Det hele skal nok gå, uanset om vi blander os i det eller ej.
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
I Det Radikale Venstre mener vi sådan set, at man skal gå så langt, som man overhovedet kan, og vi tror på, at det at formulere tingene som et krav i udgangspunktet også kan hjælpe en udvikling på vej.
Vi har jo også indført en målsætning om, at kommunikationen med det offentlige – også for borgerne – skal være sådan, at 80 pct. foregår elektronisk.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan anerkende, at det for nogle – og måske for særlige befolkningsgrupper, som ikke er vokset op med teknologien – kan være en udfordring.
Men det er min opfattelse, at rigtig, rigtig mange – også af vores ældre medborgere – faktisk er kommet utrolig godt med på den her udvikling og gerne vil være med på udviklingen.
Og hvor det, at man giver et lille puf, også hjælper dem i den retning.
Men det vil jo fortsat være sådan – og sådan er det jo også, når det handler om skat – at man kan gribe knoglen og ringe til dem på en gammeldags fastnettelefon, hvis man har et spørgsmål eller ting, man ikke kan få afklaret.
Så det er klart, at det ikke kan være et ufravigeligt krav, men jeg tror faktisk, at vi står os ved at rulle ud, som vi har gjort, og vi har jo utrolig gode resultater i Danmark på netop det felt.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Tak for det.
Jeg er enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig også i den offentlige sektor skal arbejde hen mod digitalisering, for det frigør en masse ressourcer.
Ordføreren nævnte, at det offentlige skulle stille krav til borgerne omkring digitalisering.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser om, hvor langt man skal gå med det.
Min gode morfar blev 83 her for et par måneder siden.
Han får gjort rent en gang imellem og får ordnet have, og det skal han jo selvfølgelige indberette, så han kan få sit fradrag, som vi alle sammen har vedtaget her i folketingssalen.
Det skal man gøre elektronisk på SKAT's hjemmeside.
Set i lyset af det opstår der nogle helt naturlige konflikter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-12:
Tak, hr. formand.
Ordføreren kan da sådan set have ret i, at det her bare er en diskussion.
Det er det jo, når vi har en redegørelse til debat her i Folketinget.
Det er jo sådan set en diskussion af, hvordan rigets tilstand er med hensyn til det emne, man har oppe på bordet i dagens anledning.
Så siger ordføreren så også, at det her skal vi slet ikke blande os i, fordi det er markedsreguleret.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren sådan ganske kort og præcist, om det ikke er rigtigt, at når vi sender de her ting i udbud, sådan som vi faktisk efter planen skulle gøre her i juni måned med de nye mobile bredbånd på 800 MHz, står der faktisk klart, at man har mulighed for, og det skal man gøre, at stille nogle udbudskrav og udbudsspecifikationer, og at man også skal fremstille de her mål, der skal overholdes og implementeres i den periode, en leverandør har vundet et givent udbud.
Derfor skal vi jo som politikere blande os.
Vi skal ikke blande os i processen og i virksomhedernes konkurrence med hinanden, men vi skal da blande os, når det er staten, der står for et udbud.
Er ordføreren ikke enig i det?
Bent Bøgsted (DF), 2012-06-12:
Altså det, der er i vejen, er jo, at jo længere man ligger fra en central, des svagere bliver forbindelsen.
Et eksempel, som alle herinde burde kende, er jo, at Folketinget har købt en pakke, der bliver leveret til alle folketingsmedlemmer.
Jeg tror, at det er 20 Mbit – eller også er der 10 Mbit, det kan jeg ikke lige huske – og der, hvor jeg selv bor, kan jeg få 1,8 Mbit maks., selv om Folketinget betaler for en linje, der er meget hurtigere.
Der er mange kunder, der kommer i den situation, at man køber en forbindelse, der garanterer de her 10, 20, 30 Mbit, og det er egentlig det, man betaler for.
Når man så får det hele koblet op, ligger man og snuser nede på 0,2-0,8.
Det synes jeg da er et kæmpe problem, som jeg håber at ministeren vil tage fat på og få løst.
Jeg håber også, at hr. Mads Rørvig vil være med til at lægge pres på ministeren for, at det skal løses.
En ting er, at det står i papirerne, noget andet er, hvordan det fungerer i praksis.
Det er jo håbløst, hvis man siger, at alle kan få det.
Det er også 99,9 pct., der har mobildækning.
Det passer bare ikke, det er kun i teorien.
I praksis er det ikke sådan.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er et problem, der skal adresseres.
Det håber jeg at Dansk Folkeparti også vil være med til, for det er et problem, at vi herinde kan sidde og læse statistikkerne med, at det ser ih og åh så godt ud, men når man bevæger sig ud i virkeligheden, så hører vi også om de problemer, som hr. Bent Bøgsted belyser.
Så ja, det vil vi helt sikkert være med til at arbejde videre på at få løst.
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
Men mener Venstre, at det skal vi til at blande os i nu?
Eller hvad er det, der ligger i, at vi nu skal til også at have målsætninger for upload?
For det er jo også et teknisk spørgsmål, hvad der kan lade sig gøre.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Ja, det er et teknisk spørgsmål.
Men jeg konstaterer jo bare, at der er et problem.
Altså, hvis vi vil udvikle den digitale kommunikation og skabe digital vækst, som vi jo alle sammen nok kan blive enige om at vi gerne vil, kan man se historisk på det: Hvordan har det udviklet sig?
Der kan man se, at med hensyn til downloadhastighederne er vi meget godt med.
Det er vi ikke med uploadhastighederne.
Vi har en målsætning for download, men det har vi ikke for upload.
Så vi kan jo se, at der er et potentielt problem, og det, jeg siger i dag, er så: Kan vi ikke prøve at adressere det problem, så vi kan få det løst på sigt?
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
Det, jeg hører nu, er så, at det i virkeligheden er en lidt mere analyserende, udforskende – kan man sige – tilgang, der bliver lagt op til, hvor vi skal prøve på at kortlægge, hvad det egentlig er for nogle udfordringer og problemer, vi har, frem for at bevæge os væk fra den fælles kurs, vi egentlig har haft, om, at det var markedet, der skulle drive det her, og at politikerne ikke blandede sig i, hvilken teknologi der blev anvendt.
Er det korrekt opfattet?
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Jeg mener ikke, at det at have en ambition om at få højere uploadastigheder står i modsætning til, at vi ikke skal blande os i, hvilken teknologi der er.
Altså, der er jo flere teknologier, der kan bære en højere uploadhastighed, og min pointe her vil sikkert blive understreget over de næste mange år, da teknologierne udvikler sig hele tiden.
Så jeg mener ikke, at det, som fru Camilla Hersom opstiller som modsætninger, er virkelige modsætninger.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Tak, fordi ministeren adresserede problemet med mobildækning.
Nu kan det være, jeg på et tidspunkt, når jeg er i sommerhus om sommeren, også kan kontaktes på mobiltelefonen.
Ministeren nævner et forskningsprojekt fra Copenhagen Business School.
Jeg mener, at det også er det forskningsprojekt, der omhandler, hvorvidt cloud computing er med til at skabe vækst.
Det konkluderer det at det gør i den private sektor.
Den offentlige sektor benytter sig ikke så meget af cloud computing, som den private sektor gør.
Men i og med det er med til at forøge produktiviteten og gøre ting billigere, vil jeg høre, om ministeren ser nogen barriere for, at det kan udbredes til den offentlige sektor.
Er der sikkerhedsmæssige overvejelser og andet, som ministeren mener står i vejen for udbredelsen af cloud computing i den offentlige sektor?
Ole Sohn (SF), 2012-06-12:
Men man kan sige, at uanset hvad, forudsætter det, at man ikke alene har gode bredbåndsforbindelser, men også, at der er efterspørgsel efter de gode bredbåndsforbindelser, og her har vi også en meget stor udfordring endnu.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Jeg tror, at de store offentlige institutioner ikke har problemer med bredbåndsforbindelsen, der tror jeg der er hul igennem både ned og op.
Så jeg tror ikke, det er det, der er hovedproblemet.
Men det kan bare undre mig, at det offentlige ikke bruger det i samme udstrækning, som det private gør, når man virkelig kan se gevinsten af det, og det er jeg glad for at ministeren vil arbejde videre med.
For det virker mærkeligt, at man ikke har formået at omstille sig til cloud computing.
Men det håber jeg da ministeren også vil kigge på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-12:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om noget, for set i forhold til det her med upload og download, som vi har snakket meget om i dag, nævnte ministeren flere gange i sit indlæg her til opfølgning på den her debat, at det også var regeringens målsætning med de 100 Mbit.
Men ministeren sagde så ikke noget om download.
Det er faktisk sådan, at det, der står i de her målsætninger, man har kunnet få som udmelding fra ministeren og fra regeringen, jo er, at der kun er en målsætning om download med de 100 Mbit i 2020.
Der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvorfor er det egentlig, at ministeren har været imod en udmelding med hensyn til upload?
Vi kan høre på dem, der sådan er tekniske eksperter og nørder – havde jeg nær sagt – dem, der arbejder med det her, dem, der kan se potentialet i nye virksomheder, nye servicer osv., at de siger, at hvis det her skal kunne bruges, skal det kommunikere begge veje, både på downloadsiden og på uploadsiden.
Hvorfor er det, ministeren har sagt, at man ikke ønsker at komme med en melding på, hvad den danske målsætning skal være?
Ole Sohn (SF), 2012-06-12:
Jeg mener også, at det er lidt af en overfortolkning af det svar, jeg har givet.
Men man kan sige, at i det mønster, der har været i forbruget på nettet, har det været downloadhastigheder, som har været interessante for de fleste, fordi man modtager mere, end man sender.
Det mønster ændrer sig over tid, og derfor bliver det også interessant at se på uploadhastighederne, også minimumsuploadhastighederne.
Det var også det, jeg nævnte her i redegørelsen, altså at det er noget af det, som vi vil se på, og om man kan lave nogle egentlige målsætninger for det.
Det er sådan set et forsøg på at vise åbenhed, men det er ikke helt enkelt hverken teknisk eller i forhold til den sammenhæng, der skal være mellem udbud og efterspørgsel.
Hvis man skal investere i en bedre infrastruktur, er det jo teleselskaberne, der skal gøre det.
Men de investerer jo kun, hvis der er kunder til det.
Den udfordring, vi har med, at det i dag er under 1 pct. af de 38 pct. af virksomheder og borgere, som har adgang til 100 Mbit, der gør brug af det, viser jo, at der er en ubalance.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-12:
Nu siger ministeren, at jeg har overfortolket det, men hvis jeg kigger på det svar, som ministeren har givet den 13. april til Folketinget og til hr. Dennis Flydtkjær fra Dansk Folkeparti, kan jeg se, at der som svar på det her spørgsmål konkret om, hvorfor ministeren ikke vil tage initiativ til at udmelde en upstream-målsætning for bredbånd, netop ordret står, at ministeren siger, at regeringen ikke for nuværende har planer herom.
Det synes jeg jo ikke er noget man sådan ligesom kan misforstå.
Så vil jeg gerne sige til ministeren: Altså, der er vel en årsag til, at mange andre progressive lande har udmeldt målsætninger for deres upload-muligheder.
F.eks. har USA en 2020-målsætning, der hedder 100 Mbit på download og 50 Mbit på upload til 90 pct. af de amerikanske husstande.
Og i Australien har man en 2020-målsætning på 100 Mbit på download og også på 100 Mbit på upload til 93 pct. af borgerne.
Derfor er det jo jeg siger, at der må være en årsag til, at mange store lande har gjort det – og også små lande, altså, Luxembourg har også gjort det, og mange andre lande har gjort det.
Hvorfor er det så, at Danmark skal have en ikkeeksisterende målsætning?
Det er bare det, jeg sådan set efterlyser et svar på.
Ole Sohn (SF), 2012-06-12:
Jamen jeg er altså ked af, at vi skal snakke os fra hinanden, for jeg tror sådan set ikke, at vi er uenige.
Jeg har gjort opmærksom på, at vi ikke aktuelt har planer om det.
Det er, fordi vi er i gang, vi har lavet en redegørelse, og nu arbejder vi på at få udarbejdet en strategi.
Og hvis det vil være formålstjenligt at få garantier for upload-hastigheder med på nuværende tidspunkt, er jeg åben over for det.
Jeg har bare ikke svaret i dag.
Men det er jo klart, at hvis vi vil gøre mere brug af f.eks. sundhedsteknologi, giver det god mening, at man har bedre upload-hastigheder end dem, vi kender i dag.
Så selvfølgelig er det noget, vi skal arbejde med.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
Der fandt hr. Hans Kristian Skibby et enkelt lille hjørne af det her store emne, som slet ikke har været diskuteret i dag, som handler om noget, hvor det offentlige har en rolle.
Det er korrekt.
Men det betyder jo ikke, at vi skal have en redegørelse på 15 sider for at redegøre for, hvordan det står til med et udbud, der er foretaget for længst.
Det virker lidt som at skyde gråspurve med kanoner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-12:
Det kan godt være, at der er nogle, der har skudt gråspurve med kanoner, men der er også nogle, der skyder med løst krudt.
Det skal jo være adskilt.
Vi støtter jo også i Dansk Folkeparti, at det skal være en markedsbaseret løsning.
Det har vi støttet hele vejen igennem.
Vi står så vel nærmest som det eneste parti uden for det forlig, der er på området.
Men det er vel stadig væk sådan, at når der skal sendes noget i udbud, når der skal sendes nye ting ud osv., er det selvfølgelig politikerne og den siddende minister på området, der har ansvaret for at stille de krav op, der skal stilles til dem, der ønsker at byde på en opgave.
Det var sådan set bare det, der var min pointe over for ordføreren.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
Hvis det handler om, at nogen skal byde på en opgave, der er i udbud, er det klart, at man har en rolle.
Men nu har hr. Hans Kristian Skibby f.eks. lige brugt noget tid på at diskutere med SF's ordfører om, hvorvidt regeringen skulle gøre noget for at sikre, at uploadhastigheden blev forøget på det danske bredbåndsnet.
Det er jo heller ikke noget, som regeringen skal blande sig i.
Det er jo et spørgsmål om, at der er nogle mennesker, der køber en ydelse, som de betaler for.
Og i takt med, at der kommer flere, der efterspørger en høj uploadhastighed, vil der også være flere, der udbyder en høj uploadhastighed.
Og det vil de så få betaling for.
Mads Rørvig (V), 2012-06-12:
Uanset om vi her i Folketinget har indflydelse på noget eller ej, synes jeg egentlig, at det er på sin plads i et demokrati, at man får lejlighed til at diskutere det, og det synes jeg også er på sin plads her, og jeg synes, at vi skal fortsætte med en årlig debat om det her emne, selv om det lyder, som om vi spilder hr. Ole Birk Olesens tid.
Jeg tror, at begrebet effektivt demokrati er noget, man bruger i Rusland og Nordkorea.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
Jo, jo, men vi kunne jo også tage en debat om farven på underbukserne i Venstres gruppeværelse.
Men hvilken nytte skulle det have?
Det er jo ikke noget, som vi hverken kan eller bør have indflydelse på, og vi kan og bør heller ikke have nogen indflydelse på, hvilken uploadhastighed der er på nettet, og hvad folk skal betale for det osv. osv.
Det er jo bare en privat ydelse, som nogle køber og nogle sælger.
Hvorfor skal det gøres til genstand for en offentlig debat anført af Dansk Folkeparti og Venstre?
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
Det er altid, synes jeg, spændende at høre Liberal Alliances syn på verden sådan rullet ud på diverse politiske emner.
Det må være fantastisk at have så enkelt et verdenssyn, at man står ud af sengen om morgenen, og så ved man nøjagtig, hvad svaret er på alle tænkelige spørgsmål, uanset hvad de måtte handle om.
Men nu har min kollega fra Dansk Folkeparti peget på ét område, hvor det i hvert fald er nødvendigt med noget offentlig regulering.
Det er jo almindeligt kendt, at hvis man har en meget stor, altdominerende virksomhed på et marked, kan det være nødvendigt at regulere det, medmindre der skulle opstå et reelt monopol.
Mener Liberal Alliance ikke, at der fortsat er en rolle for også det politiske Danmark i at sikre, at f.eks. andre operatører har adgang til det kobber, som TDC ejer, efter at selskabet er blevet privatiseret?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-12:
For det første til den her karakteristik af Liberal Alliance som et parti, der altid ved, hvad der er op og ned, vil jeg sige, at jo tak, det synes vi da vi ved.
Vi beholder det standpunkt, vi har, fordi vi mener, at vi har ret.
Men i øvrigt kunne det sådan i den almindelige offentligheds øjne nok mere ligne en beskrivelse af den måde, som Radikale Venstre ser sig selv som nogle, der altid ved besked om, hvad der er det rigtige.
For det andet vil jeg sige: Ja, det kan godt være, at der på nogle områder er brug for monopolregulering, og den snak kan vi jo tage, når diskussionen er der.
Det kan også godt være, at nogle af de monopolreguleringer, som man hævder er der, kunne løses på andre måder, hvis man lod markedet og det civile samfund virke i stedet for altid at lade staten tage over.
Den mulighed er der også.
Camilla Hersom (RV), 2012-06-12:
Så vil jeg gerne bruge mit sidste spørgsmål til et tredje eksempel, som jeg så også gerne vil have et svar på.
Det er jo også sådan, at vi faktisk har stillet en række krav fra offentlig side til den måde, virksomhederne skal kommunikere med den offentlige sektor på.
Mener hr. Ole Birk Olesen, at det har været en fordel eller en ulempe i forhold til at drive en digitalisering af de private virksomheder, eller hvad er vurderingen hos Liberal Alliance?
Er det, at det overhovedet ikke har nogen betydning, at man går over til digital kommunikation, og det er altså vel at mærke et offentligt formuleret krav for kommunikationen mellem virksomhederne og den offentlige sektor?