runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-26:
Men jeg må indrømme, at jeg slet ikke kan forstå, at en ellers retskaffen herre som hr. Ole Birk Olesen mener, at det bedste, man kan gøre, er at fastholde noget, der er i strid med lovgivningen, for dermed at give en rabat.
Jeg antager da, at man i et seriøst parti i dette Folketing i det mindste vil mene, at det så i givet fald som absolut minimum skal skrives ind i loven, hvordan det her skal håndteres, og at det ikke skal ske gedulgt igennem værdiansættelser, som ikke er retvisende.
Det kommer meget bag på mig, at det er Liberal Alliances holdning.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-26:
Mange tak for det.
Grønlands Selvstyre har anmodet om, at den familieretlige lovgivning for Grønland ajourføres parallelt med den danske.
Som en del af denne ajourføring sættes forældreansvarsloven i kraft for Grønland.
Det drejer sig ud over forældreansvarsloven om børnebortførelsesloven og loven om Haagerbørnebeskyttelseskonventionsloven.
Lovgivning om ægteskab mellem to personer af samme køn sættes ligeledes i kraft for Grønland.
Ikraftsættelsen betyder også, at forældres ret til at revse deres børn ophæves.
Jeg kunne godt have valgt på Venstres vegne at komme med et længere indlæg om vilkårene for grønlandske familier og børn, men vi har i Venstre den opfattelse, at når Grønland selv henvender sig og ønsker dansk lovgivningsmæssig hjælp til at understøtte ændringer i Grønland, så bakker vi fuldstændig op om det i Venstre.
Det mener vi faktisk er det mest respektfulde over for det gode samarbejde i rigsfællesskabet.
Da den konservative ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg også på Det Konservative Folkepartis vegne tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti ligeledes støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-26:
Jamen der er den rimelighed i det, at de danske virksomheder betaler milliarder af kroner.
De familieejede virksomheder står for hovedparten af de danske ansatte.
Seks ud af ti ansatte er ansat i familieejede virksomheder.
De finansierer det velfærdssamfund, som vi lever i.
Hvis de skal blive ved med at finansiere det velfærdssamfund, vi lever i, så skal de have nogle ordentlige vilkår til at investere og til at udvikle – man skal ikke flå dem ved en dobbeltbeskatning, som afskaffelsen af formueskattecirkulæret reelt set er udtryk for.
For det betyder, at de virksomheder kommer til at betale – ifølge skatteministeren selv – ½ mia. kr. ekstra; altså 500 mio. kr. ekstra i skatter fra de familieejede virksomheder.
Det er jo alt andet lige penge, som man tager væk fra investeringer i arbejdspladser og udvikling i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Det er jo et grundlæggende princip, at vi helst skal behandle folk, men også virksomheder, ens.
Det var jo netop det, der har været problemet med formueskattekursen, nemlig at den ikke har behandlet virksomheder ens.
Der har været utrolig stor forskel på, hvad man skulle betale, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Konservative synes er rimeligt.
Og selvfølgelig er det godt, at vi har familieejede virksomheder i det her land, men der skal da være en rimelighed i, hvad folk betaler i skat.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-26:
Ved generationsskifte af familievirksomheder skal der lægges en arveafgift, og det er et problem for familievirksomhederne.
Der er pludselig kapital, der skal tages ud af virksomheden og lægges i statskassen, selv om den kapital kunne have gjort langt mere gavn ude i virksomheden.
Den kunne have været med til at konsolidere virksomhedens økonomi, så den kunne stå imod eventuelle kriser, der måtte komme i fremtiden, eller den kunne være brugt til investeringer, som ville skabe nye arbejdspladser og føre til en lønforhøjelse for de ansatte osv.
Det er en masse positive ting, men det kan så ikke lade sig gøre, for pengene skal i statskassen.
Derfor er Liberal Alliance modstandere af, at der opkræves arveafgift, ikke kun af virksomheder, men også af private i det hele taget.
Men nu taler vi om virksomheder.
Vi ønsker, at arveafgiften skal fjernes for virksomheder ved generationsskifte, og allerhelst ønsker vi, at afgiften skal fjernes fuldstændigt for alle.
Formueskattekursen havde den praksis, at arveafgiften ved generationsskifte af virksomheder blev lidt mere lempelig, end den ellers ville have været.
For os som et parti, der synes, at der slet ikke skal være nogen arveafgift, er en mere lempelig arveafgift selvfølgelig bedre end en ikkelempelig arveafgift.
Så derfor var vi tilhængere af formueskattekursen, der gjorde arveafgiften mere lempelig, og derfor er vi modstandere af, at den er blevet afskaffet af den nuværende regering.
Derfor kan vi støtte det her beslutningsforslag, som vil tilbageføre tingene til gammel praksis med en mere lempelig afgift.
For os er det et skridt på vejen mod at afskaffe arveafgiften helt, og hvis der sker et skifte af flertallet i Folketinget efter det kommende valg, forventer jeg, at de borgerlige partier bliver enige med hinanden om at fjerne arveafgiften for familieejede virksomheder.
Så har det her med formueskattekursen ingen praktisk funktion længere, så er den overflødig.
Men det her handler jo om, hvad vi gør her og nu, hvor der er et andet flertal, og der støtter vi beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-26:
Nu har det været så fint gennemgået, hvad det her beslutningsforslag går ud på, dog ud fra lidt forskellige vinkler, må man sige, og jeg kan lige så godt udløse spændingen med det samme og sige, at SF ikke støtter beslutningsforslaget.
Jeg skulle også hilse og sige fra Enhedslisten, at det gør de heller ikke.
Vi vil fra SF's side gerne rose skatteministeren.
Vi synes, det er på høje tid, vi får lukket det her skattehul, som også er urimeligt for alle de virksomheder, som betaler den meget højere skat, og som kan se, at andre på grund af den tidligere praksis har betalt tæt på 0 pct. i skat.
Det undrer os også meget, at et parti som DF stiller sig på de store multinationale virksomheders side – dem, som måske har en stor del af deres værdier i varemærker eller andre ting, som fører dem ind under den her ordning.
Det undrer os ikke, at beslutningsforslaget støttes af Liberal Alliance.
Det synes jeg er helt rimeligt, man har en meget genkendelig politik på det område.
Det gælder også Venstre, selv om jeg dog ikke synes, at jeg fik et klokkeklart svar på, hvad man ville gøre i den her konkrete sag, hvis man skulle sidde med skatteministerposten.
Men som sagt er vi rigtig glade for skatteministerens initiativ på det område og synes ikke, at det kan roses nok, og derfor støtter vi selvfølgelig heller ikke beslutningsforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-26:
Tak for det.
De Konservatives beslutningsforslag, B 160, pålægger regeringen at gøre generationsskiftet i familievirksomheder lettere.
Det skal ske ved at genindføre formueskattekursen inden udgangen af folketingsåret 2014-15.
Radikale Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Regeringen ophævede tilbage i februar formueskattekursreglen.
Et andet argument for ophævelsen er, at formueskattekursen i højere grad, end vi havde antaget tidligere, var lavere end handelsværdien.
Med andre ord havde praksis udviklet sig i strid med boafgiftsloven, hvorefter værdien skal sættes til handelsværdien.
Hvis adgangen til at anvende værdier svarende til formueskattekursen skulle genindføres, skulle det derfor ske ved lov.
Derudover kan jeg sige, at formueskattekursen indebar en forskelsbehandling af skatteborgerne.
Formueskattekursen var en begunstigelse ved arv og gave af unoterede aktier, særligt aktier i selskaber med store immaterielle aktiver, som ikke blev medregnet ved opgørelsen af selskabets værdi.
Med ophævelsen af formueskattekursen er disse forskelle nu fjernet, og dermed er der sikret en mere ensartet beskatning af alle skatteydere af de reelle værdier ved generationsskifte.
Samlet set kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-26:
Det er der ikke noget nyt i, vil jeg gerne gøre ordføreren opmærksom på.
Men vi har ikke den samme dagsorden som Liberal Alliance, det erkender vi blankt.
Vi har ikke kunnet finde de mange penge, der skal til for fuldstændig at fjerne arveafgifterne i Danmark, hverken for virksomheder eller for private for den sags skyld.
Jeg ved godt, at det er nemmere for Liberal Alliance at finde penge.
Det kan vi jo se.
Men i Dansk Folkeparti har vi altså en, synes jeg, rimelig god tradition for, at vi ikke regner så meget med det, der hedder dynamiske effekter.
Vi vil gerne se på resultaterne, efter at man har lavet loven om.
Og det betyder, at hvis der kommer dynamiske effekter, så vil vi selvfølgelig glæde os over dem og indregne dem i årene fremover, men vi gør det ikke forud for implementeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-26:
Nu er det jo ikke, fordi Dansk Folkeparti normalt er så fedtet med at sige, at der er forskellige skatter, der skal lettes, uden at man kan henvise til en plan for, hvordan det er finansieret.
Det sker meget ofte.
Men jeg synes, det er meget interessant, det her.
For når Venstre, Konservative og Liberal Alliance har talt om, at arveafgiften ved generationsskifte af virksomheder skal afskaffes, så har det lydt på Dansk Folkeparti, som om man var meget imod det.
Men jeg forstår på ordføreren på Folketingets talerstol, at man nu er meget åben over for at gøre noget ved arveafgiften ved generationsskifte på virksomheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-26:
Det betyder, at vi gerne vil være med i de forhandlinger, der er omkring sikring af, at generationsskiftebeskatningen er rimelig og fair i Danmark.
Det er ikke det samme, som at vi som Liberal Alliance siger, at nu har vi lavet en 2025-plan, og nu kan vi lige afskaffe alle afgifter i Danmark.
Sådan spiller klaveret trods alt ikke.
Men for igen at vende tilbage til præmissen, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at forhandle en klar forbedring af den nuværende generationsskiftebeskatning, også med hensyn til arveafgifterne, hvor virksomheder skal skifte ejer.
Det synes vi ville være en helt logisk dagsorden at have for et kommende flertal her i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-26:
Dansk Folkepartis ordfører snakker så fint om de skadelige ting, der sker, når der opkræves arveafgift af virksomheder ved generationsskifte.
Der er jo ikke kapital til at konsolidere sig, der er ikke kapital til at investere i ny produktion og klogere produktion, og det er rigtig skidt.
Det er jeg fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører i.
Betyder det, at Dansk Folkeparti nu er enig med Liberal Alliance og Venstre og Konservative i, at arveafgiften på virksomheder ved generationsskifte skal afskaffes?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-05-26:
Udfordringen er utvetydigt, at regeringen uden om Folketinget har udskrevet en ekstra årlig regning til danske familieejede virksomheder på 500 mio. kr.
Det er i hvert fald den, jeg arbejder ud fra.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-26:
Bare lige et opklarende spørgsmål.
Men når man så bekræfter, som man gjorde på hr. Peter Juel Jensens spørgsmål, at det kun skal gælde folkeskoler, er det så ikke netop en begrænsning eller en indskrænkning af demokratiet, når nu folk må have lov til at have noget at sige i forhold til deres lokale folkeskole, men ikke må have lov til at få indflydelse på f.eks. den lokale børnehave?
For i mange tilfælde er det vel lige aktuelt med daginstitutioner og dagplejere og alt muligt andet?
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jeg synes, hr. Daniel Rugholm læser noget mellem linjerne, som ikke står der.
Det Konservative Folkeparti skal være meget velkommen til at komme op hos os i Enhedslisten i Provianthuset, og så kan vi jo lave et fælles forslag om, hvordan vi udvider demokratiet og sikrer, at forældrene får mere indflydelse i daginstitutionerne.
Det er i hvert fald noget vi gerne vil i Enhedslisten.
Men jeg kan berolige Det Konservative Folkeparti med, at det, det her forslag handler om, præcis er det, der står i beslutningsforslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-26:
Jeg tænker bare, at hvis det her skal fremstå en lille smule troværdigt, bør det jo inkludere alt muligt andet også, f.eks. børnehaver og daginstitutioner.
Det kunne for den sags skyld også være snerydning og alt muligt andet i kommunen.
Vil forslaget ikke reelt betyde – måske er det sat lidt på spidsen, men alligevel synes jeg, at vi er derhenad – at man bare i stedet for afskaffer kommunalbestyrelserne og så i princippet laver en eller en form for rundspørge ud i byerne, når man skal beslutte det ene eller det andet?
For det er jo første skridt på vejen til en eller anden glidebane derhenad?
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Nu spurgte hr. Peter Juel Jensen lige til det her forslag, som ligger foran os nu, og som handler om folkeskolen.
Hvis Det Konservative Folkeparti gerne vil være med til at udvide demokratiet, sådan at forældrene får mere indflydelse på daginstitutionerne, så vil vi i Enhedslisten meget gerne være med til det.
Nej, det er det bestemt ikke.
I Enhedslisten er vi faktisk meget store tilhængere af skolebestyrelserne og har også fremsat forslag om at udvide skolebestyrelserne, sådan at forældre, men også ansatte og elever, vil få mere at skulle have sagt, ligesom vi også er store tilhængere af høringer.
Men lige som vi herinde på Christiansborg også holder høringer om det ene og det andet og i Undervisningsudvalget også får besøg af skolebestyrelser eller elever eller lærere, eller hvem det nu kan være, så har vi jo alligevel også afstemninger hernede i salen om nogle ting, og der er da også et folketingsvalg en gang imellem.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Når man lukker en folkeskole i dag, er der jo en bestemt proces, en bestemt procedure, man som kommune skal gennemgå.
Der skal være høringer, der skal indhentes udtalelser osv.
Er det ikke også at inddrage borgerne?
Er det kun det meget direkte demokrati, som kan kaldes for borgermedinddragende?
Hvad med alle de ting, som man nu har sidestillet med f.eks. en skolebestyrelse?
Er det ikke også en form for demokrati?
For den pågældende skolebestyrelse bliver da hørt.
Men jeg kan så forstå på ordføreren, at de overhovedet ikke repræsenterer nogen forældre og dermed ikke er en del af demokratiet.
Er det virkelig Enhedslistens opfattelse?
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jamen rækkevidden af det her forslag er præcis den, som hr. Peter Juel Jensen kan læse i beslutningsforslaget.
Det handler om folkeskoler.
Og som hr. Peter Juel Jensen antyder, mener Enhedslisten faktisk, at vi skal udvide vores demokrati.
Vi mener, at lokalbefolkningen skal have mere at skulle have sagt.
Så jeg kan da ikke udelukke, at der på et tidspunkt i fremtiden vil komme et beslutningsforslag, som handler om plejehjem eller børnehaver eller vuggestuer.
Men for at svare på hr. Peter Juel Jensens spørgsmål, vil jeg sige, at det her beslutningsforslag handler om det, der står, nemlig folkeskoler.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Jeg syntes lige, jeg måtte replicere.
Jeg er udmærket klar over tallet for folkeskoler, der er blevet lukket.
For det er jo der, udfordringen er, altså at man ikke kan kende forskel på 350 og 3.000.
Det er ikke hos mig.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten brænder utrolig voldsomt for det her, og jeg har måttet opgive at overbevise ordføreren om, at det måske er knap så god en idé.
Men hvor langt rækker det her forslag?
Overvejer man så også i Enhedslisten at kræve en folkeafstemning, hvis der skal lukkes en børnehave, hvis der skal lukkes et valgsted, hvis der skal lukkes en dagpleje?
Hvad er rækkevidden af det her forslag set med Enhedslistens øjne?
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at berolige undervisningsordførerne, der er til stede, med, at vi i Enhedslisten godt mener, at der kan laves politik her i Folketingssalen, uden at det er valgkamp, eller uden at det er finanslov.
Vi mener faktisk, at al den tid, vi har sammen i Folketinget, skal bruges til at lave politik.
Det er vel vores opgave som politikere.
Så det er bare for at berolige den konservative ordfører med, at det her sådan set ikke handler om valgkamp.
I Enhedslisten har vi fremsat det her beslutningsforslag, fordi vi mener, at lokalsamfundet skal have langt større indflydelse på de lokale skoler og derved også på, om en skole skal lukke.
Siden år 2000 er over 350 folkeskoler blevet lukket rundtom i landet.
Og jeg vil gerne lige gentage tallet til ære for Venstres ordfører, hr. Peter Juel Jensen: Der er altså blevet lukket 350 folkeskoler rundtom i landet.
I nogle tilfælde er der gode pædagogiske årsager til skolelukningerne, men desværre skyldes lukningerne ofte et ønske om at spare, altså et økonomisk hensyn, eller et ønske om en øget centralisering fra kommunernes side.
Det har flere steder resulteret i, at forældre og lokalsamfund opretter friskoler der, hvor folkeskolerne er blevet lukket.
Og antallet af frie skoler er også steget med ca. 100 skoler siden år 2000.
Lige nu bliver der trumfet skolelukninger igennem imod lokalbefolkningens vilje, f.eks. i Randers, hvilket resulterer i, at der åbner friskoler i nøjagtig samme lokaler, som de gamle folkeskoler brugte.
Dermed viser lokalbefolkningen jo, at de gerne vil den lokale skole.
I Enhedslisten stoler vi på, at forældre og lokalsamfund godt kan vurdere, hvilke konsekvenser en skolelukning vil have for eleverne såvel som for lokalsamfundet i sin helhed, og derfor foreslår vi i Enhedslisten, at hvis en kommune ønsker at lukke en folkeskole, skal borgerne i kommunen have ret til at lave en lokal folkeafstemning, som afgør, hvorvidt den pågældende skole skal lukkes eller ej.
Det her handler sådan set ikke om et angreb på det kommunale selvstyre.
Det her handler i højere grad om at udvide vores demokrati og inddrage borgerne mere i det kommunale selvstyre.
Så man kan sige, at vi i Enhedslisten ser det lidt omvendt i forhold til f.eks. Det Konservative Folkeparti, og det er altså på den baggrund, vi har fremsat det her forslag.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-26:
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten, at der skal være en lokal folkeafstemning, hvis en kommunalbestyrelse ønsker at lukke en folkeskole.
Folkeafstemningen skal så afgøre, om skolen skal lukke eller ej.
Da jeg læste forslaget, overvejede jeg lidt, om jeg skulle skrive en lang tale om det kommunale selvstyre og tilliden fra os i Folketinget til kommunalbestyrelsesmedlemmerne, der sidder med de lokale udfordringer og ansvar, eller om borgernes muligheder for ved kommunalvalget at stemme på partier, som deler deres holdninger til skolelukninger.
Det er jo trods alt et emne, som ofte fylder meget i valgkampene i de kommuner, hvor skolelukninger vil være aktuelle, så borgerne vil næppe være i tvivl om partiernes holdninger.
Jeg tænkte også lidt på, om jeg skulle spørge Enhedslisten, om det her så ikke også skulle gælde plejecentre, snerydning eller andre prioriteringer i kommunerne.
Vi har et lokalt selvstyre, vi har kommunalvalg, vi har lovkrav om høringer, og det fungerer rigtig fint.
Efter lidt overvejelse valgte jeg ikke at skrive en lang redegørelse om noget, jeg ærlig talt finder er rimelig basalt og fundamentalt i vores demokrati.
Selv om jeg anerkender og til enhver tid vil beskytte alle partiers ret til at fremsætte beslutningsforslag, må jeg indrømme, at jeg synes vi kunne have brugt den seneste time bedre end på at behandle den her slags signalpolitiske sager, som næsten kun kan betragtes som en del af den forestående valgkamp.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-05-26:
På mange måder er det forslag, som Enhedslisten fremsætter her, jo meget sympatisk.
Det kan jeg roligt sige, al den stund at også SF tidligere for så vidt har været tilhængere af muligheden for at lave flere lokale folkeafstemninger, og vi er også tidligere gået ind for muligheden for at lave folkeafstemninger i forbindelse med skolenedlæggelser.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra SF's side vil bakke de byråd op, som ønsker at holde vejledende folkeafstemninger om skolenedlæggelser.
Det skal altid være en lokal afgørelse, bl.a. i respekt for det kommunale selvstyre.
Men fra SF's side mener vi ikke længere, at det giver mening at give borgerne direkte adgang til at kræve folkeafstemning, og det er der flere grunde til.
For det første er skolestrukturen i spil i de fleste af landets kommuner på grund af den demografiske udvikling og den nye folkeskole, hvilket både betyder færre børn i de fleste af landets kommuner i yderområderne og større krav til undervisningen, hvorfor skolestrukturen skal tilpasses i rigtig mange kommuner, hvis man skal leve op til kravene om ordentlig linjefagsundervisning, inklusion, trivsel og tilstrækkelig store klasser.
For det andet har vi efter kommunalreformen i 2007 mange steder også fået så store kommuner, at mange borgere ikke længere har føling med alle dele af de lokale folkeskoler i hele kommunen.
Et eksempel er, at man i Herning Kommune har 62 km imellem den nordligst og sydligst beliggende skole.
Vi har også eksempler på skoler, som har fælles ledelse på forskellige matrikler, og der er rigtig mange forskellige strukturer, i forhold til hvordan man organiserer sine lokale folkeskoler.
Så det, der er vigtigt for SF, er, at vi ikke går på kompromis med kvaliteten, hvor folkeskolens kvalitet jo i særdeleshed måles på elevernes trivsel og også på lærernes uddannelse og ledernes evner til at være ledere.
Vi vil stemme nej til forslaget, men vi ser frem til, at Enhedslisten i udvalget vil tage den her problematik op, og at vi jo i fællesskab bl.a. kan drøfte, hvordan vi sammen med kommunerne kan udvikle de lokale demokratier, sådan at alle føler sig inkluderet og som en del af det demokrati, der hersker lokalt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Enhedslisten burde da vide, at kommunerne ikke må dette; de har kun ret til at afholde vejledende afstemninger.
Hvis kommunerne derfor skal have ret til at afholde bindende afstemninger, skal kommunalfuldmagten ændres, og det forholder beslutningsforslaget sig ikke til.
I Dansk Folkeparti er vi begejstrede tilhængere af folkeafstemninger, både i det nære og på landsplan.
Jeg har selv været med til at fremsætte forslag om vejledende folkeafstemninger i min kommune, Odense.
Desværre blev det stemt ned i byrådssalen af alle andre partier – også af Enhedslisten.
Der er åbenbart meget langt mellem Enhedslisten på Borgen og Enhedslisten ude i kommunerne.
Folkeafstemninger giver god mening, fordi de inddrager borgerne, men vort repræsentative demokrati er desværre ikke så glad for folkeafstemninger; se bare på, hvordan man kvier sig ved at sende vigtige sager ud til afstemning, når det drejer sig om afgivelse af dansk suverænitet.
Da beslutningsforslaget er upræcist og man ikke fortæller, om kommunalfuldmagten skal ændres, så borgerne generelt får ret til at få bindende folkeafstemninger, er det svært at tage stilling til det.
Jeg vil derfor foreslå, at vi samles om en beretning i udvalget, hvor vi opfordrer indenrigsministeren til at afholde en høring om, hvordan lokale folkeafstemninger kan være med til at styrke det lokale folkestyre.
Annette Lind (S), 2015-05-26:
I Socialdemokratiet er vi glade for det kommunale selvstyre, hvor kommunerne står for meget af den nære velfærd, herunder også driften af de fælles folkeskoler.
Det er en god model, hvor det, som traditionen er i Danmark, mellem valgene selvfølgelig sker i en tæt dialog mellem borgere, interessegrupper, fagforeninger, erhvervsliv, ildsjæle og de lokale byrådsmedlemmer.
Jeg har selv siddet i et byråd, og det er jo heldigvis sådan, at der også er mulighed for kontant afregning efter 4 år, hvis man som borger er utilfreds med dem, som står i spidsen for kommunen.
I forhold til Enhedslistens konkrete forslag her er der ingen tvivl om, at skolelukninger aldrig er en populær sag, hverken hos borgerne eller hos de lokalpolitikere, som må bide i det sure æble af den ene eller den anden årsag.
Men i Socialdemokratiet ønsker vi ikke at gøre op med, at det er en kommunal beslutning, hvordan man vil indrette det lokale skolevæsen, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Og jeg skal hilse og sige fra den radikale ordfører, som desværre ikke kunne være til stede, at det gør De Radikale heller ikke.