Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-16:
Af lovforslaget fremgår det, at regeringen ønsker at bygge gæsteforskerog ungdomsboliger samt serviceerhverv m.v. på universiteterne, hvilket vi i Dansk Folkeparti finder er en udmærket idé.
Universiteterne får hjemmel til at skyde egne penge i en boligfond, hvor universiteternes samlede indskud ikke overstiger 5 mio. kr. eller 3 pct. af universitetets uddannelsestilskud i det pågældende finansår.
Formålet med fonden er at etablere og udleje boliger til gæsteforskere samt til internationale og danske studerende.
Som det fremgår, udbygges reglerne for almene ungdomsboliger tilhørende en selvejende institution med henblik på etablering af universitetsnære ungdomsboliger.
Når der eksempelvis bliver etableret almindelige ungdomsboliger til danske og udenlandske studerende inden for loven om almene boliger, opnår kommunen samtidig anvisningsret til hver fjerde ledige bolig til boligsocial anvisning til andre unge.
Der er imidlertid ingen kommunal anvisningsret til de universitetsnære ungdomsboliger, og dermed forsvinder en betydelig del af det boligsociale sigte, som ellers er kendetegnende for almene boliger.
Der ydes samtidig støtte fra Landsbyggefonden.
Man kan vel nærmest sige, at der er tale om eliteboliger til de studerende på universiteterne.
Disse boliger bør derfor ikke opføres som almene boliger, men bør opføres på anden vis.
Kommunalbestyrelsen meddeler fortsat tilsagn om offentlig støtte til universitetsnære ungdomsboliger, som vil kunne etableres både ved nybyggeri og ved ombygning af eksisterende ejendomme.
Dansk Folkeparti er opmærksom på andre problemer, hvis boligerne opføres som almene boliger, hvilket jeg kort vil komme ind på.
En del danske familier, der i dag bor i privat udlejningsbyggeri, risikerer at blive sagt op og miste deres lejebolig, hvis forslaget gennemføres.
I privat udlejningsbyggeri kan udlejeren f.eks. ikke sige lejere op, fordi udlejeren ønsker at bygge ejendommen om og udleje den til anden side.
Det er der en undtagelse fra.
Efter lejelovens § 83, stk. 1, kan udlejeren sige lejere op, når ombygning af ejendommen medfører, at lejemålet må fraflyttes, og ejendommen efter ombygning er omfattet af lov om almene boliger.
Den nye type universitetsnære ungdomsboliger vil efter forslagets § 115, stk. 5, også blive omfattet af loven om almene boliger, og de kan bl.a. etableres ved ombygning af eksisterende ejendomme, f.eks. private boligudlejningsejendomme.
I storbyerne er der stadig væk en række private udlejningsejendomme med små og relativt billige lejligheder, hvor huslejen er væsentlig under markedslejen på grund af boligreguleringslovens regler om omkostningsbestemt husleje.
Markedsprisen for denne type boliger er relativt lav.
Omkostningsbestemt husleje er som udgangspunkt væsentlig lavere end prisen for udlejningsejendomme, der ikke er underkastet de samme regler om begrænsning af huslejens størrelse.
Der er derfor stor sandsynlighed for, at det ville være de private udlejningsejendomme med små og relativt billige lejligheder, der fra universiteternes side vil være størst interesse i at købe op og omdanne til universitetsnære ungdomsboliger.
Dansk Folkeparti mener, at lovforslaget medfører en stor risiko for, at der vil forsvinde en række boliger fra markedet, som ellers ville være tilgængelige for personer med lav- eller mellemindkomster, nemlig boliger til en husleje, som vil være økonomisk overkommelig eksempelvis for enlige og ældre, som arbejder i storbyerne.
Med hensyn til serviceerhvervene kan universitetet kun i begrænset omfang indgår aftale om udleje eller fremleje af faciliteter til brug for serviceerhverv.
Det kan bl.a. være en børneinstitution, kiosk, café m.v.
Fremleje eller udleje skal ske på markedsmæssige vilkår.
Det finder vi i Dansk Folkeparti er en udmærket idé.
Dansk Folkeparti er som sagt ikke positive over for, at boligerne bygges som almene boliger med støtte fra Landsbyggefonden, men ellers er vi positive over for forslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi selvfølgelig vil stille spørgsmål.