runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Jeg vil sådan set gerne fortsætte lidt, hvor spørgeren slap, og det vil jeg, fordi det her er noget, der ligger øerne meget på sinde.
Jeg har hørt det både fra Bornholm, hvor jeg selv kommer fra, men jo også fra de andre øer, og når ministeren siger, at det er noget, der er stor tilfredshed med, så må jeg bare sige, at det ikke er det, jeg oplever.
Jeg synes sådan set også, at nogle af de citater, der har været fra nogle af de øborgmestre, der har udtalt sig, har gået på, at de gerne havde set, at ministeren og hendes parti havde levet op til det, man lovede inden valget, nemlig som minimum 133 mio. kr.
Nu fandt man så de her 95 mio. kr., og det må man jo så sige er en start, at det er et plaster på såret, når nu vi ikke kan få det, som vi var stillet i udsigt.
Men den der store tilfredshed har jeg svært ved sådan at spore.
Jeg skal så bare spørge ministeren: Hvor stort et skridt mener ministeren det her er?
Altså, hvor lang tid skal vi forvente at det er de her midler der ligesom gælder – i forhold til at vi selvfølgelig er interesseret i, at man når endnu længere og også lever op til det, man lovede inden valget?
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Jeg mener sådan set, at når man kigger på, hvordan den økonomiske situation i Danmark er, og hvordan den offentlige økonomi generelt set er presset og udfordret, så er det ret flot, at vi kan nå frem til faktisk at få afsat 95 mio. kr.
Og hvorvidt man som borgmester sidder derude og er tilfreds eller utilfreds, må være op til den enkelte borgmester.
Jeg håber, at landets borgmestre generelt set er helt klar over, hvilken økonomisk situation landet er i grundlæggende set.
Det der med bare at hive offentlige midler op af en eller anden fiktiv kasse er en svær øvelse.
Da vi trådte til som regering, lavede vi jo det her store kasseeftersyn, og nej, der var ikke uanede midler, snarere tværtimod.
Derfor er det en svær øvelse at tilvejebringe de her midler, og derfor har jeg tilladt mig at sige, at jeg sådan set håber, man er glad for, at det overhovedet har kunnet lade sig gøre, for det har set sort ud.
Det er jeg nødt til sige.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Nu er det jo sådan, at jeg netop arbejder ihærdigt for det.
Det er jo mig, der sidder og prøver at forklare, men så siger man jo, at det er sådan lidt mærkelige svar.
Jamen det er sådan, at når man ønsker sig nogle bestemte svar og ikke får dem, kan man synes, at det er mærkelige svar.
Jeg arbejder hver dag, nat og dag; jeg afholder havnekonference; jeg besøger havne; jeg finder ud af, hvad det er, der skal til.
Men jeg er nødt til først at have fast grund under fødderne, inden vi kan komme videre.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen er en yderst dygtig og erfaren trafikordfører, og derfor var det også helt i orden, at han netop gik ud og sagde det her.
Han gav så ikke alle mulige andre skylden for det, og det er sådan set det, der er problemet, for kunne vi da bare mødes sammen om det i stedet?
Nu spørger man mig så, hvor havnepakken ligger, hvis den her investeringsudfordring kommer på plads, og det gør den jo.
Der har jeg bare en arbejdsmetode, der hedder, at det taler jeg med mine ordførere om, bl.a. med Socialdemokratiets havneordfører, og det er den måde, det kommer til at foregå på.
Jeg begynder ikke her at sige, hvad jeg kunne tænke mig.
Jeg synes, det er bedst, at dem, jeg skal have til at hjælpe mig med at få det igennem, kommer med i forhold til den prioritering.
Men vi kommer til at prioritere, og så må vi se, hvad der kommer øverst.
Jeg forstår, at spørgeren synes, at det nu endelig kommer frem, at regeringen gerne vil have et overblik.
Jeg kan bare læse det spørgsmål op, jeg i grunden svarede på den 4. november 2015. »
Er ministeren enig med sin partifælle Kristian Pihl Lorentzen i, at det er på høje tid at indkalde til forhandlinger om havnepakke III?
Da svarede jeg: »Regeringen har fra den tidligere regering overtaget en økonomi, hvor de offentlige finanser er i mindre god stand, end ventet før valget.
Regeringen er derfor nødt til at have et samlet overblik over økonomien og de offentlige investeringer de kommende år, inden der tages stilling til nye udmøntninger og initiativer på infrastrukturområdet.
Det gælder også for så vidt angår en Havnepakke III.«
Jeg har netop svaret, at regeringen fremlægger det her i foråret.
Så man kan sige, at det er oplyst på alle måder, og det er vel også derfor, det er lidt svært for os at finde noget at snakke om.
For det er alt sammen oplyst.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Grunden til, at det her bliver en anelse komisk, er jo, at ministeren konsekvent taler udenom.
Det er svært at have en debat, når man spørger om noget, og der så bliver svaret på noget helt andet.
Men jeg vil bare gerne gentage, at vi sådan set er optaget af, at de her penge kommer ud at arbejde.
Vi tror på, at det er rigtig vigtigt, at vi får investeret i infrastrukturen, og det gælder også for de danske havne.
Ministeren var jo selv til havnedag i mandags, hvor det også blev understreget – og ministeren sagde det selv – at nu skulle vi i gang med det arbejde.
Så det kan jo ikke undre ministeren, at vi sådan set også presser på for, at det så kan lade sig gøre.
Så siger ministeren, at det bliver en gang i foråret.
Skal vi så forvente, at pengene blev udmøntet i det her forår 2016?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Jeg kan godt forstå, at spørgeren indimellem bliver lidt irriteret, når spørgeren ikke hører, at ministeren går rundt og giver løfter.
Men det gør jeg bare ikke.
For jeg ved, at om et lille øjeblik skal jeg indfri dem, for sådan bliver jeg nu engang målt.
Derfor vil jeg først være sikker på det.
Regeringen har den her investeringsudfordring, og når den er lagt frem, kan jeg se, hvad der måtte være af penge.
Jeg må også bare spørge, om ikke jeg kunne få en vis forståelse, altså lige fra Socialdemokratiets side, der sad i 2½ år uden at få noget gjort ved sagen.
Så kunne man godt forestille sig, at der kunne være en vis forståelse lige fra det partis side.
Så kan der være andre partier, der er lidt mere utålmodige, men dem, der sad med hele regeringsmagten, synes jeg da godt kunne have en vis forståelse for, at vi sådan set bare er i samme situation.
Rasmus Prehn (S), 2016-03-02:
Det har altså været en hel del underholdende at følge de svar, som ministeren giver eller navnlig ikke giver.
Der er noget, jeg helt konkret er interesseret i i forhold til den her havnepakke III.
Jeg tager gerne mit ansvar for den, for det var ikke kun den tidligere minister, hr. Magnus Heunicke, der var med; jeg var også selv med.
Og jeg var rigtig, rigtig ærgerlig over, at de penge ikke kunne komme ud at arbejde, og jeg vedgår mig også det ansvar, vi har fra socialdemokratisk side.
Det kan vi ikke løbe fra.
Men Venstre sagde: Stemmer I på os, bliver det hele indfriet.
Det er altså rigtigt.
Helt konkret var et af projekterne Tranholmvej oppe ved Aalborg Havn, og vi kan, hvis vi får den her havnepakke III igennem, sikre en udvidelse af den vej, så bl.a. Siemens Wind Power og andre firmaer nemmere kan komme til og fra.
Vil ministeren arbejde ihærdigt for, at vi får de her penge ud at arbejde i løbet af det her forår?
Det er da utrolig vigtigt.
Og jeg kunne godt tænke mig at få ministeren til at kommentere det konkrete projekt i Aalborg med Tranholmvej, hvor man i højere grad ville kunne betjene den megen industri, der er på Østhavnen i Aalborg, hvis man får udvidet den her vej, bl.a. til gavn for Siemens Wind Power.
Hvad er ministerens holdning til det konkrete projekt, og hvad vil ministeren gøre for at fremme en konkret udmøntning af penge til Tranholmvej i Aalborg?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-03-02:
Nu forstår jeg godt, at spørgeren har en speciel interesse i, at det er Aalborgområdet, vi skal diskutere, og det skal også nok stå i Nordjyske i morgen.
Jeg ser på hele landet.
Det er det, som jeg gerne vil være kendt for, og derfor kommer det alt sammen på en gang, når vi skal kigge på det, og ikke kun som delprojekter.
Men lad mig sige det så diplomatisk, som jeg kan: Det her kommer vi frem med – vi har jo haft et møde, og der kommer så et nyt møde – når vi er klar med den her investeringsudfordring, fordi det er sådan, som spørgeren også selv sagde.
I kunne jo heller ikke få pengene ud at arbejde.
Dem, der sidder rundtomkring og lytter til det, synes da ikke, at der er noget mærkeligt i det, for det er sådan, at det jo er den samme økonomiske udfordring, den nye regering har, som den gamle regering havde.
Det har noget at gøre med de her investeringsudfordringer.
For jeg tror da ikke på, at den tidligere regering lod sådan en havnepakke III ligge, hvis den kunne være kommet i gang med at udmønte den.
Det kunne de bare ikke, for de havde samme udfordringer, og lad os da erkende det, i stedet for at vi står og lader, som om det er nogle specielle, der har ansvaret i sagen.
Vi har alle sammen ansvaret.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Nu er det jo bare sådan, at det er ministeren, der er minister, og derfor er vi selvfølgelig også afhængige af, at ministeren kæmper det her igennem og sørger for, at de her penge kommer ud at arbejde.
Tilbage i oktober 2014 rykkede hr. Kristian Pihl Lorentzen, som lige gik fordi her, og som er Venstres transportordfører, jo også for, at de her penge kunne komme ud at arbejde, og dengang hørte vi i hvert fald ikke Venstre sige, at det var, fordi man var utålmodig, eller man skulle lægge bånd på sig selv, men man prøvede altså at rykke regeringen for, at de her penge nu kom ud at arbejde.
Og hvor meget vil ministeren kæmpe for, at der så rent faktisk sker noget?
Nu har vi desværre ikke tid til den helt store økonomiske diskussion, fordi ministeren og regeringen har fundet penge til alt muligt andet, som godt kunne lade sig gøre: boligjobordningen, billigere biler af den dyre slags, billigere boliger af den dyre slags.
Så der er i hvert fald penge til noget, men ikke det, som vi var blevet stillet i udsigt her.
Vi er sådan set glade for, at der trods alt kommer nogle penge, men det er bare ikke det, som var blevet stillet i udsigt.
Nu vil jeg gerne citere borgmester Erik Nørreby, som jo bl.a. siger: »Der er langt fra, hvad vi var stillet i udsigt.
Det er vi selvfølgelig skuffede over.
Det er et løftebrud.
Havde man nu lagt en stigning ind i årene fremover, ville det give mening, men det er der ikke tale om«.
Så det er bare for at sige, at vi selvfølgelig er interesserede i at nå endnu længere og sådan set også bare holde regeringen og ministeren oppe på det, man lovede inden valget.
Så ministeren svarede ikke rigtig på, hvor stort et skridt det her er.
Skal vi så forvente med det, ministeren nu siger, at det stopper her, eller har ministeren tænkt sig at gå videre?
Det er sådan set behændigt nok, at man bruger et andet udgangspunkt end det, man havde lovet, for så kan man lige pludselig få det til at blive mere, i stedet for at det bliver mindre.
Der lå jo faktisk et aftaleudkast, og som en del af det lovforslag, som ministeren også sender i høring nu her i forhold til færgerne, kommer de 48 mio. kr. jo fra den vækstpakke, der blev lavet under SR-regeringen, så man var jo sådan set et godt stykke af vejen.
Da sagde ministerens parti, at de 133 mio. kr. endda var uambitiøst.
Så det kan jo ikke komme bag på ministeren, at vi bare gerne vil have jer til at leve op til de løfter, I kom med inden valget, og enten be- eller afkræfte, om ministeren har tænkt sig at gå videre i den her valgperiode, altså leve op til valgløfterne, eller om man ikke har.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-02:
Arhh ...
Ja, lad os gøre det.
Derfor vil jeg bare for sidste gang i et lønligt håb om at få en eller anden rettesnor eller en eller anden pejling på det spørge: Hvornår kan vi regne med, at næste skridt kommer i den her række af skridt mod det fulde landevejsprincip?
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Som en kommentar til det første: Der har ikke været lovet 133 mio. kr. Der har været nogle indledende drøftelser hos den tidligere indenrigsminister, og der har floreret et tal, der indikerede, hvad det fulde landevejsprincip koster, som jeg bekræftede, nemlig 280 mio. kr.
, så der kan man sige, at man havde nået 85 ved at komme med et politisk udspil.
Det når man så en aftale om.
Det bliver til 95, og det er derfor, at jeg konstaterer, at der sådan set er glæde over, at der overhovedet er fundet penge til det her initiativ.
Til det sidste: Jeg har ikke nogen aktuelle planer om at kunne skrue op for det her tilskud.
Når jeg ser fremadrettet, ser jeg en presset økonomi, og derfor har jeg ikke nogen intentioner om at komme med yderligere tiltag, der skal kunne sendes i den retning i forhold til at ændre på takststrukturerne, når vi taler om at sænke niveauet for passagerbefordringen.
Der vil det – i hvert fald i min optik – på nuværende tidspunkt blive ved de 95 mio. kr.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har brugt en betydelig del af det sidste halve, måske endda hele det sidste år på at diskutere, både her i Folketingssalen og sådan set også i den offentlige debat, den flygtningekrise, som vi står i.
Jeg tror, det efterhånden for langt de fleste i det her land, måske også for langt de fleste i hele Europa, står klart, at Europa hverken kan eller har mulighed for at tage imod alle de mennesker, der på ulykkelig vis er på flugt fra forskellige former for kriser og krige og forfærdeligheder rundtomkring i den her verden.
Vi kan se, hvordan nærområderne er dybt presset; der bliver ved med at komme flygtninge til både lejre og ind i landet i øvrigt.
Vi kan se, hvordan nærområderne er presset på økonomien, og Europa leverer i det hele taget måske heller ikke nok til at støtte nærområderne, og vi kan også se, hvordan Europas ydre grænse er dybt presset.
Derfor bakker vi i Socialdemokratiet også op om den EU-aftale, der er indgået om en flygtningefacilitet for Tyrkiet.
Ifølge aftalen skal EU stille 3 mia. euro til rådighed – det er i hvert fald meningen – for at hjælpe Tyrkiet med de udgifter, der er til de mange flygtninge, som ankommer til landet, og som jo til syvende og sidst jo også handler om at sørge for at give dem en eller anden form for midlertidigt ophold, inden rejsen måtte gå videre til Europa.
På den baggrund står jeg også her på Folketingets talerstol på Socialdemokratiets vegne og giver samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne kan undertegne betalingserklæringen for et dansk bidrag på 286 mio. kr.
Da De Radikale ikke kunne stille med en ordfører i Folketingssalen i dag, har jeg samtidig lovet at meddele, at De Radikale også giver samtykke til samme.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-02:
Tak til formanden for konduiten.
Ja, det var jo en meget kort ordførertale, det må vi sige.
Og det kunne så måske være, fordi spørgsmålet her var enkelt.
Men jeg tænker på, at der i hvert fald er to spørgsmål, som optager Enhedslisten, og som jeg håber den socialdemokratiske ordfører kan delagtiggøre os andre i Socialdemokratiets overvejelser om.
Det ene spørgsmål er spørgsmålet om, hvor pengene skal komme fra.
Altså, hvem er det, der skal betale?
En ting er EU – det er 3 mia. euro – en anden ting er Danmark, det er 268 mio. kr.
De skal tages et sted fra.
Hvor skal pengene komme fra?
Det andet spørgsmål er, om man er tryg ved, at pengene vil blive brugt på en anstændig måde i Tyrkiet.
Hvad er Socialdemokratiets opfattelse af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet?
Hvad er Socialdemokratiets holdning til de oplysninger, vi jævnlig får, om, hvordan flygtninge bliver banket af tyrkiske betjente ved grænsen?
Er det det, som pengene skal gå til, eller hvordan sikrer man, at pengene går til formålet og ikke til en undertrykkelse af flygtninge?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Ordføreren har ret i, at jeg sådan set godt kunne have uddybet det.
Først og fremmest lige det sidste først:
I Socialdemokratiet er vi jo lige så bekymrede som Enhedslisten er for den generelle menneskerettighedssituation i Tyrkiet.
Vi er også bekymrede over den måde, de flygtninge, der kommer dertil, måske særlig dem med kurdisk oprindelse, bliver behandlet på.
Vi synes, der i det hele taget er grund til at følge den her situation meget, meget nøje.
Det er også derfor, der i aftalen jo er stillet en række betingelser om også løbende at følge op og for det første sikre, at pengene går til det, som det er aftalt de skal gå til, og for det andet er vores udgangspunkt jo, at de også skal leve op til de generelle principper for overholdelse af menneskerettigheder, som vi har i hele EU-systemet.
Det er jo ligesom i hvert fald vores udgangspunkt.
Men når det så er sagt, ændrer det jo ikke ved, at Tyrkiet er et af de lande, der også har taget imod rigtig, rigtig mange flygtninge fra både Syrien, Irak og Afghanistan og en række andre lande, og at der er en lang række udgifter forbundet med det.
Vi kan jo ikke på den ene side sige, at vi samlet set fra Europas side ikke vil lukke flygtninge ind i Europa, men at vi sådan set heller ikke på den anden side vil bidrage til på grænsen af Europa at afhjælpe de omkostninger, der nu engang er.
Til det første spørgsmål, hvor pengene skal komme fra, vil jeg sige, at vi sådan set har tænkt os at stille finansministeren samme spørgsmål, men har den antagelse, at pengene bliver taget fra de midler, der nu engang er til rådighed til at afhjælpe kriser af den her type.
Lea Wermelin (S), 2016-03-02:
Tak for det.
Grunden til, at vi selvfølgelig er meget interesseret i det her, er, at det har så stor betydning for øerne.
Det var vi også inde på før.
Det blev også sagt til en høring, hvor ministeren var til stede, samstemmende med en borgmester i økommunerne, at transportomkostningerne og transportforholdene er det, der er helt afgørende for, at vi kan skabe den vækst og beskæftigelse, som vi er optaget af.
Derfor var vi jo også glade for, at ministerens parti inden valget, også inden valgkampen, sådan set nikkede til det udspil, der kom fra den forrige regering på de 133 mio. kr.
Det var sådan set også det, man gik ind i valgkampen med.
Det er sådan set bare for at bede ministeren svare på, hvornår ministeren vil leve op til det valgløfte, som Venstre havde.
Det er sådan set bare det, vi er interesserede i.
Hvornår kan vi forvente at de resterende 38 mio. kr. kommer med?
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Jeg står og ser lidt spørgende ud i mit ansigtsudtryk over citatet.
Jeg kender det ikke lige sådan på stående fod.
Jeg er med på, at der har været mange diskussioner om, hvad der har været sagt i en valgkamp, og hvad man har af politiske visioner for et område.
Jeg tror, der er mange partier i Folketinget – det kan jeg i hvert fald bekræfte ud fra de møder og diskussioner, vi har haft om færgetaksterne – der rigtig gerne vil finde midler til det her, og derfor vil jeg være spændt på, når man i efteråret skal begynde en ny runde af finanslovsforhandlinger, hvor mange partier der så igen vil diskutere det her.
Det er jo løbende en diskussion.
Vi er kommet et godt skridt videre.
Vi har fundet 95 mio. kr. til at nedsætte færgetaksterne for passagererne i skuldersæsonen, altså rundt om sommerferieperioden, for netop at få forlænget turistsæsonen.
Det synes jeg er et rigtig godt initiativ.
Vi er sådan set optaget af at få skabt vækst i hele Danmark, og derfor er det for mig at se helt i orden, at man har yderligere ambitioner.
Når man er i regering, og når jeg står her som minister med ansvar for det her område, er det bare sådan, at jeg helt nøgternt konstaterer, at jeg ikke kommer med ufinansierede forslag.
Økonomien skal være orden.
Det skal være økonomisk ansvarligt.
Det mener jeg vi er med det her forslag på de 95 mio. kr.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-02:
Mange tak.
Ministeren omtaler det, som om det var et beløb, der blev nævnt i flæng.
Jeg vil bare have bekræftet eller være sikker på, at ministeren også mener, at de 281 mio. kr. er det, som udgør det fulde landevejsprincip.
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Hvis jeg har efterladt det indtryk, at det bare var i flæng, er jeg glad for at få anledningen til at præcisere, at det også er de beregninger, jeg er blevet præsenteret for.
Så jeg vil tilslutte mig det.
Sådan som jeg er blevet præsenteret for det, vil et fuldt landevejsprincip koste i omegnen af 280 mio. kr.
Og derfor er vi så et stykke fra de 280 mio. kr., men dog et godt stykke videre med 95 mio. kr.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-02:
Mange tak.
Jeg læser op: Hvornår vil ministeren tage det næste skridt mod det fulde landevejsprincip, og hvornår kan øerne forvente, at regeringen fuldt ud har implementeret landevejsprincippet?
Jeg vil gerne lige holde fast i den sidste sætning.
Jeg hørte, at du – ministeren – sagde: Vi får svært ved at levere meget mere på den her dagsorden.
Betyder det så, at vi i den her valgperiode ikke får leveret mere end de 95 mio. kr., som der nu er afsat?
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Tak, formand.
Det, som spørgeren hører ministeren sige, er, at jeg i hvert fald ikke leverer ufinansierede forslag, og lige nu og her er der fundet finansiering til de 95 mio. kr. Men det, jeg et eller andet sted også synes hører med til diskussionen om færgetakster generelt, er, at de 95 mio. kr. jo ikke står alene, der er bl.a. aftalen omkring gods, men hvis man nu kigger på, hvad der egentlig bruges af statskroner på det her område, ser man, at det jo ikke er småting; f.eks. bliver der ydet generelt tilskud til kommuner med mindre øer og til økommuner på sammenlagt lige knap 235 mio. kr. Derudover har beboerne på de 26 mindre øer også gennem den her økortordning gratis persontransport med færgen, hvilket er helt fornuftigt; det er bare for at sige, at jeg synes, det er vigtigt, man har helheden, i forhold til hvor mange af fællesskabets kroner der egentlig bruges på det her område.
Ja, det må være præciseringen.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-02:
Ja, jeg er selvfølgelig glad for omsorgen for fællesskabets penge.
Lad os holde os til det her med landevejsprincippet.
Ministerens kollega, den nuværende transportminister, sagde den 7. maj 2015 i TV Syd: »Det er jo præcis det, vi har foreslået, vi har sagt, det er den model, vi skal have.«
Så når ministeren, transportministeren fra ministerens regering, har sagt, at det er den model, vi skal have, landevejsmodellen til 280 mio. kr., er det så stadig det, som ministrene og regeringen som helhed står for?
Karen Ellemann (V), 2016-03-02:
Derfor bliver det sådan en melding om, at man må væbne sig med tålmodighed.
Lovforslaget blev sendt i høring i mandags, og når vi har høringssvarene, vil jeg tale med partierne bag aftalen og håbe på, at der vil være bred politisk opbakning til det her initiativ.
Det vil betyde, at nedsættelsen af billetpriserne vil kunne ske allerede her efter sommerferien.
Og det har jo betydning for øerne.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg kan ikke se det næste skridt ude i horisonten, fordi jeg sådan set generelt kigger på, hvordan vores offentlige økonomi har det, og jeg har svært ved at forestille mig, at vi kommer til at kunne levere meget mere på den her dagsorden – det er bare for at være helt ærlig – end de 95 mio. kr., som vi nu leverer.