Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-10:
Det er det fælles sprog, som gør det muligt at kommunikere og dermed deltage i samfundslivet.
Vores fælles sprog binder os sammen kulturelt og historisk.
Socialdemokraterne mener derfor helt i tråd med regeringens sprogpolitiske redegørelse fra 2004, at dansk fortsat skal være et komplet og samfundsbærende sprog, som kan bruges til at udtrykke tanker og ideer om alle sider af tilværelsen.
Det hører også med, at det benyttes som videnskabssprog.
Omvendt øger globaliseringen behovet for brede sproglige og kulturelle kompetencer.
De videregående uddannelser og forskningen vil i fremtiden blive endnu mere internationalt orienteret.
Det er en udvikling, som Socialdemokraterne hilser velkommen.
Det er helt afgørende for Danmarks fremtid og konkurrenceevne, at vi udveksler viden og kloge hoveder med andre lande.
Derfor skal vi være endnu bedre til engelsk, og der er en bekymrende tendens til, at andre fremmedsprog end engelsk er blevet svækkede.
Udviklingen stiller krav til universiteternes evne til at balancere hensynet til det internationale samarbejde og deres rolle som kulturbærende institutioner.
Vi skal fortsat have uddannet kandidater til det danske arbejdsmarked, og forskningen skal formidles til den danske offentlighed.
Men vi skal også være i stand til at rekruttere de dygtigste udenlandske studerende og forskere, så vi kan tilegne os den nyeste viden og anvende den nyeste teknologi.
Og vi skal blive endnu bedre til fremmedsprog, så vi ikke går på kompromis med kvaliteten.
Socialdemokraterne er enige med regeringens sprogudvalg i, at begrebet parallelsproglighed er helt centralt i løsningen af universiteternes sproglige udfordringer.
Formålet med en såkaldt parallelsproglighedsstrategi er ifølge Sprogudvalget at sikre forskeres, kandidaters og studerendes mulighed for at begå sig internationalt, samtidig med at der udvikles et fagsprog og en terminologi inden for alle områder, som er anvendelig i en dansksproget sammenhæng.
Det er en rigtig god balance, synes vi.
Efter den debat, der har været om sproget på universiteterne, som hr. Søren Krarup jo har refereret til, så synes jeg, det er vigtigt at pointere, at Sprogudvalget ikke anbefaler, at dansk eller engelsk afskaffes inden for større hovedområder.
Parallelsproglighedsstrategien skal være fleksibel nok til, at der kan være uddannelser, der udelukkende er på engelsk eller dansk, og det skal være op til den enkelte forsker at vælge videnskabssproget.
Det må jo være en del af den individuelle forskningsfrihed, som Dansk Folkeparti ellers i andre sammenhænge plejer at tale varmt for.
Der skal også være plads til forskelligheder mellem universiteterne, og Sprogudvalget anbefaler derfor også, at sprogstrategierne tilpasses universiteternes særlige prioriteter og særkende.
Når det er sagt, så er det i sagens natur vigtigt at have fokus på, at der ikke sker en ubemærket glidning over imod udelukkelse af det danske sprog.
Det er heller ikke vores indtryk, at det er tilfældet.
Vi er også tilfredse med, at videnskabsministeren vil imødekomme vores ønske om hvert andet år at aflægge en rapport, et sprogbarometer, om udviklingen i sprogbrugen på universiteterne.
Det vil betyde, at vi løbende kan følge udviklingen og vurdere behovet for yderligere tiltag på området.
Samtidig indgår det i forslaget til vedtagelse her i dag, som Socialdemokraterne jo altså også står bag, at vi skal have undersøgt fordele og ulemper ved etablering af et nationalt terminologicenter.
Det kan være en hjælp for forskere og studerende, men det er også nødvendigt at få undersøgt omkostningerne, og hvordan det konkret skal fungere, så det ikke udvikler sig til en bureaukratisk belastning.
Regeringen har efter den megen debat og jo også efter pres på Folketinget her de seneste par år imødekommet en række af de ønsker og forslag, der har været lagt frem.
Det er vores vurdering, at det vil bidrage til at fremme de målsætninger og anbefalinger, der ligger i Sprogudvalgets rapport, uden at vi behøver at lovgive på området.
Og ikke mindst i lyset af, at vi netop for en uge siden har fået en evaluering af universitetsloven, der jo kommer med en rungende kritik af den centralistiske styring af universiteterne, som er blevet praktiseret de seneste år, ja, så ville det være et forkert signal at sende, hvis vi går ind nu og lovgiver endnu mere og fastlægger endnu flere centrale regler.
Socialdemokraterne har respekt for universiteternes faglige selvstyre.
Men vi skal fortsat have fokus på, hvordan sprogbrugen udvikler sig på universiteterne, at dansk understøttes og udvikles, samtidig med at vi styrker de studerendes og forskernes fremmedsprogskompetencer.
Det sikrer vi nu med de tiltag, der sættes i værk, og på den baggrund kan vi løbende vurdere behovet for yderligere tiltag.
Med de bemærkninger skal jeg på Socialdemokraternes vegne tilslutte mig det forslag til vedtagelse, som blev fremlagt af Venstres ordfører.