runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-04-28:
Jeg kan bekræfte over for hr. Thomas Jensen, at der virkelig ligger en stor energiressource i den bestående boligmasse i Danmark i den private såvel som den almene boligsektor.
Det har hr. Thomas Jensen fuldstændig ret i.
Det er jo også noget af det, som vi skal have fokus på, netop om det følger med i forbindelse med den her renovering.
Det, som har været målet med netop den pakke, som vi kommer med her, er noget, der har været arbejdet med fra sommerferien 2008 og frem til nu.
Nu har vi resultatet, sådan at man kan få gang i nybyggeriet.
Nu har vi fremsat forslaget her, og jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at selvfølgelig skal man have fokus på renovering af den bestående boligmasse.
Det er vi fuldstændig enige i.
Det må så komme efterfølgende, hvis det viser sig, at der er et for stort efterslæb i forbindelse med det.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Jamen jeg er sådan set glad for svaret, for jeg ikke enig i, at man bare skal bestemme over sin egen bolig.
Jeg synes, at man skal gøre det i fællesskab.
Det er derfor, vi har et beboerdemokrati, og det er derfor, det bekymrer mig, at den million mennesker, der i dag bor i de almene boliger i hvert fald ifølge Lejernes Landsorganisation føler, at deres demokrati bliver udhulet.
Og det ser vel også sådan ud, for der bliver jo flyttet beslutninger til kommunen og til selskabet, og de er jo lige præcis ikke omfattet af beboerdemokrati - det er jo nogle andre, der får indflydelse.
Derfor vil jeg gerne høre, om Det Radikale Venstre i udvalgsarbejdet vil være med til at diskutere, hvordan vi sørger for, at beboerdemokratiet, altså fællesskabet blandt dem, der bor der, får en større indflydelse på deres boligområder.
For jeg er helt enig i, at man ikke bare skal tænke på sin egen bolig, men på fællesskabet.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Der er mange niveauer i det her, for der er den enkelte afdelings niveau, hvor nogle jo gerne vil have, at de kan bestemme noget specifikt for den.
Det er jo den balance, man hele tiden skal finde, og det er jo dér, hvor jeg synes at vi egentlig rammer meget godt, men jeg er sådan set enig med hr. Frank Aaen i, at hvis man kigger på høringssvarene, så er de eneste, der rigtig har haft noget substantiel kritik i hvert fald i forhold til styringsmodellen, jo Lejernes LO.
Derfor er det selvfølgelig relevant nok at drøfte den kritik yderligere i udvalgsbehandlingen, for man må jo sige, at over en bred kam er det jo et lovforslag, der er blevet modtaget meget pænt fra mange af de andre aktører.
Så vi er helt åbne over for at drøfte høringssvaret fra Lejernes LO, men jeg vil bare sige, at det er vigtigt, at der er en balance, som betyder både det med den enkelte bolig, og at den enkelte afdeling også må anerkende, at de er i et fællesskab, der nogle gange betyder, at beslutningerne træffes på et højere niveau.
Der kan vi jo så glæde os over, at også kommunerne er en slags demokratisk fællesskab.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Ja tak.
Jeg synes, at det er korrekt, at vi prøver at tage det op i udvalgsarbejdet.
Jeg vil sige, at samlet set er det et meget skuffende forslag.
Boligejerne i det her land, særlig dem, der bor nord for København, har tjent milliarder de senere år på grund af regeringens politik.
Regeringen har sammen med - desværre - Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti taget i alt 10 mia. kr. fra lejernes opsparing, som skulle være brugt til at renovere boligerne og gøre dem bedre, og som i stedet for er røget ind i statsbudgettet og har erstattet nogle af de udgifter, staten skulle afholde.
Det forslag, der ligger her, løser efter vores opfattelse overhovedet ikke nogen boligsociale problemer, og jeg har også lagt mærke til, at selv Boligselskabernes Landsforening, som ellers har været meget med i forarbejdet til det her lovforslag, heller ikke mener, at det er godt nok, hvad angår finansieringsdelen.
For det, vi kan se, er, at der også sker en flytning af indflydelse fra beboerdemokratiet og op til kommunerne og til boligorganisationerne.
Det jo rigtigt nok, at en kommune også er en slags fællesskab, hvor der også er demokrati, men jeg synes nu som regel, at det er en meget dårlig idé at flytte indflydelse nedefra og op, hvad enten det så er til kommunalbestyrelsen, eller det er til Folketinget.
Så det er en afdemokratisering, som vi ikke kan støtte, men jeg tager imod tilsagnet om, at vi debatterer det i udvalgsarbejdet.
Det synes jeg er en god ting.
Jeg håber i det hele taget, at oppositionen her i Folketinget kan samles om at lave nogle ændringsforslag, der gør det her forslag bedre, for jeg er enig med det, som andre har sagt, nemlig at det ikke ser ud til, at det her vil sætte gang i byggeriet.
Det ser jo ikke ud, som om det vil sætte gang i at løse problemet med at få billige boliger, særlig ikke i København og Århus og de steder, hvor der er brug for at få bygget nogle nye, almene, billige boliger.
Så som det ser ud nu, kan vi ikke støtte det, men vi arbejder selvfølgelig for, om vi kan få et forslag, vi kan støtte.
Nu har Det Radikale Venstre jo også været med til at tage milliarder af kroner fra lejernes opsparing i Landsbyggefonden, og det ved jeg man er stolt af, så det vil jeg slet ikke spørge til.
Jeg vil spørge: Hvordan synes Det Radikale Venstre, at det går med demokratiet i lejesektoren?
Her snakker man om afbureaukratisering og større indflydelse til boligselskaberne og til kommunerne, men hvad med lejernes indflydelse på deres egne boliger?
Jeg har ikke noget imod, at man gør boligerne bedre og billigere og mere attraktive og på den måde lokker flere beboere til, end det er tilfældet i dag,
men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor man synes at det er en god idé, at lejerne i et boligbyggeri skal betale for, at nogle boliger i samme boligbyggeri står tomme, fordi regeringen synes det er en god politik.
Det fatter jeg ikke.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Som jeg sagde, er det her jo en af de ting, som der også tidligere har været peget på, og som er en rigtig positiv løsningsmetode, netop det her med, at man prøver at få en mere blandet beboersammensætning i de her boligområder.
Vi har jo set, at det har været en succes i andre boligområder, og derfor lægger vi også op til, at det kan bruges i højere grad.
Det har tidligere altid været boligorganisationen, der har skullet betale hele udgiften, og nu lægger vi op til, at boligorganisation og kommune sammen finder ud af, hvordan det her skal finansieres, så man får en løsning på det.
Jeg tror på, at man, hvis man får nogle beboere ind også med andre baggrunde, skaber et mere solidt og et mere stabilt boligområde, et mere velfungerende boligområde, og det synes jeg er utrolig positivt.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Da vores ordfører ikke kan være til stede i dag, vil jeg på hans vegne fremlægge Socialdemokratiets holdning til forslaget:
Vi Socialdemokrater er utrolig glade for at kunne støtte ratificeringen af FN's handicapkonvention.
Socialdemokraterne er gennem mange år gået forrest i kampen for de handicappedes retsstilling, for vi Socialdemokrater tror på frihed, lighed og fællesskab.
Det er de værdier, vores velfærdssamfund bygger på, og det er de værdier, som danskerne tror på og står inde for.
Uden frihed, lighed og fællesskab står hvert enkelt menneske alene, og uden frihed, lighed og fællesskab er hvert enkelt menneske fortabt over for den stærkes ret.
Der er ingen tvivl om, at vedtagelsen af FN's handicapkonvention i 2006 er det mest markante skridt på vejen mod anerkendelse af personer med handicap som ligeværdige borgere i vores samfund.
De er ligeværdige borgere med de samme rettigheder og pligter som alle andre, og det skal være slut med at behandle personer med handicap som andenrangsborgere.
Personer med handicap har de seneste 50-60 år kæmpet for deres anerkendelse, men først i 2006 erkendte det internationale samfund, at der ikke er lige muligheder for personer med og uden et handicap.
Med forslaget her får vi ratificeret konventionen, men vi mangler stadig tillægsprotokollen.
Endnu en gang er regeringen nølende og fodslæbende.
Det er meget vigtigt at holde fast i, at det er os, der har ansvaret for at sikre ligebehandling af alle borgere i Danmark.
Vi lægger meget vægt på, at personer med handicap gives denne ekstra mulighed for at få vurderet, om den danske handicappolitik er i overensstemmelse med konventionens bestemmelser.
Det er nødvendigt at sikre, at vi ikke i vores egen selvtilstrækkelighed tror, at vi er verdens bedste velfærdssamfund, hvis der faktisk er noget, som vi kan og bør gøre bedre og anderledes.
Hvis vi ikke er modige nok til det, vil der altid kunne rejses tvivl om, hvorvidt vores velfærdssamfund er godt nok til at sikre ligebehandling og inklusion af mennesker med handicap.
Den tvivl vil vi i Socialdemokraterne gerne undgå, og derfor synes vi, det er afgørende, at Danmark også ratificerer den frivillige tillægsprotokol.
Vi Socialdemokrater kan ikke forstå, at Danmark ikke vil tiltræde den frivillige tillægsprotokol, når flere andre lande allerede har gjort det; det gælder f.eks. Østrig, Spanien, Sverige, Tyskland, Kroatien og Slovenien.
Vi tror, at flere lande er på vej, og vi kan se behovet for det.
Personer med handicap skal have mulighed for at kunne klage til en FN-komité ligesom andre, der gør brug af deres ret i henhold til artikel 26 i konventionen om borgerlige og politiske rettigheder.
Vi støtter forslaget her og håber, at der snart er et flertal i Folketinget for også at ratificere tillægsprotokollen.
Tina Petersen (DF), 2009-04-28:
Jeg vil starte med ganske kort at sige, at vi i dag vedtager noget, der er meget stort.
Det er i hvert fald meget stort for Dansk Folkeparti.
Det er noget, vi både har spurgt ind til og rykket for, og vi har kæmpet en brav kamp, for at det skulle gå stærkt.
Det skulle tage ca. 2 år, fra man vedtog det nede i FN, til vi i dag står her, hvor vi står, og kan tilslutte os en ratifikation af konventionen.
Jeg lagde mærke til, at Venstres ordfører kom ind på nogle ting, og jeg må jo sige, at jeg synes, at der i de senere år er sket en del ting i Folketinget.
Der blev nævnt ungdomsuddannelsen, og det føler jeg i hvert fald er en af de ting, der var årsag til, at man begyndte at rykke herinde i Folketinget på handicapområdet.
Det åbnede nogle øjne for de behov og for det, vi står med her i dag i konventionen.
Det er næsten en umulig opgave at skulle præcisere konventionen på 5 minutter.
Men hvis man skal nævne nogle ting i den, er det jo ting, man har ventet på i umådelig lang tid.
Der er sundhedsområdet inden for handicapområdet.
Vi kan se i artikel 24 om uddannelsesområdet, at Danmark jo er med der i dag.
Med hensyn til respekt for privatlivet er der respekten for hjemmet og ikke mindst familien.
Ja, jeg kunne blive ved med at nævne rettigheder, den ene rettighed efter den anden.
Vi er i Dansk Folkeparti meget stolte over, at vi i dag kan tilslutte os en ratificering af konventionen, og vi vil absolut takke ministeren - og specielt den nye minister - for, at det er gået meget stærkt her på det sidste.
Vi ved udmærket, at det ikke har været nogen nem opgave at skulle oversætte en konvention, som har kørt på to sprog, til dansk.
Tilgængelighed er altså rigtig mange andre ting, og jeg håber, når man nu lader den her træde i kraft, at man er meget opmærksom på, at sådan noget som tilgængelighed også er det at kunne dufte, og for blinde mennesker det at kunne føle, så de får de tilstrækkelige hjælpemidler og de ting, der skal til i deres dagligdag, for at kunne være tilgængelige i det offentlige rum.
Så alt i alt vil jeg sige, at vi er meget stolte.
Ikke mindst er vi i Dansk Folkeparti meget stolte af, at vi var stifterne af ungdomsuddannelsen, men også af, at vi i dag kan tiltræde den her konvention, som absolut vil lægge et pres på samtlige ministerier, med hensyn til at man overholder samtlige af de ting, der står i den her konvention.
Jeg siger tak til ministeren, og til andre siger jeg, at vi selvfølgelig tilslutter os den her konvention.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Ligesom SF's ordfører havde jeg også fornøjelsen af at være til DH's 75-års-jubilæum i onsdags.
Det var jo en fornøjelse, hvor vi også blev manuduceret i, hvor dårlig tilgængelighed der er på Den Sorte Diamant, som jo er en af vores kulturinstitutioner.
Kulturinstitutionerne er jo i den gruppe, som vi sidste år besluttede kunne få en økonomisk håndsrækning inden for den pulje, der er afsat til bedre tilgængelighed.
Der var vi jo nogle partier, der gerne havde set, at praktiserende læger og tandlæger og andre aktører, hvor det også er vigtigt, at der er fuld tilgængelighed, også kunne komme ind under puljen.
Det ønske delte bl.a. SF jo ikke.
Når SF's ordfører så står og taler så varmt for tilgængelighed, vil jeg bare spørge SF's ordfører, om det stadig væk er SF's opfattelse, at incitamentspuljen i forhold til tilgængelighed fortsat ikke skal dække nogle af de helt basale dele af sundhedsområdet, hvor også personer med handicap kan have gavn af en bedre tilgængelighed.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-28:
Vi har en løbende debat om det, for det, som vi jo ved, er, at det at være praktiserende læger er et liberalt erhverv.
Skal vi så med de begrænsede midler, vi har i satspuljen, gå ind og finansiere et liberalt erhvervs helt almindelige forpligtelse til at sørge for, at mennesker kan komme til dem?
Men det er en løbende diskussion, vi har, og vi havde den jo også for nogle år siden, da vi startede med at anvende den her incitamentspulje.
Så det er en diskussion, og jeg synes, at vi skal holde fast i, at den skal fortsætte, men vi har ikke ret mange penge i den pulje, og det ved fru Ellen Trane Nørby jo godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Jeg er rigtig glad for at høre fra SF's ordfører, at SF's ordfører synes, at det er en debat, der skal fortsætte.
Fra Venstres side er vi i hvert fald af den opfattelse, at de liberale erhverv også skal inkluderes, fordi hele tilgængelighedsdiskussionen er en diskussion, hvor det ikke er nok, at vi bare siger, at der er nogle, der har et ansvar for det.
Det er et område, hvor vi har et meget stort fælles ansvar, og der er ingen tvivl om, at et lille økonomisk incitament også kan være med til at gøre, at der er andre, der vil tage et større ansvar.
Derfor vil jeg bare kvittere for, at SF's ordfører medgiver, at det er vigtigt, at vi fortsat diskuterer, hvem puljen skal omfatte for at sikre en bedre tilgængelighed for personer med handicap.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-28:
Jeg sidder i en følgegruppe for unge handicappede, der skal i gang med at forsøge at forklare de forskellige uddannelsesinstitutioner, hvor svært det er at håndtere at være på en uddannelsesinstitution, når man ikke bare selv kan komme rundt.
Der vil her i løbet af de næste par måneder komme forskellige typer materialer med fortællinger om, hvor svært det er.
Så også på uddannelsesområdet er der et voldsomt behov for at få brugt den her tilgængelighedspulje.
Der er så mange steder, hvor behovet er stort, og derfor tror jeg ikke, at vi bare kan klare det med det, der er tilbage i den pulje - er det 10 mio. kr.? - for det forslår som en skrædder et vist det.
Men vi er jo heldigvis enige om, at et projekt, vi skal i gang med, er at sikre tilgængelighed for kørestolsbrugere.
Inger Støjberg (V), 2009-04-28:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om forårspakken 2,0.
Formålet med lovforslaget er at forbedre vilkårene for folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning.
Med forslaget vil cirka 900.000 pensionister få forhøjet deres sociale pension med op til 2.000 kr. årligt.
Jeg kan sige, at jeg er tilfreds med, at vi med det her lovforslag forbedrer de økonomiske vilkår for pensionisterne, og jeg vil gerne takke for indlæggene, der er kommet her i dag, og skulle der være yderligere spørgsmål til forslaget, ser jeg frem til at få dem afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Man gennemgik også nogle af de konkrete sager, og man kunne jo konstatere, at her var der ikke tale om mennesker, som havde et stort forbrug.
Det kan man se i et andet program, som TV 2 sender, hvor man har folk med luksusforbrug inde for at få renoveret deres økonomi.
Der var heller ikke tale om mennesker, som havde en høj husleje.
Der var tale om mennesker, som simpelt hen havde en indtægt, der var for lav til, at man kunne leve af den på en ordentlig måde i Danmark, og derfor endte de så, når der skete en mindre uforudset begivenhed, med at ryge ud af deres lejlighed.
Der var tale om mennesker, som var på sygedagpenge; der var tale om mennesker, som var på almindelige dagpenge; der var tale om mennesker, der var på kontanthjælp.
Det var der så ikke.
Til gengæld var der også tale om mennesker med lave indkomster.
Det her understreger jo, at der er behov for at gennemføre et løft til mennesker med lave indkomster i det her land.
Der ville måske endda være behov for at lave skattelettelser, der var målrettet mod mennesker med lave indkomster, lige så vel som der ville være brug for at gennemføre et generelt løft af de indkomster, som vi i dag giver folk, der er på pension, folk, der er på kontanthjælp, folk, der er på dagpenge.
Det er indkomster, som jo år efter år er blevet udhulet af en utilstrækkelig regulering, som har ført til, at forskellen på lønindkomster og dagpenge og kontanthjælp stiger år for år.
Jeg kan så forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at det er en særlig vigtig pointe for Dansk Folkeparti, at skattereformen fører til, at den forskel yderligere bliver uddybet.
Argumentet for, at man så udelukkende har taget pensionisterne, forstår jeg, er, at de, der er på arbejdsløshedsdagpenge og på kontanthjælp, jo kan tage et arbejde.
Gad vide, om det skyldes, når man siger det her, at man ikke har fulgt med i den politiske debat.
Har man ikke i dag hørt om 1.200 mennesker, der er blevet fyret fra Vestas?
Har man ikke hørt både finansministeren og statsministeren stå heroppe og sige: Jamen der er grænser for, hvor meget vi kan gøre for at øge beskæftigelsen nu, fordi vi risikerer jo at mangle arbejdskraft om 3-4 år?
De, der så kommer til at betale prisen for det, er de arbejdsløse.
Det er kontanthjælpsmodtagerne.
Den pris bliver så uddybet af, at man gennemfører en skattereform, hvor det fornemmeste formål er at sikre de største skattelettelser til de rigeste.
At Venstre og Konservative gennemfører den slags politik, kan man knap undre sig over, men at Dansk Folkeparti er med på den, kan måske alligevel godt skuffe enkelte af Dansk Folkepartis vælgere.
Det her forslag er så et beskedent, lille hæfteplaster på alle de ulykker, der er blevet lavet, og jeg ved ikke, om det er en kompensation for den takstregulering, som Dansk Folkeparti nu i en række år har støttet, selv om den er helt, helt utilstrækkelig.
Men Enhedslisten er altid med på den mindste forbedring, så vi tager også de små hæfteplastre med.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-28:
Jeg synes ikke rigtigt, at jeg fik et tydeligt svar.
Ordføreren synes, at det her er en socialt afbalanceret politik.
Spørgsmålet er så, og her vil jeg gerne give et eksempel: Synes ordføreren, det er rimeligt og socialt afbalanceret, når en enlig pensionist, der bor i lejebolig, får en gevinst på 1.790 kr. om året, mens en direktør får en gevinst på 146.000 kr. om året?
Er det socialistisk, er det retfærdigt, er det socialt afbalanceret?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Det med at synes, at man ikke kunne høre svaret, kender vi jo fra fru Yildiz Akdogans eget svar på et tidligere spørgsmål om deres egen skattepolitik.
Der kunne spørgeren åbenbart heller ikke selv svare på det.
Det er jo en kendt sag her i dag.
Jeg synes, at jeg igen kun kan henvise til det, jeg allerede har sagt, nemlig at når man gør det op via en procentsats, vil den, der tjener meget, også få mere ud af en skattelettelse, hvis man sætter skatten ned med 1 pct.
Ja, jeg har vel sagt det, jeg skulle sige, i mine tidligere svar.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-28:
SF støtter jo økonomiske forbedringer for pensionister, og SF er også positiv over for forslaget her.
Så vidt, så godt.
Men der er en række forhold omkring forslaget, som det ligger, som nok kunne trænge til en kommentar.
For det første er der selve høringsprocessen, for nu at tage fat på et emne, der ikke har været oppe før i debatten i dag.
Det forslag her blev sendt i høring fredag den 3. april med svarfrist den 14. april, dvs. tirsdag efter påske, og det har ikke givet de bedste muligheder for at få høringssvar fra de involverede organisationer.
Det er en sjusket måde at få et forslag igennem på, hvor der er brug for kvalificerede indspark fra de organisationer og interessenter, som er på det her område.
For det andet er der den kontekst, som forslaget indgår i, nemlig forårspakken.
SF har jo peget på, at den skattereform, der er aftalt, fordelingsmæssigt er helt skæv, og når vi kigger på pensionisternes forhold, er det ikke nok at kigge på dette enkelte forslag.
Hele forårspakken indeholder jo ud over det her forslag, som giver en beskeden gevinst til folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning, flere forringelser for pensionisterne.
Der er tilsyneladende lavet en aftale om, at personfradraget ikke skal reguleres fra 2009 til 2010.
Det betyder en væsentlig økonomisk forringelse for bl.a. pensionisterne, og det vil modsvare den gevinst, som man kan få ud af det her forslag.
Men ud over det samlede nettoresultat for pensionister, som det kan være lidt svært at gennemskue på nuværende tidspunkt, hvor vi ikke har set det hele i konsekvens, skal der ses på det relative resultat for dem.
Hvordan går det dem i forhold til andre grupper i samfundet?
Uanset om pensionister kommer ud af forårspakken uden tab eller måske med en lillebitte forbedring, er det samlede billede, at skattereformen giver relativt meget til dem, der allerede har, og ikke giver det tiltrængte løft til dem, der mangler, herunder pensionisterne.
Forslaget omfatter folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning, og spørgsmålet er jo, hvorfor ikke også førtidspensionister på den nye ordning eller andre grupper på overførselsindkomster eller på lavindkomster skal omfattes af noget, der ligner det her.
Men det, det her betyder, er, at for førtidspensionister på den nye ordning kan forårspakken blive et rigtig dyrt bekendtskab, fordi de rammes af den manglende regulering af personfradraget, men ikke kompenseres f.eks. ved en forhøjelse af pensionen, som det sker for andre pensionister med en forhøjelse af pensionstillægget.
Ældre Sagen gør i deres høringssvar opmærksom på, at der kan være uheldige konsekvenser af ændringerne i satserne for aftrapningsprocenterne, og vi er nødt til at se på de indvendinger.
Navnet forårspakke lyder jo godt og grønt og optimistisk, men det indtryk blegner lidt, når man går de konkrete forslag nærmere igennem, og det gælder også det her.
Der er sjusket med høringsfrister, der er snydt på vægten, med hensyn til hvem der omfattes, og det er svært at se igennem de procentsatser, der foreslås.
Der forestår et udredningsarbejde under udvalgsarbejdet, og det må vi tage med.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-28:
L 194 er forslag til lov om forhøjelse af pensionstillæg.
Det er jo en udløber af skattereformen, forårspakken, som indeholder forbedringer af vilkårene for folkepensionister, førtidspensionister samt førtidspensionister, der modtager førtidspension efter lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension.
Ca. 900.000 pensionister får helt eller delvis glæde af den ordning.
Med lovforslaget foreslås det, at man forhøjer pensionstillægget med 2.000 kr. til såvel enlige som øvrige pensionister med ikrafttræden fra 1. januar 2010.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Om det specifikt var lagt ind, skal jeg ikke kunne svare hr. Morten Østergaard på.
Men jeg kan sige, at det her i den skattereform, som man gik ind og forhandlede, var et led i den aftale, der blev indgået, og det støtter Det Konservative Folkeparti.