runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2011-02-23:
Tak for det.
I sensommeren 2009 afslørede Ekstra Bladet en række herboende udlændinge i at begå forskellige former for socialt bedrageri.
Disse udlændinge havde været i udlandet og optjent forskellige former for indtægter uden at lade det modregne i deres førtidspension.
For nylig besluttede Københavns Vestegns Politi at undlade at rejse sigtelse og tiltale mod en af de her førtidspensionister med baggrund i, at Albertslund Kommune ikke kunne dokumentere, at den pågældende var bekendt med reglerne om, at vedkommende altså skulle modregnes i sin førtidspension, hvis vedkommende tjente penge i udlandet.
Det er jo ikke specielt tilfredsstillende, at man på den måde kan begå socialt bedrageri, uden at det får nogen konsekvenser, og derfor giver det jo også anledning til at spørge ministeren om, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved det, så vi ikke kommer til at opleve en lignende sag igen.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Nu er det her ikke en quiz, men hvis det var, ville jeg jo have spurgt hr. Torben Hansen om, hvor stor en del af arbejdsstyrken i det offentlige hr. Torben Hansen egentlig tror er der på baggrund af løntilskud og andre støtteformer.
For så kunne jeg oplyse hr. Torben Hansen om, at det er 1½ pct.
Det er 1½ pct., vil jeg sige til hr. Torben Hansen.
Og er det ærlig talt ikke rigtig, rigtig godt, at man netop tilbyder den her mulighed for ledige, altså at komme ud på rigtige virksomheder, fuldstændig som hr. Torben Hansen mente for et halvt år siden?
Dengang var hr. Torben Hansen jo for.
Nogle gange kniber det lidt med hukommelsen, når man kommer herind i Folketingssalen, for man kan ikke helt huske, hvad det var, man var for for et halvt år siden.
Men jeg vil meget gerne repetere det.
Jeg vil bare sige: Hvis vi har en virksomhed, der vil gøre en indsats på den her måde, hjælpe den ledige i job f.eks. via løntilskud, give den ledige i hvert fald en chance for at komme ind på arbejdsmarkedet, så synes jeg, at det er fuldt og helt i orden.
Jeg kan bare sige, at løntilskud selvfølgelig ikke skal misbruges.
Det er også derfor, at der er et helt regelsæt for, hvordan vi dæmmer op for det misbrug, der eventuelt kunne finde sted.
Men løntilskud er et rigtig godt redskab.
Torben Hansen (S), 2011-02-23:
Jeg synes, at det, der er pauvert, er, at regeringen i de ændringer, som man har lavet her pr. 1. januar, har gjort det næsten umuligt at få uddannelse og opkvalificering ind i aktiveringen.
Det synes jeg er pauvert.
Jeg synes, at man på den måde rent faktisk svigter de ledige.
Og det, som Socialdemokratiet netop forsøger, i og med at vi hele tiden påpeger, at vi skal have uddannelse og opkvalificering ind, er rent faktisk også at være med til at hjælpe de ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Jeg kan sige, at den her organisation sådan set ikke har noget med fagbevægelsen at gøre.
Det vil selvfølgelig nok skuffe ministeren, men det har organisationen ikke.
Det er nogle, der bor ovre i Rosenørnsgade 14, kan jeg se.
Men synes ministeren stadig væk, at det er udtryk for et arbejdsmarked i balance, når man direkte går ind og også siger til folk: Du skal være sikker på, at du er kvalificeret til at komme i løntilskud for at søge denne stilling?
Synes ministeren, at man så har et arbejdsmarked i balance, og hvordan kan ministeren så være sikker på, at vi, når man så lige pludselig skal have x antal flere titusinder ud i det her, ikke får en trafik, hvor dem, der er i job med løntilskud, presser almindeligt ordinært ansatte ud?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-23:
Det er jo lidt småt med konkrete svar.
Men hvis vi så bare skal forholde os til det, ministeren sagde, må vi jo sige, at det altså er sagt af en minister, som står på ryggen af den 19.-laveste vækst i verden i de sidste 3 år, på det afrikanske kontinent kun overgået af Zimbabwe, og den minister skal man nu tro på har opskriften på vækst.
Det kan jo undre, at regeringen ikke har gennemført nogen initiativer, der kunne have haft vækstfremmende karakter i stedet for at lade stå til og konstatere, at vi altså rutsjer ned ad slisken.
Det er jo det, der er problemet: Det er ikke nok at tale om privat vækst, når vi kan se, at stort set alle andre lande i verden, herunder de fleste afrikanske lande, har en højere vækst end Danmark.
Men jeg synes, ministeren skylder os et svar.
Helt konkret: Med hensyn til det her højtbesungne initiativ med pensionskasserne, som der bestemt kan være meget fornuft i, kan vi så regne med, at de første penge, de første investeringer i små og mellemstore virksomheder er gjort inden grundlovsdag, inden Folketinget går på sommerferie?
Det er nemt at svare ja eller nej til.
Problemet er, at hvis man bliver ved med at svare udenom, efterlader man jo et indtryk af, at det vil man ikke garantere.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Hvis man igen ser på objektive parametre – og det er jo dem, man må se på – så er Danmark et af de lande, hvor det er nemmest og bedst at starte egen virksomhed.
Vi har valgt at sige, at vi vil have, at væksten fremover skal ske i den private sektor og ikke i den offentlige sektor.
Vi har verdens største offentlige sektor i Danmark, og den skal vi sørge for bliver lidt mindre i forhold til væksten i den private sektor.
Så hvis man måler det ud fra den sidste udvikling, nu hvor vi holder igen på de offentlige udgifter, vil man se større vækst i den private sektor.
Det er jo der, der er en stor skillelinje i dansk politik: Vi har en rød opposition, som vil øge de offentlige udgifter, øge skatter og afgifter, og så har vi en regering, som vil holde igen på de offentlige udgifter og sørge for, at skatter og afgifter bliver holdt i ro.
Og der er den bedste vækstpolitik, man kan føre, at sørge for, at rammevilkårene er i orden.
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Jeg er helt med på, at jeg skal forholde mig til det møde, der var sidste år i december måned.
Nu er det lidt svært, da det er mit eget beslutningsforslag fra 2007, som så efterfølgende er blevet udmøntet – det er evalueret, der er skrevet beretninger, tværfaglige rapporter, og jeg ved ikke hvad – bare at stå og se på, at en minister siger, at vi havde det møde i december, og nu har vi søreme et her den 16. marts, når de penge, som tilsyneladende stammer helt tilbage fra år 2007, ikke er blevet brugt.
De er ikke blevet brugt til det, som meget tydeligt er beskrevet i lovforslaget, nemlig til at få det dokumenteret.
Det er ikke for at kritisere ministeren, og det er slet ikke for, at ministeren skal tage det personligt, men det er meget svært som politiker at stå her med den fjerde minister på området, som ikke har formået at efterleve de intentioner, der var med lovforslaget, nemlig at få det dokumenteret, så vi netop ikke i dag skulle stå i den situation, at der er tvivl om det, hvor der er nogle, der mener noget om hjemmetræningsprogrammer, og andre, der mener noget andet.
Her må ministeren da et eller andet stedet føle – det håber jeg at hun vil tilkendegive at hun gør – at det først og fremmest drejer sig om at få det dokumenteret.
Min bekymring kommer jo af, at det rækker helt tilbage til 2007.
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-23:
Det eneste, jeg vil give spørgeren ret i, er, at man, når man indgår en aftale med satspuljeordførerne om, hvordan tingene skal køre, så selvfølgelig skal opfylde den aftale, og man skal selvfølgelig køre det på den måde, som satspuljeordførerne har aftalt.
Til den kritik, som jeg kan høre fru Tina Petersen har i forhold til mit virke som minister, vil jeg sige, at jeg går ind og følger den aftale, som der er indgået med satspuljeordførerne, og derfor mener jeg, det er helt på sin plads, at fru Tina Petersen går ind og også retter sin kritik mod den kreds, som skal mødes den 16. marts 2011 for netop at drøfte det her spørgsmål.
Jeg forholder mig blot til, at der er indgået en aftale blandt satspuljeordførerne i 2008 for finansåret 2009.
Man har lavet et notat på baggrund af drøftelser blandt satspuljeordførerne, som blev vist for satspuljeordførerne i begyndelsen af 2010, og på baggrund af de udtalelser, der kom, satte man så udmøntningen af midlerne i bero.
Men kom med kritikken over for resten af flokken!
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Nu fik jeg jo så endelig ministeren til at komme frem til pointen, og det er, at det faktisk er midlerne helt tilbage fra 2008, der er samlet nu.
Så er det jo, jeg spørger, om ikke det er bekymrende, at når vi allerede i 2007 havde beslutningsforslaget og så lavede et lovforslag i 2008, så er de ikke engang blevet udmøntet endnu.
Alle ved, at det er tredje gang inden for de sidste 15 år, Sundhedsstyrelsen er ude at udtale sig på det her område.
Vi har 32-35 metoder, men der foreligger ingenting.
Det er jo sådan noget, jeg et eller andet sted synes er trist, nemlig at man så ikke lader være med at gå ind i den her diskussion om, hvad man skal og ikke skal, men får tingene dokumenteret og får forholdt sig til det, det egentlig gik ud på fra starten i 2007 og i 2008, da lovforslaget blev fremsat.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det er lidt bekymrende?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-23:
Jeg vil gerne lade være med at gå ind i en yderligere drøftelse af, hvorvidt Sundhedsstyrelsens faglighed er eksisterende eller ej.
Jeg vælger at tro på, at Sundhedsstyrelsen har en kæmpestor faglighed på det sundhedsmæssige område, ligesom Dansk Pædiatrisk Selskab også har en stor sundhedsmæssig faglighed og Danmarks Lægeforening også har en stor sundhedsmæssig faglighed.
Vi taler faktisk om de samme penge.
Jeg taler om de 21,7 mio. kr. i satspuljen for 2009.
Jeg taler om det notat, som blev sendt ud til satspuljeordførerne i begyndelsen af 2010, som var en udmøntning af den aftale, man indgik om de 21,7 mio. kr. Og det var både gennemførelse af effektevaluering til 1,4 mio. kr., udførelse og udbredelse af koncept for handleplaner og kompetenceudvikling for 9,6 mio. kr., udarbejdelse og udbredelse af koncept for forældrekurser for 3 mio. kr. og oprettelse af hjemmesider og netværk om træningsmetoder og effektvurdering for 6,8 mio. kr.
Det er fuldstændig de samme midler, vi taler om, og det er de midler, som satspuljeordførerne i enighed aftalte at man satte i bero, indtil man havde fundet ud af, hvad man videre ville gøre, og indtil man havde haft den her drøftelse med Sundhedsstyrelsen, som vi nu skal have den 16. marts 2011, og hvor vi har aftalt, at jeg skal fremlægge et forslag til udmøntningen af midlerne.
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Jeg kan høre, at ministeren og undertegnede faktisk taler om to forskellige ting.
Ministeren taler om år 2010, jeg taler om 2008, hvor man vedtager lovforslaget i 2007-08.
Der afsætter man to puljer, har to faser.
Ministeren har så efterfølgende i år 2010 genforhandlet det her, må jeg gå ud fra, for ministeren vil ikke gå længere tilbage end til 2010 tilsyneladende.
Nu ved jeg, at der jo så har været fire ministre, siden forslaget kom frem, så det kan måske være derfor.
Men jeg mangler fortsat at få en klar melding på, hvad der er sket med de midler fra år 2008.
Jeg mangler en klar holdning til det, et klart svar: Vil ministeren fortælle mig, om der er foretaget en dokumentation af hjemmetræningsprogrammerne, ja eller nej?
Har Sundhedsstyrelsen lavet dem, ja eller nej?
Bekymrer ministeren sig slet ikke om, at nogle udtaler sig med en faglig kompetence, men faktisk slet ikke har deltaget?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-23:
Der må jeg henvise til de svar, jeg har givet til fru Tina Petersen tidligere, både på S 185 og på spørgsmålet fra før vinterferien.
Fru Tina Petersen ved jo udmærket godt, at satspuljeordførerne har været enige om at sætte udmøntningen af midlerne i bero.
Det er et møde, vi skal afholde her den 16. marts 2011.
Det er en aftale, som jeg holder fast i, det er en aftale, som jeg står ved, og jeg henviser derfor spørgsmålet til det kommende møde i ordførerkredsen den 16. marts om, hvordan vi skal udmønte de midler, som der ligger i puljen – midlerne på de 21,7 mio. kr. samlet – til opfølgning på hjemmetræningsprogrammerne.
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Det næste spørgsmål kom jo, ligesom det skulle, kan jeg se: Kan ministeren oplyse, hvor de midler, der blev afsat til dokumentation af hjemmetræningsprogrammerne, er endt?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-23:
Igen må jeg sige til fru Tina Petersen, at Socialministeriet selvfølgelig har efterkommet de aftaler, som er indgået mellem satspuljepartiernes ordførere.
Selvfølgelig udmønter vi de aftaler, som er blevet indgået mellem satspuljepartierne.
Det var også en aftale mellem satsepuljepartiernes ordførere, at man satte den her pulje på de 21,7 mio. kr. i bero på baggrund af det notat, som den tidligere minister på socialområdet sendte til satspuljeordførerne i begyndelsen af 2010.
Jeg vil gerne igen påpege, at vi har fulgt alle de aftaler, som er blevet indgået, og jeg svarer klart og ærligt på de spørgsmål, som jeg får stillet.
Men jeg mener ikke, det er på rigtig vis, at vi står her i Folketingssalen og begynder at tale om, hvad der skal ske i forhold til den pulje, når jeg sådan set har aftalt med satspuljeordførerne, at vi tager det den 16. marts.
Tina Petersen (DF), 2011-02-23:
Kan ministeren oplyse, hvor de midler, der blev afsat til dokumentation af hjemmetræningsprogrammerne, er endt?
Benedikte Kiær (KF), 2011-02-23:
Jeg synes, at vi skal fortsætte diskussionen den 16. marts 2011, for jeg mener ikke, at vi kommer det ret meget nærmere her i de her onsdagsmøder.
Jeg følger blot den aftale fra begyndelsen af 2010, der er indgået mellem satspuljepartiernes ordførere, så det er jo ikke kun det møde, der fandt sted i december 2010.
Der har selvfølgelig været drøftelser og korrespondance mellem satspuljeordførerne, lige siden de indgik den aftale i efteråret 2008 om en udmøntning af midler for finansåret 2009 og om, hvordan de her 21,7 mio. kr. skulle bruges.
Så alt er foregået efter den aftalemodel, som man har blandt satspuljeordføreren, og i den kadence, som man nu engang kører i, når man skal udmønte de midler, som man aftaler til bestemte projekter.
Der er ikke noget, der er kørt af sporet på det her felt.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-23:
Ja, eller spanske eller portugisiske tilstande, kunne man også sige, men virkeligheden er jo, at selv Spanien og Portugal har haft en højere vækst i de sidste 3 år, end Danmark har haft.
Derfor er det jo interessant, at det, der bliver talt om, når vi har erhvervsministeren her, meget hurtigt bliver finanspolitik, for når det kommer til erhvervspolitikken, til væksten i det private erhvervsliv, har erhvervsministeren jo ikke nogen resultater at lægge frem, som er værd at tage med, fordi man ikke har ført en politik, som har kunnet bringe Danmark i en konkurrencedygtig situation i dag.
Når man så samtidig – for at følge op på det, den seneste spørger var inde på – kan konstatere, at de initiativer, som bliver lanceret, trækker ud i en uendelighed, så tror jeg, utålmodigheden med regeringen er ved at blive meget stor udeomkring.
Derfor synes jeg egentlig, det ville være godt, hvis erhvervsministeren ville garantere, at de første af de her pensionsmidler kommer ud at arbejde inden grundlovsdag, altså inden Folketinget går ind i sin mødefri periode.
Vil ministeren i dag lægge hovedet på blokken og sige, at de første penge er ude hos små og mellemstore virksomheder inden grundlovsdag?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Uanset hvordan man vender og drejer det, har Danmark en af verdens sundeste økonomier – uanset hvordan man vender og drejer det.
Vi har sådan ud fra forskellige objektive parametre Europas fjerdesundeste økonomi.
Så valgte vi at føre en meget ekspansiv finanspolitik i Danmark i 2009 og 2010, som har betydet, at vi har en lav arbejdsløshed og også, at der har været et statsunderskud på 60 mia. kr. i 2010.
Det er det, vi høvler ned på nu med en meget ansvarlig genopretningspolitik, en genopretningsplan fra maj måned og en tilbagetrækningsreformpolitik, som jeg også kan konstatere at Det Radikale Venstre støtter.
Dette henter 18 mia. kr. på sigt og sikrer, at vi får 70.000 flere ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg vedkender mig, at vi fører en ekstrem ansvarlig økonomisk politik i Danmark, ikke ved letsindige løfter, fugle på taget, alle mulige gode ønsker om, at det nok skal gå godt, nej, vi anviser konkrete løsninger, så vi ikke ender sådan i græske og irske tilstande.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-23:
Erhvervsministeren er jo den tredje konservative erhvervsminister under den her regering, og hvis man skal læse de tal, der er kommet frem i dag, sker det måske ikke med den allerstørste stolthed, da man kan læse, at der kun er 18 ud af 192 lande i verden, som i de seneste 3 år har haft en ringere vækst end Danmark.
Hvis man kigger på det afrikanske kontinent, som måske ikke er der, vi finder den største erhvervspolitiske inspiration, er det kun Zimbabwe, der har haft en ringere vækst end Danmark.
Mit første spørgsmål er sådan set bare, om ministeren på regeringens vegne vedkender sig ansvaret for at have bragt Danmark i den her position, hvor vi set på vækst altså er blandt de allerallerringeste lande i verden.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Det sker hurtigst muligt.
Første hurdle er jo, at vi skal have aktstykket vedtaget i Finansudvalget.
Det håber jeg på sker nu.
Der er en bred tilslutning til, at det er et godt initiativ, regeringen har taget her med Dansk Vækstkapital.
Med hensyn til bestyrelsen er der ikke nogen problemer i det, men vi har besluttet os til, at den her gang gør vi det også ved hjælp af sådan gode råd fra headhuntere, så vi får en professionel bestyrelse.
Men den bestyrelse kommer snart, og den er i god gænge.
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-23:
Det danske samfund står over for en lang række udfordringer, og spørger man små og mellemstore danske virksomheder, er en af de udfordringer, de især oplever, og som jeg er ganske sikker på at ministeren også kan genkende, spørgsmålet om finansiering og spørgsmålet om lånemuligheder.
Derfor er det selvfølgelig interessant at følge den debat og dialog, der har været om det initiativ til en iværksætterpakke, som regeringen ved økonomi- og erhvervsministeren har taget, hvor der konkret skal afsættes midler via pensionsselskaberne til, at små og mellemstore danske virksomheder har mulighed for at optage lån.
Det har især været meget bemærkelsesværdigt, at økonomi- og erhvervsministeren har været meget klar i mælet med hensyn til den hastighed, hvormed disse lånemuligheder skulle stilles til rådighed.
I Børsen den 17. august 2010 udtalte ministeren således: »Det bliver noget af det hurtigste, vi har lavet i dansk politik, og der vil være en løsning klar allersenest i løbet af efteråret.«
Ministeren kom ganske vist ikke på det tidspunkt med indikationer af, hvilket efterår han talte om, men jeg antager, at der på det tidspunkt var tale om 2010.
Så mit spørgsmål i dag går først og fremmest på, om ministeren er enig i, at der er gået forholdsvis lang tid med at få denne pakke på plads, og at vi i den tid, der er gået fra iværksætterpakken blev lanceret sidste sommer, og til pengene reelt kommer i anvendelse, sandsynligvis vil se, at der er virksomheder, der i mellemtiden er bukket under på grund af netop mangel på finansiering.
Jeg vil samtidig spørge om, hvornår ministeren forventer, at danske små og mellemstore virksomheder konkret vil opleve og mærke, at de 5 mia. kr. i vækstkapital, som regeringen altså har lavet aftale om, er til rådighed og tilgængelig for virksomhederne.
Jeg er glad for, at ministeren i det mindste anerkender, at der er et problem i forhold til en række virksomheder, som ikke kan låne penge i banken.
Det var bl.a. en af de ting, som jeg faktisk spurgte ind til i det foregående spørgsmål.
Kan ministeren ikke uddybe det arbejde en lille smule, der er med at etablere den bestyrelse, som skal nedsættes som led i udmøntningen af denne pakke?
Hvad er det præcis for noget?
Man kan jo læse et og andet bl.a. i avisen.
Hvad er det for nogle problemer, vi ser der, og ikke mindst hvad er det for en konkret dato, vi kan forvente at virksomheder rent faktisk kan gå ned i ikke et pengeinstitut, men rent faktisk kan få adgang til disse midler til konkret at sætte nye initiativer i værk?
Det er jo det, som er bottom line for virksomhederne.
Hvornår kan de komme i gang med at låne af disse midler?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Denne regering har lavet et utal af initiativer for at forbedre vilkårene for vækstiværksættere.
I den ene undersøgelse efter den anden bliver regeringen kåret som den fremmeste i Europa med hensyn til iværksættermiljø, med hensyn til mulighed for at starte egen virksomhed, og i snart sagt alle rankings ligger vi i toppen, når det handler om iværksætteri.
På finansieringsområdet har vi så taget fat, og der er lavet en aftale med pensionsbranchen her i starten af januar måned, torsdag den 13. januar.
Og det gør vi, fordi det skaber vækst, giver mulighed for at finansiere udviklingen ude i virksomhederne.
Det tog lidt længere tid, end vi regnede med, fordi det er pensionspenge; det er ikke vores penge, det er ikke statens penge, vi bruger.
Og det er en aftale, som vil øge udbuddet af risikovillig kapital med op til 10 mia. kr. Dansk Vækstkapital, som vi etablerer, vil specialisere sig i at give støtte til vækstvirksomheder.
Man kan også som pensionskasse vælge selv at investere sine penge direkte i forskellige underliggende fonde.
Det betyder, at vi får skabt flere arbejdspladser i Danmark, og vi går ind og understøtter med finansiering.
Så med hensyn til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at alternativet til, at regeringen ikke gjorde noget, er, at man havde det eksisterende system.
Så der er ikke nogen, der sådan har mistet noget, ved at regeringen ikke har fået sat yderligere skub i det her initiativ, for det eksisterende marked fungerer.
Det her er et specielt generøst tilbud fra statens side, som giver ekstra finansiering til yderligere udvikling ude i virksomhederne.
Så det er et win-win-spil, som regeringen her lægger op til for yderligere at udbygge den gode politik, vi har lavet på iværksætterområdet fra regeringens side.
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-23:
Jeg bliver lidt forvirret over det, ministeren siger her.
Siger ministeren, at der ikke er noget problem i forhold til kreditter i Danmark, altså at små og mellemstore virksomheder ikke har problemer med at optage kreditter for at finansiere deres virksomhed?
Jeg må sige, at jeg ikke oplever det samme, når jeg taler med små og mellemstore danske virksomheder.
Jeg hører netop, at en lang række af de udfordringer, de står over for, er at finde disse midler.
Man kan altid diskutere, om den løsning, regeringen har valgt, er den rigtige, men når det nu er den, regeringen har valgt, og regeringen oven i købet har lagt vægt på, at midlerne skulle ud så hurtigt som overhovedet muligt – for nu at holde fast i det, ministeren selv har sagt – så virker det da underligt, at det tager så lang tid, som det tager.
Kan ministeren ikke prøve at sætte en lidt mere konkret dato på?
Hvad er det, vi taler om?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-23:
Der blev indgået en aftale den 13. januar med pensionsbranchen, så der er fundet op til 10 mia. kr. ekstra i risikovillig kapital til de små og mellemstore virksomheder, så der er fundet en løsning.
Vi laver et selskab, som er Dansk Vækstkapital, som går ind og giver finansiering til små og mellemstore virksomheders udvikling og også lånefaciliterer nogle konstruktioner.
Det, der er situationen, er, at vi yderligere udbygger i forhold til det marked, hvor den besked, jeg får fra små og mellemstore virksomheder, er, at man mangler nogle yderligere finansieringsmuligheder.
Vi har et godt erhvervsklima i Danmark, et af de bedste – sådan set – i hele verden, når man kigger på administrativt bøvl.
Regeringen har fjernet 25 pct., siden vi trådte til i 2001, svarende til 7 mia. kr. Vi har lettet selskabsskatten to gange til 25 pct., og i det hele taget har vi skabt et fantastisk godt klima med forskellige støtteordninger til vækstiværksættere.
Den sidste brik har været finansieringen her, hvor mange virksomheder er kommet til mig og har sagt, at de ikke kunne låne pengene i banken.
Derfor giver vi så en mulighed igennem Dansk Vækstkapital, for at man kan investere i små og mellemstore virksomheder.
Den ordning fik vi lavet en aftale med pensionsbranchen om den 13. januar.