runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Anledningen til, at vi står her i dag, er jo en artikel i Børsen, hvor ministeren giver udtryk for, at regeringen kunne have ført en bedre og klogere politik.
Venstre indgik jo sidste år en kontanthjælpsaftale, hvor ministeren sammen med os gennemførte en besparelse på kontanthjælpen på 1,2 mia. kr., bl.a. ved at sætte unge mennesker ned i ydelse, og de penge aftalte vi jo sammen at bruge på at give selskabsskattelettelser.
I den anledning er mit spørgsmål til ministeren så – bare for at det står klart for alle: Er ministeren stadig væk enig i, at det var en klog prioritering, eller har ministeren fortrudt det her tiltag?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jamen det er jo sådan, at når man ikke har 90 mandater, hverken som parti eller som regeringskonstellation, så må man jo få så meget ud af sine mandater, man kan.
Jeg mener, det er helt uden for diskussion, at den her regering har evnet at skabe store resultater på områder, der er rigtig vigtige, herunder ikke mindst at vi stille og roligt er ved at vriste os fra af en økonomisk krise.
Nu går vi så i gang med en række nye initiativer, eksempelvis på beskæftigelsesområdet, som er vigtigt for mange mennesker, både for dem, der bliver ramt af arbejdsløshed, man også for danske virksomheder.
Og jeg vil gerne igen opfordre Venstre til at komme til forhandlingsbordet.
Inger Støjberg (V), 2014-04-30:
Jeg skal lige love for, at det er surt med surt på, når man hører ministeren i dag.
Jeg spørger stilfærdigt til, om det ville have været bedre, hvis regeringen havde gennemført den politik, som man gik til valg på, i stedet for at bryde alle løfterne.
Og ja, vi holdt op med at tælle i Venstre, da man kom op over 100 løftebrud, for så orkede vi det simpelt hen ikke længere.
Regeringen er jo kendt for notorisk at bryde alle de løfter, som den gik til valg på.
Det er det, jeg spørger om, og så får jeg et svar om, at det er bedre, hvis man også lytter til befolkningen.
Tror ministeren, at de socialdemokratiske vælgere har følt, at den nuværende regering har lyttet til befolkningen og sine vælgere i den her sag?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren har jo ret i, at der blev sendt rigtig mange ud som afviste asylansøgere sidste år, men hun glemmer at tilføje, at vi også fik et rekordstort antal af nytilkomne asylansøgere.
Det hører jo med, inden ministeren er alt for stolt af det store antal afviste asylansøgere, som er udsendt.
Det er særlig relevant, fordi vi kan se en stigning i de tal, der så er fra 2009 til 2011 – en stigning på noget, der næsten ligner 100 pct., i antallet af afviste asylansøgere, som er gået under jorden i stedet for at blive udsendt.
Det siger jo noget om, at det er et voksende problem, og derfor er det relevant at finde ud af, hvad man så gør, og hvornår man har en løsning klar.
For jeg tror, det vil vise sig, at det er et stigende problem, at asylansøgere ikke rejser ud, når de er afvist, men reelt går under jorden.
Når det er sagt, skal jeg selvfølgelig sige, at Venstres holdning jo klart er, at hvis man bliver anerkendt som flygtning, skal man have opholdstilladelse og indkvartering osv.
Men hvis man er afvist asylansøger, skal man altså sendes hjem, og så er det politiets opgave at sikre, at man ikke forsvinder, men at man bliver udsendt på ordentlig vis.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder som følger: Mener ministeren, at regeringens lempelser på udlændingeområdet har ledt til øget tilstrømning af asylansøgere til Danmark?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jeg kan forvisse spørgeren om, at den dagsorden også er en, jeg er optaget af.
Jeg synes, at vi har en forpligtelse til at hjælpe mennesker, som er i nød, og som skal have asyl.
Men dem, som ikke skal have asyl, eller dem, som kommer hertil, som bare er omrejsende kriminelle, og som beder om asyl i sidste øjeblik, når de bliver taget inde på Vesterbro, synes jeg ikke der er nogen grund til på nogen som helst måde at holde hånden over.
Der skal vi selvfølgelig være i stand til præcis at kunne sige, hvem det er, hvem det drejer sig om, og vi skal også, hvis de dukker op et andet sted, kunne registrere dem og sige, at de har været her før.
Og det kan vi også godt.
Vi udsender flere, end vi nogen sinde tidligere har gjort, af dem, der er afvist.
Vi har selvfølgelig også tal på, hvem vi har i vores systemer, men vi har ikke det samme register, og derfor kan jeg ikke trække de samme tal – dem, som hr. Karsten Lauritzen efterspørger – og det skal selvfølgelig løses, så der kan være mere klarhed omkring det.
Men blot for endnu en gang at understrege det: Vi udsender flere, end man har gjort også under den borgerlige regering.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Jamen den redegørelse må vi jo så vente på.
Regeringen siger: Vi synes, det er et problem, at man ikke respekterer sin afvisning og rejser hjem.
Men omvendt, er det ikke meget, der kan ske.
Og så kan det være, det skyldes forskellige registerproblemer, at man nu ikke længere opgør det.
Derfor er det belejligt at tro, at det er, fordi man ikke har politisk vilje til at løse det problem, der er med folk, der opholder sig illegalt i Danmark.
Ministeren siger noget andet og lover en redegørelse, og den må vi jo så vente på, og så må vi tage diskussionen.
Jeg vil bare sige til ministeren, at i Venstre forfølger vi dagsordenen om at sikre, at folk, der er afviste asylansøgere, også reelt rejser hjem og ikke bliver ulovligt i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Alle dem, som kommer hertil, og som søger asyl, bliver registreret i Eurodac, og derfor kan vi også se, hvis de kommer tilbage igen.
Men det, der rent konkret er sket, fremgår af Rigspolitiets seneste udsendelsesredegørelse, som blev offentliggjort i januar.
Den opgør antallet af udrejste afviste asylansøgere i forskellige kategorier, og det er bl.a. ledsaget udgang – altså hvor nogle fra Danmark rejser med ned til eksempelvis Afghanistan og afleverer folk – påset udrejst eller selv udrejst.
Tidligere har der i redegørelsen også været en kategori, som hed skønnet udrejst, og som jeg fortalte tidligere, har man nogle betænkeligheder ved den kategori, fordi den dækker over, at vi dybest set ikke rigtig ved, om folk kan være registreret endnu en gang med endnu en udsendelse, eller fordi de, hvis de på ny forsvinder, kan tælle med endnu en gang i kategorien skønnet udrejst.
Derudover er registreringerne overgået fra udlændingemyndighederne til POLSAS, og der har man ikke kunnet lave kategorien skønnet udrejst.
Vi er ved at se på, hvordan det skal gøres anderledes, og jeg har bedt Rigspolitiet om en redegørelse.
Så snart jeg har den – for jeg er enig i, at vi skal følge det her tæt – vil Folketinget få den.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Der er jo grænser for, hvad ministeren i virkeligheden kan gøre her, al den stund at det jo også er et spørgsmål om, hvad Rigspolitiet indtil nu har foretaget sig.
Der kunne jeg sådan set
godt tænke mig at få ministerens sådan mere politiske vurdering af, om ministeren synes, at Rigspolitiet administrerer det her område på betryggende vis, om ministeren synes, at der er behov for, at Rigspolitiet strammer op og gør tingene anderledes, end man har gjort hidtil.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jeg bliver nødt til også at slå fast, at asylansøgere i Danmark jo ikke er frihedsberøvede.
Det er jo ikke sådan, at vi har dem bag lås og slå.
Hvis vi har nogle, som vi skal sende ud, og vi tænker, at der kan være en mulighed for, at de stikker af, så kan vi godt fængsle dem, og det gør vi vores også.
Men der er folk, som går under jorden, og man må sige, at især i den her tid, hvor vi har åbnet op for at sende børnefamilier tilbage til Afghanistan, vil der jo selvfølgelig også være nogle, der her vælger som et sidste håb for at finde en fremtid et andet sted at forsvinde fra det danske asylsystem, når de ikke er blevet givet en tilladelse til at kunne blive her.
Vi låser ikke folk inde, medmindre vi ved, at der er en flugtrisiko, og så sørger vi selvfølgelig for at få lavet en aftale med modtagerlandet om, hvordan de kan komme tilbage.
Vi arbejder meget på at lave modtageog reintegrationsordninger i de lande, som vi sender folk tilbage til, fordi nogle gange har folk været i Danmark i lang tid, og på trods af at de så ikke har fået lov til at blive her, kan vi godt stå med nogle mennesker, som bliver sat af i en lufthavn, og som har svært ved at komme videre og finde ud af, hvordan deres liv der skal hænge sammen.
Så for os hænger indsatsen også sammen med, at vi får lavet modtageenheder ude lokalt, sådan at folk kan se, at de kan komme til at fungere i det hjemland, de skal vende tilbage til.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Og tak også herfra til ministeren for besvarelsen.
Det, jeg i første omgang godt kunne tænke mig at høre ministeren om, er: Uanset om folk er gået under jorden eller rejst ud af landet eller på anden vis forduftet fra jordens overflade, synes ministeren så ikke, det er et interessant tal at få for en dag – om ikke andet, så for at ministeren og for den sags skyld også Folketinget kan være i stand til at træffe de nødvendige politiske beslutninger?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Vi har jo forskellige mekanismer, der gør, at vi alligevel kan finde folk, selv om de vælger at gå under jorden.
Vi har bl.a. også i EU lavet et system, som hedder Dublinforordningen, hvor vi har lavet en aftale med alle de andre europæiske lande, som er tiltrådt Dublinforordningen, at søger man asyl der, og er man først registreret i Danmark med sit fingeraftryk eller på anden vis, så vil man blive sendt tilbage til første modtagerland.
På den måde udveksler vi faktisk mange asylansøgere, som søger i Danmark, men som har prøvet at søge et andet sted tidligere, men hvor de alligevel er rejst videre.
Men der er jo også nogle, der bare forsvinder fra vores faciliteter, hvor vi ikke ved, om det betyder, at de er rejst ud af landet, eller om de er taget på familiebesøg og dukker op igen senere.
Jeg er enig i, at vi skal kunne være mere præcise i vores redegørelse for, hvor de er henne, og hvor mange det drejer sig om.
Derfor har jeg bedt Rigspolitiet om at vende tilbage til mig, og når jeg har den viden, vil den også blive skrevet til Folketinget, ligesom jeg er blevet bedt om at svare på det i et skriftligt svar til hr. Martin Henriksen.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Tak også for det svar.
Det var så desværre ikke det, jeg spurgte ministeren om.
Vi er jo altså nogle, der er optaget af den her problemstilling, fordi en del af de afviste asylansøgere begår kriminalitet, hvor vi også ser en stigning.
Jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg ikke har set de store initiativer fra regeringen til at afhjælpe det her problem.
Nu kan man så tværtimod se, at politiet holder op med at opgøre det, og det er jo en belejlig måde at få problemet til at forsvinde på.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren igen, om man kan fortælle noget om, hvornår politiet har et overblik over det her, og om ministeren mener, at den indsats, man gør i øjeblikket over for afviste asylansøgere for at sikre, at de ikke forsvinder, men reelt udrejser, er god nok.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Det konstaterede ministeren så også.
Al respekt for at vi skal mødes i Folketingssalen, men det er dog en fordel, hvis vi kan bibringe debatten noget nyt – enten den ene part eller, hvis vi er rigtig dygtige, begge parter.
Jeg tror, det er sådan, at man altid skal have evnen til at lade sig overbevise om, at ting kan gøres anderledes.
Og forudsætningen for at have den evne er jo, at man – ikke mindst som politikere og regering – er villig til også at lytte til andre mennesker og selvfølgelig til, hvad danskerne og den danske befolkning måtte have af holdninger og synspunkter.
Det er det, der diskuteres i artiklen i Børsen.
Hvis man ønsker en detaljeret diskussion om skatteregler, bør man altså indkalde skatteministeren i Folketingssalen og ikke beskæftigelsesministeren.
For det, jeg har ansvaret for som beskæftigelsesminister, er beskæftigelsespolitikken og så en række ydelser, og derfor udtaler jeg mig bl.a. om dagpenge, og her synes jeg det er fuldt ud rimeligt at vi har et beskæftigelseskrav.
Og skulle nogen være uenig med Danmark og med mig som minister i den sag, vil jeg gøre, hvad jeg kan, for at kæmpe for de danske dagpengeregler, fordi jeg synes, de er de rigtige.
Inger Støjberg (V), 2014-04-30:
Med al respekt så mener jeg ikke, at det er Folketingets formand, der skal afgøre, hvilke spørgsmål vi som parlamentarikere skal stille.
Det her rækker jo videre, for det er netop ikke kun beskæftigelsespolitikken, jeg spørger til.
I Venstre holdt vi op med at tælle, da regeringen havde brudt over 100 løfter.
Det er jo den her regering, der for alvor er blevet kendt for netop at bryde alle de løfter, man gik til valg på.
Så derfor kan man jo spørge ministeren – hvis ministeren ikke ønsker kun at diskutere beskæftigelsespolitik – om ministeren mener, at det er klogt, at man har brudt alle sine valgløfter.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Det helt korte svar er at henvise til den publikation, vi netop har udgivet i dag, hvor vi har fremlagt et helt nyt forslag til en beskæftigelsespolitik, som vi tror vil virke meget bedre både for den enkelte ledige, for danske virksomheder og dermed for Danmark end den beskæftigelsespolitik, VKO opbyggede igennem 10 år.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvad ministeren konkret mener, der skal ændres i regeringens politik, herunder på beskæftigelsesområdet, så den bliver klogere og bedre, sådan som ministeren efterlyser i Børsen den 24. april?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jamen vi har jo sagt meget klart, at i den forventede sag, der måtte være mellem Europa-Kommissionen og Finland, som har et lignende beskæftigelseskrav eller i hvert fald sammenligneligt med det danske, ønsker Danmark at intervenere til fordel for Finland, fordi vi synes, det er rimeligt, at landene i det europæiske samarbejde selvfølgelig kan opstille regler om, at man skal arbejde i et land, før man kan få dagpenge.
Det mener jeg er fuldt ud rimeligt.
Det skal selvfølgelig være sådan, at man, hvis man skal have adgang til dansk dagpenge, skal have arbejdet på det danske arbejdsmarked, man skal være medlem af en dansk a-kasse, og man skal have bidraget til det danske samfund.
Det er synspunkter, som jeg og regeringen har.
Det tror jeg i øvrigt danskerne bakker op og er enig med os i.
Hans Andersen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Hvis vi nu tager udgangspunkt i dagpengene, som ministeren kredser om, hvordan vil ministeren så se på det, hvis vi får den her henvendelse fra Europa-Kommissionen?
Det bliver der jo varmet op til i øjeblikket.
Der er jo andre lande, der har fået en henvendelse.
Hvordan vil ministeren se på det her?
Vil man se på det med samme tilbagelænethed, som man ser på reglerne om børnechecken?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jamen igen: Hvis man ønsker at diskutere skatteregler, så er det skatteministeren, man skal have fat i.
Jeg kan sige helt grundlæggende, at lige så varm tilhænger jeg er af det europæiske samarbejde, lige så varm og kamplysten en forsvarer er jeg af det danske velfærdssamfund, som bygger på princippet – et i øvrigt udmærket godt kernesocialdemokratisk princip – om ret og pligt.
Det er synspunkter, som jeg tror på er forenelige, fordi jeg tror, at vi europæere ønsker at bevare vores unikke nationale velfærdssamfund, samtidig med at vi har et indre marked og et stærkt europæisk samarbejde.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-30:
Det var selvfølgelig et meget nemt svar.
Men når jeg nu spørger ministeren, skyldes det jo, at jeg fra min bageste plads i Folketinget har observeret den politiske rejse, som både det danske Socialdemokrati og Det Radikale Venstre har været ude på.
Man startede med at fortælle borgerne, at man egentlig ikke mente, at det her med børnechecken var et problem, og at man synes, det var fint, at reglerne blev administreret, som de blev.
Mit indtryk er, at statsministeren har ændret holdning, og at De Radikale nu egentlig står tilbage ved deres udgangspunkt og første standpunkt.
Kan ministeren bekræfte det?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Nu skal jeg jo ikke blande mig i, hvordan Folketinget tilrettelægger sit arbejde, men jeg synes, det er rimeligt, hvis det er skattespecifikke spørgsmål og lovgivning på skatteministerens område, at man indkalder skatteministeren og ikke beskæftigelsesministeren.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-30:
Tak for det, formand, og tak til ministeren.
Jeg kan forstå, at regeringen og ministerens hold i dag er kommet i mindretal, idet der afgivet betænkning til det beslutningsforslag, der på næste torsdag bliver behandlet, fremsat af De Konservative.
Er det noget, der går ministeren på, at regeringen kommer i mindretal i forhold til beslutningsforslaget om børnechecken?
Hans Andersen (V), 2014-04-30:
Men nu er det jo børnechecken, vi lige nu taler om, og som jeg har en forventning om at regeringen forsøger at finde en løsning på – eller også gør regeringen det ikke.
Det er på nogle strækninger uklart.
Men spørgsmålet er jo så, om man, hvis ministeren lægger stor vægt på ret og pligt, kommer tættere på det her ret og pligt ved at sige, at man vil afskaffe optjeningsprincippet.
Martin Geertsen (V), 2014-04-30:
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er jo, at antallet af asylansøgere jo rent faktisk er steget i de senere år.
Det er jo selvfølgelig set i vores optik en alarmerende udvikling, og spørgsmålet er, om ikke ministeren mener, at der er en sammenhæng mellem lempelserne og så den markante stigning i antallet af asylansøgere.
Jeg har jo hørt og læst mig til, at ministeren ved andre lejligheder har henvist til, at der er uro i dele af verden, f.eks. i et samrådsspørgsmål stillet af Dansk Folkeparti den 27. februar, hvor ministeren svarede, at stigningen skyldes krig og ufred i verden, at millionvis af mennesker i øjeblikket er på flugt fra et borgerkrigshærget Syrien, og at alle vores nabolande i øjeblikket oplever tilsvarende eller endda større stigninger i antallet af asylansøgere som følge af bl.a. Syrienkonflikten og situationen i Somalia og Afghanistan.
Men jeg skal også bede ministeren bekræfte, at selv når man trækker lande som Syrien, Afghanistan og Somalia ud af statistikken, får man rent faktisk en næsten tilsvarende høj stigning i antallet af asylansøgere.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-30:
Nu har vi jo i Folketinget ventet lang tid på, at regeringen kunne blive enig med sig selv om at fremlægge et bud på en beskæftigelsesreform, og havde jeg i sidste uge vidst, at regeringens reformforslag ville komme i dag, havde jeg måske også formuleret mit spørgsmål på en anden måde, og debatten havde været anderledes.
Men det er jo bemærkelsesværdigt, at efter regeringen har debatteret med sig selv igennem længere tid, er det, man fremlægger i dag i den publikation, ministeren lige fremviste, jo en række forslag, som er, hvad jeg vil kalde på den forkerte side af ambitiøst.
Faktisk synes jeg, det er synd for de ledige, at man har brugt så mange kalorier på at få Carsten Koch til at fremlægge et evidensbaseret arbejde, og at man altså har valgt at bruge en række initiativer i sit reformforslag, der faktisk hverken skaber job eller gør det så nemt for den ledige, som man kunne håbe.
Kan ministeren bekræfte, at man maler med den brede pensel, at man forsøger at ihu- og imødekomme sine venner i fagbevægelsen og a-kasserne op til 1. maj, og at man dermed har slækket på ambitionerne til skade for de ledige?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Derfor vil mit svar være lige så kortfattet som sidst.
Når det handler om beskæftigelsespolitik, står den nye politik her, nemlig i »Vejen til varig beskæftigelse – den enkelte i centrum«, og den er god.
Den flytter penge fra aktivering til uddannelse, den udviser mere tillid både til den enkelte arbejdsløse og til medarbejderne, og den afskaffer en masse bureaukrati og giver dermed nogle mennesker et stærkere fundament at stå på.
Man kan læse meget mere om den i »Vejen til varig beskæftigelse – den enkelte i centrum«.
Inger Støjberg (V), 2014-04-30:
Vil ministeren med henvisning til sine udtalelser til Børsen den 24. april 2014 redegøre for, inden for hvilke dele af regeringens politik, herunder særlig på beskæftigelsesområdet, ministeren mener, at regeringen kunne have ført en bedre og klogere politik?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Nu har vi jo lavet en stor aftale på kontanthjælpsområdet sammen, i fællesskab, som forhåbentlig i alle landets kommuner er ved at komme rigtig godt i gang med at virke.
Jeg tror grundlæggende ikke, at vi løser alle problemer ved at sætte folks ydelser ned.
Jeg tror meget mere på, at vi skal give en ordentlig hjælp, bistand og støtte til dem, der har det største behov.
Det er det, der kendetegner kontanthjælpsreformen.
Og så skal vi i gang med indsatsen over for de forsikrede ledige, og der kan det godt være at Venstres tilgang også er, at der skal spares en masse penge på ydelser, men det er ikke regeringens holdning.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Særlig ministerens sidste bemærkning glæder mig, for det er jo netop nødvendigt at sørge for, at vores beskæftigelsessystem bliver bedre, individuelt tager hånd om den enkelte lediges behov, kører længere på literen.
Det er jo også derfor, vi i Venstre er en smule kritiske over for, at man nu vil deponere den ledige i a-kasserne og ikke i stedet vil give den ledige mulighed for selv at vælge mellem sin a-kasse, jobcenteret og måske en privat leverandør.
Ministeren er jo forligspart og har i 2 år administreret systemet.
Det er fint, man vil lave om, og det vil vi gerne være med til.
En af de ting, vi gerne vil lave om, er det, at ministeren har indført et system, hvor den ene person i et ægtepar på kontanthjælp skal ud og tjene 35.000 kr., før det giver mening økonomisk.
Ville det ikke være klogt, hvis vi i stedet fik et kontanthjælpssystem, det kunne betale sig at forlade stedet for at blive i?
Inger Støjberg (V), 2014-04-30:
Det er jo netop derfor, det er lidt underligt, for vi siger hver gang i Venstre, at vi gerne vil gå lidt kritisk til værks på beskæftigelsesområdet.
Og så er det jo i øvrigt ikke rigtigt, at vi ikke kom med en række forslag, mens vi selv var i regering, for det gjorde vi, men det forkastede den daværende opposition, beskæftigelsesministerens parti.
Vi synes, at vi burde have nogle noget højere ambitioner end det, som jeg jo kan læse ud af det oplæg, som regeringen har lagt frem i dag, at man vil få 500 flere i arbejde i år 2020.
Jeg tror nu godt, at vi kan gøre verdens dyreste beskæftigelsessystem bedre og få mere ud af pengene, og det er i hvert fald vores oplæg.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jeg håber bestemt på en bred politisk aftale.
Nu har vi spillet ud med vores udspil fra regeringens side.
Vi glæder os til at se Venstres ideer – og det gælder også de øvrige partier i Folketinget.
Og så synes jeg, vi skal sætte os sammen.
Vi har en unik mulighed for at skabe en bedre beskæftigelsesindsats, og lad os gøre det i fællesskab.
Inger Støjberg (V), 2014-04-30:
Jeg er nu enig med hr. Jakob Engel-Schmidt i, at ministeren virker sådan lidt mærkelig ilter i dag, og det kan jeg jo egentlig ikke forstå, når ministeren og regeringen nu endelig er blevet enige om det her beskæftigelsesudspil.
Det er jo mange, mange måneder, regeringen har brugt på det, så ministeren burde måske have et lidt mere festligt humør og et lidt mere omgængeligt væsen i dag, end hun tilsyneladende har.
Derfor vil jeg da bare spørge: Er det et udtryk for, at regeringen ikke ønsker at lytte til Venstre og være forhandlingsvillige, når vi kommer omkring forhandlingsbordet?