runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Tak for det.
Vi synes også, at den aftale, der ligger tilbage fra april 2014, er en god aftale.
Og det er også den, vi selvfølgelig har taget bestik af skulle gennemføres, og hvor en del af den skulle udmøntes her.
Der var det jo så, vi kunne se, at kæden så at sige røg af i forbindelse med det her med bemyndigelse, som også har været diskuteret nu i debatten her.
Så jeg er tilfreds med – også efter spørgsmålet fra Enhedslisten om, hvorvidt ministeren så ville søge flertallet i den side af salen for alligevel at gennemføre det – at det vil ministeren ikke. Jeg hilser det med tilfredshed, at vi så at sige kan holde sagen på sporet. Så lægger ministeren lidt op til, at det er ærgerligt, at man så ikke kan se på de forbedringer, der så kunne ligge i det.
Jamen det var netop det, man så kunne tage en drøftelse af.
I Venstre skal vi jo ikke stille os i vejen for, at man kunne drøfte nogle forbedringer inden for den aftale, vi har.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Jamen der har været kontakter mellem regeringen og Venstre.
Jeg ved ikke, om spørgeren vil presse mig ved at sige, hvem vi har forhandlet med – det kan vi da godt – men det er ikke sådan, at jeg har noget behov for at stå heroppe og udstille jer.
Men det er da lidt vanskeligt for os, hvis vi skal forhandle med tre-fire forskellige personer på tre-fire forskellige niveauer.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Jamen så kunne det jo være en glimrende idé, som også en tidligere spørger har været inde på, hvis ministeren ville indkalde til en drøftelse, så vi kunne se på mulighederne inden for den aftale, vi har lavet.
Så lægger det jo op til, at man også kunne sige: Er der nogle forbedringsmuligheder, der kunne tages hul på?
Det kunne være fleksibilitet eller miljøfokusarealer inden for de muligheder, som der nu ligger i de regler, der er, men som ikke var der på det tidspunkt, hvor vi lavede »Vækstplan for Fødevarer«.
Det var da fint at tage en drøftelse om det over en kop kaffe.
Så vi kan da opfordre ministeren til at invitere til en kop kaffe, men det er op til ministeren, om der skal ses på det.
Det kan vi jo ikke andet end bare opfordre til, men det er så hermed gjort.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Jeg er bare nysgerrig.
Jeg vil gerne vide, hvem i landbruget det er, der har efterspurgt, at kravet til efterafgrøder hæves.
Henrik Høegh (V), 2015-01-27:
Det område her lå ikke helt klart i april, da den her vækstplan blev forhandlet.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan man gennemfører kravene omkring grønning – for at sige det på dansk: kravene omkring miljøfokusarealer.
Der er nogle forskellige muligheder for os i det grundlag, der ligger fra EU.
Jeg skal blot spørge, om ministeren er til sinds at indkalde til en forhandling om, hvordan man i øvrigt kan gennemføre miljøfokusarealer og kravene til miljøfokusarealer i Danmark.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Det er taget til efterretning.
Lovforslaget er som bekendt en del af aftalen om »Vækstplan for Fødevarer«, som blev indgået i foråret 2014 – en plan, der blev taget rigtig godt imod fra erhvervets side.
Flere repræsentanter fra erhvervet estimerede, at den formentlig vil kunne skabe op imod 25.000 jobs frem mod 2020.
Det betyder, at de krav, der er til landmanden om at udlægge en vis mængde af de såkaldte efterafgrøder på sin bedrift, reduceres.
Dermed får landmanden mere fleksibilitet til at planlægge arbejdet på sin bedrift, og det vil bidrage til at styrke det danske råvaregrundlag og dermed skabe vækst i landbruget.
En række af de borgerlige partier har ikke lagt skjul på, at de gerne ville have sænket kravet yderligere eller ganske enkelt fjernet det.
Det er imidlertid ikke det, der er dagsordenen med lovforslaget.
Med lovforslaget skal vi implementere, hvad der er aftalt i »Vækstplan for Fødevarer«, hverken mere eller mindre.
Ud over implementeringen af aftalen om »Vækstplan for Fødevarer« har jeg også foreslået, at landbruget skal have mulighed for billigere og mere fleksibelt at leve op til miljøkravene.
Det er ikke noget, der er gjort for at genere landbruget, det er ikke noget, der er gjort for at skabe mindre vækst, det er noget, der er gjort, for at landmanden mere billigt og fleksibelt kan leve op til miljøkravene.
Derfor indeholder forslaget en bemyndigelse til at hæve efterafgrødekravet ved indførelsen af nye virkemidler.
Det har så givet anledning til nogle misforståelser i høringsprocessen og også, kan jeg høre i dag, en hel del misforståelser her i salen.
Bemyndigelsen handler udelukkende om at imødekomme et ønske fra erhvervet om mere fleksibilitet, og at vi belønner de landmænd, som af egen drift gør noget godt for miljøet.
Men da jeg kan forstå på aftaleparterne bag »Vækstplan for Fødevarer«, at det er der ikke opbakning til – og det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt – foreslår jeg derfor, at vi trækker den del ud, og at lovforslaget tilpasses.
Det er trist, og det er ærgerligt, og det må de borgerlige partier jo så selv tage med erhvervet bagefter, når de skal forklare sig, men det skal jeg selvfølgelig gerne efterkomme.
Jeg ser frem til et godt og konstruktivt udvalgsarbejde i Folketingets Fødevareudvalg.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Jeg vil stille ministeren et spørgsmål, for det er jo interessant, når ministeren siger, at han bare har prøvet at lave det her lovforslag lidt bedre for erhvervet og sådan noget.
Og det er sådan set også positivt, men nu er det jo sådan, at når man har lavet en aftale, udmønter man aftalen.
Hvis man så bliver klogere imens, er det jo egentlig god skik, at man så tager sine forligsparter ind og siger: Når vi nu skal udmønte det her lovforslag, skulle vi så gøre det på en anden måde?
Så må man bare sige i forhold til det her med bemyndigelser til ministre, uanset regeringens farve, at der jo også er mulighed for at bruge sin bemyndigelse på andre ting.
Det, som der står, og det, som er fremlagt, kan være positivt nok, men bemyndigelsen kan jo mere end det, og det er jeg sikker på at ministeren er enig i.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Nej, det er jeg sådan set ikke enig i, og jeg synes også, at både jeg og mit ministerium har svaret beredvilligt på alle de spørgsmål, der har været.
Jeg anerkender gerne, at det her område er en lille smule komplekst, men jeg synes dog trods alt, at alle, inklusive ordføreren selv, er så godt inde i sagerne, at det egentlig ikke burde være mere komplekst, end at det dog er til at forholde sig til.
Men som sagt skal jeg ikke stå og tvinge noget som helst ned i halsen på de borgerlige partier her.
Hvis ikke I vil imødekomme erhvervets ønske om at få mere fleksibilitet og nemmere at kunne opfylde deres miljøkrav, kan jeg ikke tvinge jer til det.
Det er fint nok, men det kan I jo så selv få lov til at stå på mål for i forhold til erhvervet, når I vil blive mødt med spørgsmål, efter at vi nu, desværre, må trække den her del ud af lovforslaget.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
[Lydudfald]
Så er der lyd på.
Aftalen, som er lavet, er jo god nok.
Der er det jo bare som forligspart ret interessant at finde ud af, hvad det er for en hensigt, man vil benytte den til.
For den kan jo også benyttes til meget andet, og det var også det, jeg gjorde gældende i ordførertalen.
For hvis man ville have ændret noget i aftalen, kunne man jo have indkaldt forligspartierne og spurgt: Skal vi ændre aftalen i den her retning?
Så havde man ikke behøvet at give en bemyndigelse, og så kunne vi bare have haft en debat om, om vi ville ændre aftalen i en vis retning.
Det har ministeren ikke valgt at gøre.
Ministeren har valgt at sige, at ministeriet og ministeren gerne vil have en bemyndigelse, så man fremadrettet, uden at spørge Folketinget, kan ændre i den aftale, der er indgået.
Og der siger vi bare, at uden nogen forudgående kontakt ønsker vi ikke at ændre den aftale, der er indgået.
Vi ønsker den aftale, der er indgået, og længere er den sådan set ikke.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Jamen det er taget til efterretning.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Det er bare, fordi jeg ikke helt kan gennemskue det her, at jeg så stiller et spørgsmål til ministeren.
Jeg kan forstå, at den her bemyndigelse har man ikke aftalt, men er der noget som helst i vejen for, at et flertal i Folketinget vedtager den bemyndigelse, altså har regeringen bundet sig til ikke at søge et flertal for at få vedtaget sådan en bemyndigelse?
Sådan har jeg ikke læst teksten, men det kan være, at det er rigtigt forstået.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Jeg ved ikke, om det juridisk-teknisk hænger sådan sammen, men jeg betragter det som en del af den aftale, der er lavet med de borgerlige partier her, der har ytret sig.
Derfor er det klart, at jeg ikke vil søge et alternativt flertal til den her del, men jeg kan da godt forstå, hvis hr. Per Clausen undrer sig en lille smule, fordi det jo netop er et forslag, som erhvervet selv har efterspurgt, og som jo vil gøre det nemmere og bedre og mere fleksibelt at indføre nogle miljøkrav.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Nu skal man jo altid efterforske mulighederne for at opnå forbedringer, selv når regeringen har bundet sig, om ikke på hænder og fødder, så i hvert fald tæt på.
Jeg vil bare sige til ministeren, at hvis man på andre måder kan opnå resultater, der kan smidiggøre administrationen af det, der ligger her, uden at det er i strid med den aftale, man har lavet med højrefløjen, er vi helt indstillet på at drøfte det.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Det er ikke sådan, at landbruget generelt gerne vil have hævet kravet til efterafgrøder, men det er sådan, at landbruget gerne vil have større fleksibilitet.
Jeg tror ikke, jeg vil stå her og nævne specifikke navne – af den simple årsag, at det jo er mit embedsværk, der har den slags dialoger med de forskellige organisationer.
Det er næppe den organisation, som jeg tror spørgeren er i tættest kontakt med, nemlig Bæredygtigt Landbrug.
Jeg tror slet ikke, at de indlader sig i den slags diskussioner, idet de bare ønsker, at al miljølovgivning skal sløjfes og de slet ikke skal have efterafgrødekrav.
Men Landbrug & Fødevarer og andre har jo ganske ofte efterspurgt større fleksibilitet og muligheden for, at nogle landmænd kan gå forrest.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Tak for det.
Vi har en landbrugs- og fødevaresektor, der er voldsomt, voldsomt presset.
Nu har jeg kun ganske kort taletid her i den første runde, men jeg vil sige om alt det, som ministeren nu har været ude med af angreb, at der ligger ingen dokumentation for det – ministeren har ingen dokumentation i vores forslag for alle de angreb, der kommer nu.
Ministerens forskellige postulater er ren fiktiv misfortolkning; det kan vi tage efterfølgende i debatten.
Jeg vil gerne bede ministeren om at pege på de steder i vores forslag, hvor det fremgår, at det her skulle skade dyrevelfærden.
Vi kommer ikke til at rulle dyrevelfærden tilbage, det kommer ikke til at skade miljøet, det er ikke hensigten.
Vi skal selvfølgelig udnytte vækstpotentialerne.
Men ministeren bedes inden for den taletid, der så er til rådighed, bare konkret sige, hvor det er, det står, for det passer ikke, minister.
Lad mig være helt klar i forhold til dyrevelfærden: Vi kommer ikke til at rulle tilbage i forhold til dyrevelfærden.
Som det også er fremgået af debatten, er det »følg eller forklar«, og der kommer vi ikke til at rulle tilbage.
Det er da fint, at vi nogle steder kan stille spørgsmål, f.eks. om vi kan gøre det på en mere intelligent måde.
Nu har det sidst lige været nævnt af ministeren i forhold til lov om hold af kvæg.
Det var da oplagt at prøve at stille spørgsmålet: Kan det gøres på en mere intelligent måde?
Men det er med en klar bagkant for os i Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, nemlig at vi ikke vil rulle tilbage med hensyn til dyrevelfærden.
Men det vil være fint at få kigget på, om det kan gøres på en mere intelligent måde, f.eks. med hensyn til, om jeg så må sige, lejerne, om man i stedet for at indrette det på den måde, man gør nu, kan bruge noget med flis eller andre ting.
Det er da relevante ting at prøve at få spurgt om.
Men det er bare en fuldstændig krystalklar melding: Vi kommer ikke til at rulle tilbage i forhold til dyrevelfærden.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Så må jeg stille et opklarende spørgsmål: Er L 88 om løsdrift af søer ikke en overimplementering?
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg går jo selvfølgelig ud fra, at den tekst, der er i beslutningsforslaget, er grundigt drøftet mellem de tre partier, selv om den godt kunne give én indtryk af, at det er alle de ideer, man kunne komme på, som man så har lagt sammen.
Men hvad betyder det der med, at dansk lovgivning så vidt muligt fastlægges på niveau med den mindst ringe restriktive implementering i vore nabolande?
Det er en formulering, som ikke er taget fra aftaleteksten, og det er jo ikke en formulering, der svækker kravet om, at man skal komme tættere på EU's minimumsstandarder – snarere tværtimod.
Så hvad er begrundelsen for, at det var nødvendigt at have den her skærpelse af formuleringen i aftalen med?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Det er simpelt hen, fordi vi gang på gang har set, at det blev sådan en diskussion om, om der var tale om overimplementering eller ej.
Det vil vi væk fra.
Vi vil hen til, at vi træffer nogle aktive valg.
Folketingets partier skal være klar til at sige: Vi vil bedre dyrevelfærd, derfor stemmer vi for det.
Vi vil noget med miljøet, derfor stemmer vi for det.
Sådan foregår det jo ikke i dag.
Det foregår på den måde i dag, at man gemmer sig bag EU-forslagene.
Så putter man det ind rundtomkring, og så bliver det lidt mere end det, det var.
Så står vi og har den der diskussion om, hvorvidt det er overimplementering.
Lad os dog nu tage et aktivt valg om, hvilken vej det er, vi vil, i forhold til dyrevelfærd og de andre ting, og lad os undgå at putte det ind under, at det er noget, der kommer fra EU.
Hr. Per Clausen, som også repræsenterer et EU-skeptisk parti, oplever jo, ligesom jeg også tit oplever, den der mur: Det kan vi ikke tale om, det kan vi ikke gøre noget ved, for det kommer fra EU.
Det er sådan set det, som Dansk Folkeparti gerne vil med den her tekst, nemlig få os væk fra at gemme os bag EU og i stedet få nogle politiske debatter, hvor vi åbenlyst siger, hvorfor vi gør, som vi gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Landbrug & Fødevarer offentliggjorde i sidste måned en såkaldt Ruslandspakke, og rigtig meget af den kan man jo finde i VKO's forslag.
Rusland var jo tidligere en del af Sovjetunionen, og jeg synes også på nogle måder, at man kunne kalde det for en Sovjetpakke, fordi navnet på pakken fra landbrugets top giver associationer til planøkonomi.
Vi taler jo om et erhverv, der modtager milliarder i hjælp fra EU og andre milliarder som særfordele i skattesystemet, som andre industrivirksomheder ikke nyder godt af.
Det er et erhverv, som forurener langt mere end andre erhverv, herunder ved en ikkeafgiftsbelagt klimaforurening, der skader for 1,7 mia. kr., og som på trods af milliardstøtte og særlige fordele har en samlet gæld, som er fordoblet siden starten af Venstre og Konservatives regeringsovertagelse i 2001, og som nu er oppe på over 350 milliarder.
Derfor mener vi fra SF's side, at der intet fremadrettet er i det forslag.
Ved VKO ikke, at miljøregulering og satsning på biomateriale og højkvalitetsprodukter kommer til at skabe fremtidens arbejdspladser?
VKO's forslag vil samlet betyde større kvælstofforurening og større forurening med fosfor, og dermed er der lagt op til konflikt med EU-lovgivningen, herunder undtagelsen for dyreenheder til kvægbruget.
Men når det er sagt, vil jeg gerne tilføje i forhold til DF's ordfører, som heroppe sagde, at vi skulle tage ansvar for vores egen lovgivning, at det vil SF også gerne.
Der er jo en lang række EU-lovgivninger, der er minimumskrav, absolut minimumskrav, og derfor står SF's også ved, at vi på f.eks. dyrevelfærdsområdet gerne vil gå længere.
På nogle miljøområder vil vi gerne gå længere.
Og fordi der er sat en eller anden form for minimumsstandard i EU, siger vi, at der vil vi faktisk gerne gå længere.
Danmark er et fuldstændig anderledes landbrugsland end mange andre lande, fordi to tredjedele af vores jord er under plov.
Det er i øvrigt vanskeligt at se, hvordan forslaget om at producere mere af samme industriprodukter vil hjælpe afgørende på landbrugets økonomi og forhindre lukning af de landbrug, der i dag allerede er dybt forgældede og ineffektive.
Vi ser det som et valgoplæg, og det er derfor i alles interesse i at få afdækket konsekvenserne af forslaget i nærmere detaljer og få skrevet en god beretning om forslaget, og det vil SF gøre aktivt i udvalgsarbejdet.
Men vi kan ikke støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Så kan man sige »ringere end«, som der står i aftalen – det er det, der står i den aftale, som ministeren har skrevet under på.
Der står: »ringere end virksomheder i andre EU-lande«.
Så kan man slå lidt op i ordbogen og sidde og kigge på, hvad »ringere end« betyder, og så kan man kigge på det.
Der er vist ikke ret meget forskel på det, der står i to forslag, men der er meget forskel på, hvordan man læser det.
Og der bliver vi i Dansk Folkeparti simpelt hen bare så nervøse, for Per Clausen refererer jo rigtigt nok.
Dansk Folkeparti kom meget, meget sent ind i forhandlingsforløbet, og derfor er vi noget nervøse.
Hvis ministeren virkelig læser det sådan, har ministeren jo simpelt hen lavet en aftale, som gør, at vi får ringere dyrevelfærd i Danmark.
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti føler sig noget sådan »taget«, hvis det er det, der ligger i den aftale, som ministeren fremlagde for resten af oppositionen og den kunne være med til at underskrive.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne høre, om SF ønsker at afvikle dansk landbrug.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Nej, SF vil gerne redde dansk landbrug.
SF vil gerne have et landbrug, hvor vi ikke i fremtiden skal se et massivt forbrug af antibiotika, fordi smågrise bliver taget alt for tidligt fra moderen, fra soen.
SF vil gerne have et landbrug, hvor kineserne vil betale 30 kr. for en liter mælk.
SF vil gerne have et landbrug, der er af så høj kvalitet, at det ikke er kvantiteten, men kvaliteten, der bliver efterspurgt på markedet.
Nogle gange taler vi jo i meget pessimistiske termer om dansk landbrug, men hvis vi kan opretholde standarden, gøre den endnu bedre, så er der et voksende marked derude.
Der er en lang række lande, hvor der kommer hundreder af millioner af mennesker ind i en middelklasse, som kommer til at efterspørge de her produkter.
Danske landbrug er vidt forskellige.
Der er nogle, der er effektive; der er nogle, der ikke er.
Der er nogle, der sviner; der er nogle, der sviner i mindre grad.
Vi ønsker et landbrug, der både økonomisk og på andre måder er bæredygtigt.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om SF har regnet på, hvordan det, at vi så skal leve af at sælge mælk til Kina, vil påvirke CO2-regnskabet.
Jeg er ikke sikker på, at det vil påvirke CO2-regnskabet i en positiv retning.
Den fantasi, SF har, om, hvad dansk landbrug skal leve af, er godt nok langt ude.
Hvordan forestiller man sig at danske landmænd skal kunne tjene penge?
Altså, hvis det eneste bud, man kan komme med, er, at vi skal sælge mælk til Kina, så vil jeg godt sige, at så er det altså en utopi, som jeg simpelt hen ikke har fantasi til at forestille mig at der er ret mange som overhovedet kan tro noget som helst på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Men det er da fru Mette Bock, der lever i et utopia, hvor hun tror, at det her kan fortsætte.
Landbruget er forgældet for 350 mia. kr.
Der er adskillige landbrug, der kommer til at lukke i fremtiden, ikke på grund af at vi har en rimelig miljølovgivning, eller fordi vi tager hensyn til dyrevelfærd, men fordi vi har et landbrug, hvor der er en stor gæld, og der er nogle, der simpelt hen ikke vil komme til at overleve.
Mere af det samme er da ikke det, vi skal leve af.
Man vil sige: Hvad er vi gode til?
Vi skal producere de ordentlige fødevarer, som vi også er kendt for ude i verden, men på et endnu bedre kvalitetsniveau.
For vi kan da ikke konkurrere på pris.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
Og også tak til ordføreren for at sige, at man vil være konstruktiv i udvalgsarbejdet.
Jeg vil gå til et punkt, som vi slet ikke har diskuteret.
Det er punkt 13, og det, forslaget lægger op til, er, at vi egentlig gerne vil have mere økologi, bl.a. fordi man har truffet beslutningen om at arbejde for, at 60 pct. af maden i de offentlige køkkener skal være økologisk.
Det, vi så desværre kan se, er, at rigtig meget af det er importeret frugt og grønt.
En af udfordringerne, i hvert fald ved frugt, er jo, at vi har nogle meget restriktive regler i Danmark.
Bl.a. må man ikke bruge kartoffelmel, når man er dansk økologisk æbleavler, osv.
Der er andre sådan ufarlige ting, man har forbud mod i Danmark.
Der kommer vi med et forslag, hvor vi siger: Skulle vi ikke kigge på det?
Var det ikke på tide at kigge på, at vi hellere ude i daginstitutionen, ude i skolen vil have et dansk æble liggende?
Vi er faktisk en af verdens bedste til at producere æbler.
Vi er bare ikke ret gode til at producere økologiske æbler, fordi vi ikke må bruge de her meget ufarlige midler.
Er ordføreren fra SF ikke klar til at kigge på sådan nogle simple ting, der kan gøre, at vi kan øge den danske produktion af økologi og eksempelvis få nogle danske produkter ude i de danske daginstitutioner?
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Må jeg ikke godt have lov til at gøre en bemærkning først: Det er lidt træls, sådan sagt på nordjysk, at vi skal have sådan en diskussion om den gode strisser og den onde strisser.
Vi er sådan set på samme hold.
Vi kæmper for den samme sag, og så bruger vi måske lidt forskellige ord.
Jeg har ikke oplevet en fastlåst minister, tværtimod har jeg oplevet en minister, der har været interesseret i at skabe nogle resultater.
Så lad os lade være med at køre med på den der diskussion.
Jeg ville rigtig gerne have, at vi havde været længere fremme med Naturog Landbrugskommissionens intentioner.
Vi skal bare huske på, at det, Natur- og Landbrugskommissionen sagde og kom med, jo ikke var færdige modeller.
Det var nogle ønsker om, at man udviklede nogle modeller, så vi kunne gå med, skal vi sige, sikre skridt hen imod en fødevareproduktion og en landbrugsdrift, som sikrer en balance mellem den natur, som vi rigtig gerne vil sikre, og et fødevareerhverv, som er højtydende og højtproducerende.
En af faktorerne, som jeg kan vurdere der, hvor jeg har mulighed for at kigge på det, er jo, at der har været en optagethed af at bruge alle kræfterne på at diskutere, om det var rimeligt eller urimeligt, at man skulle udlægge nogle dyrkningsfrie bræmmer for at opfylde de her miljøbestemmelser.
Det har vi brugt uendelig meget tid på.
Så den må vi vistnok tage på os, begge hold.
Henrik Høegh (V), 2015-01-27:
Jamen jeg skal undskylde, at jeg kom til at rose en socialdemokrat.
Det skal jeg overveje grundigere, inden jeg gør det en anden gang.
Jeg skal så bare spørge: Er ordføreren enig med hr. Per Clausen, som under det tidligere dagsordenspunkt sagde, at vi nu regner med at komme i gang i 2016 og 2017 med en målrettet regulering og med at fuldgødske?
Det er jo sådan set det, der også ligger i det her forslag.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Altså, jeg kan roligt sige, at der, hvor jeg har haft lejlighed til at deltage i diskussioner, også i de lukkede socialdemokratiske rum, om det her, har der ikke været noget ønske om at forsinke den her proces.
Men vi vil bare gerne have sikker grund under fødderne, så vi ikke går ud og laver noget med skavanker.
Nogle af os, der har fået lidt grå hår, kan jo godt huske, at man betalte prisen for højere skorstene, dybere huller og store udledninger til steder, man troede kunne holde til det.
Så viste det sig, at det kunne de ikke, og så rydder vi op i dag.
Det er den situation, vi ikke vil ud i.
Men vi vil rigtig gerne bevæge os hurtigt på den her bane.
Det er ikke et mål at forsinke det, tværtimod.