runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2010-11-17:
Jeg vil nu endnu en gang fastholde vigtigheden af, at kommunerne påtager sig den opgave, som de har fået, og den er netop at bringe borgerne videre, at få afklaret situationen.
Og så er det jo altså muligt for kommunerne at få lidt ekstra tid til det, i og med at vi har lagt de her forlængelser ind.
Det er i virkeligheden det, vi kan se i bl.a. Sverige, der netop har ladet sig inspirere af bl.a. det, vi gør i Danmark, og har lagt en varighedsbegrænsning ind.
For problematikken er altså, at for mange borgere kommer til at sejle deres egen sø, og det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Så kommunerne har en stor opgave her.
Man har en forpligtelse til at hjælpe borgerne videre, og jeg mener i virkeligheden, at vi har en forpligtelse til også at holde fast i de regler, som vi har sat op netop for at værne borgerne, kan man sige, mod, at tiden bare går, og at man ikke bliver afklaret.
Tina Petersen (DF), 2010-11-17:
Vil ministeren undersøge, hvorfor Svendborg Kommune behandler sager om langtidssyge, fleksjob m.m. forskelligt fra gang til gang?
Jeg vil spørge ministeren – og det ved jeg at jeg også har gjort før – om hun vil undersøge, hvorfor Svendborg Kommune behandler sager om langtidssygdom, fleksjob m.v. forskelligt fra gang til gang.
Inger Støjberg (V), 2010-11-17:
Først og fremmest vil jeg meget beklage over for Folketinget, at jeg kom for sent, men jeg var ganske uopmærksom på, at mine spørgsmål var blevet fremrykket på dagsordenen.
Men jeg beklager meget.
For så vidt angår muligheden for tilkendelse af fleksjob, kræver dette en afdækning af borgerens erhvervsevne.
Dette er en omfattende proces, hvor mange forhold skal klarlægges.
Man kan først få et fleksjob, når arbejdsevnen er så væsentligt og varigt nedsat, at det ikke er muligt at opnå beskæftigelse på ordinære vilkår.
For at undersøge, hvilke arbejdsfunktioner den syge kan varetage, og hvor meget arbejdsevne der er tilbage, kan kommunen benytte beskæftigelsesrettede tilbud.
Det er kommunen, der træffer afgørelse om, hvordan tilbuddene skal tilrettelægges.
Det er ligeledes kommunen, der afgør, om betingelserne for at få et fleksjob er opfyldt.
Da kommunens afgørelser bygger på en konkret vurdering, kan kommunens sager ikke umiddelbart sammenlignes fra gang til gang.
Kommunen skal altså med andre ord altid behandle sagerne forskelligt, da de sygemeldte har krav på en individuel vurdering.
Jeg mener derfor ikke, at der er grundlag for at igangsætte en undersøgelse af Svendborg Kommune.
Tina Petersen (DF), 2010-11-17:
Nu bruger jeg jo Svendborg Kommune, fordi det er den by, jeg selv kommer fra og kender særdeles godt og også har fået mange henvendelser fra.
Jeg vedlagde et udklip med en artikel til ministeren, da jeg stillede spørgsmålet, og for mig virker det specielt i den her sag, som om borgeren her har opfyldt de fleste af de ting, som det kræver, når man nu enten søger fleksjob eller skal på sygedagpenge osv.
Her er der i hvert fald fremskaffet en lægeerklæring.
Man har foretaget de forskellige udredninger.
Der er til sidst kun mulighed for kontanthjælp, når man nu har været igennem hele proceduren.
Når man står med en fagligt kompetent lægeerklæring, er der dokumentation, og når man har været ude i jobprøvning, hvor man afklarer, om der er de problematikker, der henvises til i lægeerklæringerne, så mener jeg også, at man et eller andet sted burde affærdiges på papir.
Inger Støjberg (V), 2010-11-17:
Jeg vil godt sige, at de her sager selvfølgelig altid er meget tunge, og det er klart, at det også er noget, der fylder meget – i høj grad, selvfølgelig og naturligvis – for den enkelte, der står i situationen.
Men omvendt set er det også utrolig vigtigt at fastholde, at vi skal sørge for altid at give f.eks. fleksjob til dem, der virkelig også har behov for at få et fleksjob.
Det er også derfor, at omstændighederne omkring det at få tilkendt et fleksjob, er meget tunge, om man så må sige.
Så er det også sådan, at kommunen jo hele tiden skal være opmærksom på, om den enkelte borger kan komme tilbage på det ordinære arbejdsmarked, og det forventer jeg også er det grundlag, Svendborg Kommune har lagt til grund her.
Nu fremgår det ikke helt af artiklen, hvorvidt borgeren har klaget, men det er jo rent faktisk sådan, at man som borger har ret til at klage til beskæftigelsesankenævnet.
Tina Petersen (DF), 2010-11-17:
Jeg kan så henvise til artiklen igen, som omhandler en borger nede i Svendborg Kommune, der netop til sidst i sagen siger, at der ikke er nogen behandlingsmulighed for denne borger.
Borgeren kan altså ikke gå igennem et lægesystem eller gå den lægelige vej og blive helbredt for det, borgeren nu fejler.
Ergo har kommunen et eller andet sted anerkendt, at der er et problem.
Borgeren her ønsker jo lige netop et fleksjob, men fleksjobudvalget går hen og giver et afslag.
Så er der kun sidste mulighed, og det er kontanthjælp.
Et eller andet sted synes jeg, der er en problematik, som jeg i hvert fald håber ministeren vil være opmærksom på, fordi man mange gange faktisk ser, at mennesker egentlig gerne vil yde de timer, de nu kan og har mulighed for, men bliver sat så langt ned i systemet og mange gange til sidst fuldstændig affærdiget og sat i en situation, som næsten ikke er til at bære.
Inger Støjberg (V), 2010-11-17:
Jeg er helt enig i, at det ofte er en meget vanskelig problemstilling.
Det er heldigvis sådan, at vi har indrettet systemet på en måde, så man jo altid har adgang til at klage i sager som de her.
Det er naturligvis også den konkrete borgers mulighed at klage til beskæftigelsesankenævnet, som jo så naturligvis vil tage stilling ud fra det grundlag, der så ligger.
Tina Petersen (DF), 2010-11-17:
Nu ved jeg ikke, hvor meget ministeren har læst artiklen, men der står gentagne gange i artiklen, at kommunen affærdiger.
Det er også den problematik, jeg ser på landsplan, når jeg får de her sager.
Et eller andet sted synes jeg næsten, at borgerne fra start til slut bliver kørt igennem en proces, hvor de bliver affærdiget og simpelt hen ikke får den vejledning, de skal have om de muligheder, de har.
Mange af dem ønsker faktisk et fleksjob, hvis de har mulighed for det og kan få den kompetence af det her fleksjobudvalg, der nu eksisterer.
Inger Støjberg (V), 2010-11-17:
Det er al ære værd, at man gerne vil yde, og at man dermed også gerne vil bevare en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, vi jo netop har fleksjobordningen.
Men skal man kigge sådan lidt generelt på fleksjobordningen, vil man se, at det jo er blevet en til overmål succes, kan man næsten sige, fordi da man bredt i Folketinget i 2001 ændrede på reglerne, havde man slet, slet ikke forventet, at så mange mennesker, som der rent faktisk i dag er i fleksjob, var kommet i fleksjob.
Det er også årsagen til, at regeringen inden særlig lang tid vil fremlægge et udspil på både fleksjob- og førtidspensionsområdet.
Nu synes jeg jo, at man generelt skal være påpasselig med at behandle enkeltsager i Folketingssalen, og det er også derfor, jeg svarer i ret generelle vendinger, men jeg vil dog stadig henvise til muligheden for netop at klage til beskæftigelsesankenævnet, hvis man er utilfreds med den sagsbehandling eller den afgørelse, som man har fået.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Mener ministeren, at den amerikanske overvågning af danske statsborgere på dansk jord er lovlig?
Jeg skal bare understrege, at jeg ikke vil forhindre amerikanerne i at gøre noget som helst, som følger dansk lovgivning.
Min opgave her er egentlig bare at sikre, at det sker, og jeg synes, at ministeren skulle tage at hidse sig ned og se på, hvad det er, ministeren står og forsvarer – at man ikke vil undersøge såkaldt løse rygter.
Dem har der faktisk været en del af, og hvis der ikke var noget i dem, kunne ministeren jo bare tage at undersøge dem og sige: Jamen det er løse rygter.
Så ville det være fint.
De her oplysninger bliver jo tilvejebragt af nogle teams, som arbejder i Danmark, og som er private virksomheder.
Og de oplysninger, som de registrerer på danske borgere, videreformidles formentlig så til ambassaden, og når det er sket, må vi også formode, at de bliver indført i det her SIMAS-system, og pludselig er der indsamlet en masse oplysninger, som kommer fra Danmark, måske ulovligt, og som figurerer i det her system.
Så er ministeren enig i, at det i princippet kan føre til, at en dansk statsborger afvises ved indrejse til USA på baggrund af oplysninger, der er indsamlet i Danmark, og som danske myndigheder aldrig har været i berøring med?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Ja, altså, hvis den danske ambassade i Pakistan bliver opmærksom på personer, som udviser mistænkelig adfærd foran vores ambassade i Pakistan, skulle vi så ikke have mulighed for at registrere det, give besked til Udenrigsministeriet og være opmærksom på, hvis den pågældende person vil have indrejse i Danmark?
Naturligvis skal der være mulighed for, at vi kan beskytte vores lands sikkerhed og interesser på den måde.
Hvis fru Karina Lorentzen Dehnhardt mener, at det skal amerikanerne ikke have lov til, er den eneste konsekvens af det standpunkt, at det skal vi danskere heller ikke have lov til.
Så selvfølgelig skal amerikanerne da have lov til at nægte indrejse for nogen, som de har mistanke om kunne udøve f.eks. terrorvirksomhed i USA.
Hvad havde fru Karina Lorentzen Dehnhardt ellers forestillet sig?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Men jeg skal jo sikre mig, at de oplysninger, som amerikanerne indsamler, også indsamles lovligt.
Og jeg er da lidt bekymret ved, hvis man bare kan samle en bunke oplysninger her i landet, som der i princippet ikke er nogen som helst kontrol af, og som havner i en database i USA, hvilket igen fører til, at nogle danskere så ikke kan få lov til at rejse ind i USA.
Det er jo ikke sikkert, at de her oplysninger nogen sinde kommer til nogen ministeriers kendskab.
Jeg synes, det fremgår klart af redegørelsen, at det overvågningshold, som opererer uden for ambassaden, skal overholde de danske regler om databehandling.
Og det er jo danske regler, så hvordan har ministeren det med, at Jakob Scharf i går meddelte, at man ikke kan holde orden med, hvad udenlandske efterretningstjenester registrerer af oplysninger?
Det synes jeg er det samme som at tolerere et lovbrud, og det er jo ærlig talt lidt en slap holdning.
Man kan vel ikke bare sætte en PET-mand eller en politimand til at kontrollere i det her overvågningsteam, eller kan man?
Kan PET ikke gå ind og overtage de her opgaver, så vi er sikre på, at der er en ordentlig kontrol med det?
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Jeg vil sige, at hvis de synspunkter, Socialistisk Folkeparti giver udtryk for i den her sag, er synspunkter, der vinder indpas i en kommende dansk regering, vil det være stærkt belastende for vores muligheder for at sørge for, at der er effektiv sikkerhed i forhold til vores eget land og vores egne borgere og i forhold til samarbejdet med andre lande, som vi deler værdier med, og som vi arbejder sammen med for at sikre os mod terrortrusler. Med hensyn til muligheden for at kontrollere vil jeg sige, at der har Jakob Scharf jo fuldstændig ret i, at vi ikke kan marchere ind på nogen som helst ambassader og foretage kontrol af deres arkiver og deres mailbokse og den slags.
Ville vi måske mene, at vi skulle acceptere, at, lad os sige en dansk ambassade i et land, hvor man undertrykker borgerrettigheder, ikke skulle have lov til at indsamle informationer om det i det pågældende land og videresende dem til Danmark, så vi kunne arbejde med den problemstilling?
Skulle vi acceptere, at det pågældende lands myndigheder mødte op på den danske ambassade og sikrede sig, at Danmark ikke havde informationer om krænkelse af borgerrettigheder og ikke sendte dem hjem?
Der er nogle meget komplicerede folkeretlige problemstillinger i det her, så man må forstå, at der er grænser for, hvordan danske myndigheder kan gå ind og lave kontrol i andre landes repræsentationer.
Det er nogle grundlæggende folkeretlige problemstillinger, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt fuldstændig overser i den her sammenhæng.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Nu er PET’s formål jo at forebygge og modvirke ulovlig efterretningsvirksomhed på dansk jord, og jeg synes ærlig talt, at det er lidt uholdbart, når Jakob Scharf så står frem og siger: Jamen vi kan jo ikke kontrollere, hvad det er, amerikanerne indsamler af oplysninger, og hvordan de i øvrigt bruger dem efterfølgende.
Det er også derfor, jeg beder ministeren om at forholde sig til spørgsmålet om, hvorvidt PET kunne overtage ansvaret for de opgaver, de sikkerhedsopgaver, som amerikanerne gerne vil have udført, for så havde vi en eller anden form for kontrol.
Jeg mener ikke, vi bare kan sidde tilbagelænet i sofaen og sige, at vi ikke kontrollerer det her effektivt, for vi har lagt et regelsæt frem.
Hvordan vil ministeren kontrollere, at det regelsæt nu bliver overholdt?
Det synes jeg da vi må have en garanti for at det bliver i fremtiden.
Var det ikke en mulighed, hvis det så ikke er en PET-opgave at gå ind og kontrollere det her, at man via udenrigsministeren, måske, beder den amerikanske ambassade om at redegøre for, hvordan de registrerer, og hvad det er, de har registreret, og hvor mange danskere der er registreret i de her systemer?
Når vi nu har en dansk lovgivning, som ministeren er indstillet på skal overholdes, hvordan kan vi så sikre os, at den bliver det?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Vi sikrer os, at den bliver det, ved at vi, i det omfang PET bliver opmærksom på, at reglerne ikke overholdes, skrider ind over for det, sådan som man skal gøre over for andre landes repræsentationer.
Men igen vil jeg sige med hensyn til den tanke, der nu pludselig er opstået hos fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om, at PET så skulle overtage bevogtningsopgaverne omkring den amerikanske ambassade fuldstændig og sige til amerikanerne, at de ikke selv må udføre de bevogtningsopgaver og overvågningsopgaver, for dem skal Danmark og PET tage sig af: Det ville da være et fuldstændig urimeligt indgreb over for en af vores nærmeste allierede at sige, at det synes vi ikke de skal have lov til, helt uden nogen grund, vi kan slet ikke påvise, at de har gjort noget som helst forkert, men det skulle vi bare sige til dem.
Hvordan ville vi sige det?
Men hvad ville vi sige til, at pakistanerne kom og sagde: Det vil vi ikke have at danskere sørger for, den danske ambassade skal slet ikke længere udføre den overvågning og bevogtning, for det vil vi, pakistansk politi, sørge for, det må Danmark ikke gøre?
Det er at lægge gift ud for sikkerheden for danske borgere og for sikkerheden for danske repræsentationer i udlandet, hvis vi skulle acceptere den slags synspunkter.
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Vil ministeren klart og tydeligt meddele USA, at overvågningen af borgere i Danmark skal ophøre straks?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Altså, der må jeg så henvise til det, jeg allerede lige har sagt under min besvarelse af det forrige spørgsmål.
Det skal jeg ikke gentage her.
Men det system, man har – SIMAS, som det hedder, som er en forkortelse for Security Incident Management Analysis System; nu kalder jeg det så fremover bare SIMAS – indeholder jo indberetninger fra amerikanske diplomatiske missioner om mistænkelige aktiviteter og kriminalitet.
Så det er jo, må jeg sige, et noget hypotetisk spørgsmål, hvor svaret helt afhænger af de nærmere konkrete omstændigheder.
Bare for at tage et eksempel: Mon ikke der vil være stor forståelse for, at USA nægter en person indrejse, hvis der er oplysninger, som peger på en betydelig grad af risiko for, at den pågældende vil begå f.eks. et terrorangreb i USA?
Det tror jeg de fleste vil kunne forstå.
Man må jo også vide, at det er en del af vores eget Schengenmedlemskab, at vi kan holde personer ude af Danmark, hvis de er registreret som uønskede på grund af mistanke om f.eks. terrorisme.
Så det er, som om Socialistisk Folkeparti vil forhindre amerikanerne i at gøre det, vi også selv gerne vil kunne gøre og gør.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Hvad er ministerens holdning til, hvis det f.eks. viser sig, at den amerikanske registrering af danske statsborgere har betydet, at registrerede danskere ikke har kunnet få lov til at rejse ind i USA?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at den amerikanske overvågning af danske statsborgere på dansk jord er lovlig?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Der har jo været forskellige forlydender i pressen om, hvad der er sket i Norge og Sverige, og på den baggrund har jeg jo bedt PET om at sikre sig, at der ikke foregår ulovligheder i forbindelse med overvågning af danske borgere i Danmark.
Der er jo ikke noget som helst ulovligt eller odiøst i, at en ambassade foretager sikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Det gør danske ambassader i udlandet jo også.
Det er helt almindeligt, at man gør det.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, om der skulle være nogle ambassader, den amerikanske, som diskussionen går på her, eller andre, som ikke overholder dansk lovgivning, og så vil vi skride ind, men jeg har ikke noget grundlag for at mene andet, end at den amerikanske overvågning, som finder sted af sikkerhedsmæssige grunde på området omkring ambassaden, er i overensstemmelse med danske regler.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at det er godt nok, at ministeren kommer her og siger, at han ikke har nogen grund til at tro, at der er sket noget ulovligt, og så i øvrigt refererer til den her undersøgelse, som vi har fået lagt frem, som PET har lavet.
Ministeren er i hvert fald i Berlingske Tidende citeret for at sige, at det skulle undersøges, om der blev bedrevet efterretningsaktivitet eller lignende ulovligt.
Sandheden er jo, at det, man har gjort, er, at man bare har afleveret regelsættet til ambassaden og gjort dem bekendt med de danske regler.
Det er egentlig også det, som redegørelsen siger.
Mener ministeren ikke, at de ting, som i hvert fald i pressen fremstår som åbenlyst ulovlige, bør undersøges?
Bør vi ikke undersøge, om reglerne faktisk er overholdt?
Man er fulgt efter personer langt uden for det område, som man må operere i.
Skal det ikke undersøges, om der er flere tilfælde?
Der har også været anonyme forlydender om, at man har søgt efter personoplysninger i skraldespande.
Jeg synes også, at det har været ret tydeligt, når man læser artiklerne om den person, som tidligere var leder af det her overvågningshold, og som er stået frem i pressen, at han ikke havde ordentlige instrukser om regelgrundlaget for det her arbejde.
Bør man ikke undersøge, hvad karakteren er af de her forhold?
Jeg mener, kan man lade være med at undersøge noget nærmere, som fremstår direkte ulovligt i pressen?
Bør man ikke undersøge, om forholdene er blevet bragt i orden?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Som jeg sagde, er det sådan, at der har været en grundig kontakt med den amerikanske ambassade.
Man har gennemgået regelsættet, og den amerikanske ambassade har bekræftet, at de kender reglerne, at de er indforstået med de rammer, der er udstukket af PET for deres overvågningsaktivitet, og at de holder sig inden for de rammer.
Det mener jeg at man må kunne lægge til grund, og jeg har ikke kendskab til, at der er noget, der giver os anledning til at mistænke amerikanerne for ikke at overholde reglerne.
Så er det selvfølgelig sådan, at skulle vi blive opmærksomme på, at der er grund til mistanke om, at man ikke overholder reglerne, eller vi bliver opmærksomme på overtrædelse af reglerne, vil PET naturligvis skride ind over for det.
Det er klart.
Alle, også ambassader i Danmark, skal overholde dansk lov.
Jeg synes, at det er ganske utroligt, må jeg sige, at Socialistisk Folkeparti på den måde på grundlag af løse rygter udtaler sig, som jeg har noteret mig at fru Karina Lorentzen Dehnhardt gør i pressen, og som fru Karina Lorentzen Dehnhardt gør her i dag.
Skal vi så også, hvis der i morgen er en anonym kilde i en avis, der mener, at en anden ambassade har overtrådt nogle regler, straks iværksætte undersøgelser af den?
Hvis Danmark udvikler sig til – og det er åbenbart det, der vil ske, hvis Socialistisk Folkeparti skulle komme i regering – at være en nation og en regering, der uden noget grundlag mistænker de allernærmeste allierede og venner, vi har, i arbejdet med at sikre os mod terrorisme og skabe sikkerhed for vores borgere og for alle de udenlandske repræsentationer, der er her i landet, vil det naturligvis blive meget vanskeligt for Danmark at gebærde sig i de sammenhænge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-17:
Jamen jeg beklikker overhovedet ikke, at den amerikanske ambassade skal have lov til at opretholde sikkerhed, men det skal jo være i overensstemmelse med dansk lovgivning.
Og der er rent faktisk en person, som er stået frem med navns nævnelse og har fortalt om nogle begivenheder, og Jakob Scharf sagde i går, at der i hvert fald i mindst et tilfælde har været tale om en ulovlighed, nemlig der, hvor man eftersatte en person til Lyngby, og det må man jo ikke.
Så der har været nogle ting, som er åbenlyst ulovlige, og jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke iværksætter en undersøgelse af det.
Så siger Jakob Scharf også, at man i hvert fald har kendt til det her siden 2004, og at man arbejder tæt sammen med ambassaden om sikkerheden.
Men jeg synes bare ikke, at de ting hænger sammen.
Så det er muligt, at det er ambassadens ansvar, men synes ministeren ikke, at vi skal sikre, at der er en ordentlig kontrol med det her arbejde?
Vil ministeren garantere, at PET for fremtiden går langt tættere på de her aktioner end de ser ud til at have været tidligere, og at PET for fremtiden vil gøre mere for at kontrollere den her ordning, så det ikke bare er nok at aflevere et regelsæt på den amerikanske ambassade?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Altså, den her diskussion drejer sig om, hvad der sker nu.
Jeg kender ikke nærmere til det her tilfælde; jeg har også set det refereret for flere år siden, hvor der åbenbart, som jeg så det refereret i aviserne – jeg kender ikke sagens detaljer – var tale om, at man efterfulgte en mand alt for langt.
Det skal der selvfølgelig skrides ind over for, hvis man bliver opmærksom på det.
Men der er jo ikke nogen som helst anledning til at slutte fra ét eksempel på, at der er begået en fejl for flere år siden, til at der generelt skulle være et problem med den amerikanske ambassades overholdelse af dansk lovgivning i dag.
Men det er det, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt i den grad sår mistanke om på baggrund af løse rygter i aviserne, og det synes jeg er stærkt angribeligt.
Hvis vi er et land, som er truet af terrorisme – og det er vi – og som i den grad skal arbejde for sikkerhed på vores egne ambassader rundtomkring i verden; hvor vores egne ambassader rundtomkring i verden skal sørge for, at der er sikkerhed omkring os, og hvor vi selv gør lige præcis de ting, som amerikanerne gør, sørger for, at der er folk, der patruljerer i området osv., synes jeg, det er dybt angribeligt, at man angriber vores egne nærmeste allierede for at kunne gøre det samme i København.