runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jo, det må jeg til dels medgive hr. Kristen Touborg.
Men jeg må også sige, at det har den traditionelle landmand jo ikke mulighed for.
For det første skal han jo have en halv gang mere jord til den samme bedrift.
Det er ikke gratis.
Og det vil sige, at alene der stiller vi ham jo i en ulige konkurrence.
Og det vil sige, at det da er de omkostninger, som jo afgør, om økologen kan eksistere eller ikke kan eksistere og have et fornuftigt udbytte i forhold til den anden.
Det synes jeg man glemmer helt i det regnestykke her.
Og så kan man jo gange det tal med en halv eller en hel million kilo mælk for at se, hvad man i grunden ligesom har at gøre godt med.
Det tror jeg ikke jeg sagde.
Og jeg beklager, jeg ved selvfølgelig ikke, om fru Mette Gjerskov har været i en moderne løsdriftsstald de sidste 3-4 år, det ved jeg selvfølgelig ikke.
Men jeg vil bare sige, at der, hvor vi virkelig har aggressivitet, hvis der skal tales om kreaturerne, er jo hos ammekøerne.
Det er jo ikke hos produktionskøerne.
De er så tamme.
Og det er jo igen op til driftslederen at afgøre, om de skal være tamme.
Hvis han skræmmer dem og ligesom giver dem et dask bagi hver dag, så er de nok ikke særlig tamme, og så forsvinder de, men ellers er de da sådan, at de flokkes om en, når man kommer i stalden.
Det kan jeg meddele at jeg har oplevet tusindvis af gange.
Jeg kan berolige hr. Ole Glahn med, at hr. Jens Kirk ikke har besluttet sig allerede nu, og det har Venstre heller ikke.
Vi tager gerne den diskussion her og synes også, det er i orden og fint, vi får den diskussion, og at vi har nedsat det udvalg.
Men vi må også sige, at det på nogle områder sikkert skal være sådan og på andre sikkert skal være anderledes, men det kunne jo også være, at det kolliderede med hinanden, og så bliver det ikke så let ligefrem at lave en god og sikker lovgivning på området.
Men hvis vi mener, vi kan fremme det med det, vi allerede har sat i værk, så synes jeg i grunden, det er en god ting.
Selvfølgelig skal der være det, men jeg er absolut ikke enig med den radikale ordfører i, at et dyr, der producerer meget, har det skidt.
Det er jo ikke noget, man kan pumpe dem op til.
Det er genetisk.
Jeg tænker bare på, hvad der er sket genetisk de sidste 20-30 år i avlsarbejdet, hvilket jo gør, at det enkelte dyr kan omsætte og producere meget mere.
Skal vi ved en lovgivning pakke det ind og sige, at det må de ikke?
Det skal vi vel ikke.
Det er bonden, det er driftslederen, der i langt de fleste tilfælde afgør, om dyrene har det virkelig godt, og om de producerer godt, og om der er stort eller lille sygdomsudbrud.
Det er også driftslederen, der gør det.
Vi skal ikke begynde at lave alt for meget lovgivning om, hvad han må og ikke må på det område.
Men vi skal selvfølgelig overholde alle de dyreetiske spilleregler og dyreværnsloven.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Nu er der jo meget, der tyder på, at den måde, vi holder kvæg på i dag og specielt malkekvæg, gør, at det bliver meget hårdt presset, og det vil undersøgelsen jo så også vise.
Der er forskellige undersøgelser, der har vist, at der faktisk er ret hårde forhold for de produktionskøer, der skal yde meget store mælkeydelser.
Jeg vil spørge hr. Jens Kirk, om det ikke er sådan, at vi som lovgivere faktisk har en forpligtelse til at lægge rammer, som bestemmer, at landmænd altså skal holde deres produktion inden for disse rammer, for ellers går det ud over dyrevelfærden.
Der er vel en konflikt mellem dyrevelfærd på den ene side og økonomiske hensyn på den anden, og det er vel ikke rigtigt, hvis de økonomiske hensyn fuldstændig overtrumfer de dyrevelfærdsmæssige.
Der må vi vel sige også på borgernes og forbrugernes vegne, at der også skal være et hensyn til dyrevelfærden.
Er hr. Jens Kirk ikke enig i det?
Hr. Jens Kirk skabte altså også lidt tvivl hos mig, da jeg sad og lyttede til svaret, for hr. Jens Kirk siger, at når man får sådan nogle undersøgelser, så er der lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Skal det forstås sådan, at hr. Jens Kirk sådan set formelt støtter ministeren i, at der er nedsat den her arbejdsgruppe, men at hr. Jens Kirk sådan set allerede har besluttet sig for, at uanset hvad den kommer frem med, så skal det ikke føre til lovgivning?
Er det sådan, det skal tolkes, hvad hr. Jens Kirk siger, at det med lovgivning er en ulykke, og at det jo burde være sådan, at folk selv kunne finde ud af det?
Er det sådan, det er?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Jeg forstår, at aggressivitet også godt kan optræde i en moderne løsdriftsstald blandt malkekvæg.
Det er jo godt at få det på plads.
Jeg vil godt spørge hr. Jens Kirk om de meget store problemer, han opridser om det med at have køerne ude.
Ordføreren snakker om det pløre, de går i, og at det kan give meget store miljømæssige problemer.
Jeg vil medgive, at der er nogle ting, man skal tage højde for.
Man kan ikke bare lukke køerne ud på et lille areal.
Så giver det voldsomme problemer.
Men ville det ikke være en mulighed at benytte nogenlunde de regler, der er i det økologiske landbrug?
Er det ikke rigtigt, at når man har et rimelig stort areal til køerne at gå på, så kan græsset sagtens holde til, at de går ude?
Jeg synes, hr. Jens Kirk kom lidt let omkring svaret til fru Mette Gjerskov vedrørende spørgsmålet om aggressivitet i forbindelse med dyr, der går løse inden døre.
Jeg tror, hr. Jens Kirk svarede noget med, at fru Mette Gjerskov nok ikke havde været i en moderne stald i nyere tid.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Det kan jo næsten ende i fryd og gammen, fordi vi alle sammen faktisk mener, at det er en rigtig god idé at få udtalelserne fra arbejdsgruppen.
Man kan sige: Hvem starter med at provokere hvem om hvad?
Jeg vil jo selvfølgelig hævde, at jeg havde ret.
Det tog altså regeringen et år at nedsætte den her arbejdsgruppe, og derfor mente vi faktisk, at det gik for langsomt.
Men vi anerkender, at der nu er kommet en arbejdsgruppe.
Det er vi glade for; vi venter på resultatet.
Men vi er faktisk endnu mere glade for tilkendegivelsen i dag fra hr. Allan Niebuhr.
For det, han faktisk siger, er, at han er indstillet på at lytte til eksperterne.
Og eksperterne i Det Dyreetiske Råd har jo indtil videre sagt, at afgræsning vil forbedre sundhed og reproduktion og velfærd for kvæg, og hvis hr. Allan Niebuhr er med på det, kan jeg ikke forestille mig, at de næste eksperter vil sige noget, der er i modstrid med det her.
Så vi ender jo måske med hen mod sommerferien, hvis vi er heldige, eller måske lige efter, at få vedtaget et forslag om kvæg på græs.
Det takker vi for.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Nu har jeg såmænd ikke nogen bemærkninger til, at Det Konservative Folkeparti altid vil sikre erhvervsinteresserne.
Det fremgik jo også i den tidligere debat, at det var væsentligt, og det er vel også en af Det Konservative Folkepartis vigtigste opgaver, og dem er der også nogle der skal tage sig af.
Men jeg vil gerne spørge hr. Allan Niebuhr, hvad han mente med hastværk fra oppositionens side.
Fra den her rapport fra Det Dyreetiske Råd kom, gik der 10 måneder, før jeg fremsatte det her beslutningsforslag.
Jeg synes faktisk, det var mere passende, hvis hr. Allan Niebuhr kritiserede oppositionen for langsommelighed og sløvsind i den her sag; 10 måneder er lang tid.
At det så tager 12 måneder for ministeren at få nedsat en arbejdsgruppe, vil jeg slet ikke karakterisere, for nu har jeg jo karakteriseret min egen sådan langsommelighed i den her proces.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Tak til hr. Ole Glahn.
Hvis vi nu tænker os, at den lille ejendom ligger henne i hjørnet af det jordtilliggende, jeg har, hvad gør jeg så, hvis det arronderingsmæssigt er meget uheldigt og kravet inden for en kort frist – sådan 3, 4, 5 år – er, at kvæget skal ud?
Hvad gør jeg arme landmand så, hvis jeg bor helt henne i et hjørne af marken?
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jeg tror, jeg sagde i mit forrige svar til hr. Per Clausen, at jeg altid var betænkelig, når vi snakkede om ny lovgivning på området, for hvis vi har nogle gode regler på området, så burde det vel i grunden være nok.
Vi har alene nogle Arlakoncepter, vi skal efterleve, vi har nogle dyrevelfærdslove, vi skal efterleve, og så behøver vi vel ikke så mange andre regler for det her.
Hvis man ligefrem skal til at lovgive om, om køerne skal på græs eller være inde, synes jeg, det ville være ulykkeligt.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Jamen altså, nu vil det jo aldrig nogen sinde blive sådan, at jeg med mit beskedne kendskab til kvæghold vil kunne sige noget imod det, hr. Jens Kirk eller andre af de landbrugskyndige ordførere her siger.
Det er selvfølgelig noget, jeg lytter til, men jeg kan ikke forestille mig andet, end at enhver bonde i dag ønsker at behandle sit kvæg sådan, at de har det godt og yder mest muligt.
Det synes jeg må være ren logik, jeg kan ikke forestille mig andet.
Men at begynde her at sige, at det, en kvægkyndig landmand som hr. Jens Kirk siger, ikke er rigtigt, ligger mig fjernt.
Det rækker min erfaring i hvert fald ikke til.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Ja, men den del af det forstår jeg godt.
Og hvordan det bliver, vil jo så vise sig, når vi får lovforslaget.
Men jeg vil godt spørge hr. Allan Niebuhr om en anden ting.
Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, sagde, at hvis f.eks. malkekvæg var højtydende, var det også tegn på, at de havde det godt.
Vil det sige, at de meget produktive køer altså bare har det godt, når de yder meget?
Er det også hr. Allan Niebuhrs opfattelse, eller kunne der være andre aspekter af den sag end blot det, at de ydede meget?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Det, jeg bare siger, er, at jeg ikke kan forestille mig, at man kan komme med et udsagn, der siger, at nu skal vi allerede fra dag et have alt kvæg ud på græsmarkerne, og at de moderne løsstalde, der er lavet i dag, i fremtiden ikke kan bruges mere.
Jeg siger, at man må have respekt for, at der er nogle mennesker, der har bygget deres stalde og deres bedrifter op på en sådan måde, at de ikke sådan lige umiddelbart uden at smide deres investeringer over den ene skulder kan fortsætte på en ny måde.
Jeg tror ikke på, at man fra den ene dag til den anden kan sige, at det vil være usundt for køerne at gå i løsdriftsstalde, som de gør nu.
Så derfor siger jeg, at der må være en respekt for investeringerne.
Det var det, jeg mente med det.
Jeg kan kun sige: Hvem ved?
Det har i hvert fald vist sig, at nedsættelsen af arbejdsgruppen om dyretransporter, som vi drøftede før, og det udsagn, der kom derfra, har bragt os nærmere hinanden, end vi var, da vi sidste år drøftede beslutningsforslagene, og hvor man også ønskede, at det skulle gå så stærkt, at ministeren næsten ikke kunne nå at få sammensat sin arbejdsgruppe.
Men never mind
Selvfølgelig vil jeg lytte til det, der kommer.
Og hvis jeg herfra sagde, at det ikke betød noget, jamen så ville der jo ikke være nogen grund til at nedsætte den.
Jeg vil lytte til den, og jeg tror også på, at det vil have en indflydelse på den måde, vi vil tackle tingene på.
Men stadig væk vil jeg gerne fastholde, at det bør ske på en sådan måde, at man respekterer de investeringer, der er gjort i dansk landbrug i en god mening, for mere hastværk kan det heller ikke have.
Nu snakker fru Mette Gjerskov om at lade sig provokere.
I min erindring var det fru Mette Gjerskov, der startede med at provokere med trillebøre og efterløbere, og jeg ved ikke hvad.
Men jeg snakker ikke om smagsdommere.
Jeg snakker om, at der altså er en fagkundskab udeomkring; der er fagfolk, som ved utrolig meget mere, end jeg i hvert fald ved, om kvæg, kvægs adfærd, og hvad kvæg har godt af.
Og jeg har i hvert fald behov for, hvis jeg skal træffe en beslutning, at gøre det på et så oplyst grundlag som muligt.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Jeg bad også om ordet, fordi jeg blev lidt provokeret af, at hr. Allan Niebuhr mener, at man om oppositionen kan sige, at hastværk er lastværk, altså, at vi synes, at alting skal gå alt for hurtigt, og at vi ikke vil lytte til nogen.
Det synes jeg er meget forkert.
Jeg har faktisk læst den her rapport fra Det Dyreetiske Råd meget nøje, og den anbefaler en hel masse ting, bl.a. at der nedsættes en arbejdsgruppe.
Det var såmænd bare det, vi sagde.
Nu gør hr. Allan Niebuhr så meget ud af, at det er vigtigt at lytte til eksperterne – det vil vi meget gerne; vi vil meget gerne lytte til eksperterne – og det får mig til at spørge, om det skal tages som udtryk for, at regeringen har fået en anden holdning til det med eksperter og smagsdommere og råd og nævn, der skal nedlægges.
For det plejer da ikke ligefrem at være regeringspartierne, der efterlyser mere eksperthjælp.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Jeg vil gerne kvittere for det, som hr. Per Clausen siger.
Jeg startede faktisk mit ordførerindlæg med at rose Enhedslistens initiativer på det her punkt, og hvis hr. Per Clausen opfattede mine udtalelser om hastværk, som om de alene gik på det her punkt, vil jeg sige, at det ikke var det, der var min hensigt.
Jeg har faktisk stor respekt for det forslag, og hvis det viser sig, at det er vejen frem, har jeg også åbnet mulighed for, at vi selvfølgelig vil følge op på det.
Jeg synes også, at køer på græs er et godt billede at se for sig, så jeg kan heller ikke se, at der skulle være noget til hinder for, at køer kunne komme på græs, men jeg vil bare gerne have, at det sker på det oplyste grundlag, jeg bad om.
Men det var ikke min hensigt på nogen måde at nedgøre det forslag, som ligger her fra Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Jeg var bare glad for, at vi kunne få dementeret det udsagn, at den måde, jeg har handlet på i den her sag, er udtryk for handlekraft og evnen til at handle hurtigt.
Den er tværtimod udtryk for stor tålmodighed og langmodighed, for jeg har jo ikke mulighed for at følge med i, at man i Justitsministeriet har behov for at arbejde meget koncentreret med det her i et år, før man kan nedsætte en arbejdsgruppe; det kunne jeg jo ikke vide.
Nu ved jeg det, så fremover vil jeg måske nøjes med at stille tre-fire § 20-spørgsmål til ministeren om, hvordan det går.
Så kan det måske være nok til at få sat lidt gang i tingene, også fordi man i Justitsministeriet vil kunne nå frem til, at det er hurtigere at nedsætte arbejdsgruppen end at svare på de spørgsmål.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Mit udsagn om hastværk var jo sådan mere generelt, nemlig at nu skal man vise handlekraft, og så skal det altså ske, uden at der overhovedet er tid til at høre eksperter og få undersøgt tingene.
Jeg synes, ministeren på en ganske udmærket måde har fortalt om operationerne med hensyn til tilblivelsen af arbejdsgrupper og om måden, arbejdsgrupper nedsættes på, og hastigheden, hvormed man kan forlange at disse arbejdsgrupper kommer med deres resultater; det ved ministeren væsentlig mere om, end jeg gør.
Jeg kan kun sige, at jeg har fuld tiltro til, at ministeren ikke har behov for at skubbe en sag, hvis det lader sig gøre at arbejde hurtigere; så det kan jeg slet ikke se nogen begrundelse for.
Men jeg mener bare stadig væk, at handlekraft ikke behøver at betyde, at man slet ikke har tid til at lytte til eksperter, før man træffer beslutninger.
For jeg gentager det, jeg sagde før: Der er altså mennesker uden for det her Ting, der måske er klogere på tingene, end vi er.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Det sidste, hr. Allan Niebuhr sagde om arbejdsgruppen, forstod jeg ikke rigtigt.
Altså, jeg har den opfattelse, at nu nedsætter man arbejdsgruppen, og at der faktisk er et godt grundlag at nedsætte den på.
Danmarks JordbrugsForskning er kommet med en rapport i november, og der er kommet noget fra Det Dyreetiske Råd, så det, arbejdsgruppen skal gøre, er vel, at den skal prøve at samle de her ting og lægge det ud.
Og det synes jeg ikke lige direkte har noget med de landmænd, der har investeret, at gøre.
Det har noget at gøre med et eventuelt lovforslag.
Men mener hr. Allan Niebuhr ikke, at der faktisk er et grundlag, som gør, at vi kan forvente, at vi i efteråret kan få et svar fra den her arbejdsgruppe, så vi kan arbejde med det i næste samling og så træffe en beslutning til foråret?
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Så vidt jeg har forstået, er det sådan, at i de tilfælde, hvor man har givet kvæget mulighed for at vælge mellem at være ude og inde, har de sådan meget ensidigt valgt at være ude, uanset om vejrforholdene efter menneskers opfattelse var til, at man skulle være inde.
Men det, jeg synes er det mest interessante spørgsmål til hr. Jens Kirk her, er, om hr. Jens Kirk er uenig med justitsministeren, for justitsministeren sagde jo, at hun mente, det var nødvendigt at lovregulere på det her område.
Det kan jeg forstå på hr. Jens Kirk at han synes er en dårlig idé.
Så jeg vil bare vide: Er hr. Jens Kirk og Venstre enig med ministeren på det her område, eller er man uenig?
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Det er jeg glad for.
Jeg vil så spørge, om ministeren har sikret sig, at arbejdsgruppen virkelig for alvor går ind og kigger på fordelene ved køers velfærd på det økologiske område, for det er jo i høj grad det område, vi må drage paralleller til, når vi snakker om køer på græs.
Det er jo der, vi har mange af de positive erfaringer.
Der er også nogle få ulemper ved det, men det bliver meget væsentligt, i hvert fald for mig at se, når en arbejdsgruppe skal ind og kigge på det her, at den tager udgangspunkt i økologien og ser på de gode erfaringer, der er, og så forhåbentlig kan få dem spredt til den øvrige malkeproduktion.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Nu er der jo ikke mange her i Folketinget, der som hr. Jens Kirk kan beskrive det moderne industrilandbrug som et godt landbrug, hvad angår dyrevelfærd.
Det er også fint nok, at hr. Jens Kirk gør det.
Men pointen er da, at det af hr. Jens Kirks indledende bemærkninger fremgik, at hr. Jens Kirk indtil nu faktisk også kun kendte til videnskabelige undersøgelser, der viste, at det at komme på græs var en fordel dyrevelfærdsmæssigt, for det var jo konklusionen på den undersøgelse, hr. Jens Kirk læste op.
Så siger hr. Jens Kirk, at det nok har forandret sig siden, fordi det hele i de nye moderne stalde fungerer meget bedre.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Kirk om en ting: Hvis det viser sig efter det fornyede undersøgelsesarbejde, der nu laves, at det er en dyrevelfærdsmæssig fordel for køerne at komme på græs, vil hr. Jens Kirk så støtte, at vi lovgivningsmæssigt stiller krav om det?
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Hvis man bor henne i et hjørne af marken, har man formentlig, hvis man har kvæg, nogle jorder, hvor man har græs, som man så ensilerer eller wrapper, så kvæget får noget at æde af, og så kunne man vel lukke det ud her.
Man kan vel altid finde nogle muligheder for at lukke det kvæg ud på græs.
Ellers kan man jo komme i den situation, hvis man fortsat vil have kvæg, at man må købe en anden ejendom, hvor der er mulighed for at gøre det.
Men jeg står jo ikke her og tager stilling til, om det her skal ske inden for 1 eller 2 år, og i hvilken grad det skal være med tilbagevirkende kraft eller fremadvirkende kraft; det synes jeg vi skal diskutere, når vi kommer til behandlingen af lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Tak for orienteringen.
Så er jeg faktisk beroliget på det område.
Jeg vil godt spørge til en anden del.
Ministeren siger nemlig også, at for så vidt angår slagtedyr, bliver de kontrolleret på slagteriet.
Det er jo rigtigt, men hvad så med de slagtedyr, som går ud af landet til slagtning?
Vi har haft problematikken omkring slagtesøer, der er også en hel del slagtesvin, der går den vej.
Bliver de så også kontrolleret på slagteriet, eller hvordan er det med dem?
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at jeg ikke fuldt ud kan redegøre for, hvorledes reglerne administreres i de øvrige EU-lande.
For så vidt angår de danske regler, stilles der jo skærpede krav til de langvarige transporter og til dokumentationen af disse, og det er hr. Kristen Touborg også bekendt med.
Men jeg vil gerne medvirke til at undersøge det.
Jeg kan ikke her og nu redegøre for, hvordan det præcis er i de øvrige EU-lande; det er jo ikke alle transporter, der slutter lige syd for grænsen, der er nogle, der er mere langvarige end det, så det vil jeg foreslå vi gør skriftligt.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg vil egentlig bare sige tak til partierne for den gode debat, vi har haft her i dag.
Tak til samtlige partier for, at vi har kunnet blive enige om en fælles vedtagelse, som alle partier bakker op om.
Herunder også tak til justitsministeren for, at hun har indvilliget i at gøre det her lidt hurtigt og samtidig i dag har lovet, at når vi når til udgangen af marts måned, så ligger det her i Folketingssalen.
Det vil sige, at høringsprocesser og alle samtaler altså er overstået og vi kan komme i gang med at lave et lovgivningsarbejde på det her område.
Så synes jeg, det har været interessant også at konstatere, at mange partier vil gå langt, men ikke længere end EU.
Så er det ikke så meget dyrene, vi tænker på herhjemme, så er det mere EU.
Det har vi i hvert fald også fået slået fast i dag.
Jeg synes, at det, der er allervigtigst at konstatere til sidst her i dag, er, at vi nu får lavet et lovforslag, som strammer op på det her, og jeg håber på, at det kommer til at virke.
Og husk nu på, at det her gør vi ikke for vores egen skyld som folketingspolitikere, vi gør det heller ikke for EU’s skyld, men vi gør det for dyrenes skyld, og vi gør det med hjertet.
Tak for en god debat i dag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget glad for langt det meste af det, justitsministeren siger, for det viser, at vi har samme opfattelse af, at der er behov for særlig at se på kvægs vilkår med henblik på dyrevelfærd.
Ministeren gav også udtryk for enighed i, at afgræsning i hvert fald var en af de metoder, hvormed man kunne forbedre velfærden.
Jeg vil så bare spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke også er enig i, at strukturudviklingen i dansk landbrug, hvor man får større og større malkebesætninger, samtidig med at man kan konstatere, at dér er afgræsning relativt mindre end i de mindre besætninger, også skærper behovet for at se på det her, også for at få lovgivning på området.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jo, jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det netop er en af baggrundene for, at jeg mener, at der har været behov for at etablere en sådan arbejdsgruppe.
Jeg ved ikke, om alle er udelt begejstrede for, at arbejdsgruppen bliver nedsat, for det betyder, at der kommer til at være klare regler på området, men jeg har set det som en nødvendighed, at der nu bliver opstillet nogle klare regler for, hvordan vi bedre tilgodeser produktionsdyrs velfærd.
Som jeg også indledte med at sige – og det er også det, der ligger i min besvarelse her til hr. Per Clausen – kan man sige, at det pres, man oplever omkring effektivisering af produktionsforhold osv., kommer til at ske på bekostning af dyrenes velfærd, hvis ikke vi sikrer os, at vi så følger med rent dyrevelfærdsmæssigt.
Det er det, der er baggrunden for, at arbejdsgruppen nu bliver nedsat, også fordi vi senest her for godt en måneds tid siden fik en rapport, som kan danne et godt grundlag for det arbejde, der nu skal i gang.
Per Clausen (EL), 2007-01-23:
Nu blev det her forslag jo fremsat, før det var klart, at ministeren ville nedsætte den her arbejdsgruppe, og jeg er sådan set også indforstået med, at vi kan afvente, at den får arbejdet færdig.
Jeg vil bare spørge justitsministeren, om der er et bud på, hvornår hun forventer at den her arbejdsgruppe kan være færdig, og hvornår vi så kan forvente at vi i givet fald kan få en lovgivning på plads.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg har ikke noget bud i dag, men jeg synes, at aftalen må være den, at hr. Per Clausen prøver at stille et skriftligt spørgsmål, og når arbejdsgruppen så er kommet i gang, må vi høre, hvad det er for et tidsperspektiv, man finder.
Men hvis hr. Per Clausen stiller et skriftligt spørgsmål, så kan det i hvert fald medvirke til, at vi kan komme med en pejling på, hvordan arbejdsprocessen bliver.