runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2008-06-10:
Jeg vil begynde med at sige, at økonomi- og erhvervsministeren - i forhold til regeringen - er den eneste opmuntrende ting i debatten her.
For det er da en sjælden åbenhed omkring biobrændstof, vi har set, og det er helt i modstrid med, hvad vi hørte fra regeringens side for en måned siden.
Men det er godt - egentlig også det, ministeren siger om konkurrencesituationen - og det er altså ikke for at kritisere og bringe ministeren i en vanskelig situation.
Der er ingen her, der taler for jeg gør i hvert fald ikke - at vi nu skal have prisregulering og sådan noget.
Men vi skal sikre konkurrencen.
Det, jeg vil spørge om, er, om ministeren vil komme tilbage med det arbejde, som Konkurrencestyrelsen er i gang med, og om man vil finde en eller anden måde at afrapportere det til et relevant udvalg i Folketinget - Erhvervsudvalget eller Fødevareudvalget, eller hvad der nu er hensigtsmæssigt - så vi kan få den diskussion og prøve at kigge på, hvad der skal til.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-10:
Der er ingen problemer i, at det, jeg modtager fra Konkurrencestyrelsen, selvfølgelig kommer videre til relevante udvalg her i Folketinget.
Og min dør er altid åben, når vi forhandler lovforslag, også om skærpelse af konkurrenceloven.
Jeg vil da gerne sige, at metoden er, hvis der er en eller to supermarkedskæder, der tager for meget for varen, at de begynder at stjæle fra hinanden.
Det er klart, at de vil gå ud og prøve at finde deres forbrugere.
Jeg tror altså, at vi skal passe meget på med at sige, at det frie marked ikke skal have lov til at lave en prisdannelse.
Det er ud fra det, vi må håndtere de her sager.
Det er klart, at hvis der er lavet et kartelsamarbejde eller andre ting, hvor man aftaler stigende priser, skal hammeren falde.
Det kom vi jo bl.a. med nye regler om i sidste samling.
Steen Gade (SF), 2008-06-10:
Tak for det.
Så synes jeg da, at vi har fået en lille bitte smule ud af den her debat.
Det vil være min konklusion.
Jeg tror, vi alle er enige i det, som ministeren siger om, at vi skal vænne os til, at fødevarepriser er højere end før.
Det er en realitet i verden.
Det er faktisk heller ikke skidt.
Problemet er bare, at de er røget op i et alt for højt niveau, og at det er blevet et spekulationsmarked.
Det er problemet.
Men når ministeren siger, at ministerens opgave kun er at kigge efter ulovligheder, vil jeg bare mene, at det er for snævert.
Ministeren må vel også kigge på, om vi i vores samfund faktisk har nogle strukturer på producentsiden - men også på købersiden, som jo også er stærkt monopoliseret, selv om der er tale om nogle mindre kæder - der er uhensigtsmæssige.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Jeg tror sådan set, at jeg er enig med økonomi- og erhvervsministeren i, at vi skal prøve at løse den sociale opgave, det er at leve med højere fødevarepriser i fremtiden.
Det tror jeg at økonomi- og erhvervsministeren har ret i.
Jeg vil godt sige til økonomi- og erhvervsministeren, at det, at der tilsyneladende, i hvert fald inden for nogle varegrupper, sker en prisstigning, som ligger ud over det, som man kan forklare ved råvareprisstigninger og andre prisstigninger, ikke er noget, som jeg har fundet på, for så kunne man jo tage det roligt.
Det er jo Konkurrencestyrelsen selv, der mener at kunne konstatere det.
Det samme mener Fødevareøkonomisk Institut.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Men hr. Per Clausen må også forstå, at det her ikke kan løses ved bare at sætte to grupper på en liste, hvorefter alle problemer med hensyn til fødevaremarkedet er løst.
Det er selvfølgelig et alvorligt problem, hvis der er nogen, der spekulerer i det.
Så er det klart, at prisen stiger.
Så man skal ligesom tænke på, at alle de krav - også ublu krav - man stiller, har en konsekvens i den anden ende.
Og det mener jeg er forkert.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at der er mange familier, der er mange enlige mødre, der er mange, som har behov for at skulle vende den sidste femkrone, når de går på indkøb.
Men jeg vil også gerne skrue tiden lidt tilbage og sige, at vi jo også tidligere har haft nogle fødevarepriser, som har været ekstremt lave, og jeg mener, det er en farlig strategi hvis Folketinget går ind og skal til at diktere, at nu er der behov for, at vi skal betale til specielle grupper.
Der mener jeg rent faktisk, at vi har en sociallovgivning, der netop tager hånd om de behov, der er, og hvor der er mulighed for forskellige tilskud osv. osv.
Vi har i Danmark en god sociallovgivning, der netop tager hånd om de forskellige ting.
Hvorfor står vi rent faktisk i en situation, hvor fødevarepriserne stiger, som de gør?
Det er sådan - som jeg netop stillede spørgsmål om en lille smule før - at her fra Folketingets side kender man jo faktisk kun til at lægge restriktioner og yderligere omkostninger på de virksomheder, som producerer fødevarer, og nu kan vi så se, at regningen så også når hylderne i de forskellige butikker.
Det må vi lære af og så finde ud af, hvordan vi kan smidiggøre lovgivningen omkring vores fødevareerhverv osv.
Der har været stillet forslag om, at man inden for landbrugssektoren skulle tilføre 90 g halm - tror jeg, det var - pr. gris pr. dag.
Det er jo en omkostning, som simpelt hen ikke kan betales af nogen, og ikke engang kan betales af den pågældende landmand.
Forslaget blev så også faset ud igen.
Men der er krav om nye staldsystemer osv. osv., og det er inden for nogle 5-års-frister.
Der er ingen, der kan betale så store ændringer inden for så kort tid, uanset hvilket erhverv man nævner.
Vi skal bare være klar over, at hver eneste gang vi fra Folketingets side stiller krav om, at der skal ske nogle ændringer, at der skal ske nogle restriktioner, så kommer der en regning ud af det.
Det er også godt at vide selv for dem, der aldrig har været i det produktive erhverv, men som måske er kommet lige fra en uddannelsesinstitution og ind i Folketinget.
Så det er også en grund til, at vi er nødt til at sige farvel til de mindre virksomheder, og det synes jeg er meget, meget usundt, for det er jo med til at fjerne det konkurrenceparameter, som vi netop naturligt skal have for at få produceret fødevarer, som alle kan betale, uanset om man er enlig, eller man er en familie.
Så jeg synes, det her må give stof til eftertanke, sådan at vi overvejer, hver eneste gang vi stiller forslag om restriktioner for vores erhvervsliv - ingen nævnt, ingen glemt.
Jeg vil gerne lige understrege afslutningsvis, at der er mange, som er klemt af de høje priser, vi har i vores forskellige butikker, når der skal handles ind.
Nu har jeg kun et halvt års anciennitet i Folketinget, men der er tidligere lagt restriktioner; nu kommer regningen, og den skal så betales, og derfor står vi i den situation, som vi gør.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Det er jo godt at høre, at hr. Knud Kristensen er i hopla.
Det var han også fra morgenstunden, hvor vi fulgtes ad fra Jylland, men siden hen nåede den konservative ordfører at blive sat på plads, fordi man ikke skulle udtale sig om noget om at gribe ind i en konflikt og den slags ting.
Nu kan jeg også høre her, at hr. Knud Kristensen ikke er enig i regeringens politik, når det drejer sig om øget dyrevelfærd.
Må jeg stilfærdigt gøre opmærksom på, at det er hr. Knud Kristensens egen partifælle, justitsministeren, der har været med til at presse på, for at vi skal lave særregler om øget dyrevelfærd og den slags ting.
Der er en lang række rapporter, som man er meget enig i, hele dyrevelfærdsproblematikken ligger hos justitsministeren, og derfor synes jeg da, det er underligt at høre en debat som den her, hvor ordføreren bruger så meget tid på at undsige alle de ting, vi i fællesskab har lavet herinde; dem undsiger man faktisk og siger, at de er meget belastende for erhvervet.
Det havde regeringen vel ikke syntes, for så havde den vel ikke lavet dem - vel?
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Nu er det sådan, at jeg sådan set ikke mener, man skal omgå sandheden her i Folketingssalen.
Med hensyn til øget dyrevelfærd er det klart, at der skal være nogle regelsæt for dyreetik og for dyrevelfærd.
Vi støtter, at der skal være dyrevelfærd, men jeg understreger, at mange af tiltagene jo også er kommet fra oppositionen, bl.a. at der skal være øget tilsyn, at der skal være øget beredskab omkring tilsynet, og man er faktisk på vej til at sige, at egenkontrollen ikke er god nok, så vi skal have mange andre forskellige kontroller.
Det er derfor, jeg mener, vi er på vej til at komme i den situation, at nu kommer regningen, og jeg tror nok, man skal begrænse den en lille smule.
Men jeg går selvfølgelig ind for, at vi skal have en ordentlig dyrevelfærd i Danmark, det er jeg fuldstændig enig i.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
O.k., men vi har fælles radio, og det var her, jeg hørte beskeden, så det er helt i orden.
Men jeg går ud fra, at det, at ordføreren blev sat på plads af den konservative gruppe, står til troende, for det har jeg hørt af ordførerens egen mund, så lad det nu være.
Men der er jo i hvert fald grund til at kigge lidt på, at vi også ved, at fødevareministeren kommer med en række udspil, der siger: Ja, vi skal have produktion, vi skal have en ordentlig produktion, og vi skal også have en ordentlig dyrevelfærd.
Det er klart, at der kommer et udspil til om, hvordan vi klarer de veterinære forhold, og det, jeg var inde på før, er, at de, der skal aftage vores produkter, vil give en bedre pris for dem end for så mange andre.
Bevares, man producerer svinekød andre steder i verden til en billigere pris, end vi gør her i Danmark, men forbrugerne vil gerne have vores, fordi vi er i stand til at dokumentere, at der er orden i sagerne.
Tænk, det synes jeg faktisk er en god idé, og så er det også rimeligt, at vi kan få en højere pris.
Det håber jeg da også at landbruget påskønner og værdsætter, for ellers kunne man jo ikke have systemet.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Men jeg synes nok, at vi også undertiden bør tænke på alle de restriktioner, som vi netop har pålagt erhvervet, og derfor vil vi jo inden for kort tid opleve, at vores fødevareminister kommer med forslag om, hvordan vi kan forenkle alle de forskellige tiltag, der er, så området bliver mere homogent og vi har et system, der kan fungere på ordentlig vis.
Så vil jeg lige understrege, at med hensyn til at blive sat på plads af gruppen her til morgen er det ikke tilfældet.
Vi er et parti, hvor der er højt til loftet, og hvor vi virkelig har muligheder for at diskutere tingene, og det er rigtig godt.
Det kunne jeg godt unde hr. Bjarne Laustsen at opleve en gang imellem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
Allerførst tak til Enhedslisten for at rejse denne vigtige debat.
Som det også er nævnt tidligere af flere ordførere, er udviklingen i fødevarepriserne ikke et isoleret dansk fænomen, men skyldes udviklingen på verdensmarkedet gennem de senere år.
Danmarks Nationalbank anfører tre hovedårsager til denne udvikling: den stigende globale efterspørgsel efter mad, det faldende udbud af fødevarer og de stigende produktionsomkostninger som følge af højere energipriser.
Efterspørgslen har generelt været stigende på grund af den voksende befolkning i verden og den større velstand, som flere lande, specielt Indien og Kina, har oplevet.
De højere energipriser og ønsket om at reducere CO2-udledningen har også betydet en øget interesse for biobrændsel, og der er forskellige vurderinger og estimater at betydningen heraf.
Samtidig har vi set, at udbuddet af fødevarer på verdensmarkedet har været stærkt faldende de seneste år.
Høsten var dårlig i 2005 og 2006 som følge af tørke flere steder i verden, og det har medført, at fødevarelagrene er blevet kraftigt reduceret, selv om produktionen steg i 2007.
Det har også ført til, at flere lande, eksempelvis i Asien, har indført eksportbegrænsninger på fødevarer for at dæmpe indenlandske prisstigninger, hvilket selvfølgelig er en ond cirkel at komme ind i.
Stigende energipriser har medført højere priser på gødning, og det fører også førevareprisstigninger med sig.
Det er klart, at alt det ser vi jo også slå igennem i Danmark og for de danske forbrugere, fordi fødevarepriserne jo selvfølgelig også er steget.
Jeg står her med dagbladet Information fra den 4. juni, hvor det gennemgås, hvordan en dag på starthjælp ser ud for en familie på fire personer, der har 81 kr. om dagen til mad.
Her kan man læse og konstatere, hvordan de stigende fødevarepriser udhuler de disponible indkomster i utrolig høj grad.
Det er derfor, vi fra Det Radikale Venstres side er medforslagsstiller på det forslag til vedtagelse, der bl.a. pålægger regeringen at afskaffe starthjælpen og i øvrigt fjerne kontanthjælpsloftet.
Vi finder nemlig, at der er tale om nogle udsatte grupper, som virkelig bliver ramt hårdt af de stigende fødevarepriser, og vi er også med på at kigge på, hvordan man kunne lave en økonomisk analyse af de hårdest ramte gruppers vilkår som følge af de kraftige stigninger.
Vi takker Enhedslisten for at have rejst forespørgslen, og vi er selvfølgelig med på at stemme for vores eget forslag til vedtagelse, hvorimod regeringens forslag ikke er vores kop te.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Jeg tror nok, at konklusionen på hr. Dohrmanns indlæg var, at når der er kommet noget til pensionisterne, er der ikke flere grupper, som hr. Dohrmann kunne forestille sig skulle have yderligere støtte.
Det må vi jo bare tage til efterretning, og så må vi se, om det kan løses ad anden vej.
Men det andet, som hr. Dohrmann slet ikke kom ind på, var spørgsmålet om, hvordan det, at vi i realiteten på en række områder ikke har nogen fungerende konkurrence i Danmark, betyder, at nogle beriger sig under dække af nogle fødevarepriser, hvor man henviser til råvarerne.
Jeg syntes, at jeg lidt manglede et svar fra hr. Dohrmanns side på, om han i den her sag er på forbrugernes side, eller han er på erhvervslivets side.
Jeg har i hvert fald været med til at fremsætte forslag, som ville betyde, at de landmænd, som lever på mindre landbrug, kunne forbedre deres vilkår i form af at omlægge den danske landbrugsproduktion, så den bliver mere fokuseret på en produktion, som er miljøvenlig, som er dyrevelfærdsmæssig i orden, og som også er baseret på økologi.
Og det klart, at under de forudsætninger mener jeg sådan set, at Enhedslisten har fremsat forslag om forbedringer af landbofamiliers vilkår.
Men fru Tina Nedergaard har selvfølgelig ret i, at Enhedslisten ikke sådan har fremsat systematiske forslag til øget landbrugsstøtte - det er rigtigt.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Så sympatien omfatter alene visse grupper i samfundet, og det er jo interessant nok.
Jeg vil bare spørge hr. Per Clausen, om han anerkender, at problemstillingen bl.a. er, at udbud og efterspørgsel er ude for et mismatch, at der simpelt hen er for stor efterspørgsel til det udbud, der p.t. er.
Ønsker hr. Per Clausen under vores kommende forhandlinger at bidrage til, at vi også kan øge fødevareproduktionen på dansk jord her tænker jeg primært på kornproduktionen?
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Som jeg forsøgte at sige i min ordførertale, og som jeg gerne skal gentage, er det min klare opfattelse, at den globale fødevaremangel, der er, er koncentreret i nogle områder på jordkloden, som ikke ligger i Danmark.
Jeg mener sådan set, at situationen i Danmark er en anden, og de problemer, der er med fødevarepriser i Danmark eller andre steder, ikke løses ved, at vi i Danmark øger kornproduktionen.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
I løbet af ganske kort tid kommer der en række afbureaukratiseringsforslag for fødevaresektoren.
Kan vi regne med, at hr. Per Clausen vil gå med på, at vi skal have afbureaukratiseret, at vi skal have det forenklet, således at vi også sparer nogle omkostninger i forhold til fødevareproduktionen?
Kan vi regne med, at hr. Per Clausen vil stemme for noget sådant?
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Jeg kan forsikre hr. Knud Kristensen om, at jeg ikke går ind for, at det skal være så indviklet og bureaukratisk som muligt.
Tværtimod.
Men som hr. Knud Kristensen også vil vide, er det altid sådan, når vi snakker om forenkling og afbureaukratisering, at det selvfølgelig også handler om, at vi skal opretholde den fødevaresikkerhed, vi har, og den kontrol, vi har i forhold til dyrevelfærden.
Jeg ved da, at vi for tiden forhandler på livet løs om dyrevelfærd, og jeg har forstået, at et af de afgørende elementer fra regeringens side, som jeg synes er meget fornuftigt, er, at man skal fokusere meget mere på egenkontrol, ligesom man også gør på fødevareområdet.
Der er bare det problem, at når man siger egenkontrol, siger man ikke kun tillid; man siger også, at egenkontrol forudsætter, at der er en vis form for tilsyn med, at egenkontrollen er i orden.
Og det bliver undertiden lidt bureaukratisk - i virkeligheden mere bureaukratisk, end hvis der kom en statslig kontrol og kiggede på, om tingene var i orden.
Det er lidt det, at hvis man selv vil styre tingene, bliver der lidt papirarbejde.
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Vi taler ikke om, at vi skal have fødevaresikkerheden sat over styr.
Vi taler ikke om, at vi skal lade hånt om dyrevelfærden.
Vi taler om nogle afbureaukratiseringsforhold, der gør, at vi ikke fordyrer processen, men netop forenkler den og gør den billigere.
Det kan så være med til at imødekomme det, der er forslagsstillernes forslag her i dag, nemlig at fødevarepriserne kan blive reduceret.
Det var det, jeg bad hr. Per Clausen om at svare på.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Så må jeg jo gentage, at hvis der kommer forslag til afbureaukratisering, som ikke fører til mindre dyrevelfærd og ikke fører til mindre fødevaresikkerhed, er det da fuldstændig klart, at Enhedslisten vil støtte sådanne forslag.
Det behøver man slet ikke være i tvivl om.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-06-10:
Jeg kan nu forstå, at hr. Martin Henriksen jo tilsyneladende har haft nogle bekymringer undervejs og er stolt over, at andelen er blevet forhandlet ned fra 50 pct. til 20 pct. Men det efterlader jo to spørgsmål.
Det ene er: Er hr. Martin Henriksen så meget et mandfolk, at han her i dag vil erkende, at selv om det er 20 pct. eller en anden procent, er det her et direkte angreb på den danske model?
Det andet spørgsmål er: Vil hr. Martin Henriksen erkende, at her har man for første gang slået hul i det, som der har været bred enighed om, nemlig at vi i Danmark ikke møder globaliseringen med at konkurrere på løn- og arbejdsvilkår?
Det er rent faktisk det, der er sket.
Men vil hr. Martin Henriksen ikke gå herop og principielt erkende, at man fra Folketingets side nu for første gang har vedtaget, at man ikke længere står bag den danske model?
Når procenten er lav nok, er vi tilfredse med, at der er nogle, der ikke skal arbejde efter danske lønog overenskomstvilkår.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Som jeg nævnte i min ordførertale, finder vi det sympatisk, at man har den her drøftelse, og at man holder et vågent øje med, hvordan udviklingen er, også for de dårligst stillede familier.
Men her i løbet af debatten er jeg kommet til at sidde og tænke på, hvorvidt hr. Per Clausen kan erindre nogen sinde at have fremsat forslag om at forbedre dårligt stillede landbofamiliers økonomi.
For det er jo faktisk en kendsgerning, at der gennem en lang række år har været enkelte grupper inden for landbrugsproduktionen, simpelt hen folk, der lever af at have landbrug, som har haft enten en negativ eller en meget, meget lav familieindkomst.
Så jeg vil gerne høre, om man fra hr. Per Clausens side har fremsat tilsvarende forslag som det, der nu fremgår af forslaget til vedtagelse.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-06-10:
Jeg vil da sige, at ligegyldigt om jeg taler om offentlige monopoler eller private monopoler, hader jeg monopoler.
Altså, det, som det drejer sig om, er, at vi sørger for at give danske erhvervsvirksomheder de bedste gromuligheder, så de kan blande sig i den her konkurrence, og så folk kan få de billigste varer.
Vi ved, at den største form for innovation, der kan ske i virksomhederne, jo netop skyldes konkurrencen.
Jeg er ikke tvivl om, at forbrugerne - gudskelov - også mere og mere stemmer med fødderne.
Det betyder selvfølgelig også, at vi kan have de diskussioner, som vi har haft i denne ombæring i dag.
Jeg vil gerne sige, at det ikke kun handler om at se efter ulovligheder.
Det skal vi selvfølgelig hele tiden arbejde på at forbedre, og det gør vi bl.a. ved at sige, at det skal være nemt at drive erhvervsvirksomhed i Danmark.
Karen Jespersen (V), 2008-06-10:
Jeg synes, at man i en debat som den her kan glæde sig over, at der jo er en grundlæggende enighed om, at det gælder om at sikre alle grupper en ordentlig indkomst - og helst en reallønsvækst - og at afstanden mellem indkomstgrupperne er så lille som muligt i et samfund med vækst og dynamik.
Derfor er det selvfølgelig også forkert, når SF's ordfører siger, at der ikke var noget socialt budskab i min besvarelse af forespørgslen.
For det var jo netop lige præcis det, jeg lagde vægt på.
Hvordan sikrer man, at Danmark stadig væk er verdens mest lige samfund, når det gælder økonomiske og sociale forhold?
Ja, det gør man bl.a. ved at føre den økonomiske politik, der bliver ført i øjeblikket.
Men det hele kørte jo af sporet med en inflation og en højrentepolitik, som man stort set ikke har set mage til før i Danmark.
Og det var bestemt ikke til gavn for de svage grupper, skulle jeg hilse og sige.
Det er nogle af de ting, der jo heldigvis nu er kommet styr på, og som jeg egentlig oplever at der er en grundlæggende enighed om i Folketinget.
Heldigvis har man i de senere år kunnet se, hvordan arbejdsløsheden er raslet ned blandt de grupper, der har været uden for arbejdsmarkedet, både blandt de forsikrede ledige og blandt kontanthjælpsmodtagere.
Inden vi fik kontanthjælpsloftet kunne det jo for nogle ikke betale sig at arbejde.
Man mistede faktisk penge ved at tage et arbejde.
Det mener jeg er meget uhensigtsmæssigt.
Jeg mener, at der er en sammenhæng mellem disse regler, og at så mange er kommet i arbejde, så man i dag faktisk kan få en gevinst på omkring 1.000 kr. ved at tage et lavtlønsjob - der kan jo være lidt forskel i forhold til de indkomstgrupper, vi snakker om.
Det betyder også, at børnene i disse familier nu lever i familier med en indkomstfremgang - takket være, at forældrene får et arbejde.
Samlet set er det jo sådan, at Danmark er et af de lande - og måske det land - som har færrest børn, der lever i en af lavindkomstgrupperne.
Børnefamilierne er underrepræsenteret i disse grupper.
Så samlet set er der ikke mange andre lande, hvor billedet er bedre - nu siger jeg det med vilje sådan, for måske er der ikke nogen, men vi konkurrerer jo altid lidt med Sverige og Norge i forbindelse med de her tal - og det skal vi da heldigvis vogte over.
Det er jeg da helt enig i.
Økonomi- og erhvervsministeren har jo givet nogle beskrivelser af, hvordan man kan sikre, at det fortsat er sådan.
Og det er jo en del af en prispolitik og - frem for alt - en konkurrencepolitik, som er en del af en samlet økonomisk politik.
Samlet set mener jeg at den økonomiske politik, der bliver ført, er et eksempel på noget, der også sikrer et højt økonomisk og socialt niveau hos de lavindkomstgrupper, der er i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg kan forstå, at det går forrygende godt, og at der ingen lavindkomstgrupper er i Danmark i dag.
Må jeg så tillade mig at stille spørgsmålet omvendt: Er det sådan, at ministeren kan nævne nogle grupper, der har bedre råd end andre til at betale de nuværende priser på især to områder, som også hænger lidt sammen, nemlig energi og fødevarer?
Ministeren sagde, at situationen med fødevarepriserne måske bare var et kortvarigt fænomen, hvorimod økonomi- og erhvervsministeren tror, at vi skal vænne os til, at det her ikke er forbigående, men at priserne varigt kommer til at ligge på et højere niveau, og i så fald vil der også være brug for at regulere.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren deler den opfattelse, at det ikke bare drejer sig om et enkelt år, men at det også kan have betydning for de kommende år.