runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Jeg vil indlede med at slå fast, hvad der er det helt grundlæggende i denne regerings udlændingepolitik.
Vi fører en udlændingepolitik, som er retfærdig og robust, og hvor kravene til at bosætte sig i Danmark er store.
Vil man være en del af det danske samfund, skal man også være indstillet på at bidrage og yde sit.
Er man ikke indstillet på at deltage aktivt i det danske samfund og overholde danske spilleregler, hører man altså ikke til i Danmark.
Så enkelt kan det siges.
Og med rettigheder følger pligter.
Man skal ikke tro, at man kan opholde sig i Danmark uden tilladelse.
Det rettes der nu op på med nærværende lovforslag.
I en retsstat som den danske skal vi gå forrest i kampen for at skabe gennemsigtighed og ensartethed i reglerne, og dette lovforslag er et udtryk for netop denne ambition.
Med lovforslaget tilpasser vi dansk lovgivning til de europæiske regler, og forslaget indeholder positive elementer, der på den ene side styrker retssikkerheden for udlændinge, som opholder sig i Danmark, og på den anden side forbedrer muligheden for at kunne udvise dem, som ikke er her lovligt.
Retssikkerheden styrkes, bl.a. ved at sagsbehandlingen fremover bliver mere individuel.
Det øger sandsynligheden for, at den enkelte får en fair behandling, og at vedkommende forstår grundlaget for afgørelsen.
Samtidig sideordnes behandlingen af udlændingesager med praksis fra vores europæiske nabolande, så reglerne bliver mere overskuelige for den enkelte.
Det bliver muligt at foretage administrativ udvisning af udlændinge, som pågribes på et senere tidspunkt end ved selve grænseoverskridelsen.
Konkret skærper vi kravene til, hvor mange økonomiske ressourcer udlændinge skal besidde.
Fremover skal udlændinge kunne bevise, at de har økonomiske ressourcer, ikke kun til opholdet i Danmark, men også til et eventuelt efterfølgende ophold i andre Schengenlande, ligesom de også skal have midler til hjemrejsen.
I det hele taget bliver det fremover nemmere at udvise udlændinge, som ikke har ret til at være i Danmark.
Folk, som rejser ulovligt ind i Danmark, bliver ikke længere blot afvist.
De bliver nu udvist med et forbud mod at rejse ind i Danmark igen i en årrække.
Det foreslås, at der skal være et kortere indrejseforbud end det gældende, hvis ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiemæssig og social tilknytning, taler for det.
Samtidig øger vi også det internationale samarbejde, så ingen udlændinge kan spekulere i at valfarte mellem forskellige lande.
Muligheden for at meddele indrejseforbud bliver med andre ord større.
Det er vigtigt, at vi finder en balance i det, vi foretager os.
Derfor går det her lovforslag på to ben.
Vi skal fortsætte med at styrke vores internationale samarbejde, og vi skal samtidig sikre, at retssikkerheden for alle dem, der befinder sig i Danmark, er i top.
Begge ting forbedres med dette lovforslag, nu hvor tingene bliver bragt i overensstemmelse med direktivet, og det er derfor et forslag, som Socialdemokraterne bakker fuldt op om.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Da mit partis ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, desværre ikke kan være til stede i dag, holder jeg i stedet den tale, som hun har skrevet.
Forslaget indeholder en række ændringer af udlændingeloven, der har til formål at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles standarder og procedurer for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold.
Ændringen ligger i klar forlængelse af, at den danske regering i 2009 meddelte, at man ville gennemføre direktivet fuldt ud i dansk ret, og det er så det, justitsministeren har taget initiativ til.
SF kan oplyse, at vi støtter lovforslaget.
Dels indeholder det nogle justeringer af reglerne i udlændingeloven, som SF finder det nødvendigt at foretage, efter at Kommissionen har påpeget, at dansk ret på disse områder ikke stemmer fuldt overens med direktivet.
Dels finder SF det hensigtsmæssigt at videreudvikle Schengenreglerne for at øge harmoniseringen af lovgivningen mellem medlemslandene.
Netop af hensyn til at harmonisere reglerne mellem Schengenlandene er SF derfor også positivt indstillet over for, at det foreslås at udvide gentagelsesvirkningen af et indrejseforbud, så et indrejseforbud fremover også omfatter indrejseforbud udstedt af et andet Schengenland.
Et sådant initiativ styrker både samarbejdet mellem medlemslandene og øger graden af transparens i lovgivningen, hvilket SF gerne vil bidrage til.
Afslutningsvis vil jeg også understrege, at SF er tilfreds med forslaget om, at en udrejsefrist kan forlænges, fordi det i enkelte tilfælde kan være nødvendigt f.eks. af hensyn til eventuelle skolesøgende børn og anden familiemæssig eller social tilknytning.
Som nævnt stemmer SF for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jeg havde sådan set ikke nogen forventning om, at Enhedslisten ville tilslutte sig det her beslutningsforslag, så det kommer ikke som en overraskelse, at det ikke er tilfældet.
Hvad synes hr. Lars Dohn der skal gøres, for at vi får afskaffet ejerlejlighedsmarkedet?
Kan hr. Lars Dohn ikke se, at jo mere vanskeligt man gør det for en ejer af en bolig at leje boligen ud, jo færre lejeboliger vil der være, og jo flere ejerboliger, som ikke er udlejet, vil der være?
Så hvis man ikke ønsker ejerboliger, men foretrækker, at boligerne i stedet er til leje, skal man jo gøre det muligt for folk at leje deres bolig ud.
Og det gør man jo ikke ved at have så restriktiv en lovgivning, at folk ikke engang kan få dækket deres egne omkostninger ved at leje ud.
Kan hr. Lars Dohn ikke se det?
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Altså, jeg mener, at hvis man gør boligen i højere grad til et spekulationsobjekt, et investeringsobjekt, sådan som Liberal Alliance vil åbne mulighed for med fri husleje, og hvis man kun har en enkelt lejlighed til leje eller et enkelt parcelhus, så vil det simpelt hen få det her problem til at eksplodere, sådan at de lejligheder, der så bliver, og som mennesker kan leje, vil koste det hvide ud øjnene for at sige det på populært dansk.
Og det vil altså betyde, at den almindelige rengøringsassistent ikke længere har råd til at bo i en lejlighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Nu må jeg bede hr. Eigil Andersen om at svare på et simpelt spørgsmål: Hvor mange ekstra lejligheder, som man kan komme som boligsøgende og leje, kommer der ud af, at folk ikke ønsker at udleje deres lejlighed, fordi de vilkår, under hvilke de kan udlejes, er så ringe, at det ikke kan betale sig, så de i stedet vælger at sælge deres lejlighed til en anden køber af lejligheden.
Hvor mange ekstra lejelejligheder kommer der ud af at gøre lejeboligmarkedet uattraktivt for folk at sætte deres lejlighed ud på?
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Liberal Alliance er normalt meget glade for den økonomiske model, der hedder DREAM.
I den her sag om huslejer mener jeg ikke, at Liberal Alliance er så glade for den model, for det er nemlig den, som fortæller, at hvis man giver huslejen fri på den her måde, så vil det medføre det, som jeg nævnte tidligere, nemlig at huslejerne i gennemsnit i de regulerede områder vil stige med 20.000 kr. om året.
I København vil huslejen for masser af lejligheder blive fordoblet, og det trænger altså mennesker ud, som har meget små indtægter.
Det er et faktum og et uacceptabelt faktum.
Der har Liberal Alliance jo en helt overdreven tro på markedet, men markedet betyder jo, at den stærkere har ret.
Det er ikke sådan, at det er rimeligt, at den stærkere altid har ret.
Det er ikke sådan, at det altid skal være pengene og ejendomsretten, der skal bestemme.
Så taber vi de svageste på gulvet.
Men dem er Liberal Alliance jo ligeglade med.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Det var en mærkelig indvending fra hr. Eigil Andersen, at det skulle resultere i flere tidsbegrænsede udlejninger, hvis man frigav huslejen i de her amatørudlejninger.
Det passer jo ikke.
Det er jo netop sådan i dag, at folk indgår aftaler om tidsbegrænset udleje, fordi de på den måde så kan begrænse skaden.
Hvis nu huslejenævnet kommer efter dem, så er det ikke sådan, at lejer har krav på at bo i lejligheden i princippet resten af lejers liv, men måske kun i 2 år, som er tidsbegrænsningen.
Så den nuværende lovgivning sørger for, at der er flere tidsbegrænsede udlejninger.
Hvis man fjernede den nuværende lovgivning på de her lejligheder, ville der være færre tidsbegrænsede udlejninger.
Når hr. Eigil Andersen så siger, at problemet med det her er, at folk kan betragte en ejerlejlighed som et investeringsobjekt, som de køber for at udleje, så fortæller hr. Eigil Andersen jo netop, at det her vil føre til flere lejeboliger på markedet.
Hvis flere køber en ejerbolig og bruger den som udlejningsbolig, vil der være flere udlejningsboliger til rådighed, og alt andet lige vil det føre til et lavere prisniveau på udlejningsmarkedet, i hvert fald den del af udlejningsmarkedet, som er bygget efter 31. januar 1991.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
I Danmark har vi nogle regler om omkostningsbestemt husleje, der gælder for ejendomme opført før 1992, og man kan spørge sig selv, hvorfor de regler er blevet indført.
Det er de, fordi en fri markedsleje ville føre til fuldstændig ublu huslejer – huslejer, der ville være så kæmpe høje, at mennesker med små eller jævne indtægter aldrig ville have råd til at bo i disse lejligheder.
Det går naturligvis ikke, at vi efterlader titusinder af mennesker i de store byer uden tag over hovedet, og at de så skulle bo på gaden.
Derfor er det gode regler, som gælder ved omkostningsbestemt husleje i ejendomme opført før 1992.
Nu vil Liberal Alliance så ophæve reglerne, hvis man kun udlejer én lejebolig – én lejlighed eller ét parcelhus.
Det forslag vil betyde, at man åbner en ladeport for spekulation, simpelt hen.
Hvis forslaget blev vedtaget, ville mange mennesker købe en ejerlejlighed eller et parcelhus som investeringsobjekt, fordi de nu ville kunne tage en langt højere husleje end efter de hidtidige regler.
Det ville forvandle mange lejligheder, så de blev alt for dyre for mennesker med små og jævne indtægter.
Undersøgelser viser, at huslejen i gennemsnit ville stige med 20.000 kr. pr. år, og i København ville der være mange lejligheder, hvor huslejen simpelt hen ville blive fordoblet.
Det tror jeg mange mennesker kan forstå slet ikke går.
Derfor går SF imod det her forslag.
Vi stemmer imod beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Jeg vil også tilføje, at forslaget vil betyde, at vi vil få langt flere nomadelejere, der er nødt til at flytte fra sted til sted med jævne mellemrum.
Det skyldes, at selv hvis man nu har råd til at leje den dyre lejlighed, der kommer ud af det, vil der være tale om et tidsbegrænset lejemål, og når det udløber, er man så nødt til at flytte.
Det er et system, der resulterer i tusinder af nomadelejere, der vil opleve en meget stor utryghed.
Det er heller ikke SF's politik, og det er en anden årsag til, at vi stemmer imod det her forslag.
Forslagsstillerne vil så gerne hjælpe de mennesker, der gerne vil sælge deres ejerlejlighed eller parcelhus, men som på grund af tidernes ugunst ikke kan gøre det til en pris, som de som sælger kan acceptere, og så vil de i stedet leje ud.
Så melder spørgsmålet sig selvfølgelig: Hvor stor må huslejen så være?
Men denne gruppe borgere kan jo, sådan som det også er blevet belyst flere gange her i debatten, med fordel bruge den mulighed, der er blevet indført af regeringen, nemlig at man som noget nyt kan få en forhåndsafgørelse fra huslejenævnets side om, hvad huslejen må være.
Som nævnt stemmer SF imod.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-18:
Ja, men det er jo det, vi er uenige om.
Vi er uenige om skillelinjen.
Jeg synes, det giver mening at betragte de ældre boliger, som ikke lever op til det samme energikrav, og som ikke lever op til de samme krav til bade- og toiletforhold osv. osv., hører ind under et anden regelsæt, som man så kan skifte ud, hvis der bliver lavet nogle bestemte renoveringer.
Det synes jeg giver god mening.
Der er vi jo politisk uenige.
Hr. Ole Birk Olesen vil så synes, at det giver god mening, at to lejligheder i samme opgang – den ene til højre og den anden til venstre – har fuldstændig forskellige vilkår for lejerne, fordi det er en person med én lejlighed, der ejer den ene lejlighed, mens det er en person med flere lejligheder, 2 eller 5 eller 10 eller 50, der ejer den anden lejlighed.
Og det tror jeg sådan set bare er det, vi skal uddrage af det her.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
Nu er det helt tilfældigt sådan, at jeg selv står med to boliger, og jeg kan altså godt se, at indtil jeg kan få solgt min bolig, er der meget mere økonomi i at leje den ud og få dækket nogle af mine udgifter ind.
Så jeg tror ikke, at muligheden for at leje sin bolig ud skulle være så dårlig, at det ikke kan betale sig i forhold til selv at stå med hele udgiften.
Jeg tror også, at bankens rådgivning til en, der står med to boliger, vil være: Sørg da for at få den lejet ud.
Det, vi måske kunne kigge på, var, om forhåndsgodkendelsen er for dyr med gebyret på 3.500 kr.
Det er den måske, i og med at der er så få, som får en forhåndsgodkendelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-18:
Beslutningsforslaget her peger på et ganske relevant problem.
Jeg får lyst til oven på debatten at nævne, at vi jo altså ikke er i gang med at diskutere hele lejeboligmarkedet, for man kunne godt få det indtryk.
Jeg tror, at vi alle kender nogle – hvis vi ikke selv har oplevet det – der har stået med de overvejelser.
Og det her er ikke simpel lovgivning; det er en voldsomt kompliceret lovgivning, særlig for den unge familie, hvor de måske netop er blevet færdige med deres uddannelser, hvor de hverken beskæftiger sig med jura eller andet, der minder om boliglovgivning, og hvor de har fået et barn eller måske to børn og nu ikke længere kan være i studiehyblen.
Det må da have en vis form for vægt, at to voksne myndige mennesker i fællesskab og enighed skriver under på en kontrakt.
Men det er ikke tilfældet i dag, og det mener jeg er en ganske væsentlig problemstilling.
Derfor er det relevant med den her debat.
Det, som vi fra konservativ side mangler lidt i det her beslutningsforslag, er den del, der handler om beskyttelsen.
Hvad er reglerne, hvis der ikke er en kontrakt og man bare har startet et lejemål?
Bør der, fordi det her er noget så centralt som boligen, f.eks. være et minimum af opsigelsesvarsel?
Bør der være en sikkerhed for, at den ene part ikke har et meget kortere eller længere opsigelsesvarsel end den anden?
Det er sådan almindelig forbrugerbeskyttelse, som jo ikke er meget anderledes, end hvis man køber madvarer og forventer, at de ikke er fordærvede; end hvis man køber en støvsuger og forventer, at den kan suge.
Og lige præcis her, hvor det handler om ens bolig, ja, så har man særlig brug for at vide, at den slags ting er i orden: at man f.eks. ikke er bundet af en lejekontrakt på et dyrt lejemål, der viser sig at være befængt med skimmelsvamp, så man faktisk ikke kan bo der.
Så hele den form for beskyttelse af lejeren fremgår ikke rigtig af beslutningsforslaget, og det mangler vi fra konservativ side i beslutningsforslaget.
Så på den ene side mener vi altså, at det peger på en meget relevant problemstilling, som det er nødvendigt at tage hånd om, og på den anden side mener vi, at der mangler en række elementer i beslutningsforslaget for at skabe den nødvendige sikkerhed for den borger, der sidder i lejemålet, f.eks. også en overvejelse om, at den slags ændringer naturligvis kun ville kunne gælde for nye lejemål.
Tak for afklaringen.
Det synes jeg er værd at dykke noget mere ned i under udvalgsbehandlingen, så vi får helt klare linjer for, hvad det her kommer til at indebære, og sådan at vi på den baggrund netop kan tage stilling til fordele og ulemper.
Jeg synes, at det var en meget nødvendig præcisering, som jeg må indrømme jeg ville ønske at forslagsstillerne havde skrevet ind i beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Først tak for at tage problemstillingen alvorligt og også udtale sig positivt om forslaget.
Der var også enkelte betænkeligheder fra fru Charlotte Dyremose, i forhold til hvad der skal ske med alle mulige andre aspekter af aftaleretten imellem lejer og udlejer.
Beslutningsforslaget går jo kun ud på, at der skal pilles ved huslejereguleringen.
I praksis, og det kunne man godt have skrevet mere klart, handler det om, at de her lejligheder skal overgå fra den gamle regulering af udlejning af boliger, som er fra før 31. december 1991, og over til den nye regulering af udlejning af boliger, som er fra efter 31. december 1991.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-18:
Fra konservativ side glæder vi os meget til, at ministeren forhåbentlig får inviteret til nogle forhandlinger om lejelovgivningen.
Vi har en række forslag til, hvordan man kan forbedre den danske lejelovgivning, som vi finder er ganske kompliceret, ganske uoverskuelig, og jeg tror, at den kan gøres ganske meget mere gennemskuelig, og der vil formentlig også kunne fjernes et antal regler i den.
Samtidig er vi også af den overbevisning, at der, som jeg også tidligere nævnte inden for det her hjørne, skal være en høj grad af forbrugerbeskyttelse, fordi det selvfølgelig er ganske basalt, at man ikke bliver snydt, når man skal have et sted at bo, for vi skal ikke have folk til at stå uden tag over hovedet.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Kan man konkludere, at efter Det Konservative Folkepartis opfattelse skal huslejen i det her tilfælde gives fri for det her antal lejligheder?
Det er altså noget, som vi i SF er imod, vil jeg meget gerne understrege.
Men kan vi slå fast, at De Konservative modsat ikke ønsker, at huslejen i al almindelighed i Danmark skal gives fri?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-18:
Det har vi ingen umiddelbare planer om at stille os frem på barrikaderne og kræve, og det synes jeg er noget helt andet, end at der her er en ganske relevant problemstilling.
Vi har det sådan i Det Konservative Folkeparti, at vi løbende vurderer, hvordan man laver den mest hensigtsmæssige lovgivning, og når vi møder et beslutningsforslag som her, som peger på nogle relevante problemstillinger, tillader vi os at bakke op om, at vi får løst de relevante problemstillinger.
Det synes jeg sådan set er den mest hensigtsmæssige måde at føre politik på.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-18:
Altså, som jeg føler, at jeg forholdsvis klart gjorde rede for, mener jeg, at der her er en central problemstilling.
Jeg synes faktisk, at det er et kæmpe, kæmpe stort problem, at mennesker ikke har mulighed for at flytte sig geografisk efter deres arbejdsplads, at de ikke har mulighed for at udvide til noget større, når der er familieforøgelse, fordi de er stavnsbundet af en lille lejlighed, som de ikke kan komme af med, og som de heller ikke tør leje ud, fordi de simpelt hen ikke kan overskue og gennemskue konsekvenserne af det.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
Skal jeg så ud af det, som ordføreren har sagt, forstå, at De Konservative faktisk er til at tale med om en lempelse af boligreguleringen?
Og vil det kunne indgå, når man skal sammensætte politikken for en eventuel – guderne må forbyde det – ny, kommende borgerlig regering?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-18:
Jeg synes, det fremgår forholdsvis tydeligt af den debat, der nu har stået på noget tid her i Folketingssalen, at det der med at få lavet en mere simpel, let tilgængelig og måske mere markedslignende og overkommelig boliglovgivning, der på den ene side er noget mindre kompliceret og på den anden side også har en vis del af beskyttelse, synes forholdsvis umuligt i det Folketing, der er sammensat her, og også var det i det, der har været tidligere.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
Formanden må være undskyldt, for formanden er jo ret ny på posten, og al begyndelse er svær.
Jeg vil gerne spørge den konservative boligordfører, hvordan boligordføreren selv har det med den situation, som boligordføreren beklager.
Var det ikke boligordførerens parti, der stod bag den politik, som førte til boblen?
Var det ikke boligordførerens parti, som sad med – det måtte jo ikke hedde boligministerposten – socialministerposten, og som sørgede for, at vi ikke fik regelforenklet og sammenskrevet lejelovene?
Ser ordføreren ikke, at partiet har et vist ansvar for, at den her situation er opstået?
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Jeg har læst mig til, at Konservativ Ungdom støtter hr. Søren Pinds forslag om fri huslejefastsættelse i Danmark.
Jeg vil gerne spørge: Vil Det Konservative Folkeparti frem mod næste valg kræve, at huslejerne i Danmark skal gives fri, altså støtte hr. Søren Pinds forslag?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Det, som vi gør med det her, er at komme i sync med det direktiv, som der er.
Med hensyn til det, som der spørges om, nemlig hvordan vi ser på det med at forkorte varigheden af et indrejseforbud, vil jeg sige, at efter udsendelsesdirektivet skal varigheden af et indrejseforbud fastsættes på baggrund af en konkret og individuel vurdering, men som de gældende regler er i dag, er det ikke det, der sker.
Det er derfor, at det er en af de ting, som vi skal rette op på.
Derfor foreslår Justitsministeriet, at det ikke skal være muligt at fastsætte et indrejseforbud af kortere varighed, da der allerede i forbindelse med udvisningsafgørelsen er taget hensyn til, om udvisningen må antages at virke særlig belastende for udlændingen på grund af bl.a. tilknytning, alder m.v., og det så forventes, at det helt undtagelsesvis vil være grundlag for at fastsætte et indrejseforbud af kortere varighed.
Ændringerne forventes derfor også i praksis kun at få meget begrænset betydning.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Men hvad er den saglige grund?
For vi er jo enige om, at der i nogle tilfælde bliver mulighed for, at man får et kortere indrejseforbud, end man får i dag eksempelvis.
Jeg er helt med på, at Europa-Kommissionen gerne vil have, at vi gør det, men jeg spørger bare om, hvad den politiske overvejelse er hos den danske regering, altså om den danske regering mener, at der er en grund til, at vi implementerer det her i dansk udlændingelovgivning.
Mener man det?
Eller er den eneste grund, at Europa-Kommissionen siger, at man skal gøre det?
Er det den eneste grund?
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Jeg kan ikke sige præcis, hvad det er, hr. Morten Bødskov har foretaget sig, men som jeg opfatter det, og som vi fra radikal side, også i regeringssamarbejdet, har opfattet det, har det været vigtigt for os, at lovteksten og bemærkningsteksten kom i overensstemmelse.
Og i bemærkningsteksten står der jo netop, og det stod der også under VK-regeringens lov fra 2011, at det var op til domstolene at foretage en konkret vurdering.
Det var den del i bemærkningsteksten, som skulle i overensstemmelse med lovteksten.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Det er lidt interessant, at ordføreren siger, at der sådan set ikke er nogen ændringer, hverken før eller efter 2011 og hverken før eller efter 2012; der er ikke nogen ændringer.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Hvad var det så, den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, foretog sig, da han over for EU-Kommissionen gav udtryk for, at man nu lavede denne ændring for en øget beskyttelse af kriminelle udlændinge?
Hvad var det så, den daværende justitsminister foretog sig?