runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-05:
Det mener jeg jo må være op til kommunerne at vurdere enkeltvis.
Jeg kan sagtens tænke på eksempler – også fra min egen del af landet – hvor det ikke har været på tale, og hvor jeg aldrig har hørt om det, men hvor jeg sagtens kunne se vækstmuligheder i det.
Jeg kan godt forstå spørgerens perspektiv, nemlig at den får lige hårdt nok på væksttrommen, men jeg tror, det handler om, hvilket perspektiv man ser det i.
Det her er jo noget, kommunerne opretter.
Og det er noget, de opretter, netop på baggrund af – og det står også defineret i lovforslaget – de helt konkrete behov og muligheder, som man ser i kommunen.
Merete Riisager (LA), 2015-02-05:
Skal jeg forstå det på den måde, at man så på Lolland eller i Nordjylland eller på Fyn skal oprette internationale kommuneskoler i den forhåbning, at der så vil komme virksomheder til?
For ellers kan jeg ikke rigtig se, hvordan det skal kunne tiltrække virksomheder.
Skal man have mere kapacitet stående ledig, eller hvordan forestiller ordføreren sig det?
For i dag er det jo sådan, at hvis der er et behov, reagerer markedet.
Ordføreren er fra et parti, der i hvert fald i udgangspunktet tror på markedskræfterne, så hvis der var et behov, ville de så ikke være opstået privat?
Det er bare for igen at spørge ind til det her vækstperspektiv, som jeg synes får alt, hvad den kan trække.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-05:
Det kan godt være, at vækstdagsordenen er lige stor nok, hvis man tænker det i forhold til det nationale perspektiv.
Men jeg tror ikke, den er det, hvis man tænker det i forhold til en kommune.
Jeg kunne som et eksempel forestille mig min egen kommune, som er sådan en pæn dansk gennemsnitskommune, som ikke har nogen som helst tilbud af den her slags.
Der er ingen, der siger, at det her skal være kæmpestore skoler, men det, at man måske havde et internationalt tilbud, kunne da sagtens gøre, at det ikke bare kunne tiltrække international arbejdskraft i nogle af de virksomheder, hvor det er aktuelt, men også tiltrække bare en enkelt international virksomhed.
Det kunne da være et meget, meget spændende vækstperspektiv for en kommune.
Og det kunne det sådan set også være i et regionalt perspektiv.
For jeg er enig i, at der sikkert er pladser rundtomkring på nogle af de private og frie internationale skoler, som der er, men der er et begrænset antal af dem – også i nogle særlige egne af landet, hvor der kunne være potentiale for det.
I forhold til forliget må jeg svare, som jeg også svarede spørgeren fra Dansk Folkeparti, nemlig at ministeren administrerer det, og derfor får ministeren lov til at svare på om et øjeblik.
Merete Riisager (LA), 2015-02-05:
Jeg har to spørgsmål.
Det første går på, at ordføreren ser nogle rigtig fantastiske muligheder i L 130 i forhold til vækst .
Altså, i Liberal Alliance er vi som sagt helt med på og optaget af, at kommuneskolen skal have flere frihedsgrader, og vi ser gerne, at de får mulighed for at oprette internationale grundskoler. Men jeg synes måske nok, at det her vækstperspektiv bliver trukket noget længere ud, end hvad der egentlig er realistisk.
Vi står herinde og diskuterer, men der er også en verden derude med nogle helt virkelige vilkår.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at alle de privatskoler, der findes, og som er internationale grundskoler, har ledig kapacitet, sådan som det er lige nu?
Det er bare for lige at tage den.
Så vil jeg spørge helt konkret: Dansk Folkeparti betragter folkeskoleforliget som værende opsagt fra regeringens side med L 130.
Hvordan ser Konservative på det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Selvfølgelig er det et forligsbrud.
Jeg står her med side 8 af aftaleudkastet fra maj 2013, og der er der et afsnit 2.8, der hedder Internationalisering, og der er der to afsnit, og de har kantede parenteser.
Afsnit med kantede parenteser var noget, vi var uenige om i forligskredsen, og det skulle så tages ud.
Dermed har de her internationale skoler jo været en del af forhandlingerne.
Dansk Folkeparti betingede sig for at være med, at de blev taget ud.
Det, regeringen så gør, er, at man opretter de her kommunale internationale skoler, som er lig en folkeskole.
Så selvfølgelig er det forligsbrud, og selvfølgelig er folkeskoleforliget opsagt efter valget.
Bekymrer det virkelig ikke ministeren, at alle partier nu er fritstillet efter et valg og kan finde et flertal til at lave ændringer af folkeskolen?
Thomas Danielsen (V), 2015-02-05:
Tak for det, formand.
L 116 er forslag til lov om ændring af lov om anvendelse af Danmarks undergrund.
Lovforslagets formål er at gennemføre dele af Europa-Parlamentets og Rådets offshoresikkerhedsdirektiv med henblik på at skabe et ensartet retsgrundlag, der kan danne grundlag for en effektiv forebyggelse af større uheld i forbindelse med kulbrinteaktiviteter på havområdet, at begrænse følgerne af disse og at sikre, at det står klart, hvem erstatningsansvaret påhviler ved et sådant uheld.
EU's offshoresikkerhedsdirektiv er gennemført som følge af ulykken i den Mexicanske Golf, og det sigter mod at forhindre tilsvarende ulykker inden for EU.
Vi bakker derfor op om forslaget, hvis formål er at sikre, at der sker en forebyggelse af større ulykker i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter.
Jeg vil dog gerne i forbindelse med gennemgangen af det omfangsrige lovmateriale, der indeholder en del forhold og begreber, som jeg finder en lille smule uklare, bede ministeren om at oversende de præcise økonomiske konsekvenser for de offshoreaktiviteter, der sker i dansk farvand, som følge af den her lovændring, altså i kroner og øre, ligesom jeg gerne vil have oversendt, hvilke dele af forslaget, såfremt der er nogle, der går længere, end EU stiller krav om.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2015-02-05:
Tak for det.
Jeg tror ikke, vi får nogen voldsomt ophedet politisk debat, men det er jo ikke det samme som at sige, at det forslag, vi behandler her i dag, ikke er væsentligt.
Det er heldigvis sådan, at vi sjældent oplever katastrofer på boreplatforme eller andet, men når det sker, er det til gengæld med næsten uoverskuelige konsekvenser for den natur, som det sker midt i, og meget, meget vanskeligt at stoppe.
Det så vi særlig udtalt og måske mest berømt i den Mexicanske Golf, men det har vi jo også set andre steder.
Og derfor støtter vi selvfølgelig helhjertet op om, at man nu får strammet op på procedurerne.
Det er jo en EU-beslutning at skabe større sikkerhed, når man udvinder f.eks. olie og gas.
Det handler om at få tjekket, om de firmaer, som skal udvinde, har de tekniske og finansielle kapaciteter, altså om de er i stand til at løse den opgave, som de har sat sig for.
Og det gælder ikke bare sådan en bloc for dem, der nu får lov til at lave det her, men det gælder også i de forskellige faser, hvor der kræves forskellige kapaciteter og forskellige kompetencer.
Og dem skal vi selvfølgelig have fuldstændig styr på at de har.
Det er selvfølgelig også vigtigt, at man ikke bare har evnen til at bore, men også evnen til at håndtere det, der måtte ske, hvis der er et uheld og man derfor skal rydde op.
Derudover er det selvfølgelig også vigtigt at sikre – det har man gjort i mange tilladelser allerede, men det er ikke på samme måde konsekvent skrevet ind i loven – at der er en forsikring, som løfter det ansvar, man måtte pådrage sig, hvis der er noget, der går galt.
Og det kræves selvfølgelig, at det er en del af tilladelsen, at man har sådan en plan for, hvordan det sker.
Så har det været diskuteret, om der er noget overimplementering, og jeg ser selvfølgelig frem til, at vi i udvalget kan få en drøftelse af, lige præcis hvad det er for nogle krav, vi stiller.
Vi stiller f.eks. de samme krav ved aktiviteter på land som ved offshoreaktiviteter, altså i havområder, og det gør vi jo med åbne øjne, fordi vi synes, at der også der er nogle risici.
Og selv om det måske nogle gange kan være nemmere at håndtere ulykker inde på land, er det stadig væk vigtigt, at man undgår ulykker og sikrer sig på bedst mulig vis.
Også selv om udvinding af olie og gas eller andre ting sker på land.
Socialdemokraterne støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2015-02-05:
Jeg synes bare, det er en skuffende udvikling, som Det Konservative Folkeparti er ude i.
I gamle dage ville en konservativ ordfører jo sige, at det var rigtig vigtigt, at man gik i spidsen, ydede sit ypperste og viste, at man var de bedste.
Nu er det blevet en konservativ position, at vi gør det, vi er forpligtet til, og ikke mere.
Er det Det Konservative Folkepartis grundholdning i politiske debatter fremover, at vi i Danmark gør, hvad vi er forpligtet til, men at det må være de andre, der går i spidsen og yder deres ypperste?
Mike Legarth (KF), 2015-02-05:
Men jeg mener ikke, at der er en særskilt positiv dagsorden ved generelt at gå videre end det.
Det skal man nøje forholde sig til i hvert enkelt tilfælde.
I det her tilfælde har jeg ikke noget imod dem, der vælger at være dukse i en skoleklasse.
Det foregår jo gerne på skift, så også det er retfærdigt og demokratisk fordelt.
Det, jeg taler om her, er, at jo, vi skal gøre det, der skal til, for at sikre os imod ulykker og risici, ja, vi skal sørge for, at sikkerheden er i top, men jeg går også ud fra, at når EU laver et direktiv og beskriver, hvad der skal til, for at de synes, at fællesreglerne skal være x, y, z, så er det det, vi gør.
Her lægges der op til, at man gør mere end det.
Det vil jeg gerne have forklaret i detaljer, og jeg vil overbevises om, at det er rigtigt at gå længere end det, for hvis argumenterne ikke er i orden, synes jeg ikke, at det er hensigtsmæssigt at gå med til det.
Per Clausen (EL), 2015-02-05:
Hr. Mike Legarth understregede her til sidst, at vi i Danmark ikke skulle være duks.
Jeg synes alligevel, det er et nybrud i dansk politik, at De Konservative nu tager afstand fra det at være duks.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Mike Legarth om sådan lidt mere seriøst, er: Mener hr. Mike Legarth ikke, det er vigtigt, at vi i Danmark på en række områder går foran i forhold til andre lande, f.eks. på miljøområdet, også i de tilfælde, hvor der findes nogle EU-direktiver, der så efter vores opfattelse er for dårlige eller i hvert fald giver et for dårligt bundniveau?
Mike Legarth (KF), 2015-02-05:
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget her om offshorearbejde i undergrunden, og også boringer på land, og det gør vi, fordi vi jo støtter tiltag, som har til hensigt at forhindre og forebygge ulykker, og det er det, det her lovforslag beskriver.
Det er nemlig de krav, der er til dem, som borer og håndterer udvinding fra undergrunden.
Det præciserer også for parterne, hvilke regler der er gældende, når de er involveret i undergrundsarbejdet.
Og det er klart, at den overordnede dagsorden her er beskyttelse og sikkerhed, og det bør ethvert ansvarligt parti selvfølgelig kunne støtte.
Så står der også, at man foretager en overimplementering af direktivet, og det synes jeg vi skal holde tungen lige i munden i forhold til, og vi ønsker under udvalgsarbejdet beskrevet i detaljer, hvad det betyder.
For selvfølgelig er det vigtigt, at vi tager ansvar, og at man modvirker risici og ulykker, men jeg går også ud fra, at direktivet beskriver det, der skal til, for at man kan undgå det.
Det er vi ikke helt sikre på at vi er med på.
Vi vil i hvert fald gerne have en forklaring på, hvad regeringen helt præcis mener med det.
Så Det Konservative Folkeparti ser frem til at få afklaret det i det lovarbejde, der foregår i udvalget, og om vi er helt på fast grund, når vi taler om det.
Men bortset fra det punkt, som Det Konservative Folkeparti er usikre i forhold til og normalt er modstandere af, fordi vi jo grundlæggende har en tendens til at være duks og til at gå et hestehoved foran andre – det skal vi væk fra, vi skal gøre det samme som andre – støtter Det Konservative Folkeparti selvfølgelig det grundlæggende element i lovforslaget om beskyttelse og sikkerhed.
Villum Christensen (LA), 2015-02-05:
En vinkel på diskussionen om en overimplementering kunne jo være, at man kalder det overimplementering, hvis det er noget, man ikke kan lide og er nødt til at gøre.
Liberal Alliance kan støtte denne implementering – ikke overimplementering, lige umiddelbart – af offshoresikkerhedsdirektivet, som har til formål at forebygge større ulykker i forbindelse med olieog gasaktiviteter på havet og begrænse skaderne på mennesker og miljø, hvis uheldet skulle være ude.
Forslaget flugter med de ændringer, vi tidligere har foretaget i forhold til havmiljøloven og miljøskadeloven, som den vistnok hed, jeg tror, det var lige før jul.
Her ønsker man ligeledes at adskille den kompetente myndighed fra ressourcemyndigheden, således at Energistyrelsen fremover må overlade de sikkerhedsmæssige opgaver til Arbejdstilsynet, og det forekommer jo naturligvis ganske fornuftigt.
En stor del af lovforslaget har i øvrigt fokus på, at man reelt kan sikre, at den tekniske og finansielle kapacitet er til stede, når der gives koncession.
Ligeledes ser vi også skærpende regler for operatøren, hvorved myndighederne hele tiden kan have snor i tingene.
Går det først galt, kan det naturligvis ikke hjælpe, at staten mødes med en konkurs, som betyder, at oprydningsarbejdet og regningen ligger hos det offentlige.
Det siger sig selv, at der ved sådanne aktiviteter er store summer på spil, hvorfor disse bestemmelser om mere indseende i aktiviteterne forekommer rimelige og ikke mindst det forhold, at der herved også bliver lige forhold for alle i EU-farvande.
Per Clausen (EL), 2015-02-05:
Jeg havde sådan set ikke forventet, at den her debat ville give sådan nogle ahaoplevelser, men det sørgede hr. Steen Gade da for ved at gøre mig opmærksom på, at jeg endnu har mulighed for at ændre afgørende politiske standpunkter.
Jeg kunne på hr. Steen Gade forstå, at det nærmest var en naturlov og bare et spørgmål om at blive gammel nok – og så må man jo stille sig selv spørgsmålet, hvor gammel man skal være, når man er så hårdhjertet, som jeg er i det der EU-spørgsmål.
Men jeg venter spændt på, hvad der kan ske.
Ellers er det her lovforslag jo et forholdsvis beskedent lovforslag, selv om anledningen er alvorlig, nemlig en stor katastrofe i forbindelse med olieudvinding, som viste to ting, nemlig at sikkerhedsreglerne ikke var tilstrækkelige, og at man ikke havde sikret sig, at de firmaer, der stod for olieudvindingen, selv var i stand til at rydde op efter sig.
Det har man forsøgt at reparere på med nogle internationale aftaler, hvoraf noget så er blevet til et EU-direktiv og derefter så også bliver til dansk lov.
Og det er da heldigt for regeringens forhold til EU og den slags, at det her lovforslag er fornuftigt, for det betyder jo også, at det kan blive vedtaget i det danske Folketing.
Vi synes, at de tiltag, der ligger her, er fornuftige, og synes, at det er klogt at gennemføre dem.
Vi synes også, at de ting, der ligger ved siden af eller ud over EU-direktivet, er fornuftige, og jeg deler sådan set hr. Steen Gades opfattelse af, at det da er en underlig indskrænket måde at omtale de muligheder, vi stadig væk har for at lave selvstændig politik i Danmark, på, når man kalder det overimplementering.
Det mest rystende er, når Dansk Folkeparti begynder at tale om overimplementering af EU-direktiver, for så kan man få det indtryk, at hvis selvstændige, frie beslutninger nu får sådan en EU-betegnelse, er det da en skidt ting.
Så det er jeg helt enig med hr. Steen Gade i, og jeg vil sige, at endnu bedre bliver det jo af, at alle de ekstra tiltag, der ligger i det her lovforslag, også er fornuftige.
Der er ikke meget af det, der har stor betydning, men selve det, at man giver de samme muligheder til geotermi som til udvikling af kulbrinter, er vel om ikke andet, så i hvert fald en retfærdighedshandling, som det var på tide man nåede frem til at få bragt i orden Så ud over at jeg takker hr. Steen Gade for den erkendelse, der har bredt sig, af, at jeg stadig har store forandringsprocesser foran mig i det politiske spil i de kommende 2-3 år, når jeg kommer på alder med hr. Steen Gade – så vil jeg være langt klogere på EU-spørgsmålet, kan jeg forstå, helt naturligt – har det jo været en forholdsvis udramatisk debat, som gør, at vi forholdsvis uberørte kan stemme for det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2015-02-05:
Jeg kan ikke helt lade være med at sige noget til Dansk Folkepartis ordfører – men det er sødt ment.
Det er jo lidt muntert, at hver gang Dansk Folkeparti finder et forslag, som er en implementering af et EU-direktiv, skal en pæn del af taletiden gå med at fortælle, at man ikke er blevet positiv over for EU, selv om man støtter et EU-direktiv.
Men jeg vil sige til hr. Mikkel Dencker: Det har jeg også været igennem engang, men det er mange, mange år siden, og det går over.
Så til forslaget her: Vi støtter forslaget.
Vi synes, det er godt, at man laver en bedre forebyggelse i forhold til større ulykker.
Vi synes, det er vigtigt, at rettighedshaverne skal kunne vise, at de har finansiel og teknisk kapacitet, at man også går ind og kigger på godkendelse af operatører, og at man får en sikkerhedsstillelse i forhold til afvikling og oprydning.
Det synes vi også er hensigtsmæssigt at gøre.
Det betyder jo, at det alt andet lige bliver en smule mere omkostningsfyldt at udvinde på land.
Det tror vi er meget fornuftigt at selskaber har i hovedet.
Noget andet, jeg så vil sige her, er, at dermed har vi jo ikke afsluttet en diskussion om eventuel udvinding af skifergas.
Der mener vi der er en lang række andre forhold, der i givet fald skal ind og vurderes.
Det sidste, jeg også vil tilslutte mig, er, at man kan forlænge de her geotermitilladelser.
Så til allersidst: Jeg kan faktisk ikke lide det der med overimplementering af EU-direktiver.
Det er, som om overimplementering er noget, vi selv gør.
Hver gang vi selv bestemmer noget, kalder man det overimplementering.
Det vil jeg også opfordre regeringen til ikke at arbejde i.
Andreas Steenberg (RV), 2015-02-05:
Radikale Venstre støtter dette lovforslag, fordi vi mener, at loven vil sikre, at boringer i undergrunden foregår sikkert for miljøet, naturen og medarbejderne.
Loven er en gennemførelse af en international aftale, som især handler om at følge op på en meget alvorlig ulykke i Sydamerika.
Med den her lov skal ansøgere løbende vurderes ud fra, om de har penge og kompetence til at gennemføre boringen ansvarligt og rydde op igen, når de er færdige.
Det er helt afgørende for, at regningen for oprydningen efter en boring ikke ender hos skatteborgerne.
Radikale Venstre ser loven som helt afgørende for, at der kan og må foregå boringer efter olie og andre råstoffer i Danmark.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Mikkel Dencker (DF), 2015-02-05:
Jeg kan med det samme sige, at Dansk Folkeparti også støtter lovforslaget her.
Det gør vi ikke, fordi det er et EU-direktiv.
Der er jo sikkert nogle partier her i Folketinget, som ikke engang behøver at læse mere end de første tre linjer, hvor der står, at det er implementering af et EU-direktiv, før de har besluttet sig for at stemme ja.
Så hvis der stod i EU-direktivet, at månen var en grøn ost eller jorden var flad, ville man knap nok opdage det.
Det ville blive vedtaget ved lov.
Men sådan ser vi ikke på det i Dansk Folkeparti.
Vi læser grundigt på tingene, og vi har besluttet os for at sige ja til lovforslaget her, fordi det simpelt hen er sund fornuft.
Tidligere i den her folketingssamling implementerede Folketinget andre dele af offshoresikkerhedsdirektivet, som netop har til formål at sikre, at der er god sikkerhed omkring udvindingen af olie og gas fra Danmarks undergrund.
Det er, som de foregående ordførere også har været inde på, rigtig vigtigt, at der er styr på sikkerheden, så vi undgår de ulykker, som man har set andre steder i verden, og som har haft meget, meget store konsekvenser for miljøet.
Det skal vi undgå her.
Der er mange kloge hoveder, der har sat sig sammen for at lave offshoresikkerhedsdirektivet, og jeg må da sige, at som lægmand kan det være svært at vide, hvad et godt eller dårligt sikkerhedsniveau er, når man udvinder olie og gas.
Men det er der heldigvis rigtig mange der har udtalt sig om i anledning af det her lovforslag og også det foregående lovforslag, og de står inde for det, der står i lovforslaget.
Det er rigtig godt, at vi her får en styrkelse af sikkerheden.
Vi får også stillet nogle krav til, hvordan der skal stilles sikkerhed for, at der faktisk også er de økonomiske midler til stede til at fjerne de her boreanlæg, når de engang er udtjente.
Den situation undgår man så, ved at der skal stilles en passende sikkerhed.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som vi ikke har fundet nogen anledning til ikke at støtte, på trods af at det jo er en følge af et EU-direktiv.
Derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti agter at stemme for, når lovforslaget tredjebehandles.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-05:
Jeg har selv haft fornøjelsen af at bo i udlandet igennem flere år og igennem flere perioder, både på den ene og den anden side af Atlanten, og det samme har rigtig mange i min vennekreds.
Og jeg ved, hvor meget skolen betyder, og hvor meget man kigger efter lige præcis de rigtige skoletilbud, når man skal træffe så store beslutninger som f.eks. at flytte til et andet land for at bosætte sig og arbejde.
Derfor er jeg slet ikke et sekund i tvivl om, at for mennesker, der får tilbudt et job i Danmark eller får en jobmulighed, eller for virksomheder, der overvejer at etablere sig, har det en stor betydningm, hvilke skoletilbud der er– det er jeg ikke det mindste i tvivl om.
For mange af de her mennesker – både danskere, der færdes i det internationale arbejdsmiljø, men også andre, der kommer hertil – betyder det meget, at børnene kan blive en del af et internationalt skolemiljø.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, ved jeg fra min egen vennekreds, at selv når man er kommet retur til Danmark, har det nogle gange været det rigtige tilbud at forblive i internationale skoler.
For det her skal selvfølgelig ikke være en konkurrent til de private og de frie skoler, som flere også har været inde på.
Det er ikke det, der er formålet med det for os.
Det skal være et supplement der, hvor man ikke har de her internationale privatskoletilbud.
Det er der rigtig mange steder man ikke har, og derfor tror jeg også, det her kan blive aktuelt flere steder rundtomkring i landet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-02-05:
Jeg blev meget opmuntret, da jeg fulgte valgkampen i Grønland, fordi der fra alle partiers side blev givet udtryk for, at Grønland står over for store problemer, at Grønlands partier og politikere er klar til at tage fat på løsningen af de her ting, og det er jo en utrolig glædelig udvikling.
Det, jeg så gerne håber, er jo, at det så bliver fulgt op med konkrete initiativer.
Men det skal være sagt, at det var glædeligt, at man nu anser Grønlands problemer for så væsentlige, at man lægger alle partitaktiske snedigheder til side.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Jeg skal bare spørge ordføreren, om han ikke har tillid til, at det grønlandske folk, det grønlandske Landsting, den grønlandske regering vil være i stand til at møde de udfordringer, som landet står over for?
Søren Espersen (DF), 2015-02-05:
Altså, i og med at Selvstyrekommissionens rapport var et forhandlingsresultat, er det da i teorien rigtigt nok, men det var et grønlandsk krav.
Der var ingen, der havde fundet på at stille det som krav fra dansk side, overhovedet.
Det blev fremført af hr. Kuupik Kleist og hr. Lars-Emil Johansen som noget afgørende, at bloktilskuddet skulle fastfryses og sikres.
Der blev ovenikøbet sagt af en af de herrer, at man aldrig ville kunne få et ja til selvstyreloven, hvis ikke man var sikker på, at man fik det bloktilskud.
Med hensyn til det andet mener jeg, at vi i rigsfællesskabet bør kunne drøfte alting, også Grønlands økonomi.
Jeg mener også, at der af og til er grønlandske politikere, der kritiserer Danmark og regeringen herhjemme.
Jeg hører bare sjældent, det går den anden vej.
Jeg hører meget sjældent den danske regering kritisere landsstyret, og det ærgrer mig egentlig lidt, for det bør da være sådan i et rigsfællesskab, at man kan snakke om tingene og kritisere hinanden.
Det håber jeg også hr. Johan Lund Olsen er enig med mig i.