runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2015-11-10:
Som nævnt er jeg freds- og forsvarsordfører i Alternativet, og vi har fra starten, også da det kom fra pressen, været meget positive over for den her indsats, da vi mener, at vi har en forpligtelse til som land at deltage i de FN-operationer, hvor det giver mening.
Derfor har vi egentlig heller ikke ændret holdning.
I Alternativet lider vi under – eller har det gode – at vi ligesom Enhedslisten lytter meget til vores bagland.
Og hastigheden er nogle gange et problem for os, når vi sidder her i Folketinget, hvor tingene skal gå rigtig stærkt.
Og nogle gange taler man så om nødvendighedens politik, hvor vi virkelig skal skynde os.
Men det her skal op igen på tirsdag, og jeg tror simpelt hen ikke på, at vi får de svar, vi efterspurgte i dag, til på tirsdag, og det har ingenting at gøre med, at jeg ikke tror på, at missionen bliver, som den skal være, eller at de oplysninger, jeg har fået, er korrekte.
Jeg tror såmænd bare ikke på, at vi på skrift får det fyldestgørende grundlag, som vi har efterspurgt, inden på tirsdag.
Også vores samarbejdspartnere fra Holland mangler måske at komme med nogle oplysninger.
Hvordan og hvorledes det kommer til at gå, ved jeg ikke endnu.
Så situationen er egentlig, at vi er meget positive over for indsatsen, men vi skal bare huske på, at den her indsats altså kommer, fordi der er sket nogle ting i Mali, som ikke har noget med FN at gøre.
Det er en ustabilitet, som vi heller ikke endnu har set hvordan vi vil løse, efter vi er kommet derned og har leveret det her bidrag.
Det er hverken regeringens eller forsvarets skyld, at jeg ikke er vidende om det endnu.
Det er simpelt hen mig, der ikke har fået stillet de rigtige spørgsmål endnu, så det vil jeg skynde mig at gøre, inden vi mødes igen.
Men fra Alternativets side må vi sige, at vi er skeptiske over for, om vi når at få de oplysninger, der skal til, før vi vil sende vores soldater i aktion, selv om det er en fredsbevarende indsats, og selv om vi stoler på, at meningen er den bedste.
Jeg savner også at høre meget tydeligt fra forsvaret, at den her mission, vi skal ud på, altså er noget, der giver mening for forsvaret.
Vi har fået en militærfaglig vurdering.
Hvis mandatet fra forsvarets side er, som det skal være, hvis alt er klappet og klart og den manual, der har været talt meget om, ikke er nødvendig – det har den ikke været siden 2009, forlyder det – og heller ikke er det nu, så er det okay med os.
Men jeg er meget i tvivl om, om ikke vi haster det her for hurtigt igennem.
April er der lang tid til, og hvis det er, fordi vi vil tækkes FN med en hurtig udmelding, så tænker jeg, at det ville være bedre at tækkes vores forsvar og så få helt styr på sagerne.
Og så vil vi være meget positive over for forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-10:
Tak for det.
Det drøftes jævnligt, om ikke forsvarspolitikken føres bag lukkede døre.
Det kan man bestemt ikke sige om den her sag, for det var pressen, der kunne fortælle os, at der nu ville komme en henvendelse om det.
Så derfor kan man sige, at vi som parti egentlig blev taget lidt med bukserne nede, eller hvad vi nu blev.
Men i hvert fald har vi haft lejlighed til at udtale os om, hvad vi troede vort parti ville svare på det, lang tid før det overhovedet var diskuteret, og lang tid før regeringen overhovedet bad os om noget som helst.
Så man kan sige, at det næsten er så åbne døre, som det kan være, altså at det er pressen, der beder Folketinget om at svare på, om man nu vil støtte en FN-mission.
Vi har dog ikke i Liberal Alliance ændret standpunkt i forhold til det, vi svarede på det tidspunkt, og vi kan så også se, at regeringen er kommet med et forslag om et bidrag, der er mindre end den første udmelding og måske mere afbalanceret og passende.
Så det er, hvad det er.
Derfor vil jeg bare sige i dag, at det her er en FN-mission.
Det er en vigtig mission.
Det er et afmålt bidrag, der bedes om, og det transportflybidrag og den specialoperation i form af et styrkebidrag, vi kan levere her, er vigtigt.
Det er fredsbevarende, og det er vigtigt for Danmark at være med der, hvor vi i alle sammenhænge forsøger både at holde fred, men dermed også at bekæmpe alle de tiltag, der skaber terrorister i verden.
Og endelig kan vi sige, at det her også kan modvirke, at en del måske kunne emigrere til Vesteuropa.
Så med den række af begrundelser kan Liberal Alliance derfor støtte det her forslag fra regeringen.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Som jeg har forstået det, vil der også være en lang række af de her retningslinjer, som ikke vil være endeligt klargjort, når vi skal stemme om det på tirsdag.
Så det tror jeg ikke kommer til at ændre så meget.
Den anden betænkelighed er jo, hvad det er for et scenarie, man sender folk ned i.
Og er det her noget, som bidrager til freden på lang sigt, eller kunne vi gøre nogle andre ting, der var mere meningsfyldte?
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-10:
Nu får vi jo mange ting afklaret.
Vi har allerede fået en del afklaret i dag, og det var oplysninger, der ikke var tilgængelige, da Enhedslisten afholdt hovedbestyrelsesmøde.
Så mit spørgsmål var, om ikke Enhedslistens folketingsgruppe ville overveje at tage det tilbage til hovedbestyrelsen, altså fordi man jo havde et uoplyst grundlag at tage stilling på her i weekenden.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Jeg er meget enig med den radikale ordfører i, at det er væsentligt at støtte FN, og det mener jeg faktisk også at Danmark skal gøre på en lang række andre områder.
Som jeg sagde, er der jo blevet skåret fuldstændig voldsomt ned i støtten til FN's institutioner, og det tror jeg at ordføreren og jeg er meget enige om er en katastrofe og noget, der skal op igen.
Altså, jeg tror ikke, at vi kommer til at få et helt ordentligt billede af, hvad det er for en type opgaver, der skal løses, før forslaget skal behandles færdigt om allerede en uge.
Vores bekymring er, at vi ikke synes, at retningslinjerne for den her mission er klare nok.
Det må vi jo forholde os til, uanset hvad der er tale om.
Det ville vi også have forholdt os til, hvis man var kommet med et af de andre forslag.
Men ja, der kan godt være et behov for at beskytte f.eks. nødhjælpskonvojer osv., men det er fuldstændig afgørende, at man har en bred strategi for det, der foregår, og jeg kan ikke forstå, hvorfor regeringen har valgt lige præcis at pege på det her bidrag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-10:
Men det var jo et glimrende tilståelsessvar, der blev givet her, for FN har anmodet om en lang række ting, det er korrekt.
Og det, jeg næsten hører ordføreren sige, er, at så er der nogle andre lande, der må få smudsige hænder, for at vi kan få lov til at have rene hænder.
Det synes jeg måske er at overlade problemet til nogle andre, fordi vi så ikke vil stå model til det i Danmark.
Men jeg synes bare, det er en erkendelse af, at man har brug for nogle gange at bruge nogle lidt hårdhændede metoder for at kunne det gode.
Det accepterer Enhedslisten sådan set i svaret her, men det er der bare nogle andre der skal tage sig af.
Det synes jeg måske ikke er så sympatisk.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
FN har anmodet om en lang række forskellige bidrag, og det er jo regeringens valg, kan man sige, at Danmark kommer med netop det her.
Der synes jeg at der kunne have været god mening i at foreslå nogle andre ting.
I øvrigt synes jeg også, man må se på, at der jo ikke er noget, der kan stå alene, og det militære bidrag kan heller ikke stå alene.
Man må da først og fremmest sætte ind på at få den politiske udvikling i gang og også sikre, at der kommer en tilstrækkelig udvikling i området.
Det synes jeg egentlig ikke at der bliver gjort nok for her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-10:
Jeg synes, at fru Eva Flyvholms analyse af situationen i Mali egentlig var meget præcis, og derfor kan jeg også sige, at jeg måske er overrasket over det, der så blev konklusionen af den analyse.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvis man gerne vil en hel masse gode ting, hvad jeg anerkender at ordføreren brugte tid på at reflektere over, kan det så ikke somme tider være nødvendigt for at kunne gøre de gode ting også at måtte bruge nogle hårde metoder?
Og hvis man ikke er i stand til at kunne bruge de hårde metoder, når nu eksempelvis FN anmoder om det, kan det så ikke stå i vejen for gerne at ville de gode ting?
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-10:
Det synes jeg faktisk er en uansvarlig måde at behandle spørgsmålet om krig på.
Det her kunne sagtens have været en bedre proces, der var strakt længere ud.
Det er den ene del af det.
Det andet er, som jeg sagde, at vi godt i nogle tilfælde kan bakke op om FN-missioner, men vi synes, der er nogle problemer i det her.
Marie Krarup (DF), 2015-11-10:
Der er forskellige grader af trusler.
Det er jo rigtigt, at der er islamiske grupper rundtomkring i hele verden, og hvis vi ønskede at udrydde islamiske grupper i hele verden, ville vi godt nok få meget, meget travlt.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at prioritere og sige, at det er dem, som har kapacitet til og mulighed for rent faktisk at true os, som vi må bruge vores meget begrænsede ressourcer på.
Derfor giver det mening, at vi er aktive i bekæmpelsen af Islamisk Stat i Irak, men det giver ikke mening, at vi er aktive i Mali, hvor der for øvrigt også er mange andre, der kan påtage sig de her opgaver.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-10:
FN har anmodet Danmark om at bidrage yderligere i en konflikt i Mali, som vi kender, og som igennem længere tid er eskaleret – og er en voldsom konflikt.
Jeg vil ikke sige, at jeg synes, regeringen kom elegant ind i den debat, men lad det nu være.
Udgangspunktet for Socialdemokratiet er, at når FN anmoder om hjælp, skylder vi som minimum FN at overveje det meget grundigt.
Det har vi så også gjort i Socialdemokratiet, og vi synes, at det bidrag, som regeringen nu beder os om at forholde os til, er et fornuftigt bidrag.
Det er vel sådan, at vi bidrager på tre områder.
Dels kan antallet af stabsofficerer, som vi i dag har 20 af dernede, øges til op til 30 personer.
Dels er der et bidrag, der gælder transportfly.
Vi ved alle, at behovet for transport er afgørende i sådan nogle konflikter.
Og endelig er der vel det, som der har været mest fokus på, nemlig at vi også skal have specialstyrker i op til 8 måneder, 30 mand, til Mali.
Det er, fordi der er nogle opgaver, som kun specialstyrker er i stand til at håndtere, men som er vigtige.
Det er indhentning af efterretningsopgaver, det er længerevarende patruljeaktiviteter osv., som vi synes er fornuftige.
Udgangspunktet er så også, at det er et FN-mandat.
Vi vil gerne kvittere for, at forsvarsministeren i morges orienterede Folketingets ordførere ganske grundigt om FN-mandatet.
Det synes jeg var ganske nyttigt, både når det handler om, at der eventuelt kan tages fanger, men også fordi man her har et bidrag, som er det, vi definerer som et hårdt bidrag.
Derfor vil jeg gerne sige på Socialdemokratiets vegne, at vi støtter regeringens beslutningsforslag om at yde FN bistand i Mali.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jamen der er også terrorgrupper i Mali.
Og jeg synes da, at man der kan argumentere for, at den terrorisme, der er i Mali, er en lige så stor trussel mod Danmark, som al-Qaeda og Taleban var i Afghanistan.
Så derfor synes jeg slet ikke, at Dansk Folkepartis argumentation hænger sammen.
Jeg er sådan set enig i, at der ikke er en direkte militær trussel imod Danmark i Afghanistan og måske heller ikke i Mali, men en militær trussel er jo ikke altid et argument for, at man kan finde det rimeligt at gå ind et sted, for der kan være andre problemstillinger, f.eks. flygtninge, der spiller ind.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-10:
De foregående talere har ganske glimrende redegjort for indholdet i dette ganske omfattende grundlag for nærværende beslutningsforslag.
Den her slags internationale aftaler er faktisk ganske komplicerede.
Til gengæld er formålet let at forstå: Det handler om at skabe udvikling og velstand, der forhåbentlig kan være med til at løfte nogle af verdens fattigste lande ud af fattigdom.
Oprettelsen af Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank er et vigtigt redskab til at hjælpe især udviklingslandene i Asien med hjælp til selvhjælp.
En veludbygget infrastruktur er helt afgørende for at skabe vækst og udvikling i mange af de lande i Asien, hvor velstanden er gået i en bue udenom.
Et godt eksempel kunne være Myanmar, der netop har afholdt landets første frie valg.
Hvis de demokratiske kræfter i landet skal have nogen mulighed for at ændre tilværelsen for landets millioner af fattige, kræver det støtte fra omverdenen.
Det gælder både i forhold til at forbedre Myanmars egen infrastruktur, men også i forhold til at binde landet sammen med nabolandene og resten af regionen.
For Venstre er det vigtigt, at Danmark deltager aktivt i investeringsbanken ved at indskyde kapital.
På den måde er Danmark med til at skabe muligheder for en bæredygtig udvikling, samtidig med at samarbejdet mellem de asiatiske lande øges.
Et afgørende forhold i forbindelse med oprettelsen af investeringsbanken er, at de asiatiske lande selv bidrager med finansieringen, endda fra visse lande med ganske betydelige beløb.
Dermed er udviklingslandene med til at tage et ansvar og løfte den risiko, som naturligvis er forbundet med at være en del af en investeringsbank.
Det er ligeledes helt afgørende, at investeringsbanken er et bredt samarbejde mellem traditionelle donorlande i Vesten og landene i Asien.
Dansk deltagelse i investeringsbanken kan på sigt få betydning for dansk erhvervsliv og muligheden for at øge eksporten til Asiens mange vækstøkonomier.
Danmark sender hermed et klart signal om, at vi prioriterer Asien og en udvikling i regionen, og det vil utvivlsomt være en fordel for danske virksomheder med specialer inden for eksempelvis energi, miljø og vand.
Claus Kvist Hansen (DF), 2015-11-10:
Dansk Folkeparti har med interesse gennemgået regeringens forslag til ratifikation af overenskomst om oprettelse af Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank.
Dansk Folkeparti hæfter sig ved, at bankens formål bl.a. er at fremme en bæredygtig økonomisk udvikling, skabe velstand og forbedre infrastrukturforbindelser i Asien.
Dansk Folkeparti hæfter sig desuden ved, at formålet med banken bl.a. søges gennemført ved at udnytte de til rådighed stående ressourcer til at finansiere en sådan udvikling i regionen.
De omtalte ressourcer er bl.a. de i alt ca. 500 mio. kr., som regeringen foreslår anvendt til banken; hertil kommer ca. 2 mia. kr. som garantikapital.
For så vidt angår bankens hovedsigte, nemlig udvikling af infrastruktur i Asien, er det Dansk Folkepartis holdning, at infrastruktur er et særdeles vigtigt element dels i den helt grundlæggende udvikling af en hvilken som helst region, dels efterfølgende for at fastholde eller ligefrem videreudvikle en erhvervet position.
Det fremsatte forslag vidner om, at udenrigsministeren et stykke hen ad vejen deler Dansk Folkepartis opfattelse på dette punkt.
Faktisk kunne man ønske, at udenrigsministerens positive syn på infrastruktur så at sige smittede af på andre dele af regeringen – f.eks. i forhold til den helt nødvendige udvidelse af motorvej E45 mellem Randers og Horsens; her ses et lidt mere afdæmpet engagement i infrastrukturinvestering.
Hvem ved, måske når denne asiatiske investeringsbank at komme Østjylland til undsætning, før regeringen gør det.
Men tilbage til lovforslaget.
Man må sige, at ambitionsniveauet ikke fejler noget.
Men for at sikre, at midlerne bliver en fornuftig investering, er det efter DF's opfattelse meget vigtigt, at regeringen lægger sig i selen for at sikre, at danske virksomheder kommer i betragtning, når investeringsbankens projekter skal gennemføres.
Som i alle andre sammenhænge, hvor Danmark poster betydelige ressourcer i udvikling, er det vigtigt, at regeringen til stadighed sikrer sig, at investeringsbankens midler forvaltes korrekt og med omhu.
Dansk Folkeparti er overbevist om, at regeringen kan tilslutte sig dette, og Dansk Folkeparti ser positivt på det fremsatte forslag.
Nick Hækkerup (S), 2015-11-10:
Socialdemokratiet støtter medlemskab af banken af tre grunde.
Den første er, at det varetager udenrigspolitiske interesser.
Medlemskab af banken er et signal om, at Danmark interesserer sig for og ønsker tættere tilknytning til Asien, ikke mindst Kina, og banken får efter det oplyste en størrelse, så den kan få reel betydning for udviklingen i Asien, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi er med.
Den anden er i forbindelse med varetagelse af udviklingspolitiske interesser.
Banken har bl.a. til formål at fremme bæredygtig udvikling og styrke sammenhængskraften gennem infrastruktur og investeringer med særlig opmærksomhed på de mindst udviklede lande.
Den tredje er, at det her jo også handler om varetagelse af vores egne handelspolitiske interesser.
Banken vil kunne være med til både direkte og indirekte at åbne markeder for danske virksomheder og dermed være af betydning for virksomhedernes muligheder for at afsætte deres produkter på de markeder, og det fører igen til, at der bliver skabt arbejdspladser herhjemme til glæde for vækst og velfærd.
Det fremgår, at banken i starten vil koncentrere sig om transport-, energi- og vandsektoren – alle områder, hvor behovene er enorme, og hvor Danmark har meget at byde ind med.
Af de tre grunde er der al mulig grund til at støtte vores medlemskab af banken.
Af beslutningsforslaget fremgår det – og jeg citerer – at Danmark under forhandlingerne om oprettelse af banken har arbejdet for, at banken, herunder i sine politikker, lever op til internationale standarder i forhold til ledelse, udbudsregler, fattigdomsorientering, miljø- og klimahensyn samt social ansvarlighed.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at Danmarks indsats på de punkter bærer frugt.
Der er redegjort for, at man er nået et godt stykke vej med det, men det er noget, som ikke er afsluttet endnu, men vi vil selvfølgelig med interesse følge det videre arbejde.
Endelig noterer vi med tilfredshed, at udenrigsministeren i svar på spørgsmål nr. 1 har oplyst, at det er vurderingen, at styreformer og beslutningsprocedurer lever op til de standarder, der bør kræves af internationale udviklingsbanker.
Socialdemokratiet kan på den baggrund støtte forslaget til folketingsbeslutning om Danmarks ratifikation af overenskomst om oprettelse af Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Først vil jeg gerne takke fru Karina Due for bekræftelsen af, at ved et ja får Folketinget meget mere at skulle have sagt i forhold til de andre lande.
Jeg synes, det er glædeligt, at den indrømmelse fra Dansk Folkepartis side kom på bordet.
I forhold til hvordan man så vælger at bruge den indflydelse, vil jeg ikke drage nogen konklusioner om, hvorvidt partierne vælger at inddrage almindelige danskere.
Det er vel bekendt, at nogle partier er mere topstyrede end andre.
Jeg kan sige, at i Venstre er det sådan, at når vi tager stilling til en lang række spørgsmål, inddrager vi vores medlemmer, og vi har en dialog med borgerne om, hvordan det skal ske.
Men jeg kan kun svare for mit eget parti og ikke for, hvordan andre partiers beslutningsprocedurer måtte være.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man vil respektere en afgørelse: Ja.
Karina Due (DF), 2015-11-10:
Ministeren udtaler, at vi ved et ja den 3. december får mere magt her i Folketinget til at vælge til i forhold til EU.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, men samtidig fratager vi jo den almindelige dansker retten til at være med i den beslutning.
Vi ser gang på gang, at der i befolkningen er meget mere skepsis i forhold til EU, end der er hos japartierne i Folketinget.
Så virker det på mig, som om japartierne nu presser på for at få magten til at bestemme uden at inddrage befolkningen, ene og alene fordi den danske befolkning ikke makker ret.
Ligesom udenrigsministeren kommer jeg fra Jylland, og der kalder vi det ikke træls, der kalder vi det faktisk en katastrofe.
Vil ministeren garantere, at man ved et nej den 3. december vil respektere folkets dom og ikke kræve en ny afstemning i nær fremtid?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Hvis Enhedslistens medlemmer fremover snakker sammen om, hvem der skal spørge om hvad, og jeg så svarer på det, så kunne vi måske få tid til nogle andre spørgsmål.
For jeg har sagt tydeligt, at når vi har en folkeafstemning her, er det jo, fordi der er tale om suverænitetsafgivelse.
Vi har klart sagt, hvordan vi ønsker at udnytte den suverænitetsafgivelse, hvad det er for 22 retsakter, vi i fællesskab har valgt at vælge til.
Men det er en suverænitetsafgivelse.
Det er derfor, vi har afstemningen, og vi tilkendegiver, hvilken fremtidig procedure der vil være i den forbindelse.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-10:
Nu synes jeg jo, at bevisbyrden i den her sag ligger hos regeringen.
Det er regeringen, der vil afskaffe retsforbeholdet.
Så burde man jo også have gjort sig den umage f.eks. at slå op på internettet i EUR-Lex, hvor man kan se, hvor mange retsakter der allerede er vedtaget.
Man kan også se, hvor mange forslag der er på vej.
Der er også det faktum, at et ja betyder, at et flertal i Folketinget uden at spørge befolkningen kan tilslutte Danmark en uendelighed af retsakter, der måtte komme fremover.
Det er jo det, som et ja betyder.
Så synes jeg bare, at det ville være ærligt og redeligt af regeringen at fortælle befolkningen, at det er sådan, det forholder sig, i stedet for at give indtryk af, at det kun er 22 retsakter, som man i øvrigt heller ikke vil gøre ordentligt rede for.
Der har vi jo spurgt, om vi kan få vide, hvad der er retstilstanden i de andre medlemslande, hvad det angår.
Er det ikke rimeligt, at man, når det er regeringen, der vil afskaffe retsforbeholdet, lægger åbent frem for befolkningen, hvad konsekvenserne er?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
I forhold til antallet af retsakter, som hr. Finn Sørensen nævner, så ville et svar kræve, at man vidste præcis, hvilke retsakter der er.
Jeg forstår ikke, at hr. Finn Sørensen stiller spørgsmålet her på et tidspunkt, hvor vi har været igennem en meget, meget lang udvalgsbehandling, hvor ethvert spørgsmål af den art har kunnet blive behandlet af enten Udenrigsministeriet eller af Justitsministeriet igennem de helt almindelige procedurer, der har været.
Sagen er, at vi i lovforslaget har henvist til, hvad det er for 22 retsakter, vi aktivt ønsker at tilvælge; vi har nævnt, hvilke 10 retsakter på området vi ikke ønsker at tilvælge; og så har vi sagt, at det, der drejer sig om artikel 78 og 79 vedrørende asyl- og udlændingepolitikken, vil vi slet ikke have til debat.
Det lægger vi over i en særlig kategori, hvor vi politisk tilkendegiver, at hvis vi nogen sinde skal gå i den retning, så vil det først kræve, at der bliver afholdt en ny folkeafstemning på området.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-10:
Tak, og nu til noget andet: For det første vil jeg gerne bede ministeren om at lade være med at rejse rundt med en påstand om, at Enhedslisten går ind for, at vi skal afgive suverænitet til EU, når det drejer sig om asyl- og indvandringspolitik.
Det har Enhedslisten aldrig nogen sinde givet udtryk for.
Tværtimod mener vi, at vi også på det område vældig fint kan og skal samarbejde på et mellemstatsligt niveau, og det ved udenrigsministeren udmærket godt.
Så lad være med at fare rundt med den påstand.
Jeg vil gerne have et løfte om, at det gør ministeren ikke mere.
Så vil jeg spørge: Kan ministeren bekræfte, at inden for det retlige område, som folkeafstemningen handler om, er der i EU allerede vedtaget mere end 600 retsakter, og at et ja betyder, at et flertal i Folketinget uden at spørge befolkningen kan tilslutte Danmark alle disse mange retsakter, hvis flertallet ønsker det?