Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Det er jo meget vigtigt, synes jeg, at det er reelle job, og det er derfor, at revalidering og støttede job osv. ikke er med i lovforslaget.
Det vil jeg altså heller ikke arbejde for at de kommer.
Det er noget, vi har diskuteret i kredsen, der har forhandlet det her, og det er 2½ års fuldtidsjob for at få en permanent opholdstilladelse.
Der er ingen tvivl om, at jeg ser det her som et forslag, der skal sikre en bedre integration, og det var også det, jeg startede med at sige.
Så jeg forventer ikke et fald i antallet af familiesammenførte.
Jeg mener, at prøven er tilrettelagt på en sådan måde, at man får nogle oplysninger, skal igennem en prøve, som jeg mener de fleste vil kunne bestå, og at den sprogtest, der vil være, lægger op til det videre forløb, man skal forberede sig på i Danmark.
Så det er simpelt hen det, der er formålet med det, set fra en konservativ synsvinkel.
Det næste spørgsmål er: Når folk har været her i mange år og de skal have tidsubegrænset opholdstilladelse, så skal de dokumentere, at de har været i beskæftigelse i 2½ år i løbet af de sidste 8 år.
Så har jeg læst mig frem til, at f.eks. fleksjob eller alle de andre beskæftigelser med støtte fra kommunen eller staten ikke tæller med som arbejde.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til, at fleksjob f.eks. er med til at give folk dokumentation for, at de har været i beskæftigelse, så de kan få tidsubegrænset opholdstilladelse?
Vi står her med et forslag, der gerne skulle føre til, at vi får en bedre integration af de udlændinge, der kommer til Danmark.
Forslaget er jo en udløber af velfærdsforliget og for os Konservative er det afgørende, at vi i fremtidens velfærdssamfund får alle grupper til at deltage aktivt i bestræbelserne på at opretholde det serviceniveau, vi forventer os af en velfungerende offentlig sektor, og det vil jo sige gode hospitaler, skoler, ordentlig ældrepleje osv.
Det kræver, at alle kræfter deltager på arbejdsmarkedet, så vi dels har hænder nok til at klare opgaverne, dels undgår, at for mange kommer på passive overførselsindkomster.
Derfor synes vi Konservative, at det er fornuftigt, at de mennesker, der har besluttet sig for at leve i Danmark resten af deres liv, også får et lille forhåndskendskab til det danske samfund og det danske sprog.
Den lille sprogtest, der vil komme, er også med til at fremhæve vigtigheden af det at kunne dansk, når man bor i Danmark.
Dansk er jo et svært sprog, men vil man studere eller arbejde i forretning, i det hele taget have kontakt med danskere, så kræver det, man kan sproget, og det er sprogtesten så et startskud til.
Derudover er der indført et beskæftigelseskrav og en såkaldt integrationseksamen, som skal være bestået, før man kan få permanent opholdstilladelse og så i øvrigt gå fra starthjælp til kontanthjælp.
Det skal ses som en motivation til at komme ud på arbejdsmarkedet, da man dermed erhverver sig nogle fordele ved at kunne forsørge sig selv samt at have lært dansk.
Vi Konservative håber, at de tiltag vil medvirke til, at vi får en bedre integration af udlændinge, der kommer til Danmark, samt at flere vil blive selvhjulpne.
Men lovforslaget indfører så også en udvidelse af jobkortordningen til flere uddannelsestyper samt en helt ny greencardordning.
Det er noget, vi har været meget optaget af som Konservative, da det er vigtigt, at vi kan tiltrække den nødvendige arbejdskraft for at få det optimale ud af opsvinget, særlig hvad angår de højteknologiske virksomheder, der mangler kvalificeret arbejdskraft.
Selvfølgelig er det bedst at benytte sig af de kvalificerede folk, vi selv har i Danmark allerede, men der kan jo opstå flaskehalse eller mangle ganske særlige eksperter på et område.
Desuden er det jo også sådan, at der ofte er danskere, der finder det udviklende og lærerigt at komme til udlandet og arbejde der for at få nogle erfaringer med andre landes måde at gribe tingene an på, og det vil være naturligt for udlændinge også at komme til Danmark og prøve kræfter med danske virksomheder.
Lovforslaget indeholder også en bestemmelse om, at de religiøse forkyndere, der kommer til landet, skal gennemgå den indvandringsprøve, der er omtalt i lovforslaget.
Det har mødt
stærk kritik fra de trossamfund, der bliver berørt af det, og vi kan se på høringssvarene, at det bliver betragtet som meget besværligt i forbindelse med at få forkyndere hertil.
Jeg kan godt se, at der kan være nogle praktiske problemer forbundet med at tage denne prøve, og der må vi så prøve at gøre det så lempeligt som muligt.
Men ellers synes jeg nu, at det er ganske godt, at de forkyndere, der skal forkynde og også rådgive deres menigheder om livets store spørgsmål, ved lidt om det danske samfund og kan lidt dansk.
For at dette forslag kan blive til fordel både for det danske samfund og for den enkelte udlænding, kræver det opbakning fra samtlige aktører.
Kommunerne skal være bedre til at hjælpe indvandrerne i job.
Der er mangel på arbejdskraft, og alligevel hører vi om virksomheder, der står og mangler medarbejdere, og når de ringer til kommunen, får de at vide, at der er ikke nogen egnede.
Det duer simpelt hen ikke.
Mere fleksibilitet i form af at sende udlændinge ud i job, så snart de er kommet hertil, kombineret med sprogundervisning er også en vej at gå.
Det rummer loven muligheder for i dag, men jeg tror, vi skal følge meget stramt op på den lovgivning, der ligger som baggrund for »En ny chance til alle«, for at tingene skal lykkes både for samfundet, der behøver alle hænder, og for den enkelte udlænding selv.