runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2014-12-16:
Det er jo et lovforslag, der følger op på de store olieudslipsulykker i andre dele af verden – specielt i Mexicanske Golf – og dermed er det en implementering af et EU-direktiv.
I den forbindelse er der en diskussion om, hvem der så er dem, der har ressortansvaret.
Jeg er helt enig i, at ressortansvaret ikke kan ligge i Klima- og Energiministeriet, fordi det må ligge et andet sted.
Den diskussion har Ellen Margrethe Basse, som er professor på Aarhus Universitet, deltaget i, og hun har påpeget, at det lå naturligt i Miljøministeriet.
Det må jeg sige også er noget, jeg umiddelbart ville synes var naturligt, altså at det ligger i Miljøministeriet i stedet for i Beskæftigelsesministeriet.
Så derfor vil jeg bare sige her, at jeg har stillet spørgsmål og fået svar.
Jeg vil ikke sige, jeg er helt tilfreds med svaret, men inden jeg gik herop, så jeg jo så i dokumenterne, at den beslutning har statsministeren allerede taget, og at det er blevet læst op her i Folketinget ved en kongelig resolution af 3. november.
Så var det, jeg begyndte at tænke: Nå ja, så behøver jeg sådan set ikke at jage en minister op, når statsministeren allerede har bestemt, at det er flyttet.
Det er måske ikke den mest hensigtsmæssige arbejdsmetode, vil jeg gerne påpege.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil påpege, inden vi går til afstemning, er, at jeg ikke tror, det ligger bedst i Beskæftigelsesministeriet.
Ellen Margrethe Basse påpeger jo - og med rette, synes jeg – at vi i det her land indimellem er lidt sjuskede med at implementere EU-lovgivning, og jeg er lidt bange for, at det her er lidt sjusk.
Men nu vedtager vi det her, og jeg vil ikke forhindre det, og så vil jeg forfølge statsministerens beslutning om at flytte den over i Beskæftigelsesministeriet, fordi ansvaret jo må være hendes helt og holdent.
Hun har det sådan set også formelt, altså at hun selv kan bestemme, hvor sager skal afgøres.
Det hindrer ikke Folketinget i at drøfte det, og det vil jeg så gøre, når lovforslaget er vedtaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-16:
Jeg kan godt lige prøve at gøre det igen; jeg tror ikke, det hjælper.
Jeg vil høre, om vi eventuelt kunne få det omdelt, så vi bedre kan sætte os ind i talen af hr. Henning Hyllested.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-16:
Men jeg skal gerne sørge for, at det bliver rundsendt, i hvert fald i Transportudvalget.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-16:
Det skal ikke hedde sig, når vi får et så veloplagt oplæg i en tale af Enhedslisten, at vi ikke kommer med et svar.
Det er jo i hvert fald en oplevelse i den grad at overvære, kan man sige, Enhedslisten som defensor for Parcelhusdanmark; det er dejligt at opleve Enhedslisten have blik for den del af Danmark også.
Jeg kan se, de knytter næven dernede i salen.
De frygter så for, at det her vil komme som en snelavine fra kommunens side i forhold til at pålægge folk at rydde fortov.
Der var en afgørelse, som viste, at det var en forkert forvaltning, man havde, indtil nu.
Og det er sådan set en tilbagevenden til den måde, man har forvaltet loven på hidtil, og det vil sige, at man kan være ganske rolig, hvis man er parcelhusejer, som jeg selv er, og bor ud til et fortov: det er vores ansvar at feje sne, når sneen ellers falder.
Så er sagen her, at hvis man bor på en hjørnegrund, er det fortovet hele vejen rundt, som er husejerens ansvar
Jeg ved ikke, om man kan sige, det er ret og pligt, men det synes jeg er rimeligt nok.
I hvert fald ville det være temmelig voldsomt, hvis man skulle have kommunen ud at feje sne på nogle få meters fortove, der er, på det ene hjørne og det andet hjørne.
Det er sådan, det er: Hvis man har et hus, har man ansvaret for at feje sneen, hvis sneen falder på det fortov, der er langs med den grund, man ejer.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-16:
Men vil ministeren ikke indrømme, at der er en fare for, at det kommer væltende som en lavine, hvis det er sådan, at kommunerne virkelig begynder at gøre brug af det her?
Men kommunerne skal jo spare.
De bliver holdt i et stramt, stramt økonomisk greb og skal jo finde på besparelser og nye besparelser hele tiden – og det her var vel et oplagt sparemål.
Magnus Heunicke (S), 2014-12-16:
Den frygt deler jeg simpelt hen ikke.
Altså, det er jo i årtier – hvis ikke endnu mere – at vi har haft den regel her i Danmark.
Jeg tror, at alle, der har et hus, der grænser op til offentlig vej, har den opfattelse, også selv om de bor på en hjørnegrund – jeg ved, at der er nogle, der simpelt hen køber hus efter det – at man selvfølgelig skal skovle sne på det fortov, der er ud til den grund, man har.
Og det bør også være sådan fremover, at det er ens eget ansvar; hvis man har et hus, skal man også sørge for, at der er skovlet sne på fortovet udenfor.
Man kan vælge at købe sig fra det, hvis man har lyst til det, men ellers skal man jo, som jeg selv gør det, ud at svinge sneskovlen.
Og jeg synes ærlig talt, det ville være temmelig kaotisk at forestille sig, at man kun har ansvaret for at skovle sne på det stykke, som man har en sti eller en indkørsel der fører ud til, så kommunen skal ud at finde alle de hundredvis, måske tusindvis, af hjørnegrunde, der er i landets forskellige kommuner, og skovle sne på de strækninger.
Det ville jeg synes var en kæmpestor byrde at pålægge samfundet, når det egentlig er den enkeltes pligt.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-16:
Det var måske også derfor, det var rigtig smart, hvis kommunen så påtog sig at rydde de her stier og fortove.
Kommunen har jo den store fordel, at man har stordriftsfordelen i forbindelse med at gøre det der, og derfor ville det selvfølgelig være ret og rimeligt.
Det har ikke noget med en hjørnegrund at gøre.
Skal en grundejer nu ud over at passe det fortov, han har adgang til, også passe det helt om på den anden side, som er en del af det her store kommunale areal?
Det samme gælder det andet eksempel.
Det er det aktuelle eksempel fra Sønderborg, hvor grundejerne selvfølgelig skal rydde der, hvor de har adgang, men så er der også den anden side, som de ikke har adgang til – og det er ikke en hjørnegrund, det er faktisk en stor omvej at komme derom – og hvor kommunen indtil nu faktisk har ryddet det; det er nemlig en skolevej.
Der bliver grundejerne så nu pålagt at skulle rydde sne.
Så der er mange andre eksempler på urimeligheder og mærkværdigheder, minister.
Christian Juhl (EL), 2014-12-16:
Jeg vil gerne høre arbejdsministeren, om han ikke har tænkt over, at alt det her med at rydde stenene af vejen, sådan at beskæftigelsespolitikken og de ting, der har med de arbejdsløse at gøre, rykker tættere og tættere på kommunerne, udgør en stor risiko. Jeg satser stadig væk på, at det ikke er de borgerlige, der skal til magten efter et valg, men risikoen er der, og så ville det jo, når de fleste sten var fjernet fra landevejen, være så let som ingenting bare at buldre derudad og sige: Så napper vi a-kasserne bagefter.
Det var ikke så klart et svar, hvad angår frygten.
Jeg er enig i, at vi er nødt til at tage kampen.
Men for at tage kampen skal vi se med meget åbne øjne på, hvad den handler om.
Er det ikke en del af kampen netop at være opmærksom på, hvad der sker, mens man selv har magten?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-16:
Det er også derfor, man skal bruge den tid, hvor man har magt/indflydelse, til at gøre det rigtige, og jeg synes, vi gør det rigtige over for arbejdsløse medborgere, nemlig giver dem instrumenter til at komme tættere på jobmarkedet.
Det er for mig en særdeles vigtig opgave.
Så må jeg sige til hr. Christian Juhl, at jeg tror, at vi begge godt ved, hvad et flertal med 90 mandater kan finde på.
Det kan man jo ikke forhindre.
Sådan er demokratiet også.
Men som jeg sagde i mit første svar til hr. Christian Juhl, må vi i givet fald have en fælles kamp, altså hvis der er nogen, der har intentioner om at fjerne a-kasserne, som vi kender dem i dag.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-16:
Ministeren skitserer, at der her er tale om en reform, som sikrer en indsats, der i højere grad er individuelt tilpasset.
Det er efter mine begreber i modstrid med en individuelt tilpasset indsats.
Hvordan kan ministeren argumentere for, at det skulle være en individuelt tilpasset indsats, når det er sådan, at man tvinger alle arbejdsløse til ni samtaler på ½ år?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-16:
I politik tror jeg ikke det er klogt at være skuffet, men hvis jeg et øjeblik skulle tillade mig at være skuffet, må jeg måske være lidt skuffet over, at hr. Eigil Andersen bruger det, at vi skal tættere på den enkelte arbejdsløse, som et argument for, at den her lov ikke er god. Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen: Jeg tror, jeg har den stik modsatte opfattelse.
Hvis man skal behandle folk med værdighed og respekt, hvis man skal tage afsæt i, hvilke kompetencer de har, og hvilke kompetencer de måske mangler, så skal man jo kende de mennesker, vi taler om her.
Derfor handler det her om respekten for den enkelte.
Så kan man jo vurdere, om ni samtaler på 6 måneder er meget eller lidt.
Jeg tror, det er lige tilpas til, at jobcentrene og a-kasserne er i stand til at give et bedre og mere individuelt tilbud til den enkelte arbejdsløse.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-16:
Jeg tror nemlig godt, de kan finde ud af det i løbet af tre samtaler.
Og hvis der så er brug for nogle flere, kan jobcenteret indkalde den pågældende til nogle flere samtaler.
Vi er jo enige om, at det bør være individuelt tilpasset, men det er det, der ikke sker på det her punkt i reformen.
Hvor lang tid tror ministeren der går, før Folketinget er nødt til at blive samlet, fordi man har fundet ud af, at så mange samtaler er hul i hovedet og man derfor bliver nødt til at lave det om igen og nedsætte antallet?
Hvor lang tid mon der går?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-16:
Tro er som regel noget, man klarer søndag formiddag kl. 10; men jeg vil gerne sige, at viden på det her område jo er godt at have med sig.
Vi har faktisk også konkret viden om, at det at komme tættere på den enkelte arbejdsløse er med til at kunne sikre, at man kan give en bedre vej tilbage til de jobåbninger, der er.
Derfor skal man jo se hele reformen i en sammenhæng.
Derfor vil jeg sige til hr. Eigil Andersen: Jeg tror, at lige præcis det at behandle den arbejdsløse individuelt og med respekt kræver, at man kommer tættere på, og kræver, at man tør tale med hinanden.
Derfor tror jeg faktisk på, at det her er noget, der kommer til at virke og bliver til gavn for de mennesker, som gerne vil tilbage på arbejdsmarkedet.
Det sidste er jo i givet fald en politisk kamp, som jeg tror vi kan blive forenet om.
Jeg tror, at en af de ting, der er helt afgørende for, at vi kan få arbejdsløse i beskæftigelse, er, at de virksomheder, som ligger lige præcis i vores lokalområde, også kan få den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Der tror jeg at der ligger en vigtig opgave i hele reformen, altså med hensyn til at kommunerne er med til at medvirke til det.
Karen J. Klint (S), 2014-12-16:
Når jeg går på talerstolen nu, er det ikke, fordi der i det store er forskel på sagsbehandlingen af lovforslaget om indfødsrets meddelelse i forhold til ellers.
Der er altid nogle, der bliver taget af på grund af nogle forskellige forhold, og det er der også denne gang.
Men der er så også en særlig situation.
Vi har været igennem rigtig mange ansøgninger op til lovbehandlingen her, og der er så under sagsbehandlingen fundet nogle, som jeg vistnok her godt kan kalde ret enslydende lægeerklæringer.
Og det er blevet besluttet, at vi godt vil se lidt ekstra på de lægeerklæringer, fordi vi synes, de er for enslydende til, at de måske har den største sandhedsværdi for de mennesker, de omhandler.
I ændringsforslaget fra justitsministeren er et samlet udvalg enige om, at de pågældende mennesker tager vi ud.
For der pågår nu en undersøgelse af den speciallæge, der har udfærdiget lægeerklæringerne, og så synes vi ikke, at vi skal sagsbehandle de pågældende sager færdig, før vi har resultatet af den undersøgelse, der er sat i værk.
Det er derfor, vi foreslår, at lovforslaget her deles op, sådan at vi har ni personer på et restforslag, som går tilbage til udvalget til videre behandling, hvorimod hovedforslaget fortsætter den almindelige behandling.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-16:
Nu har jeg lyttet meget omhyggeligt til de to indlæg, der har været her, af hr. Eigil Andersen og hr. Christian Juhl.
Jeg bemærkede også, at hr. Christian Juhl startede sit indlæg med at sige, at der såmænd også var noget fornuftigt og positivt at sige om beskæftigelsesreformen.
Men så stoppede det også der, og så var der mange torne, som blev luftet.
Må jeg starte et andet sted, nemlig med at sige tak til et både stort og et bredt flertal i Folketinget for, at vi nu i dag andenbehandler og i løbet af ugen tredjebehandler og dermed vedtager den nye beskæftigelsesreform.
Det store brede flertal synes jeg viser, at vi får en reform, der er både visioner og retning i.
Jeg kan jo roligt tillade mig at rose reformen, da det jo er arbejde, der er udført af min forgænger, men som jeg personligt gerne dribler videre.
Jeg synes, vi nu får skabt rammerne, får udstukket pejlemærkerne for beskæftigelsesindsatsen fremover.
Det næste, som vi er mange der vil være optaget af, er at få reformen implementeret ude i det virkelige liv.
Der skal ikke herske tvivl om, at der venter både landets kommuner og a-kasser en vigtig opgave i det nye år med også at få de intentioner, der er i reformen, til at virke i det virkelige liv.
Vi skifter spor, når det gælder beskæftigelsesindsatsen.
Samtidig sikrer vi, at danske virksomheder nu bliver inddraget og på alle måder bliver en vigtig samarbejdspartner, også når det gælder om at løfte de svageste på vores arbejdsmarked.
Så jeg skal bare sige, at jeg er glad ved, at jeg som beskæftigelsesminister er den, der får lov til at drible reformen her i hus, og jeg er glad ved, at der står et så stort og bredt flertal bag; det fortjener en reform som den.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-12-16:
For det første vil jeg sige, at hvis man gerne vil bekæmpe fattigdom, ville det måske være en god idé at lade være med bare at acceptere, at VKO-flertallet besluttede, at mennesker, som er syge, ikke må få penge, når det er helligdag.
Det giver da ingen mening.
For det andet vil jeg sige, at jeg er glad for, at statsministeren selv bringer reformerne op, for vi har jo sammen afskaffet nogle af fattigdomsydelserne.
Det er rigtig godt, det er noget af det, som har trukket i den rigtige retning.
Men desværre har statsministerens regering jo også lavet en førtids- og fleksreform, som tog penge fra nogle af dem, som har allermindst, og en kontanthjælpsreform, som tog penge fra nogle af dem, der har allermindst.
Og man har lavet en skattereform, som betyder, at dem, der står uden for arbejdsmarkedet, rammes hårdt, mens man samtidig giver skattelettelser i toppen af samfundet.
De reformer, som statsministeren stolt henviser til, er jo noget af det, som er med til at øge uligheden i det danske samfund, og jeg synes, det er et problem, når uligheden øges.
Jeg synes ikke bare, det er vigtigt at bekæmpe fattigdom – det synes jeg det er – men jeg synes også, det er et problem, når uligheden øges, og jeg vil gerne spørge om to ting.
Det første fik jeg nemlig ikke svar på.
Det var: Hvad er statsministerens holdning til, at velstanden klumper sig sammen hos et mindretal i toppen?
Er det et selvstændigt problem?
Spørgsmål nr. 2: Vil statsministeren tage nogle initiativer inden valget, der kan trække i en anden retning, der kan sikre, at uligheden faktisk mindskes, frem for at afstanden mellem rig og fattig vokser?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-16:
Hr. Lars Løkke Rasmussen taler udenom, for jeg blev stillet spørgsmålet, om det ikke er rigtigt, at væksten kommer til at stige med 0,1 pct. i 2016, og det svarede jeg på ved at sige, at det er rigtigt, men det er jo, fordi den stiger tilsvarende meget i 2015.
Det vil ikke være det samme hvert år, men det er rundt regnet, i gennemsnit, 3 mia. kr. om året.
De penge har hr. Lars Løkke Rasmussen ikke.
Hvorfor?
Fordi man har en eller anden tåget plan om – vi må ikke se, hvordan planen er – at man vil bruge alle de penge til skattelettelser.
Så jeg vil spørge hr. Lars Løkke Rasmussen: Kunne det ikke være fantastisk at lægge en plan frem for, hvordan nulvæksten fungerer?
Er det ikke rigtigt, at vi med vores økonomiske politik har bedre råd til at udvikle den offentlige sektor, end man har med den plan, som Venstre måtte have?
Hr. Lars Løkke Rasmussen og Venstre skylder danskerne en plan, og jeg konstaterer, at man ikke ønsker at tale om den nulvækst, som man selv har foreslået.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-16:
Tak for det, formand.
Og selvfølgelig tak til statsministeren for muligheden for at spørge her i dag.
Jeg kunne ikke lade være med lige at slå op i Økonomisk Redegørelse, som regeringen jo kom med i sidste uge, for statsministeren siger, at der vil være nulvækst fra 2015 til 2016, og at det jo skyldes, at der i 2015, altså næste år, er højere udgifter.
Det kan man selvfølgelig sige er rigtigt nok, for der står jo, at der er højere udgifter på asylområdet i 2015.
Så regeringen fortæller selv med Økonomisk Redegørelse, at der er de højere udgifter i 2015, som så gør, at man har det, der jo så beregnes til nulvækst i 2016, fordi der er højere udgifter på asylområdet i 2015.
Det er nok en nyttig oplysning for mange danskere
, tror jeg.
Se, når det er sidste spørgetime her før jul og vi sikkert går ind i en tid, hvor mange danskere tænker, at når der er valg i 2015, bliver det nok meget godt med nogle juledage, der er lidt politikfri, så giver det selvfølgelig anledning til at reflektere lidt over de spørgetimer, vi har haft, og som er gået.
Og bare rolig, statsminister, det er ikke for at klandre statsministeren for manglende svar eller sådan noget; det kunne jeg jo godt have for vane at gøre, men det er det faktisk ikke.
Når vi er enige om, at 2.000 kr. er rigtig mange penge, så er vi vel også enige om, statsminister, at 10.000 kr. er fem gange så mange penge?
Det er rigtig mange penge.
Altså, hvis 2.000 kr. er mange penge, er 10.000 kr. rigtig, rigtig mange penge, fem gange så mange penge.
Når vi nu ved, at der foregår asylshopping i verden, og man så her forleden kunne læse i Jyllands-Posten, at flygtningefamilier har fået 10.000 kr. mere om måneden, kan statsministeren så ikke se, at det her er en årsag til, at der er flere, der søger til Danmark?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-16:
Det er desværre ikke helt rigtigt, at vi er blevet enige om, at 2.000 kr. er mange penge.
For vi fik jo også klarlagt den dag, vi diskuterede de 2.000 kr., at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke synes, det er særlig mange penge.
Han synes f.eks., at der skal være mere forskel på det at være på overførselsindkomst og det at have et lønnet arbejde.
Jeg mener, at 2.000 kr. i en familie, hvor lønnen ikke er så høj, er mange penge, for det er jo 2.000 kr. om måneden, vi snakker om her.
Så det var vist hr. Kristian Thulesen Dahl og mig, der var enige om det.
Hr. Lars Løkke Rasmussen syntes ikke, at det var mange penge; han mente, man kunne få et par sko for de penge.
Vores strategi i forhold til udlændinge og flygtninge er at sikre, at de kommer med på arbejdsmarkedet.
Jeg er enig i, at der er for mange, som er uden for arbejdsmarkedet, og jeg er enig i, at jo mere vi kan gøre for at få mennesker med og få dem til at blive en del af det danske samfund og bidrage til det danske samfund, jo bedre er det.
Og i øvrigt jo flere vi kan hjælpe i nærområdet, jo bedre er det også, fordi der selvfølgelig er en grænse for, hvor mange der kan komme til Danmark, hvis vi stadig skal kunne følge med og sikre en fornuftig integration.
Men det har aldrig været regeringens strategi, at det hjalp at gøre folk fattigere.
Fattigdom risikerer at isolere mennesker, i særdeleshed børnene, og derfor er det ikke regeringens strategi at fattiggøre mennesker.
Vi ønsker tværtimod, at flere skal deltage på arbejdsmarkedet og på den måde blive en del af det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-16:
Jeg havde opfattelsen af, at enigheden strakte sig videre, men lad det så være.
Jeg er jo vant til, at der er lidt dialog mellem statsministeren og hr. Lars Løkke Rasmussen, mens jeg står heroppe og har lejlighed til at deltage i spørgetimen.
Lad os bare holde det ved, at statsministeren og jeg er enige om, at 2.000 kr. om måneden er rigtig mange penge.
Så er vi jo også enige om, at 10.000 kr. om måneden er fem gange rigtig mange penge.
Sådan må det jo være.
Derfor synes jeg stadig væk, det er interessant, når Jyllands-Posten med henvisning til svar fra regeringen kan afdække, at gennemsnitlige flygtningefamilier med regeringens politik har fået over 10.000 kr. mere om måneden end tidligere.
Og vi ved – det er vi jo også enige om, har jeg forstået på tidligere diskussioner i Folketingssalen – at der i Europa foregår asylshopping.
Altså, man sidder og kigger på, hvad vilkårene er i det pågældende land for at finde ud af, hvilket land man så skal søge til og søge om asyl i.
Så spørger jeg bare statsministeren stilfærdigt igen: Er statsministeren så ikke også enig med mig i, at der sandsynligvis er en del, der søger hertil, fordi regeringen har øget de økonomiske fordele, man har ved at blive asylant i Danmark?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-12-16:
Jeg skal understrege, og der har måske også været en misforståelse i debatten, at vi jo ikke har ændret på asylreglerne.
Det er først nu, vi foreslår en stramning.
Vi har så lidt svært ved at få den igennem, fordi Venstre ikke vil støtte den i Folketingssalen, hvilket kan undre rigtig mange.
Vi foreslår faktisk en stramning af asylreglerne.
Men vi har også hele tiden haft den holdning, at vi ikke ønsker, at mennesker skal være fattige i Danmark.
Derfor har vi afskaffet starthjælpen, det er derfor, vi har afskaffet kontanthjælpsloftet.
Jeg er lidt forvirret over, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti står i spørgsmålet om kontanthjælp.
Ønsker man at genindføre kontanthjælpsloftet og på den måde forringe forholdene for rigtig mange kontanthjælpsmodtagere i Danmark?
Vi har afskaffet de to ydelser, fordi vi ikke mener, at vejen til integration skal gå over fattigdom.
Vi mener, at vejen til integration skal gå over deltagelse på arbejdsmarkedet, og vi vil gøre rigtig meget, for at mennesker deltager på arbejdsmarkedet og på den måde bliver en del af det danske samfund og klarer sig selv og ikke ligger samfundet til last.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-16:
Ja, det er jo ærgerligt, at det er sidste omgang, for man skal bruge nogle gange på at få svar på det, man spørger om.
Jeg har forstået, at det er 12.000, der næste år skal placeres i en bolig rundtomkring i kommunerne.
Det er jo en stor udfordring.
Men se, statsminister, det, jeg spurgte om – nu er det snart jul, og så kunne jeg måske til allersidst blive muntret lidt op med et svar på det, jeg spurgte om – var bare noget enkelt.
Når vi nu er enige om, at 2.000 kr. er rigtig mange penge og vi så også må være enige om, at 10.000 kr. er rigtig, rigtig mange penge, det er fem gange rigtig mange penge, og vi også er enige om, at der foregår asylshopping i Europa, så spørger jeg bare: Kan statsministeren så ikke erkende, at hvis regeringen har øget de økonomiske vilkår for dem, der kommer hertil, med over 10.000 kr. om måneden til en gennemsnitsfamilie – det er over 450.000 kr. nu i samlet værdi om året, som en gennemsnitlig flygtningefamilie i Danmark får om året – og anerkender, at der er asylshopping, kan det være en årsag til, at der er flere, der søger til Danmark?