runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-02-03:
Tak for det, hr. formand.
Jeg beklager, men det er ikke sådan, når det lige pludselig går så hurtigt og talerne bliver så korte, at man næsten ikke kan nå at komme herned.
Fra SF's side vil vi også gerne være med i den ros, der også er kommet fra andre sider.
Jeg synes, at det er et meget fornuftigt forslag, og der er mange gode tiltag i det.
I forhold til de konkrete ting ligger der jo bl.a., at Lægemiddelstyrelsen får nogle beføjelser til at beslaglægge, konfiskere ulovligt indførte og forhandlede lægemidler.
Det er vi fra SF's side fuldstændig enige i, ikke mindst fordi der er et stigende problem med handel af lægemidler over nettet.
Derudover stilles der også yderligere krav til e-handel med lægemidler, herunder en underretningspligt for virksomheder, der forhandler lægemidler online, og krav til forsendelse af lægemidler, der e-handles.
Også det er for os at se et positivt tiltag, hvor der nu bliver oprettet deciderede lister, således at man kan få en oversigt over, hvilke legale forhandlere der er på internettet
I forhold til at forbyde, at erhvervsmæssige internetudbydere kan formidle internetadgang til en hjemmeside, hvorfra der sker en ulovlig forhandling af lægemidler, som også den konservative ordfører var inde på, har vi nogle bekymringer, som vi også kan se at Datatilsynet i deres høringssvar har givet udtryk for, og det er en bekymring, som vi håber vi kan få afklaret lidt i det videre udvalgsarbejde.
Det er umiddelbart den eneste bekymring, vi har i forhold til lovforslaget, men det er selvfølgelig også en reel bekymring, hvor vi bliver nødt til at sikre os, at man selvfølgelig ikke fra statens side går ind og kontrollerer internetudbydere og på den måde kommer til at lægge nogle begrænsninger i forhold til muligheden for at ytre sig over nettet osv.
Men når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at vi, når vi ser forslaget som helhed, er positive over for forslaget.
Der er som sagt en enkelt bekymring, men for mig at se er det på tide, at der kommer den øgede kontrol i forhold til at sætte fokus på særlig internethandel.
Man kan næsten diskutere, om den skulle være kommet tidligere, men vi hilser da meget velkommen, at der nu endelig kommer fokus på området.
Vivi Kier (KF), 2011-02-03:
Også jeg kan tilslutte mig koret af tidligere ordførere, som har været oppe at sige, at de synes, det er rigtig vigtigt, hvordan vi kan forhindre eller begrænse forekomsten af ulovlige lægemidler.
Og det er jo det, det her lovforslag tager hul på via forskellige værktøjer som flere kontrolbeføjelser, særlig fokus på handel på internettet og underretningspligten.
For mig er det rigtig vigtigt, at borgeren altid skal føle sig tryg og sikker ved at købe lægemidler, også når man køber lægemidler på internettet, og især den del synes jeg er vigtig.
Som der blev sagt lige før, tror jeg, vi alle sammen, hvis vi åbner vores spammailboks, kan se et hav af tilbud på utallige præparater.
Så det skal vi styrke.
Jeg kan godt forstå bekymringen i forhold til at blokere internetsider, men på den anden side mener jeg, at kunne vi blokere for en side, hvor der er decideret ulovlige og forfalskede lægemidler, så ville det være fint.
Men lad os se nærmere på det i udvalgsarbejdet.
Så synes jeg, at en af de rigtig positive ting i det her forslag er, at vi nu sætter større fokus på og beder om mere indberetning om et præparats bivirkninger.
Det synes jeg virkelig er en forbedring, også for den enkelte borger.
Meget i det her forslag er teknik, men alt i alt synes vi, det er et rigtig godt forslag, som vi fra konservativ side kan støtte.
Liselott Blixt (DF), 2011-02-03:
Det her forslag til en ændring af lægemiddelloven er med fokus på distribution af lægemidler, der foregår illegalt.
Der skal besluttes initiativer, der har til formål at forhindre eller begrænse forekomsten af ulovlige lægemidler.
Samtidig foreslår man en forbedret mulighed for at handle via e-handel.
Det er alt i alt nogle gode forslag, som vi kan støtte op om.
Det er vigtigt, at vi som forbrugere kan være sikre på, at de lægemidler, som vi køber, uanset om det er via nettet eller andre steder, er noget, der er godt for os.
Men hvordan kan vi se, når vi går ind på en netside, om det er en, vi kan stole på?
Jeg vil ligesom Socialdemokraternes ordfører nævne, at der er hjemmesider, som man så vil kunne gå ind og lukke, og jeg håber, vi kan få en debat om det i Sundhedsudvalget, for netop det er et spørgsmål om, hvor meget man kan gøre på området.
Jeg tror, at vi alle sammen, hvis vi går ind og kigger i vores spammailboks, kan se, at vi jævnligt, hver eneste dag, får tilbudt Viagra, og hvis man gik ind og kiggede, ville man se, at det er forskellige hjemmesider hver eneste gang.
Der er steder, hvor der sælges forfalskede lægemidler, og via den her lovgivning bliver der nu også mulighed for, at det firma, der sælger det oprindeligt godkendte produkt, nu må købe dem og undersøge, om de er forfalskede.
Derved kan man så indberette og få stoppet de her falske lægemidler, netop til gavn for borgeren.
Virksomhederne har naturligvis en interesse i at afdække, om der er forfalskede produkter, og borgeren kan jo så få glæde af, at det bliver stoppet.
Og vi kan få glæde af, at virksomhederne selv går ind og er med til at løfte det her.
Lægemiddelstyrelsen vil med den nye lovgivning få øget mulighed for kontrol og kontrolbesøg i virksomheder, som producerer lægemidler.
Det er fornuftigt, også at vi kan se et øget samarbejde mellem Lægemiddelstyrelsen og Fødevarestyrelsen.
Det burde bare gælde begge veje, sådan at hvis Lægemiddelstyrelsen nu er ude på kontrolbesøg et sted, hvor der er kosttilskud, kan de lige så godt tage det besøg samtidig.
I dag er der firmaer, hvor Fødevarestyrelsen den ene dag kommer ud og skal godkende det ene i det ene lokale, og den anden dag kommer den anden styrelse.
Der bør man kunne arbejde bedre sammen.
Vi synes da også som hr. Preben Rudiengaard, at det er fint, det kommer ud til andet sundhedspersonale, men vi mener også, vi skal se på det øgede forbrug af lægemidler, der er i dag, og se, om det her vil have en konsekvens, når vi om et par år kigger tilbage.
Alt i alt kan vi støtte forslaget, men vi vil gerne have det til debat i Sundhedsudvalget.
Preben Rudiengaard (V), 2011-02-03:
Jeg vil gerne starte med at præcisere, at det for Venstre er meget vigtigt, at den danske befolkning, de danske patienter, kan være trygge ved den medicin, de får, og derfor går vi selvfølgelig også meget helhjertet ind for at bekæmpe salg og import af ulovlige og forfalskede lægemidler og kosttilskud.
Jeg vil bare henlede opmærksomheden på, at efter at man har filtreret noget fra, sidder Lægemiddelstyrelsen med ca. 5.000 pakninger om året, som på en eller anden måde lugter af at være ulovlige osv.
Ikke alle er ulovlige, men det er noget, der er kommet ind i landet, og derfor identificerer de, hvad det er for noget.
Nu er der så et lovforslag, hvormed vi giver Lægemiddelstyrelsen større hjemmel til at foretage kontrolbesøg og beslaglæggelse af lægemidler i virksomheder, som ikke har lovhjemmel til at markedsføre.
Jeg vil gerne præcisere, at det gælder virksomheder, som ikke har fået denne tilladelse, og de skal selvfølgelig klippes og klappes på alle mulige måder, for de er med til at skabe utryghed i befolkningen.
Vi ved også godt, at der i det moderne samfund er blevet meget mere e-handel, og derfor er det også meget vigtigt, at vi får lidt fokus på det her.
For hvem er det, der må drive e-handel?
Det er simpelt hen for at filtrere de gode, som vi skal støtte, fra de dårlige.
Så derfor får borgerne mulighed for at gå ind og se på: Hvem har vi lov til at handle igennem, og hvor kan vi være trygge?
Så er det således, at der er nogle hjemmesider – og det er mest hjemmesider, som kommer fra hallelujalande, dvs. lande uden for EU og EØS – som markedsfører produkter.
Altså, jeg kan komme med mange eksempler på, at man finder lægemidler, som nærmest kun består af maling, og som der ikke er noget som helst i, og som kommer ind på markedet og bliver solgt til danskere via nogle mere eller mindre ulækre hjemmesider, hvis jeg må bruge det udtryk.
Så det er også en væsentlig forbedring i forhold til det, vi har nu.
Så har vi jo lige haft noget om Omniscan her den sidste tid, og der er det således, at producenterne nu får pligt til at indberette nogle bivirkninger, også til specifikke hospitaler og specifikke sundhedspersoner, således at vi undgår, at der kommer for meget forsinkelse i det her, og det er en væsentlig forbedring.
Så har man altid en diskussion om, hvorvidt læger og sygeplejersker og alle mulige falder for reklamer.
Det vil jeg sige at jeg ikke har belæg for at påstå.
Jeg er da aldrig selv faldet for de her reklamer for lægemidler.
Jeg har brugt dem, som jeg syntes var bedst, til mine patienter.
Nu udvider vi så også kredsen, så kliniske diætister, jordemødre osv. får samme mulighed, for jeg tror nok, at vi alle sammen har tiltro til, at vi har en sober, seriøs og velfungerende sundhedssektor med nogle dygtige medarbejdere, som ikke forfalder til det her.
Alt i alt vil jeg sige, at det her lovforslag er en væsentlig forbedring i forhold til det, vi har, så jeg skal hilse og sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Manu Sareen (RV), 2011-02-03:
Tak for det.
Radikale Venstre bakker op om forslaget om at nedsætte en hurtigarbejdende arbejdsgruppe i indeværende folketingssamling, og så håber vi naturligvis, at det kan nås i indeværende folketingssamling.
Baggrunden for nedsættelsen af arbejdsgruppen er ifølge forslagsstillerne bl.a., at det er svært for borgerne at gennemskue, hvordan rådet når frem til afgørelser, og at Retslægerådet kan afgive erklæringer udelukkende ud fra lægelige akter, hvilket vil sige, at rådet sjældent selv undersøger den skadelidte, og at domstolene ofte nægter, at skadelidte kan fremføre lægefaglige vidner, og typisk tillægges Retslægerådets erklæringer større bevisværdi end erklæringer fra speciallæger.
Jeg ved godt, vi fik en fin redegørelse fra ministeren, og det har vi selvfølgelig også skrevet os bag øret, og at der kommer en undersøgelse, men de to ting behøver selvfølgelig ikke at udelukke hinanden.
Og jeg håber selvfølgelig, at man på en eller anden måde kan parre de to ting og så selvfølgelig blive meget klogere, men der er selvfølgelig tidsparameteret, som karambolerer en smule med det.
Der kan ligeledes ifølge forslagsstillerne være tale om eventuelle habilitetsspørgsmål, og der er også en del, der har nævnt her i dag, at det bør man helt klart undersøge ligesom kvaliteten i sagsbehandlingen osv., men der er ingen tvivl om, at hvis der er problemer omkring habiliteten, er det yderst fornuftigt med en revidering af Retslægerådet.
Forslagsstillerne har listet en del yderligere problemstillinger op, som vi mener er relevante at belyse.
Der er dog lige et punkt, som jeg helt personligt må indrømme jeg ikke ser som et problem, men derimod som en styrke, og det er konsensusprincippet i afgørelserne.
Man kan selvfølgelig problematisere afgørelserne, men man ser konsensusafgørelser mange andre steder i samfundet også, bl.a. i børnog ungeudvalgene rundtomkring i kommunerne, og der er ingen tvivl om, at det at have konsensus i de her råd betyder, at man arbejder en hel del hen mod at få undersøgt mange ting, før man træffer en afgørelse, og så kan man jo komme med mindretalsafgørelser også, og det giver selvfølgelig en sikkerhed.
Så alt i alt bakker vi op om en undersøgelse og glæder os til det videre arbejde i udvalget.
Preben Rudiengaard (V), 2011-02-03:
Det er jo helt rart at være hjemme igen.
Vi er hjemme i gamle Danmark og ikke i noget hallelujaland.
Vores apotekerlov drejer sig om Danmark og forholdene her.
Med dette lovforslag ønsker ministeren en modernisering af apotekerloven – og jeg sad og talte, og der var 18 områder.
Jeg må også sige, at forslaget jo ikke er voldsomt revolutionerende, men mere sådan en direkte ajourføring på en række praktiske områder.
Jeg skal ikke dvæle ved alle 18 områder, det hjemler tiden ikke, men en af de ting, der for mig er vigtig, er, at vi ophæver det naturlige forsyningsområde.
Det vil sige, at et hvilket som helst apotek kan lave et håndkøbsudsalg, hvor man ønsker at have det, eller et medicinudleveringssted.
Det giver altså en større frihed til, at der kan blive lidt mere konkurrence på området mellem apotekerne, og det er jo ganske fint i tråd med Konkurrencestyrelsens rapport om regulering af apotekersektoren.
Så det kan jeg sige at vi støtter i Venstre.
Det er sådan, at kommer folk ind og skal have medicin på apoteket, kan de have svært ved at finde ud af, hvad det billigste præparat er og alt muligt andet, og nu får apoteket en pligt til at rådgive om, hvad der er det billigste præparat.
Jeg tror også, at vi kan få slået nogle søm i, at folk siger: Nej, men det der er lidt billigere end det der, er det så dårligere, fordi det er billigere?
Det er jo en god rådgivningsopgave for et apotek, at man sikrer, at det er det rigtige præparat til den rigtige patient på den rigtige tid.
Så er der oplysninger til Lægemiddelstatistikregisteret, og jeg vil gerne medgive, at dem, der bruger mest medicin i Danmark, er vores kronikere.
Det er også dem, der har det dårligst.
Vi har ca. 1,7 millioner kronikere i Danmark, og de skal behandles og have det ordentligt, men vi skal jo også prøve at sikre, at grupperne af kronikere får den rigtige medicin, for det kan godt flyde lidt rundt på markedet.
Derfor må jeg også rose ministeren for, at der er taget initiativ til det, der hedder Ajusted Clinical Groups, hvor man ligesom går ind og siger: Hvad er det for en medikamentel behandling, disse patientgrupper har brug for?
Det kræver så, at vi kan identificere grupperne, og derfor er det vigtigt med et lægemiddelstatistikregister, som kan bruges af de rette myndigheder – og det bliver Lægemiddelstyrelsen, der har det her.
Jeg vil gerne meddele ministeren, at vi nok bliver nødt til at præcisere lidt i det med hensyn til kryptering, dekryptering osv. på det her område, for det er også vigtigt, at patienterne – da det er meget personfølsomme ting, der kommer her – kan føle sig fuldstændig trygge ved det, og at deres oplysninger ikke kommer i forkerte hænder.
Det tror jeg er noget, vi kommer til at beskæftige os lidt med.
Men overordnet set
Med de bemærkninger, som kun drejede sig om 3 af de 18 punkter, vil jeg sige, at Venstre overordnet kan tiltræde lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-03:
Nej, jeg mener ikke, at det tjener noget formål i sig selv at nedsætte arbejdsgrupper.
Jeg synes, at det er vigtigere, at der arbejdes med de sager, som man nu har.
For mig at se er der ikke noget behov for så omfattende en arbejdsgruppe og for at lægge så omfattende beslag på ressourcer, som forslaget lægger op til.
Er der konkrete problemstillinger, der trænger til at blive undersøgt nærmere, skal vi naturligvis gøre det.
Der er, som jeg nævnte, også forskellige overvejelser og undersøgelser i gang, ligesom der har været en tæt dialog om nogle af de problemer, der har været rejst.
Så jeg mener, at det må være det rigtige, at man tager afsæt i det arbejde, der er gjort, og de undersøgelser, der er i gang, og så vurdere det.
Er der så spørgsmål, der måtte dukke op under udvalgsarbejdet med beslutningsforslaget, kan vi naturligvis også tage det med ind i de undersøgelser, der er i gang.
Bertel Haarder (V), 2011-02-03:
Det er jo et ret præcist spørgsmål, og det vil jeg gerne give et præcist svar på i udvalget.
Men jeg vil gerne allerede nu sige, at det handler om noget ret alvorligt.
Det handler altså om ulovlig formidling af lægemidler, som kan føre til sygdom og til det, der er værre.
Derfor skal vi være på vagt over for det.
Og hvis Lægemiddelstyrelsen ikke har en sådan beføjelse, bliver det meget besværligt at stoppe ulovlig formidling af lægemidler.
Så jeg synes, det er den rigtige måde at gøre det på, men jeg har allerede sagt, at jeg er meget klar til at uddybe netop det spørgsmål over for udvalget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-03:
Men så tror jeg også, at ministeren har tilkendegivet, at det her med, at sagen er under udvikling, netop også kan betyde en uheldig udvikling, hvor man netop, som hr. Per Clausen og andre har været inde på, til sidst ender med at opbygge en meget, meget stor mur af offentlige myndigheder, som mener, at den hjemmeside er ulovlig, og den hjemmeside er ulovlig, den hjemmeside skal lukkes, og den hjemmeside skal lukkes.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det, og det vil jeg gerne have ministerens bud på: Hvis den her mulighed først skal bruges i situationer, hvor de traditionelle retshåndhævelsesinstrumenter vurderes at være utilstrækkelige, hvorfor er det så, at man ikke på det tidspunkt kan gå til domstolene, før man beder om, at en hjemmeside lukkes ned?
Hvorfor skal det være en myndighedsopgave, der ligger i Lægemiddelstyrelsen?
Hvorfor kan det ikke være domstolene, der træffer den afgørelse?
Bertel Haarder (V), 2011-02-03:
Jeg fik desværre ikke rettet det udtryk, som jeg synes er rædselsfuldt.
Det betyder, at vi behandler en sag, som er under udvikling.
Det, vi foreslår, er altså det, vi mener der er behov for nu, men man kan jo ikke vide, hvad vi møder henne om det næste gadehjørne.
Derfor står der med et meget dårligt udtryk »for nærværende«.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-03:
Jeg vil sige, at i Socialdemokratiet er vi meget opmærksomme på, at det her med en DNS-blokering, altså en blokering af bestemte internetsider, er noget, man i bemærkningerne gør opmærksom på, at man kun vil gøre over for udenlandske internetsider og kun som en sidste udvej.
Men jeg vil gerne henlede ministerens opmærksomhed på, at der i slutningen af bemærkningerne om det her med at kunne blokere adgang til bestemte domæner står: »Indenrigs- og sundhedsministeren ønsker således – for nærværende – at målrette forslaget mod de situationer, hvor de traditionelle retshåndhævelsesinstrumenter vurderes at være utilstrækkelige.« Jeg vil gerne spørge ministeren: For nærværende mener man altså, at man skal bruge det her instrument i de her situationer, men det lyder lidt, som om man har ideer om, at man godt kunne udvide det senere hen til også at omfatte andre internetsider, sider fra andre EU-lande og fra Danmark.
Hvad har ministeren at sige til det?
Bertel Haarder (V), 2011-02-03:
Lovforslaget går, som flere har bemærket, på to ben.
Det er rettet mod den del af lægemiddelindustrien, den del af lægemiddeldistributionen, som foregår illegalt, og der bliver beføjelse til at beslaglægge og konfiskere ulovlige lægemidler.
Men samtidig stiller lovforslaget altså også forslag om lettelser.
Det bliver lettere at købe via internettet.
Som internetforhandler skal man give sig til kende over for Lægemiddelstyrelsen, som vil føre en liste over dem, som man trygt kan handle med.
Den liste vil vi selvfølgelig bidrage til bliver kendt.
En ordfører var bekymret for, om borgerne nu ville blive bekendt med denne liste, og det er jo en af de opgaver, som vi står med, hvis dette lovforslag bliver vedtaget.
Det bliver ifølge lovforslaget forbudt at formidle internetadgang til en hjemmeside, hvor der sker ulovlig forhandling af lægemidler, og hvis Lægemiddelstyrelsen opdager ulovlig forhandling på en hjemmeside, vil Lægemiddelstyrelsen rette henvendelse til internetudbyderen med en opfordring til at blokere hjemmesiden.
Det er der en del ordførere der har været betænkelige ved, og derfor vil jeg gerne understrege, at det kun gælder i forhold til hjemmesider, der er ejet af en internetforhandler, som er etableret i et land uden for EU eller EØS.
Hvis adgangen til en hjemmeside er blokeret, vil forbrugeren blive gjort opmærksom på, at forhandlingen af lægemidler på hjemmesiden ikke sker lovligt, og forbrugeren har mulighed for at fravælge den pågældende internetforhandler.
Jeg vil gerne understrege, at dette internetblokeringsredskab er et redskab, som først vil blive hevet frem af værktøjskassen, når alle de sædvanlige instrumenter har vist sig at være utilstrækkelige.
Det er et redskab, som vi ønsker at kunne tage i brug, hvis intet andet hjælper, og vel at mærke tage i brug af hensyn til forbrugernes sikkerhed og sundhed.
Hvad angår bivirkninger ved lovlige lægemidler, er det vigtigt, at læger og andre sundhedspersoner på en hurtig og effektiv måde får besked om sådanne bivirkninger eller lignende sikkerhedsproblemer.
Lægemiddelstyrelsen får mulighed for at pålægge en lægemiddelvirksomhed at offentliggøre eller udsende information om formodede bivirkninger eller sikkerhedsproblemer.
Det ved jeg godt at lægemiddelvirksomheder allerede gør i dag, men det sker i dag ad frivillighedens vej.
En virksomhed kan altså i princippet nægte at følge Lægemiddelstyrelsens opfordring til at foretage offentliggørelse.
Hvis loven bliver ændret som foreslået, bliver det muligt for Lægemiddelstyrelsen at pålægge en lægemiddelvirksomhed at offentliggøre eller udsende sådanne informationer til bl.a. læger.
Jeg er meget glad for den brede opbakning, der er til lovforslaget.
På et enkelt punkt forventer jeg nogle spørgsmål i udvalget, men jeg tror, det ender med, at lovforslaget får enstemmig opbakning, og til det vil jeg sige, ikke halleluja, men tak for en konstruktiv behandling.
Villum Christensen (LA), 2011-02-03:
Tak for det.
Jeg synes, der er mange gode tendenser i det her lovforslag, men jeg synes alligevel, jeg vil sige, at vi med sådan et kludetæppe af et forslag næsten også får det bedste bevis for, at man, når man på en gang ønsker et gammelt rigidt styringssystem i en branche på et kommercielt marked og samtidig ønsker smidighed og mulighed for tilpasninger, så hele tiden skal ændre regel på regel.
Bureaukratiske systemer er – det ved vi – ikke gode til at opfange nye tendenser og nye strømninger som følge af f.eks. ny teknologi, nye præferencer.
Det ser man med al tydelighed her.
Det mest positive ved lovforslaget er nok ophævelsen af de såkaldte naturlige forsyningsområder, hvorved håndkøbsudsalg og medicinudlevering markedsliggøres, og det betyder, at vi gerne vil støtte forslaget.
Det er jo godt.
Vi forstår ikke, at man ikke løser problemet på én gang ved at indføre en fuld liberalisering af området, naturligvis med de fornødne uddannelseskrav eller autorisationer til personalet, og så kan de jo placere sig, som de nu engang har lyst til, og så var man måske også fri for pudsige formuleringer om billige produkter, for det glemmer, som vi har kunnet se det, seks ud af ti.
Det skal være mine sidste ord her, og så tror jeg, jeg vil vende tilbage.
[Denne ordførertale vedrører 1. behandling af L 119].
Tom Behnke (KF), 2011-02-03:
Altså, jeg tror sådan set, vi er enige.
For det, der bliver givet udtryk for, er, at man allerede er i gang, og der er nogle ting, man allerede har gjort.
Det, man har gjort, behøver man ikke at undersøge igen, og man behøver for så vidt ikke at gøre mere ved det, for man har gjort noget ved det.
Og så er der de andre ting, som man er i gang med at se på.
Der er der jo ikke nogen grund til.
Det, der er væsentligt, er, at vi kommer længere, og det, der er væsentligt, er, at vi tilsammen, og i særdeleshed borgerne, har en tillid til, at Retslægerådet er en objektiv instans, der kommer med objektive, fagligt korrekte indstillinger.
Og det er det mål, vi som Konservative jagter.
Hvilke underpunkter der så end kan være, tager vi det med i det arbejde.
Det er jo ikke sådan, at vi udelukker det ene, eller synes, at der er noget andet, der vægter mere.
Det er jo en samlet indsats, der skal gøre, at vi alle sammen har den tillid, der naturligvis skal være til stede.