Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Tak for det.
Da jeg selv har indkaldt til forespørgslen i dag, har jeg fuld forståelse for det, hvis der sidder et par stykker i salen, der har et behov for at dispensere fra den uskrevne regel, vi har blandt MF'ere, om at frede det medlem, der holder sin jomfrutale på Folketingets talerstol.
Sådan starter H.C. Andersens eventyr »Den grimme ælling«.
Og det havde han jo ret i.
For ude på landet er der højt til himlen, der er langt til naboen, man kan bedre høre fuglenes sang, og man kan bedre se stjernerne på nattehimlen.
Det er også der, man dyrker fællesskabet.
Man kerer sig om hinanden.
Folk sælger ud af deres hjemmelavede marmelader og honninger.
Man ser mange kunstnere, der flytter derud eller tager derud, når de har brug for ro til at male eller digte.
Det er vigtigt, også som ministeren var inde på, at vi politikere fremhæver alle de positive ting, der er ved at bo ude på landet, for i Dansk Folkeparti er vi kede af at se, hvordan den politiske debat bærer præg af, at man taler landområderne ned.
Hvis vi skal have folk til at bosætte sig på landet, skal vi huske at tale positivt om landområderne.
Men vi skal ikke bare tale positivt om landområderne, vi skal også agere positivt over for dem, for de har nogle udfordringer, som vi skal hjælpe dem med at løfte: Affolkningen vokser; uddannelsesniveauet er generelt lavere; mange boliger og forretningslokaler står tomme og er usælgelige; der er ringe mobil- og bredbåndsdækning.
Det er blot for at nævne nogle af dem.
Vi politikere står i dag over for et meget vigtigt valg.
Vil vi se til, at affolkningen i landområderne bare vokser dag for dag og dermed risikere, at der om 20-30 år er store områder af Danmark, der vil ligge øde hen, områder, hvor der før lå små lokalsamfund, og hvor livet og fællesskabet blomstrede?
Skal vi bare sige: Det var ærgerligt, lad falde, hvad ej kan stå, eller vil vi investere i at give landområderne i Danmark et kærligt og tiltrængt løft ved at belønne de mennesker, der vælger at bosætte sig og skabe virksomheder og arbejdspladser i landområderne?
I Dansk Folkeparti har vi valgt det sidste.
Vi vil gerne se nærmere på den model, de har i Norge, hvor de giver særlige økonomiske fordele til de mennesker, der vælger at bosætte sig i de norske yderområder, men vi er også opmærksomme på, at Norges yderområder er usammenlignelige med Danmark.
I yderområderne i Norge er temperaturen tit 10 grader lavere end i byerne.
Det er udfordringer, som vi gudskelov ikke har i Danmark.
Men i Dansk Folkeparti tror vi på, at vi, når man i Norge kan få folk til at flytte helt derud, hvor der er 200 km til nærmeste købmand, hvor der er 10 grader koldere end i byerne, blot ved at give dem nogle få økonomiske fordele, så har al mulig grund til at antage, at lignende tiltag i Danmark vil være en kæmpe succes.
I den anledning vil jeg gerne sætte tre tykke streger under, at vi har valgt at lade os inspirere af modellen.
Det betyder, at vi gerne vil kigge nærmere på, om der er noget af den, som vi kan overføre til danske forhold og eventuelt supplere dem med initiativer, der er mere relevante for de konkrete udfordringer, vi har i Danmark.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti valgt at fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen at undersøge norske erfaringer med såkaldte »tiltagszoner«, der går ud på at understøtte og lette bosætningen i udkantsområder i Norge gennem f.eks. ekstra børnepenge, reduktion i personskatten, fritagelse for elafgiften, sanering af studiegæld m.m., og derigennem lade sig inspirere til at foreslå lignende initiativer for tilsvarende områder i Danmark, herunder at vurdere de økonomiske aspekter af en sådan politik.«
Det er den efterforskning, vi i Dansk Folkeparti hermed appellerer til at få iværksat.