Carsten Hansen (S), 2012-04-24:
Tak for ordet.
Jeg vil godt takke for fru Mette Hjermind Dencker for, at vi får anledning ved en forespørgsel til at tale om vores småøer og regeringens planer herfor.
Jeg er glad for det, fordi levevilkårene på Danmarks øer, både de store og de små – jeg kommer selv fra en af slagsen – ligger mig meget på sinde.
Det er som sagt et grundvilkår, når man bor på en ø, at sejle med en færge for at komme til og fra.
Jeg tror, at det er logik for perlehøns, at her er en af de store udfordringer, og vi lægger vægt på i regeringen, at der skal være gode færgeforbindelser til øerne, og det er en afgørende forudsætning, som også forespørgeren sagde, i forhold til livet på øerne.
Derfor yder staten også tilskud til kommunernes færgedrift, som administreres af Økonomi- og Indenrigsministeriet.
I 2012 gav vi således 88,4 mio. kr. til at sikre færgedriften til vores små øer og store øer.
Dertil kommer, at indbyggerne på 26 af øerne er omfattet af den såkaldte økortordning, som staten er med til at finansiere.
Det er altså en ordning, som giver mulighed for gratis person-, cykel- og invalidebiltransport med færgerne.
Disse eksempler viser, at der faktisk afsættes en hel del penge på statsbudgettet for at sikre færgedriften til vores små øer.
En helt anden basal forudsætning for livet på vore øer er bosætningen, og naturligvis skal der være mulighed for at skaffe sig en bolig for dem, som ønsker det.
Jeg nævner det, fordi der har været meget polemik om realkreditinstitutionernes udlånspraksis i vores yderområder.
Vi har jo også holdt samråd på baggrund af fru Mette Hjermind Denckers forespørgsel om uligheden for realkreditbelåning af ejendomme.
Det er en afgørende forudsætning for at sikre en fremtidig bosætning på vores småøer.
Derfor har erhvervs- og vækstministeren og jeg selv for nylig foretaget en undersøgelse, der viser, at realkreditinstitutionernes udlånspraksis er således, at der på småøerne såvel som de større øer på trods af rygterne bliver lånt ud, og på trods af rygterne er der ikke øer, hvor der ikke bliver udlånt fra realkreditinstitutionerne.
I et enkelt tilfælde, nemlig sagen fra Årø, som jo også har fyldt meget i medierne og også i udvalgets praksis i forhold til den her sag, havde en enkelt realkreditinstitution dog en forholdsvis uheldig praksis – kan vi vist roligt sige.
Denne praksis vil efter aftale med det pågældende institut blive bragt til ophør.
Jeg har selv deltaget aktivt i debatten om realkreditinstitutionerne, netop fordi det er sådan en grundlæggende forudsætning for at bo på øerne, og jeg agter fortsat, som jeg også har sagt i udvalget, at følge debatten nøje.
Så er der jo det, som også blev rejst, nemlig spørgsmålet om beskæftigelse og erhvervsliv generelt.
Der kan man sige, at spørgsmålet om erhvervslivets vilkår og muligheden for at få job på småøerne er vigtigt.
Begge dele er virkelig en grundlæggende forudsætning for, at det også er attraktivt at bosætte sig på øerne.
Her kan jeg nævne en række vækstinitiativer, der fra regeringens side kommer vores øer til gode.
Vi fremrykker offentlige investeringer for 18 mia. kr. Vi har desuden de regionale vækstpartnerskaber, som skaber sammenhæng mellem den nationale vækstindsats, den regionale vækstindsats, og vi forsøger også at koble den på den lokale vækstindsats.
Lad mig nævne, at vi havde Det Nordjyske Vækstforum inde forleden dag, der fortalte, at de med de midler, de har haft gennem de sidste 5 år, altså ca. 800 mio. kr., faktisk har skabt 10.000 nye arbejdspladser i Nordjylland.
Så ved at styrke vores samarbejde mellem det nationale, det regionale og det lokale niveau får vi altså endnu mere effekt i form af vækst og flere job ud af de midler, som det offentlige samlet set investerer.
Jeg deltager som sagt selv i drøftelserne med at sætte øer og landdistrikter på dagsordenen, og jeg ser frem til bl.a. at drøfte mulighederne for samarbejde mellem vækstforaene og LAG'erne om erhvervsindsatsen i yderområderne.
Det arbejder vi faktisk med i øjeblikket.
Så er der udviklingspakken, som regeringen for nylig har indgået en aftale om.
Med udviklingspakken får små og mellemstore virksomheder lettere adgang til risikovillig kapital.
Det vil også gavne iværksættere på vores småøer.
Så vil jeg sige lidt om min egen indsats i Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter i forhold til den del af det.
Vi giver faktisk også en hel del penge til indsatsen på vores småøer, på vores øer.
Faktisk er en væsentlig del af landdistriktspuljen rettet specifikt mod initiativer via østøtteordningen.
Således blev der i januar måned givet tilsagn om støtte for over 2 mio. kr., og jeg har lige netop her for nylig sat en ny ansøgningsrunde i gang under østøtteordningen.
Mit ministerium yder desuden et væsentligt bidrag til driften af småøernes sekretariat; det er nemlig over 1 mio. kr. årligt.
Alt i alt er det i omegnen af 6 millioner støttekroner, der går direkte til småøerne fra landdistriktspuljen.
Det er ganske mange penge til småøerne ud af de 22 mio. kr., der ligger i landdistriktspuljen.
Oven i det kommer de mange penge fra EU's LAG-ordning, som jeg også administrerer.
LAG-midlerne går til mange forskellige slags projekter, og de går til projekter, der spænder over fritidstilbud, kulturtilbud, tilskud til mikrovirksomheder og turisme.
Det er altså rigtig mange penge, som har givet driftige øboer mulighed for at sætte gang i vinproduktion på Fejø, mens andre har skabt turismeudvikling på Mandø og andre igen har oprettet et beboerhus på Bjørnø.
Det er blot tre eksempler ud af rigtig mange.
De bedste projekter er jo dem, hvor de lokale styrkepositioner udnyttes og man sætter gang i erhvervslivet, altså hvor man bruger styrkepositioner og den unikke placering til at sikre, at man får gang i sit erhvervsliv, og hvor det også gror nedefra.
Det er projekter, hvor man bruger de lokale råvarer til at starte specialiserede virksomheder eller en unik natur og lokalkultur til at tiltrække turister.
Jeg er overbevist om, at der ligger et stort potentiale derude, og derfor fokuserer jeg netop støttemidlerne på den type af projekter.
Når vi nu taler om støtte til vores øer, vil jeg sige, at mit ministerium faktisk også bidrager med midler fra puljen til by- og områdefornyelse.
Ad den vej medfinansierer vi faktisk et rigtig godt projekt på Fur, hvor man afprøver en samlet strategi for branding og markedsføring af øen.
Projektet vil skabe udvikling og tiltrække nye tilflyttere til Fur, men det vil også generere viden om, hvordan man generelt markedsfører landdistrikter og vores øer meget bedre.
Vi støtter også et andet fremragende projekt, der skal opbygge sociale entreprenørskaber, som kan bidrage til etablering af nye erhvervsrettede aktiviteter på tre mindre øer.
Og jeg er rigtig glad for, at vi får sat rigtig meget gang i en masse gode ting, som kan føre til udvikling og vækst på øerne.
Jeg har allerede nævnt, hvordan vi støtter forskellige turismeprojekter økonomisk, men på et mere overordnet plan vil jeg sige, at turisme i Danmarks landdistrikter er et rigtig vigtigt indsatsområde for regeringen som helhed.
Turisme er jo helt sikkert et af de erhverv, der har et meget stort potentiale for også at bidrage til en positiv udvikling i vores landdistrikter og ikke mindst på vores småøer.
Regeringens indsats vil blive forankret i en samlet national turismestrategi, som vi ikke er færdige med til forespørgslen i dag, men som vi vil vende tilbage med ved en senere lejlighed.
Så vil jeg afslutningsvis omtale mobildækning og bredbåndsdækning.
Det er et område, som ligger mig meget på sinde, og jeg tror, at alle dem, der sidder i salen i dag, og som har været med ude med Landdistriktsudvalget eller ude at rejse eller bor i vores yderområder, vil give mig ret i, at mobildækning og bredbåndsdækning er et af de spørgsmål, der bliver rejst allerhyppigst.
Derfor vil jeg også kvittere for, at man har indgået et bredt forlig, som betyder, at vi får den der såkaldte 10-megabit-dækning frem til 2015, hvor 99,8 pct. af Danmark jo bliver dækket af det, og for de mennesker, der bor derude og driver virksomhed på øerne, er det helt afgørende med en ordentlig mobil- og bredbåndsdækning.
Jeg kan ikke lade være med her at tænke på, at jeg var på et besøg i Assens Kommune, hvor der var en dame, der drev en virksomhed, som er en akkrediteret fødevarevirksomhed over hele verden.
Hun skulle enten rende rundt oppe på sin første sal eller specielle steder ude i haven for overhovedet at få forbindelse.
Hun kunne lige så godt vælge at bo et helt andet sted end ude på landet i Assens Kommune på Fyn, og hun endte med at måtte flytte sin virksomhed fra sin bopæl ind til Assens by til det gamle rådhus for overhovedet at være sikker på at kunne drive sin virksomhed.
Derfor er det at kunne få hjemmearbejdspladser, altså det at få mobil- og bredbåndsdækning helt afgørende for at kunne få bosættere ude i vores landdistrikter og på vores mindre øer.
Det er bl.a. øboerne, der i den kommende tid får glæde af, at regeringen nu samarbejder med KL, regionerne og telebranchen om at skabe en meget bedre mobildækning.
Der er indgået en aftale, der forpligter teleselskaberne til at investere et sted mellem 6 og 6½ mia. kr. til udbygning af mobilnettet de næste 3 år.
På bredbåndsnettet har vi en endnu mere ambitiøs strategi og målsætning om, at alle husstande og virksomheder skal have adgang til mindst 100 Mb senest i 2020.
Det er et ambitiøst mål, fordi vi gerne vil have hele landet med.
For befolkningen på småøerne vil regeringens indsats for digitalisering få stor betydning i de kommende år.
Det bliver muligt at høste fordelene ved fjernarbejde, som jeg har nævnt, digital offentlig service, telemedicin og andre digitale muligheder, som er særdeles vigtige for vores småøer.
Og jeg vil sige, at jeg tror, at man, når man flytter ud på en af vores mindre øer, godt ved, at man ikke sådan har en færge, der går hvert andet øjeblik, man ved også godt, at der ikke er helt den samme offentlige service.
Der er nogle andre ting, som tæller.
Derfor er den nye måde at lave offentlig administration på med bredbånd, hvor man laver telemedicin, og hvor man kan komme i kontakt med sin kommune via nettet, noget, der bliver helt afgørende vigtigt.
Jeg kan ikke lade være med at referere en undersøgelse af Jørgen Goul Andersen fra Aalborg Universitet, jeg har fået lavet op til vores landdistriktkonference, der viser, at folk, der bor uden for de større byer, bor i vores landdistrikter eller på vores småøer, faktisk er mere lykkelige end dem, der bor i storbyerne.
Og det hænger jo sammen med, at man har nogle stærke netværk, og man er tæt på naturen, og man kender sin nabo.
Der er ingen tvivl om, at det, at man indgår i sociale fællesskaber – og de er om muligt endnu stærkere på vores mindre øer – betyder rigtig meget.
Med de ord vil jeg konkludere, at regeringen gør en betydelig indsats for at skabe vækst og fremgang på vores småøer.
Det sker som en del af en helhedsorienteret tilgang til vækstpolitikken, vækst i landdistrikter og på småøer, og hænger sammen med væksten i Danmark som helhed.
Og jeg har som minister for landdistrikter en vigtig opgave i at sikre, at vores landdistrikter og småøer bliver tænkt ind, og jeg synes jo også, at de resultater har vist sig med klima- og energipakken, som jo skaber arbejdspladser – der er lidt strid om, hvorvidt det er 90.000 eller 60.000 arbejdspladser – i et bredt forlig.
Og jeg kan se, at der allerede i går var en meddelelse om, at man nu regner med, at man får mindst 25 biogasanlæg, som jo ligger derude, for det er der, man har råstofferne, om jeg så må sige.
Og hvad angår vindmølleindustrien, ligger mange af de arbejdspladser derude.
Og det, der bliver investeret – vi får jo nok verdens mest ambitiøse klima- og energipolitik – betyder rigtig meget.
Det, at vi nu har fået lavet en aftale frem mod 2015 om bredbånd, det, at vi har sat en vækstpakke i gang, og det, at vi prioriterer en samlet koordineret strategi på det nationale, det regionale og det lokale niveau, hvor vi samordner vores strategier for vækst og samarbejde, betyder rigtig meget.
Samfundet ændrer sig selvfølgelig; det gør det også på vores øer.
Det er ikke den rene ynk, det hele, i det danske samfund, men det danske samfund er i en voldsom transformation – måske den største transformation, vi har set siden engang i en 1970'erne eller måske i virkeligheden siden industrialiseringen satte ind.
Da fik vi jo Valby Bakke, da fynboer og jyder børstede træskoene af lige uden for København, sådan at de kunne komme ind og bo i København.
Men når det er sagt, vil jeg godt sige, at der er sket en voldsom centralisering, som jeg ikke er sikker på har været af det helt gode for vort land.
Når jeg kigger ud over det, ser jeg et land i måske i virkeligheden fire hastigheder med København og Aarhus som dem, der driver væksten, og med vores uddannelsesbyer Odense, Esbjerg og Aalborg, som dem, der ligger lige efter, så har vi vores mellemstore regionale byer, som er med, og så har vi vores landdistrikter og mindre byer og øer, hvor vi skal passe meget på, at udviklingen ikke går i stå.
Jeg deler den ambition, som jeg tror ligger bag fru Mette Hjermind Denckers forespørgsel i dag, om, at vi skal skabe vækst i hele Danmark.
Og jeg er faktisk rigtig glad for den diskussion og debat, vi har haft om de her ting, for det har nemlig gjort, at der aldrig før har været så meget fokus på det her politikområde, som der har været det seneste halve år.
Vi har så ikke altid været enige om alting, men jeg synes, det er vigtigt, at der er den fokusering på det, som der er i øjeblikket.
Det er en udfordring for os alle, ikke mindst for øboerne, men som jeg har forsøgt at sige i dag: Det kan lade sig gøre.
Jeg har nævnt nogle eksempler på tiltag, som skaber fremgang på øerne.
Der er mange flere af den slags gode eksempler.
Og så vil jeg sige, at der er en lang række udfordringer, som vi skal løse i fællesskab: Det gælder vækst og arbejdspladser, og det gælder ordentlige rammer for borgernes liv, herunder offentlig service, uddannelse, sundhedsdækning og infrastruktur.
Målet er et samfund med plads til forskellighed, men med ordentlige rammer for byboere, øboere og os alle sammen.
Tak for ordet.