runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Er det sådan, at ordføreren tænker, at vi skal ind og kigge lidt på, om nogle af pindene skal tages ud, eller vil ordføreren stemme for forslaget, som det ligger her, fordi det sender et signal til regeringen om, at der skal til at ske noget på området her, eller tænker ordføreren som en tredje mulighed, at det, der skal til, er lidt i retning af det, som fru Trine Bramsen sagde, nemlig at ministeren skal komme med noget konkret, f.eks. indkalde til et møde eller fremlægge en konkret tidsplan?
Hvis det så ikke sker, vil ordføreren og Dansk Folkeparti så stemme for det her forslag for at sende et klart signal til regeringen om, at der skal til at ske noget?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-05-17:
Vi forholder os generelt meget positivt til det her forslag, og vi synes også, der skal turbo på, så man kan få det her gennemført, så man har den rigtige datasikkerhed i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
Digitalisering er jo heldigvis gået hen og er blevet en helt naturlig og integreret del af det moderne samfund.
Digitalisering betyder mange nye muligheder, nye arbejdspladser, muligheder for vækst, nye måder at arbejde på, men det giver selvfølgelig også nogle nye udfordringer.
Med hensyn til personfølsomme oplysninger betyder digitalisering, at oplysninger, som måske tidligere via lidt sløseri kunne blive set på et skrivebord, nu pludselig kan blive lagt på nettet, og det kan være utrolig vanskeligt at fjerne dem igen.
Personfølsomme oplysninger rager bestemt ikke offentligheden, og derfor kan det være meget krænkende for de berørte, hvis der er sløseri med datasikkerheden.
Det, som regeringen og justitsministeren redegjorde for i besvarelsen, er regeringen i fuld gang med at implementere.
Der er givet en statusopdatering på en række af forslagene i svaret på spørgsmål 147 i Retsudvalget fra januar.
Datasikkerhed er centralt, og derfor fylder temaet om datasikkerhed faktisk også en hel del i den nye fællesoffentlige digitaliseringsstrategi for den offentlige sektor, som regeringen i samarbejde med KL og Danske Regioner præsenterede i sidste uge.
Under overskriften »Et stærkere og mere trygt digitalt samfund« er der bl.a. fokus på tryghed og tillid til den digitale behandling af personfølsomme oplysninger.
Bekendtgørelsen om cybersikkerhed er netop sendt i høring af forsvarsministeren, så der sker meget på området, og det er der bestemt god grund til.
Som flere har været inde på, er EU's forordning om sikkerhed på området netop faldet på plads.
Justitsministeren redegjorde for, at der er flere penge på vej til Datatilsynet, og jeg må sige, at den proces, der er beskrevet af justitsministeren, om det videre forløb for at sikre øget datasikkerhed i Danmark er den rigtige vej at gå, så vi sikrer det, der er formålet, nemlig digital tryghed og sikkerhed for borgere og virksomheder i Danmark.
Regeringen arbejder på sagen, og derfor virker det måske, særlig set i lyset af at EU-forordningen først er faldet på plads, efter beslutningsforslaget er blevet fremsat, lidt som et drilleforslag fra Enhedslistens side for at hejse flaget på et område, der har været enighed om.
Jeg må sige, at den køreplan, som justitsministeren har skitseret, støtter vi fra Venstres side, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Det er samme melding fra Det Konservative Folkeparti, som jeg har lovet at hilse fra.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Nu kommer opgaven her jo til at dække perioden fra 2020 og frem mod 2030.
De initiativer, vi allerede har taget, vil der selvfølgelig skulle bygges oven på.
Men jeg ser ikke noget behov for pt. at iværksætte nye initiativer.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Nu bliver hr. Christian Juhl simpelt hen nødt til at uddybe, hvordan i alverden man skulle have forudset, at de, der lige nøjagtig laver søkort over grønlandske farvande, ikke har ønsket at bosætte sig i Aalborg, når nu jeg netop pointerer, at det er en særlig situation, vi står i.
Vi kan se, at i forhold til dem, der laver søkort for andre farvande, er der ikke de samme udfordringer.
Og det er derfor, jeg siger, at det er at slå plat på sagen, når nu der gives udtryk for, at det her kunne man politisk have forudset.
Altså at de folk, der laver søkort over grønlandske farvande, ikke har ønsket at bosætte sig i Aalborg.
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Tak, formand.
Fra socialdemokratisk side er vi fuldstændig enige med Alternativet.
Fra ministeren hører vi jo i øvrigt om, at det er vigtigt, at vi får ratificeret Parisaftalen, at det er vigtigt, at vi viser, at vi faktisk støtter op om den aftale, vi heldigvis fik indgået i december sidste år, og det er selvfølgelig også vigtigt, at det sker, uden at vi kan siges at være nogle af dem, der trækker tempoet ud af processen.
Derfor er det for os et godt signal, at Danmark er blandt de første.
Jeg vil også gerne sige, at jeg hører ministeren her give tilsagn om, at vi i udvalgsbehandlingen også kan få en snak om tidsplanen, at vi kan blive endnu mere konkrete, med hensyn til hvordan regeringen forestiller sig at vi kan lave en ratifikationsproces hurtigst muligt.
Der vil jeg gerne fra socialdemokratisk side tage ministeren på ordet og sige, at det vil vi gerne medvirke til, og at vi så at sige prøver at søge en bred opbakning i Folketinget til en konkret tidsplan for, hvordan vi kan sikre, at Danmark er blandt de første – hvis vi ikke når at være det første land – som ratificerer. Så tager jeg også positivt imod, at ministeren allerede i sin tale her har sagt, at det er vigtigt at lægge et pres internt i EU, at det er vigtigt, at vi som et land, der støtter helhjertet op om aftalen og som er glad for den, også er med til at skubbe på internt i EU-forhandlingerne.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det også kunne være en rigtig god idé at få presset EU, med hensyn til hvad det egentlig er, der er EU's tidsplan, sådan at nogle af de lande, som vi jo desværre ved hænger lidt i bremsen i EU, også bliver sat under et konkret pres.
Så alt i alt en enighed med Alternativet om, at vi skal gå forrest, og en tak for, at ministeren også har udsendt det signal, og så en modtagelse af den udstrakte hånd om, at vi sammen i udvalgsarbejdet får lavet og får diskuteret den konkrete tidsplan, regeringen forestiller sig for det her.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-17:
Jeg vil gerne fastholde, at regeringen skal komme med de søkort inden udgangen af 2018.
Jeg vil derfor gerne spørge: Hvis der nu kommer et tilbud fra en anden leverandør, som kan garantere korrekte kort, vil man så fra Venstres side være indstillet på at tage imod sådan et tilbud?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Altså, det vil jeg simpelt hen ikke her fra talerstolen have mulighed for at svare på – jeg har ikke mulighed for at svare på, hvordan vi juridisk er forpligtet på de aftaler, vi har indgået osv.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at det går meget, meget stærkt med teknologien på det her område, og derfor håber vi meget på, at den også kan hjælpe os i den problemstilling, vi er sat i, sådan at man f.eks. via fly kan få opmålt de her meget store områder langt hurtigere end det, man havde forudsat, dengang man indgik aftalen i 2010.
Når vi ser på, hvor mange søkort, der er blevet udarbejdet siden aftalens indgåelse, kan vi i hvert fald se, at teknologien har hjulpet os således, at vi laver mange flere søkort i dag, end vi gjorde, da vi indgik aftalen, netop på grund af de teknologiske fremskridt.
Karin Gaardsted (S), 2016-05-17:
Jamen det er jo lige præcis det, som den virksomhed, der har henvendt sig til ordførerne i dag, gør, nemlig laver målinger fra flyet, og så udarbejder de også kortene.
Og det er der, problemet ligger.
Det er jo ikke så meget i opmålingen, som det er i fremstillingen af kortene.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Vi afviser ikke nogen løsninger.
Vi er kun optaget af at løse den her sag så hurtigt som overhovedet muligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak.
Da du nævnte en historisk aftale, troede jeg egentlig, det var den her samarbejdsaftale med Grønland, men det viser måske de forskellige perspektiver, der er.
For jeg synes jo, at samarbejdsaftalen er enormt vigtig, og her i Folketinget har både rød og blå blok i mange år kæmpet for at få de her søkort på plads.
Og jeg håber også, at der er bred opbakning til, at de selvfølgelig skal på plads hurtigst muligt.
Så lad mig stille et uddybende spørgsmål.
Det er en aftale, som en Venstregering indgik i 2009, så derfor har Venstre også en særlig forpligtelse, kan man sige.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre er åben over for at leve op til aftalen, hvis det i praksis viser sig, at det godt kan lade sig gøre inden 2018.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Det er en afgørende vigtig aftale, vi har lavet, og derfor begræder vi det også så meget, som vi gør.
For det gør jo ondt i os, at det nu viser sig, at vi ikke kan leve op til den aftale, vi selv har indgået.
Og det er også derfor, at man kontinuerligt over flere år har kunnet se vores engagement i sagen.
Vi har indkaldt til samråd og været opmærksom på vigtigheden af at få udarbejdet de søkort.
Og derfor håber jeg også, at det står ordføreren klart, at Venstre meget beklager den situation, vi er havnet i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Vi afviser ikke nogen løsninger.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Der er grundigt blevet redegjort for, hvad det her handler om.
Og jeg synes, at det, der er det mest pinlige den her sag, er, at regeringen ikke har undersøgt sagen ordentligt.
De kalder det en historisk og ambitiøs plan, når de udflytter arbejdspladser.
Men på det mest komplicerede område – og der, hvor det virkelig gælder andre menneskers liv – har man så alligevel igangsat udflytningen uden at lave de undersøgelser, jeg ville kalde standardundersøgelser, nemlig at finde ud af, hvor mange der tager med.
Man kan jo ikke bare regne med, at det er ligesom enhver anden virksomhed, når det drejer sig om så specialiserede ting.
Eller rettere sagt: Hvis det er vigtigere for regeringen, hvor de sidder, end at de laver opgaven, så er det skandaløst.
Derfor bør man jo først finde ud af: Er de medarbejdere stadig væk interesseret i at arbejde for os?
I anden omgang bør man finde ud af, om de firmaer, der fortæller, at de kan lave opgaven, også får mulighed for det.
Og hvis der også er nogle i Grønland, bør man finde ud af, om de kan hjælpe med det.
Jeg mener, at det er en gang udenomssnak, vi her har hørt fra ministeren og fra Venstres ordfører, og det synes jeg godt nok ikke I kan være bekendt.
Jeg synes virkelig, at I burde have leveret på det her område.
Det er jo ikke lang tid siden, den her beslutning er taget, og det vil sige, at sejlene kunne være rebet, så snart man begyndte at høre medarbejderne sige: Nej, vi vil ikke med.
Det kunne enhver ansvarlig ledelse jo være gå i gang med.
Jeg vil også sige, at den aftale skal overholdes, hvis den her regering vil have anstændigheden i behold efter det her forløb.
Jeg er enig med Socialdemokraterne i, at vi bare kan holde alle de andre udflytninger ude af det.
Men det er jo vigtigt, at sådan en udflytning ikke sker på bekostning af den grønlandske befolknings sikkerhed, når de er på havet, eller andres for den sags skyld.
Der burde være en rækkefølge, hvorefter man først tænker på sikkerheden for de folk, der skal sejle i de her områder, og bagefter ser på, om det er muligt at udflytte.
Ellers kunne man jo gøre det – hvis man absolut stadig væk vil udflytte – at man siger: Okay, så udflytter vi, når vi har løst den opgave, vi skal stå inde for.
Det kan ikke passe, at en ideologisk betonet udflytning skal have forrang for menneskers sikkerhed, når de er på havet i et område, hvor vi ved det er så koldt, at hvis man kommer galt af sted med en båd, er overlevelse et spørgsmål om minutter.
Det er jo det, vi har diskuteret gang på gang – også i forbindelse med de her store skibe, der kommer til at sejle i de områder.
Jeg synes godt nok, det er en trist situation.
Jeg håber, at der er mere kød på næste runde i det her, ellers er det godt nok skandaløst.
Tak for ordet.
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Tak for det.
Jeg har lovet at meddele, at De Konservative støtter det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti læste op for lidt siden.
For hvad er alternativet?
Der er jo ikke nogen herinde, der ikke ønsker at finde en løsning.
Og jeg må anholde det synspunkt, at det alene skulle være 14 navngivne medarbejdere, der ville være i stand til at løse opgaven.
Jeg har da aldrig hørt om nogen opgaver, som kunne være så specifikke, at der kun fandtes 14 på denne jordklode, der kunne løse dem.
Det nægter jeg simpelt hen at tro, og jeg forstår ikke retorikken omkring det.
Jeg kan også høre på ministeren, at der allerede i dag eksisterer søkort over det område, som samarbejdsaftalen vedrører, men at de ikke kan bruges til satellitbaseret navigation.
Så større er katastrofen vel heller ikke, kan man sige, inden retorikken ryger helt til vejrs.
Vi har altså gamle kort, vi kan bruge.
Jeg er i øvrigt overbevist om, at vi nok skal finde en løsning.
Det finder man altid på rekrutteringsproblemer efter sådan nogle flytninger.
Der går lidt tid, men det skal nok finde sine ben at stå på.
Og i modsat fald mener jeg bestemt, at Geodatastyrelsen må gå ud på det internationale marked og købe sig til de opgaver, der er nødvendige.
Det ville enhver anden organisation gøre, som ikke går op i sådan noget politisk drilleri.
Og vi har også forstået, at der er et firma, der har henvendt sig til de grønlandske ordførere, og som siger, at de stort set kan starte i morgen tidlig.
Så man kunne godt tænke sig, at vi slet ikke har noget problem, fordi teknologien også her indhenter os og løser problemet på en helt anden måde end det, vi havde forudsat.
Og så er det vel også noget, man skal snakke med selvstyret om.
Sådan er det jo altid, når man laver langvarige aftaler, altså at der så kan dukke nogle nye muligheder op.
Og hvis man kan klare det på basis af fly og på en helt anden måde og meget, meget hurtigere og, sådan som jeg læser det, også meget billigere,
hvorfor skulle det så ikke være grundlag for at starte en ny snak eller ændre på den aftale, man én gang har lavet?
Under alle omstændigheder er jeg sikker på, at regeringen har forstået, at det her er alvorligt, og at det skal man gøre alt hvad man kan for at løse.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Nu er det ikke mig, der siger, at det ikke kan lade sig gøre, eller at de 14 personer er de eneste.
Det er regeringen, der fortæller, at det ikke kan lade sig gøre, og det sagde de i et skriftligt svar her for 14 dage siden: Det kan ikke lade sig gøre at leve op til aftalen, vi kan ikke finde de folk.
Og nu fik vi det bekræftet: Ministeren mener ikke, at det kan løses, og han er nødt til at prøve at lave en ny aftale.
Så det er jo regeringen, der siger det, og så vil jeg gerne spørge: Hvis hr. Villum Christensen mener, det er muligt, hvorfor stemmer han så ikke for det forslag til vedtagelse, som er lavet af de grønlandske repræsentanter, sådan at vi kan komme med en klar besked til regeringen i stedet for at acceptere et henholdende svar, hvor man trækker i en elastik og vi ikke engang har et årstal for det længere?
Det er nu besynderligt.
For Dansk Folkeparti havde jo egentlig sagt, at man stod bag den skrappe melding om, at regeringen skulle se at få det her på plads, og så bøjer I alligevel af.
Det synes jeg virker ret mærkeligt.
Det her er jo sådan et stykke elastik, vi så får leveret fra Dansk Folkeparti i stedet for.
Hvad er årsagen til det?
Hvorfor kan vi ikke forlange af den her regering, at de må rydde op efter sig, når de dummer sig, i stedet for at man bare siger: Nå ja, så er de nødt til at have noget mere tid?
Det er jo dem, der har sat i processen i gang – måske med hjælp fra Dansk Folkeparti, det ved jeg intet om.
Men jeg synes, det virker ret ulogisk.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-17:
Jeg havde sådan set også gerne stået på den skarpe udtalelse, der tvang regeringen til truget.
Problemet er, at der ikke er nogen mulighed for at gennemtvinge det her, så søkortproduktionen kan holdes inden for den lovede tidsramme.
Det er simpelt hen ikke muligt, og som jeg også nævnte i min ordførertale, har vi spurgt ind til alle muligheder, vi kunne komme i tanker om, med hensyn til hvor man kunne opdrive de kompetencer, som er nødvendige for at kunne lave de her søkort, men ingen af dem er mulige.
Derfor siger vi jo også, at det her er den mindst ringe udgang på situationen, fordi der simpelt hen ikke er mulighed for at få de her kompetencer.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Nu er det jo ikke ret lang tid siden, at de folk er blevet opsagt eller har sagt op.
Jeg ved ikke, hvordan sådan noget foregår, men de kunne jo spørges, om de kunne give et nap med, hvis det blev i København.
I øvrigt har alle Grønlandsordførerne netop fået et brev fra et firma, som mener de er i stand til at løse opgaven, også inden for tidsrammen og til en ordentlig pris.
Har man også kontaktet det firma?
Jeg synes, det virker ganske mærkeligt, at det er vigtigere at flytte en virksomhed end at leve op til en aftale, som kan betyde forskellen på liv og død i de værst tænkelige tilfælde.
Det synes jeg er ganske uansvarligt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-17:
Jeg er ikke sikker på, at der kommer noget godt ud af at flytte folk frem og tilbage, alt efter hvordan situationen udvikler sig i en enkelt sag.
Jeg tror på, at udflytningen er den rigtige vej at gå.
Tidligere har det jo været sådan, at man har flyttet statslige arbejdspladser fra vest mod øst og i den henseende fjernet penge fra systemet, uden at det har givet anledning til problemer.
Så derfor kan jeg jo godt forstå den overraskelse, der har været, over, at man, når der nu er blevet flyttet arbejdspladser fra øst mod vest og tilført penge til den proces, så ikke på samme måde har kunnet opleve problemfri flytninger.
Hvad angår det her brev til Grønlandsordførerene, så har jeg af gode grunde ikke modtaget det, så det kan jeg ikke udtale mig om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Mange tak.
Jeg hæfter mig særlig ved formuleringen en unik situation.
Det er lige før, man fristes til at tolke det som noget positivt, og det synes jeg er rigtig ærgerligt, og jeg synes ikke, det er særlig respektfuldt over for den grønlandske befolkning.
Vi står jo også i en situation, hvor det er både IA og Siumut – min grønlandske kollega kan desværre ikke være her – som bakker op om den her tekst til forslag til vedtagelse.
Det er jo ikke i tråd med den måde, man normalt forholder sig til – hvad skal man sige – de interesser, der bliver udtrykt fra grønlandsk side.
Dem plejer man normalt at følge og have rigtig meget respekt for.
Det synes jeg desværre ikke er tilfældet med den her tekst og med hele den her situation, altså at man har vist særlig meget respekt over for Grønland i den her sag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-17:
Jeg skal beklage, hvis jeg har givet anledning til at tro, at det her er en god situation for nogen –
det synes jeg bestemt ikke.
Og det tror jeg også jeg i min ordførertale lagde vægt på, altså at det bestemt ikke er en ønskværdig situation, vi står i her.
Og, ja, jeg kan godt forstå, at man har et ønske på Grønland om, at det her bliver udført efter den lovede tidsplan – det kan jeg helt sikkert godt forstå.
Men problemet opstår jo ved, at man nu har lavet den her udflytning af arbejdspladser, og at der er opstået den her særegne situation omkring Geodatastyrelsen, der gør, at lige præcis den her afdeling er blevet tømt for kompetencer.
Og det skal så genoprettes, før man kan komme videre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-17:
Man kan jo sige, at det er noget af et ansvar at tage på sine skuldre, for som det har været nævnt flere gange, handler det jo i yderste konsekvens om liv og død.
Vi ved jo, at et dansk ægtepar mistede livet i et område, som ikke var optegnet, og som der ikke var lavet digitale søkort over.
Så det er jo et rigtig stort ansvar at tage på sig.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-17:
Det er ganske rigtig meget vigtigt, at man får lavet de her søkort af hensyn til sikkerheden ved færdsel i de grønlandske farvande.
Men det er jo ikke Folketingets ansvar, når folk bevæger sig ud i søterritorier, som ikke er kortlagt.
Det er ikke Folketingets ansvar, og at insinuere, at Folketinget ved den her udskydelse får blod på hænderne, synes jeg er at gå noget over stregen.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Tak for det, formand.
I forbindelse med denne forespørgselsdebat om samarbejdsaftalen fra 2009 med Grønlands selvstyre om at oprette, digitalisere og nyudgive søkort over den sydvestlige del af Grønland inden udgangen af 2018, må vi i Venstre desværre erkende, at det ser ud til, at digitaliseringen af søkortene kan blive forsinket.
Det er vi i Venstre naturligvis meget ærgerlige over, men vi glæder os over, at regeringen gør, hvad den kan, for at få digitaliseret resten af søkortene hurtigst muligt.
Det er imidlertid stadig væk svært at sige, hvor meget vi er i stand til at gøre hvor hurtigt, for forsinkelsen sker ikke på grund af manglende økonomi eller politisk vilje, men på grund af mangel på den fornødne viden til at sørge for genopretningen af de gamle søkort.
Regeringen ansætter løbende nyt personale og henter hjælp fra Geodatastyrelsens internationale søsterorganisationer og samarbejdspartnere, og Venstre håber, at det kan lette processen.
Når det er sagt, må vi også se på det store billede.
Og heldigvis forholder det sig sådan, at Geodatastyrelsen i samarbejde med Grønlands selvstyre har prioriteret, hvilke søkort der skal digitaliseres først.
Det gør, at søkortene allerede er blevet digitaliseret i de fleste af de områder, hvor der sejles mest.
Venstre har lavet en historisk ambitiøs plan for udflytning af statslige arbejdspladser.
Den er vi meget stolte af, fordi vi mener det er vigtigt, at vækst og udvikling kommer hele landet til gode, og at arbejdspladserne ikke kun findes i de større byer.
Men uanset hvor stor og ambitiøs, vores udflytningsplan er, har den desværre vist sig at give nogle store gnidninger lige nøjagtig i det her spørgsmål.
Det beklager vi selvfølgelig meget, og det er meget trist.
Men vi står i Venstre ved vores ambitiøse plan for et Danmark i balance, hvor udviklingen ikke kun sker i de større byer.
Samtidig støtter vi forslaget til vedtagelse fra blå blok, som beder regeringen om hurtigst muligt at genetablere kompetencerne til produktionen af de grønlandske søkort.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at det her en situation, som vi begræder i Venstre og tager meget alvorligt.
Christian Juhl (EL), 2016-05-17:
Jeg tror kun, det er Venstre selv, der snakker om en historisk og ambitiøs plan.
Det her er tredje gang, vi har en skandale på det område, der handler om at udflytte arbejdspladser.
Først var det DIIS, så var det Arbejdsskadestyrelsen, og nu er det så Geodatastyrelsen.
Selvfølgelig ved direktøren for Geodatastyrelsen, hvilke problemer der vil opstå, hvis man flytter hans meget, meget specialiserede folk.
Jeg mener, at det her er intet mindre end en skandale, som kan få vide konsekvenser.
Og hvis man så siger, at man fastholder sin dumstædige plan, så tager man også efter min mening et ansvar.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hans regering har spurgt, om det kunne lade sig gøre at få de ansatte til at lave det stykke arbejde, og om man har spurgt det firma, som har givet tilbud til Folketingets medlemmer om at lave det, om de så kan lave det inden for den fastsatte tid.
For det her lyder jo lidt, som om det er vigtigere at flytte arbejdspladser, frem for at finde en løsning.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Vi gør fra Venstres og fra regeringens side alt, hvad vi kan, for at råde bod på den situation, vi er havnet i.
Vi tager sagen meget, meget alvorligt.
Og så finder jeg det faktisk latterligt, at ordføreren for Enhedslisten klart siger, at man på forhånd burde vide, at lige nøjagtig det team, som sidder med søkort over grønlandske farvande, ikke er interesseret i at bosætte sig i Aalborg.
Det er jo ikke det samme, vi ser inden for kortlægning af andre farvande.
Det er et meget uheldigt sammenfald, der er i den her situation.
Og jeg vil faktisk opfordre ordføreren til ikke at slå plat på det.