runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Jeg har så tilladt mig – og det synes jeg er klogt i disse tider – at lave en vurdering af, om man kan forestille sig, at der vil komme endnu flere studerende, og ja, det kan man godt.
Men der er sådan set ikke nogen uoverensstemmelse mellem den tidligere undervisningsministers og den nuværende undervisningsministers svar, i og med at jeg har præciseret, at vi ikke ved, hvor mange flere der kan få glæde af ordningen, men at vi skønner, at flere kan få glæde af den.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Men vi kan altså være enige om, at hvis man ændrer ordningen nu med det antal studerende, der er, og som bor i Udkantsdanmark, dem, der har rigtig svært ved at komme frem til deres uddannelse uden at bruge rigtig mange penge af deres månedlige budget, så taler vi om en udgift på 6,7 mio. kr.
Mener regeringen virkelig, at 6,7 mio. kr., når vi tænker på, hvordan det ellers går med Udkantsdanmark generelt, er for mange penge at bruge på de her områder, f.eks. Nordjylland, Vestjylland, Sønderylland eller Lolland-Falster?
Er det områder, regeringen bare er ligeglad med?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Jamen det er simpelt hen så letkøbt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor SF er blevet så menneskefjendske.
Jeg synes, man er komplet, hamrende ligeglad med finansieringen og med den gæld, vi overlader til netop de studerende, der skal tjene pengene ind til os senere.
Hvis man er fuldstændig ligeglad med det, kunne man lige så godt sige: Vi kan også lave limousineservice eller service i biler, som det er ministre forundt at køre rundt i.
Situationen er jo den, at det er mange bække små; det er hele tiden forslag fra SF, som betyder, at hele økonomien ville flyde, for så vidt regeringen lyttede til SF's i øvrigt velmenende forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jeg tillader mig også at blande mig i debatten, for vi havde en vældig diskussion i forbindelse med strukturreformen – og det drejer sig ikke bare lige om det forslag her, men egentlig om uddannelse generelt – hvor man godt kunne have det synspunkt, at hvis man nu bor i Sæby eller Skagen eller sådan et dejligt område og skal have sine børn hen til en uddannelsesinstitution og de skal bruge de offentlige transportmidler, så kan det vel godt i forhold til dem, der bor tæt ved uddannelsesinstitutionen, opfattes som en slags særskat på at bosætte sig i et yderområde.
Selvfølgelig koster det her nogle penge, men det er også et spørgsmål om en fordelingsordning.
Ministeren omtaler de forlig, der blev indgået i 1997, netop om, at man kan bruge sit rabatkort til måske også et fritidsjob, nogle fritidsfornøjelser og deltagelse i idrætsarrangementer, og hvad ved jeg, og det er jo ganske fornuftigt, at det er udbredt til det.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Nu er det jo et meget godt eksempel at nævne Frederikshavn og Sæby.
Jeg kan så sige af egen erfaring, at når man bor i Sæby, er huslejen immer væk noget anderledes, end hvis man bor i hovedstadsområdet.
Sådan kan man jo blive ved med at sammenligne, hvad privatudgiften er ved at bo på den ene eller alternativt den anden måde.
Det, jeg gerne vil slå fast, er, at regeringen overhovedet ikke har noget ønske om at være slem ved de unge.
Man kunne også sige: Er 6,7 mio. kr. et problem?
Jamen det er det jo, for hvordan skal vi kunne stå hernede igen og igen og forklare, hvorfor vi ikke bare vil gøre det gode, hvis ikke vi må have lov til at inddrage den overvejelse, at det danske samfund simpelt hen som følge af en international økonomisk krise er blevet fattigere, og at der bare ikke er råd til mere af det hele, sådan som SF og Socialdemokraterne – derfor tak for spørgsmålet – igen og igen foreslår i Folketingssalen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jeg tror, det er ministeren meget bekendt, at der er noget, der hedder prioritering, og der kan man jo vælge, hvis man har x antal kroner, hvor man vil bruge de penge.
Man kan vælge at give skattelettelser til de rigeste, at lette skatten i toppen.
Det kan man selvfølgelig gøre, men man kan også vælge at sige, at vi synes, det er vigtigt, der bor folk i Skagen eller i Ringkøbing eller forskellige andre steder i vores land.
Og for at vi får folk til at bosætte sig der og de ikke føler det som en straf, vil det måske være fornuftigt at bruge nogle flere penge på det her område.
Nogle gange er vi nødt til, hvis vi skal behandle folk lige, at behandle dem forskelligt, for ellers er den ligestilling der ikke.
Jeg siger bare – for jeg hører det, og det tror jeg også ministeren har gjort gennem tiderne – at folk, der bor i yderområderne, føler, at det er meget, meget dyrt at have to teenagebørn, der skal gå i skole og uddanne sig, som vi gerne vil have de gør.
Som ministeren også siger, er det vigtigt med 95-procents-målsætningen, og at 50 pct. af dem skal have en videregående uddannelse.
Hvis vi skal opfylde alle de der forskellige ting, tror jeg, vi er nødt til at kigge på en anden prioritering for at få et land i balance.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Jo, jo, og jeg agter også at kigge ordningerne igennem, men når der kommer forslag om, at nu gør vi det igen bedre og billigere for alle, til trods for at skatteborgerne jo ikke har pengene til at betale det med, er jeg nødt til at reagere og sige: Jeg vil gerne kigge ordningerne igennem.
Det kan være, vi skal lave en anden struktur og sådan noget, men det bliver ikke ufinansieret.
Det gør det jo aldrig, når det er regeringen.
Vi valgte for 2010, og det gjorde vi på en lang stribe områder, at sætte gang i økonomien.
Der var tidligere en diskussion om nedslidning i folkeskolen, og der vil jeg sige: Det niveau, der er lagt op til at renovere folkeskoler for f.eks. i 2010, er det højeste niveau nogen sinde.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Tak til ministeren for gennemgangen af regeringens økonomiske politik, som jo viser sig at have været totalt fejlslagen, når det kommer til at kunne sikre den langsigtede holdbarhed af dansk økonomi.
Det må vi i hvert fald konstatere.
Og der, hvor regeringens politik også er slået fejl, er jo i forhold til at nå de uddannelsesmålsætninger, som man har sat sig, og der har jeg noteret mig, at ministeren, i hvert fald da hun tiltrådte, sagde, at hun ville være meget optaget af at nå de her forskellige uddannelsesmålsætninger.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Kunne det ikke være sådan, at hvis man nu gav et lidt større incitament for folk, der bor i udkantsområder, til at rejse lidt efter at tage en uddannelse, så ville man komme et skridt nærmere til at nå den 50-procents-målsætning, som regeringen har sat sig?
Der er jo nogle beregninger, der viser, at hvis man nåede de uddannelsesmålsætninger, man har sat sig, ville man have en forbedret økonomi årligt på 8,5 mia. kr., så kunne man ikke se det lidt i det perspektiv, for der er 6 mio. kr. vel ikke så meget?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Nej, det er det ikke, men jeg lader simpelt hen ikke chancen gå fra mig til at nævne igen og igen, at det jo er gode intentioner, oppositionen har, det er gode, søde forslag, de er ordentlige – og vi vil også gerne befolkningen det bedste – men de skal finansieres, og pengene skal findes, og det betyder altså også, at vi nødt til at holde igen med de offentlige udgifter.
Hvad angår langtidsholdbarheden i dansk økonomi, var den jo ganske glimrende, indtil der var en international økonomisk krise, som skyllede ind over landet.
Vi skal jo ikke diskutere økonomisk politik nu, men jeg bliver bare hele tiden inspireret til det.
Jeg kan sige, at vi har arbejdet konstruktivt og målrettet bl.a. med Socialdemokraterne i en lang række forlig på at skabe både en folkeskole og ungdomsuddannelser, som giver en bedre opnåelse af 50-procents- og 95-procents-målsætningen.
Situationen er bare den, at uagtet vi har brugt milliarder af kroner sammen på det område, er løsningen ikke bare lige om hjørnet, og det ved Socialdemokraterne også godt selv.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Altså, her er et konkret bud på, hvordan den skævvridning af Danmark i forhold til uddannelsesniveau, som vi er vidne til i øjeblikket, kunne rettes bare en lillebitte smule op, ved at man sikrede, at folk, der tager videregående uddannelser, kan få en ordentlig rabat på befordring.
Det er da et lillebitte forslag, som kunne bidrage til den målsætning, som ministeren fastholder at hun vil gøre noget for at opnå.
Apropos økonomisk politik vil jeg sige, at regeringen jo ofte arbejder med det, der hedder dynamiske effekter.
Jo, det hører vi sådan lidt.
Kunne man så ikke forestille sig, at der ville være noget, man kunne kalde en dynamisk effekt her, ved at flere ville tage en uddannelse, hvis man sikrede, at de kunne få den her befordringsrabat, så man kunne nå uddannelsesmålsætningerne, hvilket altså ville give en økonomisk forbedring på 8,5 mia. kr. årligt?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-08:
Det er virkelig rigtig klassisk socialdemokratisk politik, at hvis vi bruger nogle flere penge, bliver vi rigere.
Det er jo konklusionen på den måde, spørgsmålet bliver stillet på.
Hvis vi nu bare i det hele taget bruger nogle flere penge på alle områder, ender vi simpelt hen med at bliver rigere.
Men det er simpelt hen ikke vores opfattelse i Venstre.
Vi har det sådan, at det er helt afgørende, at vi også får tjent nogle penge ind i vores samfund, som kan være med til at betale regningerne, og med al den godhed, man nu vil udøse over de studerende generelt fra SF's og Socialdemokraternes side, kan man sige: Hvem skal så betale det tilbage?
Ja, det skal de studerende, når de engang har afsluttet deres uddannelse, men så er der ikke nogen arbejdspladser tilbage til det, for i mellemtiden har alle dem, der skulle betale skat, mistet deres job.
Jeg ved godt, det er en stor diskussion at tage om få millioner kroner, men det er efterhånden også situationen, hver gang der kommer forslag fra de to partier, at de er udgiftskrævende.
Jeg arbejder videre med opgaven, for jeg er egentlig interesseret i at se, om ordningen er struktureret korrekt, men hvis der skulle komme et forslag på området, vil det være finansieret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-08:
Jeg synes egentlig, at jeg ganske klart har svaret på, hvad det er, der skal til.
For det første skal der selvfølgelig laves en definition på, hvordan kommunernes skoler skal håndtere det her.
Her er det sådan i dag, at de nogle steder har været langt dygtigere til at tilbyde seksualundervisning, end de har været andre steder.
Det var også noget af det, som vi hørte fra nogle af de andre ordførere, som selv har erfaring som lærer, at der er store kvalitetsmæssige forskelle fra skole til skole.
Der er det så, vi siger, at vi fra politisk hold må gå ind og sige, at der selvfølgelig skal være et undervisningstilbud til de unge.
Vi tror så på i Dansk Folkeparti, at det får de bedst, ved at skolelederen på de enkelte skoler laver den målrettet, fordi de så får en undervisning, som passer til den elevsammensætning, de har på den enkelte folkeskole.
Det synes vi er sund fornuft.
Så vil jeg gerne til allersidst sige om det forslag, der kom fra undervisningsministeren om at nedsætte et ekspertudvalg, som skal sidde med det her og skal inddrage de forslag, at det da er nogle logiske og helt elementære ting at inddrage i den videre proces.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Jeg vil gerne spørge den socialistiske ordfører, hvorledes det her forslag harmonerer med det, som vi ofte har hørt fra venstrefløjen, nemlig at vi ikke skal gå ind og detailstyre folkeskolen og lægge ekstra regler ind, som fjerner handlefriheden ude i kommuner og skoler.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Det er sådan set korrekt, at det generelt set er vores holdning, at vi tror på, at der er mange af opgaverne, der løses bedst decentralt, tættest på borgerne.
Vi ved jo, at det her allerede er en del af den opgave, som ligger på skolerne.
Det er sådan set noget, som skolerne i forvejen skal.
Så det, der er afgørende, er sådan set at prøve at finde ud af, om vi kan gøre det på en sådan måde, at det bliver struktureret, sådan at lærerne faktisk er trænet til at kunne undervise i de fag, som de allerede er forpligtet til.
Så det her er jo sådan set ikke noget, vi går ind og pålægger som en ekstra opgave, det er en opgave, der ligger hos skolerne allerede.
De løfter den bare ikke godt nok.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Er ordføreren ikke enig med mig i, at når man går ind og laver et vejledende timetal, og man ikke har haft det før, så indsnævrer man mulighederne og råderummet for de lokale skoler og kommuner for, hvordan de kan tilrettelægge seksualundervisningen?
Og hvis ordføreren er enig med mig i det, er det så ikke rigtigt, at det her er et forslag, som indsnævrer handlefriheden og gør det modsatte af det, som vi normalt hører venstrefløjen prædike, nemlig at vi skal give mere handlefrihed til lokale skoler og kommuner?
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Jamen det er klart, der jo altid er en proportionalitetsdiskussion af problemets omfang i forhold til detailregulering, eller hvad det nu er for nogle ord, den konservative ordfører vil bruge.
Vi mener, at det her er et meget hastende problem, og vi synes, at det er en vigtig opgave.
Det er et relativt lille timeantal, det drejer sig om, og det er en opgave, der allerede ligger hos skolerne.
Det er noget, vi sådan set synes er i orden at gøre.
Der er også andre ting på skolen, som vi laver tiltag for, og som vi mener er opgaver, som folkeskolen skal tage sig af, så det er jo ikke, fordi vi sådan set siger, at folkeskolen må gøre, fuldstændig som den vil.
Vi vil jo herindefra gerne gå ind og pege på de steder, hvor vi synes, der skal ske en prioritering.
Men det er klart, at vi ikke gør det bare sådan på rygmarven, vi tænker os om, i forhold til hvor vi synes, det er nødvendigt, og her mener vi, at det er nødvendigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Konservative støtter ikke forslaget om et vejledende timetal for seksualundervisning i folkeskolen.
Det gør vi for det første ikke, fordi vi ikke skal have flere detailregler for folkeskolen end højst nødvendigt.
Det gør vi for det andet ikke, fordi vi ikke skal tvinge folkeskolen til at opgradere forskellige emner, hver gang vi synes, at børnene ikke ved nok om et eller andet.
Der er grænser for, hvor meget vi kan hælde ind i folkeskolen.
Det går ud over kernefagene, hver gang vi kræver, at folkeskolen skal bruge mere tid på perifere emner.
Seksualundervisningen skal ikke opprioriteres på bekostning af dansk, historie eller matematik eller andre kernefag.
Endelig støtter vi ikke forslaget, fordi fastsættelse af vejledende timetal vil medføre, at kommunerne skal have økonomisk kompensation, som ministeren redegjorde for før.
Jeg har ikke set nogen finansiering af det her forslag, og dermed ligner det endnu et forslag i en lang række af ufinansierede forslag fra venstrefløjens side.
Vi har altså et underskud i øjeblikket på de offentlige finanser, som nærmer sig de 100 mia. kr., og derfor er vi ikke specielt begejstrede for ufinansierede forslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Så kommer den konservative ordfører op og siger, at det her skal vi overhovedet ikke opprioritere.
Det undrer mig faktisk lidt, for den konservative ligestillingsordfører har jo tidligere udtalt sig om det her forslag og har sagt: Jeg vil ikke afvise et fast timetal, og det er vigtigt, at kommunerne påtager sig den opgave, de har fået med forebyggelsen.
Vi har bl.a. foreslået, at de opretter sex- og sundhedsteam, som kan besøge de store skoleklasser en gang om året.
Hvordan harmonerer det med det, som den konservative ordfører lige sagde om, at man ikke skulle komme med forslag fra Christiansborg, der pålagde kommuner og skoler flere opgaver?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Nu kender jeg ikke den kontekst, som det er blevet udtalt i, men det er mig, der fastlægger den konservative linje, med hensyn til om der skal være vejledende timetal eller ej, og det mener vi ikke at der skal være.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Det synes jeg egentlig er interessant, for ligestillingsordføreren er sådan set også næstformand i det tværpolitiske netværk for seksuel sundhed her på Christiansborg og har gentagne gange udtalt sig positivt om, at vi skal gøre noget på det her område.
Så der tror jeg måske at De Konservative har brug for en lille intern diskussion om, hvem det så er, der udtaler sig i de her spørgsmål.
For det kan da godt skabe lidt forvirring rundtomkring hos dem, der sidder og lytter til debatten og interesserer sig for området, når der kommer så divergerende meldinger fra to forskellige konservative ordførere.
Det synes jeg da reelt er et problem for Det Konservative Folkeparti.
Og så er jeg da ked af, at det er uddannelsesordføreren, der tegner billedet, og ikke ligestillingsordføreren, for så kunne vi måske have oplevet en lidt mere imødekommende linje over for det forslag, som vi står med her i dag.
Jeg tror simpelt hen, at ordføreren har misforstået forslaget.
Det drejer sig om et vejledende timetal, som vil være en hjælp til skolerne til, hvordan man kan fastlægge den her undervisning.
Det er ikke noget med, at vi går ind og pålægger nogen noget som helst.
Jeg vil godt bede ordføreren om at bekræfte det, og at det dermed ikke vil være udgiftskrævende på den måde, som ordføreren fremlægger det.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Det glæder mig altid, når andre finder det interessant, hvad vi Konservative siger – også i den her sag.
Jeg kan fortælle, at vi har haft diskussionen, og at vi afviser, at der skal være et vejledende timetal for seksualundervisningen i folkeskolen, som jeg også sagde før.
Det er bare, så det lige er helt på plads.
Så vil jeg ikke bekræfte, at det her ikke er udgiftskrævende.
Det har vi fået redegjort for fra ministerens side, som har et godt apparat bag sig, og jeg tror mere på den redegørelse, der kommer fra Undervisningsministeriet, end den redegørelse, der kommer fra den socialdemokratiske ordfører.
Så jeg tror på det, når det fra ministerens side bliver sagt, at det her vil være udgiftskrævende.
Jeg må også sige, at jeg har utrolig svært ved at forestille mig, hvis det her forslag blev vedtaget, at vi så ikke ville se venstrefløjen stå og sige, at det var endnu et eksempel på, at kommunerne havde fået pålagt opgaver, uden at de havde fået flere penge.
Det er jo den sang, vi hører fra kommunerne hele tiden, og det her vil bidrage til den sang, som jeg ved at venstrefløjen vil istemme.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Jeg må sige, at jeg også er meget forundret over den konservative melding, for den konservative ligestillingsordfører, fru Helle Sjelle, plejer faktisk at være en af de mest aktive personer i udformningen af tiltag af den her karakter, og nu går De Konservative nærmest højre om Dansk Folkeparti i retorikken i afvisningen af det her forslag.
Det må jeg sige også overrasker mig noget.
Men jeg vil da meget gerne spørge: Er der også hos den konservative uddannelsesordfører en anerkendelse på linje med den i Dansk Folkeparti og Venstre af, at det her er et problem, og at det, at vi har en så dårlig, usystematisk, usammenhængende og varierende undervisning med lærere, som ikke er opdateret, lærere, som ikke er opkvalificeret, er et alvorligt problem i forhold til de unge, der kommer ud af folkeskolerne i dag?
Er der en anerkendelse af, at det her er et stort problem, og at der skal gøres noget ved det?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Jeg har selvfølgelig den holdning, at når vi har vedtaget, at der skal være seksualundervisning i folkeskolen, så bør den også være i orden, og derfor er vi selvfølgelig lyttende over for de problemstillinger, som bliver rejst.
Det er ikke et kernefag i folkeskolen.
Det er fag som dansk, historie og matematik, og det er ikke noget, som skal nedprioriteres, fordi seksualundervisning skal opprioriteres.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Det må jeg sige.
Det er altså i 2010, vi sidder og snakker om folkeskolen, der skal tage sig af seksualundervisningen, i en situation, hvor vi har unge, som går ud uden redskaber til at tackle nogle meget, meget basale ting.
Vi har en massiv stigning i tilfælde af kønssygdomme, vi har et stort antal uønskede graviditeter, og vi ved fra udlandet, at mangel på undervisning, mangel på kendskab, mangel på viden er med til, at unge indgår i relationer, som de bliver kede af, og at det fører til flere uønskede graviditeter.
Alle de dér faktuelle oplysninger er der.
Vi har oven i købet en minister, der stiller sig op og anerkender, at det her er et problem, at vi må kigge på det, at vi må finde ud af, hvad vi kan gøre, og at vi skal gøre det med kort varsel, og alle de der forskellige ting.
Det må jeg sige, det er simpelt hen som at træde tilbage til 1950.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Jamen det må den socialistiske ordfører jo synes alt det, han vil.
Jeg sagde ikke, at vi ikke skulle forsøge at gøre seksualundervisningen så god som muligt.
Men jeg betragter det her med, at man vil fastsætte et vejledende timetal, som at man vil opgradere faget tidsmæssigt, og det kan vi som sagt ikke støtte.
Altså, der er masser af den slags problemer hos den danske ungdom, som den socialistiske ordfører opridser her, men vi har også nogle problemer med, at de unge f.eks. ikke er gode nok til læsning, og at de ikke er gode nok til matematik.
Det er helt klart, at det har højere prioritet for os, end seksualundervisningen har.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-08:
Fru Pia Olsen Dyhr problematiserer den her debat om finansieringen.
Vi er jo sådan set enige i intentionerne i det, der ligger her, og regeringen har også tilkendegivet, at man kigger på det – det stod i arbejdsprogrammet, allerede inden det her forslag blev fremsat.
Det, det handler om, er økonomisk ansvarlighed, og der bliver jeg nødt til at hæfte mig ved noget, som fru Pia Olsen Dyhr var inde på tidligere, nemlig at Venstre slynger trafikmilliarder rundtomkring, og det tror jeg er en falsk fremstilling, det må jeg sige.
Nu har jeg tilfældigvis fundet den artikel, som er omtalt – det er jo den her moderne informationsverden – og som er fra Jyllands-Posten den 9. marts.
Der står faktisk nede i bunden om finansieringen: »Først i 2011 er det planen, at der igen skal afsættes en ny pose penge til nye veje og forbedringer af de eksisterende.
Det er her, at Venstre vil bruge mindst 1 mia. kr. på 2+1- veje.«
Det er altså en fuld finansiering.
I øvrigt står der i den her artikel, hvor fru Pia Olsen Dyhr er citeret, at SF bakker op.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Det er ufinansierede vejforslag.
Det, SF meget klart siger i artiklen, er, at vi foreslår, at vejen mellem Herning og Holstebro – som regeringen har lagt op til, især med Venstres transportordfører i front, skal være en motorvej – skal være en 2+1-vej.
Det har faktisk været vores ønske.
Jeg noterede mig, at det har Venstre ikke haft nogen interesse i at støtte, men hvis man laver den om til en 2+1-vej, vil man kunne spare adskillige hundrede millioner kroner.
De hundrede millioner kroner kunne jo passende bruges andre steder, hvor vi faktisk har brug for pengene.
Vi er økonomisk ansvarlige.
Vi vil nemlig gerne tænke godt og grundigt over, hvad vi bruger pengene på, og ikke bare slynge dem ud på diverse motorvejsprojekter.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Det glæder mig da at høre, at Venstres ordfører siger, at han er bekymret over den her udvikling, hvor man desværre ser, at gæs og ænder bliver tvangsfodret.
De får puttet en lang slange ned i halsen og bliver propfodret med mad.
Det er klart, at når vi andre har været til en julefrokost, så ved vi også, hvordan det er, hvis vi har proppet alt for meget i os.
Vi kan blive dårlige, vi kan blive syge.
Her er der altså ikke tale om en and, der går til en helt almindelig julefrokost, som vi andre.
Her drejer det sig måske om det tidobbelte af, hvad en and normalt ville spise.
Kan det virkelig være rimeligt, at Venstres ordfører står her og taler mere for internationale samhandelsregler end for dyrevelfærd?
Det kan da ikke have sin rigtighed.
Hvornår spiller Venstre med musklerne og viser, at her prioriterer vi altså dyrevelfærd højere?