runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2009-03-31:
Jeg er ikke bekendt med nogen af de forhold, som hr. Frank Aaen her bringer op.
Som bekendt er der mange, ikke mindst i regeringen, som ikke besvarer hypotetiske spørgsmål.
Derfor må jeg bede hr. Frank Aaen om at uddybe sine synspunkter og dokumentere dem i højere grad, end tilfældet er, for en så løsagtig fremstilling her i Folketingssalen synes jeg ikke at de danske vælgere kan være tjent med.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Nu startede hr. Søren Pind med at fortælle om den proces, der foregår i øjeblikket vedrørende udnævnelse af en ny generalsekretær for NATO.
I den forbindelse er der en hel del kontakter til Tyrkiet, som åbenlyst går ud på at levere en eller anden form for vare til Tyrkiet, for at de skal kunne støtte hr. Anders Fogh Rasmussen - statsministeren, som det hedder - som ny generalsekretær.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Søren Pind, om ikke det må være sådan helt principielt, at der under ingen omstændigheder kan gives politiske indrømmelser til Tyrkiet som modydelse for at acceptere en ny generalsekretær.
Tom Behnke (KF), 2009-03-31:
Jeg vil gerne starte forespørgselsdebatten med at give udtryk for, at jeg er meget glad for, at der er så bred enighed om behovet for denne debat, og at der er bred enighed om, at vi skal markere NATO's 60-års-jubilæum på lørdag den 4. april.
Derfor vil jeg gerne takke alle partier og medlemmer for opbakningen til denne forespørgselsdebat.
NATO har jo i 60 år sikret Danmark og den vestlige verden frihed, fred og sikkerhed.
Oprindelig blev NATO jo etableret, da der var en meget kraftig spænding mellem Øst og Vest, og det gjorde sig jo også gældende de første 40 år af NATO's liv.
Men i 1989, netop som NATO havde 40-års-jubilæum, faldt Muren, og mange spåede, at nu var det jo nok ganske overflødigt, at NATO fortsatte.
Men det har jo vist sig, at intet var mere forkert.
Der er kommet nye tider, ja, og nye udfordringer, men NATO består, og også den dag i dag har vi behov for NATO.
Hvad er det, der gør sig gældende i vore dage?
Ja, det, der er truslen og udfordringen, er grænseoverskridende terrorisme, det er slyngelstater, det er usikre stater uden lov og orden, og det er lande og stater, som kan risikere at bryde sammen og dermed blive en ganske stor belastning for ikke bare regionen, men måske endda også helt op til os.
Der er derfor tale om nye trusler, der er tale om nye udfordringer, og derfor har vi forespørgselsdebatten her i dag med spørgsmålet til regeringen om, hvordan NATO bedst møder fremtidens udfordringer.
Besvarelse
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at der kommer rigtig mange mennesker i beskæftigelse, og det svar, som hr. Thomas Jensen henviser til, fortæller netop, at der kommer mange tusinde i beskæftigelse, og hvis man tager højde for, at en del af det arbejde, der bliver sat i gang, ville være blevet sat i gang, selv om der ikke var en tilskudspulje, så bliver der en netto ekstrabeskæftigelse som følge af forslaget.
Jeg vil fastholde, at hr. Thomas Jensen her fra talerstolen under den debat, vi havde for en halv time siden, rent faktisk fremførte det synspunkt på Socialdemokratiets vegne, at man jo ikke skulle give tilskud til nogen, der i forvejen, om jeg så må sige, alligevel ville bruge penge på et eller andet, og at det ville være klogere alene at bruge pengene på noget energirenovering.
Det ville så have den effekt, at en lang række mennesker, der er beskæftiget inden for byggefaget, ikke ville få noget som helst at lave, de ville simpelt hen ikke være omfattet af den her ordning, da de ikke arbejder inden for de fag; det gør de ikke.
En maler vil jo f.eks. ikke kunne få et job inden for det, som Socialdemokratiet foreslår her, fordi der skal være tale om ren energirenovering, og det synes jeg jo i hvert fald er en af de ting, som trækker en negativ retning, hvis man ser det her med beskæftigelsesbrillerne på.
Afstemning
Thomas Jensen (S), 2009-03-31:
Ja tak.
Jeg har ikke hørt nogle af de ordførere, der har været heroppe, tale om, at der er nogle, der åndssvage.
Så det må stå for ministerens egen regning.
Men vi kan altså måske få bekræftet fra ministeren - hvis ministeren vil bekræfte mig i det - at svaret på spørgsmål 34 er, at beskæftigelseseffekten kun er et par og tyve hundrede med det her forslag og det også er sammenholdt med, at hvis man investerede i energibesparende foranstaltninger, ville man rent faktisk få gang i en masse nye projekter og få en større beskæftigelseseffekt.
Det er faktisk det, vi kan høre af svaret på spørgsmål 11, som bekræfter, at der ville komme en masse nye projekter i gang, hvis det var sådan, at vi øremærkede de her penge til energibesparelser.
Socialdemokraterne, som er med i det her ændringsforslag, arbejder for, at vi både skal sætte gang i beskæftigelsen og sætte gang i energirenoveringerne.
Så jeg spørger igen økonomi- og erhvervsministeren: Kommer der virkelig kun et par og tyve hundrede ekstra i beskæftigelse med det her forslag?
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Nu har jeg ikke lige svaret foran mig, men jeg har da fuld tillid til, at hr. Thomas Jensen i hvert fald delvis har refereret fra besvarelsen af det.
Det, der er den store forskel i den her sag på forligspartierne og Socialdemokratiet, er sådan set, at vi gerne vil behandle alle danskere lige.
Det, som hr. Thomas Jensen har stået her fra talerstolen og sagt for mindre end en halv time siden, er sådan set, at de danskere, der er så åndssvage, at de allerede nu har tænkt over, at de gerne vil sætte gang i noget renovering, i hvert fald ikke skal have noget tilskud.
Nej, det er kun dem, som vi som smagsdommere siger vi gerne lige vil hjælpe.
Det er dem, der skal tælles med i den her ordning.
Det synes jeg er et meget, meget mærkeligt argument.
Selvfølgelig kan man sige, at by the end of the day er der måske nogle, der ville bestille et renoveringsarbejde under alle omstændigheder, men jeg synes altså ikke, at det skal komme nogen til skade, at man får sat gang i beskæftigelsen.
Thomas Jensen (S), 2009-03-31:
Ja tak.
Nu står ministeren heroppefra og siger, at der er en kæmpe beskæftigelseseffekt ved det her forslag, og vi har jo også fået dokumenteret, at der er 70.000 ledige i Danmark i dag, så jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte mig i, at jeg på mit spørgsmål - der hedder så spørgsmål 34 - har fået et svar, hvor økonomiog erhvervsministeren bekræfter, at der kun vil være en beskæftigelseseffekt på 2.150-2.400 personer, der kommer i arbejde som følge af det her forslag.
Lene Espersen (KF), 2009-03-31:
Jeg vil sige til fru Nanna Westerby, at det er korrekt, at de mennesker, der bor i ejerlejlighed, og de mennesker, der bor i lejelejlighed, ikke vil kunne søge til den samme liste som dem, der bor i hus.
Og hvorfor har vi valgt at gøre det sådan?
Det er sådan set, fordi såfremt vi åbnede op for hele foreninger for dem, der bor i ejerlejligheder og lejelejligheder, og de skulle have mulighed for at søge til renovering af tag eller andet, ville de kunne tømme puljen i løbet af nogle få dage.
Jeg kom med et eksempel før, og det gentager jeg gerne.
Der er faktisk boligforeninger, der har 15.000 lejligheder.
Hvis man bare i gennemsnit siger, at de får et forholdsvis lille tilskud per lejlighed, ville sådan en enkelt forening lige kunne hive 300 mio. kr. ud af puljen i løbet af 1 time.
Der kan man sige, at selv med det sådan lidt oppustede ambitionsniveau, som oppositionen her har om 3 mia. kr., er det altså ikke mange, der skal søge, før puljen er fuldstændig tømt.
Og der har vi altså valgt at sige i forhold til et Danmark i balance, at vi gerne vil have, at der er rigtig, rigtig mange borgere i hele landet, der får glæde af den her pulje.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-31:
Ja, vi stemmer for det her lovforslag, for i modsætning til regeringen og Dansk Folkeparti lader vi faktisk ikke fnidder på den måde spænde ben for at støtte initiativer, der i hvert fald er et lille skridt i den rigtige retning.
Men man kunne bare have taget et større skridt i den rigtige retning og prioriteret de renoveringer, som både havde gjort noget ved klimaet og gjort rigtig meget for beskæftigelsen.
Det, man til gengæld så har prioriteret i det her lovforslag, er boligejere frem for boliglejere.
Jeg har et spørgsmål til ministeren, som jeg gerne vil have et klart svar på, og som jeg har fået et nogenlunde klart svar på i nogle af de spørgsmål til lovforslaget, jeg har stillet: Kan ministeren bekræfte, at lejere ikke kan søge til lige så mange typer af renoveringsprojekter, som ejere kan?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Kan ministeren bekræfte det?
For det er jo helt klart en prioritering af en gruppe mennesker i Danmark frem for en anden.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Hvis man nu har læst aviser, som jeg ved, at hr. Søren Pind også gør og endda gør flittigt - har det jo stået flere gange i aviserne, at der foregår en sådan overvejelse om, hvad Tyrkiet kan få som modydelse.
Men lad mig så bare gøre det helt principielt, for det er jo et principielt spørgsmål: Kan man under nogen omstændigheder forestille sig, at man giver ét land - i det her tilfælde Tyrkiet, men bare helt principielt ét land - politiske modydelser, som f.eks. er i modstrid med, hvad Danmark står for, som pris for at kunne støtte en given udnævnelse af en person til generalsekretær?
Karsten Nonbo (V), 2009-03-31:
Jeg vælger at være lidt positiv og redde hr. Holger K. Nielsen ud af de voldsomme kløer, han er ved at komme i.
Jeg synes, der er grund til at fejre SF.
Nu vil jeg bare lige vurdere, om SF så er et får, der er ved at iføre sig ulveklæder - SF har jo før sagt, at statsministeren er en ulv i fåreklæder - eller om det er reelt.
I SF's principprogram står der jo, at begrundelsen for NATO er bortfaldet efter ophøret af den kolde krig, og at SF vil arbejde for en afvikling af NATO.
Nu vil jeg så spørge hr. Holger K. Nielsen: Er det sådan, at hr. Holger K. Nielsen vil arbejde for en afvikling af SF's principprogram?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-03-31:
Jamen det er da dejligt at få så mange gode råd af hr. Søren Espersen, som simpelt hen fryder sig over, at jeg skal ud til SF's bagland.
Jeg glæder mig også til at snakke med SF's bagland om det her.
Det centrale er, at NATO er i Afghanistan.
Jeg synes, det er forkert, at man er der, men man er der, og det er det, som konstateres her - altså, at man er i Afghanistan og er leder af en fredsbevarende aktion, som foregår der.
Vi har sagt, at vi ikke vil trække vores tropper ud i morgen, vi vil have en exitstrategi.
Det er det, som ligger i vores politik, nemlig at vi skal ud på en ordentlig måde.
Men det er også det - har jeg forstået i hvert fald - som ligger i regeringens politik, altså at man på sigt vil ud, og at der skal ske en anden fordeling mellem det militære og det civile.
Vanskeligere er det jo ikke, vil jeg sige til hr. Søren Espersen.
Søren Espersen (DF), 2009-03-31:
Altså, lad nu være med at snakke udenom.
Det, som hr. Holger K. Nielsen og SF nu i dag siger ja til, er, at NATO skal være leder af missionen i Afghanistan; det står her sort på hvidt.
Jeg tror, der har været mange problemer med SF's meldinger på forskellige områder i det sidste stykke tid - på retsområdet, på udlændingeområdet - hvor baglandet slet ikke har kunnet fatte, hvad der er i gang.
Men når det her kommer ud til en større kreds, tror jeg, at SF's bagland i den grad stejler.
Prøv engang, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at tage ud i SF's bagland og forklar, at nu skal NATO med Danmarks militære deltagelse ud at være leder af missionen i Afghanistan.
Velbekomme!
Holger K. Nielsen (SF), 2009-03-31:
Jamen det er da fantastisk så ophidset, hr. Søren Espersen er.
Det er da utroligt at høre hr. Søren Espersen hidse sig sådan op, og som gammel VS'er har han slet ikke så svært ved at blive enig med hr. Frank Aaen.
Altså, ekstremister mødes jo alle steder, og det er jo sådan set meget interessant.
Jamen selvfølgelig skal afghanerne da selv overtage sikkerhedsopgaverne; det er det, som det hele handler om.
Det er da også, som jeg har forstået det, det, den danske regering går ind for, nemlig at vi skal ud af Afghanistan, fordi de afghanske sikkerhedsstyrker selv skal overtage opgaverne.
Så der er ikke så meget mystik i det.
Søren Pind (V), 2009-03-31:
Jeg er ikke helt sikker på, at hr. Frank Aaens dokumentation lever op til forretningsordenens krav om henvisninger, men lad det nu fare.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det er et spørgsmål af en sådan karakter, at jeg finder det umuligt at besvare.
Det er et hypotetisk spørgsmål; det et spørgsmål, som ingen grænser har; det er et spørgsmål, som er ubesvarligt.
Der vil altid kunne opstilles situationer med gråzoner og lignende, men jeg vil da godt tilkendegive - under forudsætning af, at det så ikke bliver misbrugt, og det kan man jo altid bekymre sig om i den her sammenhæng, men selvfølgelig sagt sådan i al almindelighed - at der ikke skal være tale om, at der ydes politiske modydelser i en sådan helt hypotetisk proces.
Søren Espersen (DF), 2009-03-31:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen - tænk, at jeg skal stå og sige det.
Det er underligt at se SF's ordfører stå og hoppe og danse oppe på den talerstol og ikke vide, hvad han egentlig skal sige.
For det, der foregår nu, er jo forfærdeligt for SF.
Og hr. Holger K. Nielsen har jo slet ikke hjertet med.
Prøv engang at høre, hvad han selv skrev den 4. juli 2008, det er altså ikke ret lang tid siden:
Derfor må vi trække tropperne helt ud af Afghanistan, siger han til avisen.dk.
Jeg mener, siger Holger K. Nielsen, at vi skal trække os ud af Afghanistan og overlade det til den afghanske hær; lad os komme af sted så hurtigt som muligt.
Så påstår han, at der ikke i udkastet til forslag til vedtagelse står, at NATO skal være leder af operationen i Afghanistan.
Det står der altså, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Hvorfor ikke bare erkende, at SF nu er ude i en ny linedans med hele Danmark som begejstret tilskuer?
Det er jo latterligt, hvad der efterhånden foregår!
Holger K. Nielsen (SF), 2009-03-31:
Det her er, om man så må sige, en vedtagelse om NATO's generelle fremtidige retningslinjer.
Så nævner man fredsskabende og fredsbevarende operationer og nævner eksempler, Balkan og Afghanistan.
Det er jo indlysende, at det er sådan.
Der skal ske en fornyelse af det nuværende mandat på et eller andet tidspunkt, og vi vil da meget gerne være med til at forhandle det igen, når det skal fornyes.
Hvis der virkelig bliver tale om, at den civile indsats opprioriteres på bekostning af den militære, så vi, som hr. Mogens Lykketoft ganske, ganske rigtigt sagde, får en exitstrategi i forhold til Afghanistan, er der da perspektiv i det.
Og det mener jeg da afgjort ligger inden for rammerne af den her vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Det er vel lidt usædvanligt, at det i et forslag til vedtagelse her om NATO's rolle, hvor man henviser til operationer, så mere har karakter af en måske fremtidig operation, for der pågår jo en lige nu.
Og det er vel den, der anerkendes med det her forslag til vedtagelse.
Sådan læser jeg det da, så derfor kan det ikke undre mig, at nogle siger, at SF nu har tilsluttet sig det, der foregår i Afghanistan.
Men et andet spørgsmål er så: Hvad med NATO's politik vedrørende missilskjold?
Jeg er helt enig i det, hr. Holger K. Nielsen sagde om atompolitikken, som er meget problematisk.
Men hvad så med missilskjoldet?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-03-31:
Hvad angår FN, håber jeg, at regeringen er enig i, at det er helt, helt afgørende, at FN bliver en meget central del af vores sikkerhedspolitik.
Det tror jeg sådan set at der er bred enighed om her i Folketinget.
Hvad angår Afghanistan - jeg hørte også hr. Søren Pinds tale - vil jeg sige: Nej, der er ikke tale om nogen ændring fra vores side på det område.
Hvis man læser den her sætning, står der: »leder af fredsskabende og fredsbevarende operationer«.
Så kommer der som eksempler Balkan og Afghanistan.
Den danske Afghanistanpolitik fastlægges i Afghanistanmandaterne, og vi er da bestemt interesserede i og villige til at indgå i forhandlinger om den danske Afghanistanstrategi - det sagde vi også sidste år - hvor der bliver en klar ændring af forholdet mellem den militære og den civile indsats.
Så det er sådan, det her skal forstås.
Frank Aaen (EL), 2009-03-31:
Jeg vil starte med at erklære mig fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i, at FN-sporet jo var fraværende, og at det er en skam, at det er det.
Men derfor kan man måske også undre sig over, at SF tilslutter sig det her forslag til vedtagelse, hvor der jo står, at NATO skal være grundlaget for dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Altså, der er FN jo så også skubbet til side.
Så har jeg et spørgsmål til længere nede i teksten, hvor der står, at NATO er leder af operationer som i Afghanistan.
Man kan selvfølgelig betragte det som en konstatering af, at sådan er det.
Men er det også, som hr. Søren Pind var inde på, en tilslutning fra SF's side til den danske deltagelse i Afghanistankrigen?
Holger K. Nielsen (SF), 2009-03-31:
Hvis hr. Karsten Nonbo var velorienteret, ville han vide, at den debat skal tages op på SF's landsmøde om knap en måned.
Dertil kommer, at han, hvis han læser principprogrammet i hele sin sammenhæng, vil se, at der er tale om en analyse af, hvordan den europæiske sikkerhedsstruktur forventes at udvikle sig i vores optik.
Der siger vi, at vi regner med, at EU og europæisk sikkerhedspolitik får en stærkere rolle at spille, og at vi i den sammenhæng forventer, at NATO vil blive mindre relevant.
Det var jo bl.a., før Frankrig meddelte, at man vender tilbage til NATO.
Derfor må man så sige, at efter Frankrigs tilbagevenden til NATO, og efter at stridighederne mellem Frankrig og USA vedrørende EU’s forsvarsog sikkerhedspolitik er blevet bilagt, er der nu på mange måder en lidt ny situation, hvor man kan sige, at sammenhængen mellem EU- og NATO-politikken i høj grad kan blive et tema.
Søren Gade (V), 2009-04-01:
Nu er hr. Jens Christian Lund jo lovligt undskyldt, for hr. Jens Christian Lund sad ikke i Forsvarsudvalget, da vi indgik forsvarsforliget den 10. juni 2004.
Det var således, at hr. Jens Christian Lund var repræsenteret ved den forhenværende forsvarsminister Jan Trøjborg og tidligere medlem af Folketinget Per Kaalund.
Disse to ganske udmærkede mennesker havde en idé om, at vi skulle ændre værnepligten til det, den er i dag.
Der er så oprettet et totalforsvarsregister, man stiller tidligere værnepligtige ind i et register.
Det er således, at de øger samfundets robusthed og vil kunne løse de opgaver, hvis, i fald, såfremt, i tilfælde af at det skulle blive nødvendigt.
Jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at der er tale om en brandforsikring.
Jeg har en brandforsikring hjemme på Kroghsvej nr. 28 i Holstebro, hvor jeg bor.
Den brandforsikring betaler jeg hvert eneste år, desuagtet at det aldrig nogen sinde har brændt, og jeg bliver ved med at betale den.
Når jeg går i min grav engang, har jeg måske brugt 200.000 kr. på en brandforsikring.
Jeg kan så enten bruge de sidste timer af mit liv på at ærgre mig over, at den ikke er blevet brugt, eller jeg kan sige, at jeg søreme er glad for, at det ikke brændte.
Det er det, det register bliver brugt til.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-01:
Jeg synes da, det er fair, hvad ministeren siger.
Jeg synes selvfølgelig, at det er væsentligt, at vi alle sammen ligesom har de samme forudsætninger for at diskutere et område, der er så væsentligt som værnepligten.
Hvis jeg nu siger til ministeren, at da vi fik lavet personelloven og betænkningen, var begrundelsen for, at man kunne bevare værnepligten, at folk blev uddannet til en bestemt designeringsfunktion, og at der blev ladet en speciel undersøgelse af, hvad den uddannelsesmæssige baggrund var for at kunne bestride den funktion.
Er ministeren enig i, at det er hensigtsmæssigt, at vi kan fortælle de værnepligtige, hvad formålet er med, at de er blevet tvunget ind i værnepligt, og at der er brug for dem efter deres hjemsendelse?
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor hr. Ib Poulsen slap, og det er ikke, fordi det er koordineret med hr. Ib Poulsen.
I dag spiller Albanien og Danmark fodbold, og det kommer forhåbentlig til at gå godt.
Grunden til, at de kan spille fodbold, er, at de spiller efter de samme regler og på samme bane.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at ministeren her forklarer mig, hvad det er for nogle regler, som er hjemmelen til værnepligten.
Jeg tror, vi er enige om, at grundloven giver mulighed for værnepligt.
Er ministeren enig med mig i, at den gældende personellov og dermed betænkning 902 vedrørende nyordning af forsvarets personelforhold er det, der er den lovmæssige hjemmel for værnepligten og for den måde, vi diskuterer værnepligten på?
Er ministeren enig i det synspunkt?
Søren Gade (V), 2009-04-01:
Jamen der er ingen som helst tvivl om, at både Venstre og Det Konservative Folkeparti, altså regeringen, ønsker at fastholde værnepligten.
Det er vigtigt for mig også at sige her, at det er det, vi går til forhandlingerne med.
Og de to partier i forligskredsen, Socialdemokraterne og De Radikale, som ytrer sig mod værnepligten, fik jo altså ændret værnepligten sidste gang, og de har fået opfyldt de krav, der blev stillet sidste gang.
Når man kigger på de rapporter, der ligger om værnepligten, ser man, at de jo faktisk er meget positive, hvad angår forløbet omkring værnepligten.
Så vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at fastholde værnepligten.
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi på nogen måde skulle gå på kompromis med den holdning.
Jeg aner ikke på stående fod noget som helst om bekendtgørelse 902, men jeg kan sige, at værnepligten står i vores grundlov.
Alle regeringer har vel i de sidste 100 år overholdt grundloven, hvor vi har haft værnepligten.
Hvis hr. oberst Lund ønsker den her bekendtgørelse og min holdning til den, skal jeg gå over og finde bekendtgørelsen, og så skal jeg sende et skriftligt svar til hr. Jens Christian Lund.
Men bekendtgørelsen har jeg ikke på stående fod.
Jens Christian Lund (S), 2009-04-01:
Jeg er glad for at høre, at ministeren har en brandforsikring.
Ministeren skal jo heller ikke være i tvivl om, at der er meget, der tiltaler mig.
Det, jeg synes er væsentligt, når vi nu skal til at drøfte det i fremtiden, er, at vi har de samme spilleregler.
Vil ministeren sige, at hvis det, jeg har sagt her, er rigtigt, bør vi i hvert fald ændre forudsætningerne i personelloven og nok også lave en ny betænkning og måske et nyt AGV-arbejde, som kan være begrundelse for, at vi med ærlighed kan sige til de unge mennesker, hvorfor vi tvinger dem til værnepligt?
Per Clausen (EL), 2009-04-01:
Kernen i det her er selvfølgelig, at ministeren jo har ret i, at det ikke ville løse nogen som helst problemer, hvis man bare strammede prisloftet og ikke gjorde andet.
Det er klart, og jeg tror sådan set ikke på, at der er nogen af de her trafikselskaber, der sætter priserne højere, end det er nødvendigt.
Jeg tror i hvert fald ikke ret meget på, at der er nogen kommuner, som accepterer, at det sker, for det vækker megen utilfredshed i befolkningen, når man har de her prisstigninger, som folk i hvert fald opfatter som værende ude af takt med de lønstigninger, som de selv oplever at de har.
Men når nu ministeren er optaget af den kollektive trafik, ligesom alle andre i Folketinget siger at de er, og vi ved, at en ikke uvigtig fødekæde til den kollektive trafik jo f.eks. er de lokale og regionale busser - meget lokaltrafik og kollektiv trafik tager jo sit udgangspunkt der - er ministeren så ikke enig med mig i, at man bliver nødt til at sikre, at den transportform fungerer videre som et attraktivt alternativ til privatbilismen?
Og er ministeren ikke enig med mig i, at man i den sammenhæng også burde se på, om den måde, man i dag regulerer priserne på, er rimelig, eller om der faktisk er brug for at tilføre flere midler til det her område for på en og samme tid at sikre et kvalitetsløft og sikre, at priserne ikke fortsætter den himmelflugt, som jeg er enig med ministeren i at mange ministre før ham kan påtage sig et medansvar for, og som jo bare er en lang, glidende udvikling, som er gået fuldstændig i den forkerte retning i årevis?