Karen Hækkerup (S), 2012-05-25:
Tak for det.
Det er noget usædvanligt, at en minister beder om at gå på talerstolen anden gang ved behandlingen af et beslutningsforslag, men jeg føler mig nu lidt kaldet til det, for der har været så meget forvirring om, hvad det reelle indhold i den debat, vi har haft, egentlig er.
Derfor synes jeg, det er nødvendigt for mig at gå på talerstolen for at få rettet nogle af de misforståelser, der har været i debatten.
Først og fremmest er jeg jo forfærdelig ærgerlig over, at Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, har forladt salen, for det var måske egentlig nok ham, jeg havde tænkt at skulle oplyse om nogle af de ting, som jeg har utrolig meget på hjerte, fordi jeg gerne vil have det af – ikke af hjertet.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, og det beslutningsforslag er sympatisk, fordi det går ud på, at aldersgrænsen for, hvornår man kan adoptere, kan hæves.
Det er noget, som vi i regeringen er enige i, og det er noget, vi har arbejdet på i ganske lang tid.
Når Dansk Folkeparti tror, at vi på 3 dage har kunnet nå at lave nye regler, at vi på 3 dage har kunnet nå at sammenskrive bekendtgørelsen om adoption og bekendtgørelsen om godkendelse som adoptant til en ny samlet bekendtgørelse om adoption, at vi på 3 dage har fået den igennem regeringen og har fået den godkendt og fået den til Ankestyrelsen og fået den sendt i høring,
så vil jeg bare sige, at så hurtigt går det ikke.
Det her er noget, vi har arbejdet med i flere måneder, og det kan man selvfølgelig også se, fordi det resultat, der ligger, er så gennemarbejdet, som det er.
Det er jo sådan, at man altid kan blive godkendt til at modtage et ældre barn, hvis man er mere voksen end dem, som starter med at adoptere.
Sagen er,
at når vi hæver grænsen fra 40 til 42 år på det tidspunkt, hvor man ansøger, så kan man altså med de nye regler ansøge, indtil dagen før man fylder 43 år.
Dansk Folkeparti siger 45 år, og det vil vel så betyde, indtil dagen før man fylder 46 år, så der er altså en forskel.
Men i mit forslag siger jeg jo, at den godkendelse, som man får, skal løbe i 4 år, og så skal den yderligere kunne forlænges i 2 år.
Og det vil sige, at man vil kunne få et spædbarn, helt op til at man er 48 år.
Kigger man på det samme regnestykke i Dansk Folkepartis forslag, er det lidt uklart, hvad der egentlig menes, for Dansk Folkeparti vil ikke anerkende, at vi bliver nødt til at tale om ventetid.
Men sandheden er jo, at der er flere danske forældre og flere andre udenlandske forældre, der ønsker at modtage et adoptivbarn fra et tredjeverdensland, end der er lande, som ønsker at afgive et barn, og derfor er der altså en vis ventetid, fra man bliver godkendt, til man står med et barn i armene.
For kan man blive godkendt, indtil man er 46 år, og skal godkendelsen så løbe i 3 år, til man er 49 år, og skal den så forlænges, indtil man er 51 år?
Det må jeg sige at jeg synes
Man vil som 51-årig sagtens kunne modtage et barn, der er ældre, men jeg synes, vi bliver nødt til at have fokus på, at det her handler om barnets tarv.
Det er ikke specielt ofte, at en kvinde på 51 år bliver mor til et barn, og derfor synes jeg, det giver rigtig god mening, at vi har det fokus med, at det her ikke kun handler om adoptivforældrenes ønsker, at det handler om en samlet pakke.
De er sendt i høring, høringsperioden blev afsluttet den 11. maj, og høringsnotatet er på vej.
Og når de er blevet godkendt, vil de nye regler træde i kraft pr. 1. juli.
Det vil sige, at pr. 1. juli bliver aldersgrænsen hævet fra 40 til 42 år, det vil sige, inden dagen før man fylder 43 år.
Godkendelsesperioden bliver hævet fra 3 til 4 år, og så bliver der mulighed for en yderligere forlængelse på 2 år.
Det betyder, at adoptionsreglerne bliver langt mere fleksible; vi imødekommer det ønske, der har været fra Adoption & Samfund; og vi sikrer, at rigtig mange af de adoptivforældre, som i dag kommer i klemme, fordi de står lige på kanten i forhold til aldersgrænsen på de 40 år, ikke har behov for at skulle søge en dispensation.
Så jeg vil sige, at med de nye regler, som træder i kraft den 1. juli, har vi i Danmark nogle gode regler, og så vil jeg endelig også afvise Dansk Folkepartis påstand om, at vi ligger i den lave ende i forhold til de øvrige nordiske lande.
Vi lægger faktisk på niveau.