runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Nej, det skal de bestemt ikke, og nu er jeg jo heller ikke hr. Svend Auken, kan man sige.
Jeg håber jo, at det i modsætning til hr. Svend Auken lykkes for mig at lande en aftale med tyskerne om et problem, det har taget rigtig mange år at finde en løsning på.
Det er jeg sådan set enig med hr. Steen Gade i.
Men det var jo også derfor, jeg sagde, hvis man kan huske min tale - og i tilfælde af, at man har glemt det, vil jeg gentage det, jeg sagde - at det på lang sigt kan være ganske fornuftigt at arbejde for et fælles europæisk pant- og retursystem.
Så tillod jeg mig blot at være en smule realpolitisk.
Det kan være farligt at være det her i Folketingssalen.
Men når vi beder de andre lande om opbakning til det forslag, som vi diskuterer her i dag, må vi sige, at det har en meget, meget svær gang på jord.
Så kan man sige til sig selv: Jamen vi skal være ligeglade med de andre, for det her er da et rigtig, rigtig godt forslag.
Jeg er da sådan set enig i, at der er nogle meget gode elementer i det her forslag, men der er andre kampe, jeg hellere vil tage på europæisk plan, før jeg tager den her kamp.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jeg troede faktisk, at vi var enige om, at det ville være fornuftigt at arbejde for et sådant europæisk system.
Jeg håber virkelig, at miljøministeren lykkes med det, men jeg kan altså huske, at hr. Svend Auken kom hjem og sagde, at nu var den der, og det er altså over 10 år siden.
Så jeg håber, det kan lykkes, men hvis vi havde haft et fælles europæisk system samtidig med det, kan ministeren så godt se, at det ville have været lettere at få en aftale med tyskerne og få det tyske problem løst?
Ting skal jo ikke stå i vejen for hinanden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Det med, at vi holder det varme ønske, som der er bredt i Folketinget, varmt også i fremtiden, kræver, at der kommer noget muskelkraft rent politisk, altså et reelt ønske om handling også fra Socialdemokratiets side.
Skal jeg forstå hr. Torben Hansen på den måde, at Socialdemokraterne eventuelt også vil stille et forslag om at prioritere de her midler til miljøteknologi i forbindelse med globaliseringsforhandlingerne til efteråret?
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Den konservative ordfører skal forstå det på den måde, at det her er et udviklings- og demonstrationsprogram.
For det første er det vigtigste, der sker nu, at vi sætter os ned, forhåbentlig i fællesskab, og får lavet rammerne for sådan et program.
For det andet: Hvis man tager det her ind i globaliseringsforhandlingerne, vil der ske det, at man pr. automatik vil ekskludere nogle af dem, der rent faktisk også har været positive i dag.
Og det, man skal huske, er, at langt hovedparten af de midler, der er afsat under globaliseringsforhandlingerne, rent faktisk er til forskning.
Det, jeg kan sige, er, at vi i det socialdemokratiske finanslovforslag, i tilfælde af at der er en bred opbakning til, at vi går videre med det her, vil sørge for, at der bliver afsat midler til det her.
Det tror jeg også gælder for resten af forslagsstillerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Jo, men grunden til, at jeg spørger, er sådan set også, at der måske absolut er historisk belæg for at være lidt betænkelig ved, om Socialdemokraterne, når det kommer til stykket, også er klar til at finde de her midler.
Når vi tager EUDP-programmet, som det er helt naturligt at sammenligne med, kan vi se, at regeringen jo kom med et udspil om, at man i 2008 ville bruge 500 mio. kr., i 2009 750 mio. kr. og i 2010 1 mia. kr. på energiforskning, et tilsvarende program, og der fandt man midlerne i globaliseringsforhandlingerne sidste år.
Men det var jo med et modstræbende Socialdemokrati, for det var meget mere vigtigt, om universiteterne nu fik 60 pct. frie midler og 40 pct., der var bundet op på strategisk forskning.
Men det er jo det mest naturlige sted at finde pengene, og jeg er nødt til at spørge igen: Når vi nu på EUDP-programmet kan finde midler i forbindelse med globaliseringsforhandlinger, er Socialdemokraterne så også klar til at finde de her midler i forbindelse med globaliseringsforhandlingerne?
Torben Hansen (S), 2009-04-28:
Jeg vil ikke på nogen som helst måde her fra Folketingets talerstol
stå og sige, hvor de her midler skal findes, sådan at vi starter med at smide nogen ud af det gode selskab, der vil være med til det her.
Og hvis det er sådan, at der er et åbent hjerte og et åbent sind hos De Konservative, tror jeg, det går endda.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg synes ikke, at man i politik bare skal lave et eller andet slag i luften og så sige, at nu gør vi det her, vel vidende at det ikke har en chance for at blive realiseret inden for en overskuelig fremtid, sådan som man kan se det nu.
Derfor mener jeg da, at den bedste vej at gå faktisk er den, som jeg nævnte her, med at vores parlamentsmedlemmer tager fat i den her sag og prøver at blødgøre systemet i EU, de andre partigrupper i EU, og når det så begynder at blive realistisk, tror jeg ikke, at der overhovedet bliver noget problem med - eller det kan jeg garantere for - at få Venstres opbakning til at lave sådan et system, hvis det vel at mærke lever op til den kvalitet og den standard, som vi har i Danmark.
For vi skal jo ikke bare lave et eller andet pantsystem, hvor 90 pct. af dåserne kommer til at ligge ude i naturen, fordi det ikke kommer til at fungere.
Vi skal have et system, der fungerer på samme måde som i Danmark, det er klart.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Jeg var indledningsvis bekymret for, at vi skulle gentage debatten fra B 110, for i den her sammenhæng er vi jo ude i et højere niveau.
Det her handler ikke bare om dansk natur og dansk miljø, men om hele den europæiske natur og det europæiske miljø og ikke mindst selvfølgelig om, at vi i Danmark har - det tror jeg godt vi kan blive enige om - et ganske udmærket system, som på mange måder også kan anvendes andre steder i verden.
Men er det alligevel ikke en lille smule opgivende - det er i hvert fald det, jeg kan fornemme hos ministeren - allerede nu at melde, der ikke er muligheder at komme efter?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for - og det er sjældent, jeg gør det over for hr. Benny Engelbrecht - at der var en, opfattede jeg, stor ros til dansk miljøpolitik.
Det er jo rart, at den også kan forekomme hos hr. Benny Engelbrecht, for hr. Benny Engelbrecht når frem til, at vi faktisk har et ganske udmærket retursystem i Danmark, og det er jeg fuldstændig enig med hr. Benny Engelbrecht i.
Så det var en åben dør, som vi der løb ind sammen.
Men i forhold til spørgsmålet, om man ikke kan have en større ambition i forhold til det overordnede pantesystem på europæisk niveau, var det jo, at jeg kort konstaterede, at der hverken i 2004 eller 2007 blandt de andre europæiske lande har været interesse for et fælles pantsystem.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til at arbejde for direktiver og forslag, som Kommissionen skal fremsætte, hvis der ikke er nogen interesse for dem blandt de øvrige medlemslande.
Derfor er det allervigtigste for mig at se at finde en løsning på det dansk-tyske problem, og så må vi selvfølgelig holde mulighederne åbne for, hvis vi kan få forbedringer i forhold til EU, at vi så også kan støtte en eventuel europæisk løsning, men det er ikke på den korte bane.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Men det er dog ikke særlig proaktivt alene at sidde med hænderne i skødet og afvente, at nogle andre på et tidspunkt skal indse den sande og fornuftige værdi i at få et pantsystem, som er lige så effektivt som det danske.
Jeg har tidligere i dag redegjort for, at vi i rigtig mange år har haft nogle ganske udmærkede retursystemer.
Det tror jeg ikke der er nogen regering der kan tage patent på.
Det ændrer dog ikke på, at dette forslag netop ville være en udmærket indgangsvinkel for regeringen til at kunne arbejde mere proaktivt også på det europæiske niveau på et område, hvor vi jo netop i Danmark har succes.
Kunne ministeren ikke også have lyst til på den måde at fremme afsætningen af dansk teknologi i udlandet?
Det er jo et lille praktisk eksempel på det.
Jeg siger ikke, at det her kan blive en lige så stor afsætningsmulighed som vindmølleindustrien, selv om vi godt kan have brug for alternative produktionsformer - i hvert fald lige nu i den her tid - ud over vindmølleindustrien.
Men er det ikke oplagt netop at lægge sig i selen og sige: Her er en mulighed for at gå forrest på europæisk plan?
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren.
Vi har stået her gang på gang med forskellige miljøministre, som hver eneste gang har sagt: Jamen nu må vi lige se, det skal nok gå bedre.
Resultatet har så været, at landbrugets giftforbrug er steget med 18 pct. siden 2002.
Men for første gang hører jeg nu en minister fra den her regering rent faktisk sige: Vi vil gøre noget.
Jeg forstod ministerens tale sådan, at han ville indføre afgifter.
Derfor vil jeg selvfølgelig stille et spørgsmål.
Vi har jo set hele den her lange rapport om, hvad mulighederne var for kvoter og afgifter, og deri står meget tydeligt, at hvis man skal bruge afgiftsmetoden, skal man virkelig sætte nogle meget høje afgifter, og man skal have nogle meget konkrete tiltag mod ulovlig import.
Jeg vil gerne høre ministeren: Hvornår får vi afgifterne?
Hvor høje er de?
Og hvad vil man gøre ved ulovlig import?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det er jo sådan, at der ikke er nogen sammenhæng mellem den afgift, som et pesticid er belagt med, og hvordan og hvorledes man vurderer, at den miljø- og naturmæssige påvirkning fra pesticidet er i forhold til det omgivende samfund.
Så det vil jo være helt fornuftigt at starte en omlægning, og det er også det, jeg siger, hvor man har fokus på, at de mest skadelige pesticider belægges med langt den største afgift, en høj afgift.
Så kan man jo diskutere, hvor høj den afgift skal være, og så skal der være en graduering, så vi i hvert fald har en tilskyndelse til, at man sikrer, at landmændene får flere pesticider at vælge imellem.
Og det, vi så også kommer til at prioritere, er, at de mest skånsomme over for miljø og natur vil være afgiftsbelagt på en anden måde.
Det andet spørgsmål handler om, hvad jeg vil gøre for at sikre, at der ikke er ulovlig import af pesticider.
For mig at se
er det selvfølgelig afgørende, at vi også der har en måske bedre og mere målrettet kontrol end det, der finder sted i dag, og det kan man jo gøre på mange forskellige måder.
Mette Gjerskov (S), 2009-04-28:
Nu blev jeg alligevel skuffet, for den uddybning var jo mere udenomssnak.
Altså, hvad er det for en afgift, ministeren vil lægge på landbrugets sprøjtegifte?
Kunne vi få at vide helt konkret, hvad det er for en afgift, vi taler om?
Kunne vi få at vide, hvornår den bliver indført?
Vi hører meget om alt det her med »Grøn Vækst«, som vi efterhånden mere tror må være gyllevækst ud fra de rygter, vi hører, men hvornår sker der noget?
Altså, vores forslag her handler jo om, at fra vækstsæsonen, som starter efter sommerferien, skal der gælde kvoter for sprøjtegifte.
Hvornår har ministeren tænkt sig at handle?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det vil jeg bare sige helt klart til fru Mette Gjerskov.
Det lader sig ikke gøre, jeg kan i hvert fald overhovedet ikke forestille mig, at det skulle have nogen gang på jorden.
Ja, vi taler ikke uger længere, vi taler dage, så det er før sommerferien, at »Grøn Vækst« bliver præsenteret.
Og det, som »Grøn Vækst« tager afsæt i, er jo bl.a. for pesticiders vedkommende, at vi sikrer, at de pesticider, der er mest skadelige for natur og miljø, er dem, der skal afgiftsbelægges - med en høj afgift, ikke som det er tilfældet i dag, hvor det jo er en fladpandet afgift, der er på pesticider, som ikke nødvendigvis afspejler pesticidernes belastning af vores natur og miljø.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Ja tak.
Det er jo tilfredsstillende, at ministeren lægger op til, at der skal ske noget mere, som vi får at vide hvad er i løbet af få dage.
Men jeg vil spørge ministeren om det der med afgifter, at man skal vælge mellem afgifter og kvoter.
Det kan jeg ikke sådan helt forstå, for man kan jo sagtens kombinere kvoter og afgifter.
Det gør vi sådan set på andre områder.
Og så vil jeg spørge, om der også ligger bestemmelser i det udspil, der kommer, om, at man skal indsende sine sprøjtejournaler, altså ligesom man indsender sit kvælstofregnskab.
På den måde vil man jo langt bedre kunne kontrollere og komme efter de landmænd, som ikke lever op til bestemmelserne.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det er vel sådan, må jeg sige til hr. Steen Gade, at uanset hvor godt man spørger om, hvad indholdet i Grøn Vækst er, bliver det i hvert fald ikke offentliggjort lige her i dag.
Så der må hr. Steen Gade vente med tålmodighed.
Men det er klart, at der er en lang række forskellige redskaber, som man kan diskutere.
Det, som hr. Steen Gade nævner her, er jo hele debatten om sprøjtejournaler, noget, som har været diskuteret tidligere, fuldstændig ligesom det, som hr. Steen Gade også nævner, nemlig gødningsregnskaber.
Hr. Steen Gade vil jo i løbet af kort tid kunne se, hvad det er for nogle virkemidler, vi tager i brug.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jamen det tager jeg med godt humør.
Jeg tror, at det skulle have været offentliggjort den 1. januar - eller den 3. januar var vist det første tidspunkt - men vi når det jo i hvert fald i løbet af nogle dage, kan jeg forstå.
Det tager jeg med godt humør.
Men spørgsmålet var sådan set lidt mere teoretisk: Mener ministeren virkelig, at man ikke kunne kombinere afgifter og kvoter?
Det gør vi jo rent faktisk i en bestemt udgave på kvælstofområdet.
Altså, man kan jo godt rent styringsmæssigt kombinere kvoter og afgifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Hvis jeg skal vælge, og det er jo det, jeg svarer på, kan man måske godt følge hr. Steen Gades tankegang, men jeg mener, at hvis man skal have den reneste model og den model, der er nemmest at implementere, er det enten en kvotemodel eller en afgiftsmodel.
Der er jeg mest tilhænger af en afgiftsmodel, som i en ren form jo også kommer til at være differentieret, fordi der er pesticider, som vi i højere grad gerne ser brugt på bestemte typer af sorter frem for andre.
Men det er også afgørende, at de pesticider, som vi ikke vil have brugt i vores natur, bliver væsentlig dyrere, for at vi på den måde kan sikre, at man får en anden sprøjteadfærd end den, vi ser nu.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Jeg synes sådan set, det er et meget relevant spørgsmål.
Nu vil jeg gerne sige, at det ikke kun er grænsehandelen, vi anser for et problem; vi anser også de 400 millioner pantfrie dåser, som kommer op over grænsen, for et helt centralt problem.
Det er begge dele.
Derfor kan der måske også et eller andet sted være fornuft i at tænke de to ting sammen, så man i forbindelse med en eventuel aftale med Tyskland kombineret med en eventuel forhøjelse kunne gå ind og kompensere nogle af de udsalgssteder, som skal behandle den her emballage.
Det er vi sådan set fra konservativ side ikke utilbøjelige til at tage en diskussion om, såfremt man kan få lavet en fornuftig aftale med den tyske stat.
Jeg kan bekræfte, at den vej vil vi gerne kigge, så vi får kombineret de to tiltag.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Vi behøver ikke sende den her melding til vores parlamentsmedlemmer.
De kan jo tænke selv, og det har de også gjort ved at gå med i arbejdet for at lave et fælles pantsystem i EU.
Så de er jo allerede på forkant med det her forslag, som de arbejder for, og efterhånden kan det være, at der bliver grobund for, at det kan gøres.
Men som jeg sagde i mit tidligere indlæg, skal det altså være et forslag, som er af lige så god kvalitet som det, vi har i Danmark, et pantsystem, der virker.
Derfor er det jo altså ikke bare en eller anden tilfældig beslutning, hvor man skal blive enige.
Det skal være fornuftigt, og det skal være effektivt.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Til B 127 om en fælles europæisk pant på drikkevareemballage må vi fra Dansk Folkeparti sige, at vi jo har en kæmpeopgave foran os, som miljøministeren allerede i dag kæmper helt enormt med, nemlig med bare at få tyskerne til at acceptere, at der er et pantsystem i Danmark, som fungerer udmærket, og som vi gerne så bl.a. også omfattede de dåser, der bliver handlet i grænsebutikkerne.
Dem tror jeg at hr. Benny Engelbrecht ganske godt kender fra det område, hvor han selv kommer fra, og hvor han bor.
Derfor må vi sige, at det her forslag, som Socialdemokraterne har fremsat, jo nærmere viser, at vi er ude i en EU-valgkamp.
At man sådan set
ikke har intentioner om at løse problemet med Tyskland-Danmark-pantet, men at man nu kaster sig ud i at sige: Ved I hvad, nu skal vi lige bruge det system, som de eventuelt har i Bulgarien eller i Spanien, eller hvor det er, at hr. Benny Engelbrecht har rejst rundt og set, at der flyder det også med dåser og andet emballage med pant på.
Jeg må sige, at som jeg ser det, er vi i Danmark langt foran på det her område.
Vi har et system, som vi har bevist fungerer.
Her gælder det vel om at få nogle alliancer, som kan være med til at løse problemet rundtomkring i Europa, i stedet for at kaste sig ud i et endnu større projekt, som man godt ved ikke kan lykkes.
Vi er i Dansk Folkeparti helt enige i, at hvis alle i EU kunne blive enige om at løse miljøproblemet med de tomme drikkevaremballager, er det en god måde at gøre det på, altså hvis vi kunne få det her system.
Men at arbejde for det system, når det ikke engang kan lykkedes med naboen, er ren signalpolitik.
Det er ikke bare for at være negativ.
Det er bare for at være realistisk.
Men vi må sige, at signalværdien jo er god nok.
Det er da i hvert fald et klart signal til dem, der er et problem i dag, om, at vi ikke bare ønsker at stoppe, hvis vi får en aftale med Tyskland, som miljøministeren har håb om og tiltro til kommer på plads, men at vi også ønsker at gå videre, så vi kan få et system, som fungerer i hele Europa.
Når vi i Miljøudvalget har været ude at se andre lande, ligger der jo en masse affald og genanvendelig drikkevareemballage rundtomkring.
Det kunne være med til, at miljøet fik det bedre, hvis det blev indsamlet og der var et pantsystem.
Jeg tror, at det her forslag sådan set fortjener bare igen at blive lagt i skuffen et par år, og så ser vi på, hvor langt vi kan komme med de nærmeste naboer, og så må vi arbejde videre med det.
Men lige nu synes jeg, at hr. Benny Engelbrecht tager munden for fuld, hvis han tror, at man lige kan gå ned og løse det i EU.
Vi har jo også på mange andre områder set, at det, som EU beskæftiger sig med, ikke fungerer særlig godt.
Lad mig bare nævne de sager, som de fleste folk kender, om, hvilken størrelse agurker og bananer skal have.
Det var jo nogle af de første opgaver, som EU skulle klare.
Jeg synes, at det her på nuværende tidspunkt er skudt langt over målet.
Men vi anerkender, at der er nogle, der har behov for at markere sig.
Det her er så et af de markeringsforslag, der er kommet i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Jeg skal bare lige have det konkretiseret.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det perfekte system ville jo være, at hvis man købte en dåse her i Danmark og man tog den med til USA, kunne man aflevere den derovre og så få pant for den.
Det ville være det perfekte system, men vi må nok sige, at så perfekt bliver verden nok ikke lige med det samme.
Så vi er nødt til at skrue lidt ned for ambitionerne og målet, og der kunne vi så starte med at have et mål, der siger, at hvis tyskerne indførte et pantsystem, som ville gøre, at Tyskland og Danmark kunne udveksle pant, ville det være et skridt i den rigtige retning.
Det tror vi på nok skal kunne lykkes.
Det er inden for målet.
Så tror jeg også på, at vi på længere sigt kan få det udvidet med de omkringliggende lande.
Vi anerkender, at miljøproblemer, uanset hvor de opstår, er grænseoverskridende, særligt i grænseområdet.
Derfor er vi nødt til at have den dialog og få det udvidet.
Så ja, vi skal videre med samarbejdet.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Jeg har ikke meget at tilføje ud over selvfølgelig en tak til hr. Jørn Dohrmann for også at kunne se visionerne, godt nok de langsigtede visioner i hr. Dohrmanns optik, i det socialdemokratiske forslag.
Jeg ser frem til den dag, hvor vi rent faktisk også vil kunne udstyre miljøministeren med et klart mandat på det her område, fordi jeg går ud fra, når den tid er moden, at hr. Dohrmann også vil være parat til at udstyre ministeren med et klart mandat til at få det her forhandlet igennem i EU.
Det er vist godt, at jeg stiller et opfølgende spørgsmål, så hr. Eyvind Vesselbo har mulighed for at gøre sine sætninger færdige.
Vi kan jo ikke have, at de får lov til at svæve frit i luften.
Men det er klart, at det her spørgsmål er, som hr. Eyvind Vesselbo også siger, ikke noget, vi løser i morgen.
Men vi er nødt til at tage det lange perspektiv, og vi er nødt til også herfra i dag at sende det klokkeklare signal til vores parlamentsmedlemmer, som netop skal arbejde for den her sag på linje med ministeren, og sige, at det her er en vigtig sag, og jeg glad for at høre fra hr. Eyvind Vesselbos side, at der også er den mulighed, når tiden er mere moden, hører jeg så hr. Eyvind Vesselbo sige, at vi også får Venstres støtte til det.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Først har jeg nogle få bemærkninger om det, som forslaget ikke handler om, men som debatten altså på en eller anden måde handler om, nemlig det om vores problemer med dåser fra Tyskland.
Det er jo sådan set bare at klø på.
Jeg har hverken kritiseret vores nuværende miljøminister, den tidligere miljøminister, den forrige miljøminister eller ham før, men jeg ved, at de alle sammen har villet det samme som den nuværende miljøminister, selv om de er fra forskellige partier; for alle vil selvfølgelig gerne have en aftale med Tyskland.
Jeg ved også, at det især juridisk har været et problem at få sådan en aftale.
Jeg har oven i købet selv siddet med den tyske miljøminister i 1990'erne, Jürgen Tretin - da jeg var formand for Miljøudvalget i sidste runde - som sagde, at han var helt enig, at nu kom det, at han ville sørge for, at det blev gennemført, og at de havde flertal osv.
Og så endte det i stedet for med et juridisk problem.
Men det her er jo noget andet.
Det her er om, at vi skal have et europæisk pantsystem på drikkevarer og emballage.
Og det er en rigtig god idé.
Det er ikke en, vi får gennemført på en gang, men det, der er blevet sagt fra flere sider her - også af Venstres ordfører og af hr. Benny Engelbrecht fra Socialdemokratiet - er jo, at det her diskuteres i Europa-Parlamentet.
Og det vil jo sige, at vi faktisk står i en anden situation end den, som miljøministeren beskrev, nemlig at det her er der slet ikke nogen, der er interesseret i.
Og så synes jeg egentlig bare, at forslaget her er en simpel følge af det.
Hvorfor skulle vi så ikke også tage et initiativ som et land og gerne sammen med de andre lande, der er enige i, at man har brug for sådan et system?
Det var egentlig det, jeg havde håbet at miljøministeren ville svare.
Så er der en lille diskussion fra hr. Eyvind Vesselbo om, at der også er en risiko for kvalitet, altså for, at vi ikke får en høj kvalitet.
At få en høj kvalitet i et kommende retursystem i Europa handler da om, at de lande, der mener, at de har en høj kvalitet, sætter sig sammen, prøver at strikke et forslag sammen og sender det til Kommissionen.
Sådan har vi da gjort på alle mulige andre områder, hvor vi har villet prøve at præge udviklingen fremover.
Jeg kan bare nævne nogle af kemikalieområderne, som vi har været med til at sætte på dagsordenen, og som så har fået det resultat, at nogle af de ting kom med i REACH.
Men det er jo en proces, som nogle gange tager 10 år.
Men hvis man ikke gør det, ved man jo da i hvert fald, at chancen for, at det kommer på dagsordenen, ikke er nær så stor.
Så der er støtte til forslaget fra vores side.