runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Beklager, så let slipper ordføreren ikke.
Nu valgte ordføreren at gentage sig selv, og så vil jeg også tillade mig at gentage et spørgsmål, og det er: Kan ordføreren ikke bekræfte, at der ikke er nogen modsætning mellem at følge et nationalt spor, som vi tidligere har gjort i Danmark, og følge et EU-spor?
Jeg er godt klar over, at ministeren har travlt, men jeg er fuldkommen overbevist om, at vi godt kan finde tid til at få skrevet nogle regler for Danmark, samtidig med at vi presser på i den prisværdige indsats for at få EU til at blive mere ambitiøst på det her område.
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Jeg synes, vi skal tage det her tilbage i udvalget, for vi ved jo ikke helt endnu, hvordan de andre vil reagere.
Vi har ikke videnskabeligt bevis for, hvor farlige de er, eller hvor milde de er.
Så jeg mener, vi skal snakke om det i udvalget, og så må vi se, hvad vi kan nå frem til.
Vi har også børn, og vi er selv forbrugere.
Det er vi jo alle sammen.
Så vi skal da have det her udfaset, når det kan lade sig gøre.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Og det, der jo er interessant – også i forlængelse af det, som en anden fra Dansk Folkeparti spurgte om i salen i dag – er, at når man kigger på de studier, der er lavet, er der faktisk fundet den største effekt på indlæringsevnen hos hanrotter ved den laveste dosis.
Så det her er altså et stof, der tilsyneladende er ekstremt farligt i ekstremt lave koncentrationer.
Og det er derfor, det er så fuldstændig afgørende, at vi beskytter gravide, også de gravide, der ikke lige får den idé at surfe ind på Fødevarestyrelsens hjemmeside og lede efter, hvilke anbefalinger om konservesdåser de danske myndigheder nu engang ligger inde med p.t.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvis det nu er, at vi udvider forbuddet til også at gælde bisfenol S og nogle af de andre, som jeg kan forstå at ordføreren er bekymret for, vil Dansk Folkeparti så være positivt indstillet over for at indføre et dansk nationalt forbud?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Det er blot et spørgsmål, for jeg synes netop, at den her diskussion om kemikalier, som der jo ikke er nogen af os der egentlig har lyst til at indtage, måske også skal sættes lidt i proportion, og det synes jeg egentlig at ministeren fik gjort lidt med det sidste svar.
Det er jo sådan i dag, at når vi taler om bisfenol, er der nogle grænseværdier, og jeg vil bare spørge ministeren – det er ikke sikkert, at ministeren ved det – om netop de grænseværdier, der jo gør, at hvis man skal indtage en mængde, som kan være farlig for en, skal man spise rigtig mange dåser flåede tomater, tror jeg.
Har ministeren nogen idé om, hvor mange det så er, man skal indtage?
Det er ikke for at forklejne problematikken, for det ønsker jeg faktisk ikke, men det er for ligesom også at sætte nogle proportioner ind i det her.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-08:
Jeg takker for spørgsmålet og må desværre sige, at jeg ikke kender til antallet af dåser flåede tomater, man skal spise for at få den forkerte mængde, men i det omfang vi i styrelsen har oplysningsmateriale, der klargør noget omkring grænseværdier, vil vi naturligvis rigtig gerne oversende dem til Folketinget, for det er jo helt rigtigt, at der skal være en proportionalitet i det her.
Derfor sidder der jo også dygtige forskere og vurderer, hvor grænseværdierne skal være, og i det omfang man måtte være uenige i de forskellige forskningsbaserede fora, tager man jo en anden omgang om det.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Regeringen pålægges også at undersøge, om forbuddet bør omfatte andre bisfenoler.
Danskerne skal beskyttes bedst muligt mod skadelige kemikalier, og det er bestemt bekymrende, at bisfenol A har vist sig at være både hormonforstyrrende og kræftfremkaldende i små mængder.
Socialdemokraterne er dog ikke helt enige med forslagsstillerne i, at midlet hertil er et nationalt forbud.
Det er afgørende for os, at der arbejdes for en sikker og frivillig udfasning af bisfenol A i samarbejde med erhvervet, mens vi samtidig arbejder i EU for strammere fælles regler.
Derfor bakker Socialdemokraterne op om, at regeringen med B 38 pålægges at arbejde for, at der i EU indføres et totalt stop for brug af bisfenol A.
Socialdemokraterne mener dog, at man bør afvente EU, før man indfører danske særregler, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget i sin helhed.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Vi har tidligere været helt på linje med Socialdemokraterne i den her sag.
Vi stod sammen om at indføre et forbud mod bisfenol A i sutteflasker og i at udvide det til at gælde alle fødevarekontaktmaterialer til små børn.
Tidligere socialdemokratiske fødevareministre har faktisk været temmelig optaget af den her sag, så jeg synes, at det er rigtig ærgerligt, at man ikke mener, at vi skal give EU en vis chance, og hvis der så ikke sker noget, hvis der så ikke kommer den nødvendige beskyttelse af de danske borgere,
bliver vi nødt til at skride ind og lave særregler.
Men jeg vil godt bede ordføreren om at bekræfte, at vi tidligere har haft stor succes med at gå foran lige præcis i forhold til det her stof og sådan set har særregler i Danmark og har været med til at presse EU-lovgivningen i den rigtige retning.
Det går ikke med ind i overvejelserne i den her sag.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Selvfølgelig indgår det også i overvejelserne i den her sag.
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Forslaget om at forbyde bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer lyder jo rigtig godt.
Forslaget har været oppe flere gange, bl.a. i 2009, og der var det et ændringsforslag fra Dansk Folkeparti, der gjorde, at vi i dag har et forbud i Danmark mod bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer til børn under 3 år.
Jeg tror, vi alle sammen er interesserede i at beskytte forbrugerne, men vi skal også lige huske på, at der ikke er videnskabelig enighed her, og det er desværre ikke så nemt bare med et totalforbud.
I mange tilfælde findes der ikke alternativer.
Risikoen er derfor, at bisfenol A bliver erstattet af noget, der er farligere, fordi det ikke er undersøgt ordentligt.
Ja, det er korrekt, at bisfenol A er på Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer, og derfor har Fødevarestyrelsen også allerede nu af forsigtighedsgrunde udarbejdet råd til gravide og ammende om at undgå bisfenol A-holdige produkter, fordi disse kvinder kan være mere følsomme over for eventuelle lavdosiseffekter.
Desværre er DTU Fødevareinstituttet og EFSA ikke enige om, hvad grænseværdien skal være.
DTU har foreslået en grænseværdi på 0,7, hvor EFSA har anbefalet en grænseværdi på 4 i forhold til tidligere 50.
Det siger noget om, hvor vanskeligt det her er.
Køkkensalt er jo også farligt at indtage i store mængder.
Kommissionen har foreslået at indføre en lavere grænseværdi for plast end den nuværende, og den skal så også gælde for lakker, så på den front går det den rigtige vej.
Ifølge en redegørelse fra Københavns Universitet vil et totalforbud lige nu og her også få store erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Derfor er det jo positivt, at erhvervet er i fuld gang med at reducere brugen af bisfenol A og teste og risikovurdere alternativer.
Men jeg vil bare lige – inden ordføreren for forslagsstillerne siger, at det er, fordi erhvervet er vigtigere – sige, at forbrugeren selvfølgelig altid er den vigtigste person.
Men i Dansk Folkeparti vil vi gerne foreslå, at vi arbejder sammen om at få lavet en beretning i udvalget, hvor vi pålægger regeringen at arbejde fremadrettet imod at få udfaset de her produkter.
Det vil vi meget gerne gå konstruktivt ind i.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Jeg tror netop, at de erfaringer fra vores ministertid på det her område gør, at det er det her standpunkt, vi indtager netop nu.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Som spørgeren selv markerer, er vi ovre i gentagelsernes parade, og så kan jeg jo også henvise til mit tidligere svar, nemlig at der rent faktisk også sker noget på det her område.
Som ministeren allerede tidligere har redegjort for, har de danske myndigheder sammen med EU-myndighederne netop fremlagt et forslag på området, som nu kommer med i processen.
Så vi kan da alle sammen glæde os over, at der er skred i sagerne, men selvfølgelig tager ting den tid, ting tager, og så kan man altid tage en vurdering af, om man kommer længere ved at sige tingene højere eller ved at følge det her spor.
Der har vi i Venstre den holdning – og det kan jeg også høre en lang række andre partier her i salen har – at det at følge EU-sporet nok er vejen til at opnå resultater.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Jeg er godt klar over, at vi behandler mange forslag i dag, men det, som ordføreren taler om, er vist ftalater, og det vi behandler nu, er bisfenol A. I forhold til bisfenol A er der helt aktuelt den situation, at EU anbefaler én grænseværdi, og at de danske myndigheder anbefaler en anden grænseværdi.
Mener ordføreren ikke, at der er rigtig god grund til at følge de danske eksperters anbefalinger?
Tak til ordføreren.
Det, der også ligger i det her beslutningsforslag, er jo faktisk, at vi følger de danske eksperters anbefalinger.
Så jeg vil da tage imod den udstrakte hånd, som jeg fornemmer, i forhold til at vi i udvalgsbehandlingen prøver at kigge på, hvad det er, den her uenighed mellem EFSA og de danske eksperter egentlig bygger på.
Og er vi nået dertil i Danmark, at vi har mistet tålmodigheden og gerne så vil følge de danske eksperters anbefalinger i forhold til det her ekstremt farlige stof?
Nu er ordføreren jo hr. Carsten Bach fra Liberal Alliance.
Jeg har tidligere forstået, at det, som Liberal Alliance tror på, er, at det er forbrugerne, der har magten, altså at de jo bare kan gå uden om de ting, de ikke vil have, og at det så kan være en måde at komme af med de farlige stoffer på.
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Som ordføreren for Enhedslisten nævner, ser Liberal Alliance også frem til behandlingen i udvalget.
Jeg synes jo egentlig også, at det, at regeringen vil følge op på de hollandske bekymringer, er udtryk for en eller anden form for utålmodighed helt generelt.
Så vil jeg også igen helt generelt sige, at Liberal Alliance jo faktisk er begejstret for de allerede eksisterende mærkningsordninger, der findes på området.
Om det lige præcis i forhold til bisfenol A vil give mening med en mærkningsordning, vil jeg ikke på nuværende tidspunkt give en vurdering af.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Så vil jeg håbe, at ordføreren vil tænke over det.
Til at tage med på denne tænkerejse kan jeg bare sige, at man som forbruger ikke har en chance, for man kan ikke gennemskue, om der er bisfenol A i den dåse, man står med nede i supermarkedet.
Så hvis vi skal få forbrugerne til at hjælpe os, fordi vi er oppe imod et ekstremt trægt system, bliver vi nødt til at give dem nogle bedre redskaber, og det kunne være en mærkningsordning, som man er på vej med i Californien, som altså godt kan lade sig gøre, og som så kan give forbrugerne mulighed for at gå uden om det her farlige kemikalie.
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Jeg vil tage imod tilbuddet om at tage med fru Maria Reumert Gjerding på en rejse til Californien, hvor vi måske endda så kan studere mærkningsordninger i Californien.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Jeg forsøgte lige før under den tidligere spørgerunde at finde ud af, hvornår bisfenol A først kom på markedet, og jeg har faktisk fundet ud af, at det første gang blev syntetiseret af en kemiker i 1891, og at det så er blevet brugt op igennem 1950'erne og 1960'erne, men at fokus på de sundhedsskadelige effekter selvfølgelig kom i starten af 1990'erne, hvor de hormonforstyrrende effekter blev opdaget.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Er det ikke en del år, kemikalieindustrien efterhånden har haft siden starten af 1990'erne, hvor bekymringen blev vagt, til at få fundet noget andet, altså til at få lavet en substitution af bisfenol A med andre kemikalier?
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Mange tak for de rigtig mange oplysninger, der kommer frem her i salen i dag.
Det var jo næsten en hel historieforelæsning, vi fik der.
Nej, det går da ikke hurtigt, og som jeg også sagde tidligere, mener jeg, at de tiltag, som regeringen har tænkt sig at tage, og som regeringen allerede har taget, og som Liberal Alliance i øvrigt støtter, er et udtryk for en form for utålmodighed.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Jo, men spørgsmålet er, om virkemidlet er stærkt nok.
Det er derfor, jeg synes, det er et fint forslag, vi har på bordet i dag.
Altså, når vi kan gå foran i Danmark med et decideret forbud, kommer det til at virke, og så er der større sandsynlighed for, at resten af EU rent faktisk vil gøre noget lignende kort tid efter.
Er ordføreren ikke enig i, at det kunne have den effekt?
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Nu er det ikke, fordi jeg skal korrekse formanden, men mit rigtige navn er Carsten Bach.
Så vil jeg til det her beslutningsforslag også godt have lov til at henvise til nogle af de mere generelle bemærkninger, jeg selv havde til det forrige beslutningsforslag, B 37.
Men jeg vil også godt have lov til at takke forslagsstillerne endnu en gang – det gjorde jeg også før – for på den her måde med de her forslag i Folketingssalen også at bidrage til forbrugeroplysning, om ikke andet så til min oplysning.
Da jeg sad og læste bemærkningerne til beslutningsforslaget igennem, fik jeg det næsten helt dårligt, da jeg nåede ned til det afsnit, hvor der står noget om belægning i konservesdåser.
Jeg kom straks til at tænke tilbage på min tid som soldat og al den konservesmad, jeg har indtaget som soldat – noget af det var jeg endda, fordi jeg var i tidsnød, nødt til at opvarme direkte i konservesdåsen.
Det har formentlig ikke været særlig sundt.
Når jeg så også dykker ned i emnet, kan jeg konstatere – som det vist i øvrigt er sagt flere gange tidligere af andre ordførere – at der jo er forskel på den risikovurdering, som EFSA og DTU har lagt for dagen trods det, at det er ud fra de samme forskningsresultater.
Det har jeg stående her på mit talepapir, at det ville jeg anbefale regeringen, men ministeren kom mig i forkøbet.
Så vil jeg i øvrigt bare slutte af med at anerkende de fremskridt, der jo allerede er sket på området, med en markant sænkelse af grænseværdier for plast og lakker.
Samlet set leder det mig hen til at konstatere, at Liberal Alliance ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Jeg glæder mig også over, at ministeren lige har haft inviteret til et møde, hvor vi har taget fat på drøftelserne.
Og jeg hører også fra flere forskellige partier: Lad os få nogle gode drøftelser og fortsætte arbejdet i udvalget sammen med ministeren.
Jeg er helt med på, at der er tale om forskellige forslag, men når der så netop er uenighed om det, som spørgeren også markerer her, så er der vel god grund til, at man får talt sammen om det, altså at myndighederne både nationalt og på EU-niveau netop får talt om det, så man finder frem til et spor.
Jeg tror heller ikke, at det gavner noget med dansk enegang.
Det tror jeg ikke lige det vil.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Bisfenol A har vi jo kendt i rigtig mange år, og vi har vidst, at der har været miljø- og sundhedsskadelige problemer med bisfenol A. Synes ordføreren ikke, at industrien egentlig har haft nok år til at finde substitutter for det her stof til de forskellige anvendelser, der er problematiske?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Som spørgeren markerer, er det noget, der har været kendt i længere tid, og derfor er det så også godt, at der arbejdes med det.
Vi kan henvise til, at ministeren lige har haft inviteret til et møde og en teknisk gennemgang af det, så det er sådan set en god start for at prøve at tage fat på opgaverne, som også flere har markeret.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Det er jo super vigtigt, at vi arbejder videre.
Jeg vil gætte på, at vi allerede har behandlet det her stof i måske 20 år.
Jeg har lige prøvet se, om jeg kunne finde et årstal for første gang, hvor man kigger på det, men det har jeg ikke lige kunnet finde.
Mit gæt er, at vi måske har beskæftiget os med det her stof i 15-20 år, og det vil sige, at industrien har haft den tid til at sige: O.k., det her er problematisk, vi må finde noget andet.
Kan vi forvente, at det så skal tage 15-20 år mere?
Hvad er rimeligt?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Jeg markerer jo bare, at der også sker noget i sagen.
Det er kun ganske få dage siden, at ministeren inviterede til et møde i ministeriet om det, hvor flere ordførere fra partierne var repræsenteret på forskellig måde til at tage fat på det her og sætte sig ind i problemstillingerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
Er ordføreren enig i, at Danmark kan være stolte af det resultat, som vi endte med, altså en bred opbakning i EU-systemet til et forbud?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Ja, det kan vi da bestemt være tilfredse med.
Det hører jeg da også at alle er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
Men det var jo nogenlunde den samme situation dengang – altså, der skete ikke noget i EU-systemet; Danmark gik forrest; vi var en række partier, som pressede på.
Og dengang fik vi også at vide: Pas nu på med at gå enegang.
Danmark pressede på, og så skete der det, at det gav opbakning efterfølgende i resten af EU-systemet.
Det er endda det samme stof.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg henviser til min første tale vedrørende B 37, idet Venstre på samme måde anerkender alvorligheden af problemstillingerne på kemiområdet og mener, at vi skal finde en løsning på problemerne gennem EU-sporet.
Vi ser frem til nogle fortsatte gode drøftelser i udvalget og sammen med ministeren, sådan som vi har diskuteret det ved flere lejligheder i dag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Mange tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at danske forskere og danske eksperter anbefaler, at vi udfaser kemikalier, som er eller som mistænkes for at være hormonforstyrrende, og at vi regulerer dem langt stærkere, end vi gør i dag.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Det er sådan, at vi i vores egen optik vælger den vej, der er mest effektiv for at komme frem til det mål, som tilsyneladende er det samme.
Personligt ønsker jeg også, at ministeren havde større styrke til at forhandle med de øvrige EU-lande.
Men vi vælger den vej, som vi tror er den rigtige, for at det mål, som vi i fællesskab har opstillet, om at beskytte forbrugerne mod farlig kemi, nås.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Problemet er, at præmissen er forkert.
Socialdemokraterne siger, at man vælger EU-sporet og så ikke det nationale.
Så det at vælge EU-sporet og kaste en masse kræfter ind i at få regler, der involverer en masse lande, står ikke i modsætning til også at arbejde for noget nationalt.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Jeg har altså ikke tænkt mig at lade ordføreren for forslagsstillerne belære mig om, hvad der er rigtigt og forkert.
Det er sådan, at vi vælger det spor, hvor vi tror resultaterne opnås hurtigst og mest effektivt og til bedst mulig gavn for forbrugerne.
Det ville jeg egentlig også ønske at Enhedslisten ville anerkende, og at de måske ville følge det samme spor.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Tak for det.
Enhedslisten ønsker med forslaget her at forbyde hormonforstyrrende stoffer eller stoffer, der er mistænkt for at være hormonforstyrrende, i kosmetik, og det gælder både på EU-plan, men også eventuelt på nationalt plan.
Når det er sagt, er det, fordi der i hvert fald er nogle ting, som personligt har overrasket mig, nemlig at sådan noget som nikkel kan findes i mascara.
Det studsede jeg meget over.
Jeg troede, at nikkel var sådan noget, der var totalt udfaset, men det er det altså ikke.
Så jeg synes egentlig, at problematikken er helt reel.
Vi skal ikke have hormonforstyrrende stoffer i noget.
De her stoffer er der mistanke om kan være hormonforstyrrende, nogle er hormonforstyrrende, men jeg må igen henholde mig til, at vi altså har en styrelse, vi har nogle fagfolk, og det er jeg bestemt, som sidder og vurderer, og som laver nogle grænseværdier.
Man kan så altid diskutere, om de her grænseværdier er de rigtige.
Men i min optik og i Dansk Folkepartis optik er det altså sådan, at når det gælder den fri bevægelighed af varer, når det gælder miljøområdet, når det gælder de områder, hvor vi har med stoffer at gøre, som bliver brugt i hele verden, så giver det bedst mening at følge EU-sporet.
Igen vil jeg sige, at jeg har protesteret rigtig, rigtig mange gange mod EU – jeg har været EU-ordfører i 6 år – men lige på miljøområdet, når det drejer sig om rent vand, ren luft og kemikalier, så er EU-sporet altså det rigtige spor at følge set med Dansk Folkepartis øjne. Så vi støtter ikke forslaget, men deler bestemt bekymringen, og jeg håber et eller andet sted i forhold til de tre første forslag, måske ikke så meget det sidste, at vi kan lave en beretning i udvalget, at vi kan se på, hvordan vi får gjort det her på bedst mulig måde.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Tak for det.
Deler ordføreren ikke bekymringen for det, vi kalder cocktaileffekten, altså det, at når det handler om kosmetik, som jo ofte lægges i flere lag og med mange forskellige produkter – og der kan måske være 50 forskellige kemikalier i hvert produkt – har man slet ikke styr på den effekt; altså at det ikke bare drejer sig om, at vi her har nogle stoffer, som måske er problematiske, og at vi derfor måske burde regulere af hensyn til forsigtighedsprincippet, men at der også er den her ekstra effekt, at det fungerer, kommes på huden, sammen med en række andre stoffer, og at den samlede effekt har man slet ikke styr på?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Jo, selvfølgelig deler jeg bekymringen, men jeg tror også, sådan uden at være fagekspert, at det, der er problemet, jo netop er, at også dem, der er fagligt dygtige, har vanskeligt ved at finde ud af, hvordan vi måler det her med cocktaileffekt.
Altså, det nemmeste ville jo være, hvis ingen af os brugte makeup, hvis ingen af os tyggede tyggegummi, hvis vi kun brugte naturprodukter.
Men igen vil jeg også bare sige, at jeg har læst artikler om, at der findes hormonforstyrrende stoffer i bælgfrugter, bl.a. sojabønner, og at man derfor fra Sundhedsstyrelsens side fraråder kræftramte – altså kvinder, der tidligere har haft brystkræft – at spise for mange sojaprodukter.
Hvad er det så, vi skal forbyde?
Det er jo ikke et kemisk produkt.
Det er noget, der kommer fra naturens side.
Og hvilken cocktaileffekt har det, hvis jeg spiser 5 kg ærter om dagen og så putter læbestift på?
Det kan jeg ikke svare på, jeg ved det ikke.
Så jeg tror også, at man nogle gange skal sætte det sådan lidt i proportioner.
Jeg hørte en fagekspert sige, at hvis læbestift skulle være farlig, skulle man spise 47 af dem om dagen, og det er ret meget, synes jeg.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Der er selvfølgelig masser af naturlige stoffer, som også er problematiske, hvis man får for meget af dem, og det er jo sådan, hele kemikalieproblematikken er.
Og derfor får man også den her slags anbefalinger om naturlige ting, at man f.eks. ikke må give honning til spædbørn under en vis alder, fordi der også kan være noget i der.
Men her er der jo tale om kunstigt fremstillede stoffer, som med vilje tilsættes produkter, som vi smører direkte på huden.
Der findes alternativer, så man ikke behøver bruge de her stoffer.
Var det så ikke naturligt bare at forbyde dem?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Jeg vil egentlig gerne sige lidt af det samme, som jeg tidligere har nævnt for Dansk Folkepartis ordfører.
Vi har tidligere stået sammen om at sikre nogle landvindinger i Danmark, som så efterfølgende faktisk også giver resultater i EU.
Sutteflaskerne er jo ét eksempel.
Ftalaterne kan jo vise sig at være langt mere udbredte.
Så det er bare en opfordring til Socialdemokraterne om at overveje det, for de her to spor hænger altså
tæt sammen.
Og når vi nu tidligere har gjort noget – vi behøver bare at kigge en årrække tilbage for at se, at vi faktisk har rykket noget – så begriber jeg ikke den her fuldkomne modstand mod at gå godt ind i det her.
Altså, Forbrugerrådets app Kemiluppen, som de har udviklet, og som trods alt har flere tusinde produkter i sig, viser jo, at 70 pct. af de produkter, der er på markedet, ikke indeholder de her stoffer.
Så det er jo altså trods alt en gruppe, der er til at overskue, som vi sætter ind over for her.