runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at omprioriteringsbidraget kun er ét af de elementer, som der er til forhandling, når regeringen forhandler med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi for 2017.
Det vil sige, at hvis kommunerne f.eks. ikke bliver fuldt kompenseret for de stigende udgifter, de har, ved at modtage mennesker, som flygter fra krig, og hvis kommunerne ikke bliver kompenseret fuldt ud for det stigende antal ældre, som jo medfører, at der også bliver et demografisk træk, som det hedder, altså i forhold til at der er stigende udgifter, så vil det jo betyde, at kommunerne alligevel vil blive nødt til at skære ned – altså selv om omprioriteringsbidraget måtte blive tilbageført 100 pct.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det hænger sådan sammen?
Det synes jeg også er vigtigt at få frem her, netop at omprioriteringsbidraget kun er, hvad skal man sige, en del af den samlede diskussion.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Vil Venstres ordfører garantere, at kommunerne som minimum i 2017 kan opretholde det serviceniveau, de har i 2016, forstået på den måde, at de øgede opgavemængder, der kommer, f.eks. i forbindelse med det stigende antal ældre og det stigende antal flygtninge, ikke må gå ud over velfærdsniveauet?
Kan ordføreren garantere, at det vil være Venstres tilgang til forhandlingerne?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Jeg har mange gange her i salen sagt, at jeg ikke begiver mig ud i at give garantier.
Men jeg er faktisk overbevist om, at kommunerne vil være i stand til at fastholde, men også udbygge deres serviceniveau ved at gå ind og se på, hvordan de egentlig anvender ressourcerne i dag, og på den måde i virkeligheden gå meget længere i forhold til omprioriteringsbidraget end den diskussion, vi har udelukkende om omprioriteringsbidraget, lægger op til – og i det hele taget finde ud af, hvordan man bedst imødekommer det servicebehov, der er i kommunerne, som jo også varierer.
Altså, tingene derude er ikke statiske.
Det er, som om hr. Rune Lund mener, at vi bare skal fastholde tingene på det niveau, de nu er på lige præcis i dag.
Og så kan man jo lidt skælmsk sige, at det er godt, at det er med udgangspunkt i dag og ikke under den tidligere regering, som hr. Rune Lund ellers støttede.
Men det, jeg synes er værd at fremhæve, er de kommuner, der er rigtig dygtige til at se på, hvordan de kan få mere ud af pengene.
Altså, lad mig bare som eksempel nævne København, der har samlet de administrative opgaver og it under ét tag og sparet penge; Hjørring, der har sparet penge via e-handel; og Faxe, der har sparet penge via bedre ejendomsdrift.
Og sådan er der jo et utal af eksempler på, at kommunerne kan få mere ud af de ressourcer, de har til rådighed.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
De ældre derude, som ikke får skiftet deres lagener, og som skal ligge i deres eget, undskyld mig, urin, fordi de har inkontinens, som vi har hørt om, og de pædagoger og pædagogmedhjælpere, der står med 20 børn i åbnings- og lukketider, ved godt, hvad alle de der begreber betyder.
Det betyder, at de offentligt ansatte skal løbe hurtigere og levere en dårligere omsorg for ældre og børn.
Venstreborgmestre, konservative borgmestre har været ude at sige klart: Vi har effektiviseret år efter år.
Alle lavthængende frugter er plukket.
Nu skærer vi ind i kernevelfærden.
Det er det, der kommer til at ske.
De nedskæringer, I vil gennemføre, kommer til at ramme de ældre.
Det er færre besøg fra hjemmehjælperen.
Det er nye rettigheder, der skal tages fra de mennesker, der er ramt af handicap.
Kan ordføreren garantere, at det ikke er det, der kommer til at ske, at det ikke er de historier, vi vil høre i 2017, 2018 og 2019?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Måske er det i modsætning til ordføreren, men jeg har stor tillid til, at man ude i kommunerne magter opgaven og er i stand til at levere den service, som deres borgere har brug for.
Jeg er fuldstændig uenig i, at der ikke er mere at hente i kommunerne i forhold til at omlægge, i forhold til at effektivisere, i forhold til at forbedre, i forhold til at udvise god ledelse og lignende.
Lad mig bare minde ordføreren om, at kommunerne selv har angivet, at siden 2011 har de effektiviseret for et sted mellem 2,4 mia. kr. og 3 mia. kr. om året, og det er de da ikke færdige med.
Selvfølgelig kan der laves andre prioriteringer, og det tror jeg i øvrigt er en forudsætning for at bevare et rigtig godt serviceniveau derude.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-13:
Og hvad har den effektivisering, ordføreren taler om, bl.a. betydet?
Det har betydet, at der er skåret 5 millioner hjemmehjælpstimer væk.
5 millioner hjemmehjælpstimer er skåret væk i en periode, hvor gruppen af ældre med behov for hjælp er vokset.
I sagde, at vi skulle gennemføre alle mulige reformer, fordi der kom flere ældre og udgifterne ville stige.
Det var det, I bildte danskerne ind.
Hvad er der sket?
Det er uærligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Jeg skal bare sige til hr. Pelle Dragsted, at der er flere penge til service i 2016 i kommunerne, end der var i 2015.
Jeg kan til fulde bekræfte, at der er mange andre ting end omprioriteringsbidraget, der vil indgå i forhandlingerne med kommunerne om, hvordan det ser ud i de kommende år.
Og det er jo derfor, det er så vigtigt og faktisk udmærket, at vi i dag har den her diskussion om, hvad det er for nogle effektiviseringsmuligheder, der er ude i kommunerne.
Og det er værd at fremhæve, at en række kommuner jo på mange områder har fundet ud af at gøre tingene på en anderledes måde og dermed har fået en bedre økonomi til rådighed til at prioritere nogle af de økonomiske udfordringer, man har derude.
Og derfor er jeg sådan set fuldstændig enig med hr. Rune Lund i, at den her diskussion rækker langt ud over omprioriteringsbidraget og handler om, at kommunerne bliver bedre til at lære af hinanden og se på, hvordan man kan optimere ressourceudnyttelsen i de kommunale aktiviteter.
Jonas Dahl (SF), 2016-05-13:
Jeg synes faktisk, det er ret klart, hvad Socialdemokraterne siger i dag.
Jeg synes, der var lidt uklarhed sidste sommer, men jeg er meget glad for den politiske linje, man nu har lagt i Socialdemokratiet, hvor man faktisk klart har sagt, som jeg også hørte den socialdemokratiske finansordfører klart sige tidligere i dag, at man ikke ønsker et omprioriteringsbidrag. Hvad der derimod står mig temmelig uklart, er, at vi nu hører hr. René Christensen stå at sige, at Dansk Folkeparti faktisk gerne vil være med til at afskaffe omprioriteringsbidraget – det er næsten det, vi hører – og i det forslag til vedtagelse, man lægger frem her i dag, står der, at i 2017 vil man i hvert fald forsøge at begrænse besparelserne på velfærden på baggrund af omprioriteringsbidraget, men 2018 og 2019 vil man end ikke forholde sig til i Dansk Folkeparti.
Så klinger den kritik lidt hult.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-13:
Jeg blev lidt nysgerrig, da ministeren sagde – jeg tror, det var de ord – usund statsstøtte.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Jo, jeg sagde sådan set blot i min tale, at det, man kunne se fra den sidste ordning, jo var, at man som iværksætter kunne få en ydelse til at starte op for, og at det kunne gå ud over nogle af de virksomheder, man så skulle konkurrere med.
Det synes jeg sådan set ikke er særlig fornuftigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-13:
Mener ministeren så, at alle såkaldte liberale erhverv skulle stå fuldstændig frit og ikke modtage støtte fra staten fra ordninger af den ene eller den anden slags?
For så tænker jeg da, at vi har et ret stort saneringsarbejde foran os.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Altså, nu tror jeg, det kommer lidt an på, hvordan man ser på støtteordninger.
Der er både skatter og afgifter, som kan være differentierede i forhold til forskellige brancher.
Det er da rigtigt, at der er taget en lang række adfærdsregulerende initiativer af regeringer, på kryds og tværs.
Men lige præcis i forhold til det konkrete forslag kan vi se på de erfaringer, der var tilbage i 1990'erne, at man jo valgte ikke at føre det videre af de grunde, som jeg nævnte.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jeg kunne også have listet alle de gode ting op, der netop er sket for iværksætteriet tidligere, for vi har været gode til fra dansk side at støtte iværksættere.
Det er netop det, vi med bl.a. de her initiativer ønsker at skubbe på.
Vi skal ikke hvile på laurbærrene, vil skal skubbe på den her dagsorden, fordi det er afgørende for sammenhængskraften, for arbejdspladser osv. i Danmark.
Det, jeg lige vil forholde mig lidt til, er det, som ordføreren sagde om, at det er problematisk at sidestille dagpenge og iværksætteri.
Er ordføreren ikke enig i, at der kan være folk, der i dag er på dagpenge og søger jobs og søger jobs, som ved hjælp af eksempelvis den her ordning kunne komme i gang med at skabe jobs i stedet for?
Er det ikke en tanke, som ordføreren deler, nemlig at man netop kunne hjælpe folk i gang med at skabe fremtidens jobs i stedet for at holde dem fast i et system, hvor de søger jobs, der måske ikke er lige nu?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Ja, det vil jeg, og det er faktisk også nogle initiativer, jeg har taget lang tid før den her debat.
Jeg kan sige, at jeg i efteråret under et nordisk ministerrådsmøde i København, som jeg var vært for, selv bad om, at den norske minister for innovation, altså den norske erhvervsminister, i forbindelse med deltagelsen i vores nordiske ministerrådsmøde holdt et oplæg om, hvad man havde taget af initiativer i Norge, ikke mindst det, der hedder Innovasjon Norge.
Det siger sig selv.
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Jeg synes, at hr. Rasmus Nordqvist blander tingene sammen.
Når man er på dagpenge i dag, har man jo mulighed for, såfremt man har lyst, brænder for det og har ideen, at starte sin egen virksomhed.
Ministeren sagde jo på glimrende vis, at der har været en ordning, der på et tidspunkt understøttede på en måde, der ligner det, der foreslås.
Det gik ikke så godt.
Det at skulle bringe folk tilbage igen i arbejdsløshed, fordi man fjerner en statsstøtteordning, er jo ikke okay.
Jeg vil understrege, at hvis det er sådan, at man kan drive en virksomhed og gøre det på de markedsvilkår, der er, så er det vel fint og en god forretning fra starten af.
Man skal have det i sig, og man skal have lysten til at være iværksætter.
Jeg vil gerne betone igen, at lysten til at være iværksætter skal være til stede; man skal ikke gøre det, fordi man på den måde kan løfte sig selv ud af en dagpengesituation.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Jeg synes bare, det er værd at bemærke, at der jo har været en række forskellige a-kasser ude at pege på det fornuftige i at lave en sådan ordning.
Sammen med Københavns beskæftigelses- og integrationsborgmester er der jo flere a-kasser, der i løbet af foråret netop har sagt, at det vil være en god idé at se på, hvordan vi hjælper dagpengemodtagerne til at skabe virksomheder for at få dem i gang med det i stedet for at holde dem fast i jobsøgningskontrol.
I stedet for skal vi bruge de incitamenter, vi kan se virker i Norge, Sverige, Tyskland.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at der faktisk er a-kasser, der peger på den her løsning?
Mette Reissmann (S), 2016-05-13:
Jeg synes, det er rigtig godt, at a-kasserne går ud og peger på det.
Jeg synes, det er rigtig godt, at Københavns Kommune og beskæftigelses- og integrationsborgmesteren Anna Mee Allerslev har været ude og bl.a. pege på det.
Jeg synes, det er rigtig godt.
Men det skal bare ikke komme via et beslutningsforslag som det her.
Jeg synes, at det er en drøftelse, vi kan tage.
Jeg synes ikke, at det på den her måde berettiger, at det her beslutningsforslag skal nyde fremme.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Nogle gange er det jo så interessant at stå her i Folketingssalen med et forslag.
Før var der en ordfører, der sagde, at det var lidt tyndt og meget kort beskrevet, og nu bliver der så sagt, at det er for detaljeret.
Og sådan kan det jo være så svært at gøre alle tilfredse.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, vedrører den meget forfærdelige statsstøtte, der ligger i forslaget om iværksætterydelsen.
Altså, det er jo det samme her.
Det er jo en statsstøtte til noget, vi gerne vil have mere af – ligesom vi støtter alle mulige andre erhvervsgrupper.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-13:
Jeg medgiver jo, at der er en lang række steder i Danmark, hvor vi også bruger penge på at understøtte virksomheder.
Det gør vi.
Vi har omkring 160 forskellige støtteordninger i Danmark.
En lang række af dem er finansieret via EU-midler og andre via danske ministerier, styrelser osv.
Det kan også gøres bedre, og der glæder jeg mig selvfølgelig til, at vi får en sanering af, hvad det er for nogle steder, der kan få offentlig støtte – ikke fordi jeg ønsker, at der skal være færre støttekroner til erhvervsudvikling i Danmark, men fordi jeg gerne vil have, at det skal være mere gennemsigtigt, transparent – så der er færre steder, der kan få støtten, men så det vil være det samme antal kroner, der vil være til rådighed til dansk erhvervsudvikling.
Så det anerkender vi selvfølgelig.
Men med hensyn til forslaget her om yderligere udgifter på 44 mio. kr. om året på det ene forslag og 8 mio. kr. om året på det andet forslag vil jeg sige, at det ikke er den rigtige vej at gå – altså hvis man kommer til yderligere udgifter i stedet for at holde sig inden for den ramme, der er til rådighed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Skal det så forstås sådan, at hvis vi fandt finansieringen i de eksisterende erhvervsstøtteordninger, kunne det være mere interessant for Dansk Folkeparti at kigge på det?
Eller hvordan skal jeg forstå det?
Det er jo en statsstøtte til noget, vi har mere af, ligesom vi gør det med al anden statsstøtte til erhvervslivet.
Det er for at skabe udvikling, og det er for at understøtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Nej, det er jo soleklart.
Det bliver aftalt ved finansloven og i første omgang, når finansministeren laver en fornuftig aftale med kommunerne.
Det er KL, der så må lave en aftale med finansministeren.
Jeg har meget stor tiltro til, at finansministeren kan lave en god aftale på vegne af Danmark.
Så må vi så drøfte det, der resterer, til finansloven.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Nu lægger jeg lige finansieringen til side for at koncentrere mig om det her.
Vil ministeren være villig til at se på de gode erfaringer fra vores nabolande, hvor man også er optaget af at styrke iværksætteriet, og hvor folk går fra at være jobsøgere til jobskabere?
Er det noget, ministeren vil se på, også i forhold til ministerens udspil om iværksætteri, som skal komme senere, altså netop se på, hvordan det er, vi understøtter den entreprenante kultur og ikke holder folk fast i kontrolsystemer som jobsøgere?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-13:
Mine bemærkninger, hvad angår finansiering, har baggrund i, hvad der står i beslutningsforslagene.
Jeg noterer mig, at det – for at være diplomatisk – er relativt kort formuleret, og det er nok ikke nødvendigvis 1:1 i forhold til den tidligere model.
Men jeg mener stadig væk ikke, at det, som Alternativet lægger frem her, vil være det, som der er behov for.
Jeg har stadig væk de bekymringer, jeg gav udtryk for i min tale.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er da utroligt, at man sådan prøver at skyde på Dansk Folkeparti ved at sige, at vi gerne vil af med omprioriteringsbidraget.
Hvis man virkelig vil noget, skulle man jo sige, at Dansk Folkeparti vil beholde omprioriteringsbidraget.
Sådan er det.
Der er vi så uenige.
Så vil jeg bare sige, at det her ikke har noget at gøre med, at før sidste sommer mente Socialdemokratiet noget andet.
Det er fra den 9. marts.
Der mente Mette Frederiksen ikke, at hun kunne garantere, at der ikke ville være nedskæringer i kommunerne, hvis hun blev statsminister – det er altså statsministerkandidaten fra Socialdemokratiet.
Og så står vi her i dag og skal høre på, at nogle ordførere kan garantere, at det vil man ikke.
Men statsministerkandidaten fra Socialdemokratiet kan ikke garantere det.
Er SF sikker på, at man har en god og loyal samarbejdspartner om det her?
Jonas Dahl (SF), 2016-05-13:
Det, jeg til gengæld ikke føler mig særlig tryg ved, er den måde, som Dansk Folkeparti agerer på.
Man vil gerne lave mere omfordeling mellem kommunerne – hører jeg Dansk Folkeparti sige – og jeg er enig, men hvad skete der med det omprioriteringsbidrag, da man implementerede det og rullede det ud?
Man gav flere penge til de rigeste kommuner.
Hvordan var resten af den finanslov, man lavede sidste efterår?
Hvor gav man lettelser? På registreringsafgiften på de dyreste biler og til boligejerne!
Og man hører blå blok snakke massivt om topskattelettelser.
Det kan man da kalde omfordeling, der vil noget.
Det er bare en omfordeling, som jeg i hvert fald ikke kan stå inde for.
Jeg undrer mig over, at Dansk Folkeparti kan.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det allervigtigste og allervæsentligste, når man taler om kommuneøkonomi, er jo, at samfundsøkonomien har det godt.
Senest har Tyskland i dag offentliggjort deres BNP-tal, som viser en væsentlig højere BNP-vækst, end vi har i Danmark.
Så hvis man virkelig vil gøre noget godt for den kommunale velfærd, hvis man virkelig oprigtig vil kommunerne det godt, skal man jo se på, hvordan samfundsøkonomien får det bedre, så vi får en vækst i BNP, og så vi også får økonomi til at finansiere de velfærdsudgifter og også de demografisk betingede udgifter, som naturligt må stige, fordi der bliver flere ældre og på grund af det tryk, der kom, efter at der kom 21.000 flygtninge til Danmark sidste år – lad os se, hvad tallet ender på i år.
Så igen, hvis man vil sikre en kommunal velfærd på et ordentligt niveau, skal vi gennemføre nogle reformer i det danske samfund, som sikrer, at der er arbejdskraft til rådighed, og som sikrer, at folk har lyst til at investere i arbejdspladser i Danmark.
Derfor burde temaet for sådan en forespørgselsdebat, som vi har i dag, jo være: Hvordan får vi indrettet samfundet sådan, at der bliver nogle flere arbejdspladser i Danmark og flere skatteborgere Danmark, som kan betale for den velfærd, som vi stadig væk godt vil værne om, så vi har et velfungerende samfund og en sammenhængskraft i årene frem? Hvad skal der til?
Der skal komme reformer, så det hele tiden kan betale sig at arbejde.
Vi skal have sat skatten ned i bunden og toppen.
Vi skal have skabt et bedre erhvervsklima ved at fjerne nogle skatter og afgifter, så det bedre kan betale sig at investere i arbejdspladser i Danmark.
Vi skal sørge for at omstille den offentlige sektor, så vi får kigget noget mere på digitaliseringen og på, hvordan nogle private aktører kan komme ind og løse nogle opgaver, så man får et bedre arbejdsklima og eksempelvis et mindre sygefravær.
Så der er en hel palet af forskellige aktiviteter og initiativer, man kan tage fat i, for at sikre fundamentet for en ordentlig velfærd i kommunerne.
Så hele debatten burde have været vendt om i forhold til mange af de indlæg, der har været her i dag, for der burde have været et fokus på skaffedyrene, altså de mennesker, som finansierer det velfærdssamfund, vi har i dag, i stedet for udelukkende at kigge på, hvordan man bruger pengene i velfærdssamfundet.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Da Liberal Alliances ordfører, hr. Ole Birk Olesen, var på talerstolen, sagde han, at han da godt kunne forestille sig en aftale, hvor man tog nogle penge fra rige nordsjællandske kommuner og så gav til fattigere kommuner, hvis Liberal Alliance samtidig kunne få nogle indrømmelser på topskatten.
Er det en logik, som Det Konservative Folkeparti er enig i?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det må man jo som parti selv vurdere.
Jeg har sagt, hvad rammen er for vores udligningspolitik, og det er, at man skal køre efter objektive kriterier.
Vi vil gerne gøre noget for de ældre, for børnene, hvor der er hjælp behov; ikke i de kommuner, hvor man gør det godt nok, og hvor man bruger rigeligt med penge – for man skal heller ikke overpolstre folk.
Så vi har kun nogle objektive kriterier.
Vi kigger ikke på geografi, vi kigger ikke på den politiske styring i kommunerne – det kan jeg høre mange andre partier gør hele tiden, i forhold til hvordan de prøver at målrette pengene rundtomkring.
Vi har kun ét formål, og det er at sikre ordentlig kernevelfærd i kommunerne, og det vil vi godt være med til at udligne til.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg hørte det, som om Det Konservative Folkeparti gerne vil være med til at tage penge fra f.eks. rige kommuner i Nordsjælland og så give til fattigere kommuner, det kunne være Guldborgsund.
Er det sådan, det skal forstås?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det skal forstås sådan, at vi skal have nogle bedre drevne kommuner, vi skal have fokus på borgernær velfærd, og vi skal have fokus på, at man har et eneste formål i kommunerne, og det er at sikre, at man leverer den bedst mulige service til den mindst mulige pris, så man også sparer nogle skatte- og afgiftskroner for virksomheder og borgere, så man får et bedre og friere liv.
Så kan man målrette den udligning, vi har, til de kommuner, som har brug for mere støtte til ældre og børn og skoler osv.
Og det er meget forskelligt geografisk, der kan man ikke bare nævne x antal kommuner ditten eller datten sted.
Man bliver nødt til at gå ind at se på, hvordan de gør det, og så skal man selvfølgelig heller ikke straffe de kommuner, som gør det godt.
Jonas Dahl (SF), 2016-05-13:
Jeg har faktisk meget stor respekt for den ærlighed, som den konservative ordfører fremfører synspunktet i forhold til omprioriteringsbidraget med.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Når Det Konservative Folkeparti nu går ind for omprioriteringsbidraget, hvad har man så af ønsker i forhold til finansloven?
Det er jo klart og også helt åbenlyst, at der på det punkt er nogle politiske forskelle mellem os, men er det igen topskattelettelser, man forestiller sig at bruge omprioriteringsbidraget til, eller er det registreringsafgifter?
Kan den konservative ordfører løfte lidt af sløret for det?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Med i den verden, vi lever i, handler det om, at vi mener, at kommunerne godt kan gøre det bedre.
Vi kan lave noget best practice; vi kan sørge for, at nogle private løser nogle opgaver; vi kan styre udgifterne meget bedre, end det bliver gjort; og altså det i hele taget lave nogle metoder, som sikrer, at der er mindre sygefravær.
Hvorfor skal der f.eks. være større sygefravær i den kommunale sektor i forhold til i den private sektor ?
Vi kan bruge pengene meget bedre, og på den måde kan man så få samme velfærd for færre penge, og så kan borgerne jo få nogle af pengene tilbage.
Jonas Dahl (SF), 2016-05-13:
Jeg tror ikke, vi er uenige om, at kommunerne helt sikkert kan gøre det bedre, og at de kan sænke sygefraværet.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvad vi skal bruge pengene til.
Men kan den konservative ordfører uddybe, hvad det er, Det Konservative Folkeparti ønsker at bruge den omprioritering, der så har fundet sted, når man har taget pengene fra kommunerne, til?
Hvad kunne man fra konservativ side forestille sig at bruge pengene på?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det må jo komme an på en forhandling, men vi vil gerne gøre Danmark rigere, og hvordan gør man Danmark rigere?
Det gør man ved at fortsætte reformsporet, ved at gøre det mere attraktivt at arbejde og ved at sørge for, at virksomheder har lyst til at investere i det danske samfund.
Det er de nøgleord, der er.
Der er altså ikke brug for flere penge til offentlig velfærd, for det er vi ikke råd til på sigt.