Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Tak til ordførerne for deres indlæg.
Jeg vil gerne opsummere baggrunden for lovforslaget, for jeg synes måske, at selv om debatten har været intens og engageret, var det måske også med et par vinkler, som jeg i hvert fald gerne vil have lov til at sige hvordan jeg ser på.
Det er altså hovedformålet, at DSB-loven bringes i overensstemmelse med tjenestemandslovgivningen.
Baggrunden er en højesteretsdom fra 2012 og den retspraksis, som denne bygger på.
Efter denne er det muligt at forpligtige tjenestemænd til udlån, også til virksomheder, som ikke ejes af det offentlige.
Det kan f.eks. blive aktuelt i situationer, hvor DSB efter udbud ønsker, at en privat virksomhed udfører opgaver på vegne af DSB, men ved hjælp af DSB's hidtidige medarbejdere.
Der er dog knyttet nogle præcise – endda meget præcise – regler for udlån til det.
F.eks. kan udlån kun foretages, såfremt den enkelte tjenestemand bevarer de hidtidige løn- og pensionsvilkår, og det er den offentlige virksomhed, der forestår udlånet, og det er så i det her tilfælde DSB, der indestår for det.
Men muligheden for udlån er efter den nuværende udformning af lov om DSB ikke mulig, hvis der er tale om udlån til en privatejet virksomhed.
Her kan tjenestemanden modsætte sig udlånet, uanset at hans løn- og pensionsvilkår er uændrede.
Det skyldes, at der står i forarbejderne, at DSB ikke kan foretage udlån af tjenestemænd til selskaber, der ikke er datterselskab af DSB.
Jeg kan derfor nu konstatere, at den retstilstand, der er beskrevet i forarbejderne til § 15, stk. 1, i DSB-loven, ikke er i overensstemmelse med højesteretsdommen og den retspraksis, som dommen bygger på.
Det er det essentielle, vi skal have fat i her.
Altså, DSB-loven er ikke i overensstemmelse med den retspraksis, som højesteretsdommen bygger på.
Med den her lovændring retter vi nu op på det, således at tjenestemænd kan udlånes til andre virksomheder, men bl.a. på den betingelse, at de bevarer deres nuværende løn- og pensionsvilkår.
Jeg hørte, at der var flere ordførere, og jeg synes med rette, der var optaget af tjenestemændenes løn- og pensionsvilkår.
Man skal huske, og det er lidt i modsætning til det, en enkelt ordfører kom til at sige, at det, der nu sker – efter det, vi laver om nu – er, at der er tale om en ligestilling mellem tjenestemænd i staten i øvrigt og tjenestemænd i DSB.
Det er helt legalt, hvis man siger, at man ikke kan støtte det her, men så kan det jo kun udlægges sådan, at man ikke ønsker, at der skal være en overensstemmelse mellem tjenestemænd i staten i øvrigt og tjenestemænd i DSB.
Det vil jeg bare sige, hvis det er sådan, at det synes jeg man bør have en drøftelse af, for jeg håber da, at vi alle sammen synes, at der skal være ens vilkår for statens tjenestemænd.
Sådan bør det i hvert fald være efter min mening.
Jeg vil understrege, for jeg er jo nok klar over, at jeg vil få spørgsmål om det, at formålet med lovændringen ikke er at stille tjenestemændene i DSB ringere end andre tjenestemænd i den offentlige sektor.
Og jeg kan allerede nu advare om, at jeg kommer til at sige det samme; det er bare, så der ikke er nogen, der tror andet, for når vi nu sådan går ind i det, har det her jo fyldt noget, når man skal debattere det her, og når man skal forberede det.
Så jeg vil allerede nu sige, hvis nogen forsøger på at sige, at det her betyder, at vi stiller DSB-tjenestemænd ringere end andre tjenestemand i staten, at det ikke kommer til at ske.
Der sker derimod en ligestilling.
Der er altså alene tale om, at vi fjerner en særregel, således at tjenestemænd i DSB behandles på lige fod med tjenestemænd andre steder inden for stat og kommune.
Endvidere indebærer lovændringen, at der ophæves en bestemmelse i lov om DSB om krav om indarbejdelse af segmentoplysninger fra DSB S-tog i DSB's årsregnskab.
I bestemmelsen er der en henvisning til årsregnskabsloven, men reglerne for afgivelse af segmentoplysninger i årsregnskabsloven er imidlertid ændret, således at denne lov ikke længere stiller krav om segmentoplysninger af den type selskaber, som DSB i regnskabsmæssige forstand tilhører.
Det er det, der kaldes D-selskaber.
Jeg er sikker på, at det her er meget teknisk, og det er nok også derfor, at vi ikke rigtig har været rundt om det.
Den nuværende bestemmelse er derfor ikke meningsfuld, og det foreslås derfor, at den ophæves.
Men offentligheden – vil jeg bare lige sige – vil i alle tilfælde kunne følge med i DSB S-togs økonomi, hvilket også er nærmere omtalt i lovforslaget.
Ja, hvis man altså har det synspunkt – og jeg skal gøre opmærksom på, at det er staten, der ejer DSB – at tjenestemænd i hele staten bør have lige vilkår, ja, så er det sådan, at man må ændre det her.
Jeg synes også, at man får signalet helt klart med højesteretsdommen.
Men altså, jeg har også hørt mange ordførere udtrykke, at de støtter forslaget, og det er jeg selvfølgelig glad for, og jeg anerkender også, at nogle kan have en anden holdning, og det er også helt, som det skal være.