runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-03:
Tak for det spørgsmål, for jeg synes, at det stiller sig i rækken af de andre ting.
Nu var det her jo en aftale, vi indgik i marts måned.
Og det var ikke en del af den daværende regerings finanslovsforslag, at der skulle spares 20 pct. på arbejdsmiljøindsatsen.
Den her Venstreregering skaber med den ene hånd flere arbejdspladser i yderdistrikterne og lukker med den anden uddannelsesinstitutioner og derved statslige arbejdspladser i måske endnu større tal i yderdistrikterne, og det er jo lidt sådan, at nu står vi her og behandler et lovforslag, som på den ene side sikrer en målrettet indsats, sikrer højere bøder, sikrer, at vi sætter ind over for de grove overtrædelser, som vi skal, og på den anden side skærer i indsatsen, så vi kan risikere, at det måske nærmest er til ingen verdens nytte, eller at vi skal benytte os af det her instrument i endnu højere grad.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Det er ikke et punkt i regeringens finanslovsudspil, som vi har tænkt os at angribe.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Tak til justitsministeren for, hvad der blev sagt.
Vi er i Dansk Folkeparti langt fra enige i det, som justitsministeren siger.
Vi må jo erkende, at den her afstemning, som vi skal have den 3. december, langtfra kun omhandler Europol.
Det er kun en brøkdel af det, vi skal stemme om.
Men jeg synes faktisk, at justitsministeren og regeringen stadig skylder danskerne, skylder vælgerne et svar på, hvorfor det var, man valgte at træde ud af nogle vigtige forhandlinger om en parallelaftale om Europol.
Det gjorde man jo, et godt stykke tid før man besluttede, at nu skulle vi danskere til stemmeurnerne den 3. december.
Jeg synes, ministeren skylder os alle sammen her i Danmark et svar på, hvorfor det var, at man stoppede de forhandlinger om Europol.
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Jeg har fået et brev fra den norske politiledelse, hvori man tilkendegiver, at man kun har søgt det antal gange, og der har været udtalelser fra den selvsamme ledelse, hvor man siger, at de desværre ikke har de instrumenter, som dansk politi er i besiddelse af.
Det brev er hr. Søren Søndergaard meget velkommen til at få.
Det er også oversendt i en besvarelse til Dansk Folkeparti her i fredags.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-03:
Sådan kan man jo også undgå at svare på spørgsmålet.
Men betyder det, at ministeren står og antyder, at vi måske alligevel ikke skal tilslutte os Europol, og at det bare er tilvalgsordningen, vi tilslutter os?
Altså, det holder jo ikke, minister.
Det er at undervurdere ikke min, det er sådan set ligegyldigt, men befolkningens intelligens.
Hvor kommer det fra, at Norge kun har søgt 2.000 gange, på grund af at de ikke er fuldgyldige medlemmer af Europol?
Så må ministeren jo kunne oplyse, hvor mange gange f.eks. Sverige har søgt.
Sverige er jo fuldgyldige medlemmer.
Danmark har søgt 70.000 gange.
Her Sverige søgt flere gange end Norge, eller hvad?
Det må ministeren jo kunne oplyse.
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Det er slet ikke mærkeligt, at vi kan have en afstemning om en tilvalgsordning.
Det er overhovedet ikke mærkeligt.
For den går netop ud på, at vi så kan vælge det, vi gerne vil, og gennemføre det i god ro og orden her i Folketinget.
Så det kan jeg slet ikke forstå at hr. Søren Søndergaard ikke kan forstå, for på trods af politiske forskelle er det faktisk min opfattelse, at hr. Søren Søndergaard har en rimelig god opfattelsesevne.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-03:
Det er jo meget sjovt, at justitsministeren ikke mener, at man kan forhandle en parallelaftale, fordi det er så fuldstændig uklart, hvad der kommer ud af de forhandlinger, der foregår, om en ny Europol-forordning, men man kan åbenbart godt gennemføre en folkeafstemning om det og tilslutte sig det fuldstændig uden at vide, hvad det er, det går ud på, ikke?
Meget mærkeligt, hr. minister.
Derudover sagde ministeren jo, at dansk politi havde søgt 70.000 gange i Europol-registeret, hvorimod Norge kun havde søgt 2.000 gange, og at det var på grund af, at de var B-medlemmer, altså at de ikke var fuldgyldige medlemmer af Europol.
Hvor har ministeren dog den skrøne fra?
Hvad bygger ministeren det på?
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren måske oplyste, hvor mange gange Sverige har søgt i Europols register, og Sverige er vel fuldgyldige medlemmer af Europol, så vidt jeg har forstået.
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Jeg må fastholde, at mit udgangspunkt er, at man ikke kan indlede forhandlinger om noget, man ikke aner hvad er.
Altså, tekniske forudsætninger er der rigeligt af i Justitsministeriet og Udenrigsministeriet, til at vi kan håndtere de tekniske udfordringer, der måtte være.
Den egentlige udfordring er jo ikke teknisk.
Den er politisk.
Og sagen er den, at når Europol til næste år formodentlig bliver overstatsligt, er det jo entydigt klart, for vi skal beskytte retsforbeholdet – det mener Dansk Folkeparti jo også – at så må vi altså udtræde af Europol, medmindre vi stemmer ja.
Det er jo der, tidsrammerne støder sammen.
For skal vi forhandle en parallelaftale, er det vores erfaring, at det tager mindst 4-5 år.
Det er jo også derfor, at jeg undrer mig noget over den garanti, som bliver udstedt af Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Jeg vil da også håbe, at ministeren på et tidspunkt kommer på rette kurs.
Jeg vil bare spørge ministeren helt konkret: Når ministeren nu er så optaget af, at Danmark forbliver i Europol, hvilket vi også er i Dansk Folkeparti, mener ministeren så ikke, at det kunne have været en god idé at have fortsat de tekniske sonderinger omkring indgåelse af en parallelaftale, sådan at Danmark var bedre stillet, og sådan at vi var nået længere, end tilfældet vil være, hvis vi får et nej den 3. december?
Søren Pind (V), 2015-11-03:
Min klare ambition med det her er selvfølgelig, at Dansk Folkeparti ser lyset og kommer med på javognen.
Det er klart.
Så jeg tager det her alvorligt, og jeg tager gerne de diskussioner, der skal til.
Det kan jeg garantere.
Derudover er det jo rigtigt, at vi ikke siden Lissabontraktaten har forhandlet parallelaftaler, og det er et åbent spørgsmål, hvor nemt det så egentlig er at gøre det efter Lissabontraktaten.
Det er ikke så afklaret.
Jeg vil ikke bebrejde den tidligere regering, at man besluttede sig for, når man ikke vidste, hvilken parallelaftale man skulle indgå, at gøre det, som den her regering også gør, nemlig at afvise et forslag om at forhandle om noget, man ikke aner hvad er.
Det vil jeg ikke.
Jeg kunne sagtens finde på ting at bebrejde den tidligere regering.
Det kan vi til gengæld deles lidt om, hvis det er det – men ikke på det her felt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg vil da indledningsvis rose ministeren for at bruge lidt mere tid på det her forslag end hans forgænger, som brugte 2½ minut på at afvise det.
Der vil jeg sige, at ministeren trods alt ser ud til at tage det lidt mere alvorligt.
Det vil jeg rose ministeren for.
Jeg vil bare bede ministeren om at tilkendegive, at det, jeg nu siger, er korrekt, altså bekræfte det eller afkræfte det.
Kan ministeren bekræfte, at de to ud af seks anmodninger om parallelaftaler begge er indgivet forud for Lissabontraktatens ikrafttræden? Og kan ministeren bekræfte, at de tekniske sonderinger, som er blevet ført i forhold til indgåelse af en parallelaftale, blev standset af den tidligere regering?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-03:
Al den viden, der er akkumuleret også gennem de særlige tilsynsindsatser, vil være viden, der overdrages til den almindelige tilsynsvirksomhed, og som indgår i den nye kvalificering, der under alle omstændigheder skal foregå af tilsynets virksomhed i forbindelse med det risikobaserede og mere målrettede tilsyn.
Det vil sige, at vi ingen ambition har om på nogen måde at acceptere et ringere arbejdsmiljø, men vi har en ambition om at bidrage til, at rollefordelingen imellem virksomheder, virksomheder og medarbejdere og virksomheder og tilsyn bliver de rigtige i de kommende år.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Det er vi jo sådan set ikke spor uenige om.
Det er jo tidsbegrænsede bevillinger, men det er bevillinger, der kommer fra nogle midler, der netop er afsat til at lave en forebyggende indsats.
Som jeg tidligere har nævnt her i dag, er det jo midler, som forsvinder, og derfor er jeg bekymret for, om vi nogensinde når de mål, vi har sat os, når ressourcerne er afsat med udgangspunkt i kun en del af den platform, der handler om et godt og sikkert arbejdsmiljø, som ministeren glimrende giver udtryk for.
Ministeren og jeg er fuldstændig enige i den del, og vi er også rigtig godt tilfredse med den aftale, vi har her, for den peger rigtig godt fremad.
Men det er kun, hvad angår tilsynet.
Det handler jo overhovedet ikke om den forebyggende indsats.
Det, som regeringen sparer væk, er alt det, der handler om det forebyggende, det, som skal sikre, at det aldrig nogen sinde opstår.
Og det kan jeg bare ikke se optræde nogen steder, heller ikke i den aftale, vi har om 2020.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-03:
Regeringen ønsker et godt arbejdsmiljø i Danmark.
Vi ønsker, det skal være sundt og trygt at gå på arbejde, og vi ønsker, at man i Danmark skal ligge i toppen på det her område i Europa.
Derfor vil vi også følge de måltal, der nævnes, meget tæt.
Hvis vi ser på de ting, der foregår lige nu, så mener jeg, at det forslag, der er under behandling her i Tinget i dag, er et rigtig godt forslag, fordi det er et forslag, der giver mulighed for på en helt anderledes måde end tidligere at målrette og kvalificere anvendelsen af tilsynets ressourcer.
Som det sidste vil jeg sige, at der har været nogle særlige og tidsbegrænsede bevillinger til særlige tilsynsindsatser i de sidste år.
Det er bevillinger, som under alle omstændigheder stod over for udløb.
Det er fuldstændig korrekt, som det er blevet nævnt og også har været til debat i salen her, at det er bevillinger, som vi nu udfaser på en sådan måde, at de udfases, samtidig med at vi satser på at indfase omlægningerne i Arbejdstilsynet som følge af det forslag, man behandler i Tinget i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget.
Da kiggede vi jo på de måltal, som er sat for vores 2020-plan, og kunne se, at vi ikke var i nærheden af, at det bare pegede en lille smule opad for at nå de resultater, vi reelt har sat os for, f.eks. at nedbringe antallet af muskel- og skeletskader med 20 pct. og at nedbringe antallet af folk, der er udsat for dårligt psykisk arbejdsmiljø, med 25 pct.
Vi er ikke i nærheden af det, men der har vi jo i den aftale, der er blevet lavet, sagt: Okay, vi prøver nogle nye ting, bl.a. med det risikobaserede tilsyn, for at pege derhen og nå det, vi gerne vil.
Så vil jeg så bare spørge: Når vi så har gjort det, vel vidende at vi samtidig har en forebyggende indsats – det er jo det, vi kigger på, for vi står jo på hele platformen – hvordan ser ministeren det så nu?
Er det realistisk at nå de her mål, når regeringen nu lægger op til at fjerne den del af platformen, der hedder det forebyggende arbejde?
Hvordan i alverden skulle vi så kunne nå de måltal, som vi har sat os i 2020-planen?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-03:
Jeg er glad for at kunne fremsætte dette lovforslag, som udmønter den brede politiske aftale fra foråret.
Det er jo en aftale, der sikrer, at arbejdsmiljøindsatsen målrettes de virksomheder, der har den største risiko for arbejdsmiljøproblemer.
Aftalen sikrer også, at dårligt arbejdsmiljø ikke bliver en konkurrenceparameter, og at virksomheder, der groft bryder arbejdsmiljøreglerne, straffes med større bøder.
Lovforslaget indeholder tre tiltag, som alle er nødvendige for udmøntningen af aftalen.
Forslaget indeholder for det første muligheden for, at vi kan gennemføre en yderligere målretning af det risikobaserede tilsyn.
Det betyder, at Arbejdstilsynet fremover i højere grad vil målrette det risikobaserede tilsyn mod de virksomheder, som forventes at have de største arbejdsmiljøproblemer.
Det mener vi i regeringen er en rigtig vej at gå.
Der er jo ingen grund til at bruge ressourcer på de virksomheder, som både kan og vil tage hånd om deres arbejdsmiljøudfordringer.
For at sikre, at ressourcerne bruges bedst muligt, er der også lagt op til, at tilsynet kan tilrettelægges mere fleksibelt.
F.eks. er det forudsat, at Arbejdstilsynet fremover varsler tilsyn digitalt, hvor det i dag sker telefonisk.
Det kan være en fordel både for virksomhederne og for Arbejdstilsynet.
Alt sammen er noget, som jeg mener vil bidrage til et bedre og mere effektivt tilsyn med virksomhederne.
Mange virksomheder har styr på deres arbejdsmiljø, og der vil fremover være virksomheder, der som udgangspunkt ikke får besøg af tilsynet.
Men der er desværre stadig en række virksomheder, hvor forholdene ikke er i orden.
Blandt dem er der desværre også nogle, som overtræder arbejdsmiljølovgivningen så groft, at de får et forbud fra tilsynet.
For at tilskynde de virksomheder til at rette op på arbejdsmiljøforholdene foreslås det for det andet, at det fremover på tilsynets hjemmeside gøres muligt at fremsøge virksomheder, der er under skærpet tilsyn som følge af forbud fra tilsynet.
På samme måde skal de virksomheder, som groft overtræder arbejdsmiljøloven, straffes hårdere.
Derfor foreslås det for det tredje bl.a. at fordoble bødeforhøjelse ved skærpende eller særligt skærpende omstændigheder og udvide området for særligt skærpende omstændigheder.
Med disse og de øvrige initiativer, der følger af forårets aftale om styrkelse af arbejdsmiljøindsatsen, er det min overbevisning, at vi er godt på vej i den rigtige retning.
Til sidst vil jeg sige tak til ordførerne for den positive modtagelse af forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-03:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg mener, at ordføreren manipulerer groft, når han siger, at arbejdsskaderelaterede sygdomme kan gøres op i 60 mia. kr.
Det er en grov manipulation.
Det vil sige, at der er en lang række af de arbejdsskader, der bliver anmeldt, som jo ikke bliver godkendt, og derfor kan man ikke bare sige, at det er 60 mia. kr., når en stor del af det beløb ikke bliver – hvad skal man sige? – anerkendt som arbejdsskader.
Det er den ene ting.
Det synes jeg er manipulerende at stille det sådan op.
Det andet er, at jeg synes, at de besparelser, der er lagt op til på finansloven, er fornuftige, set i lyset af at vi netop bruger rigtig, rigtig mange ressourcer på Arbejdstilsynet i Danmark.
Det er fornuftigt, at man nu laver en lovgivning, hvor man siger, at nu målretter man i højere grad de ressourcer mod de virksomheder, hvor der er problemer.
Så vil jeg bare sige, at jeg simpelt hen ikke køber præmissen om, at jo flere ressourcer man bruger på et område, jo bedre bliver det nødvendigvis.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Jeg synes jo, at det er en spændende måde, som ordføreren for Liberal Alliance fremfører det her på.
Det er sådan en investering, og det koster rigtig mange penge at bruge penge på Arbejdstilsynet osv.
Jeg synes bare lige, at når man kigger på det arbejdsbetingede sygefravær, skal man huske på, hvor meget det så er.
Jeg ved ikke, om ordføreren er klar over, hvor meget det er, men jeg kan da sige, at vi taler om over 60 milliarder.
Så tænker jeg jo også i sådan en regnskabsøkonomisk sammenhæng, at så kan det godt være, at det er en god investering at putte nogle penge i det for at få bragt det tal ned i det samfundsmæssige regnskab.
Lad det nu være, for det synes jeg ikke er så vigtigt her.
Det rigtig, rigtig vigtige er, at vi får forebygget, at folk bliver syge.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at det er vigtigt med samarbejdet på arbejdspladsen.
Det synes jeg er fuldstændig rigtigt.
Det er jo derude, tingene skal foregå, og det er måske noget af det allervigtigste.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Men jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren ser på, at man med den ene hånd laver en ny strategi og med den anden hånd fyrer 20 pct. af folkene i Arbejdstilsynet.
Hvordan skal det gå op?
Det kan jo overhovedet ikke opveje hinanden.
Vi får jo ingen folk til de uanmeldte besøg, til der, hvor man har mere brug for vejledning osv.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-03:
Tak, formand.
L 31 udmønter det meget brede forlig fra marts 2015 om en styrket arbejdsmiljøindsats.
Det var den tidligere regering i samarbejde med Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, der indgik aftalen.
Målet er, at flere mennesker i Danmark får et godt og et længere arbejdsliv.
Aftalen betyder bl.a., at Arbejdstilsynet fremover skal føre endnu flere tilsyn med virksomheder med størst risiko for arbejdsmiljøproblemer og færre tilsyn med virksomheder, der har styr på arbejdsmiljøet.
Helt konkret bliver andelen af virksomheder, der udvælges til tilsyn, fordi de ofte har arbejdsmiljøproblemer, øget fra 55 pct. til 80 pct., og samtidig skal 20 pct. af virksomhederne fortsat udtages til eftersyn via en stikprøve, så ingen kan være sikker på at undgå kontrol.
Aftalen indeholder initiativer i stor grad.
Jeg vil slå ned på et par af dem.
Der skal være flere tilsyn med virksomheder med de største arbejdsmiljøproblemer.
Flere oplysninger skal tælles med, når en virksomhed udvælges til tilsyn, og tilsyn skal gennemføres dér, hvor arbejdet bliver udført.
Der bliver også en bedre kontrol af arbejdsmiljøcertificeringen.
Arbejdstilsynet og branchearbejdsmiljørådene skal koordinere deres indsats, og der skal laves forsøg med at anmelde risikobaserede tilsyn.
Og sidst, men ikke mindst, er det stadig væk meget, meget vigtigt, at dårligt arbejdsmiljø aldrig må blive et konkurrenceparameter, og at ingen skal blive syge af at gå på arbejde.
Hvis man derfor overtræder, bliver man altså også straffet.
Tilsyn med virksomheder, der overtræder reglerne groft, bliver skærpet, og brud på arbejdsmiljøregler bliver hurtigere fulgt op.
Der er regler for samarbejde om sikkerhed og sundhed, som også bliver skærpet.
Jeg hæfter mig ved, at parternes roller i det her forlig også bliver skærpet, og at vi i langt højere grad får forpligtet parterne til at tage et større ansvar for arbejdsmiljøet.
Derfor er denne aftale og denne lov et godt og vigtigt skridt fremad.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Det er jo sådan, at hvis man skal forhindre arbejdsskader og arbejdsulykker i Danmark, er vi jo fra lovgiveres og myndigheders side nødt til at arbejde med en bred palet af forskellige tiltag.
Så det vil jeg da give hr. Christian Juhl ret i at man er nødt til at se på.
Med hensyn til hvad der så skal ske i forhold til selve strategien, er vi i Dansk Folkeparti i hvert fald åbne over for at se på, om der er behov for justeringer.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Jamen så forstår jeg ikke – for det var egentlig det, der lå i min kommentar – hvorfor i alverden I så ikke har lavet arbejdet til bunds og gjort det færdigt i stedet for bare at komme med nogle overskrifter, altså gået i gang med det langsigtede arbejde frem mod 2020 og sagt: Nu gør vi en stor indsats og afsætter ekstra arbejdskraft til det her, nu finder vi nogle penge, også til at lave kampagner, hvor man kan oplyse arbejdsgiverne og for den sags skyld også arbejdsmiljørepræsentanterne og måske endda uddanne dem.
Det her er jo bare overskrifter.
Det var derfor, beskæftigelsesministeren kom til kort, for han kunne jo godt se, at det slet ikke holdt, når vi snakkede om konkret arbejde på en byggeplads.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Jeg opfattede det egentlig ikke som et spørgsmål, men jeg kan da give hr. Christian Juhl ret i, at indsatsen i forhold til de forskellige brancher jo sådan set skal og kan være forskellig, fordi der jo også er forskel på, hvor farlige de forskellige brancher er.
Det, jeg læser ud af det her lovforslag, som vi behandler i dag, er jo sådan set også, at Arbejdstilsynet med det her lovforslag skal målrette 80 pct. af deres tilsyn de virksomheder, hvor arbejdsmiljøproblemerne er størst.
Og uden at ville spå om fremtiden, så har jeg da en idé om, at det givetvis vil være i de brancher, hvor det ifølge statistikker osv. er farligst at arbejde – for det ved vi jo bl.a. med hensyn til landbruget osv., som hr. Christian Juhl også var inde på – at Arbejdstilsynets indsats vil ske.
Christian Juhl (EL), 2015-11-03:
Men vi havde for noget tid siden et samråd med beskæftigelsesministeren, hvor han erkendte, at målene måske ikke var ambitiøse nok på alle områder, men han afviste, at der kunne blive lavet delplaner for de forskellige brancher.
Baggrunden var, at vi diskuterede byggepladser, og byggebranchen er jo en af Danmarks farligste brancher – landbruget kunne være en anden – hvor 25 pct. ville være en meget, meget lille reduktion, i forhold til hvor stort et antal der er tale om i de brancher.
De er ekstremt farlige, og der er ekstremt dårligt arbejdsmiljø på mange af de arbejdspladser.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Det er jo korrekt, at Arbejdstilsynet her er en vigtig brik i forhold til at få løst nogle arbejdsmiljøproblemer ude på virksomhederne, men vi skal også huske, at det først og fremmest – og det er jeg helt sikker på at alle herinde er enige med mig i – er arbejdsgiverne selv, der står med et kæmpe ansvar for at sikre, at man som medarbejder ikke kommer til skade på arbejdspladsen, eller at ens sundhed på anden måde bliver påvirket, når det er, man er på arbejdsmarkedet.
Det er utrolig vigtigt, for vi skal jo være på arbejdsmarkedet og på arbejdspladsen i rigtig, rigtig lang tid.
Så det er utrolig vigtigt, at der er styr på sikkerheden og sundheden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Det er jeg sådan set rigtig glad for at høre.
For mig at se er virkeligheden den, at vi kan opstille alle de mål for 2020, som vi kan forestille os, men hvis vi har et ønske om, at vi skal nå derhen i forhold til antallet af arbejdsulykker, i forhold til nedslidning, i forhold til at modvirke dårligt psykisk arbejdsmiljø, så er det simpelt hen nødvendigt, at indsatsen bliver skærpet.
Det kan vi jo se på de midtvejsmålinger, som vi har fået nu.
Så derfor vil jeg gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti holder øje med det her.
Det gør vi også selv, når vi får mulighed for at sidde med ved bordet.
Jeg vil blot sige, at jeg vil foreslå, at Dansk Folkeparti holder fast, for at vi kan sikre os, at de mål, vi reelt har sat os, også bliver nået.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-11-03:
Som hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, er vi i Dansk Folkeparti jo meget optaget af arbejdsmiljøet ude på virksomhederne, og det er også derfor, at vi er med i den brede aftale, der blev indgået her i marts måned, om arbejdsmiljøindsatsen.
Det er rigtig, rigtig positivt, at der sker noget.
Men når det så er sagt, har vi også i Dansk Folkeparti, som ordføreren sagde, bemærket, at man fra regeringens side har anført nogle ændringer i forhold til Arbejdstilsynet; det er der i hvert fald på regeringens forslag til den kommende finanslov.
Hvordan finanslovsaftalen endeligt kommer til at se ud, er jo noget, som vi kun kan gisne om lige nu og her, men i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald opmærksomme på den del af regeringens finanslovsforslag, som omhandler Arbejdstilsynet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-11-03:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkeparti for opbakningen til lovforslaget her.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi er en bred forligskreds om at sikre arbejdsmiljøet i Danmark, og det vil jeg godt kvittere for.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg lyttede til ordførerens tale og kunne høre, at Dansk Folkeparti virkelig tager arbejdsmiljøet alvorligt og ønsker, at de mål, vi har sat op i 2020-planen, skal vi også nå.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge om Dansk Folkepartis holdning.
Regeringen fremsætter nu med den ene hånd et lovforslag, og vi gennemfører den her plan, og samtidig går den med den anden hånd ind og beskærer Arbejdstilsynet med 140 stillinger, som netop er målrettet forebyggelse af de arbejdsulykker og nedslidninger, som der reelt sker ude på arbejdspladserne.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til, at regeringen har fremsat et sådant finanslovsforslag?