runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2007-10-03:
Det er altså noget værre vrøvl, og det ville være at bevæge sig ud på det totale skråplan, hvis man under en aftale identificerede den gruppe og den gruppe, så vi ligesom skulle sidde og sige, at vi mener, at det er dem, der skal have lønforhøjelse.
Det er så i øvrigt tilsyneladende det, der er ved at ske i nogle af kommunerne, som faktisk giver højere lønninger til nogle af de lavtlønnede grupper, fordi de er bange for, at de ellers ikke har hænder nok.
Det er den måde, mekanismen virker på, og også ved, at der er grupper, der presser på.
Hvis vi begynder at identificere en gruppe, hvorfor så ikke også den anden gruppe eller tredje gruppe?
Vi ved jo godt, at den debat allerede har været der med skolelærere og sygeplejersker og politibetjente.
Hvorfor skal de så ikke have?
Så skal vi da også sætte en pulje af til dem!
Får de tilstrækkelig høje lønninger ud fra hr. Jørgen Arbo-Bæhr vurdering?
Jeg mener simpelt hen ikke, at det er på den måde, man kan sikre løndannelsen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-03:
Nu er det jo en del af regeringens politik at dele puljer ud til både det ene og det andet og det tredje og det fjerde, men det, der er det interessante her, er, at kommuneaftalerne på intet tidspunkt har bevirket, at der var penge.
Der har ikke på noget tidspunkt været afsat nogle penge til et lønløft for de mange kvinder, som arbejder inden for den offentlige service.
Så er det, jeg må spørge mig selv: Når ministeren nu ikke vil gøre noget for det her lønløft og sørge for, at der er penge og råderum til det, betyder det så, at ministeren faktisk går ind for, at de kvinder, der i dag arbejder inden for den offentlige service, har lønninger, der ligger på ca. 80-81 pct. af de mænds på det private arbejdsmarked, som har en tilsvarende uddannelse?
Og hvordan vil ministeren gøre det, hvis det ikke er ved at afsætte penge til det, så kommunerne kan indfri lønløfterne?
Karen Jespersen (V), 2007-10-03:
Nu er det sådan, mener jeg, at det i Island er en barselorlov med fuld løn, så det kan ikke uden videre sammenlignes.
Familieministeren, som den her lovgivning jo hører under, har bedt Socialforskningsinstituttet om at kortlægge, hvad bevæggrundene egentlig er.
Hvornår tager mænd barselorlov?
Og med hensyn til dem, der ikke gør det, hvad kunne så bringe dem til at gøre det?
Og det bliver interessant at se, når vi får den rapport.
Men man kan jo gøre meget også som politiker ved at påvirke holdninger.
Da virksomhedens sociale ansvar blev søsat for en del år siden, havde folk den holdning: Det kan man ikke påvirke, der skal lovgives.
Der har det jo rykket betydeligt på holdningerne med hensyn til at tage mennesker med nedsat erhvervsevne ind på virksomhederne.
Og det tror jeg også man kan gøre her.
Der kan man gøre meget, og jeg mener, det er vigtigt, hvis man overhovedet vil diskutere en lovændring, at berede vejen, sådan at der kommer en holdningsændring, og jeg håber på, at den SFI-rapport kan give os nogle bidrag til at se, hvorfor pokker danske mænd ikke tager noget mere barselorlov.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-03:
Jeg tror, at ligestillingsministeren kan være ganske rolig for Enhedslistens indsats der, hvor vi har noget at skulle have sagt, nemlig i spørgsmålet om fuld løn under barsel, en barselfond, som vi har været med til, men hvor er det nu, ligestillingsministeren har indflydelse?
Ligestillingsministeren har ansvaret for, at vi i dagens Danmark halter uhjælpelig bagud i forhold til de øvrige nordiske lande, og det er lidt slående, at ligestillingsministeren gør det til et problem for mændene, at de ikke bare tager den her barselorlov, når man kan se, at der, hvor den er øremærket - i Norge, Island og Sverige - tager mændene den barselorlov, som de rent faktisk har fået tildelt lovgivningsmæssigt.
Jeg ved ikke, om ligestillingsministeren mener, at danske mænd er mindre ligestillingsmindede eller barselorlovsmindede eller vil tage sig mindre af deres børn end nordmænd, svenskere og islændinge, men jeg ved, at den lovgivning, ministeren har ansvaret for, medfører, at mænd i Danmark kun tager 4 pct. af barselorloven, hvilket er et sted mellem en fjerdedel og en femtedel af det, de tager i de øvrige nordiske lande.
Vil ministeren se på det kæmpe ligestillingsproblem eller gøre noget ved det?
Karen Jespersen (V), 2007-10-03:
Jeg vil ikke stå her og tage forskud på en rapport, jeg ikke kender, og det ved hr. Jørgen Arbo-Bæhr også godt, men vi kan i hvert fald se frem til, at den kommer, og det kan jo være en kærkommen anledning til at sørge for, at hele det her spørgsmål kommer på dagsordenen, også sådan at man ændrer holdning.
F.eks. ved vi jo fra en stor virksomhed som TDC, der virkelig har gjort det her til en mærkesag og nærmest opfordrer deres ansatte til at tage barselorlov og støtter dem i det, at der er der rigtig mange mænd, der gør det.
Det synes jeg bare er en kanongod måde at gøre det på, og det gør jo altså, at der bliver indarbejdet den holdning, at mænd selvfølgelig tager barselorlov på lige fod med kvinder.
Så det er vi helt enige i, og jeg håber virkelig på, at det også ændrer sig her i de kommende år.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-03:
For det første bliver jeg nok lige nødt til at rette ligestillingsministeren, for man har ikke fuld løn i Island; man har 80 pct. af lønnen.
Men det kan nu være, hvad det være vil, for i Danmark har vi jo i større eller mindre udstrækning i overenskomsterne fuld løn under barsel i 4 uger eller i 8 uger eller i 12 uger, afhængigt af hvad det er for en overenskomst.
Så alle forudsætningerne er der jo - alle forudsætningerne er der.
Jeg kunne godt tænke mig så til sidst at spørge ligestillingsministeren: Hvis det nu viser sig, at det er en barriere for, at mænd tager barselorlov, at der ikke er den øremærkede barselorlov på f.eks. 13 uger eller 12 uger, vil lovgivningen så blive ændret - ja eller nej?
Vil ministeren redegøre for, hvad regeringen vil gøre for at mindske den del af lønforskellene mellem mænd og kvinder, som skyldes, at en række kvindefag - særlig inden for offentlige serviceområder som børnepasning og ældrepleje - lider under meget lave lønninger, og herunder for sin indstilling til en særlig lønpulje på finansloven, der kan medvirke til et lønløft for de lavtlønnede kvinder i det offentlige?
Karen Jespersen (V), 2007-10-03:
Spørgsmålet handler om ligeløn eller mangel på samme.
Spørgsmålet lyder: »Vil ministeren redegøre for, hvad regeringen vil gøre for at mindske den del af lønforskellene mellem mænd og kvinder, som skyldes, at en række kvindefag - særlig inden for offentlige serviceområder som børnepasning og ældrepleje - lider under meget lave lønninger, og herunder for sin indstilling til en særlig lønpulje på finansloven, der kan medvirke til et lønløft for de lavtlønnede kvinder i det offentlige?
« Jeg mener ikke, at politikere skal til at lovgive om og blande sig i anliggender for arbejdsmarkedet ved at lave en lønpulje, og det er helt grundlæggende.
Jeg mener, at det i virkeligheden også er at stikke sig selv og borgerne blår i øjnene, hvis man tror, at det ville ændre på lønstrukturen.
Selvfølgelig ville der være nogle mennesker, der ville kunne få et løft her og nu, men det ville jo ikke ændre på lønstrukturen.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Vi kan se, at de i et land som Frankrig lovgiver for arbejdsmarkedet, så de er helt blå i hovedet, og jeg ville langt hellere være kvinde på arbejdsmarkedet i Danmark, end jeg ville være det i Frankrig, fordi der netop ikke her er stærke fagforeninger og de nødvendige holdninger.
Vi er jo nået meget længere i Danmark, fordi vi har den danske model med stærke organisationer, der samarbejder om at finde løsninger på de her spørgsmål.
Noget af det, der ligger i spørgsmålet, er jo også, hvordan vi får gjort op med det meget kønsopdelte arbejdsmarked.
Der drejer det sig jo igen om holdninger.
Hvad er årsagen til, at man havner i de job, man havner i?
En del af regeringens kvalitetsreform er jo at komme med initiativer, der kan gøre arbejdsmarkedet mindre kønsopdelt og sørge for en mere blandet sammensætning, for det kan også være vejen til at komme af med de lønforskelle, der stadig væk findes mellem mænd og kvinder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-03:
Nu kan jeg høre af svaret, at ligestillingsministeren ikke vil gøre noget for, at ansatte i de fag, der i dag i vid udstrækning er præget af kvinder - vi snakker om, at ca. 85-86 pct. i disse fag er kvinder - får et lønløft.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at vide, om det virkelig kan være rigtigt, at ministeren ikke vil erkende, at staten og regeringen har en stor indflydelse på løndannelsen i det offentlige.
Kan det virkelig være rigtigt, at det fuldstændig er på skrømt, når man i kommuneaftalerne år efter år fastlægger, at forhandlinger vedrørende overenskomster skal medføre en begrænset lønudvikling for de offentligt ansatte?
Kan det virkelig være rigtigt, at man, når man laver kommuneaftaler og afsætter en vis mængde penge til kommunerne at gøre godt med, så også fastlægger rammerne for en lønudvikling, der jo har betydning for kommunernes økonomi?
Karen Jespersen (V), 2007-10-03:
Den diskussion, der nu bliver rejst, er jo om noget helt andet, som selvfølgelig er relevant: Hvad er statens og kommunernes holdning som arbejdsgiver i forhandlingerne?
Vi har jo en god, lang tradition i Danmark for, at man forhandler sig frem til lønudviklingen på arbejdsmarkedet.
Jeg mener ikke, det kan være vejen frem, at vi skal sidde her i Folketinget og dele poser med penge ud til de forskellige grupper.
Jeg mener virkelig, at det ville være en ekstremt kortsigtet løsning, hvis det overhovedet ville være det, der på lang sigt ville skade vores model.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Da plejemedarbejderne i 78 af de 98 kommuner nedlagde arbejdet lige før sommerferien, var det noget helt særligt.
Hr. Troels Lund Poulsen siger igen og igen ligesom statsministeren: Vi har gjort det utrolig godt, vi har sørget for, at det er blevet bedre.
Det er ikke plejemedarbejdernes opfattelse.
Det var derfor, de nedlagde arbejdet.
Det var, fordi deres løn er for dårlig, fordi de har for lidt tid, og fordi de er bundet ind i alt for mange regler.
Jeg vil spørge hr. Troels Lund Poulsen: Gør det slet ikke indtryk, at helt almindelige plejemedarbejdere nedlægger arbejdet og siger, at nu er det lige præcis nok?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg takker selvfølgelig for det, som man kan sige var en betinget ros.
Jeg er altid lidt skeptisk, når hr. Villy Søvndal roser mine taler, og derfor er jeg det også i den her forbindelse.
Det, som jeg i min tale lagde meget vægt på, var, at vi jo har taget en lang række offensive initiativer for at sikre forbedrede vilkår for det danske velfærdssamfund.
Men jeg må sige til det konkrete forslag, som hr. Villy Søvndal har, at det ikke er Folketinget, der skal sidde og diskutere, hvor meget den enkelte SOSU-assistent skal have, hvor meget den enkelte politibetjent skal have, hvor meget den enkelte lærer skal have.
Der må jeg bare sige, at jeg ikke synes, det er det rigtige sted at diskutere det.
Det synes jeg at arbejdsmarkedets parter skal tage sig af, og jeg troede sådan set også, at hr. Villy Søvndal, der jo er opvokset i det miljø, hvor man lægger vægt på fagbevægelsen, havde respekt for, at fagbevægelsen skal have mulighed for at være dem, der sammen med modparten når frem til en politisk aftale.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Hr. Troels Lund Poulsen gennemgik i sin anden store tale her SF's ønsker, og det vil jeg sådan set bare sige tak til hr. Troels Lund Poulsen for at han gjorde.
Jeg synes, det var en meget god illustration af, at det valg, man foretog hos Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti, var at lette skatten for de højere indkomster med 10 mia. kr., og det, hr. Troels Lund Poulsen var i færd med, var at gennemgå, hvad man i øvrigt kunne have fået for de 10 mia. kr.
Det er rigtigt, som hr. Troels Lund Poulsen sagde, at man kunne have fået 5.000 flere i ældreplejen, man kunne have fået lønnen hævet for plejemedarbejderne, man kunne i øvrigt have fået en folkeskole med loft over klassekvotienterne, man kunne have fået tolærerordninger i de små klasser, man kunne have fået sænket de kollektive takster med en tredjedel og forbedret ungdomsuddannelserne.
Havde det ikke været bedre for samfundets dynamik?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-04:
Det lykkedes hr. Troels Lund Poulsen at lade være med at sige noget som helst om, hvad man skal gøre ved et problem, som alle politikere kender til.
Intet kommer der.
Vi andre har derimod som udgangspunkt den holdning, at børnene, hvis de skal have en ordentlig tilværelse, skal ud af asylcentrene.
Men Jørgen Chemnitz konstaterer jo, at de kan lindre det for børnene, og der, hvor bolden ligger, er hos de politikere, der har det overordnede ansvar.
Det er regeringen og regeringen i flertal med Dansk Folkeparti, der har det overordnede ansvar for, at de børn lider på asylcentrene.
Så lad dem dog komme ud.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg håber, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr nu er i stand til at høre, hvad jeg siger.
Jeg har jo netop redegjort for, hvad det er for nogle initiativer, der er taget, bl.a. at der i 2007 er afsat 50 mio. kr. for at forbedre nogle af de forhold, som vi ser på asylcentrene.
Det er jo en aktiv handling.
Men jeg må så sige, at det, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr og Enhedslisten foreslår, nemlig at man skal give en opholdstilladelse til de afviste asylansøgere, ikke er en politik, som jeg deler.
Jeg mener, det vil være med til at underminere Flygtningenævnet, og jeg mener også, det vil være med til at underminere det system, vi har i Danmark, hvor det nu engang er sådan, at man kan søge asyl.
Er det sådan, at man får tilkendt asyl,
Det mener jeg vil kortslutte den proces, som vi ellers er kendt for i Danmark.
Jo, og jeg vil stille det andet spørgsmål: Gør det slet ikke indtryk, at vi fra 2001 og frem til 2007 har brugt 37 mia. kr. mere på offentlig velfærd?
Jeg tror, det vil gøre indtryk på selv en socialist, at vi har løftet velfærden så markant.
Det har vi jo gjort, fordi det har været nødvendigt, og fordi vi har prioriteret det, og fordi vi har haft en politisk dagsorden med det.
Det er jo så ikke sådan, at vi ikke løfter velfærden yderligere.
Som jeg også har sagt flere gange i dag, så løfter vi velfærden i 2008.
Det kommer også til at betyde, at kommunerne sætter danmarksrekord i, hvor mange penge de har til at bruge på offentlig velfærd.
Jeg vil sige, at det for mig er afgørende, at hvis man skal værne om det kommunale selvstyre, så skal kommunerne også have en mulighed for at prioritere, hvordan de vil bruge midlerne, og en rigtig socialist som hr. Villy Søvndal, der sætter pris på det decentrale folkestyre, tror jeg også anerkender vigtigheden af, at der er forskel på, hvordan man løser tingene i Ulfborg, og hvordan man løser dem i Uldum.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-04:
Jeg fik sådan lidt medlidenhed med hr. Troels Lund Poulsen, da hr. Troels Lund Poulsen læste sin tale op.
For jeg synes, hr. Troels Lund Poulsen virkede sådan lidt trist i det, og det kan jeg jo sådan set godt forstå.
Da hr. Morten Bødskov stillede sit første spørgsmål om de 50 mia. kr., som Venstre vil bruge til stort set alt mellem himmel og jord, fik den endnu en tak, fordi hr. Troels Lund Poulsen skulle tale uden om det, der i virkeligheden er tilfældet med de 50 mia. kr.
Det fremgik jo klart, at Venstre ikke vil indrømme, at der i virkeligheden ikke er tale om særlig mange penge.
Og det er over 10 år - hele 10 år!
Men jeg vil godt konkret spørge Venstres ordfører: Er det ikke sådan, at hvis man anvender samme regnemetode på Venstres skattelettelse, når man frem til, at der gives skattelettelser for 100 mia. kr. over de næste 10 år - 100 mia. kr.?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg vil først og fremmest takke for, at der er socialdemokrater, der er interesseret i mit velbefindende.
Jeg må sige, at jeg i morges havde stor medlidenhed med netop hr. John Dyrby Paulsen.
Jeg tænkte, at det ikke var nogen rar dag for hr. John Dyrby Paulsen, når man slog op i Børsen og skulle læse, at hr. John Dyrby Paulsen skulle forklare, hvad den såkaldt hemmelige socialdemokratiske skattepolitik gik ud på.
Så må jeg sende medlidenheden tilbage til hr. John Dyrby Paulsen og sige: Jeg tror ikke, det er rart at være skatteordfører hos Socialdemokratiet.
Men vedrørende alle mulige cirkusøkonomiske regnestykker omkring skat kan jeg bare sige, at den skatteplan, vi nu har fremlagt, er fuldt finansieret, og at vi har taget nogle initiativer for at sikre flere hænder på arbejdsmarkedet.
Jeg kan kun konstatere, at det eneste, som Socialdemokratiet er optaget af, er at diskutere, at der skal være flere hænder.
Men konkrete løsningsforslag mangler vi stadig væk at se.
Ja, jeg erkender, at der har været ét forslag om, at hver femte i den offentlige sektor, der beskæftiger sig med offentlig administration, skal fyres.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-04:
Så må jeg også sige tak og i lige måde for bekymringen for mit velbefindende.
Men jeg vil lige sige, at jeg sådan set ikke har så meget brug for det.
Nu fik vi endnu en gang udenomssnak om de her 100 mia. kr. i skattelettelser.
Men jeg tager egentlig udenomssnakken som et bevis på, at jeg jo har ret, når jeg siger, der er for 100 mia. kr. skattelettelser de næste 10 år.
Så vil jeg gerne bede om et konkret svar fra hr. Troels Lund Poulsen: Er det ikke besynderligt, at man går ud og giver skattelettelser i den her størrelsesorden, når vi fra adskillige kommuner, herunder også Venstrekommuner, kan høre, at de har svært ved at få enderne til at hænge sammen til næste år, og at de ikke holder sig inden for den ramme, som Venstre og regeringen selv har sat op på de 750 mio. kr.?
Kommunerne vil overskride den, fordi de har svært ved bare at få tingene til at hænge sammen og bare holde serviceniveauet.
De kommer langt uden for den ramme bare for at holde serviceniveauet, og så går regeringen samtidig ud og lover massive skattelettelser.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg ved, at den øvelse, som jeg nu begiver mig ud i, er vanskelig, og jeg tror heller ikke nødvendigvis, at jeg kommer i land, men jeg forsøger.
Jeg gav et meget klart svar til hr. John Dyrby.
Jeg sagde, at de der tænkte regneeksempler på, at der bliver givet skattelettelser på 100 mia. kr., er helt ude i skoven.
De har jo ingenting på sig.
Men det, som har noget på sig, er, at vi målrettet laver en skatteplan, som vi i løbet af oktober måned får vedtaget, som er med til at skaffe flere hænder på det danske arbejdsmarked.
Det er en ambition, som vi deler med rigtig mange partier her i Folketinget.
Jeg synes selvfølgelig, at det er spændende at høre om partiernes tanker, og jeg erkender, at Socialdemokraterne har præsenteret et par konkrete forslag eller ideer.
Men til det mest konkrete, nemlig det om at skaffe flere hænder, hvor man lægger op til, at hver femte i den offentlige administration skal fyres, må jeg bare sige, at det ikke er noget, som jeg synes er særlig fornuftigt, for det kan ikke lade sig gøre.
Mig minder det i bund og grund om en heksejagt på de offentligt ansatte.
Marianne Jelved (RV), 2007-10-04:
Hr. Troels Lund Poulsen mener, at alt er i orden for børnene i asylcentrene i Danmark.
Her vil jeg bare henvise til en artikel i Politiken den 22. september i år, hvor Røde Kors’ generalsekretær i Danmark, Jørgen Poulsen, dementerer det, som hr. Troels Lund Poulsen lige har sagt fra talerstolen.
Statsministeren, som jo også er formand for Venstre, bryster sig af, at Danmark er blevet verdensmester i demokrati.
Det glemmer Venstre og statsministeren bare at sige, når 15-årige unge gang på gang bliver kåret som verdensmestre i demokrati i PISA-undersøgelsen.
Nu er det bare sådan, at Danmark år efter år har ligget i toppen i Verdensbankens undersøgelser, så det er der sådan set ikke noget nyt i.
Derfor tilspørger jeg nu Venstres ordfører: Hvordan synes hr. Troels Lund Poulsen selv det går med verdensmesterskaberne?
UNHCR kritiserer i 2002 den nye udlændingelov, specielt starthjælp, indskrænkning af flygtningebegrebet, og at flygtninge skal vente 7 år, før de kan få permanent opholdstilladelse.
I 2004 kritiserer Europarådets menneskerettighedskommissær Danmarks udlændingepolitik og familiesammenføringsregler rigtig kraftigt.
I november 2004 konkluderer FN’s komité for økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, at 24-års-reglen strider mod retten til et familieliv, og der er også en kritik af tilknytningskrav og starthjælp.
I januar 2005 fastholder UNHCR, at starthjælpen er i strid med FN’s flygtningekonvention.
I januar 2005 fastslår FN's Menneskerettighedskommission, at Danmark har handlet i strid med de internationale konventioner ved at udvise en ugander, som risikerer tortur og forfølgelse i hjemlandet.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Det var jo et kort spørgsmål, som jeg helt sikkert kan nå at svare på!
Jeg går ikke ud fra, at der er et frieri på vej fra Det Radikale Venstre, ellers ville det i hvert fald være spændende, nye politiske tanker.
Alle de gode undersøgelser, hvor vi bliver kåret som verdensmestre, er alt sammen noget, som vi kan glæde os over.
Jeg ved jo, at fru Marianne Jelved har et lyst sind, og hun er selvfølgelig også glad for, at vi får nogle gode resultater.
Vedrørende asylbørnene: Jeg har jo flere gange sagt, at jeg synes bestemt ikke, at det er nogle særlig rare billeder, som vi får præsenteret.
Jeg synes, at det er en trist situation.
Men jeg må altså også slå fast, at vi ser en situation, hvor vi har med afviste asylansøgere at gøre, som ikke kan få asyl i Danmark.
Jeg må så bare sige, at den politik, som fru Marianne Jelved og hendes parti har, som går ud på, at man skal give folk opholdstilladelse, hvis de bare sidder lang tid nok i et asylcenter, deler jeg ikke.
Jeg mener, at det vil være forkert, for jeg mener, at det vil gå ud over dem, der virkelig har brug for at få asyl i Danmark, som får tilkendt asyl.
Derfor synes jeg ikke, at det er den model, man skal anvende.
Som jeg sagde tidligere i et svar, så kan jeg bestemt ikke se, at oppositionen er enig om, hvad der skal gøres.
Jeg tror, at Enhedslisten har et forslag, Ny Alliance har måske et andet, Det Radikale Venstre har et tredje, og Socialdemokraterne har et fjerde.
Men det, som jeg synes er vigtigt i den her forbindelse, er, at vi selvfølgelig har en forpligtelse til at behandle de mennesker, der sidder i vores asylcentre, godt.
I den forbindelse har vi taget en lang række initiativer for at forstærke den indsats, der bliver gjort.
Vi har bl.a. i 2007 afsat yderligere 50 mio. kr.
Det er nu sådan, at forholdene i dag er bedre, end de var under den tidligere SR-regering.
Jeg er godt klar over, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke var en del af den regering, men jeg ved, at Enhedslisten støttede den daværende regering.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-10-04:
Jeg synes, det er godt, at Venstres ordfører nu er begyndt at høre efter, hvad Jørgen Chemnitz, Røde Kors’ ansvarlige for asylcentrene, siger.
Det synes jeg faktisk er rart.
Men hvis nu hr. Troels Lund Poulsen fortsætter med at sige, at vi som udgangspunkt gør det godt, så vil jeg bare i forbindelse med den undersøgelse, der er kommet om asylbørnene, citere, hvad Jørgen Chemnitz siger: Vi kan lindre lidt for børnene, men bolden ligger hos dem, der har det overordnede ansvar for asylansøgernes ophold i Danmark.
Der er ingen politikere, der kan sige, at de ikke har hørt om problemerne, heller ikke hr. Troels Lund Poulsen.
Hvorfor er der ikke en løsning, som består i, at de børn får en tilværelse uden for asylcentrene, så længe de opholder sig i Danmark, hvilket er blevet efterlyst af alle oppositionspartier?