runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg synes, det er meget væsentligt at slå fast, at den her efterlønsreform jo er noget, som det tager tid at gennemføre.
Det er ikke sådan, at vi ændrer efterlønsalderen fra den ene dag til den anden.
Det her er først noget, som er gennemført om adskillige år.
Det er netop, for at mennesker skal have mulighed for at vænne sig til det her.
Og når vi når frem til senere i det her årtusind, kommer vi også til, viser alle prognoser, at mangle hænder.
Vi kommer til at mangle arbejdskraft, og det vil sige, at jeg også forventer, at der bliver brug for de her mennesker.
Dertil kommer, at man selvfølgelig også skal forvente, at vi får en mere og mere veluddannet befolkning.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Der er jo nogle af os, der er lidt i tvivl om, hvad det egentlig er, De Konservative vil.
Vi er ikke i tvivl om, at De Konservative gerne vil have flere skattelettelser, men De Konservative siger, at det ikke skal være efterlønnen, der betaler skattelettelserne.
Fru Carina Christensen har sagt, at skattetrykket skal ned på 45 pct.
Det kommer til at koste 35 mia. kr. Siden 2001 og til nu har vi fået skattelettelser for ca. 50 mia. kr.
Det er samlet 85 mia. kr.
Det er jo et kæmpestort beløb i forhold til de 16 mia. kr., som efterlønnen vil koste.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jamen jeg har egentlig stor tillid til den danske befolkning.
Jeg tror, at den danske befolkning sagtens er i stand til at forstå, hvad det her handler om – modsat venstrefløjen her i Folketinget.
Jeg må jo bare erkende, at her har man åbenbart stadig væk ikke fattet, at vi er nødt til at lave nogle reformer for også fremover at have råd til velfærden, have råd til, at der er gratis uddannelse, at man kan komme på hospitalet, når man har brækket et ben, og at vi også tager hånd om de allersvageste i vores samfund.
Hvis vi fremover vil have råd til de ting, er vi simpelt hen nødt til at sørge for, at der også er orden i økonomien og der er orden i eget hus.
Det er det, vi kæmper for, men det er åbenbart rigtig, rigtig svært for venstrefløjen herinde at forstå.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Kan ordføreren så bekræfte, at hvis man ikke havde fået skattelettelser for 50 mia. kr., havde vi i dag haft råd til efterlønnen.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg kan ikke bekræfte noget som helst af den slags, for det her handler om, at vi skal sikre en god, sund, holdbar økonomi fremover.
Hvis vi vil sikre det, er vi altså nødt til bl.a. at komme med nogle løsningsforslag, og der kommer vi bl.a. med et løsningsforslag, der hedder en tilbagetrækningsreform.
Jeg mangler stadig væk – stadig væk – at se løsningsforslag fra venstrefløjen.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Det kan jeg ikke forklare på de 2 minutter, jeg har til rådighed her – det bliver for omfattende – men jeg kan sige, at Socialdemokratiet og SF jo, som alle ved, har lavet »En Fair Løsning« og »Fair Forandring« og finanslovforslag, og der ligger en masse forslag til finansiering i det.
Jeg vil i øvrigt gerne med hensyn til det førtidspensionssystem, som regeringen nu foreslår, nævne, at det selvfølgelig er fint, at man kan få sin sag behandlet hurtigere end ellers – det siger måske også noget om det generelle førtidspensionssagsbehandlingssystem – men kriterierne for at få førtidspension efter regeringens forslag er jo uændrede.
Det betyder egentlig bare, at det afslag, man får på førtidspension, får man hurtigere, nemlig i løbet af et halvt år.
Det er da ikke noget godt tilbud til den danske befolkning og heller ikke til dem, som ikke er berettiget til førtidspension, men er så nedslidte, enten fysisk eller psykisk, at de ikke kan fortsætte på arbejdsmarkedet.
Arbejdsgiverne vil ikke have dem mere.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Vi ved, at vi kommer til at mangle penge og hænder i fremtiden.
Hver gang fem trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet, træder fire ind på arbejdsmarkedet.
Vi har valgt at prøve at sikre velfærden på sigt ved at foreslå en tilbagetrækningsreform, så de, der er raske og rørige, kan fortsætte med at arbejde, til de når folkepensionsalderen.
Det er den måde, vi vil sikre velfærden på om 15 og 20 år, men SF, folkesocialisterne, er ikke kommet med noget forslag til, hvordan de vil sikre penge til velfærden om 15 og 20 år.
Kan ordføreren, hr. Eigil Andersen, forklare, hvordan Socialistisk Folkeparti vil håndtere den her problemstilling?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Når jeg har beskæftiget mig med, at de 16 mia. kr. i besparelser ved at afskaffe efterlønnen er fiktive, er det, fordi det har været et absolut hovedpunkt i den debat, der har været og er, og det er også et meget vigtigt punkt for Liberal Alliance.
Sagen er jo den, at Liberal Alliance jo egentlig skulle mene, at vi lever i et slaraffenland lige nu.
Der er givet skattelettelser i tre omgange af den borgerlige regering.
De skattelettelser, som blev givet i 2003 og 2007, så vidt jeg husker, kostede tilsammen samfundet 19 mia. kr. Hvis de skattelettelser ikke var givet, ville det danske samfund hvert eneste år få 19 mia. kr. mere i indtægt i de offentlige kasser.
Det betyder, at hvis vi gjorde det, havde vi mange flere penge til velfærd, og al tale om at fjerne efterlønnen ville jo da være særdeles uaktuel.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Så er vi tilbage ved det sædvanlige dilemma, at man skulle tro, at SF trykkede pengene selv.
De kommer jo ikke bare af, at man taler om det.
Man er nødt til at have nogle bud.
Igen, igen og igen var der ikke noget svar på, hvordan danskerne skal komme til at arbejde 12 minutter mere gennemsnitligt om dagen.
Jeg må så forstå, at hr. Eigil Andersen mener, at fru Helle Thorning-Schmidt er totalt utroværdig, når hun siger, at man skal afskaffe efterlønnen, hvis man ikke kan få arbejdsmarkedets parter med på at skaffe de her 12 minutter ekstra om dagen.
Det er da noget af en udmelding fra SF's arbejdsmarkedsordfører.
Men jeg må bare endnu en gang konstatere, at man kan råbe og skrige og brokke sig over, at Liberal Alliance tager samfundsøkonomien alvorligt, men man ønsker ikke at fremlægge et selvstændigt bud.
Nu får hr. Eigil Andersen 1 minut til at prøve at give et bud.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Liberal Alliance har jo en tvangstanke, der hedder skattelettelser, som om det skulle løse alle problemer, og det er skattelettelser til de rigeste, og det gør det jo ikke.
Sagens kerne er jo, at vi skal have noget mere vækst i samfundet.
SF har fremlagt en vækstplan, som indebærer 75.000 flere job i løbet af 10 år.
Vi skal have gang i en god cirkel i stedet for den onde, vi er inde i.
Her sidder regeringen jo på hælene og foretager sig ingenting i stedet for at lave noget produktudvikling sammen med forskere og sammen med private firmaer.
Hvis det så er sådan, at vi får gang i væksten og vi får arbejdsløsheden ned, kraftigt på vej nedad, så kan det komme på tale, at vi skal arbejde mere.
Det kan gøres på mangfoldige måder.
Det kan man tale om ved overenskomstforhandlingerne.
Man kan forbedre arbejdsmiljøet og formindske sygefraværet.
Man kan give mulighed for fuld tid for dem, der er tvunget på deltid osv.
Der er et hav af muligheder.
Men det forudsætter alt sammen, at man i første omgang får gang i væksten, får skabt nogle flere job, får arbejdsløsheden ned, sådan at vi begynder at nærme os fuld beskæftigelse.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
I forbindelse med genopretningspakken i foråret var der en demonstration ude på Slotspladsen, og der var formanden for Socialdemokratiet, fru Helle Thorning-Schmidt, ude at sige til tilhørerne ude på Slotspladsen, at man jo havde en plan vedrørende de 12 minutter.
Hvis arbejdsmarkedets parter ikke ville acceptere den plan, røg efterlønnen.
Deler SF's ordfører den opfattelse af virkeligheden?
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Når man tænker på, hvordan pengene er blevet soldet op af den her regering med de skattelettelser, som jeg nævnte før, og som er givet til højtlønnede og meget velstillede mennesker, er det jo helt urimeligt, at man så skulle udpege efterlønsmodtagerne til at være dem, der skal betale for de problemer, der er i samfundet.
Det vil være dybt uretfærdigt og menneskeligt helt urimeligt, fordi de pågældende, som så ikke længere kan få efterløn, i mange tilfælde, som jeg har nævnt tidligere her under debatten i dag, til sidst vil havne på en kontanthjælp på 0,00 kr., fordi de så bliver arbejdsløse og kun kan få dagpenge i 2 år efter det system, som den her regering har indført.
Jeg vil først lige nævne, at jeg bestemt ikke er enig i, at de skattelettelser, der blev givet i 2003 og 2007, er givet fra bunden.
Der er givet en lille smule i bunden som et figenblad for, hvad man ellers har gjort i forhold til højtlønnede, men jeg er ikke enig i den betragtning der.
Jeg kender Socialdemokratiets formand godt nok til at vide, at der på ingen måde kan være tale om, at der er sagt noget som helst, som er et diktat i den her sammenhæng.
Sådan fungerer det ikke.
Med hensyn til vores overvejelser og planer for fremtiden hvis det lykkes at få et andet flertal, hvad jeg håber det meget snart gør, så der kommer en ny og bedre regering, vil der blive indbudt til nogle trepartsforhandlinger, hvor alle de her ting vil blive drøftet, og så vil der komme en konklusion på det.
Derfor er der ikke under nogen omstændigheder tale om noget diktat.
Hvis der er nogen, der har dikteret noget her i det politiske liv de senere år, er det den her regering, som i næsten alle spørgsmål kører fuldstændig hen over både fagbevægelsen og arbejdsgiverforeningerne.
Jeg hørte for nylig, at man havde undersøgt, hvor mange af dem, der er på efterløn, der egentlig spiller golf, og resultatet var, at det var 3 pct.
De 97 pct. spiller altså ifølge den undersøgelse ikke golf, og jeg tror, der er mange, der er grundigt trætte af, at det der billede bliver brugt hele tiden.
Det dækker simpelt hen ikke virkeligheden.
Vi skal huske, at dem, der er tale om her, er mennesker, der, som det er nævnt tidligere i dag, ikke er syge nok til at få førtidspension, men er for slidte og for syge til, at de kan fortsætte på arbejdsmarkedet.
Med hensyn til, hvem der skal knokle noget mere, vil jeg sige, at der, som jeg også nævnte tidligere, er mange ting, man kan gøre.
Vi har i Danmark dagligt 50.000 mennesker, der er syge på grund af dårligt arbejdsmiljø.
Hvis vi bare fik antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme bragt ned på det halve, ville vi dagligt have 25.000 mennesker ekstra, som kunne medvirke til at fremme det danske samfunds produktion og service.
Jens Vibjerg (V), 2011-02-08:
Tak, formand.
Hr. Eigil Andersen ved jo godt, at den argumentation ikke holder en meter.
Altså, min generation er jo gennemgående ved godt helbred, og vi kan godt blive på arbejdsmarkedet.
Selvfølgelig er der nogle, der har et så dårligt helbred, at de ikke kan blive på arbejdsmarkedet, og det er der også taget hånd om i regeringsforslaget.
Men det, SF sammen med Socialdemokraterne vil, er, at vi skal have lov at holde fri, og hvis vi ikke er ude at spille golf, er vi ude at rejse, eller hvad vi nu får tiden til at gå med i min generation, og så er det bedre at lade børnefamilierne knokle og få en stresset hverdag til ugunst for familierne og ikke mindst for børnene.
Jeg kan ikke forstå, at SF har den holdning til familierne.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Nu har jeg nævnt, at man kan forbedre arbejdsmiljøet og nedbringe sygefraværet; jeg har nævnt, at man kan tilbyde folk, der er på tvungen deltid, at de kan komme på fuld tid.
Alt det vil nedbringe behovet for, at der eventuelt skal arbejdes ekstra på et tidspunkt, så det måske kommer ned på 6 minutter dagligt.
Jeg tror, at der er mange mennesker, som vil sige, at de gerne vil yde en ekstra indsats, for at vi kan bevare et velfærdssamfund og ikke får skåret ned på vores daginstitutioner, som i høj grad vedrører børnefamilierne, og for at der ikke bliver skåret i de sociale ydelser osv.
Men jeg vil i øvrigt gerne nævne noget andet, som også er en stor fejltagelse i debatten.
Hvis man tager den periode, som kommer, inden folk går på efterløn, kan man se, at de er klart mere syge, og det er jo klart, at de, i det øjeblik de så går på efterløn, så får det bedre.
Men de er væsentlig mere syge, i tiden op til de går på efterløn, og så bider de tænderne sammen, og så kommer de på efterløn.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det var kun ved den seneste skatteomlægning, man gav i toppen, og de skattelettelser er for øvrigt ikke indefrosset, men sat på standby i genopretningsplanen, således at de ikke kommer til udbetaling før tidligst i 2014.
Det var en kommentar, men jeg har også et spørgsmål.
Hvis den udtalelse, som jeg refererede til før, står til troende, den har også kørt i fjernsynet, så ved jeg, at ordføreren fra SF har lagt op til, at det skal være et ligeværdigt forhandlingsklima, der skal være mellem arbejdsmarkedets parter og en eventuel ny regering omkring, hvad vi eller man – for jeg er ikke en del af det – gør med de 12 minutter.
Synes ordføreren, at det er ligeværdigt at gå ud at sige til arbejdsmarkedets parter: Accepterer man ikke de 12 minutter, ryger efterlønnen?
Jens Vibjerg (V), 2011-02-08:
Tak, hr. formand.
Synes hr. Eigil Andersen, at det er den rigtige måde at løse de udfordringer, vi har, på, at børnefamilierne skal knokle noget mere?
Synes hr. Eigil Andersen ikke, at de sådan set har det hårdt nok i hverdagen, og at det er bedre, at det er os i min generation, der lige påtager os at blive lidt længere på arbejdsmarkedet?
Jens Vibjerg (V), 2011-02-08:
Jeg må sige til hr. Leif Lahn Jensen, at argumentationen ikke holder en meter.
Hvis nu vi tager fat i diskussionen om solidaritet, må jeg spørge, hvor solidariteten er henne mellem den metalarbejder, der kan gå på efterløn, og den metalarbejder, der står ved siden af, og som ikke kan gå på efterløn, fordi han eller hun tilfældigvis ikke er kommet med i ordningen, da vedkommende var 30 år.
På det tidspunkt er det jo tilfældigt, om man melder sig til ordningen eller man ikke melder sig til ordningen.
Der har man overhovedet ikke noget overblik over, hvordan ens helbredssituation er 30 år senere.
Så der er i hvert fald slet ingen solidaritet imellem de to, der står ved siden af hinanden, når den, der skal blive ved på arbejdsmarkedet, må betale til den, der kan gå hjem og spille golf.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Nu har jeg jakke på, så man kan ikke se, at mine hår rejser sig, hver gang de borgerlige siger ordet solidaritet.
For man kan også spørge: Hvor er solidariteten, når dem, der går på arbejde, via deres arbejdsplads kan tegne en sygeforsikring, mens de ældre, som ikke har nogen arbejdsplads, ikke kan?
Og det er en sygeforsikring, der er betalt af staten.
Hvor er solidariteten henne?
Jens Vibjerg (V), 2011-02-08:
[Lydudfald]
... og helt galt går det jo med solidariteten generationerne imellem.
For i hr. Leif Lahn Jensens optik, er det i orden, at jeg nu gå hjem og holder fri og spiller golf, for jeg kan gå på efterløn, men mine børn, som er småbørnsforældre, må så knokle nogle flere timer.
Det er måske 40, 41 eller 42 timers arbejdsuge, de må have for at løfte den her økonomiske byrde, vi har.
Det, som Socialdemokraterne vil, er jo, at børnefamilierne, som i forvejen egentlig har en stresset hverdag, kan få lov at arbejde nogle flere timer hver eneste dag med de problemer, det giver med at få børn hentet i daginstitution og med, at de skal være væk fra far og mor længere og længere tid, og så kan min generation bare lukke ned og gå ud og spille golf.
Er det solidaritet?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Man kan også spørge, om det er solidaritet, at ham, der bliver født i dag, og som gerne vil være tømrer, skal kravle rundt på tage og op og ned ad stiger med store byrder i en alder af 73 år, at han ikke har mulighed for at vælge efterløn.
Jo, alle har muligheden.
De kan sådan set bare melde sig ind i en a-kasse og betale, så kan de få efterløn.
Sværere er det jo ikke.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg må beklage; jeg forstår ikke det første spørgsmål.
Med hensyn til at rulle genopretningsplanen tilbage, vil jeg sige: Nej, den skal absolut ikke rulles tilbage.
Genopretningsplanen blev iværksat for at sikre tilliden til dansk økonomi på den korte bane og for at leve op til EU's konvergenskrav.
Det var der, hvor oppositionens forslag var, at man lige kunne sende en delegation til Bruxelles og spørge: Kan Danmark ikke blive fritaget for det her?
Det handler genopretningspakken om.
Den sikrede, at vi i dag fortsat har en utrolig lav rente, og at der er tillid til dansk økonomi, således at også andre vil investere i Danmark og dermed skabe vækst og beskæftigelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Vi har givet masser af svar i vores skatteudspil og i »En Fair Løsning«.
Men det, det her forslag drejer sig om, er, som jeg hørte før, at man vil skaffe flere hænder på sigt, og den måde, man skaffer flere hænder på, er ved at afskaffe efterlønnen.
Det har man fundet ud af i den arbejdsmarkedskommission, der blev nedsat og blev færdig med sit arbejde i 2009.
Man fandt ud af, at den arbejdsmarkedskommission, som blev nedsat af regeringen, pegede på, at ved at afskaffe efterlønnen kunne der skaffes flere hænder.
Nu læser regeringen måske bagfra, men når vi går i gang med noget, læser vi forfra, og på side 46 står der i rapporten fra den selv samme arbejdsmarkedskommission, som regeringen har nedsat, at hvis folk arbejder 12 minutter mere om dagen, kan man rent faktisk også tjene en del af de her penge hjem og også skaffe flere hænder.
Vi har sådan set
bare fundet nogle af de papirer, som den her regering selv har fået skrevet.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Det er jo ikke ligefrem en løsning, der ligger fiks og færdig.
Selv vismændene er også inde på, at det altså ikke er noget, der nemt lader sig realisere.
Så vidt jeg kan forstå på hr. Leif Lahn Jensen og Socialdemokratiet, er det skruet sådan sammen, at man godt nok siger, at man vil finde nogle penge, men at det i høj grad er op til parterne på arbejdsmarkedet at finde de her penge.
Jeg mangler stadig væk et klart og tydeligt svar på, hvilke svar man vil give på fremtidens økonomiske udfordringer.
Vi venter endnu, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg hører faktisk fru Helle Sjelle sige, at det, Arbejdsmarkedskommissionen har foreslået om 12 minutter, ikke duer.
Jeg ved også, at hr. Kristian Jensen på et tidspunkt gik ud og sagde, at 10 minutter heller ikke duer.
Det er o.k., at man mener det.
Så vil jeg også sige, at det er interessant, at der er en ordfører, der spørger mig, hvad vi vil gøre i fremtiden.
Selv samme ordfører ved vi jo godt hvad vil gøre med pengene fra efterlønnen.
Dem vil man bruge til skattelettelser.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er sådan lidt forunderligt at høre hr. Leif Lahn Jensen, for han kan godt se, at der er en del partier inde i Folketinget, der vil afskaffe efterlønnen, bl.a. et af de partier, som normalt støtter hr. Leif Lahn Jensen, og det vil sige, at hr. Leif Lahn Jensen ikke har flertal for at bevare efterlønnen, medmindre hr. Leif Lahn Jensen vil stole på, hvad Dansk Folkeparti siger.
For Dansk Folkeparti vil jo ikke være med til at afskaffe efterlønnen, og det vil sige, at hr. Leif Lahn Jensen så skal støtte sig til Dansk Folkeparti.
Jeg ved godt, at det er hårdt for en socialdemokrat at hente støtte fra Dansk Folkeparti, men det er den situation, vi er i.
Men jeg vil godt lige høre hr. Leif Lahn Jensen ad, om ikke Socialdemokratiet kunne se nogen rimelighed i, at man måske skulle lave efterlønnen mere fleksibel, dvs. med en enklere til- og afgang til og fra efterlønnen, alt efter hvordan man nu er indstillet, når man når op på de 60 år, altså at man måske kan skubbe den foran sig, at man kan sætte den på standby; der er mange muligheder der.
Kunne hr. Leif Lahn Jensen ikke se, at det kunne være formålstjenligt at se på, om man kunne lave en mere fleksibel efterløn?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Et eller andet sted tror jeg, at alle herinde – især hr. Bent Bøgsteds side af salen – har læst vores udspil »En Fair Løsning« rigtig mange gange.
Det er nok det, de snakker allermest om, ud over det, de selv kommer med.
Og deri står der lige netop, hvad vi vil med efterlønnen.
Men jeg vil gerne sige, at vi hverken vil være med til at afskaffe efterlønnen eller at gøre den værre.
Vi vil gerne være med til at kigge på, om vi kan lave nogle forbedringer, og det står også deri.
Så vil det bestemt glæde mig, hvis Dansk Folkeparti holder fast her.
Jeg siger bare, at jeg er lidt bekymret, for det så man jo ikke i forbindelse med dagpengeperioden.
Det vil glæde mig, hvis Dansk Folkeparti holder fast, men det kan stadig væk bekymre mig, at de ikke gjorde det i forbindelse med dagpengeperioden.
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Hr. Leif Lahn Jensen sagde: Nu stopper det, der må en ny regering til.
En ting er i hvert fald sikkert, hvis der kommer en ny regering til, og det er, at så stopper den økonomiske ansvarlighed.
Regeringen har fremlagt sit bud på, hvordan man løser fremtidens udfordringer, hvis der også skal være råd til velfærd, men vi venter stadig i spænding på, hvad bl.a. Socialdemokratiet vil fremlægge som svar på fremtidens udfordringer.
Er det flere skattestigninger eller flere besparelser, eller hvad er det?
Vi mangler et svar, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-08:
Jamen jeg er helt klar over, at Liberal Alliance er fastlåst og mest af alt drømmer om, at den blokpolitiske istid, der har været her i de sidste 10 år, vil fortsætte, så man kan drive politik alene med de partier, der vil støtte den nuværende regering.
Det er jo det, man ønsker sig.
Og derfor kan man sige, at der skilles vores veje jo, idet Det Radikale Venstre synes, det ville være stærkt, hvis vi kunne få et fortsat bredt samarbejde.
Jeg er ret forundret over, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke synes, at velfærdsaftalen fra 2006 er noget at være stolt af.
Altså, mig bekendt har det da vakt international opsigt, at vi har indekseret pensionsalderen, så den følger med levetiden.
Det tror jeg ikke der er ret mange andre lande der har.
Og det er da rigtig udmærket.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jamen selvfølgelig forestår der en opgave med at sørge for, at så mange som overhovedet muligt bliver længst muligt på arbejdsmarkedet.
Hvis man ser tilbage på dengang, hvor der sidst var rigtig meget gang i hjulene på arbejdsmarkedet, så var den ældre del af befolkningen faktisk også en meget attraktiv arbejdskraft.
Vi har hele deltidsloven, og så er der både på det private og det offentlige arbejdsmarked en række overenskomstaftaler og lokalaftaler, der tager hensyn til seniorernes særlige behov.
Det kunne være en seniorordning, eller det kunne være de såkaldte seniorfridage.
Så man gør allerede meget i dag.
Men der er en fælles udfordring, både for det private og det offentlige arbejdsmarked, med at sørge for, at man, når man er kommet lidt op i årene og er blevet lidt erfaren, stadig væk er attraktiv på arbejdsmarkedet.
Men jeg tror faktisk også, at det kommer helt af sig selv, i takt med at vi kommer til at mangle arbejdskraft.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Specielt blev jeg fænget af det, som ordføreren snakkede om, med hensyn til hvordan det går på Bornholm i 2018, altså om, hvor mange hænder der bliver brug for, og hvor mange man så ikke spilder, ved at folk går på efterløn.
Jeg ved ikke, om det er anderledes på Bornholm, end det er på Lolland-Falster, hvor jeg kommer fra, men jeg kan i hvert fald udtale mig om det sted.
For der er det faktisk sådan, at 80 pct. af dem, der går på efterløn, enten er ufaglærte eller korttidsuddannede.
Det vil sige, at der ikke er en eneste af dem, der ville kunne leve op til de faglige krav, som ordføreren efterspørger, i 2018.
Hvis det er det samme problem, man har på Bornholm, hvordan i alverden skulle man så få de mennesker, som ikke længere kan gå på efterløn, til at kunne tage de job, som åbenbart vil være ledige til den tid?
Har Venstre og regeringen tænkt sig at sætte en hel masse efteruddannelse i gang?
Altså, alt det har man jo lige sparet væk.
Hvad er meningen egentlig i det her?