runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-13:
Det er jo sådan, at hvis nu det skulle ske, at man fik et eventuelt forslag vedtaget her Folketinget, så vil det jo også blive udformet til lov, og så vil man selvfølgelig også som politiker skulle stå til ansvar for at få loven til at virke i sund praksis udeomkring i det danske erhvervsliv, som i det her tilfælde.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, som jo åbenbart støtter det her forslag, som De Radikale selv er medforslagsstiller til, om, hvordan man har tænkt sig rent konkret, at de her ting skal foregå udeomkring i virksomhederne.
Jeg tænker f.eks. på, at en virksomhed har medarbejdervalgte medlemmer i bestyrelsen.
Det er jo meget normalt, hvis man har en stor virksomhed, at der så sidder måske syv eller ni mennesker i en bestyrelse, hvoraf de to bliver valgt af medarbejderne i virksomheden.
Hvordan vil man så forholde sig til det, hvis der nu – lad os sige – bliver valgt to mænd eller måske to kvinder ind fra medarbejdersiden og det så alligevel ikke er nok til at opfylde de her regelkrav om de 40 pct.?
Det andet spørgsmål er: Hvad med de mange familievirksomheder, vi har, hvor en far måske overdrager virksomheden til sine børn?
Han har måske fire sønner.
Så vil man også komme ind i en interessekonflikt, i og med at nogle af sønnerne skal vælges fra til at se efter familiens virksomhed.
Hvordan har man tænkt sig rent praktisk at få det her udformet, således at det bliver udtryk for sund fornuft?
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-13:
For det første vil jeg sige, at de få kvinder, der er i bestyrelserne, ofte er medarbejdervalgte.
Hvis ikke de var der, var der endnu færre.
Det kan man altså dokumentere.
det kan jeg ikke.
Det eneste, jeg ved, er, at hvis ikke der var medarbejdervalgte kvinder, ville der være endnu færre end dem, der er.
Så må man jo kigge på, hvordan man i øvrigt rekrutterer bestyrelsesmedlemmer.
Jeg mener, at så må man jo gå ud at sige, hvad det er for nogle kompetencer, vi har brug for her, og hvor vi kan finde de kompetencer.
Jeg bliver også nødt til at sige, at det ikke altid er så systematisk, som det, jeg står og siger her, lyder – desværre – for så havde vi nok ikke haft Roskilde Bank og forskellige andre interessante krak i det danske samfund.
Så jeg ville da ønske, at det her kunne føre til, at vi gik ud og sagde: I skal have de og de kompetencer, og så vil vi prøve på at sikre, at 40 pct. af de kompetencer er hos kvinder eller det andet køn, eller hvordan vi nu vil udtrykke det.
Med hensyn til familievirksomheder er der tale om nøjagtig det samme.
Altså, vi blander os jo ikke i enkeltmandsejede familievirksomheder; vi snakker om børsnoterede selskaber, vil jeg sige.
René Christensen (DF), 2010-04-13:
Jeg vil bare sige, at man virkelig underkender de virksomheder, som vi har i Danmark; vi bryster os ellers af at have nogle meget, meget dygtige virksomheder, som er innovative og fremadrettede og faktisk skaber noget vækst her i vores land.
Det, man siger her, er: I skal ikke vælge ud fra de kompetencer, som de her mennesker har, som I gerne vil have i jeres bestyrelser; I skal vælge, ud fra hvilket køn de har.
Det vil sige, at hvis der er den her tankegang hos mændene, som jeg bestemt er fuldstændig uenig i, så vil det sådan set sige – hvis det her kommer igennem – at de her mænd fra nu af nok har valgt nogle svage kvinder, som ikke kan gøre sig bemærket i de her bestyrelser.
Det vil sige, at kvinder, der er valgt på grund af deres kompetencer, hele tiden skal forsvare sig udadtil, fordi man vil sige, at de nok er blevet valgt, fordi de er svage.
Jeg synes simpelt hen, at det er at underkende de kvinder, som kommer ind i de her bestyrelser.
Jeg synes bestemt, at der er rigtig, rigtig mange dygtige kvinder i bestyrelser, og jeg mener bestemt, at det skal være kompetencerne, der taler for, at man kommer ind og er med til at udvikle sådan nogle virksomheder her.
Jeg synes, at det er meget, meget ærgerligt for kvinderne, at sådan nogle forslag bliver stillet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-13:
Der findes så sandelig mange danske virksomheder, som er familieejede, altså hvor familien har en stor del af aktierne i et firma, som også er børsnoteret.
Dem kan vi godt nævne en hel række af, hvis det skulle være noget, som ordføreren er interesseret i.
Vil De Radikale så vitterlig stemme for, at en virksomhed skal tvangsopløses, fordi den ikke overholder det, som står i det forslag, De Radikale har valgt at fremsætte her i Folketinget?
Vil man så dermed acceptere og stå til ansvar for, at en lang, lang række job vil komme i fare, fordi virksomheden dermed selvfølgelig vil komme i en situation, hvor den vil blive tvunget til at agere på anden vis?
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-13:
Nu er det, at man vælger to medarbejdervalgte repræsentanter, som er mænd, jo ikke ensbetydende med, at der ikke sidder en eneste kvinde i øvrigt.
Jeg synes så i øvrigt, det ville være en god idé, hvis man sagde, at medarbejdervalgte repræsentanter er – hvis der kun er to – en af hvert køn.
Det synes jeg bare ville være helt rimeligt.
Jeg er helt klar over, at hr. Hans Kristian Skibby ikke synes det, men det synes jeg at det ville være.
Det ville jo i øvrigt ikke ændre ret meget ved virkeligheden, fordi der de facto vælges kvinder til de her bestyrelser.
Og så må man jo kigge på, hvad det så er for kompetencer, de skal have.
Der er jo også medarbejdere, der har kompetencer, og det vil jo så indgå i den her diskussion om, hvad det er, den her bestyrelse skal have af kompetencer.
Det, jeg prøver at sige, er, at alene den diskussion vil være et fremskridt i forhold til, hvad der foregår mange steder.
Det er jeg jo ikke den eneste der har påpeget eller har dokumenteret, det er der masser af andre der har, og Nørbyudvalget har jo i allerhøjeste grad taget fat i det.
Det er jo ikke nogen tilfældighed, at der står, at der skal være en bredde i bestyrelserne, og at der er den beskrivelse, der er.
Det er jo nok, fordi det ikke er en selvfølge, at den eksisterer i dag.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-13:
Men det er lige meget.
Det her forslag vidner om den underliggende mistanke og mistillid, som venstrefløjen altid har haft til erhvervslivet, til virksomhederne, og at man egentlig altid har betragtet dem som et nødvendigt onde.
Gad vide, hvordan virksomhedslederne i de børsnoterede virksomheder tænker, når de hører på denne debat, om de tænker på, hvordan de egentlig skal disponere fremover, hvis vi får en socialdemokratisk ledet regering, hvor den her slags forslag vil vinde fremme.
Igen vil jeg sige, som jeg sagde før,
at hver gang venstrefløjen åbner munden, koster det arbejdspladser i tusindvis, fordi der ikke er nogen, der fremmer et ordentligt miljø for virksomhederne.
Lad dem dog tænke selv, lad dem dog agere selv, og lad dem få de kvinder ind, som virkelig vil være med i bestyrelserne, uden at vi skal have kvoter.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-13:
Erhvervslivet siger jo ikke, at regeringen er vidunderlig i den her sammenhæng.
Så så enkelt, som hr. Per Dalgaard fremstiller det, er det jo ikke, og hvis man i øvrigt samtidig siger, at der har været et systemskifte i 2001 – og det er jo det udtryk, som DF bruger – så må man sige, at det gik meget godt frem til 2001.
Det var jo ikke sådan, at fordi der var socialdemokratisk ledede regeringer, var hele samfundet fuldstændig ude af stand til at fungere.
Eva Kjer Hansen (V), 2010-04-13:
Er klare krav til fagforeninger det samme som at sige, at regeringen bør fremsætte et forslag, der pålægger fagforeningerne at få flere kvinder i bestyrelserne inden for de næste 4 år med det mål, at andelen af kvinder i fagforeningernes bestyrelser kommer op på minimum 40 pct. ved udgangen af 2014?
Altså, jeg vil sige til fru Julie Rademacher, at vi er nødt til at have et klart svar på, om man vil stille de selv samme krav til fagforeninger – og ikke bare krav generelt, men de samme krav, som man stiller til virksomheder i det her beslutningsforslag.
Og hvis ikke, har vi jo i den grad fået gennemhullet den socialdemokratiske argumentation i forhold til ligestillingsområdet, for så er det åbenbart kun på nogle særlige, udvalgte områder, at man synes, det her er interessant.
Så tilbage står et ja eller et nej til, om de samme krav som dem, der er i beslutningsforslaget, skal gælde for fagforeninger.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Selvfølgelig skal der være klare krav, og selvfølgelig skal der være ligestilling i fagbevægelsen, og det mener jeg i høj grad også der er i dag.
I erhvervslivet er det sådan, at der er utrolig få kvinder på topposter.
Vi er blevet inspireret af Norge.
Vi er blevet inspireret til det her forslag af den lovgivning, som man har indført i Norge, og derfor har vi fremsat det samme forslag i det danske Folketing.
Eva Kjer Hansen (V), 2010-04-13:
Jeg vil koncentrere mig om det spørgsmål, som ordføreren synes at have fået mange gange og også har svaret på mange gange.
Altså, der bliver snakket udenom.
Ordføreren vil gerne se på og vil gerne opfordre til, og det, vi jo står undrende tilbage med, er, hvorfor der skal være den her forskel, og hvorfor der skal stilles nogle krav til virksomheder, men ikke til fagforeninger, hvor man er fuldt ud bekendt med at der virkelig er et ligestillingsmæssigt problem.
Så kan vi ikke bare få et ja eller et nej: Skal de samme krav stilles til fagforeninger?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg kan kun prøve at gætte mig til, at det, ordføreren hentyder til, er homoseksuelles ret til adoption m.v., og der må jeg bare sige, at jeg mener, at både kvinder og mænd er utrolig dygtige og gode forældre.
Jeg synes da, at det er utrolig positivt, at mange unge mænd gør det i dag.
René Christensen (DF), 2010-04-13:
Det havde jeg også forventet at ordføreren ville sige.
Det, der så bare kan undre mig, er, når vi står hernede i salen og har nogle helt andre sager på, når vi snakker om adoption og andre ting, så bliver der sagt fra den selv samme ordførers parti, at der ingen forskel er på mænd og kvinder.
Mænd og kvinder kan give nøjagtig det samme f.eks. til børn, når man adopterer.
I forhold til de menneskelige værdier, når det gælder menneske til menneske, så er der ingen forskel, men når det gælder om at lede et firma eller andet, så mener man, at kvinder kan bidrage med noget helt andet, end mænd kan.
Jeg må sige, at jeg finder det noget hult, at man i den her sag bruger den følsomme ting, at kvinder er anderledes.
Når man snakker om at opdrage børn og adoptere børn, så mener man, at kvinder og mænd er fuldstændig ens.
Synes ordføreren ikke selv, at det er paradoksalt?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg mener i høj grad, at der er forskel på mænd og kvinder.
Der er også forskel på mænd, ligesom der er forskel på kvinder.
Så det er jeg fuldstændig enig med ordføreren fra Dansk Folkeparti i, og det er jo også derfor, jeg mener, at det er så vigtigt, at vi alle er repræsenteret i de styrende organer i Danmark.
René Christensen (DF), 2010-04-13:
Jeg synes jo, det er en utrolig spændende debat, vi har her.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren mener, at der faktisk er forskel på mænd og kvinder, at kvinder kan bidrage med nogle andre sider, end mænd kan, og at det er derfor, man faktisk stiller det her forslag, nemlig fordi kvinder måske har den her lidt mere bløde side, som de kan bidrage med i bestyrelsesarbejdet rundtomkring.
Er det den forskel, der ligesom ligger til grund for det her forslag?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Det spørgsmål om fagbevægelsen har jeg fået syv gange og har svaret på syv gange eller noget i den dur.
Jeg mener i høj grad, at fagbevægelsen har været med til at sikre og har været garant for ligestilling i mange år.
Og jeg vil da meget gerne gå ind og se på, hvordan det står til med ligestillingen, og opfordre fagbevægelsen til at blive bedre til det.
Men det står dog knap så slemt til, som det gør i det danske erhvervsliv.
Det er også derfor, at vi netop med erfaringerne fra Norge kan tage et forslag og direkte sige: Det vil vi også gøre i Danmark.
For det har været en kæmpestor succes i Norge.
Så det er grunden til, at vi fremsætter det her forslag i Folketingssalen i dag.
Vi ved jo godt, at mænd og kvinder tænker forskelligt.
Derfor mener vi også, at begge køn skal være repræsenteret.
Det er simpelt hen hovedårsagen til, at vi mener, at det er nødvendigt.
Det er vi sådan set parate til, når vi stiller det her forslag.
Men vi har også den viden, at det sandsynligvis ikke bliver nødvendigt.
Vi vil have det her som en klar prioritering, og dermed er vi også nødt til at indføre en helt klar sanktion.
Det er sådan, at man i Norge har indført lovgivningen.
I Norge er det sådan, at man slet ikke har været nødsaget til at tvangsopløse nogle virksomheder, for man har indført kvinder i bestyrelserne med stor succes.
I Norge er administrerende direktører, der tidligere var imod den her lovgivning, nu for den.
Og jeg må nok indrømme, at da vi var i Oslo med Det Politisk-Økonomiske Udvalg, overraskede det også mig, ja, at man rent faktisk var blevet så begejstret for den lovgivning, og det var man, fordi lovgivningen netop har gjort, at man har fået nogle helt nye talenter i erhvervslivet i Norge, som man ikke tidligere har haft spillet på banen.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-13:
Man må sige, at det her er noget af et forslag.
Der står i forslaget, at konsekvensen kan være, at man er parat til at opløse og ophæve de børsnoterede selskaber, hvis de ikke har en bestemt andel af kvinder i bestyrelserne.
Derfor synes jeg da, at det er ret interessant, om Socialdemokratiet og fru Julie Rademacher egentlig er parat til at opløse A. P. Møller-selskabet m.fl. i det øjeblik, man ikke lever op til de her målsætninger.
Det synes jeg ærlig talt at det danske folk har krav på at få at vide.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Mange tak.
For lige kort at gennemgå Socialdemokratiets ledelse kan jeg sige, at vi har fru Helle Thorning-Schmidt som formand, hr. Nick Hækkerup som næstformand, vi har også fru Mette Frederiksen som næstformand og hr. Nikolaj Wammen som næstformand.
Og vi har både mænd og kvinder bredt repræsenteret.
Det står heldigvis godt til, når vi stiller kandidater op til Folketinget.
Det står knapt så godt til, når vi stiller kandidater op til byrådene, og det gælder sådan set for alle partier.
Jeg er da utrolig glad for, at hr. Karsten Lauritzen er begyndt at interessere sig for ligestilling, og at der også er rigtig mange mænd, der nu er begyndt at deltage i debatten om flere kvinder på topposter.
De andre spørgsmål har jeg sådan set svaret på op til flere gange.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-13:
Den her diskussion handler ikke om målet, men om midlerne, hvor jeg mener, at midlerne er socialistiske, når man vil lave kvoter, for at være helt ærlig.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokraternes ordfører ikke vil sige fra Folketingets talerstol, at fagbevægelsen skal gå foran og lave kvoter, når ordføreren vil have, at børsnoterede selskaber skal gøre det.
Jeg bliver nødt til at antage, at det er, fordi der ikke er sammenhæng i Socialdemokratiets politik.
Når man ikke ønsker, at fagbevægelsen skal lave kvoter, kunne jeg så foreslå dette: Hvad så med, at man lavede det internt i Socialdemokratiet?
For som jeg har forstået det, er der ikke 40 pct. i partiledelsen, som er kvinder, der er kun én kvinde, og det er partiformand fru Helle Thorning-Schmidt.
Man kunne tage ordførerrækken, og der har man heller ikke de 40 pct.
Og hvorfor vil hun ikke sige, at fagbevægelsen skal indføre de her kvoter, når de er så fantastiske?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg har allerede sendt et klart signal fra Folketingets talerstol om, at jeg mener, at man også i fagbevægelsen skal sikre ligestilling.
Jeg har også sendt en klar viden og et signal om, at jeg i høj grad mener, at fagbevægelsen er langt fremme i dag med hensyn til ligestilling i forhold til rigtig mange andre i Danmark.
Gid det var så vel flere steder.
For kun ved mangfoldighed kan vi sikre, at vi får de ideer, og at vi får den bredde, som klæder et demokratisk samfund.
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-13:
Jeg er nødt til at sige til Socialdemokraternes ordfører, at det tangerer socialisme for åben skærm, hvis man vil gennemføre det her forslag.
Og så vidt jeg har forstået, har ordføreren også tidligere i debatten, det hørte jeg i hvert fald på mit kontor, sagt, at hvis man ikke gennemfører det her, er man udemokratisk.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er det her med fagbevægelsen, fordi jeg går ud fra, at ordføreren synes, at der skal være sammenhæng i et partis politik.
Og så vil det jo være naturligt at sige – måske ikke først til de børsnoterede selskaber, men måske til fagbevægelsen: I skal indføre kvoter, I skal gå foran.
Så spørger jeg bare: Hvorfor vil Socialdemokraternes ordfører ikke sende det signal fra Folketingets talerstol til fagbevægelsen?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-13:
Jeg synes ærlig talt, at jeg gerne vil kvittere for den klare tale om, at Socialdemokratiet bl.a. er parat til at opløse A.P. Møller i det øjeblik, man ikke lever op til de her krav.
Det må jeg sige at jeg synes er ganske interessant at de danske vælgere i hvert fald ved på nuværende tidspunkt.
I det øjeblik, de får en socialdemokratisk regering, er man parat til det.
Det var den ene ting.
Den anden ting er – og det er egentlig det, spørgsmålet går på: Hvad med fagbevægelsen?
Jeg synes, at flere andre også har været inde på det her i dag, og jeg synes stadig væk ikke, at vi får nogle klare svar.
Der er alt, alt for meget uld i mund.
Jeg synes, at man skal sige klart og ærligt, om man er parat til også at stille det samme krav til fagbevægelsen.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-13:
Igen vil jeg sige, at det er fint, at De Konservative er imod kvoter.
De Konservative taler om en holdningsændring og om, at de gerne vil skabe lige muligheder, men der er ikke rigtig nogen konkrete svar på, hvordan de gerne vil skabe lige muligheder for kvinder og mænd i bestyrelser.
Nu er det jo sådan, som jeg nævnte under de tidligere ordførere, at der er 62 pct. af de danske virksomheder, hvor der ikke er nogen kvinder i bestyrelsen.
Kan ordføreren fortælle mig, hvad det er, De Konservative vil gøre for at skabe mere demokrati i virksomhedsbestyrelserne?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg vil meget gerne være med til at kigge på et forslag, der stiller de samme krav til fagbevægelsen.
I dag handler det om de børsnoterede virksomheders bestyrelser og den lovgivning, som er blevet gennemført i Norge.
Det er to forskellige problemstillinger, og det er to forskellige forslag.
I dag behandler vi B 161 om flere kvinder i topledelse, så derfor vil jeg forholde mig kort til spørgsmålet og sige, at jeg har svaret på det op til flere gange.
Hvis fru Eva Kjer Hansen, hvad hun som tidligere ligestillingsminister vil være yderst kompetent til, vil indstille til den nye minister at lave et lovforslag om det i forhold til fagbevægelsen, skal hun være velkommen til det.
Så kigger vi på det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-13:
Tak, hr. formand.
Det spørgsmål, som vi behandler her i dag er jo i og for sig ret alvorligt, for det jo gør det, at man tager et slagsmål om selve kompetencen i de danske børsnoterede virksomheder.
Det, jeg tænker på, er, at når en virksomhed er børsnoteret, er det jo som regel på baggrund af aktier, som kan købes og sælges i handel og vandel, og når man vælger at købe en aktie, er det jo også, fordi man ønsker at købe indflydelse, man får en stemmeret, hvis det f.eks. er en A-aktie, eller hvis det er en aktie, som giver direkte beslutningskompetence.
Er ordføreren så ikke enig i, at det er dybt urimeligt, at en aktie, man køber, fordi man ønsker indflydelse i en virksomhed, så reelt skal misbruges ved et forslag som det her, som jo reelt tager kompetencen fra virksomhedslederne i virksomhederne og fra bestyrelserne i virksomhederne?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-13:
Fru Yildiz Akdogan har fuldstændig ret i, at vi er enige om målet.
Men vi er bestemt ikke enige om midlerne til at nå det mål, for vi støtter ikke en model som den, der er i Norge, og det gør vi bl.a. ikke, fordi det jo altså har vist sig, at man ikke har hele fødekæden med.
Det synes vi ganske enkelt er for rigidt, og det er derfor, vi ikke støtter det her forslag.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-13:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at De Konservative er imod total lighed, fordi den totale lighed ikke skaber vækst eller innovation.
Nu er det sådan, at jo mangfoldigere man er i en virksomhed, jo mere positive tal kan ses på bundlinjen.
Så jeg tror, at mangfoldighed, sådan som jeg i hvert fald har forstået det, skaber vækst og innovation, og det kan være, at man også skal have det med i sine overvejelser, når man snakker om det her.
Ordføreren snakkede om, at det var vigtigt, at mænd og kvinder havde lige muligheder.
Men spørgsmålet er, hvordan vi skaber dem, og det er der, hvor uenigheden er, for vi kunne godt tænke os at prøve at fremme den her proces, mens De Konservative gerne vil vente lidt længere og se.
Vi ved ikke, hvor lang tid endnu vi skal vente og se, men når ordføreren snakker om en holdningsændring, vil jeg gerne høre: Hvor lang tid skal der gå, før vi kan skabe den her holdningsændring?
Helle Sjelle (KF), 2010-04-13:
Der er én ting, vi er enige om, og det er, at det er virkelig vigtigt, at mænd og kvinder har lige muligheder i det danske samfund, og det arbejder vi også fra konservativ side på sker.
Jeg synes, det er ganske væsentligt, at uanset om man er pige eller dreng, har man de samme muligheder, og det er også derfor, det er væsentligt, at vi får brudt det kønsopdelte arbejdsmarked.
For som vores ligestillingsminister var inde på tidligere, handler det her altså ikke om, at man bare sætter nogle kvinder ind i bestyrelserne.
Det her handler om, at man får skabt en naturlighed for, at der er lige muligheder.
Det handler om hele fødekæden, og det er jo en af de ting, som vi kan se ikke er sket i Norge.
Det er en af de ting, som er et problem med det, man har gennemført i Norge.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Vi mener bestemt, det er en rigtig god forudsætning i et demokrati, at man har mænd som kvinder repræsenteret i de styrende organer, og det er lige fra det offentlige til det private.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig, at vi fik flere kvinder på topposter.
Vi har haft kvinder på det danske arbejdsmarked i rigtig mange år, men desværre har vi endnu ikke kvinder på topposterne, og det er derfor, vi gerne vil sætte nogle konkrete målsætninger for, hvad det er, vi skal nå.
Så igen vil jeg stille den konservative ordfører spørgsmålet om, hvad De Konservative ellers har på tapetet i forhold til at sikre, at vi får flere kvinder på topposter.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-13:
Jamen ligestillingsministeren har jo allerede været inde på nogle af de ting, som regeringen har sat i værk, og det synes jeg er ganske udmærkede, ganske glimrende initiativer.
Så vil jeg sige til fru Julie Rademacher, at jeg synes, det forslag, som vi diskuterer her i dag, er meget rigidt.
Altså, det er meget firkantet, det er formet ud fra en tankegang om, at vi alle sammen skal være lige.
Det er åbenbart det, Socialdemokraterne vil.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge De Konservatives ordfører om, hvor lang tid der skal gå, før De Konservative mener, at vi skal have ligestilling i Danmark.
Altså, hvorfor er man så bange for at sætte en klar målsætning over tid for, hvornår vi også skal have kvinder på topposter i Danmark?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om man mener, at 10 pct. som i dag er nok, og hvad man ellers vil gøre for at få flere kvinder på topposter.