runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Ja, for spørgsmålet er jo egentlig, om det i virkeligheden ikke er sådan, at hvis man virkelig skal det her til livs, så er det her forslag simpelt hen for svagt i forhold til, hvordan man ellers kunne præcisere det nærmere, men det kommer jeg ind på senere.
Jeg vil nu spørge ministeren, om ministeren ville være villig, hvis det kom dertil, til at nedsætte en arbejdsgruppe, som kiggede på det her område, og som hermed fik afdækket de mange spørgsmål og aspekter, det i øvrigt også er beskrevet i selve beslutningsforslaget at man alligevel skal have fastlagt.
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-27:
Når det er sagt, vil jeg sige, at det nok er det mest rummelige beslutningsforslag, jeg nogen sinde har set fremsat i Folketinget.
Nu kan jeg da forstå, at der også er plads til fødevaresikkerhed.
Der er også plads til, hvis der er nogle mennesker, der kommer til at stå på den her internetside, at det kan være, det skræmmer nogle kunder fra at købe svinekød.
Jeg må indrømme, jeg har svært ved præcis at se, hvad der er linjen i det her, så jeg vil godt tillade mig at kalde det et lidt lemfældigt beslutningsforslag.
Nu er det sådan, at beslutningsforslaget er et oplæg til, at ministeren så skal lave et lovforslag.
Jeg må sige, at der i hvert fald er plads til al det engagement, som ministeren ønsker at lægge i sådan et lovforslag, hvis det her beslutningsforslag nyder fremme.
Det synes jeg sådan set er vældig fornuftigt.
Der står intet i det her om, hvorvidt den pågældende skal være dømt eller bare skal være anklaget af en eller anden tilfældig, der har anmeldt den pågældende til politiet.
Der står intet om, hvad det er for en forseelse inden for dyrevelfærdsloven, som skal være begrundelsen for det her.
Er det, fordi dyrlægen ved en kontrol i en stald finder en gris, som måske burde have været anbragt i en sygesti, og som så efterfølgende bliver anbragt i en sygesti?
Drejer det sig om, at man ved en dyrlægekontrol ser, at her måske ikke er tilstrækkelig strøelse, og så er den pågældende lige til internetsiden, eller skal vi op i nogle væsentlig strammere og større overtrædelser af dyrevelfærdsloven?
Alt det her mangler vi helt klart en beskrivelse eller en vurdering af.
Så jeg må sige, at på baggrund af det her må jeg afvise, at Det Konservative Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget.
Men min indledning skulle sådan set prøve på at fortælle, at det var så åbent et beslutningsforslag, at vi kunne lægge alt muligt ind i det her.
Og med hensyn til spørgsmålet om at skræmme folk fra at spise svinekød var det faktisk hr. Ole Vagn Christensens egne ord i et af hans tidligere indlæg til Venstres ordfører, nemlig at det at få folk lagt ud på nettet kunne være et af formålene med det her, således at man kunne få noget fødevaresikkerhed.
Jeg har utrolig svært ved at se, at man kan få fødevaresikkerhed ved at køre det her, for som ministeren også ganske rigtigt sagde, er der jo så langt fra det led, hvor dyrevelfærden bliver overtrådt, hvis vi ser sådan på det, og til, at der ligger noget svinekød henne i Brugsens montre.
Så det har ikke rigtig noget med sikkerhed for fødevaren og for forbrugeren at gøre, og det er det, jeg har utrolig svært ved at se sammenhængen i.
Line Barfod (EL), 2007-02-27:
I Enhedslisten ønsker vi en meget vidtgående ytringsfrihed i Danmark.
Det er jo ofte sådan med frihedsrettigheder, at man må holde forskellige frihedsrettigheder op mod hinanden og trække grænsen, finde balancen mellem de to frihedsrettigheder.
I forhold til blasfemiparagraffen har vi svært ved at forstå, hvorfor man skal beskytte de anerkendte trossamfund, mens man f.eks. ikke beskytter de ikkeanerkendte trossamfund.
Eksempler med julemanden og nisser osv. har været brugt, de er ikke beskyttet af blasfemiparagraffen.
Andre har været inde på forskellige eksempler, hvor man har forsøgt at bruge blasfemiparagraffen.
Der var f.eks. den sag for nogle år siden med en supermarkedskæde, der lancerede nogle sandaler med motiver af Jesus og Maria osv., hvor der også var debat, men supermarkedskæden valgte at trække sandalerne tilbage, før man fik undersøgt, hvorvidt det kunne føre til en sag.
Vi mener ikke, at der skal være en speciel religion, som beskyttes særligt af staten.
Vi ønsker slet ikke at have begrebet anerkendte trossamfund.
Derfor mener vi, at man skal lave en samlet adskillelse af kirke og stat, som skal rumme en lang række forskellige elementer.
Et af de elementer, vi ønsker at have med i adskillelsen af kirke og stat, er en afskaffelse af blasfemiparagraffen, men vi mener, det skal ske i sammenhæng med en adskillelse af kirke og stat og ikke sådan, at man alene afskaffer blasfemiparagraffen og så fortsat beholder folkekirkens særstatus.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Jeg ved, at man før har diskuteret, at regeringen er en trillebørsregering, der skal skubbes, og jeg føler også, at det er lykkedes på en pæn måde, nemlig ved, at ministeren er kommet med de udtalelser om, at her er der nogle alvorlige problemer i de intentioner, der ligger i forslaget, og dem vil man gerne gå dybere ind i.
Men jeg må sige, når jeg sidder og kigger på forslaget – jeg har læst nogle stykker efterhånden – har jeg altså svært ved at se, at vi ikke har taget det nødvendige forbehold over for de retssikkerhedsmæssige aspekter, fordi vi siger: »I forbindelse med udarbejdelsen af systemet til offentliggørelse på internettet skal der tages højde for de retssikkerhedsmæssige aspekter.«
Mere klart kan man vel ikke sige, at man finder, at her er der nogle problemer, som selvfølgelig skal finde deres løsninger.
Man har så brugt en stigning i antallet af anmeldelser til at skrive forslaget, og det skal siges, at det er det alvorlige i den udvikling, der har været siden 2003, hvor der faktisk har været et voksende antal af disse sager om misrøgt, i hvert fald om den dyremishandling, som står noteret her.
Det andet, vi også har været inde og se på, er, hvor mange politianmeldte forhold der har været i perioden ud af de velfærdskontrolbesøg, der har været.
Og her må vi jo konstatere, at vi ligger på 7-8 pct. af dem, der har været undersøgt, og så kan man som statistiker begynde at finde ud af, hvor mange der ville have været, hvis vi havde taget dem alle sammen, altså havde kigget på alle bedrifter i forhold til det her, og det ville jo have været et kolossalt antal.
Jeg var glad for de positive bemærkninger fra ministeren.
Og jeg forstod også på Det Radikale Venstre, at der var opbakning bag intentionerne.
Det samme gælder for SF og Enhedslisten, og det er der selvfølgelig god grund til at sige tak for.
Angående Dansk Folkeparti har jeg også forstået, at her er der mulighed for, at vi kan etablere det fornødne samarbejde netop i forbindelse med den arbejdsgruppe.
Så tak for det.
Afstemning
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Hr. Allan Niebuhr var lidt inde på det her med, om man kunne afskrække nogen fra at spise svinekød, og der har han faktisk ikke forstået, hvad det er, der ligger i at gøre en forebyggende indsats.
En forebyggende indsats bygger jo på, at vi ikke skal have de der skrækscenarier om de forfærdelige forhold, som dyrene eksisterer under.
Det går jeg ud fra, og jeg forstod også, at man var enig i intentionerne.
Det var jo faktisk den første bemærkning, som hr. Allan Niebuhr brugte, så jeg kan ikke forstå, hvorfor man så afviser den her problemstilling, og at man ikke siger, vi er åbne over for at gå ind i det udvalgsarbejde, som er blevet foreslået.
Ole Glahn (RV), 2007-02-27:
Det kan jeg svare meget klart på.
Det skal være som følge af en dom.
Jeg har nu heller ikke læst forslaget på den anden måde.
Det står tydeligt i forslaget, at der er tale om, at det skal være anmeldelser.
Der opridses som baggrund for det, at der har været mange anmeldelser, men der står ikke direkte, at det er anmeldelser.
Og det er klart, at selvfølgelig skal det ikke være på anmeldelser.
Det skal være på domme, og det skal også være grove domme.
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-27:
Kan Det Radikale Venstre stemme for det her beslutningsforslag, der alene bygger på en politianmeldelse, eller skal jeg forstå det, der blev sagt om det retssikkerhedsmæssige grundlag, sådan, at Det Radikale Venstre kun kan støtte forslaget, hvis det er som følge af en dom?
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-27:
Men jeg vil bare fastholde, når hr. Ole Vagn Christensen kommer hen til Brugsens montre og står og kigger ned til flæskefarsen, kan han altså overhovedet ikke se, om den flæskefars stammer fra en stald, hvor dyrevelfærden ikke har været overholdt, og hvor landmanden står på en internetside, eller om det er en af de utrolig mange dygtige landmænd, der overholder loven, der har bibragt Brugsens montre det her produkt.
Derfor er det fuldstændig horribelt at sige, at man ved at hænge nogle landmænd ud bevidst eller korrekt eller ikkekorrekt på internetsiden dermed sikrer fødevaresikkerheden for kunderne, for der er utrolig mange gode produkter i montrene, som er kommet til veje ved dygtigt landmandsskab, og man kan ikke se forskel, og det kan hr. Ole Vagn Christensen heller ikke.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-27:
Jeg går ud fra, at man er klar over, at det kød, der frembringes på den her måde, er det kød, der ligger i supermarkederne.
Det håber jeg vi er enige om, at det er sådan, situationen er.
Det, det så handler om, er, at vi undgår, at vi får alle de her skrækkelige sager, hvor man siger, at dyrene mishandles, og derfor vil man også, når man kigger på det billede rundtomkring i verdenen, sige: Hvad er det for et ansigt, de har i Danmark?
Jeg går virkelig ud fra, at hr. Allan Niebuhr er enig i, at sådan et ansigt vil vi ikke have, og at det her er et led i, hvordan man kan forebygge den slags ting.
Frode Sørensen (S), 2007-02-27:
Socialdemokratiet fremsætter forslag om, at vi laver en høring.
Med baggrund i den høring tager vi stilling til det her forslag.
Lene Espersen (KF), 2007-02-27:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at det bestemt ville gøre alting langt, langt, langt mere spiseligt, hvis man lavede et forslag til en ordning, hvor der ikke var nogen retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Der er jo ikke andre steder i vores samfund, hvor politianmeldelse i sig selv gør, at man kommer ud og flagre på internettet.
Så hvis det er sådan, at det i stedet for politianmeldelser kommer til at handle om endelige afgørelser, domme, bødeforlæg eller andet, hvor man kan sige, at sagen er prøvet og afklaret ved de instanser, hvor man kan klage, så forholder det sig anderledes, og så er det bestemt noget, man kan gå ind og vurdere.
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det jo netop er det, der er min pointe.
Hvis det her skal gøre gavn, for nu at omskrive hr. Ole Vagn Christensens eget valgsprog, så er det jo vigtigt, at det er de brodne kar, man går efter, og at det ikke er hvem som helst, der bliver politianmeldt.
Jeg er meget enig i, at man skal gå efter de brodne kar, og det er heller ikke sådan, at jeg står her og siger, at et hvilket som helst forslag, der kunne rummes inden for det her beslutningsforslag, ikke ville være et forslag, som regeringen ville kunne støtte.
Det kunne det måske være på nogle områder, men det, der for mig at se er forudsætningen punkt 1: Der kan ikke sås tvivl om retssikkerheden.
Vi kan altså ikke have et system, hvor politianmeldelse i sig selv medfører offentliggørelse.
Punkt 2: Det vil i hvert fald kræve meget grundige overvejelser, hvis man skulle gå den vej og sige, at af hensyn til generelle præventive tiltag er der visse typer af domme eller bødeforlæg, eller hvad ved jeg, som man ville offentliggøre på nettet.
Man gør det på nogle områder i dag inden for landbrugsområdet.
Jeg ved, at overtrædelser i forbindelse med gødskningsregnskaber bliver offentliggjort.
Så det er ikke sådan, at jeg afviser, at man kan gå den vej på nogle områder, men retssikkerheden skal være i orden.
Ole Glahn (RV), 2007-02-27:
Der er meget, der gør indtryk på os.
Men det gør også indtryk på os, når et råd, man har valgt at nedsætte, hvor man har sammensat det sådan, at det er personer, som har forstand på dyreetik, udtaler sig så klart, som de har gjort i den her sag; så mener vi, at det er naturligt, at man følger deres indstilling.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Jeg kan forstå, at det er den samme lidt sørgelige tilgang, som vi har hørt tidligere i dag, nemlig at man lytter til nogle tilfældigt udpegede til Det Dyreetiske Råd, mens man overhovedet ikke lytter til mange andre anerkendte lægfolk og dyrlæger, som har det modsatte argument.
Der har jo på baggrund af den debat, der har været om det her forslag, også været foretaget en række meningsmålinger, og en af meningsmålingerne peger på, at 80 pct. af den danske befolkning ønsker, at der skal indføres et forbud.
Mit spørgsmål skal være: Gør det indtryk på hr. Ole Glahn?
Ole Glahn (RV), 2007-02-27:
Det Radikale Venstre har den opfattelse, at Det Dyreetiske Råd jo har undersøgt den her sag, og vi lægger os på linje med Det Dyreetiske Råd og siger, at hvis der er særlige behov i forbindelse med den kommercielle del af det, nemlig sexshows og dyrepornografi og -bordeller, er vi indstillede på at drøfte, om det skal ind i lovgivningen.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Jeg skal bare stille den radikale ordfører, hr. Ole Glahn, et spørgsmål.
Nu skal vi jo formodentlig have en høring, som vi ser frem til at få, og hvis det kan blive dokumenteret, at § 1 ikke er nok til at opretholde et forbud – det er der allerede mange, der siger i dag, også anerkendte dyrlæger osv.; der er også folk inden for politiets egne rækker, der siger, at det bestemt ikke er nok, sådan som det står i dyreværnslovens § 1 i dag – for det er jo egentlig det, der fremgår lidt af talen, som bliver læst op, at det er det, man ser som problematikken, som gør, at man ikke vil gå ind og se på et forbud – er Det Radikale Venstre så villige til at få det præciseret, sådan som vi ønsker?
Ole Glahn (RV), 2007-02-27:
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Naser Khader, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne holde følgende tale: Med forslaget ønsker Dansk Folkeparti at indføre forbud mod seksuelt misbrug af dyr og dyrepornografi.
Forslaget er bl.a. fremkommet på baggrund af avisen 24 Timers omtale af, at Danmark huser mange dyrebordeller samt tiltrækker folk fra udlandet.
Dansk Folkeparti er skuffet over, at Det Dyreetiske Råd i deres anbefaling af 30. november 2006 til Justitsministeriet ikke anbefalede et decideret forbud mod seksuel omgang med dyr, men i stedet mener, at de gældende rammer er tilstrækkelige, om end der muligvis bør sættes ind over for dyrepornografi, sexshows og anden kommerciel udnyttelse af dyr.
Det Dyreetiske Råd peger også på, at det kan være nødvendigt at undersøge/vurdere, om den eksisterende relevante lovgivning bliver brugt i tilstrækkeligt omfang.
Når vi i Det Radikale Venstre ikke ønsker eksplicit at forbyde dyresex ved at skrive det ind i loven, er det, fordi det ikke er et spørgsmål om sex, men om, hvorvidt der er tale om dyremishandling eller ej.
Den eksisterende dyreværnslov siger i § 1: »Dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men og væsentlig ulempe.«
I § 2 står der, og jeg citerer igen: »Enhver, der holder dyr, skal sørge for, at de behandles omsorgsfuldt, herunder at de huses, fodres, vandes og passes under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov i overensstemmelse med anerkendte praktiske og videnskabelige erfaringer.«
At forestille sig, at dyr kan føle sig seksuelt krænket, er at trække menneskers begreber ned over dyr.
Dyr kan ikke føle sig seksuelt krænket, men de kan føle smerte og angst, andre former for voldelige overgreb.
Et andet aspekt er beskyttelsen af seksuelle minoriteters rettigheder.
Ligesom vi i andre sammenhænge støtter minoriteters ret til at dyrke former for sex, som afviger fra det, vi – i gåseøjne – kalder det normale, må det samme gøre sig gældende i forbindelse med dyresex, så længe der ikke er tale om mishandling.
I parentes bemærket
kan det understreges, at Det Dyreetiske Råd netop nævner denne betragtning i deres rapport.
Det kan være en god idé at lovgive om den kommercielle udnyttelse af dyr, det vil sige sexshows, dyrepornografi og -bordeller, sådan som Det Dyreetiske Råd også anbefaler det.
Kristen Touborg (SF), 2007-02-27:
Jeg skal begynde med at sige, at jeg udtaler mig på vegne af et flertal i SF's gruppe.
Man ved ikke, hvor udbredt sex med dyr i virkeligheden er.
Nogle ordførere har nærmest givet udtryk for, at det, man ikke ved, har man ikke ondt af, og når man ikke kan afsløre, hvad der foregår, så skal man ikke stramme op på loven.
Det er da et synspunkt, men det er ikke mit.
Det Dyreetiske Råd, mener jeg, har en ret svag konklusion.
Man må samtidig sige, at andre fagfolk så er kommet til en anden konklusion, og det viser jo sådan set kun, at der, kan man sige, er strid blandt de lærde i alt fald.
Men i sidste instans er det jo os som folkevalgte, der må tage stilling til, hvad vi mener om det her, og så kan man jo støtte sig til forskellige fagfolk i den sammenhæng.
Jeg mener i modsætning til rådet, at der i vort samfund er et stort behov for en præcisering af loven.
Jeg ser sådan på det, at dyrene er i vores varetægt, og at dyrene ikke selv kan vælge fra.
Der har været røster fremme om, at dyrene ikke har noget imod, at mennesker har sex med dem.
Hvis det var tilfældet, ville dyrene vel ikke løbe deres vej, hvis de havde mulighed for det, og det tror jeg bestemt de gør, måske bortset fra når dyrene er i brunst.
Efter SF's opfattelse er §§ 1 og 2 i dyreværnsloven ikke overholdt, som forholdene er i dag.
Vi er enige i den udtalelse, som en række dyrlæger har sendt til Det Dyreetiske Råd den 19. maj 2006, og jeg citerer
: Ad § 1: Vores husdyr og kæledyr kan i de fleste tilfælde ikke forsvare sig mod menneskers adfærd/opførsel, og derfor finder vi, at menneskers seksuelle omgang med dyr indebærer, at dyret ikke behandles forsvarligt, og at dyret ikke beskyttes bedst muligt mod væsentlig ulempe.
Ad § 2: Mennesker, der har/tiltvinger sig seksuel adgang med dyr, har ikke behandlet dyret omsorgsfuldt eller passet dyret under hensyntagen til deres fysiologiske behov.
Da dyrene i disse situationer ikke eller kun vanskeligt kan forsvare sig, er der efter vores opfattelse tale om, at menneskers seksuelle omgang med dyr er en form for selvtægt, som er i strid med dyreværnslovens §§ 1 og 2.
Citat slut.
Som det ses, er der delte meninger med hensyn til fortolkningen af, hvad §§ 1 og 2 dækker.
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-27:
Jeg har ikke på noget tidspunkt udtalt mig om, om dyreværnslovens § 1 er tilstrækkelig.
Jeg siger, at dyreværnslovens § 1 er grundlag for, at man kan gå ind og bruge den lovgivning, der er gældende, og vi har stadig væk ikke noget ønske om på nuværende tidspunkt at ulovliggøre seksuelt misbrug af dyr, medmindre dyret lider skade eller er udsat for væsentlige ulemper ved handlingen.
Det er det, vi har forholdt os til.
Det er gældende lov, og det er der, hvor Det Dyreetiske Råd har sagt, at de mener, der er fuld dækning.
Men derfra og til at sige, at vi dermed blåstempler seksuel omgang med dyr,
er der altså meget langt, for vi har absolut ingen forståelse for det, men der er meget andet inden for den seksuelle verden, jeg personligt i hvert fald heller ikke har forståelse for – men som jeg heller ikke forestiller mig skal ulovliggøres.
Nej, det er slet ikke den måde, man skal tolke det på.
Det, jeg sagde, var, at det er svært at dokumentere, fordi det foregår på bestemte måder, således at det ikke kommer til andres kendskab.
Men jeg har samtidig også sagt, at vi jo ikke har nogen baggrund for at ulovliggøre enhver form for seksuel omgang med dyr, for det vil aldrig nogen sinde kunne dokumenteres, at der er foregået seksuel omgang med dyr i private hjem.
Alt andet er jo dækket ind af den lovgivning.
Seksuel omgang med andre folks dyr er omfattet af det her; seksuel omgang, der påfører dyrene skade og lidelser, er omfattet af det her.
Så vi ser ligesom Det Dyreetiske Råd sådan på det, at alle de tilfælde, hvor dyret lider under det her, er dækket ind af den gældende lovgivning.
Christian H. Hansen (DF), 2007-02-27:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, hr. Allan Niebuhr, som jo her siger, at det er svært at dokumentere.
Skal det forstås på den måde, at man fremover i forbindelse med lovovertrædelser, der er svære at dokumentere – for det, vi taler om her i dag, og som vi ønsker et forbud imod, vil jo så ikke være den eneste ting, der vil være svær at dokumentere – så bare siger, at der ikke er nogen grund til, at man laver nogen lovgivning om forbud imod det, fordi det er svært at dokumentere?
Er det sådan en ny tankegang hos De Konservative, en retspolitisk indstilling?
Allan Niebuhr (KF), 2007-02-27:
Jeg vil indledningsvis konstatere, at jeg sådan set ikke tror, der her i salen i dag er politisk uenighed om, hvorvidt sex med dyr er ulækkert, afskyeligt og frastødende; det tror jeg vi alle sammen kan være enige om at det er.
Det, debatten går på, er, om der i den gældende lov er sanktionsmuligheder, muligheder for at tage fat om de ting, som der skal tages fat om, for at sikre, at dyrene ikke bliver udsat for lidelser eller andre former for krænkelser, væsentlige krænkelser.
Jeg vil henholde mig til udtalelsen fra Det Dyreetiske Råd, som er det højeste organ, vi har inden for det her område.
Det Dyreetiske Råd mener, at der i den lovgivning, vi kender i dag, er sikring nok af, at dyrene ikke bliver udsat for mishandling, lidelser, skader og lignende.
Det er baggrund nok for, at vi fra De Konservatives side siger, at uanset hvor frastødende vi føler det her emne er, uanset hvor ulækkert vi føler det er, så mener vi, at der med baggrund i den lovgivning, vi har, er tilstrækkelig basis for, at vi ikke kan støtte det pågældende forslag.
Jeg ved godt, at der findes undersøgelser i forbindelse med seksuel omgang med dyr, og at en ret stor del af disse viser, at der både forekommer mishandling af dyr, og at dyr udsættes for andre former for lidelser, men de er jo dækket af den lovgivning, vi kender i dag.
Derfor er der ikke noget behov for at gå ind og lave en anden lovgivning end den, der allerede dækker det område, vi behandler her i dag.
Jeg vil gerne slå fast, og jeg kan ikke gøre det tydeligt nok, at jeg ikke har nogen – absolut ikke nogen – forståelse for, at fornuftige mennesker føler noget som helst for seksuel omgang med dyr.
Jeg synes, det er så forfærdeligt og så frastødende.
Men der er også mange andre ting, der foregår i den seksuelle verden, som jeg tager afstand fra, og som jeg slet ikke kan forstå at mennesker kan have fornøjelse af, og det lovgiver vi jo heller ikke imod.
Derfor er det min og partiets holdning, at vi mener, der er lovgivning nok, der sikrer, at dyrene ikke bliver udsat for lidelser, mishandling eller væsentlig ulempe, og det er det, vi har at gøre med i behandlingen i dag.
Så er der lige det at sige til det, at det jo er utrolig få sager, hvor der er en bevisbyrde.
Og hvorfor har det så fået det?
Sådan er det ikke i dag, og derfor tror jeg, det ville blive endnu sværere for både politi og anklagemyndighed, hvis de også skulle til at dokumentere seksuel omgang med dyr, hvor der ikke er nogen påvist skade.
Så alene af den grund henholder vi os
fuldt ud til det, som Det Dyreetiske Råd har sagt.
Der er fuld dækning for området med den lovgivning, vi har i dag.
Frode Sørensen (S), 2007-02-27:
Jeg vil meget gerne henholde mig til, at vi nu diskuterer et forslag fra Dansk Folkeparti om sex med dyr, og at det er det, vi tager stilling til her.
Per Clausen (EL), 2007-02-27:
Så vil jeg bare spørge hr. Frode Sørensen, om der er billeder af andre ting, som det ikke er forbudt at gøre eller udføre, Socialdemokraterne også vil forbyde bliver distribueret.
Er vi på vej til at genindføre sådan et generelt forbud mod pornografi, eller hvad er det, hr. Frode Sørensen har gang i?