Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er underligt, at man her blander så mange forskellige – meget forskellige – forslag sammen i én pakke.
Det kan være, at ministeren kan opklare, om det skyldes ren og skær dovenskab, eller om der er nogle tanker bag.
Altså, vi så jo meget, meget gerne, at man lyttede til Dansk Flygtningehjælp, Institut for Menneskerettigheder og Red Barnet, der alle anbefaler, at barnet også får advokatbistand under Udlændingeservices behandling af sagen i normalprocedure.
Barnet har også her brug for en person, som kan varetage barnets juridiske interesser.
Jeg synes også, det er positivt, at der kommer en klar hjemmel i lovgivningen i forhold til at sikre unges mulighed for at tage en ungdomsuddannelse.
Spørgsmålet er, hvor meget nyt der nu egentlig er i det her.
Det kan være, at vi kan bruge udvalgsbehandlingen til bl.a. at få opklaret det.
Men jeg må sige, at det i mange år har været uforståeligt, at man har stoppet de her unge, som altså tog en uddannelse, der indebærer, at man er i lønnet praktik.
Jeg håber meget og er da positivt overrasket over, at der altså er en villighed til at lytte til det her kritikpunkt.
Det er naturligvis fuldstændig tosset, at unge, der starter på en ungdomsuddannelse, bliver stoppet, fordi det altså bliver krævet, at de skal gennemføre en lønnet praktik for at færdiggøre deres uddannelse.
Men igen vil jeg sige, at vi i Enhedslisten er meget enige med Dansk Flygtningehjælp i, at de forhold, der kan føre til, at asylansøgere kan overføres til kostpengeordningen, herunder manglende samarbejde om udsendelse, typisk altså er fuldstændig uden for børnenes indflydelse og i øvrigt er fuldstændig irrelevante for børnenes behov.
Børnene bør ikke straffes økonomisk for nogle valg, deres forældre træffer.
Jeg mener det faktisk, når jeg siger, at det er uforståeligt, at regeringen virkelig mener, at man kan straffe børn for noget, deres forældre har besluttet.
Vi støtter selvfølgelig også en styrket kontrol med værtsfamilier, der misbruger au pair-ordningen.
Med hensyn til indvandringsprøven vil jeg til gengæld sige, at vi i 2007 stemte imod prøven.
Argumentet fra regeringens side er jo, at det her skulle føre til en bedre integration.
Det er diskrimination af de dårligst uddannede, og det er diskrimination af de økonomisk dårligst stillede.
Og så mener jeg helt i forlængelse af fru Marianne Jelved og fru Meta Fuglsang, at det er en håbløs tanke at tro, at man skulle kunne få mennesker til at føle en større tilknytning til Danmark eller få en større forståelse for det danske samfund ved at lade dem gå op til sådan en prøve her.
Man lader det koste omkring 3.000 kr. at bestå.
Jeg tror, det er åbenlyst for enhver, at det har nogle konsekvenser.
Der er ikke nogen tilbud om forberedelse, og det er jo så her, at bl.a. Institut for Menneskerettigheder påpeger, at der er en meget, meget stor risiko for diskrimination, fordi de, der f.eks. kommer med en akademisk baggrund, måske godt selv kan tilegne sig nogle sproglige færdigheder osv., hvorimod de, der kommer uden uddannelse, vil få meget, meget svært ved at gennemføre det her.
Det er ikke en prøve, der handler om integration.
Det er en prøve, der handler om diskrimination.
Der er en lang række spørgsmål, vi skal have afklaret i udvalgsbehandlingen, men vores indstilling til det her forslag er altså umiddelbart negativ, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man vælger at blande så mange forslag sammen i én pakke.
Og som jeg sagde indledningsvis, håber jeg meget, at ministeren vil svare på, om det her bare skyldes dovenskab, eller om der er en eller anden mening bag det.