runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-05-07:
Hr. Karsten Lauritzen springer jo let hen over de spørgsmål, som jeg rent faktisk håbede han ville reflektere lidt over, da jeg bragte dem på bane.
Når nu Venstre siger, at regeringen ikke gør noget, og regeringen så rent faktisk laver en aftale om vores fængsler til flere milliarder, hvor der er 200 nye pladser, hvor der er bedre mulighed for at sektionere eksempelvis rocker-bande-medlemmer fra andre indsatte, hvor der er etableret en afdeling for 48 særlig negativt stærke fanger, herunder rocker-bande-medlemmer, hvorfor stemmer Venstre så ikke for det?
Når nu regeringen fremlægger forslag, som går målrettet efter et af de problemer, som politiet peger på, nemlig at der er behov for at skærpe indsatsen over for brug af hemmelige ransagninger, så man kan gå efter eksempelvis mindre våben i rocker-bande-miljøet, hvorfor stemmer Venstre ikke for det?
Når vi ved, at særlige logningsoplysninger, altså de oplysninger, som kommer fra eksempelvis mobiltelefoner, bliver et stadig vigtigere redskab i kampen mod organiseret kriminalitet,
hvorfor er det så, at Venstre har en så kritisk indgang til det, at man agter at begrænse opbevaringstiden, at man derudover agter at stække politiets muligheder for at bruge det her?
Og jeg tror, at der er rigtig mange, der ikke forstår det.
Hvis man på den ene side gerne vil have en skærpet indsats og på den anden side, hver gang der kommer forslag, er imod, særlig på de her tre områder, så er der virkelig grund til at være bekymret for Venstres politik på området.
Tom Behnke (KF), 2013-05-07:
For mig som konservativ er det vigtigt, at vi får gjort op med den her flokmentalitet.
Det er det, at de, når de er sammen, opildner til kriminalitet og til at angribe hinanden osv., og derfor har jeg jo flere gange foreslået, at man skulle give domstolene mulighed for, at domstolene, når bandemedlemmer bliver dømt for kriminalitet, så derudover kan idømme dem et tilhold, således at de 2 år efter udstået straf ikke må ses sammen med de bandemedlemmer, de ellers render rundt sammen med og får dårlige ideer sammen med, sådan at man på den måde river bandemedlemmerne ud af miljøet og forbyder dem overhovedet at være der.
Da jeg foreslog det, meddelte hr. Ole Hækkerup, at det lød meget interessant, og at det ville man da overveje.
Jeg vil høre, hvad overvejelserne er mundet ud i.
Ole Hækkerup (S), 2013-05-07:
Hvis jeg på nogen måde undervejs i min ordførertale har sagt noget som helst, der antydningsvis kunne lyde, som om at jeg foretrak at varetage de kriminelles tarv frem for de almindelige borgeres tarv, må det bero på en misforståelse.
Alle ikkedanske statsborgere, som begår kriminalitet, skal vi, så vidt som det overhovedet kan lade sig gøre, få udvist.
Det skal vi af en lang række gode grunde: for det første, fordi folk skal stilles til ansvar for de handlinger, de selv har lavet; for det andet, fordi det fører til færre problemer her i landet; for det tredje, fordi det gør det lettere for nogle af de ikkedanske statsborgere, der er her, og som opfører sig ordentligt.
Der er et væld af gode argumenter for at sørge for, at folk bliver udvist, og de muligheder skal bruges.
Det er også min oplevelse, at man bruger de muligheder i dag, og det synes jeg er rigtigt, og det synes jeg er vigtigt.
Så sagde hr. Peter Skaarup det med at ændre signaler.
Jeg mener jo, at når vi udvider politiets efterforskningsmuligheder, skulle det jo også gerne føre til, at der var et større grundlag og flere forhold at sigte folk for, og det ville dermed også betyde, at de ville blive dømt for flere forhold.
Det er vel kun rimeligt, at man, hvis man har begået noget kriminelt, skal dømmes for alle de ulovlige forhold, man har begået.
I den forbindelse synes jeg det er vigtigt at give politiet nogle af de nye efterforskningsmuligheder.
Der er jeg jo glad for, at Dansk Folkeparti i modsætning til Venstre er med på det, vi har i gang med at udvide brugen af de hemmelige ransagninger f.eks., for det vil lige præcis betyde, at vi kan dømme folk for flere forhold, og så får de en længere straf.
Den del af forespørgerens partis synspunkt er jeg jo glad for; det er så lidt anderledes med nogle af de andre, der er med i det forslag til vedtagelse, som bl.a. hr. Peter Skaarup er med i.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-07:
Jeg vil gerne på Venstres vegne bede om, at L 171 kommer tilbage til udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen med henblik på en opdeling af lovforslaget.
Henrik Høegh (V), 2013-05-07:
Jeg skal bare kort meddele, at ministeren nu har lovet, at vi vil få en halvårlig oplysning fra de enkelte kommuner om antallet af verserende sager og sagsbehandlingstider på disse husdyrbrugsrelaterede sager.
Det gør, at vi nu kan stemme for lovforslag L 192.
Den betænkelighed, vi havde ved at afskaffe kvalitetsstyringssystemerne i kommunerne, er nu overvundet.
Det er vi tilfredse med.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Tak for det.
Jeg vil blot gøre Folketingets medlemmer opmærksomme på, at der i dag er en artikel i BT med overskriften »Afsløring: To mulige terrorister får dansk statsborgerskab«.
Det er jo tankevækkende, at der skal komme en sådan artikel i dag, hvor Dansk Folkeparti faktisk har fremsat et beslutningsforslag, som behandler bl.a. det her spørgsmål i forhold til statsløsekonventionen, men også generelt i forhold til de bindinger, som internationale konventioner lægger på Danmark.
Jeg vil læse noget af det op, som står i bemærkningerne til det beslutningsforslag, som vi har fremsat fra Dansk Folkepartis side, og jeg håber jo, at det kan få nogen til at ombestemme sig.
Der står: »Et andet meget konkret eksempel på, at Danmark har måttet føje sig for internationale konventioner, har vi set på statsborgerskabsområdet.
Her er Danmark i henhold til FN’s konvention af 1961 om begrænsning af statsløshed forpligtet til at meddele indfødsret til personer, der er statsløse og født i Danmark, uanset at de ikke lever op til de krav, der ellers stilles til personer, der ønsker dansk statsborgerskab.
Danmark er ovenikøbet forpligtet til at give statsborgerskab til statsløse personer, selv i de tilfælde, hvor Politiets Efterretningstjeneste har vurderet, at de pågældende personer kan udgøre en fare for rigets sikkerhed.
Her er der altså tale om et tydeligt eksempel på, at konventionen tillægges mere vægt end grundlovens § 44, der ellers bestemmer, at det tilkommer Folketinget at meddele indfødsret, da »Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
Det er efter forslagsstillernes« – altså Dansk Folkepartis – »opfattelse yderst problematisk, når internationale konventioner og aftaler som i dette eksempel dikterer, hvordan Folketinget skal lovgive, og dermed fratager Danmark sin suverænitet.« Så hvis Folketingets medlemmer stemmer for dette beslutningsforslag, vil Danmark jo få en mulighed for f.eks. at afvise kriminelle udlændinge og udlændinge, som af vores efterretningstjeneste vurderes at udgøre en sikkerhedsrisiko for Danmark.
Og det er da sund fornuft.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jeg er blevet bedt om at viderebringe en tak for den behandling, forslaget og ændringsforslagene har fået her i Tinget.
Med lovforslaget imødekommer vi konkrete ønsker fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond og fra ATP.
Lønmodtagernes Dyrtidsfond får en mindre og mere operationel bestyrelse, og det er til gavn for både Lønmodtagernes Dyrtidsfond og for LD's medlemmer.
Det bliver præciseret, at personer i beskyttet beskæftigelse, der honoreres efter deres faktuelle indsats, er omfattet af lønmodtagerbegrebet i ATP-loven, og at der derfor også skal indbetales ATP-bidrag for dem.
Det bliver også lettere for samlevende at få udbetalt ATP-dødsfaldsydelser.
Med ændringsforslaget er det præciseret, at den nye mulighed for at opnå engangsydelse i forbindelse med dødsfald kun gælder i situationer, hvor dødsfaldet indtræder efter lovens ikrafttræden.
Endelig er der fulgt op på SALA's ophør som arbejdsgiverorganisation i 2012.
Det var den meddelelse, jeg er blevet bedt om at give, og det har jeg lyttet mig til at der har været bred opbakning til, så hermed skulle det være videreformidlet med tak for den behandling.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-07:
Jeg skal bare bede om, at forslaget returnerer til udvalget efter andenbehandlingen, altså mellem anden- og tredjebehandlingen.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Intet kan jo være mere forkert.
I så fald skulle Enhedslisten jo have forladt en af grundpillerne i vores politik, nemlig den, vil jeg næsten sige, næsten ubetingede støtte til den kollektive trafik. Vi har hele tiden, igennem hele forløbet og gennem hele udvalgsbehandlingen, gjort opmærksom på, at vi selvfølgelig ville ende med at stemme for det samlede lovforslag.
Vi syntes bare, at vi med de ændringsforslag, vi så havde stillet, jo forsøgte at tage folk alvorligt, de folk, der har siddet og arbejdet med de her projekter i henholdsvis Skørping og Svenstrup.
Og vi synes egentlig, det er rigtig godt, at folk ligesom prøver at tage udgangspunkt i deres egen hverdag og på den måde og på den baggrund spiller ind i forhold til sådan nogle lovforslag.
Vi kunne vel i virkeligheden stille spørgsmålet, om ikke man, når vi endelig skal snakke om støtte til den kollektive trafik, gør den kollektive trafik en bjørnetjeneste ved i den grad at tromle folk, som det er tilfældet her, og i virkeligheden dermed får folk, i det her tilfælde i Skørping og i Svenstrup, som modstandere i stedet for at være i en god og demokratisk dialog med dem og dermed sikre, at når man i sidste ende gennemfører sit projekt, er der rigtig god og fuld opslutning til det og dermed god støtte til den kollektive trafik.
Jeg syntes lige, det var nødvendigt at præcisere det på baggrund af diskussionen ved andenbehandlingen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-07:
Ja tak.
Jeg er sådan set enig i meget af det, hr. Ole Hækkerup siger fra Folketingets talerstol, men der er jo ikke, ligesom der heller ikke var det i ministerens tale, sådan mange løsningsforslag; nogle myndigheder skal samarbejde lidt mere.
Jo, jo, det kunne man da have en forventning om de gjorde helt af sig selv, altså, det er jo ikke noget, der er behov for vi i Folketinget beder dem om at gøre.
Det er simpelt hen i deres egen interesse.
Jeg vil godt høre, om hr. Ole Hækkerup ønsker, at bandemedlemmer skal straffes hårdere, end de bliver i dag, når de bliver taget for bandekriminalitet.
Der er jo altså fængslet en masse i øjeblikket som følge af politiets indsats, og det skal de som sagt have ros for, men der er jo nogle partier i Folketinget, der ønsker at straffe bandekriminaliteten hårdere.
Deler hr. Ole Hækkerup det synspunkt, og synes hr. Ole Hækkerup, at den nuværende lovgivning er fuldstændig, som den skal være?
Ole Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jeg synes, at man skal straffe den her type kriminalitet hårdt.
Jeg synes selvfølgelig, der skal være en proportionalitetsafvejning, sådan at man, afhængig af hvad det er for en type forbrydelse, man har begået, får straf derefter.
Jeg må også sige, at jeg tror, at det, der er allerallermest effektivt til at gøre noget ved rocker-bande-kriminaliteten, i virkeligheden ligger i det, der for rocker-bande-medlemmerne er risikoen for at blive fanget og for os andre er chancen for at få dem fanget, nemlig at man bliver stillet til regnskab, at man bliver dømt.
Altså, jeg tror også, det er det, der giver, at der er flere og flere, der ønsker at komme i exitprogrammerne, og det er i virkeligheden at få afskaffet det, nogen engang troede var en behagelig tilværelse, hvor man kunne nøjes med ½ år eller 1 år, hvert 10. år at skulle i fængsel, fordi man ikke blev taget så tit, så det normale er, at man bliver taget.
Det er derfor, jeg tror, som jeg prøvede på at sige i min ordførertale, at noget af det, der i virkeligheden er allermest effektivt, er, at politiet, når de har været ude at lave ransagninger, har hele det efterforskningsarbejde, der ligger i det, så man har et grundlag for at få folk dømt.
Altså, ét er at få taget dem ud her og nu i situationen, noget andet er også at have skaffet sig bevismaterialet for at kunne dømme dem.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-07:
Jo tak.
Man kan godt styrke den efterforskningsmæssige del, samtidig med at man burer folk inde i længere tid.
Der er et af problemerne, jeg sådan set godt vil have hr. Ole Hækkerup til at forholde sig til, fordi hr. Ole Hækkerup tidligere har sagt, at han personligt godt kunne se, at man kunne straffe nogle bandemedlemmer hårdere, end man gjorde i dag.
Så jeg vil godt høre hr. Ole Hækkerup, om han ikke erkender, at der er et problem med, at nogle bandemedlemmer ikke er bange for at komme i fængsel, fordi de får nogle overskuelige fængselsstraffe; fordi de har masser af andre bandemedlemmer inde i fængslet; fordi det, hvis man skal tro på, hvad bl.a Fængselsforbundet siger, er de banderelaterede indsatte, der styrer nogle af fængslerne på trods af den aftale, som hr. Ole Hækkerup og justitsministeren har lavet om Kriminalforsorgens økonomi.
Ole Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jo, men hvis man skal gøre noget yderligere for at styrke det med efterforskningen, så kunne jeg jo opfordre hr. Karsten Lauritzen og hr. Karsten Lauritzens parti til at støtte det lovforslag, vi har været fremme med om eksempelvis at kunne udvide brugen af hemmelige ransagninger, så det ikke kun gælder sager, hvor det handler om terrorisme.
Den anden del af det, altså det der med bandemedlemmer, som ikke er bange for at komme i fængsel, tror jeg er rigtigt.
Jeg tror sådan set også, at man nogle gange kan forestille sig, at nogle af dem, der deltager i exitprogrammerne, i virkeligheden ikke gør det ud af en reel interesse, men gør det for at rykke sig, så der bliver bedre plads på den afdeling, hvor de sidder.
Men at komme alle disse problemer til livs forudsætter en langsigtet løsningsmodel for kriminalforsorgen, det forudsætter, at man får oprettet flere lukkede fængselspladser, det forudsætter, at man har et system, der ikke er under så voldsomt et pres, som det er øjeblikket, og det er jo lige præcis det, vi med aftalen om kriminalforsorgen prøvede at få taget fat på.
Der er det jo så, jeg beklager, at i hvert fald nogle af de partier, der har rejst den her forespørgsel, ikke var med i den aftale.
Jeg er så glad for de af partierne, der har rejst forespørgslen, og som er med i den aftale.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
Tak for det.
Jeg er optaget af, at regeringen får gjort noget i forhold til de ikkedanske statsborgere, der er tilknyttet banderne.
Vi ser jo en krig i øjeblikket, som typisk foregår mellem indvandrerbander, som kriges om de kriminelle markeder.
Og en pænt stor del af medlemmerne af de indvandrerbander, vi ser på gaderne i øjeblikket, er jo ikke danske statsborgere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup på vegne af Socialdemokraterne, hvad Socialdemokraterne mener der vil blive gjort, og hvad Socialdemokraterne sørger for der bliver gjort for at udvise de ikkedanske statsborgere, der egentlig bare bruger Danmark som en slagmark til at udvikle deres kriminelle aktiviteter på med de klare ofre, vi ser: borgerne, der er utrygge; borgmestre, der mener, at deres bydel er taget fra dem osv. osv.
Så hvad vil regeringen gøre for at udvise de 235 mennesker tilknyttet banderne, som ikke er danske statsborgere?
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
I Dansk Folkeparti har vi rejst debatten om bandekonflikten, herunder hvad vi kan gøre for at bremse den, fordi vi synes, det er nødvendigt, at Folketinget reelt forholder sig til, hvad der skabes af utryghed og urimelige forhold for vores borgere – specielt de steder, hvor bandekrigen har fyldt meget og stadig væk fylder meget i gadebilledet.
Det er jo en kendt sag, at specielt det storkøbenhavnske område og området på Vestegnen igennem måneder med jævne mellemrum har været plaget af skyderier og af politisirener, når banderne har taget uskyldige borgere og hele bydele som gidsler i deres kyniske magtspil.
De fleste danskere er på den baggrund blevet bekendt med, at der er noget, der hedder Værebrobanden, at der er noget, der hedder Loyal to Familia, og at der er noget, der hedder Brothers – ja, you name it, siger mange vel efterhånden om alle de forskellige grupperinger, der findes.
Derudover har vi jo i forvejen de gammelkendte rockergrupper Hells Angels og Bandidos.
Det er jo ikke mindst eksplosionen i indvandrerbandernes antal og omfang, der synes at være drivkraften i den verserende bandekrig, hvor især banderne på Nørrebro synes at ligge i en åben krig med det, der kaldes Værebrobanden.
Og konsekvenserne er jo tydelige og voldsomme.
Alene i år er flere blevet dræbt af skud.
En er blevet dræbt med kniv, mange er blevet såret, og endnu flere mennesker lever i konstant utryghed eller sågar frygt for bandernes hærgen.
Her tænker jeg selvfølgelig først og fremmest på mange børn, mange unge, som trynes af banderne i det gademiljø, hvor de nu færdes.
Men jeg tænker også på ældre medborgere, svage medborgere, butiksejere og hvem som helst, der tilfældigvis måtte nærme sig de steder, hvor banderne hærger.
Hele bydele er faktisk i bandernes vold, hvilket ikke bare er noget, vi siger i Dansk Folkeparti.
Nej, sågar en SF-borgmester ved navn Ninna Thomsen, der bor på Nørrebro i København, siger det samme.
Og det, vi er interesseret i i forbindelse med den debat, vi har i Folketinget i dag, er at høre: Hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre ved det?
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Hækkerup, hvilket hensyn vi skal tage mest vare på: Er det hensynet til borgernes situation, altså den utryghed det skaber, at vi har kriminelle grupperinger rendende rundt i gaderne og skyde – er det hensynet til de ofre og borgere, der oplever det, vi skal vægte tungest?
– eller er det hensynet til nogle familiemæssige forhold hos bandemedlemmerne?
Hvor mener hr. Ole Hækkerup vi skal lægge vægten?
Set med Dansk Folkepartis øjne er der ingen som helst tvivl om, at vi i Folketinget først og fremmest skal varetage den lovlydige del af befolkningens tarv og jo slet ikke varetage tarven for nogle, der ikke engang er danske statsborgere, i forhold til at de begår omfattende voldskriminalitet som en del af et organiseret netværk.
Så jeg kunne godt tænke mig – og det er det, jeg vil spørge hr. Ole Hækkerup om – at spørge, om man kunne forestille sig, at Socialdemokraterne ville ændre signaler og faktisk tage hensyn til de lovlydige borgeres tarv i stedet for til de kriminelles.
Nu er jeg jo ikke dommer, men jeg har været med til at lave noget lovgivning herinde, der sikrer, at niveauet skulle være højere, og sagen er jo, at hvis domstolene af forskellige årsager ikke følger det, vi fra politikernes side har ment var det rigtige niveau sådan i store træk, så har vi mulighed for at sadle om.
Jeg synes ikke, at det, justitsministeren er kommet med i dag, har overbevist mig – eller Venstre og Konservative – om, at det niveau, der er i dag, er tilfredsstillende, hverken hvad angår den sag, som er nævnt i beslutningsforslagets bemærkninger, eller i andre sager.
For vi har fået internettet, hvor det er så forholdsvis nemt at anklage folk for alt muligt, og hvor det desværre er meget svært at få slettet ting.
Det kan ikke lade sig gøre, så derfor står de anklager der mere eller mindre for tid og evighed.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-07:
Det er tankevækkende.
Det synes jeg, og jeg synes, at det er godt, at der er en straf.
Man kan selvfølgelig sagtens diskutere, om det i den pågældende sag burde have været en højere straf.
Nu blev der nævnt nogle andre eksempler, hvor der var en højere straf.
Men det er jo svært for mig at kende alle detaljerne og vide, hvorfor man har vægtet det på én måde i en sag og på en anden måde i en anden.
Det ville det jo også være, selv om vi lige hævede det til det dobbelte.
Det ville efter min opfattelse stadig være latterligt små beløb.
Men jeg ved ikke, i hvilken størrelsesorden hr. Peter Skaarup har forestillet sig at straffen skulle være.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få et bud på, og det er jo heldigt, at hr. Peter Skaarup har en chance for at fortælle os det nu.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om det alligevel ikke giver stof til eftertanke, at resultatet, hvis man på internettet beskylder en kommunal familiechef for at være pædofil, så er, at de to mænd, der gør det, får en bøde på 500 kr. Til trods for at hr. Simon Emil Ammitzbøll jo er liberal – og det er også fint – og er repræsentant for Liberal Alliance, er der så ikke grænser for, hvor liberal man skal være over for det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-07:
Det var lidt pinligt før; det vil jeg godt beklage over for formanden.
Det beklager jeg mange gange.
Men jeg siger tusind tak for ordet og tak til forslagsstillerne for denne debat.
Jeg synes faktisk, at den er ret interessant, for jeg tror sådan set, at forslagsstillerne på mange måder har ret i, at ting er accelereret en smule i takt med internettet.
Jeg tror dog ikke, at det nødvendigvis handler så meget om strafferammerne.
De er nok langt hen ad vejen ret fine, da de også afspejler, at det er en skærpende omstændighed, når ærekrænkelser bliver slynget ud i en større personkreds.
Jeg synes dog, at det eksempel, som forslagsstillerne fremhæver, har et meget lavt strafniveau, men som justitsministeren oplyste, er det her langt fra det normale strafniveau.
Man kan altid finde enkeltsager, der falder uden for den normale ramme, og det understreger jo, at vi aldrig må lave politik på baggrund af enkeltsager.
For nettet har jo uanede muligheder for at demokratisere den offentlige debat, men vi ser også til tider en meget hård tone på nettet og nogle rigtig dårlige eksempler på, at folk får krænket deres ære.
Vi så f.eks. for nylig, at hr. Søren Pind fra Venstre lagde en nummerplade ud på nettet og beskyldte en mand for bevidst at have kørt ind i ham, fordi han var hr. Søren Pind.
Det var ganske vist en mand, der havde kørt ind i hr. Søren Pind og efterfølgende forlod stedet uden at kontakte hr. Søren Pind.
Det er jo en forbrydelse, som man kun kan tage afstand fra, og som manden mig bekendt også er blevet straffet for.
Men politiet fandt ikke beviser for den alvorlige beskyldning om, at manden bevidst skulle have påkørt hr. Søren Pind.
Derfor er det jo vigtigt, at man ikke hænger en person ud og gør det muligt at identificere vedkommende på baggrund af personens nummerplade.
Vi lever med et retsvæsen, som skal tage sig af den slags, ikke folkets domstol.
I forlængelse af den uheldige sag tror jeg, at man her i Tinget bør starte med sig selv, altså med som politiker at være en rollemodel, for vi er på mange måder rollemodeller for, hvordan man debatterer online og bruger sociale medier.
Men øvrige bud på, hvordan vi kan ændre kulturen, vil jeg også meget gerne være med til at drøfte.
Jeg takker for buddet her, men jeg tror ikke, det er det rigtige middel, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg takker stadig væk forslagsstillerne for det.