runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2012-05-11:
Det er en af de bekymringer, som patientforeningerne står med, og det kan man jo ikke fortænke dem i, når vi ofte bliver mødt af patienter, som ikke bliver sendt det rigtige sted hen, når de står med en bestemt sygdom, eller når vi ser, at kommuner, andre regioner, finder et billigere alternativ til skade for patienten.
Jeg forstår godt deres angst for, at regionerne pludselig går ind og sparer på Kennedy Centret, for det har aldrig været hensigten med det her forslag, da vi talte om det for et år siden, at det skulle ske på grund af en besparelse.
Det er jo heller ikke længe siden, at vi så regioner trække deres patienter hjem fra Sclerosehospitalet Filadelfia, fordi man mener, at man selv kan gøre det, og så kan man spare nogle penge, altså at man i genoptræningen ude i kommunerne også gør det selv, fordi så kan man spare ved ikke at sende dem hen til de specialinstitutter, der er.
Så i Dansk Folkeparti forstår vi godt deres frygt, og derfor skal vi i udvalgsbehandlingen sikre, at de patienter, som allerede nu får deres specielle behandling, også bliver henvist i årene fremover, samt selvfølgelig alle de nye, der kommer til.
Det er nemlig ikke bare en almindelig behandling, man får i Kennedy Centret.
Øjenklinikken på Kennedy Centret har siden oprettelsen i 1947 været med til at give et specielt tilbud til synshandicappede i Danmark.
Den viden og erfaring, som øjenklinikken er i besiddelse af, er kendt ud over Danmarks grænser.
Mange af dem, som har med det her område at gøre, er bange for, at vi nu slipper alt det gode, som vi har haft, og at man nu ikke længere henviser folk, som man gør i dag.
Vi ser gerne, at vi sikrer, at øjenklinikken har de samme økonomiske midler, som man har i dag pr. patient, samt at der indføres tidsfrister for behandling med hensyn til, om man er berettiget til at blive henvist.
Muligheden kunne være at udskille selve øjenklinikken, som hr. Hans Andersen også var inde på og beholde den udenfor, eventuelt sammenlægge den med de andre synscentre.
I Dansk Folkeparti synes vi måske også, at det er lidt mærkværdigt at komme med forslaget nu, mens man venter på en evaluering af kommunalreformen.
Så vi har nogle spørgsmål, vi vil stille i udvalgsbehandlingen, før vi kan tage endelig beslutning om, hvordan vi følger den.
Camilla Hersom (RV), 2012-05-11:
Kennedy Centret skal som følge af reformen af universitets- og forskningsområdet for 2006 integreres i Region Hovedstaden.
Kennedy Centret er som bekendt et højt specialiseret forsknings- og rådgivningscenter for genetik, synshandicap og mental retardering.
Hvis man som patient er afhængig af stærkt specialiseret hjælp, tror jeg, det er naturligt at reagere med et vist forbehold, når der sker institutionelle ændringer.
Det afspejler sig også tydeligt i flere af de høringssvar, der er indkommet til lovforslaget.
Jeg synes derfor, at det er vigtigt at slå fast, at der med lovforslaget ikke ændres på de opgaver, de funktioner og den rådgivning, som Kennedy Centret varetager, og heller ikke på de penge, der følger med.
Det er faktisk oven i købet formodningen, at overførslen af Kennedy Centret til Region Hovedstaden vil sikre et patientgrundlag, der på længere sigt kan styrke såvel forskning som rådgivning.
Høringssvarene viser også, at der er bekymring for den fremadrettede brugerinddragelse, da bestyrelsen for centeret nedlægges.
Jeg vil så tilføje, at Det Radikale Venstre mener, at det giver sig selv, at man kan levere en meget bedre behandling, hvis man er i tæt kontakt med patienterne, og at en øget inddragelse over alt i vores sundhedsvæsen ville være en gevinst.
Vi er derfor overbeviste om, at fremtidens sundhedsvæsen vil betyde mere patientinddragelse, ikke mindre, dels fordi patienterne helt legitimt vil kræve det, dels fordi det giver en meget bedre behandling, når patienten og vedkommendes pårørende er engagerede i deres behandling og deres helbred.
Det gælder ikke mindst, når der er tale om specialiseret behandling, som kun omfatter ganske beskedne patientgrupper.
Kennedy Centret har i forbindelse med flytningen og kravet om etableringen af en samarbejdsmodel alle muligheder for at skabe rammerne for en moderne, visionær patient- og brugerinddragelse, der kan vise vejen for andre enheder i sundhedsvæsenet.
Med de betragtninger kan vi støtte lovforslaget i sin helhed.
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-11:
Det er bare ganske kort.
Der er to bemærkninger fra min side.
Jeg vil først og fremmest gerne kvittere for det, som fru Liselott Blixt lige har sagt.
Jeg vil meget gerne være med til at give et utvetydigt signal til kommunerne om den pligt, de har.
Jeg synes, det er en god idé, og jeg vil foreslå, at vi i den her sag prøver at se, om vi ikke kan mødes.
Når jeg ikke sådan lige skriver under på ideen om, at staten her skal påtage sig et ansvar, som kommunerne sådan set har, er det, fordi det for mig er en ret principiel debat.
Jeg synes rent principielt, at når det er sådan, at man ligesom deler et ansvar og pålægger nogen at tage det ansvar, og når de har taget det på sig, så skal kommunerne have det ansvar.
Det er grunden til, at jeg ikke har lyst til at gå ind og sige, at nu går staten pludselig ind og overtager det ansvar, som kommunerne egentlig har.
Vi har brugt mange penge på det.
Det har løftet noget, men jeg er helt med på at gå ind og se på, om vi måske i især de kommuner, hvor vi ved at der er en særlig stor fare, kan gøre noget og kan gøre det mere tydeligt, at vi forventer, at der bliver gjort noget.
Det var bare den udstrakte hånd, jeg gerne lige ville give her på falderebet.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-11:
Med lovforslaget foreslås, at Kennedy Centret, som i dag er et selvstændigt nationalt forsknings- og rådgivningscenter for genetik, synshandicap og mental retardering, overføres fra ministeriet til Region Hovedstaden.
Med lovforslaget overføres Kennedy Centret sådan set bare til regionen med de opgaver med bevillinger, bygninger og personale, som allerede i dag er der.
Det, der teknisk set sker, er så, at forsknings- og satspuljemidlerne i stedet for at blive placeret direkte på finansloven overføres direkte og løbende til Region Hovedstaden, som så i sidste ende får det ansvar at skulle aflægge regnskab med henblik på at sikre, at midlerne selvfølgelig anvendes til de aktiviteter, hvortil de er afsat.
Så på den måde er det jo sådan set ikke en besparelse.
Det er et spørgsmål om at få en bedre struktur på området.
Det er jo lidt en konsekvens af det nye danmarkskort på universitets- og forskningsområdet fra 2006, som der var debat om for, hvad der efterhånden er ved at være mange år siden.
Men lovforslaget ændrer ikke ved Sundhedsstyrelsens specialeplanlægning, og de funktioner, som Sundhedsstyrelsen hidtil har tildelt Kennedy Centret, skal fortsat varetages af centeret efter overførslen.
Der er, som det fremgår af lovforslaget, indgået en aftale med Region Hovedstaden om, at regionen udarbejder en model for den fremtidige brugerinddragelse af patientforeningerne.
Specielt det sidste synes jeg er vigtigt at understrege, nemlig at der fortsat skal være et samarbejde og sikres brugerinddragelse, også sammen med patientforeningerne.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi fra SF's side kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-11:
Med lovforslaget her vil man flytte Kennedy Centret, som i dag er et selvstændigt nationalt forskningscenter under Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, over til Region Hovedstaden.
Det skal sikre et patientgrundlag, som kan muliggøre at fastholde centerets forskning, og man forventer, at omstruktureringen vil medføre positive synergier inden for både forskning og behandling til gavn for patienterne.
For at opnå disse forventede positive effekter vil man fratage centeret dets status som selvstændigt forskningscenter, nedlægge dets bestyrelse og i stedet lade Region Hovedstaden overtage ansvaret for driften.
I Liberal Alliance mener vi som udgangspunkt, at der er en vis fleksibilitet i, at et forskningscenter som Kennedy Centret har sin egen bestyrelse og dermed kan træffe vigtige beslutninger lokalt, individuelt og selvstændigt.
I dag har man endda en bestyrelse, hvor patientforeningerne er bredt repræsenteret.
Det er et sundt princip generelt, at vi politikere holder os til at udstikke overordnede rammer og retningslinjer.
Derudover er vi betænkelige ved, at et center, som har til formål at servicere hele landet, skal lægges ind under en regionalt styret politisk enhed, hvis formål er at servicere sine egne borgere regionalt.
Eksempelvis udtrykkes der frygt for, at det vil blive sværere for patienter fra andre regioner at blive behandlet på Kennedy Centret, og at Region Hovedstaden vil træffe beslutninger med andre formål og hensyn end dem, som er i Kennedy Centrets og dets patienters interesse, til trods for at lovforslagets intention er, at der ikke skal ændres ved Kennedy Centrets økonomi eller opgaver. Liberal Alliance er skeptiske over for lovforslaget, men ser frem til udvalgsarbejdet.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-11:
Derved vil Kennedy Centret blive en del af det regionale sundhedsvæsen.
Med lovforslaget sigtes der også på, at der ikke skal være nogen ændringer i Kennedy Centrets opgaveområde, eller at der skal være nogen som helst indskrænkninger i centerets økonomi, og det er en intention, som vi er fuldstændig enige i.
Men der er en lang række bekymrende høringssvar knyttet til det her lovforslag, og det er nogle høringssvar, som især beskæftiger sig med Kennedy Centrets øjenklinik.
Det er nogle bekymringer, der handler om den fremtidige finansiering af ydelserne, hvor der er bekymringer i forhold til, om man vil kunne opretholde det samme niveau.
Det er selvfølgelig nogle bekymringer, som vi skal tage alvorligt, når vi i udvalget sidder og skal arbejde videre med det her forslag.
Det vil derfor være sådan, at det, når vi går ind i dette udvalgsarbejde, så vil være med henblik på, at vi sikrer, at vi kan løse nogle af de udfordringer, der er, sådan at vi vil kunne sørge for, at der fremover ikke vil være de samme bekymringer, som det af høringssvarene fremgår at der er.
Så vi går ind i udvalgsbehandlingen med det formål at kunne sikre, at der fortsat vil være en høj faglig kvalitet på Kennedy Centret, og at de fortsat vil have et højt internationalt niveau, ligesom det, de leverer i dag.
Stine Brix (EL), 2012-05-11:
Regeringen foreslår med det her lovforslag, at Kennedy Centret, som i dag er et selvstændigt nationalt forsknings- og rådgivningscenter for genetik, synshandicap og mental retardering, skal overføres fra ministeriet til Region Hovedstaden.
Kennedy Centret er, som flere har været inde på, kendt og respekteret for at varetage både forskning, behandling og rehabilitering på et højt fagligt niveau for borgere med forskellige typer af handicap.
Som det også fremgik lige før, er det en udmøntning af en aftale om et nyt danmarkskort på universitets- og forskningsområdet fra et par år tilbage, som Enhedslisten ikke indgik i.
Jeg deler den bekymring, som også fremkommer i flere høringssvar, over, hvorvidt gevinsten ved de planlagte omstruktureringer står mål med de tab og risici, som jeg også synes at forslaget indebærer.
For det første er der risikoen for, at færre får glæde af øjenklinikken.
I dag kan øjenlæger fra hele landet henvise til Kennedy Centrets øjenklinik, men det her forslag betyder, at patienter, som ikke bor Region Hovedstaden, er afhængige af, at den region, som de så bor i, vil benytte sig af øjenklinikken frem for at foretrække et lokalt tilbud.
Jeg synes, at vi har set lignende konstruktioner både på sundhedsområdet og på socialområdet, hvor konsekvensen har været, at kommuner eller regioner i stedet har valgt at hjemtage en opgave ud fra en betragtning om, at det kunne gøres billigere, men desværre ofte ikke i samme kvalitet.
Derfor deler jeg den bekymring, som både Danske Øjenlægers Organisation og patientforeningerne, bl.a. Dansk Blindesamfund og Landsforeningen LEV, gør rede for i deres høringssvar.
For det andet er der problematikken omkring bestyrelsen.
I dag er det jo sådan, at Kennedy Centrets bestyrelse er sammensat af både patienter, faglige eksperter og medarbejdere, og jeg synes, det er ærgerligt, at man med forslaget fjerner den direkte mulighed for indflydelse for dem, som er brugere af centeret.
Også selv om det anføres, at det fortsat er hensigten at inddrage dem, så må vi jo sige, at der er en forskel på det og at have direkte indflydelse.
Jeg har også bemærket forslaget om, at man måske kunne overføre dele af centeret til regionen.
En af begrundelserne for det her lovforslag er jo, at for det genetiske arbejde på Kennedy Centret er patientgrundlaget ikke tilstrækkeligt i dag.
Tidligere var det jo et arbejde for sig selv, samtidig med at den tidligere Statens Øjenklinik var en afdeling for sig, og jeg kunne måske godt se en model for mig, hvor man overførte dele af Kennedy Centret til Region Hovedstaden for at opnå den synergieffekt og det patientgrundlag, der efterlyses.
Vi følger meget gerne op på det her tema, men jeg skal sige, at som forslaget ligger nu, kan vi ikke støtte det fra Enhedslistens side.
Mette Bock (LA), 2012-05-11:
Det bliver udgiftsneutralt.
Det siger sig selv.
Det tror jeg at de fleste er klar over.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-11:
Tak for talen og de flotte ord, men lad os prøve at kigge lidt konkret på det.
Der har jo igennem det sidste halve års tid været en meget omtalt sag på Aarhus Universitet.
En tysk musikprofessor påtalte og omtalte, hvor svage de musikstuderende egentlig var fagligt.
Det udløste jo efter noget tid en sand storm af indlæg, først i Politiken og siden i Weekendavisen, og så kørte den hele vejen.
Det blev desværre til en personalesag, men hendes anliggende var jo at påpege, at det faglige niveau på universiteterne ikke er godt nok.
Nu står Socialdemokraternes ordfører så og siger, at det kan vi sagtens løse.
I Dansk Folkeparti har vi forsøgt at få svar fra ministeren, men ministeren vil ikke rigtig gå ind i det.
Derfor er vi selvfølgelig glade for, at ministeren og Socialdemokratiet er med på indholdet i forslaget til vedtagelse.
Men med udgangspunkt i sagen fra Aarhus, er der så ikke nogle problemer på universiteterne, som vi ikke bare kan løse med flotte ord?
Kirsten Brosbøl (S), 2012-05-11:
Det er afgørende, at vi konstant stiller krav til universiteterne om at udvikle kvaliteten af uddannelserne.
Det vil den her regering også gøre, og det vil Socialdemokraterne også medvirke til at gøre.
Det er jo sådan, at der løbende er diskussioner, og det synes jeg sådan set er sundt, på de forskellige uddannelser om, hvorvidt man nu har det rigtige indhold i uddannelsen, om man har mulighed for at udfordre de studerende mere på den her uddannelse.
Jeg synes sådan set, at det er sundt, at man løbende diskuterer det.
Så har vi jo et akkrediteringssystem.
Vi har jo et politisk armslængdeprincip i forhold til sådan at gå ned i detaljerne på de enkelte uddannelser og blande os i, om der nu også er det, der skal være af indhold i uddannelserne.
Der har vi jo et akkrediteringssystem, som sikrer, og som skal sikre – hvad skal man sige? – at der hele tiden er en kvalitetskontrol af indholdet af uddannelserne.
Det er vi jo så i gang med at diskutere hvordan vi kan forbedre.
Jane Heitmann (V), 2012-05-11:
Tak til ministeren.
Jeg har hørt samtlige ordførere her tale imod Dansk Folkepartis forslag.
Jeg har også hørt ministeren tale for en fælles beretning, og vi har hørt flere positive tilkendegivelser til det, og det er bestemt værd at overveje.
Men jeg synes lige, at jeg bliver nødt til at spørge ministeren: Hvad er det helt konkret, der har ændret sig fra maj 2011, hvor S og SF foreslog en national handlingsplan, til maj 2012, hvor jeg ligesom kan fornemme, at flere taler for en fælles beretning?
Hvad er det helt konkret, der har ændret sig?
Mette Bock (LA), 2012-05-11:
Jeg mener ikke, at det skal koste skatteyderne noget, men jeg mener, at hvis vi laver en ordning, hvor universiteterne har større mulighed for det selv, ikke bare af driften, men også i forhold til anlæg, at indgå lejemål osv., og hvis vi opnår en sådan fleksibilitet i den ordning – og jeg ved, at adskillige universiteter, det er ikke alle, men det er adskillige, ønsker ejendomsretten til deres egne bygninger – vil vi samlet set ud fra en samfundsøkonomisk vurdering spare penge, som med fordel kan anvendes til forskning og uddannelse.
Det er midler, som vi i høj grad får brug for fremover.
Men jeg forestiller mig ikke, at skatteyderne skal betale mere.
Jeg forestiller mig en effektivisering og afbureaukratisering, som gør, at alle parter får mere ud af en ændret ordning.
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-11:
Jeg takker for Venstres imødekommenhed med hensyn til en beretning.
Det, der vel først og fremmest har ændret sig, er, at den daværende regering på baggrund af den diskussion heldigvis tog initiativ til at lave en stor informationskampagne, oprette en hjemmeside og gøre det meget lettere for de danske borgere rent faktisk at orientere sig i det her.
Jeg synes, at forslagsstillerne meget præcist gør opmærksom på, at det ikke er, om jeg så må sige, rocket science at gøre noget ved det her.
Man kan faktisk gøre noget ved det for forholdsvis overkommelige penge.
Vi har kørt kampagner i tv, og vi har rettet direkte henvendelse til alle kommuner.
Det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget i de sidste år.
Der er faktisk sket en hel masse.
Det er ikke det samme, som at vi ikke kan gøre mere.
Som jeg også har svaret på et direkte spørgsmål, har vi har sådan set kørt den største informationskampagne i kongerigets historie på det her område i det sidste år.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-11:
Liberal Alliance fremsætter i dag beslutningsforslag nr. B 64 om universiteternes selveje.
Venstre er optaget af at sikre de bedst tænkelige rammer for universiteterne og deres økonomi, og derfor bakker vi også op om, at regeringen undersøger og fremlægger mulige modeller for selveje.
I forbindelse med universitetslovens vedtagelse og omstændigheder om Danmarks Tekniske Universitets selveje er der grundlag for og erfaringer med drøftelser omkring det universitære selveje.
Bygninger spiller en væsentlig rolle, når det gælder universiteternes økonomi, og hvordan universiteternes midler anvendes mest effektivt.
Det handler om at tilvejebringe solide faciliteter, der er tidssvarende for studerende, forskere og ansatte.
Det kan være faciliteter i form af laboratorier, undervisningslokaler og kontorer, som kan indgå i en helhedsplanlægning fra universiteternes side.
I lyset af dette giver det ikke mening, at universiteterne har den uden sammenligning dyreste og mest rigide model for bygningsforvaltning i den danske universitetsverden og uddannelsesverden.
Derfor opfordrer Venstre regeringen til at revidere SEA-ordningen, dvs. den ordning, som statens ejendomsadministration arbejder efter.
Venstre kan bakke op om beslutningsforslagets overordnede intentioner, men vi ønsker, at regeringen fremlægger forskellige muligheder for økonomiske modeller, og indtil de foreligger, vil vi afvente en endelig model for selveje.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Tak for det.
Jeg tror, det meste er sagt allerede.
Universitetsloven giver allerede i dag universiteterne mulighed for at overtage deres egne bygninger, og der er også allerede i universitetsloven beskrevet en proces og rammevilkår for eventuel bygningsoverdragelse.
Og som ministeren gjorde rede for, har der kun været én konkret henvendelse om overtagelse af bygningerne, og det pågældende universitet gik ikke videre med denne anmodning.
Det fremgår også af bemærkningerne til universitetslovens § 30, at overdragelse af statens bygninger til universiteterne som udgangspunkt skal være udgiftsneutral for staten.
Vi mener ikke, at det giver særlig god mening, at staten skal sælge sin ejendom med helt særlige rabatter til universiteterne, hvis det er det, der er intentionen.
Staten skal passe på sine penge, og derfor er Det Radikale Venstre imod beslutningsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2012-05-11:
Jeg tror, det meste allerede er sagt.
Der er jo allerede en mulighed for, at universiteterne kan overtage bygningerne, hvis de ønsker det, så det vil jeg ikke gentage.
Men derudover vil jeg sige, at vi i Enhedslisten har et principielt problem med øget selveje og selvejeprocesser.
Vi ser det som et led i en privatiseringsproces, som vi bl.a. har set føre til, at der fra Folketingets side bliver henvist til universiteternes selveje, selvbestemmelse og egne bestyrelser, når det kniber med kvalitet og økonomi, og at der fra universiteternes side bliver henvist til Folketinget, når der er mangel på penge.
Og det skaber altså en situation, hvor ansvaret falder ned imellem to stole.
Det er ikke noget, vi ønsker at udvide.
Tværtimod mener vi, at vi skal tage ansvar for universiteterne, herunder også for deres økonomi.
Det er noget, vi må tage ansvar for herinde.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-11:
Det er ikke sådan, når det går så hurtigt herinde.
Beslutningsforslaget har det sigte at give universiteterne mulighed for at overtage deres egne bygninger imod betaling af en andel af ejendomsvurderingen.
Universiteterne har allerede den mulighed med hjemmel i universitetsloven, hvorfor vi i SF ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Universitetsloven beskriver både proces og rammevilkår for en eventuel overdragelse, hvorfor vi fra SF's side ikke ser nogen grund til at ændre den på nuværende tidspunkt.
Status er i dag, at to universiteter ejer deres egne bygninger, nemlig DTU og CBS, og de øvrige seks er omfattet af statens ejendomsforvaltning, hvilket betyder, at de lejer bygninger af staten.
Billedet er dog alligevel ikke helt enkelt, da flere universiteter både lejer og ejer deres bygninger.
Særordningen blev indført tilbage i 2001, for at brugerne af statens lokaler ikke alene kunne få nogle incitamenter til at bruge pengene rigtigt, men også kunne få en mulighed for at professionalisere deres ejendomsforvaltning på tværs af universiteterne.
Fra SF's og dermed også fra regeringens side vil vi gerne styrke selvstyret, og derfor skal de enkelte universiteter også på dette område selv vurdere, hvilken ejendomsmodel der passer bedst.
Og universitetsloven giver allerede mulighed for både selveje og leje.