runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-02-22:
Vi må altså sige til os selv: I dag er det forbudt at tvinge nogen til at blive gift, og det skal det også være, for det der foregår rundt omkring, hvor unge, både mænd og kvinder, bliver presset ind i ægteskaber, er så modbydeligt.
Det er vi meget tilfredse med.
Men kan Venstres ordfører ikke se, at den definition, man har besluttet sig for at bruge, nemlig at det kun drejer sig om fysisk vold, om trusler om vold og om indespærring, slet ikke dækker det, som de her unge mennesker bliver udsat for?
Man risikerer altså nu at få en lov, som ikke virker; den vil være hullet som en si.
Ud over de her forhold, hvor det kun er den fysiske vold og trusler om vold, som vil blive strafbare, er der et andet element, nemlig det, der drejer sig om religiøst indgåede ægteskaber, som er forestået af en imam, og som slet ikke har juridisk gyldighed.
Alle de ægteskaber, som vi jo ved også findes, vil heller ikke blive forbudt.
Er det, Venstre er i gang med lige nu, ikke bare at sende et signal om, at man gerne vil være hård, og at man gerne vil virke, som om man gør noget mod tvangsægteskaber.
Men virkeligheden er jo, at man slet ikke gør nok.
Der er jo i det, som regeringen lægger frem her, ingenting, der ændrer virkeligheden for de unge mænd og kvinder, der bliver tvunget ind i ægteskaber.
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-22:
Jeg vil svare fru Karen Hækkerup, at forskellen på dette lovforslag og det beslutningsforslag om at indføre en særlig paragraf om forbud mod tvangsægteskaber, som tidligere har været fremsat af Det Radikale Venstre, er, at det her jo vil have en reel effekt, fordi der vil være nogle - det må vi gå ud fra - der bliver dømt.
Og når de så bliver dømt, vil de blive dømt hårdere med det her forslag, der fordobler straffen, end med det tidligere forslag.
Som jeg sagde i mit indlæg, så sender det et meget vigtigt signal, og det synes jeg er enormt vigtigt. Vi kan også se i statistikkerne, at det er et signal, som har effekt - i hvert fald kan man se, at der er flere unge med indvandrerbaggrund, der vælger at blive gift med en person, der er bosat her i landet.
Uagtet der ikke er nogen, der er blevet dømt efter den her paragraf, så tror jeg, at forslaget virker.
Og det er også derfor, vi så sender et forstærket signal for at få en forøget effekt.
Karen Hækkerup (S), 2008-02-22:
Venstres ordfører siger selv, at den lov, der allerede findes i dag, og som jo i princippet gør det forbudt at tvinge nogen til at gifte sig, aldrig har været anvendt.
På trods af vi har haft en regering, som har sagt, at man ikke vil indføre et begreb om tvangsægteskab i loven, fordi det allerede er forbudt, så har vi altså nu fået syn for sagen: Der er aldrig nogen, der er blevet dømt for at have tvunget andre til at indgå ægteskab.
Man kan spørge sig selv, om det er, fordi man ikke tror, at der i Danmark overhovedet er nogen, der er blevet tvunget til det.
Og der må jeg for egen regning bare sige, at det tror jeg bestemt ikke på.
Når jeg læser høringssvarene igennem og ser, hvad krisecentrene og andre skriver, så findes der tvangsægteskaber - og endda i et stort omfang - i Danmark.
Jeg er meget bekymret for, at den ændring, som loven lægger op til, kun vil gøre det strafbart, hvis der er udøvet vold, eller hvis der har været trusler om vold, eller hvis nogen er blevet frihedsberøvet.
Synes Venstre ikke, at man skulle overveje at udvide dette begreb - altså de ting, som det skal være muligt at straffe for - til også at dække nogle af de mere bløde former for pression, som bl.a. kvindekrisecentrene anfører er noget, der ville kunne forandre virkeligheden for de kvinder og også unge mænd, som tvinges ind i ægteskaber?
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-22:
L 68 har til formål at fordoble strafferammen for tvangsægteskaber.
Tvangsægteskaber er en af de værste former for frihedsberøvelse, man kan forestille sig, og Venstres politik på området er klar: Vi kan ikke og vil ikke acceptere tvangsægteskaber og frihedsberøvelse af unge kvinder, og da slet ikke på dansk grund.
Det er derfor vigtigt, at straffen for tvangsægteskaber er klar konsekvens og står mål med forbrydelsen, og det er dette lovforslag et skridt i den rigtige retning af.
Er det ikke blot signallovgivning?
Det er muligt, at det er signallovgivning, men hvis der er et sted, vi skal sende stærke signaler, så er det da netop i forhold til tvangsægteskaber.
Disse argumenter samt de positive høringssvar, særlig fra organisationer, som til daglig har at gøre med ofrene for tvangsægteskaber, gør, at Venstre kan give forslaget sin største støtte.
Lene Espersen (KF), 2008-02-22:
Jeg vil også til det her lovforslag takke for den brede opbakning.
Det er fuldstændig korrekt, som mange af ordførerne har været inde på, at det her forslag jo egentlig er et forslag, der viser, at vi fra dansk side er langt foran EU, når det gælder dyrevelfærd.
Vi har jo allerede i dag et forbud mod markedsføring og import af hundeog katteskind i Danmark, og hvis man lige skal fremhæve det, synes jeg også, det er vigtigt at få sagt, at det selvfølgelig er godt, at der nu er kommet en EU-forordning, at EU er med på vognen, og at der bliver et generelt forbud mod hunde- og katteskind i hele EU.
Det er klart, at vi stadig væk vil vælge at gå videre end EU med vores forslag, og det holder vi fast i af hensyn til dyrevelfærden.
Det er fuldstændig korrekt, hvad hr. Christian H. Hansen indledte med at sige, nemlig at den her sag sådan set er en, der blev startet op i sin tid af Dansk Folkeparti og blev diskuteret her i Folketingssalen.
Specielt efter et program, der var på en af de landsdækkende tv-kanaler, blev der en meget, meget stor underskriftindsamling for, at det var en problemstilling, vi tog hånd om her i Folketinget.
Jeg modtog over 200.000 underskrifter for at sikre, at der kom et forbud, og det var jo selvfølgelig efter de grufulde billeder, som fru Karina Lorentzen også fortalte om, hvor man så hunde blive flået levende, fordi deres skind og pels skulle bruges til produktion af legetøj og andet.
Vi er da glade for, at EU nu i hvert fald delvis er med på vognen og sætter dyrevelfærd over hensynet til erhvervslivets produktioner og det materiale, de bruger, og vi kan kun håbe på, at det her spreder sig til resten af verden, så vi kommer de dyremishandlinger til livs.
Jeg vil gerne takke Folketinget for den brede opbakning til, at vi sikrer, at EU-forordningen så også gælder i Danmark.
Naser Khader (NY), 2008-02-22:
På den baggrund kan jeg meddele, at Ny Alliance stemmer for lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Bente Dahl (RV), 2008-02-22:
I denne del af verden anser vi hunde og katte for kæledyr, og vi bryder os ikke om at bruge deres skind som beklædning.
Yderligere er det sådan, at dyrene angiveligt i de lande, hvor de bliver - hvad skal jeg sige? opfostret med henblik på skindproduktion, har nogle kummerlige forhold.
Derfor kan jeg meget kort sige, at det her forslag er et forslag, som Det Radikale Venstre støtter.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-22:
Ordføreren har et ganske udmærket kendskab til dansk ræveavl og har også færdedes på rævefarme og kender godt til de faktiske forhold.
De tiltag, som vi skal gøre, skal vi gøre i samarbejde med Dansk Pelsdyravlerforening, sådan at vi sikrer, at vi har en ordentlig, human produktion af ræve i Danmark.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Christian H. Hansen i.
Dernæst vil jeg bare sige, at hvis vi her i Danmark går hen og lukker for ræveavlen, så er det sådan, at eksporten og produktionen af ræve vil blive henvist til Kina, og Kina har ikke forhold overhovedet, der lever op til de forhold, som man har her i Danmark.
Det må jeg bare lige sige.
Derfor skal vi virkelig tænke os om, inden vi går hen og laver nogle regelsæt for dansk ræveproduktion, sådan at vi bare får det eksporteret.
For vi skal huske på, at uanset hvor ræven befinder sig, om det er i Danmark eller Kina, så skal der være ordentlige forhold i produktionen.
Men vi skal have organisationerne med, når vi taler om det her.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Ja tak.
Det er godt at være nuanceret, og det lykkedes virkelig for ministeren synes jeg, alle synspunkter kom op at vende her.
Det er godt, at alle børn nu skal have lektier for, for så er den debat, om det er godt eller skidt, slut, og det er godt, at de får hjælp, for så slipper de for at sidde med det derhjemme i familier, der ikke forstår, hvad de laver.
Det er godt, at de får lektier for derhjemme, for så kan de sidde og snakke med forældrene om det.
Det er godt, at vi blander os udenom.
Det er godt, at vi blander os.
Er det noget, vi skal gøre en indsats for at sikre, at alle børn, der har et behov, kan få?
Kunne dette noget, vi skal gøre, handle om at udstikke nogle retningslinjer fra f.eks. regeringens side for, at det så man gerne gjort, og så, når man udstikker retningslinjer, så lade pengene følge med?
Karen Hækkerup (S), 2008-02-22:
Tak for det første svar, det synes jeg lyder fint.
Jeg vil gerne spørge til en sidste ting, som jeg også nævnte i mit eget ordførerindlæg, nemlig at der findes en form for tvangsægteskab, som ikke foregår, ved at man bliver gift, ligesom man normalt gør i Danmark, men ved at man har en imam til at forestå en shariaægteskabslignende vielse, som også går ud over mindreårige.
Jeg står her med høringssvaret fra Landsorganisationen af Kvindekrisecentre, som skriver, at de er vidende om, at mindreårige tvinges ud i de her tvangsægteskaber, som altså ikke er ægteskaber set i forhold til dansk lovgivning, fordi de ikke har været nede på kommunekontoret for at blive gift, men er blevet viet af en imam.
De her unge mennesker, som er blevet presset ud i de her religiøse ægteskaber, er ofte mindreårige, men de vil ikke blive hjulpet af det forslag, som regeringen har fremsat, fordi det religiøse ægteskab ikke vil blive forbudt.
Er det noget, som bekymrer Dansk Folkeparti, ligesom det bekymrer Socialdemokraterne, at loven ender med at blive lige så hullet som en si, for hvis man bare truer folk eller nøjes med at vie i dem i religiøse ægteskaber, vil det ikke være strafbart?
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Undskyld jeg siger det, men det er jo ikke mit ansvar, hvis fru Pernille Frahm er forvirret.
Jeg er ikke forvirret.
Jeg har beskrevet hele den frodige aktivitet, der har været de sidste 6 år på netop det her område.
Jeg har som integrationsminister og nu som undervisningsminister selv været med til det.
Det er jo kolossalt, hvad der er stampet op af jorden, ikke mindst på frivillig basis, og det var skam ikke så let i starten; jeg har besøgt kommuner, hvor frivillige havde svært ved at få lov til at hjælpe eleverne, fordi der var modstand imod blandt nogle af de professionelle, men den mur, den is, er nu brudt, og nu finder man rundtomkring vidt forskellige modeller, som alle har det til fælles, at de er målrettet de elever, der har mest behov.
Så er det spørgsmålet, om vi så fra statens side skal komme og sætte det hele i system, indføre en ret, give kommunerne et beløb over bloktilskuddet og sige: Så skal I alle sammen til gengæld gøre sådan og sådan.
Det er det, jeg synes er overflødigt.
Og min argumentation er, at der allerede foregår så meget, at det er overflødigt.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Nu snakker jeg jo ikke om de forældre, der af en eller anden grund ikke vil, eller som er lidt kantede, og som man kan snakke med i en skole-hjem-samtale.
Nu snakker jeg om de forældre, der i virkeligheden faktisk meget, meget gerne vil, men som af en eller anden grund ikke evner det.
Det er jo de børn, vi har brug for at gøre noget ekstra for, og det er derfor, vi ikke bare kan sige, at det må ildsjælene klare, eller at det må det frie initiativ klare, eller at det må systemet klare, sådan som det er nu.
Det er derfor, vi prøver at gøre opmærksom på, at vi har et problem.
Er ordføreren uenig i, at der en opgave her, som vi ikke løser nu?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-22:
Der er overhovedet ingen tvivl om, at man allerede i dag påtager sig en stor, stor opgave, og der har skole-hjem-samtalerne jo en meget, meget stor indflydelse på, hvordan og hvorledes undervisningen i virkeligheden skal forløbe.
Men selvfølgelig kan de hjælpes yderligere, og det tror jeg rent faktisk også at kommunerne gerne vil, men helst uden indblanding herindefra.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg vil også gerne lidt ind på det her med, at det er forældrenes ansvar.
Vi snakker jo netop om den vigtige opgave, det er at prøve at bryde den negative sociale arv.
Og der er brug for, at man gør en ekstra indsats på det område.
Mener ordføreren virkelig, at det så er tilstrækkeligt at kaste det her tilbage til at være et forældreansvar, eller mener ordføreren, at hvis vi vil bryde den sociale arv, så er vi nødt til at påtage os en opgave?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-22:
Det er selvfølgelig svært at sikre hundrede procent, men jeg blev glad for, at der før blev sagt - jeg mener, at det var fru Christine Antorini, der sagde det - at der var ildsjæle i folkeskolesystemet, og det er der i hvert fald også.
En af de ting, man rent faktisk kan bruge, er jo netop elevplanerne, for nogle af lærerne bruger rent faktisk elevplanerne - det har jeg da i hvert fald set - til at gå ind og se på, hvordan den enkelte elev fungerer, ikke bare bogligt men også socialt.
Og der er det rent faktisk, at ildsjælen, den dygtige lærer, kan gå ind og tilrettelægge en undervisning, sådan at man ikke nødvendigvis overbebyrder lige præcis disse elever med lektier, hvis man ved, at der er et problem i hjemmet med det.
Og det er altså også der, hvor man skal tilrettelægge undervisningen individuelt.
Det kunne være en mulighed, men der er sikkert også masser af andre muligheder.
Jeg er enig i, at man altid kan udvikle sig og gøre tingene bedre.
Hvis det er det niveau, fru Pernille Frahm rent faktisk taler om, så vil jeg sige, at man jo netop tager hånd om dem ude i kommunerne; så prøver man virkelig at arbejde med dem.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at de ressourcer, der er, skal målrettes de svageste og dem, der rent faktisk har brug for lektiehjælp.
Så må man jo også gå ind i elevplanerne og måske revurdere, om den enkelte elev i virkeligheden skal have så mange lektier for.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Ordføreren kom lidt ind på det med forældreansvar, og der tror jeg, at vi alle i salen er enige om, at et forældreansvar er ret vigtigt.
Det kom jeg også selv ind på før.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan kan vi sikre, at forældrene laver lektier med børnene?
Og det er altså de forældre, hvis børn i forvejen har det rigtig, rigtig svært.
Det er jo den der negative sociale arv, jeg snakker om, og den er jo sikkert gået igen, så det vil sige, at de forældre, der har de her børn, også har det utrolig svært.
Og de står måske af - og det kan være ret tidligt i forløbet når børnene kommer op i nogle højere klasser.
Hvordan sikrer vi, at vi får dem med, som vi gerne vil have med?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-22:
SF fremsætter forslag om at oprette tilbud om lektiehjælp til alle i folkeskolen.
Forslaget er i udgangspunktet ganske sympatisk.
Men jeg er imidlertid ikke enig i, at løsningen på disse spørgsmål skal betragtes som en ny opgave for kommunerne.
Det er jo ikke småpenge, der her er tale om.
SF anslår selv, at det vil kræve en merbevilling på ca. 600 mio. kr. årligt.
SF mener, at disse 600 mio. kr. skal udbetales til kommunerne over bloktilskuddet, men der er jo ingen garanti for, at pengene så bruges til netop dette formål, eftersom penge, der overføres via bloktilskuddet, ikke er øremærkede.
Jeg mener, at der allerede i dag er penge til rådighed for kommunerne og deres folkeskoler.
Disse penge skal naturligvis bruges med omtanke.
Det er op til kommunerne at prioritere, hvor mange ressourcer der skal bruges på lektiehjælp, men jeg er enig i, at de ressourcer, der afsættes til formålet, primært bør målrettes de bestemte grupper af børn og unge, som har mest brug for lektiehjælpen.
Vigtigt er det, at lektier ligesom den øvrige del af undervisningen skal tage udgangspunkt i klassens, i gruppens og i den enkelte elevs behov og forudsætninger.
Jeg har faktisk kendskab til nogle lærere, som giver forskellige elever forskellig mængde lektier for.
Mængden er tilpasset den enkelte elevs plan, hvilket jeg rent faktisk mener er et godt udgangspunkt for en rigtig god undervisning.
Men lektier er faktisk et vigtigt bindeled mellem skoler og forældre.
Derfor skal forældre også være på mærkerne med lektiehjælpen, hvilket også giver forældrene en løbende status over barnets kunnen og ikke mindst funktion i klassen.
Det er stadig væk forældrenes ansvar, at børnene møder udhvilede og forberedte i skolen hver dag, det er ikke lærerens ansvar.
Folkeskoleforligsparterne har nylig indgået en aftale, som vi har hørt om, også om lovændringer på skolestartområdet, hvilket indebærer forslaget om, at kommunalbestyrelsen skal formulere mål- og indholdsbeskrivelser for SFO’ernes pædagogiske virksomhed.
Den enkelte kommunalbestyrelse vil derfor nu få anledning til at drøfte og tage stilling til, om og i hvilken udstrækning det er relevant at prioritere lektiehjælp i kommunens SFO’er.
På denne baggrund kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget fra SF.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg har ikke forstået, hvad Socialdemokraterne mener.
Det har jeg ikke.
Jeg synes, det er positivt, at Socialdemokraterne selv har forstået, hvad Socialdemokraterne mener.
Det gør trods alt, at der er lys for enden af tunnellen.
Med hensyn til hvad Dansk Folkeparti selv vil, så vil Dansk Folkeparti bl.a. det, som vi lige har indgået en aftale om med regeringen og Socialdemokratiet.
Vi synes, det er en udmærket aftale.
Vi synes, at den aftale trækker i den rigtige retning.
Omkring halvdelen af SFO'erne har i dag et tilbud om lektiehjælp.
Vi har fået skrevet ind i formålsbestemmelsen for fritidshjemmene, at de skal give mulighed for lektielæsning, og nu kommer der så et yderligere initiativ fra forligskredsen om, at man har en forventning om, at kommunerne nu sætter gang i lektiehjælpen.
De skal formulere mål- og indholdsbeskrivelser for SFO'erne.
Det er ikke bare et spørgsmål om, hvad man vil fremadrettet, men også et spørgsmål om, hvad man vil nu, nemlig de ting, der skal til at virke nu.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Så vil jeg gøre hr. Martin Henriksen opmærksom på, at Socialdemokratiet har meldt ud, hvad vi gerne vil.
Det er klokkeklart, det har vi gjort i forliget, det har vi gjort her, og det er der ikke nogen der er i tvivl om.
Det skal han have tak for.
Men det sidste spørgsmål, jeg vil stille - som også fru Christine Antorini stillede, og som hun ikke fik svar på - er: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvad angår lektiehjælp?
Hvordan vil de virkelig få de svage med?
Prøv at give os et reelt svar.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre på det her område?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg synes, at det er noget helt fantastisk vrøvl, der kommer her, helt fantastisk.
Må jeg endnu en gang påpege, at Socialdemokraterne lige har været med til at lave en aftale på SFO-området, og så vidt jeg ved, er SFO noget, der foregår ved siden af den normale skolegang.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Når jeg hører, hvad ordføreren siger, er jeg da i tvivl om, om ordføreren egentlig også selv ved, hvad ordføreren mener.
For jeg hørte ordføreren sige, at alt det her faglighed skal hentes i timerne.
Men man kan putte en masse timer i et barn, uden at det forstår ret meget, og så hjælper det altså ikke noget.
Dengang jeg arbejdede på landet, kunne jeg hælde nok så meget benzin i dieseltraktoren, uden at der skete ret meget ved det.
Man er nødt til ligesom at tænke lidt anderledes.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at det hele kan hentes i timerne, og at man så ikke behøver gøre andet?
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Tak, formanden er tilgivet.
Jeg vil gerne takke for den konservative ordførers gennemgang af, hvad det egentlig er, vi har aftalt i folkeskoleforligskredsen om SFO og lektiecafe, for det er jo fuldstændig korrekt, som hr. Henrik Rasmussen beskrev det, i modsætning til hr. Martin Henriksen, der åbenbart ikke helt havde forstået konsekvenserne af det, at det, vi jo har vedtaget, er, at der nu skal komme en mål- og indholdsbeskrivelse af SFO, hvad vi hos Socialdemokraterne synes er rigtig godt, fordi der ikke har været nogen mål-og indholdsbeskrivelse før, og det betød, at det faktisk bare kunne være et pasningstilbud.
Nogle af de ting, som en kommunalbestyrelse skal drøfte, er bl.a. mulighederne for en eller anden form for lektieordning, og det er det, der ligger i det.
Det er et fremskridt i forhold til, som det er i dag, hvor det er ureguleret, men det er jo en lokal drøftelse, hvad man vil gøre ved det, og det er så langt, som vi er nået denne gang.
Det, jeg vil spørge den konservative ordfører om, er: I sommer blev vi så glade hos Socialdemokraterne, fordi fru Lene Espersen, den konservative chefideolog, var ude med et hårdt angreb på folkeskolen, men i den forbindelse pegede på, at der er brug for obligatorisk lektiehjælp.
Hvad er der sket med den holdning hos De Konservative?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-22:
For at være helt ærlig: Det ved jeg faktisk ikke, for jeg har ikke hørt den udtalelse fra fru Lene Espersen.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Det er jeg meget enig med ordføreren i, og jeg er også meget enig med ordføreren i, at den opgave at drive en skole selvfølgelig er en kommunes ansvar.
Det ansvar vil kommunen selvfølgelig også beholde, og det mener kommunen selvfølgelig heller ikke staten skal blande sig i.
Men jeg mener også, at staten har en opgave og et ansvar, og statens ansvar er i det her tilfælde at sørge for, at kommunerne har penge nok til at kunne give den service, som staten mener forældrene og børnene skal have.
Er fru Marianne Jelved ikke enig med mig i det?
Marianne Jelved (RV), 2008-02-22:
Jeg har ikke hørt mig selv sige det.
Jeg har talt om og bekræftet over for SF's ordfører, at der selvfølgelig kan bruges flere ressourcer.
Vi har selv foreslået det i vores eget finanslovforslag, som i går var til diskussion her i salen.
Men uanset det advarer jeg imod, at Folketinget område for område siger, hvordan skolen skal løse sine opgaver.
Det er den kritik, jeg har.
Jeg synes, vi skulle vise tillid til kommunerne og skolerne, til at de løser opgaverne og giver lektiehjælp til de børn, der har brug for det.
Det foregår faktisk i dag.
Jeg vil gerne finde 600 mio. kr. og dele dem ud til skolerne, men jeg vil så også gerne give skolerne mulighed for selv at bestemme, hvordan de vil bruge pengene.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg vil sige til ordføreren, at jeg, lige inden jeg blev valgt til Folketinget, har stået med de store opgaver omkring skolen som formand for det område.
Og jeg kan sige så meget, som at man prioriterer benhårdt derude.
Man kan også se, at mange egentlig glemmer vedligeholdelsen, fordi de hellere vil fokusere på det faglige, på gode forhold til lærerne og faglighed for eleverne.
Man prioriterer endda så benhårdt, at man laver kæmpestore distrikter og så glemmer alt om de lokale små samfund og meget af det, som virkelig er kvalitet for nogle mennesker.
Så den prioritering, som ordføreren virkelig ønsker, finder sted derude i rigtig rigtig høj grad, for
den er man simpelt hen tvunget til at foretage.
Den finder sted i langt højere grad, end man egentlig bryder sig om.
Derfor er mit spørgsmål: Mener De Radikale virkelig, at skolen har masser af penge?