runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Jeg kan godt forstå hr. Naser Khaders tilgang til Syrien, men hvis man kigger på hans partis handlinger, kan man se, at de selv har været med til at skabe en ufattelig masse illusioner.
Og det vil man blive ved med, hvis man siger, at der skal internationale landtropper ind.
Ikke engang hr. Naser Khaders egen regering vil være med til at sætte landtropper ind.
Der er jo ingen ud over kurderne, der vil slås på jorden, og så kunne man måske give dem et klap på skulderen ved f.eks. at fjerne dem fra terrorlisterne.
Det var da det mindste, man kunne gøre.
Eller man kunne give dem noget hjælp til genopbygning af Kobane og hjælp til at udruste sig bedre i den forsvarskamp, de udøver.
Jeg mener: Der skal jo være noget logik og noget substans i tingene.
For jeg er ellers enig i parolerne, men når ingen vil, hvad så?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Jeg tror, hr. Søren Espersen begår en stor fejl ved kun at definere opprioriteringen militært.
Vi har alle sammen en interesse i, at der ikke sker en militarisering af det arktiske område.
Det er faktisk under kontrol i øjeblikket.
Derfor er der også blandt de arktiske kyststater enighed om, at man skal have det under kontrol, og at man skal skabe politiske løsninger.
Derfor er jeg ikke tilhænger af, at vi begynder at militarisere området, men vi skal have større bevågenhed på det, og jeg tror bestemt, at overvågning – det kunne være satellitter, og det kunne være andre ting – skal man have mulighed for at diskutere med hensyn til arktiske.
Men det handler jo også meget om den politiske energi, som man bruger på det – og der skal bruges meget politisk energi på det område – f.eks. på hvilken måde Udenrigsministeriet prioriterer deres ressourcer på.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Altså, i min forståelse betyder det, at søværnet skal styrkes markant, at der simpelt hen skal bygges flere inspektionsfartøjer, og at der også skal være fregatter, som kan operere i det arktiske område.
Det kan også betyde mere overvågning fra luften, hvilket i øvrigt også kampfly kan bidrage til.
En del af det at have kampfly er jo også, at man opererer som overvåger.
Så jeg kunne godt tænke mig der kom noget lidt mere konkret.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Det lavpraktiske havde jo noget at gøre med flygtningesituationen nede i flygtningelejrene.
Det var i den sammenhæng, jeg nævnte det.
Så vil jeg sige, at det betyder, at det efter min mening skal prioriteres på bekostning af krigsdeltagelsen i Mellemøsten, som jeg mener vi skal nedprioritere, og så er der behov for, at man ser mere på Arktis.
Om det lige er søværnet, der skal have flere skibe eller mere kapacitet, skal jeg ikke kunne sige.
Det vil jeg ikke afvise.
Jeg tror, at det er lige så relevant at tale om overvågningsaktiviteter, beredskabsaktiviteter osv., så det synes jeg ikke at man skal lægge sig fast på nu.
Men jeg mener bestemt, at der er grundlag for, at vi både på udenrigspolitikken og på forsvarspolitikken går ind og diskuterer, hvordan vi, om jeg så må sige, kan prioritere nogle ressourcer anderledes.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Nu bruger hr. Holger K. Nielsen udtrykket lavpraktiske løsninger.
Det vil jeg gerne lige tage fat på i forbindelse med Arktis, for der bliver hele tiden sagt, at vi skal prioritere Arktis.
Hvad betyder det i SF's forståelse?
Betyder det, at søværnet skal styrkes markant ved det næste forsvarsforlig?
Eller hvad mener man, når man siger, at vi skal prioritere Arktis?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Nej, det vil være til alles fordel, ikke mindst Ruslands, også at få et øget handelssamarbejde.
Når jeg hiver den her Nord Stream 2 frem, er det, fordi det ikke kun er et spørgsmål om, hvad der er godt for Rusland, det er også et spørgsmål om, at det her vil være rigtig, rigtig skidt for Ukraine, der vil miste store indtægter.
Vi har ikke brug for kapaciteten, så man kan sige, at det er et rent geopolitisk ønske fra Rusland, som vi opfylder, uden at nogen andre egentlig får glæde og gavn af det.
Og det kan der være gode grunde til at gøre, hvis man gerne vil styrke økonomien og Ruslands mulighed for at agere, men måske skulle man gemme det som en gevinst eller en gulerod eller en belønning, om man vil, så Rusland måske træder ind i en lidt mere konstruktiv samarbejdssfære end den, man oplever i dag.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Nu kender jeg en del radikale, som beskæftiger sig ret meget med fredsog konfliktløsning, og de plejer at belære mig om, at det ikke drejer sig om at acceptere hinandens synspunkter, men at sætte sig ind i og forstå, hvordan modparten tænker.
Jeg tror, at Putin somme tider tænker, at det ikke er let at forstå, hvordan Venstreregeringen i Danmark tænker, ligesom vi tænker om ham, at der dog ikke er ret meget logik i det, han gør.
Vi har trods alt med en partner at gøre, som kun har et militær, der i styrke udgør 7 pct. af NATO's, som har en økonomi på størrelse med Italiens.
Skulle det være uoverstigeligt at gøre andet end at smadre hinandens handel, som vi er i gang med i øjeblikket?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Jeg håber, vil jeg sige, inderst inde og af hele mit hjerte, at den situation også vil komme og jo før, jo bedre.
Der er jo kun den løsning.
Rusland ligger, hvor Rusland ligger, vi ligger, hvor vi ligger.
Vi kunne have kæmpestor gavn og glæde af hinanden, og det er da helt sikkert den vej, vi skal.
Derfor skal vi også hele tiden have en udstrakt hånd og være klar til at forhandle med Rusland.
Men når jeg siger: Nu skal vi ikke bare smide alle de æg i kurven, vi har, ud og sige ja til noget, Rusland gerne vil have lige nu, så er det netop, fordi vi skal have noget at give den dag, hvor Rusland i stedet for at besætte andre lande, i stedet for at bombe løs i Syrien på de forkerte, i stedet for ikke at gå ind i nogle konstruktive samarbejder faktisk begynder at samarbejde.
Jeg tror bare med hensyn til udenrigspolitik, at hvis man ikke går ind for militære løsninger, skal man have noget andet i hånden, både som stok og som gulerod, om jeg så må sige.
Pia Adelsteen (DF), 2016-01-28:
Jeg har bare et kort spørgsmål: Vil Socialdemokraterne være villige til at kigge på de her principper, også omkring det, som jeg sagde at jeg syntes var et myndighedsansvar?
Det er altså netop det her med, at man som myndighed afviser noget og siger, at der skal gøres noget andet, men som i min optik i hvert fald også gør, at man har en smule ansvar for, hvad pokker det er, der så sker bagefter.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Det var derfor, jeg prøvede at nævne det, for når det ikke engang er muligt for hr. Naser Khader at overbevise en borgerlig regering, som måske er dem, der ligger tættest på Det Konservative Folkeparti, så er det jo en lidt vanskelig opgave.
Jeg mener: Er den eneste mulighed ikke at løse problemet i Syrien politisk?
Det vil sige satse alt på, at forhandlingerne kommer i gang, og at der kommer en våbenhvile, og at FN derefter kommer ind, så der måske kan komme en rigtig, rigtig langvarig fredsforhandling, hvor alle partier i Syrien er nødt til at være med for at finde deres sted.
Og jeg mener i øvrigt, at kurderne i Syrien jo også gør en vældig indsats.
De prøver at bygge op, samtidig med at de gør modstand.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Jo, men kurderne i Syrien er ikke over hele Syrien.
De er i Nordøstsyrien, og man kan ikke få dem med til at bekæmpe Islamisk Stat og andre terrororganisationer i andre dele af Syrien.
Der er de desværre ikke, men de er altså i Irak.
Men uanset hvad vi og andre siger, er det afgørende, hvad USA siger.
Og der håber jeg, at en af de præsidentkandidater, der taler om flyforbudszoner og humanitære korridorer, bliver den kommende amerikanske præsident, altså Hillary Clinton eller Rubio.
Det ville gøre en meget, meget stor forskel, for Obama har tjekket ud.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Ja, for jeg tror egentlig, at den interesse er dalet ganske betydeligt.
Altså, jeg husker, da jeg selv var værnepligtig i søværnet, at der var rigtig mange grønlændere om bord på diverse skibe og jo også i høj grad på de marinekuttere, der var ved Grønland.
Og jeg synes egentlig, det bør være en pligt.
Og jeg vil egentlig høre, om fru Aaja Chemnitz Larsen ikke synes, det er ganske rimeligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-28:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi har ønsket at være med til både finanslovsforhandlingerne, men også de forskellige forligsforhandlinger, og det er en linje, som vi kommer til at fortsætte.
I forhold til Grønland og forsvaret har vi også fra IA's side lagt op til, at vi gerne ser, at der er flere grønlændere i forsvaret.
Vi ønsker også, at man i Arktisk Kommando i Grønland gør endnu mere af det, man allerede har gjort noget af, nemlig at oplyse om, hvad det er, forsvaret egentlig laver.
For jeg tror også, det er en måde at sikre, at der er nogle flere, der får interesse for de opgaver, der er.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Jamen det glæder mig rigtig meget, at IA vil engagere sig og være med i forsvarsforligsforhandlinger, ligesom jeg heller aldrig har forstået, hvorfor man ikke har engageret sig i finanslovsforhandlingerne.
Jeg synes, det er helt, som det skal være, og det glæder mig meget, og jeg håber, man kommer med.
Var det så i den forbindelse måske på tide, at man indførte værnepligt i Grønland og på Færøerne?
Vi har været inde på det ved tidligere lejligheder.
Nu har man opnået selvstyre, og man har en hel masse, man kunne bidrage med ved også at lade unge grønlandske mænd stille som værnepligtige.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Men det hænger sammen.
Hvis du skal have styrke ved forhandlingsbordet, er det enormt vigtigt, at du har styrke på slagmarken.
Dem, vi gerne ville have skulle have indflydelse, de moderate, er jo enormt svage i øjeblikket på slagmarken.
Dem, der har størst indflydelse, er de islamistiske grupper, det er Assad og andre, så hvis vi gerne vil have, at de moderate skal have noget at skulle have sagt, er det vigtigt, at de også er styrket på slagmarken.
Men det, der optager mig allermest, før vi får en løsning, for jeg tror ikke, det er noget, der kan ske i løbet af 5-10 år, er, at vi beskytter de 10 millioner, der flygter fra sted til sted, og den bedste måde at beskytte dem på er at indføre flyforbudszoner og humanitære korridorer, og det kræver landtropper til at beskytte landområderne.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
For mig er det jo væsentligt, at der netop er et fundament at bombe ud fra.
Altså, hvis vi vælger at bombe for at sikre og vinde freden, skal der ligesom være en eller anden overskuelig horisont, hvor man så kan se, at det kommer til at hjælpe.
Det er der, vi i Alternativet er meget, meget usikre på, hvad det kommer til at hjælpe, når det er så blandet en pulje af folk, der sidder og forhandler.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, om det ikke i øjeblikket ser ud til, at det er formålsløst at bombe for at vinde freden.
Det at indsætte landtropper lyder i mine ører frygteligt, men jeg kan godt være enig i, at det måske er det, der skal til, hvis man skal bruge militær.
Men er det ikke en politisk løsning, der skal til?
Anerkender ordføreren, at ofte, hvis vi bomber, kommer der måske to nye terrorister i stedet for?
Det er jo ofte et udsagn, vi hører.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Det er korrekt, som spørgeren siger, altså det er jo en stedfortræderkrig.
Det er jo ikke dem, der har allermindst indflydelse i Syrien, og det er syrerne, og især dem, der faktisk dominerede gaderne de første 11 måneder.
Det er andre magter, der jo i øjeblikket har den største indflydelse på det, der sker i Syrien.
Tag nu den delegation, som skal forhandle fred.
Det er jo Saudi-Arabien, der sidder og udpeger, hvem der skal være med til at forhandle.
Det er jo dem, der har udpeget forhandlingslederen.
Vi har iranerne, der har enorm stor interesse der, og tyrkerne, russerne, franskmændene, nabolandene, så det er stedfortræderkrig i ordets bogstaveligste forstand, og så længe de der stedfortrædere kan se en interesse i at fortsætte, så fortsætter de.
Derfor er det vigtigt, og det kunne være perfekt, hvis dem, der styrer tingene udefra, kunne sidde rundt om et bord og gennemtrumfe en løsning.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Jeg har altid beundret ordførerens mod til netop at sige tingene, som han føler det, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ind til den situation, vi har i Mellemøsten lige nu, hvor jeg også er vidende om, at ordføreren har en ganske nuanceret viden om, netop hvad det er for konflikter, der foregår.
Hvad er det for stedfortræderkrige, der egentlig finder sted dernede?
Jeg ved godt, at der kun er 2 minutter til at svare på det, men hvad er det i ordførerens øjne for interesser, der er på spil?
Jeg er meget optaget af de særinteresser, der gør, at det er meget svært at løse konflikter.
Så i ordførerens øjne hvad er det så for interesser, der er på spil eksempelvis i Syrien?
Rusland blev nævnt før, men hvad er det for andre interesser, ordføreren ser?
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Jamen det er en myte, at diktatorerne beskytter mindretallene.
De fleste kristenforfølgelser i Egypten var under Mubarak.
Der er mange kristne, der flygtede fra Irak under Saddam Hussein – assyrerne flygtede til Sverige.
I 1970, da Assad kuppede sig til magten, boede der i Syrien 3,5 millioner syriske kristne og 10.000 jøder.
Da det arabiske forår startede, var det nede på 2,5 millioner kristne og 50 jøder.
De beskytter kun deres egne mindretal.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Men det kunne måske også være, at det var, fordi han på en eller anden måde lod alle de enkelte grupper i Syrien, hvad enten det nu var religiøse eller etniske grupper – kristne, drusere osv. – være i fred og også beskyttede dem.
Det kunne i virkeligheden være en forklaring på, at Vesten syntes, at den her sekulære diktator ikke var så ringe endda.
Jeg er godt klar over alt det, der så skete bagefter, med kemiske våben og tøndebomber og alt, hvad der bliver sagt, men jeg er interesseret i den der tid inden da.
Det tror jeg også hr. Naser Khader er enig med mig i.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Det var, fordi Vesten lod sig snyde af facaden.
Som nogle af mine kolleger sagde, da vi besøgte ham: Han ligner ikke en rigtig diktator, og han taler engelsk og smiler.
Men han er en diktator.
Han har været med til at slå rigtig, rigtig mange syrere ihjel og fængsle folk, og han styrer hårdhændet et land, han har overtaget efter sin far.
Så han er en diktator, selv om han ikke ligner de klassiske diktatorer.
Men Vesten har jo været gode venner med alle andre diktatorer, ikke kun Assad, lige siden 2001.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Vi taler om Assad, og vi havde også en samtale om ham tidligere.
Hvis vi nu prøver at skrue tiden tilbage til før det arabiske forår, vil jeg gerne have hr. Naser Khader til at forklare – for jeg ved, at han er ekspert på de her områder – hvorfor Assad var så populær i Vesten; hvorfor flokkedes alle Vestens ledere om ham og gav ham alle mulige klap på skulderen og lavede store features med ham og hans engelsktalende kone i alle mulige magasiner?
Hvorfor elskede Vesten Assad så højt før det arabiske forår?
Christian Poll (ALT), 2016-01-28:
Men i dag er det jo allerede sådan, at man skal kigge på de her otte hensyn, som jeg forstår lovgivningen, og det er vel nogle af den type hensyn, altså på det almene i forhold til den private ejendomsret.
Jeg vil sige, at hvis det bliver den meget direkte grundejertilgang, kommer det jo igen til at afhænge meget af, hvad den her enkelte grundejer egentlig kan magte i forhold til f.eks. at presse på for sin sag, hvor andre grundejere vil være dårligere stillet.
Hvis man tager den objektive tilgang, vil alle i højere grad kunne blive behandlet lige ud fra nogle objektive kriterier, som meget vel kunne være en blanding af de otte hensyn, vi allerede har.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-01-28:
Det, jeg forstår på hr. Christian Poll, er, at så skal sådan et nationalt råd ind og beslutte, om man skal have lov til at kystsikre sit sommerhus eller ej, eller hvorvidt man skal flytte til et andet område, som fru Maria Reumert Gjerding var inde på, og der må jeg bare sige, at det er jeg imod.
Jeg er helt med på, at den enkelte lodsejer i dag har nogle overvejelser i forhold til prisen på sommerhuset og muligheden for at kystsikre osv., men jeg tager stærkt afstand fra, at det skal være sådan et nationalt råd af gode, velmenende mennesker, der skal have den bestemmelsesret.
Christian Poll (ALT), 2016-01-28:
Tak for det.
Men så vil jeg gerne lige høre ministeren om noget, for jeg er umiddelbart lidt skuffet over, at ministeren tager det så ilde op, at vi gerne vil lave et kystråd og vi gerne vil kigge lidt mere objektivt på tingene, for det hele handler jo om balancen imellem det, man kunne kalde vores fælles værdier, det, at vi alle sammen har adgang til en kystlinje, som nødig skulle blive en stor samling af tekniske elementer, og så selvfølgelig den private ejendomsret.
Jeg tænker, at det kan blive meget dyrt nogle steder at blive ved med at holde fast i, at kysten skal gå hertil, koste hvad det vil, fordi der nu ligger tre sommerhuse der; hvor dyrt jo kan ende med at blive dyrt for samfundet.
Det kan også ende med at blive grimt.
Kan ministeren ikke se, at der kan være visse steder, hvor det kan være nødvendigt, at man simpelt hen må afskrive det her område, og at det i virkeligheden har været indregnet i prisen, når man køber et sommerhus, at man godt ved, det går den vej.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-28:
Jeg har såmænd ikke nødig at gå tilbage og læse det.
Jeg hørte jo, hvad jeg selv sagde, og jeg kunne også se på Per Sørensen dernede, at han tog det med et smil.
Sådan er det nu engang, når vi debatterer.
Jeg vil bare sige, at jeg selvfølgelig respekterer, at man nu har iværksat en analyse.
Jeg har bare ikke været enig i, at man skulle iværksætte den.
Jeg har arbejdet med det her i 9 år, og jeg har altså en del viden om kystsikring.
Det har Kystdirektoratet også.
Jeg aner ikke, hvad man skal bruge en analyse til, medmindre det er for at vinde tid.
Og det tror jeg det er i det her tilfælde.
Maja Panduro (S), 2016-01-28:
Det er så måske også vigtigt, at det er det rigtige, vi gør, og at vi ikke bare gør noget for at gøre noget.
Jeg er glad for, at privatisten siger, at han trods sit udbrud kan bakke op om den analyse, som er på vej, og som skal give os et fælles beslutningsgrundlag for forhåbentlig her på saglig og ordentlig vis at kunne drøfte det og lægge en ordentlig strategi for Danmarks kystbeskyttelse fremover.
Jeg vil bare sige, at hvis man siger, at det ikke var en anklage mod Kystdirektoratet, og at det, man sagde før, ikke var voldsomt, så synes jeg, at ordføreren skulle gå tilbage og læse, hvad det var, han fik sagt.
For jeg synes faktisk ikke, det var i orden over for dygtige medarbejdere.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-28:
Jeg vil sige to ting.
Jeg anklager ikke Kystdirektoratet for noget som helst.
Det tror jeg ikke man har, så det er ikke nogen anklage.
Det var et spørgsmål.
For jeg er sikker på, at Kystdirektoratet løbende faktisk udfører de undersøgelser og analyser af den danske kyst; det er jo for pokker det, Kystdirektoratet er til for.
Så det var ikke nogen anklage.
Det var bare et spørgsmål ud i det blå om, hvorfor pokker man har iværksat en dyr analyse.
Til sidst vil jeg sige, at ud over at være privatist lige nu er jeg også en del af Dansk Folkeparti, og selvfølgelig står jeg bag det forslag til vedtagelse.
For det er dog en tilkendegivelse af, at der er folk, der gerne vil arbejde konstruktivt med det her.
Men jeg kunne måske godt have tænkt mig, at den havde været lidt skarpere i sin formulering, i stedet for at man bare lader det hele munde ud i, at man afventer en analyse.
For verden kan jo ikke gå i stå, indtil vi har den analyse.
Vi er nødt til at gøre noget nu.
Der er folk, der mister deres ejendom.
Kommer der en stor storm i nat, er der måske tre eller fire husejere med en gæld på 1 mio. kr. til deres kreditforening, fordi deres huse ligger ude på 6 m vand.
Det bliver vi da nødt til at forholde os til i stedet for bare at køre det hele over på nogle analyser.
Maja Panduro (S), 2016-01-28:
Jeg overvejede egentlig, om man bare skulle lade det der udbrud fare.
Altså, de der anklager, der kommer mod Kystdirektoratet, tror jeg vil overlade til ministeren at svare på.
Det går jeg til gengæld ud fra at hun gør, for det synes jeg er rimelig vildt at man skal høre på her i Folketingssalen.
Det bliver sagt, at det overhovedet ikke er nødvendigt at lave en kystanalyse, at det i virkeligheden bare er spild af kræfter, og at alle mulige formentlig bare har faret rundt i blinde hidtil osv.
Og så skal mit spørgsmål til privatisten bare lyde: Vil det sige, at privatisten så er imod den vedtagelsestekst, som vi så bredt herinde er blevet enige om, og som ordføreren fra privatistens eget parti læste op?
For den handler jo netop bl.a. om den kystanalyse, som er på vej, og som jeg tror vi er mange der synes det er klogt og rigtigt at vi får.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-28:
Tak for det.
Af uransagelige årsager var der et par embedsmænd, der – sikkert over en kop kaffe – blev enige om, at det her skulle flyttes.
Og jeg tror, det skete sådan, at man i nattens mulm og mørke flyttede det her, da Magnus Heunicke blev transportminister.
Jeg kan ikke huske, om det var ved den syvende eller den ottende ministerrokade under den tidligere regering .
Så kom det over til miljøminister Kirsten Brosbøl, som jo ikke vidste noget som helst om det her.
Vi havde hende i samråd, og så gjorde man det – og det har været i en form for afmagt eller for at skyde noget til hjørne – at man altså igangsatte en undersøgelse af de danske kyster, 7.300 km.
Så er jeg jo nødt til at spørge: Jamen hvorfor igangsatte man en analyse af hele vores kyststrækning?
Det gjorde man, fordi man gerne vil vide noget om kysterne.
Kan det så tolkes på den måde, at man ikke har vidst en pind om det i forvejen?
For så er jeg nødt til at spørge – og nu kan jeg jo se, at Per Sørensen fra Kystdirektoratet sidder så pænt dernede hos embedsmændene, men jeg kan nok ikke få ham til at komme på talerstolen i dag og give mig et fornuftigt svar – om Kystdirektoratet har kystbeskyttet fuldstændig i blinde før i tiden.
Det må de jo have gjort, for alle ordførere og ministeren har nævnt den her undersøgelse som det, der simpelt hen skal løse den gordiske knude; den skal løse alle problemer omkring dansk kystsikring.
For vi kan ikke få noget ordentligt svar.
Uanset hvor vi spørger, kan vi kun få det svar, at der jo kommer en analyse, og den må vi lige afvente.
Så jeg kan kun tolke det, som om man har faret rundt i blinde og har brugt adskillige milliarder kroner på kystsikring før i tiden.
For jeg hørte ministeren sige i sin tale, at »Kystdirektoratet mener« – jeg tror, det kom flere gange – og »Kystdirektoratet siger«.
Hvad mener ministeren?
Kunne ministeren tænke sig at komme med ud at se lidt af naturen derude, f.eks. der, hvor Kystdirektoratet har faret rundt med en bulldozer for at finde nogle drænrør.
Det lykkedes dem aldrig.
Og det siger jo lidt om, at der måske ligger noget sand ovenpå, og det kan man så prøve at tænke over.
Ministeren nævnte også, at sandfodring jo virkede.
Det virkede i Rio i Brasilien, og der var andre eksotiske steder.
Så er jeg nødt til sige, at drænrør også virker.
Der har vi dog ikke nødig at gå længere end til Holland, for der har man jo faktisk haft et forsøg fra 2007 til 2011.
Og i afrapporteringen af det forsøg står der jo altså også, at der ikke var blevet målt så store mængder sand tidligere, som der blev.
Så man har såmænd ikke nødigt hverken at tage til Rio eller andre steder for at få bekræftet, at noget virker.
Drænrørene virker.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at man ikke kun lænede sig tilbage og sagde, at vi afventer en rapport, og indtil da læner vi os i øvrigt op ad en fejlbehæftet rapport fra to professorer, hvoraf den ene i hvert fald siden har trukket en lille smule i land.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi var lidt mere objektive og lidt mere, hvad skal man sige, imødekommende i forhold til også at prøve nye ideer.