runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Jeg ønsker ikke at betvivle, at fru Karen Ellemann skriver sine egne taler.
Det er bare uomtvisteligt, og ordføreren kan bruge Danmarks Statistik, hvis hun er i tvivl.
Derfor vil jeg gerne spørge, om der ikke er behov for at få en egentlig samlet og prioriteret strategi, som - og her gentager jeg mit budskab fra før - f.eks. kunne bestå i, at man satte sig for at sige, at vi ikke vil have boligområder i Danmark, hvor mere end 50 pct. af beboerne er på overførselsindkomst.
Man kunne sætte sig et mål, lave en prioriteret indsats og i stedet for at lade 1.000 blomster blomstre fokusere de kræfter lokalt.
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Jeg bliver næsten helt trist over, at ordføreren påstår, at jeg skulle have fået stukket et talepapir i hånden her.
Jeg har skam mine egne personlige, velforberedte papirer, og de tal, jeg hentyder til, stammer såmænd fra Danmarks Statistik.
Derfor kan det undre mig, at hr. Morten Østergaard skulle så tvivl om tallenes validitet.
Det er simpelt hen således, at der er 55 pct. af danskerne med indvandrerbaggrund i arbejde.
Hvis vi skal gå ned og blive talrigide, er det rigtigt, at antallet af indvandrere og deres efterkommere i den arbejdsdygtige alder er steget, så andelen, der har et arbejde, nu er blevet endnu større.
Men det ændrer altså ikke på, at der er 55 pct. af danskerne med indvandrerbaggrund i arbejde, og den andel er altså steget.
Den er faktisk steget fra 50 til 55 pct. bare på et år.
Så det er altså 5 procentpoint.
Det er en fantastisk stigning.
Og de her 43.000 personer, som jeg nævnte før, er også et udtryk for, at det er steget også siden 1990'erne.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Jeg synes for det første, at der er grund til at rose Venstres ordfører for trods alt ikke at forsøge at tørre tingene af på 1990'erne.
Det er selvfølgelig også lidt svært, når man har haft magten i 6-7 år, at blive ved med ligesom at hælde problemerne af på fortiden.
Derfor vil jeg også bare spørge, om det undrer fru Karen Ellemann, der åbenbart har fået et talepapir med nogle udvalgte tal for nogle udvalgte grupper, at der i dag er flere ledige indvandrere og efterkommere af indvandrere på kontanthjælp end dengang, regeringen overtog magten.
Der er i dag flere ledige indvandrere og efterkommere af indvandrere på kontanthjælp end dengang, regeringen overtog magten i 2001, på trods af at vi står med en historisk lav ledighed.
Er det noget, der bekræfter fru Karen Ellemanns tese om, at tingene går rigtige vej, og at vi bare ligesom skal se til og nyde livet og overlade det til folk selv at skabe deres egen lykke i Danmark?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
De tal, som fru Astrid Krag nævner, vedkender jeg mig er til stede.
Samtidig håber jeg også, vi kan blive enige om den forbedring, der er sket, netop qua at der er fokus på området og der er sat klare mål for, hvad der skal ske, og hvad der sker.
Som jeg nævnte det i min ordførertale, bliver der altså arbejdet målrettet med mentorordninger, og der er etableret langt flere praktikpladser, og samtidig er der så også det her resultattilskud også til virksomheder, der etablerer praktikpladser.
Så jeg mener bestemt, at der er mange strenge, der trækker i den rigtige retning, at der stadig væk er udfordringer - bestemt - men at det går den rigtige vej.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Nu kommer ordføreren selv ind på det her med unge under uddannelse, og der ville jeg ønske at jeg kunne dele den fulde optimisme.
Men hvis vi kigger på tallene for unge, der undervejs i en uddannelse dropper ud, falder fra, ikke får færdiggjort den, kan vi jo også der se en utrolig stor skævhed i forhold til de etniske minoriteter.
På gymnasier med mange indvandrere er det hver anden, der forlader gymnasiet i utide, mens det ellers i gennemsnit er hver femte
På de tekniske skoler er frafaldet helt oppe på 60 pct. blandt unge med indvandrerbaggrund.
Det gør mig bekymret, for det viser mig, at vi kommer til at stå med en overrepræsentation af etniske minoriteter, der ikke får en uddannelse, og jeg vil spørge ordføreren, om det ikke også bekymrer hende, hvordan de skal få en plads på arbejdsmarkedet, så vi kan få brudt med det meget skæve mønster, vi ser i dag.
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Nu kunne jeg godt tænke mig at vide, om der også i de tal er medregnet netop unge, som er i uddannelse, for de må jo så betegnes som værende ikke i arbejde.
Jeg vælger at se positivt på det og konstatere, at der er rigtig mange unge, som er i arbejde, men jeg vil samtidig også medgive fru Astrid Krag, at ja, der er stadig væk udfordringer, og der er bestemt stadig væk mange med anden etnisk baggrund end dansk, som mangler at få fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Jeg mener, at der er gjort masser af fornuftige tiltag i den retning, og jobcentre - rigtig mange jobcentre - udviser rigtig fine resultater, primært når det drejer sig om den mere håndholdte indsats.
Så der er rigtig mange succeshistorier om indvandrere, som har fået fodfæste på det danske arbejdsmarked og oplever glæden ved at være etableret, og som jeg også medgav i min ordførertale, så er udfordringen dermed stadig væk konstant, og jeg mener, at vi er rigtig godt på vej, vi er på rette spor, og at opsvinget selvfølgelig medvirker til at hjælpe det på vej.
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg kan jo ligesom ordføreren også glæde mig over, at der er kommet flere i arbejde, men jeg kan også konstatere, at der altså stadig står 90.000 uden for arbejdsmarkedet blandt vores etniske minoriteter, og desværre kan jeg se på tal fra Personalestyrelsen og Integrationsministeriet, at det særlig er de unge, der stadig står uden for arbejdsmarkedet.
Jeg kunne også forstå på ministeren fra ordførerens eget parti, at man er meget optaget af de unge, og det synes jeg også er fornuftigt, men så vil jeg bare spørge ordføreren, om hun kan være tilfreds med i en periode med højkonjunktur, hvor de unge burde brage ind på arbejdsmarkedet, at det stadig er de unge, der halter bagud, og at der altså stadig er en markant lavere beskæftigelsesprocent blandt vores etniske minoriteter end i befolkningen generelt.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Jo, det kan man også se på som et selvstændigt emne.
Jeg har endnu ikke set nogen steder, hvor jeg er blevet overbevist om, at starthjælpen virker.
Vismændene har endda sagt, at starthjælpen er kønsdiskriminerende, så derfor er jeg ikke tilhænger af den, så længe jeg ikke kan se undersøgelser, der kan bekræfte, at den virker.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Tak for initiativet til hr. Naser Khader.
Det er selvfølgelig altid fornuftigt at se på, om man bruger pengene ordentligt.
Men vil ordføreren ikke give mig ret
i, at hvis man virkelig vil rykke noget i forhold til integrationsindsatsen, bliver man nødt til at se på den overordnede linje, som er på integrationsområdet som følge af, at regeringen har givet Dansk Folkeparti vetoret på området; at vi simpelt hen skal til at behandle mennesker lige, og at et passende sted at starte ville være at afskaffe starthjælpen, som fastholder mennesker i fattigdom?
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Jeg er mere tilhænger af de ildsjæle, der findes, som virkelig har noget på hjerte, og som virkelig gerne vil bidrage med noget, end af dem, der har det som hovederhverv.
Det er også dem, jeg taler om, nemlig dem, der findes i anden og tredje række.
Jeg synes, at de skal komme til, for nogle af dem er ikke i stand til at skrive de rigtige ansøgninger og har ikke navne, der er kendte nok til at udløse nogen midler, så derfor tror jeg, at det vil være godt, at vi også giver plads til dem, der ikke får samme muligheder som dem, vi har set på i rigtig mange år efterhånden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Det kan vi jo godt være meget enige i.
En lang række krav, som gør, at mange ildsjæle i virkeligheden sorteres fra, når de beder om mindre beløb.
Integrationskonsulenter er jo også mennesker, som ofte har familier, som skal leve af et eller andet.
Det betyder jo - som fru Astrid Krag var inde på - at når man så hele tiden er i projekter, som kun kan vare 2 eller 3 år, bliver man hele tiden nødt til at genopfinde noget nyt og noget mere smart, for ellers står man jo uden arbejde og uden projekt om 3 år.
Jeg tror, at det, jeg prøver at integrere i mit spørgsmål, egentlig er at sige, at det jo heller ikke altid nødvendigvis handler om at rive folk ud eller bruge straffemetoder eller andre ting, for det er faktisk det, jeg har set mest af fra regeringens side på arbejdsmarkedsområdet.
Men det, jeg var interesseret i, var jo også, at man kunne tage mange af de integrationsprojekter, som hr. Naser Khader var inde på, og som jo rent faktisk har været med til at sætte folk i arbejde, og måske sikre sig, at de bliver udbredt, og at de bliver sat i drift.
Nu nævnte jeg TAMU - altså Træningsskolens Arbejdsmarkedsuddannelse under Undervisningsministeriet - som en af de ting, som stadig bliver finansieret af satspuljemidler.
Jeg kunne også nævne et lokalt projekt for fru Karen Ellemann, »Fra bænken til banen«, der har eksisteret nu i nogle år og har skaffet en masse folk i arbejde - folk, som heller ikke ved, hvad de skal lave i de kommende år, fordi de også er satspuljefinansierede.
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Nu er meningen med satspuljemidlerne jo netop at støtte projekter af den mere iværksættende karakter, hvor man afprøver forskellige projekter og giver dem en saltvandsindsprøjtning til at komme i gang.
Så satspuljemidler er ikke en permanent støtteordning, og det synes jeg er meget, meget vigtigt at vi får pointeret.
Det var også oppe i debatten under satspuljeforhandlingerne her senest.
Så det er min opfattelse, at der faktisk er en bred enighed i Folketinget om, at der skal sættes nærmere fokus på måden, vi fordeler satspuljemidlerne på, så man ikke glemmer det, der var det oprindelige formål med satspuljemidlerne, nemlig at det er en saltvandsindsprøjtning, en start til at komme i gang - det er ikke et permanent tilskud.
Så alle de gode projekter, som fru Sophie Hæstorp Andersen nævner, er jo lige præcis projekter, der har vist deres bæredygtighed, og som dermed også burde være i stand til at søge permanente midler andetsteds fra.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Jeg tror, at det kan være en meget svær diskussion i det hele taget - en meget bred og lang diskussion - som vi ikke har tid til i dag, om, hvad det vil sige at være dansker.
Jeg tror ikke, at alle udlændinge i Danmark kan få et dansk statsborgerskab.
Alene med de regler, som Dansk Folkeparti har sat op, vil det jo være umuligt for mange af dem.
Men jeg kan sige, at man for mig at se jo er dansker, når man bakker op om demokratiske værdier, når man taler sproget, så godt man nu har evner til, og når man forsøger at blive en del af det danske arbejdsmarked, fritidsliv osv. osv.
Men jeg mener ikke, at der er nogen fast definition af, hvad det vil sige at være dansker eller europæer eller demokrat eller andre ting.
Det er jo selvfølgelig til løbende diskussion.
Men så vil jeg sige, at det jo igen er meget interessant, at Dansk Folkeparti har den her strategi med, at de skal lægge ting i munden på Socialdemokraterne.
Jeg sagde ikke, at antallet ikke er afgørende for integrationen.
Jeg sagde, at antallet og tilstrømningen spiller en rolle, men at det er utroligt, at regeringen og Dansk Folkeparti har været så dårlige til at udnytte den mindre tilstrømning af udlændinge til Danmark i de senere år til at sikre en bedre integration.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-22:
Nu er det oplagt at blive ved med at forsøge at så tvivl om, hvad Socialdemokraterne rent faktisk mener, så det vil jeg lige gøre.
Jeg bemærkede, at fru Sophie Hæstorp Andersen sagde - dog ikke med disse ord, men noget lignende - at antallet ikke var afgørende for, om man kunne få en god integration.
Det troede jeg faktisk hidtil havde været Socialdemokraternes holdning.
Så jeg vil bare have af- eller bekræftet, at det stadig væk er sådan.
Jeg synes egentlig, at det et eller andet sted er lidt underligt.
Vi har nu stået her i et godt stykke tid og diskuteret, hvad god integration er, og vi kan alle sammen blive enige om, at det handler om at komme i job, at det handler om, at man skal respektere det andet køn, og at det handler om at få en uddannelse osv.
Men er Socialdemokraterne enige med Dansk Folkeparti i, at det for enden af integrationsprocessen handler om, at man bliver dansker?
På et eller andet tidspunkt må vi forvente, at det er det krav, som vi stiller op som en målsætning, når vi snakker integration.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Det er jo som sædvanlig det rene vrøvl, som kommer fra Dansk Folkeparti.
Man prøver på at så tvivl om, hvad Socialdemokraterne egentlig mener.
Vi var faktisk de første på europæisk plan til at fremlægge en ny integrationspolitik, der i første omgang var målrettet mod flygtninge.
Vi havde nogle andre udfordringer på arbejdsmarkedet, end denne regering har, og derfor synes jeg, at jeg er fuldt berettiget til at kritisere den nuværende regering for ikke at gøre nok.
Jeg kunne omvendt spørge tilbage - men det har hr. Peter Skaarup ikke mulighed for at svare på lige nu - om Dansk Folkeparti føler et ansvar for at lade de her udsatte boligområder i stikken, som man har gjort det med det boligforlig, man har indgået, og som umuliggør fremtidige store renoveringer som dem, man f.eks. har foretaget i Ishøj, fordi man tager lejernes penge fra Landsbyggefonden og bruger dem til plejehjemsbyggeri. Føler man et medansvar for den polarisering af debatten, der stadig væk foregår i det danske samfund, og som bevirker, at nogle unge, der dagligt kæmper en værdikamp, føler, at de bliver skudt ud på et sidespor frem for at være en del af det danske samfund?
Det kan hr. Peter Skaarup jo svare på, når han om lidt skal stå på talerstolen.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Undskyld mig, men jeg hørte ikke noget som helst svar på det spørgsmål, jeg stillede, og derfor vil jeg prøve at spørge igen: Føler Socialdemokraterne ikke bare et lille ansvar - og jeg vil jo sige et enormt stort ansvar - for den kæmpe krise, Danmark er blevet bragt i på grund af den liberale indvandrerpolitik, som den socialdemokratiske regering stod for under den forhenværende statsminister, Poul Nyrup Rasmussen?
Er det ikke et kæmpemæssigt ansvar, Socialdemokraterne i dag sidder med, og som man burde rette op på ved at gå konstruktivt ind og tage medansvar for den indvandrerpolitik og integrationspolitik, vi har i dag?
Er det ikke nødvendigt for Socialdemokraterne at sadle om i stedet for at sige: Jamen vi har bakket op om 24-års-reglen, men vi vil ikke dét, og vi kan heller ikke dét, og vi synes ikke om starthjælpen?
Altså, er det ikke ét stort rod, og er det ikke svært for borgerne at finde ud af, hvor det egentlig er, Socialdemokraterne står, når man ikke engang kan gøre noget så simpelt som at svare på, om man føler et medansvar for det, der er sket?
Det kan man åbenbart ikke.
Det er i hvert fald ikke her i dag, vi får noget svar, kan jeg høre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Socialdemokraterne har tilsluttet sig regeringens politik med hensyn til 24-års-reglen og tilknytningskravet, og det gjorde vi bl.a., fordi vi mente, at der på nogle områder var et problem med de mange unge med anden etnisk baggrund, som i stedet for at tage en uddannelse og blive en del af det danske samfund skyndte sig at gifte sig med en fra deres forældres hjemland, som så kom hertil og heller ikke kunne sproget og skulle integreres.
Og jeg vil sige, at vi faktisk havde forslaget om 24-års-reglen liggende i skuffen, da valget blev udskrevet, men vi har så bakket op om det.
I forhold til integrationen er det jo lidt interessant, at fru Karen Ellemann også sagde i sin tale, at det, at tilstrømningen var dæmpet, skulle betyde en bedre integration, og der må jeg sige, at jeg stadig savner at se eksempler på det sidste fra den her regerings side, for man har jo ikke benyttet sig at den her historiske chance for at gøre noget for integrationen.
Vi har selv hørt, at flere nok er kommet i arbejde, men vi har også hørt arbejdsmarkedsforskere sige, at mange har fået et arbejde, som de lige så hurtigt kan miste igen den dag, den økonomiske vækst i Danmark ikke er på optur, men på nedtur.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokraternes ordfører her i dag, om Socialdemokraterne nogle gange diskuterer det store ansvar, som Socialdemokraterne og også De Radikale har for, at tingene løb så meget af sporet med hensyn til vores indvandrerpolitik i Danmark.
Fru Sophie Hæstorp Andersen taler i sit indlæg om de syv spildte år.
Jeg vil snarere kalde det de syv genopretningsår, hvor regeringen og Dansk Folkeparti på en hel række punkter har fået styr på vores indvandrerpolitik og må gøre en masse for at integrere de mennesker, der så er kommet hertil under den socialdemokratisk-radikale regering.
Erkender Socialdemokraterne en gang imellem, at den var fuldstændig ravende gal i de år, hvor Socialdemokraterne og De Radikale havde ansvaret, og hvor de hverken havde styr på, hvem der kom til Danmark, eller på integrationen?
Martin Henriksen (DF), 2008-04-22:
Jeg tror, at et af problemerne, når man snakker om integration, og hvorfor det måske ikke går så godt, som det burde gøre, er, at politikere og Folketinget generelt er for dårlige til at sige, hvad der forventes.
Jeg forstår, at vi tilsyneladende ikke kan sige, hvad det vil sige at være dansker.
Vi kan ikke sige, hvad det vil sige at være demokrat.
Det er det, vi klart og tydeligt skal sige: hvilke forventninger vi har, og hvad det er, vi integrerer dem ind i.
For hvad er ellers formålet?
Så kan vi ikke bare blive enige om, at det at være dansk jo først og fremmest må være det, at man har respekt for de grundlæggende værdier, men selvfølgelig også at det, som man først og fremmest føler et fællesskab med, er det danske folk og det danske samfund, at man f.eks. ikke orienterer sig mod tyrkiske miljøer eller pakistanske miljøer, men mod et dansk miljø.
Er det for meget at forlange, og er det ikke en beskrivelse, som Socialdemokraterne kan stå inde for?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Det er helt korrekt, at starthjælpen netop er en særlig ydelse.
Det er ikke en kontanthjælp for personer, som ikke har mulighed for at få fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Det er for udlændinge, som kommer hertil med henblik på at blive etableret på det danske arbejdsmarked, og mens det pågår, gives der en starthjælp, altså en mulighed for at få freden til at finde det rette job og blive etableret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Bare lige for at gøre det helt klart: Jeg kan forstå, at starthjælpen bliver opfattet som et kærligt puf.
Vil det sige, at starthjælpen - på trods af at det er en særlig lav ydelse, man giver til en bestemt gruppe mennesker, der kommer hertil - er et udtryk for lige muligheder i det her land uanset etnisk oprindelse?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Jeg kan svare ganske kort på et langt spørgsmål: Ja, jeg mener, at vi praktiserer lige muligheder.
Starthjælpen er et kærligt puf i den rigtige retning.
En starthjælp er ikke en mulighed for passiv forsørgelse gennem lang tid.
Det er altså en mulighed for at få fodfæste i det danske samfund og komme ud at yde og arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren talte om at give alle lige muligheder.
Det er jo for mig at se centralt, når vi taler om integration, at give alle lige muligheder.
I 2007 blev der offentliggjort en rapport fra MIPEX, som bl.a. er finansieret af Europa-Kommissionen, hvor Danmark bliver placeret på en 21. plads ud af 28.
Det er jo ikke den første rapport, som kritiserer Danmark for at diskriminere.
Der er gang på gang kommet rapporter fra EU, fra FN, som siger, at den lovgivning, vi har i Danmark på flygtninge- og indvandrerområdet, er diskriminerende.
Hvordan kan ordføreren forsvare at påstå, at regeringens politik handler om lige muligheder, samtidig med at man har sådan noget som starthjælp en starthjælp, der fastholder mennesker i fattigdom.
Alle siger, at den fattigdom gør, at de ikke kan blive integreret i det danske samfund.
Mener ordføreren virkelig, at regeringen og Danmark, på trods af hvad FN og EU siger, praktiserer - jeg taler ikke om at tale om - lige muligheder?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Jeg er meget forundret over, at hr. Naser Khader mener, at det er svært at få den viden, og at den viden skal findes et andet sted end der, hvor viden rent faktisk er samlet, netop i Integrationsministeriet.
Det ville da være mærkværdigt, hvis det ikke også var dem, der skulle vedblive med at formidle den viden, så det undrer mig, at det var det, der lå i forslaget.
Der er afsat 2 mio. kr. i 2008, 3 mio. kr. i hvert af årene 2009 og 2010 og 5 mio. kr. i 2011 til den her opsøgende formidlingsfunktion, som skal bringe viden tættere på brugerne - en videnportal, der i let tilgængelig form skal give brugerne et overblik over eksisterende viden på integrationsområdet og skabe et forpligtende netværkssamarbejde mellem videncenter og brugere.
Det synes jeg er sådan et fremragende initiativ, som Ny Alliance da også har været med til at stemme for i satspuljeforhandlingerne, og netop gennem alle satspuljeforhandlingerne har vi jo linje for linje for linje set, hvad hvert enkelt projekt er.
Med hensyn til VU drejer det sig jo om midler, der lige er kommet til VU.
Jeg kender ikke personligt til den præcise målsætning i det - det er jeg ikke gået ind i - men det er midler, de har fået til det her år, så det kan vi jo naturligvis følge op på, når perioden er godt i gang.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det videncenter, vi talte om, og som vi foreslår, er et uafhængigt center, der skal evaluere integrationsprojekterne og have overblik over projekterne, og ikke et center, der befinder sig i Integrationsministeriet.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg mener, at der er total lukkethed omkring de der projekter.
Vi forsøgte eksempelvis at få at vide, hvad vi har fået af integration for de penge, som man har givet til Venstres Ungdom.
De har fået nogle midler - flere hundrede tusind kroner - til at lave integrationsprojekter.
Hvad har vi fået ud af det?
Kan ordføreren fortælle mig det?
Karen Ellemann (V), 2008-04-22:
Der er absolut ikke tale om at afvise et serviceeftersyn.
Der er absolut heller ikke tale om at afvise at holde fokus på at få det bedste ud af midlerne.
Det ville da være katastrofalt, hvis vi stod og afviste at sætte fokus på at få det bedste ud af midlerne.
I den forbindelse synes jeg, det er meget vigtigt - i forhold til det gode forslag, som jeg synes kom fra hr. Naser Khaders side, om det her såkaldte videncenter for integration - hvad det er, der virker, hvad det er for projekter, der er rigtig gode.
Det er altså en viden, der er tilgængelig for os.
Integrationsministeriet er jo simpelt hen videndatabasen og bruger masser af ressourcer på at opsamle den viden fra alle de projekter, der foregår rundtomkring i kommunerne.
Men i hvert fald er der i satspuljeforhandlingerne afsat penge til en opsøgende formidlingsfunktion, som jo skal bringe den her viden tættere på brugerne, altså den her videnportal.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det er sådan lidt trist, at man de første 5 år af en regeringsperiode altid henviser problemerne til den forrige regering, og at der de næste 5 år ikke er noget at komme efter, at alt er i sin orden; så er man systembevarende.
Hvad er der egentlig galt i at give de der projekter et serviceeftersyn?
Hvad har man at skjule?
Hvorfor kan vi ikke få overblik over det?
Hvorfor kan man ikke sige: Vi vil have mest integration for pengene?
Hvad har man at skjule?
Hvorfor afviser man et serviceeftersyn af de projekter, så vi får det mest optimale for de penge?