runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-07:
Først og fremmest er vi som regering lige nu optaget af, at vi tager hånd om problemet, og det er, at der simpelt hen er ledige, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet her fra den 1. januar.
Der er jo også nogle, der falder ud allerede nu.
Derfor har vi lagt rigtig mange kræfter i vores akutpakke og i akutjobaftalen, som reelt går ind og hjælper de ledige og også virksomhederne.
Lige nu er det nødvendigt at samle kræfterne om finansloven og få den på plads, altså de initiativer, der ligger der.
Det er initiativer, vi vil have gennemført for at hjælpe dem, der risikerer at falde ud af dagpengesystemet, og det skal helt på plads.
Og jeg har sagt, at jeg synes, det er interessant, og at det er et vigtigt indspark, som er kommet i forhold til konjunkturbestemte dagpenge, men det er ikke noget, vi har med, hverken i de forhandlinger, der ligger nu, eller inden for den nærmeste tidshorisont.
Jeg synes, det er interessante at tage det med på sigt i en videre debat.
Vi tager udgangspunkt i den situation, vi har lige nu, og der er det helt nødvendigt at samle kræfterne om at få finansloven og de forskellige tiltag, vi har gennemført, på plads, så vi kan hjælpe dem, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet.
De skal hjælpes, og det skal falde på plads.
Regeringens position, hvad angår dagpengereglerne, fremgår jo også af regeringsgrundlaget.
Men hvis der på et tidspunkt kommer en bred debat om emnet, synes jeg, at vi skal hilse den velkommen.
Vismændene kom jo ikke med en fiks og færdig løsning.
Og så er det interessant, at vismændene anbefaler en konjunkturafhængig dagpengeperiode, ligesom Arbejdsmarkedskommissionen tidligere har gjort.
De har argumenter, som jeg synes det er værd at lytte til, og i debatten kunne vi jo bl.a. drøfte, hvornår man har en højkonjunktur, hvornår man har en lavkonjunktur, og hvor kort og lang dagpengeperioden skal være i de to tilfælde.
Og det, der er,
er, at djævelen sidder lige præcis i detaljen.
Jacob Jensen (V), 2012-11-07:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik et svar på det konkrete spørgsmål, nemlig hvordan ministeren forholder sig til det, som hun selv har kaldt et interessant forslag, i forbindelse med at bl.a. vismændene fremførte det, altså at man skulle lave en dagpengeperiode, som er afhængig af de konjunkturer, som vi har.
Det har ministeren vist også ved tidligere lejligheder været ude at ytre ønske om eller i hvert fald haft positive holdninger til.
Det er sådan set det, mit spørgsmål går på.
Akutpakken kan være en ting.
Man kan så have nogle holdninger til, om den virker.
Hvori er det, at det er interessant at lave en konjunkturafhængig dagpengeperiode, kan jeg så spørge ministeren?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-07:
Tak for ordet igen.
Det er jo rart at kunne mødes her og få diskuteret nogle af de væsentlige sager.
Jeg er meget optaget af, at de ledige beholder tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Jeg er også optaget af, specielt i den nuværende ledighedssituation, at det kan ske.
Det er, hvad regeringen har lagt vægt på med akutpakken og med akutjobaftalen.
Så er jeg også meget optaget af virksomhedernes konkurrenceevne og af, at virksomhederne har den nødvendige arbejdskraft til rådighed.
Det er jo det, som de her initiativer har lagt op til.
Det, der er med akutpakken, er, at de ledige hurtigere kommer til samtaler.
De ledige har ret til ekstraordinær hjælp og støtte, hvilket hjælper de ledige til at finde job.
Akutpakken og aftalen om akutjob er også til gavn for virksomhederne, og Arbejdsmarkedskommissionen og senest Det Økonomiske Råds formandskab har netop anbefalet, at det specielt er vigtigt at hjælpe de ledige under en lavkonjunktur.
Det er det, vores satsning har gjort, nemlig simpelt hen med akutpakken og aftalen om akutjob at tage hånd om den akutte situation, som vi står i, og så er det også med til at hjælpe virksomhederne.
Jacob Jensen (V), 2012-11-07:
Det svar er jeg glad for at høre, altså at ministeren – og respekt for det – står på mål for den holdning, som hun har givet udtryk for, nemlig at det kunne være interessant at indføre en konjunkturafhængig dagpengeperiode.
Sådan hørte jeg i hvert fald ministerens svar, ellers må hun jo korrekse mig i sin anden runde her om et øjeblik.
Men skal jeg så forstå det på den måde, at det er tanker, regeringen sådan set arbejder med, altså at man vil indføre en konjunkturbestemt dagpengeperiode, ikke nødvendigvis i dag eller i morgen, men på et tidspunkt, hvor man finder det opportunt?
For hvordan skal jeg ellers tolke det, når ministeren siger, at det kunne være interessant, og at der også er nogle ideer omkring det netop at hjælpe, når man er i lavkonjunktur, og måske gøre mindre, når man er i højkonjunktur.
Så skal jeg forstå det sådan, at regeringen faktisk tænker i de retninger, at en konjunkturafhængig dagpengeperiode kunne være en mulig fremtidig løsning?
Villy Søvndal (SF), 2012-11-07:
Jeg synes, at hr. Søren Espersen er i gang med at konstruere en historie, som ikke er nogen historie.
Det betyder, at vi aldrig har lagt skjul på, at vi støtter og hjælper den syriske opposition, fordi det som sagt er forudsætningen for at lave et alternativ til det styre, der slår så mange mennesker ihjel.
Vi har heller aldrig lagt skjul på, at vi lagde lokaler til der, hvor vi kunne, for at få de mennesker til at samles i håbet om, at netop de, som vil en politisk løsning og ikke en militær løsning på den her konflikt, er dem, der står stærkt.
Dem, der har været den stærkeste repræsentant for den syriske opposition, har været SNC, Syrian National Council.
Det er dem, der har samlet bredt.
Det har været en repræsentant for den syriske opposition.
Dermed har vi også understreget, at vi ikke lægger os fast på, at der er én og kun én, der repræsenterer den syriske opposition.
De har i øvrigt møde i Doha den 8. november, altså i morgen, hvor de endnu en gang vil forsøge at gøre det endnu bredere.
Det tror vi er rigtig vigtigt, fordi hvis alle de forskellige grupperinger i Syrien skal tro på en fremtid efter Assad, er det vigtigt, at netop den syriske opposition favner bredt, og det er det, vi hjælper dem på vej med.
Søren Espersen (DF), 2012-11-07:
Men altså, der er jo sket noget nyt, i forhold til dengang vi to stod og talte om det her i Folketingssalen.
Jeg vil sige, at i ugen op til den 31. oktober må der altså være blevet overført et beløb på 1,9 mio. kr.
Der står, at Danmark i 2012 – det er ministerens eget svar til hr. Christian Juhl, spørgsmål nr. 3 – har brugt 1,9 mio. kr. på projekter, der relaterer sig til den syriske opposition.
Det er i hvert fald nyt, og det kan undre, at udenrigsministeren ikke sagde det til mig, dengang jeg specifikt spurgte: Er der penge i det her?
Det afviste udenrigsministeren dengang.
Det er til det første spørgsmål.
Hvad er det for en opposition, der pludselig er fredelig i Syrien?
Jeg troede, at der var en borgerkrig i gang.
Hvad er det for en gruppe, der modtager de her penge?
Hvad er det for grupper, der er fredelige?
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-07:
Det var en lang omgang.
Så er spørgsmålet, om jeg kan huske alle detaljerne her.
I bund og grund: Hvad er justitsministerens holdning til en betinget udvisning?
Jeg tror, den helt almindelige dansker har den samme opfattelse som undertegnede, nemlig at det, når man får en betinget dom, er for at give et signal om, at hvis den dømte inden for en periode igen begår kriminalitet, så kender man allerede konsekvensen deraf.
Det er nu engang sådan, jeg mener det må forholde sig, nemlig at man derved kender konsekvensen, og det vil så også sige, at bliver man dømt igen, vil jeg mene, at så burde det jo blive lavet om til en ubetinget dom og dermed en udvisning.
Men justitsministeren kunne måske oplyse, hvor mange betingede domme der skal til, før det automatisk bør medføre en ubetinget dom.
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Reglerne er, som jeg her har oplyst.
Der er regler om betinget udvisning, og der er redegjort for, hvordan det forholder sig med dem.
Det er domstolene, der træffer den afvejning, og sådan håber jeg også at Dansk Folkeparti trods alt er enig i at det skal være, og den afvejning kan jo så f.eks. føre til, at der ikke kan ske udvisning af en udlænding, fordi det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Fører den til, at det ikke er i strid med det, ja, så skal man udvises.
Det er det, der er regelgrundlaget for udvisning af kriminelle udlændinge i Danmark.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-07:
I juni 2011 blev der vedtaget en række stramninger, som man allerede her i juni i år så har lavet om og lempet på igen fra Justitsministeriets side; det blev vedtaget her i Folketingssalen.
Det var jo netop nogle stramninger, der dengang blev lavet med henblik på alle de her gråzonesager.
Man strammede op og sagde, at såfremt der er en gråzonesag, så skal domstolene udfordre de forskellige forpligtelser, vi har.
Den lempelse, man så har lavet, har fjernet den her sætning igen, dvs. domstolene ikke længere er forpligtet til at udfordre de forskellige forpligtelser.
Mener justitsministeren, at denne lempelse ikke har nogen indflydelse på de domme, der i dag bliver afsagt?
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Der er ikke ændret på den stramme linje i udvisningssagerne.
Den er fortsat den samme, og det betyder, at personer, der kunne udvises før ændringerne, også vil blive udvist i dag.
Det er sådan set meget enkelt, og derfor er det meget klart.
Altså personer, der kunne udvises før ændringen, vil også kunne udvises i dag.
Sådan er det.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-07:
Men er det ikke korrekt forstået, at der er fjernet en sætning, ifølge hvilken domstolene før juli måned i år var forpligtet til at udfordre de forpligtelser, vi har?
Er det ikke korrekt, at man har fjernet den sætning?
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Det, regeringen har gjort, er, at man har skabt klarhed, således at det er understreget, at det er domstolene, der træffer afgørelsen om, hvorvidt en person skal udvises eller ej, og det, der er understreget i bemærkningerne til lovforslaget, er meget, meget klart, nemlig at personer, der kunne udvises før ændringen, også vil kunne udvises efter ændringen.
Det er sådan set meget klart, og det behøver man ikke at skabe polemik om.
Man kan starte med at læse, hvad der står i lovforslaget, så vil man kunne se, at det står der.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Hvad er ministerens holdning til vold og overfald mod politifolk, og er der brug for nye initiativer på området?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til vold mod og overfald på politifolk, og er der er brug for nye initiativer på området?
Hvad er ministerens holdning til politiansattes ytringsfrihed, og er ministeren enig med spørgeren i, at man som offentligt ansat kan ytre sig frit i et demokratisk samfund?
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Tak for det, formand.
Som jeg nu har sagt et par gange, er det desværre ikke muligt for mig at kommentere de konkrete sager, som hr. Peter Skaarup har bragt med her i dag og står og læser op af. Jeg kan sige, at vold og trusler mod og overfald af tjenestemænd og særligt, som vi diskuterer her, mod polititjenestemænd er meget alvorligt, og det skal der selvfølgelig tages hånd om.
Jeg tager hver eneste dag hatten af for det store arbejde, som dansk politi gør og jo særlig dem, der er i forreste række i kampen mod den organiserede kriminalitet, herunder også rockerbandekriminaliteten.
De fortjener et klap på skulderen, og derfor fortjener de selvfølgelig også, at de her sager bliver taget meget alvorligt.
Det ligger helt fint i forlængelse af den indsats, som regeringen fra dag et har sat i værk, som handler om, at vi skal det her rockeruvæsen til livs.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Det lyder meget fint, at ministeren siger, at vi selvfølgelig skal tage trusler og vold alvorligt, og at vi skal gøre, hvad vi kan for at imødegå bandeproblematikken, uanset hvor det er henne.
Men det hjælper selvfølgelig ikke så meget, hvis ministeren ikke vil følge det op med konkrete initiativer.
Jeg nævnte lige før, og jeg kan nævne det igen, at nogle af de domme, vi bliver præsenteret for i forbindelse med trusler, altså handler om 7 dages fængsel, at det handler om meget korte straffe for alvorlige trusler mod politiet.
Det er sågar trusler af en karakter, så man må udstyre politifolk med alarmtelefoner for at undgå den situation, at de bliver truet, og at deres familier bliver truet.
Kan ministeren ikke godt se, at det ikke er holdbart, at vi bare siger, at der gøres et stort stykke arbejde, når realiteten er, at de straffe, der gives, er nogle, der ikke er nogen, der har respekt for?
For der er ikke ret mange rockere, der har respekt for en straf på 7 dages fængsel, hvis det er det eneste, de risikerer for alvorlige trusler mod en politibetjent.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Spørgsmålet er jo stillet på baggrund af en række episoder, hvor politifolk på deres arbejde er blevet antastet – også korporligt – af borgere, der på forskellige måder har væretutilfredse med politifolks indgriben i forskellige sager.
Vi har et konkret eksempel fra nogle episoder i Esbjerg, hvor polititjenestemænd er blevet truet af rockere.
Rockerkrigen i Esbjerg har i nogen tid været et problem, og i et af de her tilfælde, som er blevet forelagt os i Retsudvalget, blev en rocker fremstillet i et grundlovsforhør, men løsladt af dommeren, da den forventede straf for et af de her overfald ikke ville overstige 60 dage.
I et andet tilfælde blev rockeren sigtet for trusler om vold mod polititjenestemænd jævnfør straffelovens § 119, men blev end ikke forsøgt fremstillet i et grundlovsforhør, da han stod til samme straf eller mindre.
Efter de her trusler blev polititjenestemanden udstyret med en alarmtelefon, som blev anbragt på et hotel, hvor vedkommende opholdt sig med familien weekenden over, og i en periode havde han ikke patruljetjeneste af hensyn til sin egen sikkerhed i den pågældende periode.
Esbjerg Politiforening sendte så i foråret 2012 Retsudvalget en liste over forskellige episoder, som efter deres opfattelse straffes meget, meget blidt af vores retssystem, hvis de overhovedet bliver straffet.
Det er altså lige fra 7 dages fængsel og op til en enkelt dom på 2 år, der også indeholdt vold ifølge § 245.
Men der er mange domme på 20, 30 eller 60 dages fængsel for trusler mod politifolk.
På den baggrund vil jeg godt spørge justitsministeren: Er det rimeligt, at straffen for trusler og vold mod polititjenestemænd udløser så små straffe?
Hvad er ministerens holdning til det?
Det er politifolk, der virkelig er i knibe, fordi de ikke kan udføre deres arbejde på grund af de trusler, de udsættes for.
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Tak for det, formand.
Der kan ikke være nogen tvivl om, at vold og overfald, men også trusler mod politifolk, er meget alvorlige forbrydelser, som bør straffes både hårdt og kontant.
Det er naturligvis også derfor, den relevante bestemmelse i straffeloven, altså den, der hedder straffelovens § 119, indeholder en særlig forhøjet strafferamme, som giver mulighed for at straffe sådanne forbrydelser med op til 8 års fængsel.
Straffen for overtrædelse af § 119 er som bekendt blevet skærpet en række gange over de senere år.
I 2004 blev strafferammen i § 119 hævet fra 6 til 8 års fængsel.
Det blev samtidig fremhævet i forarbejder til loven, at det forudsættes, at straffene gennemgående skulle forhøjes med en tredjedel i forhold til det, der hidtil var udmålt af domstolene.
Siden er der i 2009 gennemført to skærpelser af bestemmelsen i § 119, stk. 3, som bl.a. vedrører personer, der modsætter sig anholdelse eller lægger hindringer i vejen for politiets og andre myndigheders arbejde.
Så kan jeg i øvrigt henvise til, at der også i forbindelse med politiuddannelsen er stor fokus på, hvordan man i øvrigt undgår vold og overfald i tjenesten.
I politikredsene er man desuden meget opmærksomme på gennem den generelle tilrettelæggelse af arbejdet i videst muligt omfang at undgå vold og trusler mod de ansatte.
Det er altså således min opfattelse, at der allerede i dag er stor fokus på sager om vold og overfald mod politiet, og at den type overtrædelser generelt bliver taget meget alvorligt.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Jeg synes jo, at vi som politikere er nødt til at yde meget stor opbakning til de politifolk, der mange gange arbejder på meget lidt misundelsesværdige vilkår, når de kommer i kontakt med de her meget negative personer, der sådan set bare er med i bandemiljøet for at tjene penge og er villige til at gøre hvad som helst for at tjene penge.
Når man så står ansigt til ansigt med de her meget ubehagelige typer, som tilmed retter trusler mod en selv og familien, så er det jo meget nedslående at være på en arbejdsplads, hvor der ikke bliver grebet ind over for det. Når vi så tilmed har en forhøjet straf for overfald eller trusler mod tjenestemænd i funktion, så rystes der nogle steder hos politistyrken på hovedet over de her forhold, og det burde man egentlig også gøre i det danske samfund. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne svare på, om det ikke ville være fornuftigt, at vi netop kiggede på de domme, som bl.a. Esbjerg Politiforening har fremsendt til Retsudvalget, og at ministeren kom med et udspil, så vi kommer de politifolk til undsætning i stedet for ikke at gøre noget.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-07:
Hvad mener ministeren om den beskrivelse, som erhvervsmanden Karsten Sabransky giver i Ringsted Dagblad den 29. oktober af de vanskeligheder han oplever ved at skaffe arbejdskraft fra det lokale jobcenter?
Det spørgsmål, jeg har stillet, er: Hvad mener ministeren om den beskrivelse, som erhvervsmanden Karsten Sabransky giver i Ringsted Dagblad den 29. oktober af de vanskeligheder, han oplever ved at skaffe arbejdskraft fra det lokale jobcenter?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-07:
Jeg kender af gode grunde ikke detaljerne i den konkrete sag.
Derfor vil jeg heller ikke gå længere ind i den.
Men jeg har noteret mig, at den ansvarlige borgmester har tilkendegivet – sådan er det i hvert fald refereret i dagspressen – at der måske er noget om, at de forhold gør sig gældende.
Derfor går jeg selvfølgelig ud fra, hvis det skulle passe, at borgmesteren og jobcenteret får rettet op på de problemer, der måtte være.
Så vil jeg gerne holde fast i, at det er mit klare indtryk og min klare fornemmelse, at langt de fleste mennesker, der er ramt af arbejdsløshed, gerne vil i arbejde, og at de gør meget for at komme i arbejde, og at rigtig mange mennesker oplever arbejdsløsheden som en meget, meget svær udfordring.
Jeg synes, det er på det fundament, vi skal diskutere vores arbejdsløse og beskæftigelsespolitikken.
Det ændrer dog ikke ved, at jeg også tror, at der er nogle, der snyder.
Jeg tror, at der er nogen, der ikke står til rådighed.
Det kan vi også se ud af tallene.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-07:
Det var et interessant svar.
Jeg er glad for, at ministeren mener, at jobcenteret skal rette op på det, hvis der er problemer på det her område.
Nu kommer ministeren selv ind på ret og pligt.
Hvad har det så konkret af konsekvenser i de her sager?
For jeg antager, at ministeren er inde i den her sag og har læst artiklerne, når jeg nu har nævnt datoen, og ved, hvor de er fra.
Hvad har det af konkrete konsekvenser i de her sager, at man ikke kan skaffe arbejdskraft til et sted, der har brug for arbejdskraft?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-07:
Jeg kan jo ikke vurdere de konkrete sanktioner ud fra det, der står i en avis.
Det er jo ikke altid, at aviser giver et dækkende billede.
Derfor kender jeg ikke de konkrete forhold.
Og der skal i alle a-kasser være en løbende rådighedsvurdering af vores arbejdsløse.
Hvis der er brodne kar imellem, har alle en interesse i at få det afdækket, også af hensyn til de mange arbejdsløse, der lever op til både deres rettigheder og pligter.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-07:
Jeg tror, jeg går videre til næste spørgsmål i stedet for.
Hvad mener ministeren, at et jobcenter skal gøre over for arbejdsløse, der enten ikke vil søge arbejde eller blot arbejder i få dage på en arbejdsplads for så at sige op igen?
Hvad mener ministeren, at et jobcenter skal gøre over for arbejdsløse, der enten ikke vil søge arbejde eller blot arbejder i få dage på en arbejdsplads for så igen at sige op?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-07:
Hvis der er tale om en arbejdsløs, der ikke vil søge arbejde, og at vedkommende er kontanthjælpsmodtager, så skal kommunen selv via jobcentret lave en rådighedsvurdering af vedkommende.
Og hvis det er en kontanthjælpsmodtager, der er arbejdsmarkedsparat, som siger: Jeg ønsker ikke at arbejde, så skal vedkommende jo ikke modtage kontanthjælp, og så er der et ret finmasket sanktionssystem, som i øvrigt bruges flittigt ude i landets kommuner allerede i dag, som man selvfølgelig skal tage i brug, for det er ikke i orden, det er forkert, hvis man som kontanthjælpsmodtager ikke ønsker at arbejde.
Hvis vedkommende er dagpengemodtager, ligger rådighedsvurderingen hos a-kassen, og så skal jobcentret reagere i mine øjne med det samme og tage kontakt til a-kassen og bede om, at a-kassen laver en konkret rådighedsvurdering af den enkelte.
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-07:
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles bl.a. på baggrund af artiklen »Betinget udvist for anden gang« i Dagbladet Roskilde torsdag den 25. oktober 2012, hvoraf det fremgår, at en voldsdømt indvandrer slap for ubetinget udvisning, selv om han allerede var betinget udvist.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-07:
Hvis der er tale om borgere, der systematisk snyder og forbryder sig mod reglerne, synes jeg, det er helt oplagt med en meget, meget tæt opfølgning, både i vedkommendes a-kasse, hvis det er en dagpengemodtager, og i kommunen.
Det er min klare fornemmelse, at langt hovedparten af de mennesker i Danmark, der er ramt af arbejdsløshed, er pligtopfyldende mennesker, der rigtig gerne vil i arbejde, og som overholder de regler, der er.
Men der er en gruppe, som har svært ved at forstå, anerkende, respektere spillet inden for de spilleregler, der nu engang er, og der er det vigtigt, at både a-kasser og jobcentre er oppe på tæerne og får det stoppet.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-07:
Jeg mener også, det er utrolig vigtigt, at man ikke snyder, men jeg mener, at der er et hul her.
Jeg mener, at der er et hul her, fordi man kan snyde sig til at blive fyret og så modtage overførsler igen.
Og så er det i realiteten det samme, som at man ikke gider at arbejde, for det er jo egentlig det, der ligger til grund for det.
Hvordan vil ministeren råde virksomheden og jobcenteret til at agere i de her situationer?
Skal virksomheden melde tilbage til jobcenteret, at vedkommende ikke var interesseret i at møde op på arbejde?
Og skal jobcenteret så ændre sin rådighedsvurdering?
Hvad mener ministeren at man skal gøre i det her tilfælde?
Merete Dea Larsen (DF), 2012-11-07:
Hvordan forholder ministeren sig til, at man kan idømmes flere betingede udvisninger uden at blive udvist, og at der således afsiges betingede domme uden reel konsekvens?
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-07:
Det ville være dejligt enkelt, hvis de bare selv meldte sig ledige, men det, der typisk sker i de her situationer, er, at de blot ikke møder op på arbejde.
De har simpelt hen bare fravær fra deres arbejde.
Når arbejdsgiveren så tager fat i dem og siger: Hvorfor møder du ikke op?, så er svaret: Jamen jeg vil hellere tage mig af mine heste, jeg vil hellere spille computerspil.
Så bliver de jo selvfølgelig fyret, og så er de jo stadig væk berettiget til at få dagpenge eller kontanthjælp.
Så hvordan skal virksomhed og jobcenter agere, for at man får afdækket, at det er, fordi de simpelt hen ikke gider møde op på arbejde?