runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Det undrer mig altid lidt, når der er lavet et smalt forlig og det udelukkende er Dansk Folkeparti, der bærer det her igennem, at man så her i dag siger, at der er nogle ting, man ikke er tilfreds med.
Det vil sige, at man har forhandlet på skrømt: Nu er det lige pludselig noget med fortrinsstilling, som man ikke er interesseret i.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med, hvis det her går i retning af, at vi ikke får mere økologi, at dansk landbrug bliver udflaget, at der kommer folk udefra?
Nu eksisterede Dansk Folkeparti jo ikke i 1972, men jeg tror, at synspunktet vil være, at det ikke nødvendigvis er det bedste, hvis der udelukkende kommer folk udefra og opkøber dansk landbrug.
Hvad har sådan nogle ting betydet i forhold til, at Dansk Folkeparti har givet accept til en liberalisering og en fuldstændig omkalfatring af landbrugsloven i forhold til det, vi kender i dag?
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Tak for det.
Forslag til lov om ændring af lov om landbrugsejendomme, ophævelse af regler om husdyrhold og arealkrav, ophævelse af arealgrænser for erhvervelse og forpagtning, ændring af regler om bopælspligt og lempelse af regler om personers og selskabers erhvervelse, herunder ophævelse af regler om fortrinsstilling – det er overskriften til dette forslag, og det er en indledning, som Dansk Folkeparti faktisk ikke er helt enig i. Vi er meget enige i, at loven om landbrugserhvervet bliver moderniseret.
En modernisering af landbrugsloven vil kunne bidrage til at skabe et mere vækstorienteret og konkurrencedygtigt landbrugserhverv; ophævelsen af regler om husdyrhold og arealkrav ser vi som en mulighed for, at landbruget kan udvikle sig i en positiv retning.
Det drejer sig primært om reglerne om, at en landmand inden for sin egen bedrift skal eje en vis del af det areal, der efter miljøreglerne skal være til rådighed for udbringning af gødning.
En ophævelse af de størrelsesmæssige begrænsninger på bedriftsniveau vil give mulighed for at etablere en større bedrift under forudsætning af, at miljøreglerne for arealet stadig bliver overholdt.
For så vidt angår kravet om, at landmanden skal eje en bestemt del af det nødvendige udbringningsareal, er der alene tale om en strukturregel, idet de miljømæssige forhold reguleres af miljøreglerne.
En ophævelse af kravet om ejet areal vil derfor ikke medføre nogen miljømæssig forringelse, men netop give mulighed for udvidelser, hvis det ellers er muligt at få disse godkendt i det desværre lidt langsomme system.
Alt i alt indeholder dette forslag en række tiltag, som kan medvirke til en modernisering af landbrugserhvervet, og det på en sådan måde at landbruget har mulighed for vækst, samtidig med at der tages hånd om natur og miljø.
Ophævelsen af reglen om fortrinsstilling til suppleringsjord er også en del af dette forslag.
Reglerne om fortrinsstilling foreslås således ophævet, da behovet for disse regler ikke længere er til stede i samme omfang som hidtil, skrives der i forslaget.
Her mener Dansk Folkeparti, at netop fortrinsstillingen har medvirket til, at de små – hvis jeg kan tillade mig at bruge det udtryk – har haft mulighed for vækst, og det er et område, som jeg forventer vi skal se på.
Med denne undtagelse vil vi se positivt på forslaget.
Julie Skovsby (S), 2009-10-29:
Nej, jeg mener ikke, der er forskel på danske børn, alt efter hvad deres forældre laver.
Men der kan jo være forskel på, hvor de danske børn bor, og det, der er helt afgørende for os Socialdemokrater, er, hvordan udviklingen vil være i udkantsområderne – om vi stadig væk vil se, at der er arbejdspladser på landet, og at vi stadig væk vil se, at landmandens børn også går i den lokale skole og altså ikke bor et helt andet sted.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Jeg skulle bare være sikker på, at fru Julie Skovsby har forstået det her rigtigt.
Så blev jeg spurgt om landmandens børn og landdistrikterne.
Jeg skal bare spørge, om fru Julie Skovsby mener, der er forskel på børn af en landmand, som er prioritetsbestyrer, når det er en kreditforening og en bank, der har lånt pengene, og børn af en landmand, som er aktionær i et aktieselskab sammen med andre aktionærer, der ejer aktier i hans gård.
Er der forskel på børnene fra de to brug, når de kommer i skole?
Strukturudviklingen er foregået i det her erhverv i rigtig mange år.
Dette lovforslag giver mulighed for, at man kan have andre ejerformer end selvejet, og som jeg sagde, har selvejet mange fordele.
Det vil stadig væk bestå, det vil stadig væk være det rigtige for mange landmænd, men nu gives der en ny mulighed for, at man også kan erhverve og eje landbrug i selskabsform.
For nogle landmænd kan det måske i en økonomisk svær situation være en fordel, at der er andre måder at skaffe kapital på.
Så skal jeg i øvrigt sige, at det her lovforslag overhovedet ingen indflydelse har på, hvor mange af landmændenes børn der går i den lokale skole.
Jeg har meget svært ved at se en sammenhæng.
Julie Skovsby (S), 2009-10-29:
Tak for det.
Med det her forslag igangsætter regeringspartiet Venstre radikale strukturændringer af dansk landbrug og det endda uden forinden at have undersøgt konsekvenserne heraf.
Hvad vil det betyde for livet på landet?
Vil man stadig kunne møde landmanden nede i brugsen?
Vil landmandens børn stadig gå i den lokale skole?
Det er spørgsmål, som står hen i det uvisse.
Jeg vil gerne høre hr. Henrik Høeghs svar på, hvad Venstre eksempelvis forventer der vil ske med jordpriserne, og hvad et eventuelt fald i jordpriserne vil betyde for de danske landmænd.
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Lovforslaget er en del af gennemførelsen af aftalen om »Grøn Vækst«.
Lovforslagets formål er at varetage forskningsog innovationsindsatsen, der nu bliver organiseret i et grønt udviklings- og demonstrationsprogram for fødevarer, jordbrug samt fiskeri- og dambrugsområdet.
Programmet benævnes GUDP.
Under GUDP ydes der bl.a. tilskud til projekter og nytænkning, der bidrager til en konkurrence- og bæredygtig fødevare- og nonfoodproduktion samt tiltag, der kan bidrage til udvikling af virksomhederne og landbruget og derigennem er med til at øge beskæftigelsen.
Arbejdsmiljøområdet er også et område, der tages særlig sigte på – samt selvfølgelig de økologiske erhverv.
Der lægges ligeledes vægt på, at der sikres et højt niveau inden for følgende områder: klimaog miljøområdet, naturbeskyttelsesområdet, dyrevelfærdsområdet, fødevaresikkerhedsområdet og sundhedsområdet.
Lovforslaget kan desuden bidrage til, at forsknings- og innovationsindsatsen i højere grad fokuserer på de udfordringer, erhvervet står over for i dag.
Erhvervet oplever, at der til stadighed stilles nye krav til miljø og klima.
Samtidig er der en skarp international konkurrence, som stiller store krav til virksomhedernes mulighed for tilpasning til markedet og de øgede lovkrav.
For det første gives der under GUDP bl.a. tilskud til udviklings- og demonstrationsprojekter samt til forskningsprojekter.
For det andet skal GUDP aktivt fremme samarbejdet mellem offentlige og private aktører, hvilket i denne sammenhæng er en rigtig god idé.
For det tredje skal samspillet mellem GUDP og forskning i udlandet styrkes, så vi benytter os af den forskning, der er til stede, og udvikler området i samspil med andre.
Oprettelsen af et grønt udviklings- og demonstrationsprogram er et udtryk for en ny tilgang til forskning for at fremme innovationen inden for det samlede fødevareerhvervsområde.
Vi kan støtte forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-29:
Jeg synes sådan set, at jeg forholder mig meget konkret til lovforslaget.
Jeg har sagt, at vi synes, at fokus på økologi er alt for fraværende, og jeg har sagt, at vi synes, at fokus på miljøteknologi er fuldstændig fraværende.
Det synes vi er rigtig ærgerligt, når man lægger op til, at det skal være et grønt udviklings- og demonstrationsprogram.
Hvis vi skal tale om, hvordan man bedst fordeler forskningsmidler, vil jeg sige, at jeg bestemt ikke vil afvise, at der kan være sund fornuft i, at man tænker lidt mere sammenhængende på innovationsdelen og forskningsdelen.
Derfor har Socialdemokraterne også i globaliseringsforhandlingerne selv foreslået, at vi i langt højere grad i vores strategiske forskningsprioriteringer tænker i nogle nye slags centre eller programmer, som samler både private og offentlige aktører, at vi altså laver OPP-samarbejder, hvor man fra starten har aktører fra forskellige områder til at være med til at definere forskningen, når vi snakker om det strategiske forskningsområde.
På den måde kan der være sund fornuft i det, så det håber jeg er svaret på spørgsmålet, men vi har altså en række problemer med indholdet af programmet, som vi er kritiske over for.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Oven på at jeg nu kan forstå, at nærmest både finanslov- og globaliseringsforhandlingerne skal flyttes herned i Folketingssalen, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad fru Kirsten Brosbøl mener om det her lovforslag.
Hvad mener fru Kirsten Brosbøl om måden at behandle forskningsemner på?
Hvad mener hun om at betragte det i helheder?
Det er jo meningen med det her lovforslag.
Når vi først har sat modellen op, vil det være sådan, at så indkaldes der meninger og høringssvar fra de relevante parter, og når man har fået dem ind, sætter man forskningsemnerne og forskningstemaerne op.
Det her er jo ikke en debat om, hvad man skal forske i, det er en debat om et lovforslag, der handler om, hvordan vi håndterer bevillinger til forskning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Kirsten Brosbøl er enig i det, der lægges op til i lovforslaget, frem for at høre om de andre økonomiske forhandlinger.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Da jeg hverken deltager i finanslovforhandlingerne eller i forhandlingerne om globaliseringsmidlerne, kan jeg kun sige, at globaliseringsmidlerne er en vigtig del til at opnå de ønskede midler i den her pulje.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-29:
Det tager jeg så som en bekræftelse på det, som jeg spurgte om i mit første spørgsmål, nemlig at med det finansieringsgrundlag, der ligger for lovforslaget, er der kun tale om en videreførelse af de midler, der ligger under innovationsloven og Det Rådgivende Udvalg for Fødevareforskning.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
L 38 handler om Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram, forkortet til GUDP, som det nye program kaldes.
Programmet skal understøtte forskning og fremme af innovation i en mere helhedsmæssig betragtning i relation til de udfordringer, som erhvervene står over for.
Det store spørgsmål er, hvordan vi bedst løser den samlede opgave med hensyn til at indføre ny viden og teknologi.
Under det nye program, GUDP, skabes der mere sammenhængende fokus på de tværgående hovedudfordringer for erhvervene gennem et demonstrationsprogram, der omfatter forskning, udvikling og demonstration inden for fødevarer, jordbrug og akvakultur.
Det skal fastlægge individuelle og præcise mål for alle de indsatser, som iværksættes for at løse udfordringerne, hvilket vil gøre det muligt at foretage en løbende evaluering og effektuering.
Der skal sammensættes en bestyrelse på otte medlemmer.
Fire af de medlemmer skal udpeges af henholdsvis økonomi- og erhvervsministeren, miljøministeren, ministeren for videnskab, teknologi og udvikling samt klima- og energiministeren.
Ligeledes vil der også blive lagt vægt på, at medlemmerne skal have en ekspertise inden for bl.a. teknologi, innovation, forskning, finansiering, investering samt afsætning inden for de nævnte sektorer.
I finansloven er der taget højde for, at der ikke er et gab imellem, at innovationsloven ophører og GUDP iværksættes.
Lovforslaget skal deles op og træde i kraft på forskellige tidspunkter.
GUDP skal fastlægge den overordnede strategi samt handleplaner, der danner grundlag for indkaldelse af projektansøgninger.
Projektansøgningerne skal falde inden for de fastlagte temaer, der ligger under dette program.
Før udarbejdelsen af strategi- og handleplaner indhenter bestyrelsen for GUDP rådgivning fra myndighederne og interessenter inden for de pågældende produkterhverv samt fra Internationalt Center for Forskning i Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Det lovforslag, vi behandler her, handler om en ny model, en ny måde at bevilge forskningsmidler på, en ny måde at tænke på i bevillingsituationen.
Det her lovforslag handler ikke om bevillingsituationen vedrørende forskning.
Jeg er bekendt med, at der i øjeblikket er nogle globaliseringsforhandlinger, som ikke går særlig godt, og det er rigtigt, at globaliseringforhandlingerne også har konsekvens for, hvor mange midler der kommer i GUDP, men da jeg ikke er en del af de forhandlinger, ikke er ordfører på det område, så skal jeg ikke direkte kunne kommentere, hvorledes de forhandlinger foregår.
Men det er rigtigt, at det er en væsentlig del af det.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-10-29:
Nu står der i forslaget, og Venstres ordfører gentager det, at der er tale om en styrkelse af indsatsen.
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at det, som der ligger af finansiering i forslaget på nuværende tidspunkt, udelukkende er en videreførelse af de midler, der har ligget under innovationsloven og Det Rådgivende Udvalg for Fødevareforskning, og altså ikke er en økonomisk styrkelse af området.
Tværtimod er der nedskæringer på en række andre forskningsprogrammer på fødevareområdet, som ifølge Landbrug & Fødevarer resulterer i en mindre bevilling på over 300 mio. kr. om året på hele det her område, hvis man ser det samlede billede.
Kan ordføreren bekræfte det?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Vi skal nu førstebehandle forslag til lov om Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram.
Lovforslaget er som de andre en del af den lovgivningsmæssige gennemførelse af »Grøn Vækst«.
Forskning og videnudvikling er afgørende for, at målet i »Grøn Vækst« vedrørende bedre miljø og bedre erhvervsbetingelser for landbruget kan nås.
Det skal Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram – også kaldet GUDP – bidrage til.
Venstre støtter fuldt ud denne tankegang.
Oprettelsen af GUDP er udtryk for en ny tilgang til forskning og fremme af innovation inden for det samlede fødevareerhverv, og det billiger Venstre.
Som det er nu, vurderes behovet for forskning og fremme af innovation hver for sig.
Men med GUDP bliver Fødevareministeriets forsknings- og innovationsindsats mere sammenhængende og tværgående.
Det sker, ved at forsknings- og innovationsindsatsen i højere grad fokuserer på de hovedudfordringer, som erhvervet står over for i dag.
Derfor mener vi i Venstre, at der skal foretages en mere koordineret prioritering af midler i forhold til de hovedudfordringer og udviklingstrin, hvor indsatsen giver størst effekt i forhold til den samlede kæde i fødevareproduktionen.
De nye helhedsorienterede tilgange til forskning og innovation medfører, at den gamle innovationslov fra 2000 ophæves.
Endvidere indebærer etableringen af GUDP, at Fødevareministeriet som hovedregel ikke længere udbyder enkeltstående forskningsprogrammer.
Det er hensigten at nedsætte en bestyrelse for GUDP, der tillægges afgørelseskompetence vedrørende samtlige typer at projektansøgninger.
Venstre støtter denne bevægelse væk fra en mere fragmenteret og enkeltstående forskning under den gamle innovationslov til en koordineret, sammenhængende indsats under GUDP, som kan bidrage til grøn vækst i Danmark.
Så jeg skal meddele, at Venstre støtter regeringens forslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg kan simpelt hen ikke give en fyldestgørende redegørelse for, hvorfor det lige præcis er 25 ha.
Jeg vil tro, at det beror på en vurdering af, hvem det er, der har problemer med digital indberetning, og det kendskab, man har til det fra andre systemer.
Men det vil jeg meget gerne vende tilbage til og uddybe nærmere.
Det her handler jo om, hvorvidt vi vil udvise respekt over for, at der er nogle, der ikke er så bekendt med it og ikke er vant til at bruge digital indberetning, og om vi vil give plads til, at de ikke skal have de store problemer og måske skal til at betale konsulenter for at gøre arbejdet for dem.
Det hensyn synes jeg ærlig talt godt vi kan tage, og når mine embedsmænd i hvert fald er indstillet på det, kan vi andre også være indstillet på det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Det sidste her er jo en slags objektivt kriterium, og det kan man jo ikke sige så meget til.
Det, der undrer mig, er, at man har trukket en streg og sagt 25 ha; de, der har under det, kan vente i 5 år med at indberette.
Altså, hvis jeg skal synes noget om det, så er det vel, at de rent faktisk har mulighed for at gøre det rent fysisk, hvis de har en computer at indberette det på.
Hvordan er man kommet frem til, at det er fint at vente med dem, der har under 25 ha?
Altså, hvis de nu har computeren stående, hvorfor skal de så vente 5 år?
Er det et objektivt kriterium?
Det tror jeg næppe det er.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg takker meget for hr. Bjarne Laustsens forståelse for de administrative belastninger, der kan være i vores system, og også for embedsmændenes belastning ved, at de skal arbejde med flere systemer.
Altså, i virkeligheden er vi inden for landbrugsområdet rigtig godt med i forhold til at udnytte digitale indberetninger.
Det går faktisk rigtig godt, og jeg kan bare give et enkelt tal.
Inden for gødningsregnskaberne kan vi faktisk se, at mere end 90 pct. af jordbrugerne indberetter digitalt.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi tænker i, hvordan vi får de sidste med, så vi giver en passende overgangsperiode, med hensyn til at de også kan formå at lave dem digitalt.
Der må vi så leve med den papirgang, der samtidig er ved siden af.
Med hensyn til, at de virksomheder, der har et dyrket areal på over 10 ha – og de forskellige der – som sådan skal udarbejde sprøjtejournaler, så bliver det krav fastholdt.
Så det er altså bagatelgrænsen på de der 50.000 kr. i omsætning, og så er det spørgsmålet om en tidshorisont for at kræve, at alle skal kunne indberette digitalt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg synes, at grænsen på 10 ha, der er sat for, om man skal være omfattet af det her eller ej, kan jeg godt spekulere på hvorfor lige præcis er sat der.
Især det der med de 25 ha synes jeg er skørt.
Ved man, at de, der har under 25 ha, ikke har noget edb-anlæg, som de kan indberette det her på, og skal de så sidde og fedte med noget papir?
Jeg vil altså synes, at det er helt umuligt at skulle sidde og administrere to systemer: Et, hvor der er en digital indberetning, og så et med en masse smørrebrødssedler – undskyld udtrykket – hvor man så selv skal sidde og lægge de tal ind.
Er det ikke rigtigt?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg synes, at især hr. Knud Kristensen gav en god gennemgang af lovforslagets indhold.
Jeg skal kommentere nogle enkelte ting og især med hensyn til hvem det er, der skal indberette, for jeg tror, at der er en lille misforståelse i forhold til undtagelsesmuligheden.
Det er vigtigt for mig at sige, at undtagelsen udelukkende drejer sig om den digitale indberetning.
De, der ikke kan indberette digitalt, skal så indberette på papir.
Det er et spørgsmål om, at hvis der sidder nogle landmænd, der ikke er it-nørder og ikke rigtig kan finde ud af at bruge it-systemet, så får de en overgangsperiode på de her 5 år med hensyn til at kunne gøre tingene digitalt.
Der vil være en bagatelgrænse, således at gartnerier, planteskoler, frugtplantager og lignende vil være undtaget fra indberetning, hvis virksomhedens årlige momspligtige omsætning er mindre end 50.000 kr. Det er simpelt hen, fordi vi så er nede i en omsætningsstørrelse, hvor man må sige, at det er en hobbybetonet virksomhed, der finder sted.
Ellers handler det om i forhold til de 25 ha, hvorvidt det skal foregå på papir eller digitalt, og der er kravet så, at efter 5 år efter lovens ikrafttræden skal alle være med på det digitale.
Så det er altså de grænser, som især hr. Bjarne Laustsen og fru Lone Dybkjær kredsede om.
Det, der er vigtigt for mig, er jo, at vi simpelt hen får mere viden om pesticidforbruget i Danmark, for det vil give os et grundlag med hensyn til hvilken indsats, der skal til for yderligere at nedbringe pesticidforbruget.
Altså, hvad kan vi gøre derudover?
Derfor den her indberetning
, så vi kan samle statistikken og blive klogere på, hvordan vi kan få bragt forbruget med.
I forhold til en omlægning på indikatoren er det ikke et spørgsmål om at snyde på vægten, men et spørgsmål om at få et mere reelt billede af, hvordan det rent faktisk ser ud.
Til hr. Kristen Touborg skal jeg sige, at sprøjtejournalerne som sådan også fortsat vil blive kontrolleret på bedriften, hvor de jo skal være til stede.
Til det der med, hvad det er for en tidshorisont, om det er kalenderåret eller høståret, er det altså valgt, at det er høståret, fordi det er det, der giver mening, nemlig at vi følger pesticidforbruget i forhold til afgrøderne, og derfor opererer vi med august til august.
Vi vil simpelt hen ikke få et godt nok billede, hvis vi deler det op kalenderårsmæssigt frem for at følge – havde jeg nær sagt – naturens gang, altså afgrødens vækstår.
Det er begrundelsen for, at det hedder august til august.
Jeg tror, det er kommentarerne til ordførernes bemærkninger.
Jeg er glad for, at der er så god en tilslutning til, at vi kan blive klogere på det her område.
Som sagt tror jeg, at det giver os et godt grundlag i forhold til at kunne gøre en indsats for at få nedbragt pesticidforbruget.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Jeg vil da starte med at sige, at det naturligvis på den ene side ikke er alt i det her lovforslag, der er dårligt.
Det er jo en udmærket ting, at man også på landbrugsområdet begynder at samtænke forskellige synspunkter, som vi har været inde på ved de tidligere lovforslag.
På den anden side hænger det her jo unægtelig en hel del sammen med globaliseringspuljen og den udvikling, der er sket på det område, og derfor er det jo overhovedet ikke til at overskue, hvad det her forslag indebærer økonomisk set.
Det er jo bare ærgerligt, at det er gået, som det er gået, og jeg er helt med på, at regeringen er i god gang med at spinne på, hvem det er, der har gjort hvad på det her område.
Jeg er af den helt overordnede opfattelse, at regeringen ikke har ønsket, at der skulle være et samarbejde omkring globaliseringen.
Det er jo meget nemmere, hvis man kun har Dansk Folkeparti at forhandle med, end hvis man også har de øvrige partier.
Alt andet lige stiller vi formentlig større krav og er mere besværlige, og derfor er det nemmere, hvis man kun har Dansk Folkeparti.
Jeg synes bare, det er interessant.
Der er ingen, der ved, hvornår tiderne skifter, men på er eller andet tidspunkt gør de jo, og så er det alligevel interessant at se, hvad det er for en kultur, den her regering har, med hensyn til forlig.
Det er i hvert fald ikke noget, vi tidligere har set i den udstrækning her i Folketinget, tror jeg rolig man kan sige.