runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-25:
Det var sådan set et relativt simpelt spørgsmål, jeg stillede.
Jeg stillede ministeren det spørgsmål: Hvem afgør, om ministeren har misinformeret Folketinget?
Afgør ministeren selv det, eller afgør et flertal i Folketinget, hvorvidt der er misinformeret?
Jeg spørger ikke om, hvorvidt ministeren er enig i Folketingets afgørelse.
Det er fuldstændig irrelevant – der er ikke noget over, og der er ikke noget ved siden af Folketinget.
Så det, jeg spørger om, er, hvem det er, der afgør, om der er misinformeret.
Er det ministeren, der afgør det, eller er det Folketinget, der afgør det?
For vi står jo i den lidt underlige situation, at Folketinget har afgjort det.
Der er blevet misinformeret, og alligevel tillader ministeren sig at stille sig op på landets fineste talerstol.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg skal medgive hr. Christian Juhl, at det er kompliceret stof, og man skal bruge noget tid på at komme ned i detaljerne i det her.
Der er ingen tvivl om, at pakken i årenes løb kommer til at gå i et grønt plus.
Det er det, der er væsentligt at opnå, og forskerne bag baselinerapporten er enige med mig i, at tallene er rigtige, når det ses ud over årene.
Der er udfordringen så, hvor man skal medregne den her effekt for 2013, 2014 og 2015, og der har været en kritik af den måde, jeg har ladet det indgå i opgørelsen på.
Bjarne Laustsen (S), 2016-02-25:
Mit spørgsmål er af parlamentarisk karakter, og det går til en kollega, en minister, der som en af de få herinde har haft 25-årsjubilæum.
Hvem afgør det?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
I den situation, hvor det er Folketinget, der tager stilling til tingene, betyder det ikke så meget, hvad man selv mener, der er det Folketingets flertal, der afgør det.
Bjarne Laustsen (S), 2016-02-25:
Så vil jeg så gerne høre, hvorfor ministeren ikke vil lytte til det folketingsflertal, der på både høring og på adskillige samråd nu også har udtrykt, at der ikke er givet et retvisende billede af det forhandlingsforløb, der har været, og den aftale, der senere skal stemmes om i dag.
Hvorfor er det, ministeren ikke vil lytte til det?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg mener, jeg har givet et klart, retvisende billede, og at det er lagt åbent frem.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Det står soleklart for alle, at der er et flertal i Folketinget, som har mistillid til ministeren.
Ministeren siger samtidig, at det har man ikke tænkt sig at rette sig efter, men at man selvfølgelig retter sig efter en folketingsbeslutning.
Skal det forstås sådan, at ministeren afviser at træde tilbage, før vi har stemt om det i Folketingssalen?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg konstaterer, at et flertal har ønsket at tredjebehandle L 68, og derfor har vi denne debat i dag.
Jens Joel (S), 2016-02-25:
Det var jo ikke et svar på spørgsmålet: Afviser ministeren at træde tilbage, før vi har stemt om det i Folketingssalen?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg har ikke yderligere kommentarer til det spørgsmål.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Så vil jeg være så venlig at følge op på min kollegas spørgsmål.
Ministeren har tidligere sagt, at det er et flertal i Folketinget, der vurderer, hvorvidt ministeren taler sandt eller ikke sandt, og et flertal i Folketinget mener, at ministeren har givet misvisende oplysninger i Folketinget om landbrugspakken.
Ja, nu er der et flertal i Folketinget, der mener, at det er misvisende oplysninger, og der kommer en hasteforespørgsel, som er stillet og støttet af et flertal i Folketinget bestående af de selv samme partier, der skal behandles på onsdag.
Der vil ministeren blive mødt med et flertal mod sin person og sit fortsatte virke som miljø- og fødevareminister.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Jeg synes, det er uforståeligt, at ministeren i dag føler, at ministeren har legitimitet til at stå på Folketingets talerstol.
Christian Juhl (EL), 2016-02-25:
Ja, men det, de protesterer over, er, at ministeren siger, at der er et grønt plus for miljøet hele vejen igennem.
Derfor siger de, at den måde, ministeren har brugt tallene på, er kreativ bogføring, og at den er fejlagtig og misinformerende.
Og jeg forstår slet ikke, at ministeren ikke siger: Hov, sådan nogle ting vil jeg ikke have hængende på mig.
For af Folketinget kan det kun forstås på en måde, og det er, at man bliver vildledt.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg kan sige til hr. Christian Juhl, at jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt at lytte, hvis der kommer en kritik fra nogle forskere, som man selv har bedt om at levere nogle tal.
Og jeg kan gentage, at forskerne bag baselinerapporten er helt enige i tallet for 2021.
Vi har så også haft en diskussion om, om man ikke skulle dele det op på årsbasis, og det mener jeg så man er nødt til at gøre af hensyn til den her diskussion om ikkeforringelse.
Men det skal ses fra 2013 og frem til 2021, og man er enige i sluttallene.
Men forskerne bag baselinerapporten er enige i slutresultatet.
Altså, jeg har forstået, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil overhovedet ikke er interesseret i min udlægning af forholdene.
Jeg har forstået, at det åbenbart er helt irrelevant, hvordan jeg kan gøre rede for, at tallene – alle forudsætningerne, hele grundlaget for de politiske beslutninger – er lagt åbent frem.
Så skal jeg gerne gentage det svar, som vi i virkeligheden startede den her debat med, nemlig at jeg altid vil respektere de beslutninger, der bliver truffet i Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Altså, man ved ikke rigtig, hvordan man skal forholde sig til det her.
For på den ene side er det jo næsten komisk, og på den anden side er det egentlig også ret uhyggeligt, at vi står en situation, hvor et flertal i Folketinget – oven i købet her i dag fra talerstolen i Folketingssalen – har udtalt sin mistillid til ministeren.
Og for første gang i den parlamentariske historie i Danmark vælger ministeren at ignorere folketingsflertallet, at bestride folketingsflertallet.
Partier, som er valgt herind i Folketinget af et flertal af danskerne med det mandat at repræsentere de danskere herinde, har meddelt, oven i købet her, at man ikke længere har tillid til ministeren.
Altså, kan ministeren i det mindste erkende, at ministeren er den første minister, der vælger at overhøre et folketingsflertal, efter at der er blevet udtalt mistillid?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Tværtimod.
Jeg udtrykker respekt for Folketinget.
Jeg forstår, at der er et flertal, der ønsker, at vi tredjebehandler L 68, og derfor er jeg som ansvarlig minister på området selvfølgelig til stede under den her behandling.
Det var ligesom, da jeg var i et samråd i går indkaldt af Socialdemokraterne, hvor jeg så fik mulighed for at svare på samrådsspørgsmål, hvorefter Socialdemokraterne, der selv havde indkaldt mig i samrådet, valgte at afbryde det midt i det hele.
Altså, jeg følger jo det, som Folketinget beder mig om, og lige nu er der et flertal, der ønsker at tredjebehandle L 68.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Ministeren ved udmærket godt, at man kunne have sendt en anden minister – eller ministeren kunne være trådt tilbage, og så var det en ny minister, der behandlede L 68.
Så det er jo en mærkelig måde at tale sig uden om problemet på.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg stiller op til samrådet, jeg stiller op til debatten i salen, som Folketinget har bedt mig om at gøre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-25:
Jeg ved jo, at ministeren er rigtig stolt af den her landbrugspakke.
Det har ministeren udtrykt igen og igen.
For ministeren er jo stolt af det arbejde, ministeren har lavet.
Og så kan vi bagefter se på det med de rigtige tal, så alle har en mulighed for på en gennemsigtig måde at se, hvad det er for et stykke arbejde, der ligger, og tage stilling til det.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg er nødt til at korrigere hr. Rasmus Nordqvist, for det er sådan set ikke tallene, der er forkerte.
Det, jeg bliver kritiseret for, er, at jeg har medregnet baselineeffekten for 2013, 2014 og 2015.
Der er bred enighed om, at man skal se på hele perioden.
Forskerne bag baselinerapporten er enige i, at tallet i 2021 er det rigtige tal.
Det, der bliver diskuteret, er, hvordan man medregner baselineeffekten for 2013, 2014 og 2015.
Jeg har sammen med partierne bag aftalen valgt at tage den med, fordi effekten er det, der sker ude i virkeligheden.
Altså, der er en effekt af tidligere tiltag og af andre udefrakommende faktorer.
For mig er det centrale, hvordan vi beskytter vandmiljøet,
og jeg synes jo, at omdrejningspunktet burde være vandmiljøet og vores beskyttelse af det.
Og det, vi har aftalt, er, at det i de kommende år gælder om at sikre sig, at der ikke sker en forringelse, og derefter sker der en forbedring.
Det mener jeg at vi har leveret med den aftale, der er indgået.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-25:
Jeg synes godt nok, at det er ærgerligt, at ministeren vælger ikke at svare på det, jeg spørger om.
Gør det virkelig ikke indtryk på ministeren, at syv ud af syv forskere på den her måde stiller spørgsmål ved det?
Og gør det virkelig ikke indtryk, at et flertal i Folketinget har udtrykt, at de ikke har tillid til ministeren?
Gør det ikke et personligt indtryk på ministeren, som nu står der og ikke engang svarer på de spørgsmål, der bliver stillet?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Altså, jeg svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og jo, det gør et meget stort indtryk.
Det har jeg også sagt, for det samme spørgsmål blev stillet tidligere.
Jeg bryder mig da ikke om, at der er noget at kritisere i forhold til f.eks. den her opgørelsesmetode, der handler om baselineeffekten i 2013, 2014 og 2015.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at vi skal have så stor ståhej om den måde, vi har gjort det op på.
Jeg må bare sige, at jeg har lagt det åbent frem, hvordan jeg har gjort det op, og jeg har beskrevet forudsætningerne.
Altså, det er gjort med åbne øjne, og det er sendt over til Folketinget, så alle har haft mulighed for at forholde sig til det.
Christian Juhl (EL), 2016-02-25:
Det drejer sig om de specialister, som ministeren selv har været med til at fremskaffe nogle tal fra.
Når de siger, at man ikke kan bruge tallene, som ministeren har gjort, hvad er det så, der gør, at ministeren siger: Det gør jeg alligevel?
Altså, de siger det sådan, at ministeren har brugt deres tal på en måde, som de kalder kreativ bogføring, og de bruger ord som fejlagtig og misinformation.
Men det er dem, der er kommet med tallene, og derfor er det jo lidt væsentligt at lytte til dem og sige: Fru minister, den måde kan man ikke bruge tallene på.
Og de bruger endda ret kraftige ord.
Jeg vil ikke sige løgn, og det har de heller ikke sagt.
Men synes ministeren, det er mærkeligt, at man på baggrund af så klare meldinger fra de her forskere føler sig vildledt i Folketinget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Vi er her i dag i Folketinget for at behandle en lov, der på alle områder burde være udskudt som minimum; en lov, der ikke lever op til grundlæggende krav til det parlamentariske arbejde, det, vi gør herinde, det, der er illustreret heroppe: visdom, årvågenhed, retfærdighed og sandhed; en lov, der som en del af landbrugspakken er baseret på urigtige tal og på en metode, som ikke en eneste forsker til vores høring i tirsdags kunne eller ville bakke op om; en pakke, der af ministeren igen og igen er blevet omtalt som grøn og som et plus for miljøet, når det er et ubestrideligt faktum, at der med pakken bliver udledt 6.000 t ekstra kvælstof.
Det er en pakke, der forringer klimaet, alt imens ministeren kalder den klimaneutral; en pakke, der ifølge finansministerens egen vurdering ikke har en effekt på beskæftigelsen, med andre ord ingen arbejdspladser; en pakke, hvor der ikke er den nødvendige juridiske vurdering; en lov, der med al sandsynlighed er i strid med vores internationale forpligtelser og dermed ulovlig og så kommer tilbage og rammer os som en boomerang, ikke kun Danmark, men også de landmænd, som det kommer til at betyde økonomiske omkostninger for.
Det er en lov, der hastes igennem, så Miljø- og Fødevareudvalget ikke havde den fornødne tid til lovbehandlingen, så kritisabelt, at et enigt udvalg, alle Folketingets partier blev nødt til at udtale kritik over det hastværk, der gjorde, at vi blev nødt til at lave en tillægsbetænkning, altså at vi skulle udtale, hvad vi mente om en pakke, inden vi havde det fornødne datagrundlag, inden vi havde de høringssvar, vi skulle have.
Det er en lov, der fremsættes af en minister, som flertallet af Folketinget ikke har tillid til på grund af netop de manipulerede tal og miljøberegningerne, der havde været fremlagt.
Den her lov burde ikke være til afstemning i dag som minimum.
Uanset hvad man mener politisk om den, er der så meget, der taler i retning af, at den som minimum skulle udskydes.
Der er ikke lavet en juridisk vurdering, som der skal, som flere af mine kollegaer har været inde på
; der har været hastværk; der har været indsigelser fra organisationer; der har været forskere, samtlige forskere til en høring, der siger, at den her lov er baseret på nogle tal, som de ikke vil stå inde for.
Når de bliver spurgt direkte: Hvem af jer vil stå inde for den her metode, så var der ikke en eneste forsker, der ville tage metoden i forsvar.
Uanset hvad vi mener om landbrugspolitik, naturpolitik, miljøpolitik, er det en skandale at lovbehandle et lovforslag, som måske er ulovligt, som i hvert fald mangler en juridisk vurdering, hvor der har været et usædvanligt hastværk, hvor der bevisligt er blevet lagt pres på forskerne for at haste det igennem, hvor der bevisligt bliver prøvet fra ministeriets side at få dem til at lave nogle konklusioner på forhånd, hvor de ifølge e-mails har sagt: Det kan vi simpelt hen ikke stå inde for.
Den her lov er en demokratisk og parlamentarisk skandale, og SF kan selvfølgelig ikke bakke op om den.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Jeg beklager ikke at have fået dykket ned i GEUS-rapporten endnu, men jeg vil sige, at det jo er rigtigt, at vi har brug for at få mere at vide, bl.a. også på hele det område, der handler om, hvordan den her pakke vil påvirke arbejdspladser i landbruget.
Jeg har læst en artikel, hvor man får at vide, at der altså for øjeblikket er høje gødningspriser, at der er lave priser på korn og mælk
, så spørgsmålet er, om det overhovedet vil give den ønskede effekt ude i erhvervet at tillade mere gødskning.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg har afgivet retvisende oplysninger til Folketinget, så jeg synes faktisk, hele præmissen for spørgsmålet er forkert.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Jeg synes, at vi den anden dag havde en god proces med de forskere, vi havde inde, og som gav deres input.
Det var befriende at høre, at de sagde deres mening.
Jeg synes, der mangler en efterbearbejdning af det, de kom med.
Jeg kunne også godt forestille mig, at man kunne tage andre forskere ind.
I dag har vi fået en mail om, at GEUS har lavet en rapport, som vurderer, hvordan den her øgede gødningsnorm påvirker vores grundvand i de næste 2 år.
Jeg kunne godt tænke mig, at man så på det i flere år.
Jeg vil godt høre, om hr. Christian Poll har en kommentar til det, vi har fået tilsendt fra GEUS, der vedrører vores grundvandsbeskyttelse.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det på baggrund af ordførerens tale er tydeligt, at der ikke længere er tillid til miljø- og fødevareministeren fra Det Konservative Folkepartis side.
Så jeg skal egentlig bare bede ordføreren om at bekræfte, at den konservative folketingsgruppe stemmer for det mistillidsvotum, der er fremsat mod miljø- og fødevareministeren.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Det er korrekt, at det er vores intention at stemme for.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Det var bare det, jeg havde behov for at vide.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg vil bare høre ordføreren: Tror Det Konservative Folkeparti, at det at give tilladelse til mere gødskning reelt vil kunne redde et erhverv, der er i stor krise, og at man vil hjælpe dem i erhvervet, der har brug for hjælp, ved hjælp af de her tiltag?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Vi tror ikke, det redder erhvervet.
Landbruget er i store problemer.
Det er et meget, meget hårdt presset erhverv med en gæld på hundredvis af milliarder kroner, rigtig mange konkurser, rigtig mange familier, der sidder rundtom i en virkelig svær økonomisk situation og virkelig er truet.
Det er derfor, vi gerne vil hjælpe dem.
Men nej, jeg vil ikke foregive nogen, at det løser landbrugets problemer.
Jeg ved godt, der sidder nogle fra forskellige partier og siger, at vi burde gøre en hel masse andre ting, og at det ville være meget bedre for landbruget.
Vi har som regel den tilgang til erhvervspolitik, og det gælder så også landbrugspolitik, at når folk kommer og siger til os, at det mener de vil hjælpe dem, og at det vil være gavnligt for dem, så skal man være en smule bedrevidende for at sige: Nej, det vil det ikke være, det vil være dårligt for jer. Så med hensyn til det er vi ret sikre på, at det vil hjælpe landbruget, men selvfølgelig redder det ikke det hele.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Jeg frafalder.
Jeg er jo ikke klar over, hvad der præcis ligger af data derude i forvejen, og hvilke data der skal genereres for at kunne få et mere præcist billede af det her, men jeg vil gå ud fra, at det vil tage adskillige måneder.
Man skal jo også have indgået nogle aftaler med nogle forskere, der skal levere dataene.
Så det vil jeg tro.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-25:
Men en del af en ordentlig lovgivningsproces er vel, at man har data, man kan stole på, at man har tal, som er gennemsigtige, så man kan lave en ordentlig lovgivning.
Det er derfor, jeg ikke forstår, at ordføreren ikke kan se, at når der nu er så stor tvivl om det her, kunne man lige have trådt på bremsen og sagt: Vi regner det lige igennem og kommer med nogle gennemsigtige, ordentlige tal, som kan læses af alle.
Så kunne man tage den tredje behandling, der skulle til, og sige: Fint, vi står stadig væk ved den politik, vi gerne vil have.
Der kan være politiske uenigheder, men i det mindste at gøre det på et gennemsigtigt grundlag er da en del af en ordentlig lovgivningsproces.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Hvis nu det her, der er blevet rejst tvivl om, var noget, som ville vise sig at få helt kolossalt store konsekvenser i de år, der kommer, så ville jeg da ikke udelukke – uanset hvad det er for en lovgivning, eller hvad det er for en reform, vi taler om – at man så måtte sætte sig ned igen og se på det.
Men samtlige forskere i panelet var jo enige om, at uanset hvordan vi vender og drejer det, og uanset hvordan vi gør det, vil der være usikkerhed behæftet med det her.
Men alle var også enige om, at det fører til et plus i miljøregnskabet.
Christian Juhl (EL), 2016-02-25:
Jeg kender en bonderøv, der bor ude på kanten mellem den jyske hede og så den østlige del af landet.
Jeg har i 63 år gået i hans sko.
Han kan godt forstå de her ting, for det behøver man ikke være akademiker for at forstå – efter min simple mening.
Kan fru Mette Bock be- eller afkræfte, at de samme forskere, der har leveret de tal til ministeriet, som bliver brugt til at vise, at landbrugspakken er endt i et grønt plus for miljøet, siger, at den måde, ministeren har brugt deres tal på, er kreativ bogføring, fejlagtig og misinformation?
Kreativ bogføring, fejlagtig og misinformation!
Hvis det er rigtigt, er Folketinget så dermed ikke også blevet vildledt?
Det behøver man vel ikke være akademiker for at forstå.
Jeg er glad ved, at fru Mette Bock ikke afviste, at Folketinget er blevet vildledt.
Det vil da være et stykke af vejen.
Det er de samme forskere, som ministeren selv har valgt til at lave rapporten, og når de siger, at ministeriet har brugt deres tal på en måde, som kan kaldes kreativ bogføring, fejlagtig og misinformation, så er det vel der, vi skal løfte os op i helikopteren og sige: Hov, det er dem, der har fundet tallene.
De siger, de her tal bliver misbrugt.
Bør vi så ikke gribe ind?
Er det ikke det, der er ordentlighed i den måde, vi skal arbejde på?
Jeg kan ikke finde ud af, hvordan man laver sådan nogle tal, men jeg kan finde ud af, hvad de siger om deres egne tal.
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Nu synes jeg, begrebet ordentlighed er blevet brugt rigtig mange gange om rigtig mange ting igennem de senere dage, så lige det der ord tror jeg nok jeg vil holde mig fra.
Men vi oplever jo gang på gang den situation.
Altså, når vi f.eks. engang imellem – det gør alle partier, inklusive Liberal Alliance – læner os op af, hvad de økonomiske vismænd siger, hvad forskellige kommissionsrapporter siger osv., så oplever vi også, at nogle af dem, der har været med til at skrive tingene, siger: Jamen lige præcis på den måde kan I ikke bruge det, for det skal ses i den her sammenhæng.
Eller: Forudsætningerne for, at vi gjorde sådan, var det og det.
Sådan vil det være, og det hører til i et samfund som vores, hvor vi heldigvis kan diskutere tingene åbent.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-25:
Jeg tager ordet, for nu har ordføreren taget ordet Alternativet i sin mund nogle gange.
For mig at se
skal den her diskussion om ny politisk kultur baseres på gennemsigtighed.
Derfor er det rigtig vigtigt for Alternativet, at det er de korrekte informationer, der bliver fremlagt.
Det, som jeg synes ordføreren hele tiden gør, er, at ordføreren hele tiden siger, at det ikke er så vigtigt, for samlet set bliver det en god pakke osv.
Men er ordføreren ikke enig i, at det er vigtigt, at der bliver fremlagt korrekt information for Folketinget?
Det skal være information, som er gennemsigtig, som alle kan forstå – ikke blot de parter, der har siddet med ved forhandlingsbordet, for jeg kan forstå, at ordføreren siger, at ordføreren er fint oplyst om det, der ligger i pakken, men også for resten af partierne, som ikke sidder med, og ikke mindst for resten af befolkningen, som ikke har siddet med ved forhandlingsbordet.
Er det så ikke vigtigt, at der bliver fremlagt korrekte informationer, så man herinde i Folketinget kan træffe en beslutning på rette grundlag, og så befolkningen kan følge med i, hvad der foregår herinde?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg har fulgt tilblivelsen af Alternativet, altså det her nye parti, med meget stor interesse.
Jeg synes, det er spændende, at vi har et Folketing, som har nye partier, som agerer på en ny tids præmisser.
Det gælder sådan set, uanset om det er Enhedslisten eller Liberal Alliance eller Alternativet.
Jeg har derfor også læst de værdier, som Alternativet bygger sit virke på.
Det er rigtigt, at der er gennemsigtighed i en af dem.
Det går jeg også ind for.
Mod og generøsitet er to andre værdier, som også har betydning.
Dem går jeg også rigtig meget ind for.
Jeg vil bare fastholde, at jeg ikke har den opfattelse, at ministeren har misinformeret eller løjet eller forvrænget.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-25:
Tak for at kunne gengive Alternativets værdier.
Det blev jeg lidt imponeret af.
Det er jo et faktum, at der er syv forskere, der har siddet og sagt, at det ikke er en korrekt måde at gøre det på.
Så kan jeg forstå, at Liberal Alliance ikke tillægger det den samme værdi, som vi så gør.
Jeg vil bare stadig væk spørge ind til noget: Er det ikke et problem, at vi har syv forskere, de syv fremmeste forskere, der sidder og siger, at vi ikke kan gøre det på den her måde, og så gør vi det alligevel?
Mette Bock (LA), 2016-02-25:
Jeg vil gerne henvise til dengang, den tidligere regering lavede en lovpakke, som skulle sikre, at flere skulle i arbejde.
Denne pakke skulle udløse, at 150.000 flere kom i job.
Når man så går ind og ser på, hvad det var for nogle tal, der lå til grund for det, ser man, at der var taget nogle strukturelle forbedringer med i de her tal, og den tidligere regerings argumentation var, at ude i virkeligheden kommer der til at ske det her.
Noget af det kommer fra de her initiativer, andre ting kommer fra noget andet.
Det synes jeg faktisk er en meget god parallel, som viser forskellen mellem, hvordan det er på et universitet og i et parlament.