runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Jeg må nok desværre komme med det nedslående budskab til hr. Nikolaj Villumsen, at uanset hvad jeg siger, anser Nikolaj Villumsen det ikke for noget svar.
Jeg har sagt gentagne gange, og jeg siger det gerne igen, at det er afgørende, at den måde, vi indretter det statslige beredskab på, ikke kommer til at gøre det statslige beredskab dårligere eller svækker det, i forhold til hvad vi kender i dag.
Og det er forudsætningen for de forhandlinger, vi starter op på.
At man så nu på kommunalt niveau laver om på beredskabsstrukturen, synes jeg på mange måder er meget fornuftigt.
Men der noterer jeg mig selvfølgelig, at Enhedslisten går meget mere op i, hvordan strukturen er, og hvordan og hvorledes beredskabet er kommunalt, end at man måske ser på, hvordan man indretter beredskabet på en bedre måde.
Det var også derfor, jeg nævnte, at der kan foretages effektiviseringer på det kommunale beredskab, som giver rigtig, rigtig god mening, og som også kan være med til at styrke det kommunale beredskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det lyder jo flot.
Realiteten er bare, at der er blevet skåret massivt i det kommunale beredskab, og at man nu står over for en massiv besparelse i det statslige beredskab – på et tidspunkt, hvor vi kan se at der har været behov for beredskabet i forbindelse med terrorangrebet København, i forbindelse med det voldsommere og voldsommere vejr, som vi oplever.
Der savner jeg bare et svar fra Venstre – og jeg kan konstatere, at det kan jeg ikke få i dag – på, hvordan man kan foretage så massive besparelser, uden at det går ud over den sikkerhed, som danskerne da selvfølgelig har krav på at have i tilfælde af katastrofer og ulykker.
Men der er åbenbart ikke et svar fra Venstre, eller hvad?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Først og fremmest tak for de meget positive bemærkninger om min person.
Det er altid dejligt, når hr. Nikolaj Villumsen kommer med stor ros.
Jeg går ud fra, at det ikke var nogen ros, hr. Nikolaj Villumsen gav med det, at jeg måtte opfattes som værende arrogant.
Jeg prøver i hvert fald ikke på at være arrogant, vil jeg sige til hr. Nikolaj Villumsen, men jeg synes, det er en meget arrogant tilgang at have, at man starter med at komme med så personlig en kritik.
Men lad det være, det er åbenbart den måde, Enhedslisten ønsker at diskutere i Folketingssalen på.
Jeg sagde meget klart i mit ordførerindlæg, og jeg gør det gerne igen, at det er afgørende for os, at fremtidens statslige beredskab skal være lige så robust som det, vi finder i dag.
For vi kan ikke gå på kompromis med, hvordan og hvorledes vores beredskab skal være.
Det er også afgørende for os, at Beredskabsstyrelsen har de helt nødvendige forudsætninger for at være til stede.
Hr. Nikolaj Villumsen sagde faktisk noget rigtigt i et af spørgsmålene til forsvarsministeren, nemlig at Beredskabsstyrelsen jo også deltog i forbindelse med den terroraktivitet, der desværre på tragisk vis fandt sted i København i februar måned.
Beredskabsstyrelsen gør en fremragende indsats rundtomkring i landet, og derfor skal man selvfølgelig også tænke sig meget godt om i forhold til at foretage den effektivisering, som man politisk har besluttet.
Men det afhænger jo også meget af, hvordan de kommunale beredskaber kommer til at se ud, hvordan de indretter sig, og hvordan sammenhængen så bliver til det statslige niveau.
Men jeg kan forhåbentlig berolige Nikolaj Villumsen med, at Venstre er meget optaget af det her spørgsmål, og at vi ikke på nogen måde vil svække det nationale beredskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at hr. Troels Lund Poulsen altid bliver en smule arrogant, når han er lidt presset, og jeg kan egentlig godt forstå, at Venstre er presset i den her sag.
Situationen er jo den, at vi står over for massive besparelser i det statslige beredskab – besparelser, som kommer, fordi Venstre har været med til at træffe beslutningen sammen med regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi kunne se i forbindelse med terrorangrebet i København, at der er behov for et stærkt beredskab til at komme danskerne til hjælp, ligesom vi har kunnet se, at der er brug for et stærkt beredskab til at komme danskerne til hjælp, når der er oversvømmelser, og når der er voldsomme storme, som gør, at man ude i de små hjem har behov for, at beredskabet kommer.
Det skaber jo stor bekymring rundtomkring nu her, at der skal skæres massivt i beredskabet, så jeg kunne godt tænke mig at høre fra Venstre, hvilke garantier Venstre kan give for, at de besparelser, som er planlagt, ikke kommer til at føre til ringere sikkerhed for danskerne ved fremtidige katastrofer og ulykker.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Som forsvarsministeren netop har redegjort for, har regeringen og Venstre indgået en lang række aftaler i sommeren 2014, og et af elementerne i de aftaler, der blev indgået, var, at man skulle se på det danske beredskab.
Deri ligger en toleddet strategi, både en kommunal og en statslig.
Kommunerne er i gang med at se på, hvordan man kan indrette beredskabet anderledes, end det er i dag.
I øjeblikket pågår der en lang række sammenlægninger.
Det er alt sammen noget, som vi følger med stor interesse, og det er sammenlægninger, der ifølge Venstres opfattelse gerne skulle give et bedre beredskab og også et beredskab, som giver god mening.
Det betyder selvfølgelig også, at der bliver færre ledere, færre køretøjer og måske også nogle brandstationer, der bliver indrettet på en anderledes måde, end vi kender det i dag.
Det arbejde er ikke afsluttet endnu, men forventes afsluttet her inden sommerferien.
Det er den kommunale del.
Så er der også lavet en aftale i forhold til den statslige del, hvor man skal finde besparelser i løbet af de kommende år i forhold til det statslige niveau og dermed hos Beredskabsstyrelsen.
Og lad mig her sige følgende: For Venstre er det afgørende, at vi har et stærkt nationalt beredskab.
Jeg vil også gerne i dag udtrykke min store støtte og opbakning til Beredskabsstyrelsen og de mange mennesker, der er ansat i Beredskabsstyrelsen, og som gør en rigtig, rigtig god indsats.
Derfor skal vi selvfølgelig også tænke os meget grundigt om, når de besparelser, som Venstre er en del af, skal udmøntes.
Og som forsvarsministeren netop har givet udtryk for, regner han med, at man er i stand til at tage fat på udmøntningen af den her besparelse efter sommerferien.
Højst sandsynligt vil vi på det tidspunkt have haft et folketingsvalg, og det betyder selvfølgelig også, at det enten er den nuværende regering eller en anden regering, som får ansvaret for at lave udmøntningen af det, der er aftalt.
I den udmøntning lægger Venstre afgørende vægt på at vi ikke skal kompromittere det danske beredskab, men at det skal være lige så robust, som det er i dag, og så må vi selvfølgelig tage højde for, hvordan kommunerne på det tidspunkt har indrettet sig.
Så i Venstre går vi til den her opgave med ydmyghed og noterer os også i dag – og det vil jeg gerne kvittere for – at Enhedslisten lige umiddelbart før sommerferien begynder at interessere sig for det danske beredskab.
Man skal selvfølgelig huske at kvittere for det, når Enhedslisten kaster sig over en sag og på den måde gerne vil diskutere det, og det er vi selvfølgelig glade for, og derfor er vi også helt overbeviste om, at Enhedslisten så også gerne vil være med til at sikre, at vi får et stærkt beredskab.
Og det har jeg sådan set heller ikke nogen grund til at tro at Enhedslisten ikke vil.
Så selv om Enhedslisten ikke er en del af aftalen, vil jeg håbe, at Enhedslisten også vil interessere sig for den her vigtige diskussion.
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Jeg deler fuldstændig hr. Nikolaj Villumsens beundring for beredskabet.
De gør et fantastisk stykke arbejde.
Jeg kommer rigtig meget derude og kan se, at de alle sammen er dedikerede folk.
Det er her – og det ved hr. Nikolaj Villumsen også – et strukturudvalg, som er kommet med en række anbefalinger.
For der er jo ingen tvivl om, at vi skal have det samme gode og robuste beredskab, som vi har i dag.
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Jeg vil gerne starte med at takke for debatten og for den meget brede tilslutning, der er til det forslag, som jeg på regeringens vegne har fremsat.
Jeg har hørt, at alle partier grundlæggende har sympati for de tanker, der ligger til grund for forslaget, og jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Jeg håber, at vi med et stort og bredt flertal i Folketinget vil kunne vedtage det her lovforslag.
Det lyder til det.
Jeg vil gerne fremhæve, at sikkerheden i teleinfrastrukturen er af stor vigtighed for et meget digitaliseret samfund som det danske.
Sikker og velfungerende telefoni og datakommunikation er altafgørende for mange aspekter af borgernes, virksomhedernes og myndighedernes hverdag.
Derfor er jeg også glad for den gode og konstruktive dialog, som Center for Cybersikkerhed har haft med teleudbyderne og deres brancheforeninger i forbindelse med udarbejdelse af det forslag til en net- og informationssikkerhedslov, som vi behandler i dag.
Med lovforslaget overføres den eksisterende regulering af informationssikkerhed og beredskab på teleområdet til en ny selvstændig lov, og samtidig skærpes kravene til teleudbydernes informationssikkerhed, således at kravene i højere grad tager højde for samfundets afhængighed af telenettet og også afspejler det aktuelle trusselsbillede.
Netop trusselsbilledet udvikler sig i disse år.
Det er en udvikling, hvor vi i stigende omfang ser cyberangreb og avanceret industrispionage rettet mod Danmark.
Det er samtidig en udvikling, hvor teleudbyderne i stigende omfang overlader store driftsopgaver til udenlandske leverandører, og det giver naturligvis en udfordring, fordi visse leverandører i sig selv kan udgøre en trussel mod informationssikkerheden, hvis de har en for tæt tilknytning til udenlandske myndigheder.
Med lovforslaget vil regeringen sikre, at de danske myndigheder får langt bedre værktøjer til at håndtere det nye trusselsbillede og til at beskytte borgeres, virksomheders og myndigheders oplysninger.
Med lovforslaget skærpes reglerne på en række områder, men jeg vil gerne understrege, at der også med de nye regler vil være fokus på at sikre, at indsatsen for at fremme net- og informationssikkerheden i samfundet sker i et konstruktivt samarbejde mellem myndighederne og teleudbyderne.
Jeg mener således, at vi med lovforslaget samlet set har opnået en god balance, hvor vi gennemfører en helt nødvendig styrkelse af informationssikkerheden på teleområdet og samtidig lægger op til fortsat dialog og positivt samarbejde med telebranchen, og at det sker med respekt for retssikkerheden.
Lovforslaget er sat til at træde i kraft den 1. december i år.
Det skyldes primært to ting: For det første ønsker vi at give telebranchen tid til at indrette sig i forhold til den nye lov, og for det andet er det rent praktisk sådan, at lovens nærmere indhold skal udmøntes i en række bekendtgørelser, der fastsætter de detaljerede tekniske regler.
Vi vil inddrage branchen i den proces, ligesom udkast til bekendtgørelse vil blive drøftet med de partier, der støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg kom lidt for sent, så det kan være, at jeg ikke hørte det, og så beklager jeg.
Men hr. Peter Christensen stillede jo tidligere i sit indlæg et spørgsmål til SF.
Han ville gerne høre, om den kritik af budgetloven, der nu ligger i det her forslag fra SF, også fører til, at SF vil opsige det forlig, som SF er en del af.
Vil SF det?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om ordføreren har oplevet, at der er noget i loven, der kom bag på SF.
Er der noget i budgetlovens måde at virke på og i det sanktionsregime, som hører sammen med den, som er kommet bag på SF – at det var så slemt og ikke særlig hensigtsmæssigt – og er der noget, som man ikke blev advaret imod, da vi i sin tid behandlede den lovgivning?
Mike Legarth (KF), 2015-05-08:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her lovforslag adresserer, at der er enorme udfordringer med at beskytte os mod digitaliserede angreb.
Sikkerheden og beskyttelsen skal være på plads, når det gælder kritisk infrastruktur.
Det er åbenlyst, og det vil vi til enhver tid bakke op om.
Så har høringsrunden også peget på, at der er stillet nogle retssikkerhedsmæssige spørgsmål.
Det vil vi dykke ned i under udvalgsarbejdet og sikre os, at det kan ske på en måde, som vi kan bakke op om.
Der er også rejst nogle spørgsmål om omkostningsniveauet for virksomhederne.
Vi vil også spørge ind til, hvad det vil betyde i hverdagen.
Hvad er det for beløbsstørrelser, vi taler om?
Vi vil have det afklaret, og det kan ske i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så pegede Venstre på, at det måske kunne være en god idé at få en evalueringsordning efter 2-3 år.
Det vil vi også kunne bakke op om.
Konklusionen for Det Konservative Folkeparti er, at vi overordnet set selvfølgelig er lige så optaget som regeringen og andre af, at vi har en tilpas sikkerhed og beskyttelse af vores kritiske infrastruktur.
Vi skal bare være sikre på, at vi arbejder med loven under armen, at retssikkerheden er i orden, at vi ikke foretager kontrolbesøg uden grund.
Det vil vi spørge grundigt ind til, og vi vil sikre os, at omkostningsniveauet er på plads og vi ikke pålægger virksomhederne i branchen unødige omkostninger.
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget, naturligvis ikke.
Vi har været fortalere for en budgetlov, en sanktionslov.
Når vi kigger i bakspejlet, kan vi jo se mange år med årlige overskridelser og store, store milliardbeløb, der så skulle findes i form af efterbevillinger.
Så jeg synes, at budgetloven virker.
Den er fleksibel.
Den sikrer, at de politiske aftaler, der indgås, og de budgetter, der bliver lagt, bliver overholdt.
Og den er et værktøj til at sikre, at de parter, vi har, rent faktisk også overholder de aftaler, der bliver indgået, for ellers er der en konsekvens af det.
Den fungerer fuldstændig, og jeg er lodret uenig i den kritik, der har været rejst fra nogles side, om, at man skal bruge præcis det beløb, der er stillet i udsigt.
Der er ingen grund til, at pengene, hvis man ikke har behov for at bruge dem alle sammen for at levere det serviceniveau, man vil have, partout skal bruges.
Det ville være en fuldstændig forkert opfattelse.
Det er vi lodret imod.
Så vi synes, vi har set, at budgetloven virker fuldstændig efter hensigten.
Så der er fuld opbakning fra Det Konservative Folkeparti til den, men derimod ikke til beslutningsforslaget, som det er fremsat.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-08:
Vi vil stemme imod det her beslutningsforslag, og det vil vi af de samme grunde, som allerede har været nævnt af andre ordførere for andre partier på den her talerstol, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil blot notere mig den glædelige begivenhed, at regeringen nu ikke længere mener, at det er et problem, at kommunerne bruger for få penge.
Det sagde finansministeren fra talerstolen her.
Han synes, det er et større problem, hvis de bruger for mange, og at det ikke er et problem, hvis de bruger for få.
Det er jo et helt nyt synspunkt fra regeringens side.
For det er selvfølgelig en gevinst for borgerne i dette land og for skatteborgerne i dette land, hvis det ikke er så dyrt at drive den offentlige sektor, som man havde forventet at det ville være.
Så enhver mindreudgift er en gevinst for borgerne.
Den offentlige sektor skal ikke drives dyrere, end den behøver at blive drevet.
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-08:
Tak for det.
Radikale Venstre mener, at der er behov for et større erfaringsgrundlag, inden man kan fremlægge en meningsfuld redegørelse og foretage eventuelle justeringer af loven.
I selve budgetloven er der ligeledes en bestemmelse om, at finansministeren skal fremsætte et forslag om revision af loven i folketingsåret 2018-19.
Det giver mere mening frem for at påbegynde det arbejde allerede nu.
Radikale Venstres umiddelbare vurdering af budgetloven er, at den har medvirket til, at kommuner, regioner og staten har fået bedre styr på økonomien.
De gentagne budgetoverskridelser op gennem 00'erne, særlig i kommunerne, er nu afløst af flere år med budgetoverholdelse og en økonomistyring, der er så fornuftig, at man faktisk ikke helt er lykkedes med at bruge de penge, som man har i kommunerne.
Det er dog blevet bedre for 2014.
Beslutningsforslaget fra SF om, at regeringen den 1. juni 2015 fremlægger en redegørelse vedrørende budgetloven, indeholder tre elementer.
For det første er der spørgsmålet om, hvorvidt budgetloven hindrer et forbrug af opsparing.
Her skal man så være opmærksom på, at loven faktisk indeholder bestemmelser, der giver mulighed for at have opsparing på tværs af budgetårene.
Det er således muligt inden for visse rammer i både stat og kommuner at bruge opsparede midler fra et år i det efterfølgende år.
Der er naturligvis tale om en balance, hvor der både skal være fleksibilitet på tværs af budgetårene og en samlet overholdelse af udgiftslofterne.
Vi konstaterer, at de rent faktisk har været med til at sikre, at der er kommet styr på udgifterne i kommuner og regioner.
Det er en afgørende forudsætning for, at troværdigheden ved dansk økonomi fastholdes.
Det er måske ikke en af de ting, vi tænker så meget over, men det er rigtig vigtigt, at der er den fornødne troværdighed ved dansk økonomi.
Det tredje spørgsmål om, hvorvidt grænsen for det strukturelle underskud skal øges fra 0,5 til 0,75 pct. af BNP, skal ses i sammenhæng med, at de offentlige finanser i Danmark er meget konjunkturfølsomme.
En underskudsgrænse på 0,5 pct. af BNP giver derfor større sikkerhed for, at det faktiske offentlige underskud ikke overstiger 3 pct. af BNP under normale lavkonjunkturer.
En forhøjelse af denne grænse vil alt andet lige øge risikoen for, at Danmark vil overskride kravet om, at underskuddene på den faktiske saldo ikke må overskride 3 pct. af BNP.
Det er således Radikale Venstres holdning, at der først skal fremsættes forslag til revisioner af budgetloven i folketingsåret 2018-19, som det allerede er fastsat i budgetloven.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at Radikale Venstre ikke kan stemme for beslutningsforslaget B 105.
Morten Marinus (DF), 2015-05-08:
Jamen det jo ikke det, vi diskuterer i dag, altså om vi skal opsige budgetforliget eller ej.
Vi vil gerne støtte det her beslutningsforslag om en redegørelse, og så må vi drage konklusionerne, når vi har fået den, hvis der kan blive flertal for den.
Og så må vi se på, hvad der skal ske fremadrettet.
Vi bakker op om de ting, vi har vedtaget, men vi synes også, der er noget fornuft i det her beslutningsforslag, og vi er nødt til først at se på, hvad der kommer ud af det.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Det er jo almindelig snusfornuft, og det havde været dejligt, hvis det var den snusfornuft, loven byggede på.
Det er det desværre ikke.
Nu kan jeg forstå, at ordføreren så er kommet til snusfornuft, og det synes jeg er rigtig godt.
Men vil ordføreren så opsige det her forlig, sådan at man kan få en reel forhandling og få skruet en budgetlov sammen, der rent faktisk modsvarer virkeligheden ude i kommunerne og deres behov for nogle gange at foretage nogle investeringer, hvor pengene så kan forventes at komme tilbage igen senere, bl.a. i form af noget social investering, som vi drøftede under det tidligere punkt på dagsordenen?
Morten Marinus (DF), 2015-05-08:
Vi mener fortsat, at kommunerne skal overholde deres budgetter.
Men det, vi har set for nylig og kan se, er jo, at nogle kommuner har travlt med at bruge penge i slutningen af året, og at andre steder sparer man op uden at bruge pengene på f.eks. velfærd i kommunen.
Og vi ønsker faktisk i Dansk Folkeparti, at man bruger pengene i stedet for at spare op, medmindre man selvfølgelig har et konkret projekt, man sparer op til.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Tak til ordføreren for indlægget.
Betyder det så, at ordføreren har fortrudt sin medvirken til budgetloven, at man er en del af det forlig, og at man også har været med til at indføre de sanktioner, som jo giver de problemer, der er beskrevet?
Morten Marinus (DF), 2015-05-08:
Tak for det.
Forslaget her om en redegørelse om budgetloven og sanktioner over for kommuner og regioner er et forslag, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Vi er meget enige i både overskriften og også i teksten.
Derudover kunne det jo være rart, hvis vi her i Folketinget kunne komme ud over det, at vi altid snakker om kommunerne under ét.
Naturligvis mener vi i Dansk Folkeparti, at kommunerne skal overholde deres budgetter, men vi vil altså godt være med til at få lavet en redegørelse.
Så det kunne også være spændende at få med der.
Dansk Folkeparti støtter altså beslutningsforslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-05-08:
Hvad angår det sidste, må vi bare sige, at hele udviklingen i forhold til de realiserede udgifter, altså regnskaberne i kommunerne, tilbage fra 2011 og frem til nu jo har været, at man er kommet tættere og tættere på at nå de rammer, som vi har aftalt i regeringen med kommunerne.
Det er rigtigt, at man så ligger 2,4 mia. kr. under.
Det svarer til ca. 1 pct. af den samlede ramme for kommunerne i Danmark.
Så jeg synes, man bevæger sig tættere og tættere på og får en mere og mere præcis økonomistyring.
Det betyder, at der er styr på økonomien decentralt, og det giver en rigtig stærk og god tillid til dansk økonomi.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Det må jo være konklusionen på det, ordføreren siger.
Hvor mange stillinger mener ordføreren det er, f.eks. social- og sundhedsassistenter?
Hvor mange færre social- og sundhedsassistenter er der kommet, fordi man sørger for at ligge så langt under budgettet?
Simon Kollerup (S), 2015-05-08:
Jeg mener, det er vigtigt, at vi har tillid til økonomien i Danmark.
Og siden 2013, som jeg forstår det her kommer fra, har vi jo kunnet se, at kommunerne – det er faktisk helt tilbage fra 2011 – er blevet bedre og bedre til at ramme tæt på deres budgetter med regnskabet.
Vi kan også se for den nyeste budgetlægning i kommunerne, at man jo rammer ekstremt tæt på de rammer, der er aftalt med regeringen.
Så min opfattelse af situationen og af hele budgetloven og sanktionslovgivningen omkring det her er, at det har ført til en mere præcis og bedre økonomistyring decentralt.
Når det handler om at styre den økonomiske politik i løbet af finansåret, må vi jo bare sige, at der allerede nu er visse erfaringer fra det statslige område med, at man godt kan bruge den fleksibilitet, der er i lovgivningen, og dermed undgå den her benzinafbrænding.
Så jeg mener, lovgivningskomplekset her er, som det skal være, og animerer til en god økonomistyring.
Det tror jeg alle er glade for, for så er der styr på økonomien i Danmark.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Det er nok mere et spørgsmål om, at man er blevet klar over, at det simpelt hen er for voldsomme besparelser, og at det ser ud, som om det vil gå for hårdt ud over det statslige beredskab.
Det er der al mulig grund til at sikre ikke sker, og derfor er der grund til at se på det igen.
Men det er ikke nødvendigvis det samme, som at man skal annullere alt, hvad der er aftalt på det område.
Så derfor mener vi, at Enhedslistens beslutningsforslag ikke er en vej frem, men det er en vej frem at kigge nuanceret på de besparelser, der er vedtaget, og tage det op i beredskabskredsen igen.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren mener om den kritik, som de økonomiske vismænd er kommet med, af den måde, budgetloven fungerer på.
I deres efterårsrapport i 2013 påpegede de jo, at budgetloven med udgiftslofter og hele pibetøjet ikke giver langtidsplanlægning i kommuner og regioner, at den øger risikoen for en uhensigtsmæssig skæv fordeling af forbruget hen over året – det, man også kalder benzinafbrænding – og at den øger presset på finanspolitikken for at blive unødigt kontraktiv.
Det betyder på dansk, at man risikerer, at en meget stram finanspolitik skader beskæftigelsesudviklingen.
Det sidste kritikpunkt var, at budgetloven vanskeliggør styringen af de offentlige finanser på kort sigt.
Hvad mener ordføreren om den kritik?