Mette Gjerskov (S), 2011-03-22:
Vi står her med et lovforslag, som implementerer regeringens plan om en såkaldt grøn vækst.
Når man kigger lovforslaget igennem og kigger høringssvarene igennem, er det egentlig bemærkelsesværdigt, at regeringens svar på ethvert problem er, at det er i overensstemmelse med »Grøn Vækst«, som om »Grøn Vækst« var blevet en ny grundlov.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at der er tale om en snæver aftale, som er fastlagt af regeringen bag lukkede døre uden at inddrage hverken borgere, landmænd eller grønne organisationer, og hvor man også var så flink at smide oppositionen ud af forhandlingslokalerne.
Nu kommer dele af »Grøn Vækst« helt konkret ud i lyset, og det bliver sablet ned.
En anden overordnet ting, jeg vil sige, er, at det er tydeligt, at høringen har været mangelfuld.
Det er tydeligt, at nogle, der burde være blevet hørt, f.eks. nogle af dem med fondsejet jord, ikke er blevet hørt.
Det er et sammenrodet lovforslag, hvor man har taget alt – stort og småt, tykt og tyndt – og proppet det ind i samme lovforslag.
Det gør ikke overskueligheden nemmere, men når vi leder rigtig godt, er der faktisk nogle enkelte ting, som vi kunne synes var positive i det her lovforslag, men de bliver jo udlignet voldsomt af de ting, som vi mener er knap så positive.
I forhold til energiafgrøder er jeg spændt på forhandlingen mellem Venstres ordfører og Venstres minister om den sag, for jeg kan høre, at man åbenbart ikke er enige.
Jeg forholder mig til det, der står i lovforslaget.
Vi er rigtig glade for energiafgrøder, vi ser energiafgrøder som en mulighed for indtægter i fremtidens landbrug.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det forslag, der ligger her, om at lave kilometer efter kilometer af bræmmer langs vores vandløb, vil give tab af biodiversitet, ødelægge landskabsæstetikken, genere fuglelivet og genere borgernes adgang, og når vi så oven i købet får det svar, at det ikke kan betale sig at dyrke energiafgrøder på den måde, er det jo fuldstændig hen i vejret.
Når det kommer til afsnittet om fredningserstatning, må jeg også spørge ind til lovforslaget: Hvad er det for en forskelsbehandling, der lægges op til?
Det er, som om det kun er landmændene, der har deres grundlovssikrede ret til at få erstatning, hvis de får inddraget jord.
Hvad med dem, der har fondsejet jord?
De er bare blevet totalt ignoreret.
Det mener jeg er et problem, vi skal have afklaret.
Så er der planlovsdelen – om de store husdyrbrug, der skal planlægges for.
Det er jo sådan set fint nok, men problemet er bare, at det jo ikke kun er størrelsen, det drejer sig om i forhold til husdyrbrug, f.eks. de store svineproduktioner, det er jo også deres miljøpåvirkning.
Så planlægningen skal jo i høj grad gå på, hvor meget de påvirker miljøet.
Så synes jeg også, det var rimeligt at tage drikkevandshensyn med ind i den planlægning; det er der overhovedet ikke gjort.
Hvad angår biogas, står det lidt klart, hvad det er for nogle regler, der gælder for gårdanlæg og fællesanlæg, og miljøpåvirkningen er igen her for mig det afgørende.
Hvad angår vandløbsloven, er erstatningsforholdene igen uklare.
Altså, når vi har en velrenommeret professor i jura fra KU LIFE, som siger, at retstilstanden er uafklaret, er det altså ikke rimeligt, at man bare ignorerer sådan et høringssvar.
Det bliver vi selvfølgelig nødt til at få fuldstændig klarhed over.
Når vi så kommer til miljøbeskyttelsesloven, er vi altså ovre i det her, der handler om gift i drikkevandet.
Det er sådan i dag, at omkring hver tiende dreng bliver født med misdannede kønsorganer, og vi ved, at pigerne går for tidligt i puberteten.
Vi ved, at mennesker i Danmark har meget svært ved at få børn, og vi ved ikke hvorfor, men vi ved, at det har noget at gøre med al den kemi, vi bliver udsat for.
Så derfor er det naturligvis først og fremmest i drikkevandet, at vi skal have fjernet nogle af alle de kemikalier.
Vores drikkevand skal være giftfrit, og det, der her lægges op til, giver jo ikke giftfrit drikkevand.
Der er ikke taget privat anvendelse af gift med; det synes jeg f.eks. er forkert.
Der er kun lagt op til, at man vil kontrollere 1 pct. om året, det vil sige, at det tager hundrede år at komme igennem at tjekke, at der ikke bliver hældt gift ud i nærheden af vores drikkevandsboringer.
Så er der godt nok lavet en zone, som er udvidet fra 10 m til 25 m, men hvorfor er den gjort dyrkningsfri?
Man kunne da sagtens forestille sig, at man kunne dyrke økologisk landbrug på det areal.
Der er lidt småting, der kan være gode ved lovforslaget, men samlet set er det negativt.
Vi kan ikke stemme for det, men vi er spændt på, om ministeren er lige så parat til at forhandle, som Venstres ordfører er.