runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg mener ikke, at vi er i en situation i Danmark, hvor vi skal ty til nødret.
Jeg mener, at vi har et stærkt demokrati.
Vi har rigtig mange gode redskaber til at beskytte vores demokrati.
Og det er dobbeltsidigt: På den ene side skal vi hver eneste dag kæmpe for vores ytringsfrihed, vores frihed generelt, vores ret til at være uenige og forskellige og vores ret til at debattere alt det, vi holder af, og som vi alle sammen i den seneste uge har sagt at vi holder af, og på den anden side skal vi også konkret beskytte os selv.
Det er også derfor, at jeg har taget initiativ til, at vi nu får en afdækning af, om vi kan lære noget af de tragiske hændelser i Paris.
Jeg har bedt de danske myndigheder om at se på, om der kan være behov for at styrke vores nationale tjenester.
Det kan være en styrkelse i form af ressourcer, men også i form af beføjelser.
Mit håb er, at den enighed, der har været om at styrke ytringsfriheden, demokratiet og forsvaret for forskelligheden, også vil have en afsmittende effekt, når det handler om at styrke vores tjenester, både med ressourcer og beføjelser, for det, vi ser i den her situation, er jo, at de beføjelser, som vi over de seneste år har givet vores tjenester, bl.a. PET, har været nyttige og rigtige redskaber.
Der er nogle, der igennem årene har været imod dem, men det har været nyttige og rigtige redskaber, som også på en meget konkret måde har forhindret terror i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-13:
Jeg tror, at alle er enige om, at det er vigtigt at have en efterretningstjeneste, som kan følge med i, hvad der sker, og som forhåbentlig kan være med til at forebygge frygtelige angreb som det, vi har set i Paris.
Jeg håber også, at statsministeren er enig i, at det er meget afgørende at finde en balance; at man altså ikke ender med at begrænse de frihedsrettigheder, som netop er dem, vi kæmper for.
Men det, jeg vil bruge mit sidste spørgsmål til, er i virkeligheden noget helt andet.
Det handler ikke om Paris.
Det handler om, at De Radikale her i weekenden har holdt nytårsstævne i Nyborg, hvor økonomiog indenrigsministeren var ude at sige, at der er behov for flere reformer i stil med efterlønsreformen og dagpenge- og tilbagetrækningsreformen.
Økonomi- og indenrigsministeren siger: Nu skal danskerne til at arbejde noget mere.
Økonomi- og indenrigsministeren bruger også nogle formuleringer om et såkaldt forsørgersamfund, som jeg faktisk synes er sådan lidt uforskammede, og til mennesker, der forsørges af samfundet, regner økonomi- og indenrigsministeren så f.eks. folkepensionister, som da i den grad har bidraget i årtier.
Jeg vil gerne spørge, om statsministeren er enig med De Radikale og enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at der er behov for flere reformer i stil med dagpengereformen, kontanthjælpsreformen og efterlønsreformen, og hvis ja, hvad er det så for nogle reformer?
Jeg ved, at utrygheden blandt danskerne er stigende.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen taler om, at der er bred opbakning til vores tjenester.
Det var der, det startede, altså med PET og FE.
Jeg vil sige, at jeg ikke har følt den brede opbakning i de seneste år, hvor der har været meget debat om vores tjenester.
Jeg har ikke følt den opbakning.
Der har været kritik af partnerskaber med andre lande; der har været en konstant mistænkeliggørelse af vores tjenester – de selv samme tjenester, som forhindrer konkrete terrorangreb i Danmark.
Det er bare, så vi har det med i den fremtidige diskussion af de her spørgsmål.
Jeg håber, at den brede opbakning, som der her bliver givet udtryk for, også vil holde, når vi kommer til en situation, hvor vi skal begynde at diskutere øgede beføjelser og ressourcer.
Det vil være rigtig, rigtig godt.
I forhold til det konkrete om økonomi- og indenrigsministerens udtalelser har økonomi- og indenrigsministeren jo fuldstændig ret i, at vi skal gå til en situation, hvor færre er forsørget af vores samfund, og hvor flere er på arbejdsmarkedet.
Og jeg håber jo egentlig, at fru Johanne Schmidt-Nielsen er helt enig i, at jo flere der kan være på vores arbejdsmarked, jo flere der kan tage aktivt del i arbejdsfællesskabet, jo bedre er det for vores samfund.
Så når økonomiog indenrigsministeren har en ambition om, at vi skal have flere, der er på arbejdsmarkedet, end der bliver forsørget, at vi skal op mod at have 3 millioner mennesker, der er på arbejdsmarkedet, der er forsørget, så synes jeg da, det er en rigtig god ambition og en god idé.
Jeg er da helt sikker på, at vi ikke har set den sidste reform i det danske samfund.
Jeg ved også, at Enhedslisten formentlig vil være imod, ligegyldigt hvilken reform der kommer.
Men vi har da bestemt ikke set den sidste reform af det danske samfund.
Den måde, det danske samfund har overlevet på, er jo ved, at vi har formået at forandre os, så vi kan bevare det Danmark, vi kender, samtidig med at vi forandrer os.
Anders Samuelsen (LA), 2015-01-13:
Tak for det.
Jeg vil også godt starte med at understrege, at det var en fantastisk oplevelse at følge demonstrationen i Paris.
Jeg tager det som et udtryk for det, som jeg også prøvede at pege på i partilederrunden på Danmarks Radio, nemlig at man ikke kan vinde over demokratiet og ytringsfriheden.
De værdier, som vi sidder med i Europa og i den vestlige verden, kan man ikke vinde over på den lange bane.
Det betyder ikke, at vi ikke kan være under pres undervejs, og det har vi også været på tidligere tidspunkter både under anden verdenskrig, men også op igennem ikke mindst 1970'erne.
Der har været anslag og krænkelser af det ligeværd, som vi bygger vores samfund på.
Så det er vigtigt at sende et signal, synes jeg, ud i hele landet og ikke mindst til vores unge, som jeg ved diskuterer det her på kryds og tværs, og som med god grund kan være bekymret over det, som foregår.
Det er vigtigt at sende et signal om håb og vilje til, at vi vinder også den her kamp.
Det gør vi bl.a. ved at stå sammen.
Det er også det signal, som jeg har hørt tydeligst i dag og i dagene efter det forfærdelige terroranslag.
Jeg er glad for, at hr. Lars Løkke Rasmussen og også fru Pia Olsen Dyhr rejste det spørgsmål, som jeg også forsøgte at rejse under partilederrunden, nemlig om vi ikke hurtigt kan få en indkaldelse fra statsministeren til en fælles drøftelse partierne på tværs.
Jeg kan forstå, og det vil jeg godt have bekræftet, at der i hvert fald er kommet et løfte om, at når de informationer, som statsministeren i øjeblikket er ved at indhente, ligger på statsministerens bord, bliver vi indkaldt på det tidspunkt.
Det vil jeg godt have en bekræftelse på.
Og så vil jeg godt trods alt igen have en uddybning af, hvorfor vi ikke godt kan tage det møde med det samme.
For alene i den debat, som vi har haft nu her i salen i dag, er det jo tydeligt, at der er forskellige ting, som bekymrer os.
Det må da trods alt også være en gave til statsministeren, at vi alle sammen rækker hånden frem og siger: Kan vi ikke godt komme til et møde?
Men vi ved jo også godt, at det er statsministeren, der skal tage initiativ til mødet.
Så hvorfor ikke tage det initiativ i dag i stedet for at vente?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg kan jo bedre lide resultater end show, og derfor tror jeg, det er langt mere nyttigt, at vi oven på de begivenheder, der har været i Paris, spørger os selv, om der er noget, vi kan lære af de begivenheder.
Det kræver, at vi får et fuldstændigt overblik over begivenhederne i Paris, og at vi derefter – og det er de danske myndigheder, der skal gøre det – får et svar på, om der er ting, vi i Danmark skal se på om der kan være behov for at styrke.
Der kan være et behov for at styrke vores tjenester, politiet, Forsvarets Efterretningstjeneste, og der kan være behov for nye beføjelser.
Jeg tror, det er vigtigst at få stillet det spørgsmål og få klarlagt det.
Oven på det er det selvfølgelig naturligt at tage en samtale med Folketingets partier, og jeg synes jo, at når vi lytter til debatten i dag, og også den debat, der har været i løbet af ugen, hører man så entydigt, at der er opbakning til vores ytringsfrihed, vores demokrati, vores frihedsrettigheder og den måde, vi gerne vil have at Danmark skal være på.
Der er en grundlæggende bund af enighed om, hvor vi gerne vil hen.
Derfor taler jeg meget gerne med Folketingets partier videre.
Jeg tror bare, at man skal gøre tingene i den rigtige rækkefølge, altså at man først får myndighedernes vurdering af, om der er behov for nye tiltag, og derefter tager vi helt naturligt en samtale med hinanden i Folketinget.
Anders Samuelsen (LA), 2015-01-13:
Det er jo statsministeren, som tilrettelægger det her forløb.
Men jeg synes alligevel, at en ting er at vælge at insistere på den rækkefølge, som statsministeren gør.
Noget andet kunne være at kigge på, hvem det er, der trods alt er de politiske ledere i det her land.
Det er jo os, der er de politiske ledere.
Uanset om man sidder i opposition eller man sidder i regering eller man er statsminister, så er man en del af eller leder af et politisk parti, som definerer og i den sidste ende også beslutter gennem Folketinget, hvad der er rammerne for vores demokrati.
Derfor er der i allerhøjeste grad behov for en fælles, åben politisk drøftelse.
Der er emner, som er blevet rejst af andre her i salen i dag, men der er mange andre ting på spil.
Vi kan diskutere og være enige om, at vi skal værne om ytringsfriheden, men der er også en diskussion om, hvordan vi kan udvide ytringsfriheden.
Spørgsmålet om blasfemiparagraffen er et eksempel på det.
Der er også et spørgsmål om, hvordan vi kan værne om hinanden, og her er der ikke nødvendigvis et behov for, at vi afventer, at statsministeren indhenter informationer.
Hvad kan vi gøre i forhold til indrejseforbud?
Det er en drøftelse, som er aktuel, og det samme gælder strengere straffe for folk, som forbryder sig mod demokratiet.
Eller helt konkret: Hvorfor er det, religiøse forkyndere f.eks. har nemmere adgang til at få opholdstilladelse i Danmark, end alle andre har?
Så der er en bred vifte af emner.
Hvordan værner vi om os selv, og hvordan udvider vi ytringsfriheden?
Det er jo politiske drøftelser, som vi lige så godt kunne tage nu og her, ikke mindst i en tid, hvor vi faktisk står sammen, og i en ånd af sammenhold.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jeg har meget vanskeligt ved at se, hvorfor ét møde skulle kunne løse alle de her udfordringer.
Jeg taler gerne med Folketingets partier.
Det gør jeg også om de her spørgsmål, men vi har jo løbende disse debatter.
Bare i den her uge – er det i dag eller i morgen? – har vi en debat om Grimshøjmoskeen i Folketingssalen, så vi taler jo løbende om de her spørgsmål.
Jeg mener, at det, vi skal nu, er at gå alvorligt og konkret til værks.
Derfor har jeg bedt myndighederne om at vurdere, om der er behov for yderligere redskaber.
Når vi har den vurdering, taler jeg naturligvis med Folketingets partier om det.
Det er og bliver den rigtige fremgangsmåde, hvis vi gerne vil være resultatorienterede og ikke bare er interesseret i et møde, hvor det skal handle om alle mulige ting.
Vi ønsker konkrete resultater, og vi ønsker selvfølgelig at drøfte det her med Folketingets partier på en oplyst og ordentlig baggrund.
Så det er den måde, jeg tilrettelægger arbejdet på.
Anders Samuelsen (LA), 2015-01-13:
Det er så nok ikke et spørgsmål, men blot en konstatering af og en accept af, at det selvfølgelig er statsministeren, der tilrettelægger det her og må gøre det i den rækkefølge.
Jeg synes blot til sidst, at det er ærgerligt, at man, når nu der fra en så bred vifte af partier er en hånd, der bliver rakt frem, ikke bare tager imod den.
Altså, hvad går der dog af en ved at gøre det?
Er det bare et udtryk for, at proceduren er forkert, hvis forslaget kommer fra det forkerte sted og det ikke kommer fra statsministeren?
Hvad ved jeg?
Det er fint nok, vi ses jo så i hvert fald, efter at informationerne er indsamlet, for så bliver der kaldt på os, og det vil jeg så se frem til.
Tak for ordet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-13:
Jamen jeg er da glad for, at der ikke er ét svar på de her ting, og at hr. Anders Samuelsen har erkendt, at der ikke kun er ét svar.
Jeg tror, at det, der er vigtigt nu, er alvor og konkrete bud på, hvad der kan gøres, og det er den proces, jeg lægger op til.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Jo, men jeg synes ikke helt, at hr. Steen Gade svarer på spørgsmålet.
Så kan vi være uenige om, hvad der skal til og alt sådan noget, men hvis muligheden forelå og alle sagde, at nu var muligheden der, og at nu kunne vi gå efter det, og hvis Justitsministeriet sagde det, ville SF så gå efter det – ja eller nej?
Steen Gade (SF), 2015-01-14:
Jamen jeg er jo enig med justitsministeren i, hvordan den her slags ting foregår.
Man skal jo have skaffet et bevisgrundlag, for at man kan iværksætte de her processer.
Jeg synes faktisk, at justitsministeren gav en meget grundig redegørelse for det, og jeg har også læst nogle af de tidligere debatter, der har været om det her.
Nu er jeg jo ikke den, der normalt tager de her debatter, for det er fru Karina Lorentzen Dehnhardt, men i dag er det mig.
Men jeg har læst de debatter, der har været før, og jeg synes faktisk, justitsministeren klart har redegjort for, at hvis der var et grundlag for det, ville man vel gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Tak for det.
Altså, jeg hører også til dem, der synes, det er lidt uklart, hvad Socialistisk Folkeparti mener.
Jeg kan næsten høre, at de som andre i den her debat mener flere ting på en gang.
Hvis det er, at man fra SF's side har bedt justitsministeren om at undersøge forholdene omkring Grimhøjmoskeen osv. og undersøge, hvad der foregår, og undersøge, om de foretager sig noget kriminelt, hvorfor kan man så egentlig ikke støtte op om et forslag til vedtagelse, der beder Rigsadvokaten om at undersøge, om den kan forbydes?
Hvad er det præcis, Socialistisk Folkeparti vil have undersøgt ved Grimhøjmoskeen?
Den anden del af det er: Vil SF, hvis muligheden opstår, være med til at lukke moskeen og foreningen bag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-14:
Jeg er sådan set helt enig i, at man ikke bare kan forbyde moskeen.
Det kunne aldrig falde os ind at komme rendende med et sådant forslag.
Så det, jeg bare appellerer til, er, at man i virkeligheden tager det på den ordentlige måde, man også har gjort det på tidligere i forhold til lignende sager.
Og det er det, der undrer mig, nemlig hvad det egentlig er, SF vil.
Jeg synes, det virker, som om man lidt vil begge dele på en gang.
Steen Gade (SF), 2015-01-14:
Jeg ved ikke, hvordan spørgeren kan få det ud af det.
Sagen er jo, at jeg har sagt, at vi faktisk går et skridt videre i den forstand, at vi vil have en redegørelse for det her.
Jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i, at det på mange måder vil være et slag i luften at gøre det, som spørgeren foreslår.
Det, vi skal, er at bruge alle de kræfter, vi kan, på at skaffe et bevismateriale mod de personer, som man har under mistanke, og så styrke efterretningsvæsenet.
Og jeg har også sagt, hvad SF's formand har sagt i den her sag, hvilket står på tryk.
Jamen hvis der ligger en vurdering af, at vi har et bevismateriale, der er stort nok, hvorfor skulle vi så undlade det?
Det er jo den måde, der er fulgt op på.
For øvrigt har jeg her citatet fra min formand, hvori hun siger: »Jeg vil bede justitsministeren om at lave en redegørelse, for vi kan ikke bare forbyde moskeen, ligesom vi heller ikke kan forbyde rockere eller Hizb ut-Tahrir.«
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-14:
Jeg er sådan set lidt overrasket over, at SF ikke var med i forslaget til vedtagelse sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
For jeg har for nylig haft fornøjelsen af at være med i en fjernsynsudsendelse, hvor fru Pia Olsen Dyhr fra SF også var med, og der gav hun udtryk for, at hun var enig i synspunktet om, at man skulle undersøge, om det er muligt at forbyde Grimhøjmoskeen – det skulle undersøges, også om de har lavet noget kriminelt, enten ved at opfordre til terrorisme eller bidrage til det økonomisk, men hun medvirker i indslaget som enig i, at man skal undersøge, om man kan lukke moskeen.
Er det et synspunkt, SF har, eller er det et synspunkt, SF ikke har?
Det synes jeg bare ikke fremgår helt tydeligt, vil jeg gerne sige til hr. Steen Gade.
Martin Geertsen (V), 2015-01-14:
Her til sidst i ministerens tale får man lyst til at sige, at nu må ministeren simpelt hen styre sig.
Altså, ministeren siger, at hun har svært ved at få Folketingets opbakning til regeringens antiradikaliseringspakke.
Vi har oven i købet et forhandlingsforløb i Justitsministeriet, som justitsministeren for bordenden endnu ikke har afsluttet.
Så det er sådan set ministerens eget problem, at der ikke kommer skred i den diskussion mellem Folketingets partier.
Grunden til, at vi bl.a. har villet diskutere med regeringen, er, at vi synes, at den pakke er for lidt.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren nu: Vil ministeren følge op på statsministerens betragtninger fra forleden, hvor statsministeren siger, at hun er åben over for alle forslag, herunder at gøre alene ophold i terrorzonerne i Syrien og Irak ulovligt?
Peter Skaarup (DF), 2015-01-14:
Jeg må sige, at jeg synes, at ordføreren for SF, hr. Steen Gade, også lidt skal vurdere den udvikling, SF har været igennem, for det var jo sådan engang, at SF havde den holdning, at det kunne man ikke gøre noget ved, og det ville man ikke gøre noget ved, når vi havde en moské som Grimhøjmoskeen, men virkeligheden har jo ændret sig for SF, som jeg har set det i hvert fald.
Jeg har i lighed med andre spørgere også hørt SF's formand ret klart sige, at man skulle undersøge de her ting, og at man skulle undersøge, om man kunne opløse moskeen.
Det har også været mit indtryk ud fra de ting, jeg har set SF's retsordfører deltage i, at det har været holdningen.
Derfor undrer det mig, at SF her i dag åbenbart har skiftet holdning igen og ikke vil være med til at undersøge den her moské nærmere.
Sagen er, at vi selvfølgelig godt kunne opløse Grimhøjmoskeen, og det ønsker Dansk Folkeparti at foreslå, men det, vi foreslår i dag, er jo, at man skal undersøge mulighederne for det.
Steen Gade (SF), 2015-01-14:
Der skal jo ligge et grundlag, som gør, at man tror, at man kan vinde den sag ved domstolene.
Det er jo et retssamfund, vi lever i, og det er det, vi forsvarer, samtidig med – det er jo det, der er pointen – at vi mener, at vi skal gøre alt både med bløde metoder og med hårde metoder for at dæmme op imod radikalisering og ekstremisme.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-14:
Jeg synes godt nok, at SF's ordfører her mildest talt taler udenom.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører, hr. Steen Gade, direkte: Hvad skal der egentlig så til for at opløse en forening, for at SF vil have undersøgt, om en forening skal opløses?
Hvor langt skal vi ud, før SF vil bruge den paragraf, der er i grundloven om det her, der jo netop siger, at hvis man opfordrer til eller virker ved vold, skal man opløses som forening?
Steen Gade (SF), 2015-01-14:
Nu kan jeg forstå, at spørgeren står og filosoferer lidt over, hvad han kan huske SF har ment om forskellige ting.
Det må spørgeren jo gerne gøre.
Jeg synes faktisk, at det er meget klart.
Vi har bedt om at få afklaret, om der er mere at sige og gøre i forhold til Grimhøjmoskeen end det, der er gjort.
Det har vi så stillet spørgsmål om.
Det er ikke, fordi jeg nu vil blame andre, men det er vel sådan, at vi faktisk har gjort mere end at slå et slag i luften, som jeg synes at der måske er nogle andre der appellerer lidt til at blive beskyldt for.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Danmark er et retssamfund.
Det er helt afgørende for et demokrati, at man bygger på retsprincipper og ikke på, hvem man lige godt kan lide den ene dag, og hvem man kan lide den næste dag.
Derfor er det altså lovgivningen, der skal bruges, når man ønsker at dømme mennesker, når man ønsker at ophæve deres ret til at forsamles, og så skal de have forbrudt sig mod lovgivningen.
Den dag, hvor vi kan løfte en bevisbyrde, den dag, hvor vi med lovgivningen i hånden kan stille Grimhøjmiljøet til ansvar for de udtryk, de kommer med, for de holdninger, de giver udtryk for, den dag de forbryder sig mod vores grundprincipper i det danske samfund, da synes jeg vi skal gøre det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-14:
Det bliver hurtigt sådan et spørgsmål, der både drejer sig om juridiske fortolkninger af paragraffer, og hvad man føler en landsforrædere er rent intuitivt.
Der må jeg sige, at jeg synes det er rigtig fornuftigt at vi får undersøgt det, og vi kan godt bakke op om, at det bliver gjort hurtigere.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-14:
Fru Trine Bramsen siger, at vi skal gøre det ud fra demokratiske principper.
Ja, og så er mit spørgsmål til fru Trine Bramsen: Er grundloven udemokratisk?
Er det udemokratisk, når man i grundloven skriver, at foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, skal opløses?
Er det udemokratisk?
Nej, det er det, vores grundlovs fædre i sin tid skrev ned formentlig med gode intentioner om, at man selvfølgelig ikke skulle tillade foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold.
Hvad er det, Grimhøjmoskeens formand gør?
Han hylder selvmordskrigere; han hylder Islamisk Stat, som Danmark er i krig med.
Hænger det overhovedet sammen for fru Trine Bramsen og Socialdemokraterne her?
Nej, det gør det ikke.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Vi Socialdemokrater ønsker at bekæmpe ekstremisme og radikalisering med alle midler, men vi ønsker ikke at sætte grundloven ud af kraft, vi ønsker ikke at indføre nødret i Danmark for at bekæmpe de helt usmagelige holdninger, der kom til udtryk i den her dokumentar om Grimhøjmiljøet.
Så den lovgivning, vi indfører, skal bygge på demokratiske principper; de handlinger, vi foretager os, skal ske ud fra demokratiske principper.
Jeg er ganske enkelt uenig i det udsagn, at regeringen ikke kommer med konkrete initiativer.
Og på fredag behandler vi jo et af de meget konkrete lovinitiativer, der skal sikre, at det bliver sværere at tilhøre de radikaliserede miljøer.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-14:
Jeg synes, justitsministeren sagde noget rigtigt her som indledning, nemlig følgende, og jeg citerer: Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe ekstremister inden for grundlovens rammer.
Når jeg så alligevel siger, at her er der brug for mere end det, som justitsministeren siger, er det jo, fordi det vil man åbenbart ikke, som jeg hører fru Trine Bramsen.
Det er det, vi får at vide i dag: Det vil man ikke.
Det, jeg godt kunne efterlyse en gang imellem fra regeringens side, er så, at der var handling bag de fine ord.
Hvordan forestiller fru Trine Bramsen sig at befolkningen skal kunne have tillid til en regering, der siger nogle fornuftige ting, men som reelt ikke gør noget ved det?
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Hr. Martin Henriksen står og siger, at hvis vi i dag bare vedtager at lukke Grimhøjmoskeen, er det her problem væk.
Det er jeg ganske enkelt uenig i.
Jeg ville da ønske, at det var sådan, at bare ved at man kunne lukke en moské, var det problem løst, men det er jo ikke sådan, det forholder sig.
Det er også baggrunden for, at regeringen allerede i september fremlagde en handlingsplan – og det var ikke den første – som der er lovgivning bag, som der er initiativer bag, og som sætter et massivt fokus på det her område; den indeholder markante initiativer.
For vi tror ikke på, at man bare ved at sætte demokratiet ud af kraft og lukke en moské så har løst det problem.
Men der er vi så uenige.