runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2015-02-24:
I Danmark bor der knap 45.000 ældre i plejeboliger og på plejehjem, og mindst to tredjedel af dem har demens.
I Det Radikale Venstre ønsker vi at være med til at skabe de bedst mulige rammer for, at også de her mennesker kan bevare mest mulig indflydelse og medbestemmelse i eget liv, og det gør mig glad, at det på trods af alt det andet, vi kan diskutere og være rygende uenige om herinde i Folketinget, er min oplevelse, at det her er noget, som vi står meget fælles om.
Den seneste tid har der været en stribe dårlige historier, som sætter spørgsmålstegn ved, om forholdene på vores plejehjem er gode nok.
Der har faktisk været så meget dårlig omtale, at jeg fik en besked på Twitter af en sygeplejerske fra Roskilde, som ville høre, om ikke nok jeg ville komme med hende ud at se, hvor fantastisk et plejehjem faktisk kan være med nærværende og hjertelige medarbejdere – og dem er der heldigvis mange af.
Helt grundlæggende tror jeg jo på anerkendende politik, hvor vi lærer af de gode eksempler og gør, hvad vi kan herindefra for at sikre, at vi kommer til at gøre endnu mere af det, der fungerer godt.
Men noget tyder også på, at der er grund til at få et samlet billede af indsatsen rundtomkring, og derfor vil vi også gerne være med til at indsamle mere viden om beboernes trivsel, de fysiske rammer, demensindsatsen, brugen af tvang og normeringer og kompetencer.
Som ministeren var inde på, kan vi have sådan en undersøgelse klar til august, og det gør mig egentlig meget glad, at Enhedslisten også har taget godt imod det, for man bliver jo altid sådan en lille smule glad som radikal, når det kan lykkes, hvis det altså kan lykkes at gøre det her hen over midten og måske endda med opbakning fra alle partier i Folketinget.
Så håbet fra min side er, at det her kan være en fælles sag for os, og med den begrundelse vil vi stemme Enhedslistens forslag ned.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-24:
Nu hedder det, jeg foretager mig lige nu, en kort bemærkning.
Man behøver ikke nødvendigvis stille et spørgsmål – det har jeg fundet ud af efter at have overværet adskillige forhandlinger.
Jeg tror, ordføreren misforstår mig.
Jeg har jo ikke på nogen måde udtalt mig negativt om den indsats, som satspuljepartierne og regeringen i øvrigt har foretaget på det område, tværtimod.
Vi kan sagtens rose ting, vi ikke selv er med til at aftale; det er slet ikke noget problem.
Det, jeg refererer til, er, at det her konkrete forslag, som vi behandler i dag, jo er et, Enhedslisten har stillet tidligere, nemlig at vi fik en sådan grundig undersøgelse af situationen på plejehjemmene.
Det, jeg sagde, var bare, at det indtil nu er blevet afvist, og nu er der ikke en sådan afvisning, og det er jeg da bare glad for og tilfreds med.
Astrid Krag (S), 2015-02-24:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg hørte et spørgsmål i det, hr. Finn Sørensen sagde.
Hr. Finn Sørensen siger: Nu er der interesse for det.
Der er blevet handlet på Hjemmehjælpskommissionens anbefalinger.
Senest blev der i forbindelse med satspuljeforliget indgået en meget stor aftale om demens, hvor jeg godt ved at Enhedslisten ikke er med, men hvor der, som jeg nævnte i min tale, har været det firedobbelte beløb til rådighed, i forhold til hvad der var i den tidligere demenshandleplan, vi havde her i landet.
Ældremilliarden er i mange af kommunerne rundtomkring blevet brugt til særlige indsatser for netop den her målgruppe.
Nu var der ikke noget spørgsmål fra hr. Finn Sørensen, men jeg må bare sige, at jeg ikke helt kan genkende det billede, hr. Finn Sørensen gerne vil tegne, af, at nu er der pludselig interesse for det.
Men det er da dejligt, hvis Enhedslisten også vil være med til at gå konstruktivt ind i drøftelserne om den undersøgelse, vi skal have lavet.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-24:
Tak, og også tak til ordføreren for de positive bemærkninger.
Jamen hvis jeg virker sådan lidt undrende, skyldes det jo nok den kendsgerning, at jeg flere gange, siden jeg kom i Folketinget og vi fik en ny regering, hvilket så ikke var min skyld alene, jo har foreslået regeringen og skiftende socialministre – det har ikke været den samme – at der blev iværksat sådan en undersøgelse som den, vi har prøvet at beskrive her.
Det er hver gang blevet afvist med, at man sådan set havde tilstrækkelig viden.
Sidste gang, jeg foreslog det, var, bortset fra det møde, vi havde i sidste uge, hvor det ikke blev kommenteret, ved de netop overståede finanslovsforhandlinger.
Det er hver gang blevet afvist med, at man egentlig syntes, at man havde den tilstrækkelige viden, og derfor kan jeg selvfølgelig godt blive lidt overrasket, når jeg så pludselig hører, at der nu er interesse for det – det er jeg jo så kun glad for.
Og jeg er glad for, at ministeren vil indkalde partierne, inden undersøgelsen bliver sat i gang, sådan at partierne får mulighed for at påvirke den.
Om vi så står bag den undersøgelse, der bliver sat i gang, vil jo vise sig ud fra de forhandlinger, der så kommer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2015-02-24:
Jeg har sagt, at jeg glæder mig til at tage den i udvalget, og lad os så få forhandlet og få lavet en beretning på det.
Per Løkken (KF), 2015-02-24:
Enhedslisten bringer et vigtigt område til debat med dette forslag.
Vi anerkender også, at det er forfærdeligt, når der sker ledelsessvigt i plejesektoren, som fører til svigt over for plejehjemsbeboere.
Vi bakker selvfølgelig op om, at ældre borgere skal modtage den hjælp og omsorg, de har krav på.
Vi anerkender også, at der er stigende udfordringer på ældreområdet, særlig i forhold til stigningen i antallet af demente.
Som vi har hørt, boede der i 2014 ca. 44.000 borgere i plejeboliger og på plejehjem målrettet ældre.
Det anslås, at to tredjedele af dem har en form for demenssygdom.
Vi ved også, at der har været gennemført en række analyser og igangsat en række initiativer vedrørende forholdene på plejehjem og i plejeboliger, og i dag har ministeren og regeringen så bebudet, at vi skal have en undersøgelse, som vi ser frem til videre drøftelse af.
Vi vil gerne være med til at drøfte de nationale rammebetingelser: Hvor anvender man best practice, og hvordan foretager man audits, altså evaluering af det, man gør, så ledere og personale på det enkelte plejehjem bliver mere kompetente og lærer af den erfaring, de har opbygget?
Vi vil også gerne være med til at drøfte, hvordan vi sikrer, at der er et fast og kompetent personale på et område med stigende kompleksitet i forhold til kontakten til den enkelte borger.
Vi vil gerne drøfte boligform og boligindretning, og hvordan man som borger og pårørende bliver bedre til at håndtere demens.
Vi mener, det er vigtigt at have en forebyggende indsats og iværksætte konkrete initiativer.
I stedet for at skabe mere bureaukrati og tilføre flere akademiske medarbejdere, bør vi kigge på, hvordan vi kan tilføre flere varme hænder, så vi prioriterer den personlige kontakt til de ældre borgere.
Endelig tror vi heller ikke på, at ledelsessvigt kan løses med nationale undersøgelser som den, Enhedslisten lægger op til her.
Vi hylder det kommunale selvstyre og mener, at man lokalt har de bedste forudsætninger for at give de ældre medborgere den rette omsorg, som passer netop lige til dem.
Det skal vi styrke med kompetenceudvikling af medarbejdere og ledere lokalt.
Så De Konservative støtter ikke op om det konkrete beslutningsforslag, men vi ser frem til at drøfte forslaget fra ministeren i udvalget, hvor undersøgelsen er baseret på eksisterende viden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Man må forstå, at grunden til, at man fremsætter det her lovforslag, er, fordi Dansk Folkeparti har ført en kampagne på sin hjemmeside.
Man synes stadig væk, at det er usagligt, det er stadig væk frygt for mørkemænd, men man gør det for at lukke diskussionen ned.
Det må jo være det, man kan betragte det her indlæg som.
Jeg vil i øvrigt gerne spørge hr. Orla Hav, hvad det er for nogle lande, der har indført forbud siden sidst, vi behandlede det her forslag.
Jeg kan forstå, at det er det, der har ændret synspunktet.
Så vidt jeg ved, havde Norge, Tyskland, Holland, flere stater i USA, England osv. alle sammen et forbud, sidst vi behandlede det her i 2012, så hvad er det, der har ændret sig, i forhold til hvilke lande der har indført forbud, som ikke havde det dengang?
Jeg kan forstå, at det også er det, der er hovedargumentet i det, men der må ordføreren jo kunne redegøre for, hvilke nye lande der er kommet til, siden sidst vi behandlede det.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Hvis ordføreren hørte efter, hvad det var, der var indholdet i min tale på det her område, ville han vide, at det jo var, at nogle lande, andre lande, en række lande har indført nogle egentlige forbud på det her område, og det følger vi så efter.
Må jeg så ikke godt have lov at føje til, hvis vi skal fortsætte den der mørkemandsdiskussion, at jeg har undret mig over, at det her emne dukkede op igen og igen på et meget, meget løst grundlag, indtil jeg fandt ud af, at på Dansk Folkepartis hjemmeside blev der ført en kampagne, hvor man hele tiden forsøgte at skabe et billede af, at det her er noget, som er almindelig udbredt i et i øvrigt velfungerende og tænkende samfund.
Så kan man jo kalde det, at det er et udtryk for Dansk Folkepartis ønske om at spille på frygt og mørke gerninger osv., og at det er det, der så slår igennem.
Det kan hr. Dennis Flydtkjær så glæde sig over at det er.
Vi gider ikke have en diskussion på et usagligt grundlag, og det håber vi så at vi er ude over med det her forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Nu er det omkring 10 år siden, at Dansk Folkeparti foreslog det her første gang.
Sidste gang var det også hr. Orla Hav, der var ordfører for Socialdemokratiet og jo havde meget lidt respekt for det forslag.
Man brugte bl.a. at sige, at det måtte være Dansk Folkepartis frygt for mørkemænd.
Det brugte man sidst, da hr. Orla Hav var ordfører på det.
Så vil jeg bare spørge, om man stadig væk synes, at det er frygt for mørkemænd, at der nu trods alt er behov for det.
Er det Socialdemokratiets frygt for mørkemænd, eller var det bare Dansk Folkepartis frygt for mørkemænd?
Jeg er da tydelig glad for, at man har skiftet holdning, men det undrer mig da noget, at man kunne være så skarp i tonen, sidste gang vi behandlede det, og nu faktisk har vendt på en tallerken her 2 år efter.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Tak for det, formand.
Jeg tror, at man, hvis man spørger befolkningen bredt, så vil høre, at der er en norm, der hedder, at vi skal behandle dyr ordentligt, og specielt de dyr, vi tillader os at holde som kæledyr osv.
Med den her pakke tages de udsagn og initiativer, som er rejst om f.eks. et bedre hundeliv, alvorligt.
Her tager man udgangspunkt i, at der bliver indført et forbud mod salg af hunde på markeder, for at være med til at stimulere en seriøs måde at holde hund på i vores samfund.
Dernæst får ministeren en bemyndigelse til at fastsætte regler om avl af hunde, katte og andre familie- og hobbydyr, hvor formålet er at sikre, at der fastsættes regler om, at dyrene avles på en måde, så de ikke får velfærds- eller sundhedsmæssige problemer eller kommer til at lide under modetrends osv.
Det har vi hidtil haft opfattelsen af også har været gældende, og at vi har haft en lovgivning, som har været med til at sikre, at det ikke kunne ske eller burde ske på lovens grund.
Når vi taler om det her utiltalende kapitel, er vores udgangspunkt, at man altså hidtil har haft et regelsæt, der forbyder det.
Men efterhånden er der blevet sat spørgsmålstegn ved det synspunkt, og flere lande har indført regler, hvor man entydigt fastlægger et forbud, og det er så det, som ministeren nu kommer med et forslag om, som vi selvfølgelig støtter.
Dertil kommer, at man ændrer nogle tekniske ting med hensyn til rådgivningsstrukturen i forhold til hele det her område.
Men vi er indstillet på at støtte forslaget, fordi det skaber mindre forvirring på et område, som egner sig rigtig godt til nogle kioskbaskere.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Jamen som det næsten ligger i både svaret og spørgsmålet fra tidligere, så er det simpelt hen det, at situationen her har ændret sig synligt, at debatten ændrer sig, og så er uklarheden, kunne man næsten sige, også blevet større.
Og landene omkring os har jo også reageret, og så synes vi ikke, at der skal være det fokus, der kunne risikere at blive på Danmark.
Så det er simpelt hen ud fra en samlet vurdering af situationen, hvor vi står nu, hvor vi har sagt, at når momentum ligesom flytter sig på området, så må vi selvfølgelig tage bestik af det, og det er jo det, vi gør.
Thyra Frank (LA), 2015-02-24:
Tak, hr. formand.
Beslutningsforslaget om en national undersøgelse af plejeboligenheder, der er fremsat af Enhedslisten, har rigtig mange gode intentioner, som Liberal Alliance kan støtte.
Fokus på områder som demens, sundhedsfaglighed, bemanding og pårørendepolitikker er meget vigtigt.
Og vi har allerede anbefalinger og undersøgelser at gribe fat i.
F.eks. kom Ældrekommissionen med sin rapport om livskvalitet og selvbestemmelse på plejehjem i 2012.
Det handlede om at sætte den enkelte beboer i centrum.
Derfor var der fokus på fem værdier, der skal sikre vores gamle et trygt, værdigt og anstændigt liv hele livet: indflydelse på eget liv, respekt for forskellighed, medmenneskeligheden i fokus, gode oplevelser hver dag og en værdig afslutning på livet.
Disse anbefalinger fordrer selvfølgelig, at man lægger »plejer« på hylden og skaber en værdibaseret og synlig ledelse, hvor personalet tør vise vej og se på mulighederne frem for begrænsningerne.
Jeg bliver trist, når jeg hører historier om svigt i ældreplejen, men vi har på mange måder allerede undersøgelser og anbefalinger at gribe fat i.
Vi ved bl.a. allerede, at der er et meget højt sygefravær, og også, at brugen af vikarer er alt for høj.
Når der tales om normering, handler det for mig ikke kun om selve bruttonormeringen, men også om, hvordan normeringen bliver fordelt mellem det administrative personale og dem, der har med det praktiske arbejde at gøre.
Liberal Alliance ser frem til det videre arbejde i udvalget, og jeg støtter til fulde hr. Finn Sørensens forslag om, at ministeren indkalder alle partier til at give deres input til undersøgelsen, før denne sættes i gang.
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Jamen det ligger jo næsten implicit i spørgsmålet og den formulering, som ordføreren bruger, altså at samfundet også hele tiden udvikler sig, at verden omkring os ændrer sig, at debatten ændrer sig, og så er det jo også vigtigt, hvordan det her bliver opfattet.
Og der synes vi jo ligesom, man er kommet dertil, hvor man kan foretage en justering af kursen, og det har vi gjort, og derfor støtter vi nu det her, altså for at have en klar linje i forhold til det.
Vi synes også, at dyresex er en hæslig ting, og at der skal være en klar linje imod det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Først tak til Venstre, fordi man trods alt støtter et klart forbud mod seksuelt misbrug af dyr.
Men vi har jo efterhånden mange gange behandlet DF's beslutningsforslag om det, og Venstre har hver eneste gang sagt nej, så jeg vil bare høre, hvad det konkret er, der har ændret sig.
Jeg kunne forstå lidt på talen, at man siger, at det er, fordi man nu har brug for en klar lovhjemmel.
Sidste gang vi havde debatten, spurgte jeg faktisk meget præcis hr. Erling Bonnesen, om han ikke syntes, der var brug for en lovhjemmel, og da fik jeg svaret, at der nu er en god og dækkende lovgivning på området, sådan at politiet som myndigheden på området jo netop også altid kan gribe ind i de her sager, når der er behov for det.
Sidste gang handlede argumentationen altså netop om det, at vi havde brug for en klar lovhjemmel, og da sagde man nej, og nu siger man så ja af samme grund.
Eller hvad er det, der har ændret sig, siden man har sagt nej fire gange og nu siger ja?
Erling Bonnesen (V), 2015-02-24:
Tak for det.
I forbindelse med behandling af lovforslag L 134 med overskriften forslag til lov om ændring af dyreværnsloven og lov om dyrlæger vil Venstres støtte lovforslaget.
Lovforslaget indebærer punkt 1, at seksuel omgang og seksuelle handlinger med dyr forbydes.
Derudover gennemføres punkt 2, tiltag og initiativer til et bedre hundeliv, idet salg af hunde på markeder forbydes, og ministeren gives beføjelser til at fastsætte regler om avl af hunde, katte og andre familie- og hobbydyr.
Og endelig indebærer forslaget punkt 3, en ændring af rådsstrukturen på dyrevelfærdsområdet, hvor det præciseres, at Rigspolitiets afgørelser ikke kan påklages til fødevareministeren.
Lovforslaget indeholder visse undtagelser i forbindelse med forbuddet mod seksuelle handlinger med dyr, idet forslaget præciserer, at handlinger med et veterinærmedicinsk eller zooteknisk præg ikke berøres af lovgivningen.
Venstre mener, at præciseringen er vigtig, da forslaget hverken skal påvirke sygdomsdiagnostik og -behandling eller inseminering eller andre nødvendige procedurer i forbindelse med avl og produktion.
Det har været Venstres holdning, at den hidtidige dyreværnslov har været tilstrækkelig til at yde dyrene beskyttelse, idet dyr ifølge gældende lov ikke må påføres smerte, lidelse, angst eller varige men.
Venstre mener, at seksuel omgang med dyr er omfattet af disse bestemmelser, og Venstre har således hele tiden været imod seksuel omgang med dyr.
Debatten har imidlertid i den senere tid sat spørgsmålstegn ved betydningen af de hidtidige bestemmelser, og Venstre vil støtte lovforslaget her for at eliminere tvivl om lovgivningen.
Vi mener, at det er vigtigt, at Danmark ikke bliver udstillet som et land, hvor seksuel udnyttelse af dyr er tilladt.
Venstre forventer, at lovforslaget vil forbedre dansk dyrevelfærd uden at give ekstra økonomiske omkostninger eller skade erhvervsmæssige interesser, og på den baggrund og ud fra denne vurdering støtter Venstre forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Det er da selvfølgelig rigtig positivt, at man kan blive klogere, og det er rigtigt, at verden forandrer sig, men hvad er det, der har forandret sig siden 2012, hvor vi sidst behandlede det her forslag, og til nu?
Vi er selvfølgelig glade for, at der kommer et forbud, men vi undrer os bare over, hvorfor man ikke har kunnet gøre det tidligere.
Det synes jeg da er lidt underligt, og derfor vil jeg jo gerne høre, om jeg kan få opklaret, få at vide, hvad det er, der har ændret sig i verden siden 2012, altså fra dengang man sagde nej, til man så nu vil sige ja.
Finn Sørensen (EL), 2015-02-24:
Tak til ministeren for talen.
Jeg er da glad for de positive bemærkninger, der bliver sagt om det forslag, vi har fremsat.
Jeg er jo også glad for, at ministeren så åbenbart har ladet sig inspirere af vores forslag.
Vi er jo ikke så firkantede i Enhedslisten, at tingene absolut skal være på vores måde, så det er jo glædeligt, at ministeren så selv tager initiativ til sådan en undersøgelse.
Jeg erkender også, at den 1. april måske var lige lovlig optimistisk.
Nu fik vi jo lige nogle overskrifter.
Jeg synes, det lød vældig godt, men det var måske en god idé, at man indkaldte alle Folketingets partier, inden man satte undersøgelsen i værk, sådan at man ligesom kunne få partiernes input til, hvad det er, der skal undersøges.
Det mener jeg ville være i tråd med den ånd, vi har behandlet hele det her spørgsmål i i Folketinget.
Jeg vil også gerne kvittere for det møde, vi havde hos ministeren her i sidste uge.
Det var jo også fint at indkalde alle partier, vel vidende at vi ikke er enige om alting, men her har vi en vigtig fælles dagsorden.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-24:
Tak, formand.
Vi stemmer jo her i dag om det fælles borgerlige beslutningsforslag om etablering af en ungdomsdomstol for unge mellem 12 og 17 år.
Jeg vil selvfølgelig gerne takke for den første behandling, vi havde her i salen, af forslaget.
Vi havde håbet på, at regeringen, måske ikke ville støtte forslaget, som det ligger, men i hvert fald ville gå nærmere ind i drøftelser om oprettelse af en form for ungdomsdomstol, al den stund at den nuværende justitsminister tidligere har været fortaler for noget, der ligner en ungdomsdomstol, dengang man sad i opposition.
Men nu må man så forstå, at det mener de tidligere oppositionspartier, der nu sidder i regering, altså ikke.
Det er jo fair nok at skifte holdning, men vi synes nu, at det er ærgerligt, for der er et behov for at tage hånd om en kerne af ungdomskriminelle, som begår ganske alvorlig kriminalitet, og som vi i dag ikke får håndteret.
Unge i Danmark begår mindre og mindre kriminalitet, og det er jo glædeligt, men der er altså en kerne, som fortsat begår ganske alvorlig kriminalitet, og siden vi førstebehandlede beslutningsforslaget her i Folketingssalen, har Politiken den 1. februar i år skrevet om en undersøgelse, som Danske Regioner har lavet, hvori man skriver, at der faktisk er et meget, meget voldsomt tilbagefald blandt ungdomskriminelle under 18 år, som ender på en sikret institution.
Det er faktisk tilfældet, at tre ud af fire, altså næsten 75 pct. af ungdomskriminelle, der bliver dømt til at sidde på en sikret institution, åben eller lukket, har tilbagefald inden for en 2-årig periode.
Det er en undersøgelse, som man har lavet fra 2010 og årene frem, hvor 531 unge har været anbragt på en sikret institution i perioden 1. august 2010 til 31. juli 2012, og tilbagefaldet til kriminalitet kunne altså måles indtil årsskiftet 2013, og der er det altså desværre sådan, at tre ud af fire falder tilbage til ny kriminalitet.
Det vil sige, at det i hvert fald siger os borgerlige partier med al tydelighed, at det system, vi har, ikke er godt nok.
Vi har også set en lang række konkrete sager, hvor det system, vi har, ikke i høj grad tager hånd om de ungdomskriminelle.
Så det er glædeligt, at der bliver begået mindre kriminalitet blandt unge generelt, men det system, vi har i dag, tager ikke hånd om den restgruppe, hvor en del jo desværre også begår ganske alvorlig kriminalitet.
Vi ser også, at der er kriminalitet, som bliver begået af unge også helt ned til 12-årsalderen – også ganske alvorlig kriminalitet.
Derfor støtter vi borgerlige partier selvfølgelig det forslag, vi selv har fremsat her i salen i dag, og håber da, at regeringen vil overveje, hvad man så vil gøre i forhold til den her gruppe af unge.
Nu har vi borgerlige partier givet et meget, meget klart og konsekvent bud på håndtering af den udfordring, vi har med kriminalitet begået af unge mellem 12 og 18 år, og regeringen anerkender, at det system, vi har, har nogle mangler.
Nu kunne vi så godt tænke os nogle svar fra regeringen, hvis ikke man ønsker at støtte vores beslutningsforslag.