runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Undskyld mig, men det er jo ikke SF's tal.
Altså, man kan beskylde Berlingske Tidende for meget, men for ligefrem at være den avis, der ideologisk er tættest knyttet sammen med SF, tror jeg at rigtig mange på Berlingskes redaktion ville have det rigtig skidt med.
Det ville være en fordrejning af virkeligheden.
Det, jeg refererer til, er en undersøgelse, der siger, at folk synes, det bliver dårligere.
Og det burde da være en advarsel til en regering.
Ethvert vågent menneske ville da sige: Det her ser rigtig skidt ud.
På de afgørende velfærdsområder er vi et sted, hvor folk synes, at det forringes.
Det er ikke føleri, og det er ikke SF's undersøgelse.
Det er Gallup, der har lavet en måling.
Jeg kan godt forstå, at den ikke er bekvem for regeringen og slet ikke for Dansk Folkeparti, men det er nu engang sådan, folk synes, når man spørger dem om, hvordan de synes at udviklingen går: at den går baglæns.
Og det er de selvfølgelig ikke tilfredse med.
Mike Legarth (KF), 2009-05-27:
Så vil jeg slutte af med at spørge hr. Villy Søvndal, der jo er erklæret socialist, hvorfor han går og putter med det, hvorfor hr. Villy Søvndal ikke fortæller, at han har en helt anden strategi om omfordeling, altså, at de, som vil noget, kan noget, tør noget, som vil yde en ekstra indsats, skal brandskattes, og at hr. Villy Søvndal ønsker et hængekøjesamfund, hvor det bedre kan betale sig at læne sig lidt tilbage.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Jeg synes måske, der er en lille finte i det med, at man skulle gå og putte sig med, at man er socialist, når man melder sig ind i et parti, der hedder Socialistisk Folkeparti; når man så oven i købet ender med at blive formand for det, synes jeg, at man skal være noget svagtseende, undskyld udtrykket, hvis man ikke er i stand til at skimte det.
Jeg synes sådan set, det er et slagsmål, der er fægtet med meget åben pande.
Så bliver jeg bedt om at svare på, om jeg ikke godt kan svare ja til, at folk skal brandskattes.
Min mor har lært mig, at man altid skal holde sig til sandheden, og hvis jeg kom til at sige, at jeg syntes, at folk skulle brandskattes, ville jeg derfor komme til at sige noget usandt.
Det synes jeg ikke de skal.
Vi har ikke et ønske om at kræve flere penge op, end det er nødvendigt for at finansiere den velfærd, vi gerne vil have.
Så jeg vil sige til hr. Mike Legarth, at hvis man hører den slags rygter, også i Vamdrup og nærmeste omegn, så slå dem ned og sig, at det ikke er rigtigt.
Det er CEPOS og spindoktorer fra regeringen og sådan noget, der finder på sådan nogle underlige påstande, der selvfølgelig er helt ude i hegnet.
Mike Legarth (KF), 2009-05-27:
Jamen her ser vi jo hr. Villy Søvndal i hans stand-up-version.
Og det kan da godt være, at det er morsomt, og at det tager overskrifter, men det har ikke noget med politik at gøre.
Og hr. Søvndal putter med sin politik, for han går i fåreklæder.
Vi får ikke den ærlige hr. Villy Søvndal og hans politik lagt frem.
Vi får ikke at vide, hvad man egentlig ville gøre, hvis man kom til magten, man vil ikke stå ved det, man egentlig mener, og det er det, jeg forsøger at sige med de her ting.
Så vil jeg da gerne afslutte med at spørge: Er det ikke korrekt, at Socialistisk Folkeparti i deres forrige finanslovoplæg ville rulle skattelettelserne tilbage, ville brandskatte – og den definition kan vi godt tage en ordkrig på – dansk erhvervsliv, som ville være den værst tænkelige medicin, man overhovedet kunne give Danmark, familien Danmark, i den tid, vi står i, i en finansiel krise?
Det vil jeg gerne lige have et svar på fra hr. Villy Søvndal.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Vi er i gang med en proces, hvor vi punkt for punkt fremlægger, hvad vi vil politisk.
Vi gør oven i købet det, som jeg tror er meget sjældent i dansk politik, nemlig at vi punkt for punkt sammen med Socialdemokraterne er i færd med at udarbejde en politik på områder.
Det synes jeg egentlig er meget hæderligt og også en smule besværligt nogle gange.
Det kan man ikke kalde snyd.
Det kan man kalde hårdt arbejde for at gøre oppositionen klar til at være i regering efter et valg.
For så vidt angår det med skatten, tror jeg, jeg har sagt det, men jeg skal lige nævne det endnu en gang, nemlig at vi fremlægger et udspil, inden Folketinget mødes igen til oktober.
Så kan man på et oplyst grundlag tal for tal, kolonne for kolonne diskutere, om man mener, at det mishandler folk, om det brandskatter folk, om man foretrækker vores bud på, hvordan fremtidens velfærd kan finansieres, eller om man foretrækker den nuværende regering.
Det er der ikke noget som helst lusk ved, det er en meget ærlig måde at lægge to alternativer op mod hinanden på, og det ser jeg rigtig meget frem til at vi får en rigtig god debat om.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Tak til den konservative ordfører.
Jeg har spekuleret lidt over, hvor meget tid man brugte på det med Andeby osv., og så var det, at jeg undervejs blev gjort opmærksom på og kom i tanker om, at det jo er en fremtrædende repræsentant for Kylle, Pylle og Rylle-generationen, som står her.
Så det må være det, der virkelig har bragt sindene i kog.
I hvert fald har det været sådan, kan jeg forstå, at man i den konservative gruppe har haft en drøftelse om, hvorvidt man havde givet en overbetaling til privathospitalerne eller ej.
Hvad var konklusionen på det spørgsmål i den konservative gruppe?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Så konklusionen er, at vi skal prøve at få prisen ned i forhold til det, vi køber i det private sygehusvæsen.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Men er flertallet i den konservative gruppe så enige med vicestatsministeren og sundhedsministeren?
Er der helt og aldeles enighed i den konservative gruppe om, at der har foregået en overbetaling til privathospitalerne, eller er man enige i, at der ikke har foregået en overbetaling til privathospitalerne?
For der har været to forskellige standpunkter fremme.
Hvad var konklusionen, og hvad er konklusionen nu?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nej, der har ikke været to forskellige standpunkter.
Der er tale om en udvikling.
Da den her regering kom til i 2001, overtog vi nogle abnorme ventelister fra den socialdemokratisk ledede regering.
Til det formål havde vi brug for, at de private hjalp os.
Nu er der blevet opbygget en privat kapacitet.
Det er blevet nemmere at vurdere behovet for, i hvor høj grad man skal benytte de private.
Derfor kan der være en rigtig god idé i, at man sender nogle større operationstyper i udbud og får det til en billigere pris.
Så det er det, der ligger til grund for, at man nu kan sænke taksterne.
Men det var desværre nødvendigt at bruge de mange penge i starten af den her regeringstidsperiode for at få nedbragt de ventelister, vi arvede fra Socialdemokraterne.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-27:
Nu kunne man måske forvente, at når man vil sende 282 mennesker hjem, hvoraf en stor del er blevet totalt forkrøblede i det danske asyllejrsystem, som fru Henriette Kjær bl.a. selv har ansvaret for, så havde man måske et lidt mere detaljeret svar på rede hånd end bare at sige, de skal sendes hjem.
Jeg er sådan set enig i, at afviste asylansøgere er afviste og skal sendes hjem.
Har fru Henriette Kjær det ikke dårligt med, at man som dansk regering, som dansk myndighed, bare siger, at man sådan set vil blæse på den rapport, som FN har lavet så sent som i april 2009 om, hvem man kan sende hjem, og hvem man egentlig burde yde beskyttelse fra det internationale samfunds side?
Det er kun en del af dem, det er ikke alle 282.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jeg mener, at alle 282 skal sendes hjem, men årsagen til, at man jo ikke bare sender dem af sted nu og siger: Værsgo, der går et fly i morgen tidlig, er jo selvfølgelig, at man laver nogle ordentlige hjemsendelsesaftaler med den irakiske regering og sørger for, at de ikke bare kommer derned med den bylt tøj, de har på ryggen, men at de selvfølgelig kan etablere sig, når de kommer.
Kim Mortensen (S), 2009-05-27:
Ja tak.
Jeg blev også lidt inspireret af den her Andebyhistorie.
Man får det billede af den her Anders – det tror jeg anden hedder – der sådan gerne vil gøre det hele så godt, er en lille smule temperamentsfuld, men alligevel går det hele galt for den her stakkels and til sidst.
Et eller andet sted står vi jo også tilbage, og det kan vi jo høre på den konservative ordfører, med en regering, der egentlig gerne ville det så godt, gerne ville sige de rigtige ord.
Men alligevel står vi tilbage med et land, hvor vi kan konstatere at den offentlige velfærd er under pres, fordi der bliver færre og færre penge.
Og i et svar for lidt siden til min kollega hr. Rasmus Prehn negligerede den konservative ordfører så de der meningsmålinger, for dem kunne man ikke bruge til noget som helst.
Hvis vi tager folkeskolen som et konkret eksempel, er det vel indiskutabelt, at der i perioden fra 2001 til 2007 er blevet 1,2 mia. kr. mindre til investeringer i folkeskolen.
Så kan man selvfølgelig sige, at det kan være, at folk ikke opdager det, men der er blevet 1,2 mia. kr. mindre til folkeskolen.
Er det rigtigt, eller er det ikke rigtigt?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Når Anders And kommer i uføre, kommer Andersine jo tit og reder trådene ud for ham.
Hun har Kylle, Rylle og Pylle med, og det er sådan, det skal gøres.
Så får han hjælp der.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg ikke kender de tal, som spørgeren fremfører der, men det, der er vigtigt for os Konservative, er jo, at kvaliteten på den enkelte folkeskole er i orden; det er, at den undervisning, børnene får, er effektiv, så de lærer at læse, skrive og regne.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at man fik vendt lidt op og ned på, er de penge, der går til specialundervisning i dag, og som jeg godt ville have minimeret sådan, at man kunne bruge pengene til de normale klasser og sørge for kvaliteten der.
Jeg synes, at det er et problem, at udgifterne til netop det område løber løbsk, og det vil jeg gerne have fundet en løsning på.
Det synes jeg er en udfordring.
Kim Mortensen (S), 2009-05-27:
Det er jo rigtigt, og det understreger de gode viljer, som jeg forstår der er i Det Konservative Folkeparti.
Men der kunne jo sidde nogle af de medarbejdere ude i folkeskolen, som f.eks. tager sig af specialundervisningen, og som er helt almindelige, hårdtarbejdende lærere, der hver dag tilbringer deres tid i folkeskolen, som kan konstatere, at der mangler 1,2 mia. kr. fra 2001 til 2007.
Så er det jo lidt underligt at høre, at der nu er en konservativ ordfører her, der gerne med de gode viljer vil have, at man gør noget mere, måske med noget frivilligt arbejde eller med nogle ekstra assistenter, der vil tilbringe noget fritid i folkeskolen.
Men der mangler 1,2 mia. kr., og derfor nytter det jo ikke noget, at den konservative ordfører på et spørgsmål fra hr. Rasmus Prehn negligerer det ved at sige, at det nok er, fordi folk har misforstået det.
Pengene mangler, lærerne mangler pengene, der mangler timer, og det vil i sidste ende sige, at eleverne i folkeskolen mangler den undervisning, der skal til for at hæve kvaliteten.
Det er det, vi gerne vil have et svar på, ikke så meget de gode hensigter og de gode erklæringer fra den konservative ordfører.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu går jeg ud fra, at der er kommet færre børn, og så bliver der vel brugt færre penge i folkeskolen.
Altså, jeg må simpelt hen sige, at det er ufatteligt, som Socialdemokraterne hænger sig i beløb og kun i beløbenes størrelse og ikke ser på, hvad man får ud af pengene.
Det, jeg svarede før, var, at det virkelig undrer mig, at man ikke gør det, for på den måde er det jo nemt at føre politik.
Så handler det hele om, at vi skal overbyde hinanden herinde, men hele øvelsen går jo netop ud på, at vi får mest muligt for pengene.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-27:
Nej, o.k., tak.
Jeg tror, at jeg hørte fru Henriette Kjær sige, at det set med hendes øjne er rigtig vigtigt, at den økonomiske vækst, man forsøger at skabe, er en bæredygtig vækst.
Det nikker fru Henriette Kjær til.
Så vil jeg gerne have at vide, hvad det så er, der er de vejledende principper for Det Konservative Folkeparti, når man sætter økonomiske pakker i gang.
Jeg tænker på skattepakken, SP-ordningen osv.
Hvor meget af det er målrettet mod bæredygtig vækst?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu synes jeg, at man skal respektere folks brug af deres egne penge.
SP-ordningen vil jo blive udbetalt til befolkningen uanset hvad, så hvis det er sådan, at vi skal lægge et bæredygtighedskriterium ind – også når folk får udbetalt deres løn, med hensyn til hvad de vil bruge den til – så skal vi jo kræve, at folk skal købe økologisk mælk for de penge, eller hvad det nu end måtte være.
Og det kan vi ikke gøre.
Men når vi taler om »Grøn Vækst« – det oplæg, regeringen er kommet med – prøver vi selvfølgelig at ændre nogle ting over imod mere bæredygtighed.
Det er nødvendigt, og det kan man gøre, men det er ikke alt, man kan styre, og det synes jeg heller ikke at man skal.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-27:
Nu kan jeg forstå, at det her med bæredygtig vækst er kogt ned til forslaget om, at landbruget får flere penge via det, man har pakket ind ved at kalde det »Grøn Vækst«.
Er det alt, der er i det?
Er der ikke mere i det?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Nu er det jo også sådan, at skattereformen har en positiv effekt på klima og miljø, og det prøver vi jo hele tiden på at skabe; her omlægger vi.
Jeg kan også læse inde på SF's hjemmeside, at man også i SF's skattepolitik ønsker, at afgifterne mere skal pålægges støj og møg, altså på produktionsmetoder, der udleder CO2 eller sviner og ødelægger miljøet.
Og det er netop det, man har gjort med skattereformen.
Det kan så godt være, at SF vil puste sig op og sige, at det skulle have været i endnu højere grad.
Det kan også være, at man har større ambitioner for hele grøn vækst-programmet.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der er en balance i forhold til arbejdspladser i Danmark.
Det kan jeg også forstå at SF er meget optaget af, og det er jo så en helt anden diskussion om noget, som man også skal tage hensyn til.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-27:
Nu kan jeg høre, at ordføreren ikke har lyst til at snakke om penge og hellere vil tale lidt om visioner.
Jeg synes da også, at vi skal kigge lidt på visioner, og jeg kan jo se, at den konservative formand har sagt, at hun vil have stoltheden tilbage i folkeskolen.
Det er da en vision, må man sige.
Samtidig kigger vi på de bud, som De Konservative kommer med.
Man vil have mere sund mad, som man jo selvfølgelig så i øvrigt ikke ønsker at give flere penge til.
Man vil have mere efteruddannelse.
Det skal så finansieres af specialundervisningen.
Jeg kan nævne, at der de fleste steder er et års ventetid på PPR, og den bliver jo selvfølgelig kun længere.
Og så nævner man morfarordningen.
Er det her virkelig De Konservatives bud på en stolt folkeskole?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det er oven på den stolte folkeskole, for jeg bliver nødt til at fastholde, at jeg mener, at vi har en god folkeskole i Danmark, og jeg synes faktisk, det er skammeligt, at Socialdemokraterne prøver at tegne et billede af en folkeskole, der ligger nede under gulvtæppet.
Det er simpelt hen misvisende, og det er med til at få folk til at sende deres børn i privatskole, hvilket jeg ikke synes bør være en opgave, som Socialdemokraterne skal være med til at skubbe på.
Jeg synes, at der er behov for, at vi prøver at videreudvikle folkeskolen.
Og med hensyn til sådan noget som f.eks. mad i folkeskolen vil jeg sige: Hvad er der galt med, at den ikke skal være offentligt finansieret?
Vi forældre har da en forpligtelse til at betale for vores børns frokost.
Vi har fået børn, og der er nogle omkostninger forbundet med at have børn.
Men hvorfor skal offentlige midler indblandes i det?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-05-27:
Det lyder jo på det tonefald, som om jeg har ramt lidt rigtigt, må jeg sige.
Det lyder, som om ordføreren mener, at hun har forstand på, hvad en folkeskole er i dag, og hvad den består af.
Jeg kan så her nævne, hvad der er i folkeskolen i dag, og nu vil jeg gerne bede ordføreren om at lytte godt efter.
Vi har en folkeskole, hvorfra man egentlig flygter til privatskolerne.
Flere unge gider ikke være lærere.
Der er dårligt miljø i skolerne, på toiletterne, i klasseværelserne.
Der er lærere, som bruger alt for meget tid på dokumentation og kontrol frem for at undervise.
Der er verdenskort og bøger, som også blev brugt for 30 år siden, men ikke et ord om det fra De Konservative.
Ikke et ord om faglighed, ikke et ord om miljø, som også har noget med stolthed at gøre.
Er det ikke også et stort problem?
Hvad vil man gøre ved det?
Eller er det ikke så vigtigt som den her morfarordning?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Men det skal de, og det er det, aftalen går ud på.
Jeg har ikke sagt noget om, at den offentlige sektor har et imageproblem, så det ved jeg ikke hvor hr. Morten Bødskov har fra.
Men den undersøgelse, hr. Morten Bødskov refererer til, handler om, at man har spurgt 1.002 mennesker over internettet, hvad deres fornemmelse af den offentlige sektor er, og hvad de føler for den, og så har man sat nogle krydser og sendt det tilbage til Gallup.
Og der må jeg altså sige, at det jo ikke er klart udtryk for, hvordan danskerne ser på det danske velfærdssamfund generelt.
Jeg tror, at hvis man går ud og stiller sig foran en folkeskole og snakker med forældrene, vil langt de fleste sige, at de faktisk er glade for folkeskolen.
Så kan de have nogle problemer med en enkelt lærer, eller hvad det nu end måtte være.
Men jeg synes, det er forkert af Socialdemokraterne at prøve at tegne et meget, meget negativt billede af den offentlige sektor for at skade den borgerlige regering.
Det må da være rigtig, rigtig træls for alle de mennesker, der arbejder der, at blive brugt som argumentation til at underminere den borgerlige regering.
Morten Bødskov (S), 2009-05-27:
Det er nu engang et faktum, at man har en regering, som – under en tidligere regeringsleder, det må jeg indrømme – har kaldt pædagogerne for socialistiske ballademagere og omtalt folkeskolelærernes arbejde som rundkredspædagogik.
Men kunne skuffelserne blandt de offentligt ansatte
måske hænge sammen med, at der jo ikke er nogen af de offentligt ansatte i dag, der f.eks. kender til regeringens meget voldsomme kvalitetsreform – med egne ord – og at de, der så ved, hvad den handler om, i øjeblikket ikke ved, om de skal slå sig på lårene af grin, eller om de skal græde over det, der rent faktisk er kommet ud af den?
Kunne frustrationerne, nedslidningen, stresset, som er yderst udtalt blandt de offentligt ansatte, hænge sammen med, at de simpelt hen ikke har mulighed for at få indfriet de enorme løfter, som regeringen har givet dem?
Kunne det skyldes, at man har lovet at afskaffe lukkedage, og at det nu er blevet til lukkeuger; at man har lovet at give børnene et sundt måltid mad, og at det nu viser sig, at den madordning, man indfører, rent faktisk bliver ringere end den madpakke, som forældrene selv giver dem med; at der i år modsat sidste år bliver brugt færre penge på både folkeskole og dagpasningstilbud?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det er da rigtig, rigtig flot, at man, hvis man bruger færre penge i folkeskolen, kan opnå en højere kvalitet, for vi hørte jo statsministeren sige på sit pressemøde i går, at danske skoleelever er blevet bedre til at læse; 3.-klasses-elever læser lige så godt, som 4.-klasses-elever gjorde, da vi overtog regeringsmagten.
Så det er da en god udnyttelse af de offentlige midler.
Det er lige præcis sådan, det skal være.
Pengene i sig selv er jo ikke et mål; det er jo ikke et mål, hvor mange vi bruger, men hvad vi får ud af dem, og det er måske forskellen på Socialdemokratiet og regeringen – at vi vil have kvalitet og vi vil have mest muligt for pengene.
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Det ene spørgsmål er det, min kollega, hr. Henrik Sass Larsen, stillede om overbetaling til privathospitalerne.
Sundhedsministeren har bekræftet i et samråd, at der er blevet betalt for meget, så jeg vil gerne have, at fru Henriette Kjær forholder sig til det.
Det andet spørgsmål drejer sig om, at når man er et økonomisk ansvarligt parti, og man fremkommer med et forslag om undervisningsassistenter i folkeskolen, så bør Folketinget vel også kunne gøre krav på at vide, hvor pengene skal komme fra, og hvor meget det koster.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Det er ikke rigtigt, når hr. Ole Sohn siger, at vi har sagt, at der er blevet betalt 25 pct. for meget til privathospitalerne.
Man siger, at priserne i dag ligger 25 pct. for højt i forhold til, hvor meget vi kan få for dem i dag.
Det er noget andet end i 2001, 2002 og 2003; det er noget andet end de første år, da vi kom til.
Det regnestykke kan man ikke lave.
Det private marked har ændret sig, og man kan få operationerne billigt nu, fordi både det offentlige og det private sygehusvæsen er blevet mere effektivt.
Derfor kan man købe de her ydelser til en lavere pris.
Men vi skal nok få regnet på, hvad vi anslår at sådan et forslag skal koste.
Så kan jeg jo også komme med den oplysning til åbningsdebatten, og det bliver jo rigtig spændende, for der skal vi jo høre om Socialdemokraternes og sikkert også SF's skatteudspil, og vi skal høre om, hvordan SF vil finansiere alle de ting, hr. Villy Søvndal før stod og lovede.
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Det er da en fantastisk form for dobbelte standarder, der skal sættes i Folketinget.
Det Konservative Folkepartis ordfører har stillet spørgsmål til både Socialdemokraterne og SF og har stillet krav om, at vi skal sige på øre, hvad de forslag, vi kommer med, koster.
Så kommer Det Konservative Folkeparti med et forslag i milliardklassen, og det er mange, mange milliarder kroner, Det Konservative Folkeparti foreslår til undervisningsassistenter.
Så er det vel fair nok, at et regeringsparti også skal sætte den samme standard for sig selv og redegøre for, hvor pengene skal komme fra, og hvor meget det koster.
Med hensyn til det der med taksterne er det altså ikke et spørgsmål om, at man er blevet dygtigere.
Det er sådan set et spørgsmål om, at Rigsrevisionen – ifølge Jyllands-Posten – har udtalt sig om det for kort tid siden, at Det Konservative Folkepartis leder har meddelt, at der er blevet betalt 25 pct. for meget, og at sundhedsministeren i et åbent samråd har sagt til oppositionen: I synes, at betalingen til privathospitalerne er for høj, det synes jeg også.
Er det økonomisk ansvarligt at have en regering, der bruger for mange penge?
Henriette Kjær (KF), 2009-05-27:
Jamen det er jo lige præcis ansvarligt, at man nu siger, at man vil sænke taksterne.
Men tiden er en anden nu, og det har noget at gøre med, at tingene har ændret sig.
Kapaciteten har ændret sig på det private marked, og effektiviteten har ændret sig.
Det kan tingene faktisk godt gøre, det er ikke et statisk samfund, vi lever i.
Tingene ændrer sig.
Det er det, det her er udtryk for, og derfor handler regeringen.
Sådan er det.
Så var der et andet spørgsmål eller lidt kritik af, at der ikke bliver svaret på, hvad de her undervisningsassistenter koster.
Lige pludselig bliver det til, at de koster mange, mange milliarder.
Det skal jeg love hr. Ole Sohn at det ikke kommer til at koste.
Det er måske SF's forslag, der vil komme til at koste det, hvor man foreslår, at alle elever i folkeskolens 1.-3. klasse skal have en ekstra lærer, men det kommer det konservative forslag ikke til at koste.
Jeg har i øvrigt heller ikke været nidkær.
Jeg har tilladt mig at spørge til SF's skattepolitik, som man overhovedet ikke kan redegøre for.
Jeg har ikke bedt om at få at vide, hvad det samlet vil koste, og en hel masse andre ting.
Jeg har såmænd bare bedt om at få de overordnede linjer.