runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt, at vi sender klare signaler.
Så er det vigtigt, at vi sender et klart signal til EU.
Jeg vil tillade mig ikke at dele spørgerens bange anelser for, at EU ikke skal få det her gennemført.
Lad os håbe, at alle medlemslandene hurtigt ratificerer, så EU kan vise sig også at være i front på klimaområdet.
Jeg har selv være klimaordfører i Europa-Parlamentet, og jeg fornemmede faktisk, at der var stemning for, at EU var i front også på klimaområdet.
Så lad os være optimister med hensyn til det her og skubbe lidt til optimismen med et forslag, som Alternativet er kommet med her.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Hvis jeg havde en grundlæggende mistillid til, at regeringen ikke vil ratificere Parisaftalen så hurtigt som muligt, ville jeg bakke det beslutningsforslag, der ligger i dag, op.
Men når jeg kigger på de udmeldinger, der er kommet fra både klima-, energi- og bygningsministeren og vores statsminister, kan jeg faktisk ikke se, hvad den mistillid skulle være begrundet med.
Jovist, der er elementer herhjemme i den energipolitiske debat, som vi kan være uenige om, og som vi i den grad kan diskutere, så det brager, men jeg har faktisk svært ved at se, hvorfor det ikke skulle være i regeringens interesse at få den her ratificering igennem så hurtigt som muligt, når det nu også er det, man har sagt.
Om det så er hurtigst mulig eller så snart som muligt, eller hvad der har været af forskellige formuleringer, tror jeg ikke kommer sig så nøje.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at det skulle være i regeringens interesse at forhale det her.
Så er der hele den her debat om at komme først.
Det kan der ligge et statement i.
Til det vil jeg bare sige, at hvis det er Frankrig, der kommer først – jeg er ikke klar over, om de allerede har ratificeret; det har jeg kun fra debatten i dag – vil jeg faktisk synes, det er helt på sin plads, for det var deres diplomati og dygtige håndværk, som i høj grad var medansvarlig for, at vi overhovedet fik den her aftale.
Så på den måde synes jeg faktisk det ville være helt fair.
Om man så er nr. to, tre, fire eller fem, kan der være en smule signalværdi i.
Det anerkender jeg.
Derfor synes jeg også bare, vi skal komme i gang og ud over stepperne.
Men jeg mener trods alt ikke, at det har større betydning.
Det er også et konservativt ønske.
Jeg vil derfor nøje følge regeringens planer på det her område, men har som sagt ikke noget at begrunde min mistillid med, og derfor bakker vi ikke op om forslaget, men jeg håber, man kan lande det i udvalget med noget, man kan mødes om, og at det ikke er noget, man skal stemme om.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Mener ordføreren ikke, at det, at vi støtter forslaget og vil varme lidt op under regeringens hastighed, ikke behøver at være mistillid, men nærmere et forsøg på at give den lidt gas, for det er en sag, vi er engageret i?
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Jeg synes egentlig, når man også sender en dansk minister til et klimatopmøde for at kæmpe der, at det faktisk ikke er den rigtige måde at gøre det på, at han skal pålægges af et enkelt parti i Folketinget at sikre en hurtig ratificering.
Jeg synes faktisk, det er noget, vi bredt i Folketinget skal være med til.
Jeg synes ikke, at den rigtige måde at ratificere sådan en aftale på er via et beslutningsforslag i Folketinget.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-17:
Hvis det nu er et bredt beslutningsforslag, så ville det jo være hele Folketinget, der står bag det.
Det er i hvert fald i den ånd, jeg opfatter det.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Men jeg ser ikke nogen grund til at pålægge regeringen at gøre noget, som regeringen allerede har sagt at de har tænkt sig at gøre.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Det er jo sådan, at også USA og Kina har meldt ud, at de regner med at ratificere aftalen meget snart – Kina inden G20-topmødet i september, og USA inden FN's generalforsamling, som også er i september – og det er to meget store stater.
Det er bare for at sige, at vi kan mærke et vist pres fra det store udland, og at vi også kan fornemme, at der kan være lande i EU, som forsøger at trække det her i langdrag.
Det er derfor, vi kommer med det her forslag i dag, som forsøger at få skabt et fælles ejerskab i Folketinget, så det ikke bare er regeringen i eget tempo og efter forgodtbefindende, men altså hele Folketinget, der kan lægge en samlet, en fælles plan for, hvordan man nu får ratificeret den her meget vigtige aftale.
Kunne det ikke give mening at se det på den måde?
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-17:
Jeg anerkender, at der er lande i EU, som kan have interesse i at forhale den her proces, og at vi næppe kommer før amerikanerne og kineserne.
Og så må vi i øvrigt bemærke, at det faktisk er positivt, at vi er i en situation, hvor vi ligefrem skal dyste om det.
Det tror jeg ikke der er mange der har set komme.
Men jeg tror ikke, at Danmark er et af de lande, som har interesse i at forhale det her.
Danmark er trods alt stadig væk også et af de ambitiøse lande i europæisk sammenhæng.
Så den bekymring har jeg ikke.
Omkring det her med det fælles ejerskab for ratificering kan jeg godt følge forslagsstillerne, og derfor kan jeg også godt følge den gode tanke, jeg ved der ligger bag det her beslutningsforslag.
Og jeg synes, det er fint, hvis vi i udvalget på en eller anden måde kan spørge ind til, hvordan vi kan blive engageret i den her ratificeringsproces, for det er noget, der ligger os alle sammen meget på sinde.
Så jeg synes, det er helt fint, hvis vi kan spørge ind til det under udvalgsbehandlingen.
Jeg mener bare ikke, man opnår ejerskabet ved at pålægge regeringen noget, de i forvejen har meldt ud de ville gøre.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Jeg vil gerne være helt ærlig og sige, at jeg var i syv sind og ikke vidste, om det var en god idé at gennemføre den her behandling i salen i dag eller at trække forslaget.
Jeg har tænkt lidt den ene vej og lidt den anden vej, jeg ved, vi har travlt for tiden, og jeg er selv gang på gang lange aftener her i salen.
Men den her sag er så vigtig, fordi det handler om en af historiens største aftaler, som faldt på plads i december måned, og nu er der gået 5 måneder, uden at vi har hørt fra regeringen om, hvad planen var omkring ratifikation. Derfor fremsatte vi forslaget, og måske også lidt derfor fik vi i sidste uge en melding fra regeringen om, at den vil blive ratificeret hurtigst muligt.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Men nu har vi fået meldingen, og det er rigtig positivt, og den er jeg virkelig glad for.
Når vi så alligevel har fastholdt at behandle forslaget i dag, er det jo, fordi vi synes, det er så vigtig en aftale, at det ville være fantastisk, hvis man kunne få et fælles ejerskab til ratifikationsprocessen i Folketinget, altså så det ikke bare er regeringens eget spor, som køres efter regeringens ønske, men så det bliver en fælles proces, som hele Danmark står bag, i kraft af at hele Folketinget kunne stå bag den.
Det er simpelt hen derfor, vi har valgt at gennemføre forhandlingerne i dag.
Det er vigtigt for os, at vi får en klar tidsplan og altså ikke bare en plan om, at det skal ske hurtigst muligt og vi går i gang straks efter sommerferien, fordi det som sagt først er i oktober.
Og hvad sker der så fra oktober, hvor mange runder skal man igennem, hvad er der af juridiske skridt og politiske skridt osv., før det her kan falde på plads?
Det kan godt være, at det så tager så lang tid, før vi er færdige med processen, men det ville være rigtig fint at få åbenhed for, og det håber jeg vi kan gøre i udvalgsarbejdet.
Derfor var mit ønske og min drøm i dag, at vi kunne melde klart ud, at et samlet Folketing, hele Danmark, står bag en ratifikation fra Danmarks side.
Det, som jo er faren, ja, ja, man kan sige, at nogle lande kan komme først, og det er ikke, fordi jeg vil lave et væddeløb, men det, som er de egentlige faresignaler, er, at der er nogle lande i EU, som vil forsøge at trække processen, og at der er nogle lande, som måske endda vil bruge den her proces som en slags forhandlingsobjekt i de kommende forhandlinger om byrdefordeling.
Så mange tak for en masse positive indmeldinger om, at det her er en vigtig proces.
Jeg er i hvert fald blevet bekræftet i, at hele Folketinget synes, det er en meget vigtig aftale, og at vi selvfølgelig skal gå i gang med ratifikationsprocessen nu.
Villum Christensen (LA), 2016-05-17:
Tak for det, hr. formand.
Vi har på forskellig måde fået opfattelsen af herinde, at Alternativet ønsker at føre politik på en ny måde.
Måske er det en alternativ måde.
Det er ikke, fordi vi ikke kan bifalde, at man engang imellem ser sig selv i spejlet og spørger, om det politiske arbejde nu ikke kan gøres lidt mere konstruktivt og lidt mere fornuftigt.
Så langt, så godt.
Men at vi nu også skal opleve, at Alternativet ønsker, at vi skal bruge tid på at diskutere, om Danmark skal ratificere snarest muligt frem for hurtigst muligt, som regeringen kalder det, forekommer mig ikke at være konstruktivt og fornuftigt.
I bedste fald er det alternativt.
Vi har jo som bekendt rigtig mange beslutningsforslag i denne måned.
Men at man også skal bruge tid på denne form for ordkløveri, som absolut ingen praktisk betydning har, hvilket ministeren allerede har gjort rede for, finder vi nærmest omsonst.
Derfor skal jeg gøre det kort.
Det er spild af tid.
Vi stemmer imod det her forslag.
Og så lad os komme videre.
Vi har masser af kulturudfordringer med immigranter, vi har vækstudfordringer med økonomi, der er gået i stå, vi har nok at tage os til.
Men jeg synes ikke, vi skal diskutere en tidsplan for noget, som i øvrigt ikke kan få virkning før fra 2020.
Derfor ønsker vi ikke at støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Vi er jo i den gode situation, at der er en bred enighed om, at klimaaftalen skal ratificeres så hurtigt som muligt, og det mener vi også i Enhedslisten.
Vi ser frem til et udvalgsarbejde, hvor vi måske kan få afklaret, hvad det egentlig er, som er spillebanen; om der er noget, der kan gøre, at vi kan komme hurtigere i gang.
Som udgangspunkt støtter Enhedslisten forslaget, men vi ser da frem til at høre, om der er nogle ting, der kan gøres politisk, for at ratificeringen sker hurtigere i Danmark.
Så er det jo altid træls, når man i nogle kommentarer til forslaget får at vide, at det sker efter sommerferien, og så skal man vente på, at de her 4 måneders velfortjent sommerferie bliver overstået, så man kan gå i gang med det til efteråret i oktober måned.
Jeg synes, det er en skam, at man ikke kan agere hurtigere på forslaget her.
Jeg synes, at det her forslag også skal ses i lyset af, at ministeren nu siger, at det er noget, som skal bygges oven på den eksisterende energipolitik i Danmark.
Men man har her på det seneste oplevet, at regeringen lægger op til ikke at ville overholde det energiforlig, som vi gik med i i 2012.
Man går ud og melder ud, at der er noget, som man vil udskyde eller slet ikke gennemføre, på trods af at der er meget klare aftaler om, hvad der står i energiaftalen.
Der er tidligere blevet justeret på de kystnære møller, og vi har lavet en justering for ganske nylig og dermed lagt os fast på en konkret gennemførelse og en tidsplan, for at få udbuddet om de kystnære møller på 360 MW gennemført.
Så oplever vi, at regeringens sår tvivl om, hvad der er den danske energipolitik, og sår tvivl om, hvad det er for en CO2-reduktion, man når op på.
Og så skal vi samtidig forholde os til noget, som er en Parisaftale, og hvor der igen er et langt tilløb til, at man vil lave gode gerninger om nogle år.
Så set i lyset af, hvad der har været regeringens udmeldinger på det sidste, kan man godt blive meget bekymret for, hvad hensigten er med ikke hurtigst muligt at ratificere Parisaftalen.
Vi ser meget gerne, at man kommer frem til, at man hurtigere får en øget indsats for den bæredygtige omstilling, og hvis Parisaftalen og udmøntningen af den kan gøres på en måde, så vi er fremme i førerfeltet, er Enhedslisten fuldt ud med på det.
Så intentionerne i forslaget støtter vi, og vi ser frem til, at vi får den her udvalgsbehandling, som forhåbentlig kan afklare, hvilke handlemuligheder der er.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Mange tak til ordføreren for en masse gode ord om, at det er vigtigt at sende et signal, og det synes jeg jo netop er en af de ting, som er rigtig vigtig.
Der er gået 5 måneder nu siden aftalen i Paris, og der er sådan et vakuum.
Det, som er vigtigt lige nu, er at sende det her klare signal om, at nu går vi i en gang, og at vi gør det så hurtigt, det nu er muligt.
Er ordføreren ikke enig i, at det faktisk kunne styrke processen, hvis en tidsplan for det her arbejde ikke bare kommer fra ministeren, fra ministeriet, men er noget, man udarbejder i et samarbejde i udvalget, sådan at vi får hele Folketinget med bag den her vigtige proces?
Jens Joel (S), 2016-05-17:
Jeg er for det første meget enig i, at der er mange signaler på spil her, men jeg hører faktisk også ministeren sådan, at ministeren godt kunne tænke sig at præsentere, hvordan regeringen forestiller sig det her, og så lægge op til en diskussion med udvalget.
Det er jeg da sådan set fuldstændig enig med hr. Christian Poll i.
Det vil selvfølgelig styrke det signal, der kommer fra Danmark, hvis det er et bredt flertal i Folketinget og ikke kun regeringen, som har sagt, at det her synes vi er en fornuftig tidsplan, som i øvrigt sørger for, at Danmark ratificerer den her aftale hurtigst muligt.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Som det allerede har været nævnt både af den foregående ordfører og af ministeren, blev der jo indgået den her internationale klimaaftale i Paris tilbage i december måned 2015.
Det er en aftale, som næsten alle verdens lande er med i, og på den måde er det jo et stort fremskridt i forhold til tidligere, hvor det her med grøn omstilling og nedbringelse af CO2-udledning har været en hobby, som en lille eksklusiv gruppe af verdens rigeste lande har dyrket for sig selv, mens det store flertal ikke har taget del i fornøjelserne.
Med aftalen i december har næsten alle verdens lande taget del i aftalen og dermed også forpligtet sig til at medvirke til opgaven og dermed også påtaget sig en rimelig del af opgaven og en rimelig del af byrden.
Det er jo en aftale, som regeringen allerede skrev under på, som ministeren oplyste for lidt siden, for en måned siden, og det er selvfølgelig også en aftale, som skal ratificeres af Folketinget.
Formålet med beslutningsforslaget er så at pålægge regeringen at gøre det hurtigst muligt.
Ministeren har her for 10 minutter siden erklæret, at det vil regeringen også gøre, så i Dansk Folkeparti ser vi ikke nogen grund til, at vi så også skal pålægge regeringen det ved at vedtage et beslutningsforslag.
Vi har tillid til, at når ministeren har sagt, at han vil gøre det, så vil det også ske, og derfor er der ikke nogen grund til, at vi stemmer om at gøre det.
Så vi afviser beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Sagen er jo, at hvis vi venter til efter sommerferien, er vi faktisk henne i oktober, før vi for alvor går i gang, fordi det jo er dér, Folketinget åbner igen.
Hvorfor ikke allerede i dag tilkendegive, at vi er klar, og dermed lægge et pres på de mere fodslæbende lande i EU og andre steder, som kunne tænkes at bruge ratifikationsprocessen som et forhandlingsobjekt, en trussel i forhold til byrdefordeling.
Ville det ikke være smart at komme med en klar udmelding i dag, der siger, at selvfølgelig gør vi det hurtigst muligt i Danmark, og nu gør vi det fælles i hele Folketinget.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Det, som hr. Christian Poll lægger op til, er jo sådan set bare at iværksætte en konkurrence om, hvem der kan ratificere aftalen hurtigst muligt.
Det er en rent symbolsk handling, som ikke vil have nogen effekt ude i virkeligheden.
Vi har for lidt siden hørt energi-, forsynings- og klimaministeren sige, at regeringen vil iværksætte en ratifikation af aftalen hurtigst muligt, og vi har tillid til, at det så er til efteråret, at det er hurtigst muligt.
Så vi holder fast i, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Men hvis nu hurtigst muligt først er til efteråret, og vi sætter processen i gang, kan vi jo risikere at komme ind i 2017, hvis der går lidt snak i det.
Det, der kunne være stærkt, og grunden til, at vi bibeholder det her beslutningsforslag, er jo, at det kunne være en fantastisk udmelding at komme med fra et samlet Folketing, i forhold til at det blot er ministeren selv, der siger, at det sker hurtigst muligt i regeringens eget tempo.
Så kunne det ikke være en god idé at lave den her brede udmelding, som siger, at nu går vi i gang, og vi mener det alle sammen?
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-17:
Det er jo sådan set også det, vi står og siger her i Folketinget i dag – formoder jeg, nu er jeg jo kun den anden ordfører i rækken.
Men jeg tror nok, at det vil være et meget bredt flertal, der vil melde ud her i salen, at vi ønsker den implementeringshastighed, som regeringen også har erklæret sig enig i, så det er jo en ting at melde ud.
Men i Dansk Folkeparti synes vi ikke, at der er nogen grund til at gå ind i en konkurrence med andre EU-lande om, hvem der kan gøre det her hurtigst muligt.
Det er, som jeg sagde før, en rent symbolsk handling, som ikke har nogen praktisk betydning.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Tak for det, formand.
Vi behandler nu beslutningsforslag nr. B 96 om Danmarks ratifikation af Parisaftalen, som er fremsat af Alternativet.
Jeg vil gerne indledningsvis gøre det klart, at Venstre meget gerne vil drøfte det her videre i udvalget med både ministeren og de øvrige medlemmer.
Konkret anbefaler Alternativet, at Danmark snarest muligt ratificerer den internationale klimaaftale, som blev indgået i Paris i forbindelse med COP21.
Det gør de på vegne af et land, som heldigvis er et foregangsland, og heldigvis har regeringen allerede annonceret en klar tidsplan for en dansk ratifikation.
Derfor glæder jeg mig som sagt til at arbejde videre med den konkrete tidsplan i samarbejde med Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-17:
Tak for det.
Nu nævner ordføreren formuleringen en klar tidsplan.
Det kan godt være, at ordføreren har hørt om en nærmere tidsplan.
Jeg har kun hørt, at det skal ske efter sommerferien, og i folketingsregi vil det jo sige oktober.
Og hvor lang tid varer processen så?
Det ved vi ikke.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Jeg har faktisk ikke hørt partier, der siger, at Parisaftalen er en dårlig aftale.
Tværtimod har jeg kun hørt partier, der siger, at det enten er en god aftale eller en rigtig god aftale.
Det betyder jo, at de, der har forhandlet på Danmarks vegne og på EU's vegne, har gjort det rigtige.
Dermed ser jeg egentlig ikke, at der er den store tvist i det her forslag.
Vi er jo sådan set enige om, at det er en god aftale, og vi er enige om, at de, der har forhandlet på vegne af Danmark og EU, har gjort det rigtige.
Men jeg ser ikke, at der er nogen tvivl om, at det er en fælles indstilling fra Folketingets side.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren mener, at en fortsat øget import af biomasse, som så fortrænger gas, og som medfører et hul i statskassen på et tidspunkt, er en varig løsning.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-17:
Altså, nu ved jeg ikke, om det er for sjov, at jeg skal høres i Klimarådets statistikker fra talerstolen, men jeg kan i hvert fald oplyse, at jeg ikke kan dem i hovedet.
Men i forhold til spørgsmålet, altså om vi i Venstre kalder det for bæredygtigt, så glæder jeg mig i hvert fald over, at de kraftværker eller varmeværker, vi taler om, har indgået en frivillig aftale om indkøb af bæredygtig biomasse.
Så på den foranledning, ja, så er biomasse også bæredygtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-17:
Jeg må jo konstatere, at det i det seneste indlæg fra Venstres ordfører lykkedes ordføreren at tale udenom og begynde at snakke om bæredygtig biomasse.
Der er fusk med statistikkerne, hvis man fortsat laver statistikker på den måde.
Set i det lys synes jeg det er rigtig befriende, at Radikale Venstre har fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg er glad for, at De Radikale er lige så utålmodige som Enhedslisten efter, at der skal ske noget mere.
Vi har sådan set tilstrækkelig med viden, der viser, at der mangler nogle afgifter på biomasse og tiltag, som kan fremme mere el og mere intelligent anvendelse af vindkraft ind i vores fjernvarmesystem, så danskerne får mere ud af de PSO-afgifter, de betaler.
Det ville sådan set være en kæmpe fordel for danskerne, hvis den vedvarende energi, der produceres i Danmark, blev brugt optimalt i Danmark.
Og i stedet for at eksportere billig strøm på nogle tidspunkter, ville det sådan set give mere samfundsegevinst at få den el ind i vores fjernvarmesystem på de rette tidspunkter og dermed fortrænge noget af den importerede biomasse.
Jeg synes, Radikale Venstres forslag er rigtig sympatisk.
Jeg ved ikke, hvad der kan komme ud af en udvalgsbehandling, men man kan altid håbe, at flere partier vil få øjnene op for, at der er fremsat et godt forslag, og Enhedslisten kan fuldt ud støtte Radikales forslag om at fremme varmepumper og komme frem til at finde nogle incitamenter, så vi får begrænset udbygningen af biomassekedler.
Det er yderst uheldigt, hvis en række mindre varmeværker i Danmark får lavet de forkerte investeringer, for det vil være investeringer, som fjernvarmeforbrugerne så skal betale de næste 10-15-20 år.
Tak for det gode forslag.