runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2012-12-14:
Tak for det.
Ministeren gjorde en del ud af begrebet økonomiske incitamenter i sin tale.
Det er jo, fordi en del af kritikken, når det gælder fleksjobordningen, går på, at der ligger økonomiske incitamenter i fleksjobordningen nu.
Det er faktisk hele pointen med det, hvis man ønsker at øge arbejdsudbuddet, så vidt jeg har forstået begrundelsen bag reformen.
Så sagde ministeren også, at økonomiske incitamenter jo ikke virker på mennesker, som har handicap, hvor man ikke kan arbejde mere, end ens handicap eller ens sygdom tillader.
Det får mig til at spørge: Betyder det så, at den gruppe af mennesker, hvorom man ved, at de ikke kan øge deres arbejdsindsats, er fritaget for økonomiske incitamenter, altså at de er fritaget for det, der ligger i ordningen om, at jo mindre arbejdsevne man har, jo mindre løn skal man også have?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Min holdning er helt uforandret den samme, at der givet er nogle i fleksjobordningen, der vil kunne arbejde mere, end de arbejder i dag.
Så er der en, tror jeg, stor gruppe, hos hvem arbejdsevnen vil være nogenlunde konstant, og så vil der desværre være en gruppe af fleksjobbere, hvor arbejdsevnen udvikler sig negativt, altså hvor man kan arbejde mindre.
Vi har diagnoser i Danmark, der desværre er sådan, at kroppen bliver dårligere og dårligere, og hvor arbejdsindsatsen jo af gode grunde følger det.
Derfor er fleksjobordningen ikke tænkt sådan, at alle skal kunne honorere økonomiske incitamenter, og derfor er det jo sikret, at man har et offentligt tilskud på 98 pct. af dagpengene, der ligger oven i den løn, man måtte tjene, og det betyder, at man med ganske få arbejdstimer vil kunne ligge over niveauet for en førtidspension, og det gælder, hvad enten man kan arbejde mere eller mindre.
Stine Brix (EL), 2012-12-14:
Den undersøgelse, der blev lavet om fleksjobbernes arbejdsevne, viste, at det er omkring 8 pct., der mener, at de muligvis kunne arbejde mere.
Vi ved jo, at for en meget stor del af den resterende del betyder reformen, at de går ned i indtægt.
Så kunne man ikke have lavet en differentiering, så der gælder nogle regler for den gruppe fleksjobbere, som rent faktisk kan levere mere, og som har en mulighed for at få det bedre, mens det ikke skulle gælde for dem, hvorom man f.eks. på baggrund af en lægelig vurdering kan sige, at de ikke kan udvikle deres fleksjobarbejdsevne?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Jeg kan love spørgeren for, at jeg har overvejet alle de der muligheder.
Jeg har også bedt om, at der blev set på, om der kunne udarbejdes diagnoselister, så man kunne se, at der er en afgrænset gruppe fleksjobbere, hvis sygdom, funktionsnedsættelse, har en anden karakter end den, der er for det store flertal.
Til gengæld er der noget andet i reformen, og det er, at de fleksjobbere, der i dag slet ikke får mulighed for at få et fleksjob, fordi de som udgangspunkt ikke kan levere de der 10-15 timer, der i virkelighedens verden er blevet underlaget for, om man overhovedet kan komme ind i ordningen, nu får mulighed for det.
Det synes jeg måske er noget, der har været overset i debatten, altså at de allermest udsatte, nemlig dem, der kun kan arbejde ganske få timer, slet ikke har mulighed for at være i en fleksjobordning, der vel egentlig var tænkt som en ordning for dem, hvorimod jo stærkere man er, jo bedre muligheder har man i den fleksjobordning, der er i dag.
Det er grundlæggende det, vi ønsker at ændre på.
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-14:
Det er ikke, fordi jeg vil starte nogen stor debat i dag.
Men i går var jeg en tur på talerstolen, og der klandrede jeg faktisk Enhedslisten for at mene, at nærhedsprincippet var overholdt.
Og det vil jeg godt sige undskyld for, for det var en fejlopfattelse, og så synes jeg også, at man skal erkende det, også fra en talerstol.
Så undskyld for min udtalelse i går.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Jeg tror, der kan være grund til at minde om, hvordan det er, at den nuværende fleksjobordning virker, for det er rigtigt, at den enkelte borger, der arbejder i fleksjob, arbejder til en overenskomstmæssig løn.
Jeg synes, at det, hr. Christian Juhl glemmer i udlægningen, er, at inde i den løn ligger der et meget stort offentligt tilskud og det tilskud er i en del tilfælde større end det, arbejdsgiveren egentlig bør få udbetalt, i forhold til hvad arbejdsgiveren har af udgifter til at udbetale løn.
Det er klart, at i en situation hvor alle i det her samfund er tvunget af omstændighederne til at overveje, om vi bruger de fælles skattepenge mest fornuftigt, så er det i mine øjne en helt rimelig diskussion at tage, om det er rimeligt, at arbejdsgiver bliver overkompenseret for at have fleksjobbere.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er så, om man synes, at det er en god idé at have fleksjob på kun få timer.
Christian Juhl (EL), 2012-12-14:
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren om en ting, som hun sagde.
Arbejdsmarkedets parter kunne ikke levere varen.
Når man skal levere en vare, kommer det an på, hvad det er for en vare, der er bestilt.
Hvis det er en, som fagforeningerne ikke har på hylden, er det noget, der siger sig selv.
Jeg har set i avisen i dag, at en tidligere meget engageret socialdemokrat, Evald Krog, er rasende på beskæftigelsesministeren, fordi hun siger, at 16.600 kr. er nok til handicappede.
Det er den løn, man kan risikere at komme ned på ifølge fleksjobloven.
Hvis nu det er den vare, beskæftigelsesministeren har spurgt efter, er det så så mærkeligt, at fagforeningerne siger, at den kan de ikke levere?
Er det så mærkeligt, at fagforeningerne reagerer og siger: Nej, vi har fundet en god model, vi vil gerne beholde den.
Er det svært at forstå?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Der er ikke nogen automatik i, på hvilken baggrund man visiteres ind i et ressourceforløb.
Det er en individuel vurdering, hvor man selvfølgelig skal se på, hvad det er, der er gået forud i det menneskes liv, og det er, hvad enten det menneske er ungt eller ældre.
Man skal selvfølgelig i det rehabiliteringsteam, der sidder og behandler sager om ressourceforløb, se på, hvad det er, der er gået forud, og hvad det er, vi forventer et ressourceforløb vil kunne bidrage til at forbedre i forhold til det enkelte menneske.
Alene det faktum, at vi har tusindvis af mennesker, der ikke kan komme ind i fleksjobordningen, burde jo i sig selv være nok til at angribe de eksisterende ordninger, ligesom jeg egentlig forventer, at også repræsentanter for Enhedslisten synes, det er problematisk, at unge mennesker, der jo godt nok i det liv, de lever lige nu, er udfordret eksempelvis på grund af sygdom, men som vil have muligheden for at leve et bedre liv, hvis de fik gjort den rette indsats, ikke får muligheden derfor i dag.
Derfor er jeg ikke et sekund i tvivl om, at det er nødvendigt at lave den her reform.
Man kan diskutere enkeltelementer, men nej, jeg er ikke enig i, at små forsøg vil kunne gøre det, der skal til for grundlæggende at ændre på nogle af de strukturelle ting, der er problemet på både førtidspensions- og fleksjobområdet.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-14:
Altså, nu blev Enhedslisten jo ikke lukket ind i forhandlingerne, da vi ikke ville skrive under på, at det var de syge og de handicappede og de udsatte mennesker, der skulle betale prisen.
Så det har været lidt svært at komme i en reel dialog med ministeren om det her, og det er jo ligesom ved at være lidt for sent, kan jeg høre på det hele.
Hvad unge mennesker og ressourceforløb angår, har vi hele tiden sagt, at det var en god idé.
Det har jeg også sagt herfra.
Det, det handler om, er, hvilke ydelser de får i de ressourceforløb, og den mulighed, kommunerne får for at anbringe unge mennesker i ressourceforløb på kontanthjælp fra de er 18, til de er 40.
Det er debatten, og nu er det pludselig mig, der skal svare på ministerens spørgsmål til mig.
Det er fint.
Jeg vil bare sige, at jeg jo ikke fik svar på mit spørgsmål: Skal arbejdsmarkedets parter, og specielt fagbevægelsen, forvente, at det vil være sådan fremover, at hvis fagbevægelsen ikke vil levere de ændringer i overenskomsterne, som ministeren synes der skal til, henter ministeren bare et flertal ovre i den anden side af salen for at få gennemtrumfet sin vilje?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Det her handler jo ingenlunde om, at nogle skal have gennemtrumfet deres vilje.
Det handler selvfølgelig om, at de politiske beslutninger, der træffes, kan føres ud i livet i Danmark.
Jeg har en meget stor respekt for den danske model.
Jeg holder mig som beskæftigelsesminister helst på utrolig lang afstand af danske overenskomstforhold, men når vi laver en grundlæggende ændring af aflønningen af fleksjobbere, bliver arbejdsmarkedets parter, hvis de ønsker, at det skal være en del af overenskomstsystemet, nødt til at indgå i reelle drøftelser om, hvordan det kan konverteres i forhold til de overenskomster, vi har i dag.
Og det, jeg må konstatere, er jo, at parterne ikke har kunnet levere det, desværre.
Jeg synes, det er ærgerligt, for jeg ville hellere have fremsat et lovforslag, hvor parterne selv havde peget på, hvordan det her kan overføres til overenskomstsystemet.
Det har man ikke kunnet.
Og jeg synes ikke, det er rimeligt, at lovgivning, som er nødvendig, må stoppes, fordi arbejdsmarkedets parter ikke vil være med til at løfte en opgave, som jeg synes det er helt oplagt at de skal løse, og som man i øvrigt havde kunnet løse, hvis man ville det.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-14:
Nu står ministeren på talerstolen og siger, at hr. Finn Sørensen står og sludrer.
Ministeren giver udtryk for, at mennesker førhen bare er blevet parkeret på førtidspension, og at der ikke er blevet gjort noget for de her mennesker.
Mennesker, som tidligere har kæmpet for at få en førtidspension, står ministeren og negligerer.
De mennesker, der har været igennem alle mulige forløb for at kæmpe sig til en førtidspension, står ministeren nu og negligerer, som om de ikke har kæmpet på nogen som helst måde.
Så det er fuldstændig løgn og latin.
Ministeren siger, at det er borgeren, det her handler om.
Jamen hvorfor lytter ministeren så ikke til borgerne?
Hvorfor lytter ministeren ikke til høringssvarene?
Jeg er simpelt hen så gal i skralden over det her lovforslag, ministeren kommer med, og over, at ministeren på den måde kan finde på at negligere mennesker, der tidligere har kæmpet for en førtidspension.
Det er simpelt hen utilgiveligt.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg aldrig bruger udtrykket, at nogle bliver parkeret.
Dernæst vil jeg sige, at spørgeren jo lige præcis rejser en af de væsentligste problemstillinger, som den her reform skal løse, nemlig at borgere, der er syge, som måske har sociale problemer, og som står i en svær livssituation, i dag løber spidsrod mellem den ene, den anden, den tredje og den fjerde sagsbehandler.
Kommunale lægekonsulenter er inde over, dem i sundhedsvæsenet får ikke talt sammen med dem på beskæftigelsesområdet, dem på uddannelsesområdet får ikke talt sammen med dem på socialområdet, og i alt det står borgeren og føler sig frustreret over den måde, tingene foregår på, og mangler en sammenhængende indsats.
Det er præcis det, den her reform skal rette op på.
Når vi indfører rehabiliteringsteam i alle landets kommuner, sætter vi jo mennesket før systemet.
Så skal det netop være slut med, at det er den mest udsatte borger, der skal løbe spidsrod mellem forskellige kommunale forvaltninger.
Vi samler kræfterne omkring borgeren, fordi det er den borger, der er ramt af sygdom, der er bestemmende for den indsats, der skal foregå.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-14:
Siger ministeren, at hun aldrig bruger ordet parkere?
Har jeg så hørt forkert?
For jeg synes, at jeg har citeret ministeren for at sige: Nu bliver man ikke bare i dag parkeret på en førtidspension.
Var det ikke det, ministeren sagde i sit indlæg, eller har jeg hørt fuldstændig forkert?
For hvis jeg har hørt forkert, beklager jeg da dybt.
Men fakta er bare, at vi har en regering, der ikke lytter.
Vi har en regering, der ikke lytter til handicaporganisationerne.
Vi har en regering, der ikke lytter til borgerne.
Det er sådan set lige meget, hvor mange høringssvar eller hvor mange skrivelser man sender til enten beskæftigelsesministeren eller socialministeren.
Der bliver overhovedet ikke lyttet til borgerne.
Vi havde et forslag til vedtagelse, V 42, om bindende retningslinjer for anvendelse af lægekonsulenter.
Jeg kan ikke se, hvor de indgår i det her.
Der står noget om sundhedskoordinatorer og flere andre ting, men hvor står der noget om bindende retningslinjer i forbindelse med lægekonsulenternes rolle, for de kommer vel også til at spille en rolle i det her forløb?
Mette Frederiksen (S), 2012-12-14:
På spørgsmålet, om vi lytter eller ej, vil jeg svare: Det gør vi.
Hver eneste personlige historie gør indtryk, hver eneste høringssvar er læst.
Rigtig mange af organisationerne har der været holdt møde med.
Inden vi overhovedet lagde reformen frem, startede vi faktisk hele processen med at have rigtig lange snakke med mange af de organisationer, der repræsenterer de mennesker, det her handler om.
Men man kan godt være uenig.
Man kan godt lytte og alligevel være uenig.
Man kan også godt lytte og have et andet politisk mål med en reform.
Man kan også godt lytte og have en anden vurdering af, hvordan konsekvenserne af en reform vil være.
Jeg vil garantere både spørgeren og dem, der måtte lytte med derude, at der er lyttet til enhver indsigelse i forbindelse med den her reform, men der er også nogle uenigheder.
Så var der spørgsmålet om lægekonsulenter.
Jeg er glad for at få spørgsmålet, for jeg tror, at der er mange mennesker i det nuværende førtidspensionssystem, der oplever, at det kan være svært at arbejde sammen med en lægekonsulent.
Det, der sker her, er jo, at det i fremtiden bliver sådan, at der ikke er en kommunal lægekonsulent i sager om førtidspension.
Det bliver derimod en klinisk enhed i regionen, som er den instans, der giver kommunen de sundhedsfaglige vurderinger, som skal ligge til grund for behandlingen af det enkelte menneskes sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-14:
Jeg har to spørgsmål.
Hvorfor kommer dette op i sidste øjeblik ved tredjebehandlingen, og hvorfor nævnte skatteministeren ikke et ord om EU, da vi talte om det i 2 timer på et samråd i Skatteudvalget?
Det er det første spørgsmål
Det andet spørgsmål er: Hvorfor bliver skatteministeren ved med at kalde det her for statsstøtte?
Det er en afgift på bestemte reklametryksager.
Fra denne afgift er undtaget en række tryksager, herunder pjecer fra partier, reklametryksager for aftenskoler, ugeaviser osv.
Hvorfor ikke?
Det handler jo ikke om statsstøtte, det handler om en afgift på reklametryksager, og Danmark vurderer bare ikke, at en månedsavis er en reklametryksag.
Frank Aaen (EL), 2012-12-14:
Der er såmænd ikke noget provenuproblem i det, for man kan jo gøre det, at man øger rabatten og samtidig hæver afgiften for dem, der ikke tager de miljøhensyn, som vi ønsker med den her lov.
Så der er ikke noget provenuproblem i det.
Det er bare et spørgsmål om, om vi må for EU, og det er det, vi diskuterer lige nu.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det her jo altså går ud på at finansiere en forbedring af den såkaldte grønne check – det er ikke nogen stor forbedring, men en lille forbedring, som målrettet går til dem i samfundet, der har allerallermindst at leve for.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-14:
Lad os lige slå fast, at man har valgt et miljømærke, som er fuldstændig utilgængeligt.
Der er ingen trykkerier, der siger, at de kan levere med det miljømærke.
Hvis man derimod havde valgt, at der skulle være en rabat på afgiften på nogle miljømærker, som var tilgængelige, så kunne man jo risikere, at alle tryksager i Danmark blev omdelt med de pågældende miljømærker på sig, og så ville afgiften til statskassen naturligvis være mindre, og så vil der være færre penge at bruge af for Enhedslisten og regeringen.
Og det er jo årsagen til, at man ikke stemmer det her igennem.
Frank Aaen (EL), 2012-12-14:
Hvis omfanget af reklamer skulle falde dramatisk som følge af den her lov eller en ændret lov i samme retning, og hvis man i højere grad sørger for, at alt det, der produceres af reklamer, bliver produceret på den mest miljørigtige måde, så vil vi anse det for at være en stor sejr, og så vil vi prøve at finde pengene et andet sted, f.eks. ved at øge skatten i den finansielle sektor, hvor vi mener der er meget oplagte muligheder for at skaffe finansiering, hvis der skulle komme til at mangle noget.
Men i første omgang glæder vi os over, at der her er taget et lille skridt, og jeg er sikker på, at de trykkerier, der er, indretter sig på at bruge Blomsten og på den måde gøre det, de producerer, mere miljørigtigt end det, de gør i dag.
Så der bliver en miljøeffekt lige med det samme, og der vil så samtidig blive nogle penge til dem i samfundet, der har allermindst at leve for.
Pensionister, folkepensionister og arbejdsløse vil få lidt flere penge, og det synes vi også er en rigtig god ting.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-14:
Så går jeg da også ud fra, at skatteministeren har trykket på jeg ønsker ordet-knappen, for han fik jo et spørgsmål fra Enhedslisten om, om man fremover ville arbejde på, at flere miljømærker end Blomsten kunne blive omfattet af rabatordningen.
Så jeg glæder mig til at høre skatteministeren komme på talerstolen, for jeg vil nemlig også gerne stille et spørgsmål til skatteministeren, som det ikke har kunnet lade sig gøre at få svar på under behandling af sagen.
Da vi havde samråd om reklameafgiften, sagde skatteministeren: Jeg er jo ikke argumentresistent.
Og der blev jeg faktisk så glad, for det tydede jo på, at der var lidt fornuft hos skatteministeren, og at han godt kunne se nogle af de problemer, der blev rejst.
Jeg vil tage fat i et andet punkt.
Jeg står her med to aviser.
Den ene hedder Hjerting Posten.
Hvis ikke man ved, hvor Hjerting ligger, så kan jeg oplyse, at det ligger ovre omkring Esbjerg.
Den anden hedder Frederiksberg Bladet.
Frederiksberg ved alle forhåbentlig hvor er, for der kommer jeg jo fra.
Det er begge aviser, som opfylder præcis den samme mission, de gør det bare forskellige steder i samfundet; nogle gør det i Hjerting, nogle gør det på Frederiksberg.
De fortæller stort og småt om, hvad der foregår i lokalsamfundet.
Når man så betænker, at formålet med den her afgift jo angiveligt skulle være, at man vil begrænse papirmængderne, så giver det jo slet ikke mening, at den avis, som kommer tit og dermed forbruger meget papir, ikke skal betale afgift, hvorimod den avis, som kommer knap så tit og forbruger mindre papir, skal betale afgift.
Vil skatteministeren ikke nok forklare, hvad den højere logik er i det?
Vi forstår det simpelt hen ikke, og de forstår det heller ikke på de aviser, som bliver ramt af afgiften, og som i hvert fald skal ud at fyre medarbejdere og i værste fald må lukke.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om EU har sagt nej, for det fremgår af lovforslaget, at det ikke kan vedtages, før EU har givet sin godkendelse.
Mig bekendt har EU ikke sagt nej.
Altså, det er nyt for mig, at LimfjordsNyt og Hjerting Posten sådan nærmest er direkte nævnt i EU-traktaten – det var jeg ikke bekendt med.
For som jeg ser det, er de aviser, vi taler om, fuldstændig ens på alle relevante parametre.
Et grundlæggende juridisk princip lyder, at det lige skal behandles lige, og der er ingen relevant forskel på de aviser, vi omtaler, der er intet argument for at fritage den ene for afgift og ikke fritage den anden.
Og EU-retten er altså også styret af jura og af almindelig tænkning.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål til skatteministeren.
Når det nu er så vigtigt at begrænse papirmængderne, hvorfor er det så, at en publikation som den her fra Socialistisk Folkeparti med hr. Villy Søvndal på forsiden – »det kan la' sig gøre«, står der; jeg ved ikke, hvad der hentydes til, men det står der – også skal undtages fra reklameafgiften?
Hvad er begrundelsen for det?
Er det også EU's skyld eller hvad?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-12-14:
Nej, det har vi ikke, og det er da helt normalt.
Jeg synes sådan set ikke, der er grund til ligefrem at opsøge nederlag.
Det er muligt, at Venstre er tilhængere af den doktrin, det skal jeg ikke udelukke, men det er ikke noget, som regeringen kører efter.
Altså, vi er helt sikre på det, netop fordi man har en definition på det her i den såkaldte ugebladspulje i Kulturministeriet, og derfor har vi simpelt hen kørt efter de kriterier, som i forvejen er lagt i den danske mediestøtte.
Deri ligger, at man kan give støtte til dagblade og til ugeblade, men til månedsblade kan man ikke.
Længere er den ikke.
Så spørger hr. Jan E. Jørgensen om, hvorfor hr. Villy Søvndal ikke skal afgiftsbelægges.
Arh, det synes jeg da ville være synd – ville det ikke?
Jeg skal ikke garantere, at det gælder alle, men jeg synes i hvert fald, det er meget berettiget i forhold til hr. Villy Søvndal, for der er masser af public service og information i det.
Om man skal lave en differentiering mellem partierne, skal jeg ikke udelukke at vi kan se på, men det vil alligevel nok være at gå for vidt.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-14:
Det kan jo let udvikle sig, for der er jo tale om en vægtbaseret afgift, så der er måske mange grunde til, at vi ikke som sådan bliver afgiftsbelagt herinde.
Jeg er da enig med ministeren i, at man ikke decideret skal opsøge nederlag, men man kunne da kæmpe kampen.
I øvrigt er jeg helt sikker på, at borgerne i Hjerting, som modtager Hjerting Posten [Lydudfald] ... skrevet læserbreve, debatindlæg, e-mails osv. om, hvor glade de er for den avis, hellere vil have Hjerting Posten, end de vil have pjecen med hr. Villy Søvndal.
Men hvorfor kæmper man ikke kampen fra regeringens side?
Så kan man gå tilbage og sige: Den gik ikke.
Og så kunne vi falde tilbage på den løsning, regeringen har peget på fra starten.
Hvorfor kæmper man ikke kampen, hvorfor gør man ikke forsøget på at få de her ting igennem?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-14:
Det her viser jo først og fremmest, at Enhedslisten gerne vil score nogle billige point uden at ville gøre det, der er nødvendigt for at gøre sig fortjent til pointene.
Når regeringen ikke ønsker, at yderligere miljømærker skal være undtaget fra denne nye afgift, handler det jo om, at man vil have penge i kassen, og det samme vil Enhedslisten.
Enhedslisten vil også have penge i kassen til Enhedslistens fuldstændig uhæmmede forslag om nye udgifter i den offentlige sektor.
Så derfor er det jo det, der er på spil.
Hvis man havde vedtaget, at de her mærkninger også skulle være undtaget fra afgiften, så ville der ikke være de penge, som Enhedslisten ønsker, og derfor har man stemt imod.
Frank Aaen (EL), 2012-12-14:
Næh, men det har altså været regeringens opfattelse, at man ikke kunne få loven godkendt, hvis de to ting var kommet med.
Derfor skal der nu forhandles om, hvordan man kan få nogle ting med, som vi kan være sikre på at EU også godkender.
Men helt ærligt, det her viser bare, hvor tåbeligt det er, når vi, hver eneste gang vi vil lave en forbedring for miljøet her i landet, skal ned at spørge i Bruxelles, om vi må have lov til det.
Jeg taler jo med en stor EU-tilhænger.
I virkeligheden synes jeg, det understreger, at der er meget i EU, man kan kritisere, f.eks. på miljøområdet.
Her sættes der hele tiden grænser for, hvad vi gerne må, og vi skal hele tiden ned at tigge og bede for at få lov til at gøre det, vi gerne vil.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-14:
Jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om, hvorfor Enhedslisten ikke stemte for det ændringsforslag, der blev stillet af Venstre ved andenbehandlingen af lovforslaget, hvori vi lige præcis stillede det forslag, som Enhedslisten nu på så fremragende vis plæderer for, nemlig at Svanemærket og FSC-mærket naturligvis også skulle være omfattet af rabatordningen.
Oven i købet er der den fordel ved Svanemærket og FSC-mærket, at det er mærker, der i dag kan bruges af trykkerier, hvorimod ikke et eneste trykkeri kan levere produkter, som er mærket med Blomsten.