runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Jeg er da glad for at høre, det ikke var politisk motiveret, at beskæftigelsesministeren blev væk, men det er alligevel ærgerligt, at beskæftigelsesministeren blev væk, for det, vi jo har set med en lang række domme fra EU-Domstolen, er, at fagbevægelsen har fået begge arme bundet bag på ryggen og mistet mange af de muligheder, der tidligere var, for at stille krav til lige vilkår for udstationerede arbejdere.
Derfor er det jo så positivt, at vi ikke bare har en europæisk fagbevægelse, men åbenbart også har samtlige socialdemokratiske beskæftigelses- og socialministre – undtagen den danske beskæftigelsesminister – i EU-kredsen, som ønsker en social protokol.
Det er altså ikke bare Enhedslisten, der står alene med det her.
Er det ikke ærgerligt, og giver det ikke grund til eftertanke hos ministeren, at hendes socialdemokratiske kollegaer i EU mener noget andet og ønsker en social protokol?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Jeg tror, at det, der er det afgørende, er at have fokus på, hvad det er for et mål, vi ønsker at opnå, og så kan man jo efterfølgende diskutere, hvilke midler man mener er de rigtigste at tage i brug.
Jeg tror også, det er vigtigt at sige, at der efter Lavaldommen har været en enighed mellem arbejdsmarkedets parter i Danmark om, hvordan vi håndterer det i forhold til den danske arbejdsmarkedsmodel efterfølgende.
Det er den måde vi med regeringens øjne bør håndtere udfordringerne på det her område.
Vi vil gerne gå i takt med arbejdsmarkedets parter, og der er ingen tvivl om, at det indre marked, kan man sige, udfordrer de danske regler og det danske arbejdsmarked både positivt og negativt, og det håndterer vi hen ad vejen.
Derfor er det altså vores opfattelse, at der, hvor fokus skal være nu, er på bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet, og jeg lytter mig i øvrigt også til, at der er et ønske fra arbejdsmarkedets parter om at sikre, at det kommer til at ske fyldest.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-30:
Tak, og tak til ministeren.
Nu er det jo sådan, at LO støtter kravet om en social protokol, der blev vedtaget så sent som på LO's sidste kongres.
Det gør de sammen med hele den europæiske fagbevægelse.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til, er ministerens begrundelse for at afvise forslaget.
Ministeren er vel bekendt med og enig i, at forslaget til håndhævelsesdirektiv, i hvert fald i den form, det har nu, på ingen måde løser det problem, som opstod med EU-Domstolens afgørelser i Viking Line-sagen, Laval-, Rüffert- og Luxembourgsagerne.
Det, der jo var kernen i Domstolens afgørelser, var, at de faglige og sociale rettigheder skal vige til fordel for EU's regler om fri bevægelighed.
Det andet problem, som har med udstationeringsdirektivet at gøre, er jo, at det blev slået fast, at udstationeringsdirektivet er et maksimumsdirektiv, og at det ikke er tilladt for landene at stille større krav end det minimum, der er beskrevet i udstationeringsdirektivet.
Og det problem bliver ikke løst med håndhævelsesdirektivet.
Hvordan kan man så henvise til det som et argument for at afvise forslaget om en social protokol?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Det er, fordi vi synes, at det er den rigtige vej at gå.
Det er jo sådan set det, der er vores begrundelse.
Man kan jo have forskellige holdninger til, hvilke midler vi bedst tager i brug.
Det er vel et meget godt eksempel på også nogle mere ideologiske forskelle på spørger og svarer i den her henseende.
Jeg vil hellere tage et skridt i den rigtige retning og få et resultat hjem, end jeg vil have mine øjne rettet mod noget, som givet er svært gennemførligt, og som derfor meget hurtigt vil komme til at fortone sig i tågerne.
Jeg tror simpelt hen, at hvis vi gerne vil have resultater i hus, hvad angår kampen mod social dumping, er det at sikre en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet i mine og regeringens øjne det helt rigtige sted at starte.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-30:
Der var den.
Der er liv i den.
Nu udelukker det ene jo ikke det andet.
Enhedslisten vil også gå helhjertet ind i arbejdet om håndhævelsesdirektivet for at skaffe de små forbedringer, der måske kan skaffes.
Der kan også være nogle problemer, men det lader vi ligge og diskuterer en anden dag.
Men forslaget om social protokol er jo affødt af det problem, jeg beskrev før.
Det er jo det, der er baggrunden for, at den europæiske fagbevægelse har stillet det forslag.
Det er for at få løst det helt grundlæggende problem med, at Domstolen har tilsidesat de faglige og sociale rettigheder til fordel for det indre markeds regler om fri bevægelighed.
Det er et grundlæggende problem, der betød et indgreb i konfliktretten i alle de europæiske lande og et indgreb i landenes ret til at finde de midler til beskyttelse mod social dumping, som de nu mener er rigtige.
Det var et groft indgreb i det.
Ministeren erkender vel, at det er et stort problem?
Og at det problem skal løses?
Så spørger jeg: Hvis ikke ministeren vil støtte det forslag, hvilke andre løsninger er der så ud over at melde sig ud?
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-30:
Næste gang, ministeren tager ordet, må han gerne svare på det om ghettoforhandlingerne, som jeg spurgte om, for det glemte ministeren.
I forhold til sociale klausuler siger ministeren, at det bliver på danske løn- og arbejdsvilkår.
Men hvis vi nu forestiller os, at vi har en håndværker, som har været inden for sit fag i rigtig lang tid, så har han jo også en anciennitet.
Hvis vi så forestiller os, at der er en polak, som måske kommer fra Polen, så har han måske ikke den anciennitet.
I forhold til det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvem tror ministeren så, der bliver ansat?
Tit og ofte handler det vel også om, hvor meget løn man skal betale til dem, man ansætter.
Og med hensyn til håndværkeren, som har en god anciennitet med, og så en, som kommer og måske vil gå for mindstelønnen, er der jo også større risiko for, at den, der går for mindstelønnen, får arbejdet.
Carsten Hansen (S), 2013-05-30:
Lad mig sige, at der er rigtig mange polakker, der kommer fra Polen, det er jeg enig med fru Karina Adsbøl i.
Hun sagde jo, at hun forestillede sig en polsk håndværker fra Polen.
Når det er sagt, så handler det jo om danske løn- og arbejdsvilkår.
Jeg har sådan set rigtig mange tidligere kollegaer fra min tid som smedesvend på Fyn, som i dag er fyret, på grund af at Lindø-værftet lukkede, og som nu arbejder i Norge.
Jeg synes, det er godt, at der er den frie bevægelighed i arbejdskraften.
Det, der er helt afgørende, er, at man ikke konkurrerer på dårlige løn- og arbejdsvilkår.
Derfor er jeg glad for, at Boligselskabernes Landsforening i forbindelse med de midler, de har i Landsbyggefonden, og dem, de her giver som støtte, siger, at det bliver på danske løn- og arbejdsvilkår.
Tættere kan vi vist ikke komme det.
Som vi også har sagt, har vi ikke opgørelserne i forhandlingerne for, hvor mange der kommer fra det ene eller det andet sted, men det, der er rigtig, rigtig vigtigt her, er, at det foregår på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, at man ikke konkurrerer på det.
Lars Dohn (EL), 2013-05-30:
I den artikel, som er nævnt her et par gange i dag, i BL's blad Boligen nævnes det, at der er et ringe kendskab til det her, altså ud af 30 konkrete projekter er man i 11 af dem ikke opmærksom på, at man skal stille sociale klausuler i forbindelse med arbejdet i den almene boligsektor.
Og det vil jeg gerne spørge boligministeren om.
Det kunne være jeg skulle have spurgt beskæftigelsesministeren, men nu spørger jeg boligministeren: Er det tilfredsstillende, at når vi sætter arbejde i gang, som i en eller anden udstrækning er understøttet af det danske samfund, kan det vel ikke være meningen, at det bliver arbejde til polakker?
Det er jo det, man har rejst tvivl om i forbindelse med vækstplanen, for nu bliver der mere arbejde til flere polakker.
Så derfor vil jeg spørge boligministeren, om regeringen eller boligministeren vil sikre, at der her i Danmark ikke er et boligselskab, som ikke er klar over, at man skal stille sociale klausuler i forbindelse med byggeri i den almene sektor.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-30:
For det var en rigtig god aftale, vi lavede, og derfor kan der også kun være bred opbakning til, at vi bruger de her 4 mia. kr. ekstra på renovering af den almene sektor.
Men det er jo en fortsættelse, kan man sige, af det forlig, vi har fra 2010, og det forlig indeholder jo flere punkter.
Det indeholder også hele ghettoplanen og ghettolisten med en række områder, som er på ghettolisten.
Der er blevet sat en masse penge af også til målretning af initiativerne der, og der vil jeg egentlig høre, om ministeren – for det er jo inden for det samme forligsområde, inden for den samme aftale, det her er jo en forlængelse af aftalen – kan oplyse mig om, hvor mange penge man har brugt på den her ghettoindsats i de ghettoområder, man har udpeget som følge af ghettoaftalen fra 2010.
Carsten Hansen (S), 2013-05-30:
Så frem for at komme til at svare et eller andet, der ikke hænger sammen, så tror jeg i virkeligheden, det er rigtig vigtigt, at fru Louise Schack Elholm stiller spørgsmålet skriftligt, og så vil jeg gerne oplyse om, hvor mange penge der er gået fra den aftale, som blev lavet mellem Det Radikale Venstre, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Så skal jeg gøre opmærksom på, at selve listen, og det har vi fået bekræftet af fru Benedikte Kiær, der var boligminister på daværende tidspunkt, jo kun – i gåseøjne – blev vedtaget af Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative.
Vi er trådt ind på det samme grundlag i aftalen, som De Radikale var med på.
Man gjorde sig i øvrigt store anstrengelser for at holde selve kriterierne og listen ude af resten af boligaftalen, så De Radikale kunne være med, og derfor er vi selvfølgelig forpligtet af den boligaftale, vi har sammen med Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, men ikke af kriterierne.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-30:
Nu taler jeg om ghettoaftalen, som Radikale Venstre var med til at underskrive, og som Socialdemokraterne og SF har tilsluttet sig.
Her er det bilag 2, hvor De Radikale har en undtagelse, ikke bilag 1, som ghettolisten fremgår af.
Så derfor er det jo meget relevant at stille spørgsmål om det her, når nu vi diskuterer en forlængelse af boligaftalen fra 2010.
Kan ministeren så bare udbrede lidt nærmere, om vi har fået helhedsplaner for alle de her områder på ghettolisten?
En anden ting, som helt klart undrer mig, er, at vi ikke har fået nogen invitation til videre forhandlinger om den fortsatte ghettoindsats, for det må jo være helt naturligt, når vi har en fælles forligskreds.
Så kan ministeren fortælle mig, hvornår vi bliver indkaldt til de næste forhandlinger?
Carsten Hansen (S), 2013-05-30:
Jeg synes, at vi – med formandens tilladelse – jo er langt, langt væk fra lovforslaget nu.
Vi taler om nogle helt andre ting.
Men jeg kan sige, at vi er nogle stykker, der deler den opfattelse, jeg gav udtryk for før, og hvis der er spørgsmål i en anden retning, svarer jeg gerne på det ved en anden lejlighed.
Men jeg vil sige, at vi jo har haft sonderinger, og det ved fru Louise Schack Elholm godt, i forhold til det udspil, regeringen lavede omkring kriterierne, og efterfølgende har vi fortsat sonderingerne hos de partier, som var positive over for en udvidelse af kriterierne med to nye kriterier.
Sådan er det jo i politik, at man ligesom finder sammen med dem, som har en positiv holdning til det, man spiller ud med.
Carsten Hansen (S), 2013-05-30:
Nu tror jeg, det er rigtig vigtigt at holde sig for øje, at hr. Lars Dohn blander tingene lidt sammen og siger, at nu er det sat i gang i det danske samfund.
Men når det er sagt, så ved jeg – det er også det, jeg har spurgt BL om: Hvad er det her for noget? – at det er et udbudsvilkår fra Landsbyggefondens side, og det har man besluttet helt demokratisk, at det, som udbydes via Landsbyggefonden, skal være på danske løn- og arbejdsvilkår.
Så mig bekendt er det det, der sker.
Så er der steder, hvor man bygger uden at have kendskab til det – man behøver jo ikke at renovere et boligselskab med Landsbyggefondens midler, og det her er renoveringer, vi taler om – og det kendskab er jeg enig med hr. Lars Dohn i vi skal have udbredt.
Jeg har også haft en dialog med BL's ledelse, både formand og direktion, om, at det selvfølgelig er en vigtig ting, men det er ikke noget, jeg kan og skal beslutte, at der sendes et brev ud til samtlige boligselskaber.
Men jeg synes under alle omstændigheder det er rigtig godt, også fordi man som boligselskab kun kan være interesseret i, at der kommer skattepenge ind, når det bliver udført på danske løn- og arbejdsvilkår.
Det er en opgave, som jeg synes Boligselskabernes Landsforening skal løse.
Jeg er helt enig med hr. Lars Dohn, og jeg skal gerne spørge ind til det igen, så vi kan sikre, at man kender reglerne udeomkring.
Steen Gade (SF), 2013-05-30:
SF støtter også lovforslaget, og som andre ordførere har været inde på, er det jo aftalt i forbindelse med energiforliget, at vi skulle have ligestilling mellem ejere og lejere i forhold til de økonomiske muligheder for at sætte solceller op på deres boliger.
Det betyder, at vi ændrer en række bestemmelser forskellige steder på baggrund af et udvalgsarbejde.
Det er vi glade for, og jeg tror faktisk, det kan være en medvirkende årsag til, at flere især på udlejers side – både dem, der ejer udlejningsboliger, og dem, der er medejere af boliger i fællesskab, kan man sige –
får en øget motivation til at være med i projekt grøn omstilling.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-05-30:
Jeg synes jo det er en meget alvorlig sag.
Ikke nok med, at ordføreren helt åbenlyst indrømmer, at man har forbrudt sig mod fortroligheden, stået i en debat i Folketinget og fortalt fortrolige oplysninger, som man er kommet i besiddelse af.
Men man siger også i sin tale, at man oven i købet vil have udleveret navnet på den person, man har fået fortrolige oplysninger om.
Jeg vil godt spørge ordføreren en gang til: Vil ordføreren fortælle, hvor de oplysninger, man har lagt frem i Folketingssalen, foreligger for alle andre – for offentligheden?
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Altså, det, jeg forholder mig til, er, at vi har bedt justitsministeren om teknisk bistand til at pille den her person af loven.
Det er blevet os nægtet.
Vi har klaget til Folketingets Præsidium over, at vi ikke kan få adgang til de relevante oplysninger på de personer, der er.
For vi mener, at det er i strid med god forvaltning, at der skal tildeles et statsborgerskab på et så uoplyst grundlag.
Det er det, jeg forholder mig til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-05-30:
Men jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også er et parti, der tager PET's arbejde med netop at overvåge nogle mennesker meget, meget seriøst.
Og hvordan kan Dansk Folkeparti så stå inde for, at man vil gå ud og få fat i navnet på en borger, der bliver overvåget af PET, for egen politisk vindings skyld og dermed være med til at obstruere arbejdet med en mulig sag eller en mulig forbrydelse, der kunne være under opbygning eller lignende?
Står Dansk Folkeparti over PET og over det, som man har gang i ved f.eks. at udlevere offentlige oplysninger her midt i Folketingssalen?
Igen: De her oplysninger er vel ikke blevet offentlige, før ordføreren gik ud med dem.
Hvor var de offentligt tilgængelige, før ordføreren stod her i salen og talte om dem?
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jamen altså, det er ikke mig, der har sat den her person på loven.
Og det er ikke mig, der har siddet PET's advarsler overhørig.
Det er det ikke.
Vedkommende kunne være blevet pillet af loven.
Justitsministeren kunne have givet os teknisk bistand til at få pillet personen af loven.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Langballe, om ikke hr. Christian Langballe mener, at det er en bekymrende udvikling, vi ser her i Folketingssalen, hvor der tilsyneladende er en fløj, der har den opfattelse, at det, at man diskuterer, hvem det er, Folketinget giver statsborgerskab, tilsyneladende skulle være et problem – det forstår jeg simpelt hen ikke – og der bliver talt om fortrolige oplysninger osv.
Jeg kan ved et enkelt opslag på Google konstatere, at der er medlemmer af den fløj derovre, som har omtalt det her lovforslag og omtalt en person som potentiel terrorist og så efterfølgende har stået ved, at de stemmer ja til at give sådan en person statsborgerskab.
Så det her har jo været en fuldt offentlig debat.
Du kan finde overskrifter på B.T.s hjemmeside, i Ekstra Bladet osv., der til undren for den danske befolkning omtaler, hvad det er, der foregår i Folketingssalen.
Der vil jeg bare høre, om ikke hr. Christian Langballe synes, det er dybt, dybt betænkeligt, at der tilsyneladende er noget, som vi ikke må informere befolkningen om, og at der tilsyneladende er noget, som vi ikke må diskutere.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Det skylder vi danskerne.
Per Clausen (EL), 2013-05-30:
Jeg går ud fra, at hr. Christian Langballe er enig med mig i, at de oplysninger af fortrolig karakter, som efterfølgende har været refereret i pressen, ikke er blevet refereret nogen steder, før hr. Christian Langballe lagde dem frem her i Folketingssalen.
Så hr. Christian Langballe er altså kilden.
Jeg vil bare spørge hr. Christian Langballe, om det også er rigtigt forstået, at han helt bevidst har videregivet fortrolige oplysninger i en situation, hvor disse er omgivet af særlig fortrolighedskarakter, bl.a. af hensyn til statens sikkerhed.
Og på trods af det har hr. Christian Langballe helt bevidst videregivet de her informationer til offentligheden.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Altså, jeg kan egentlig bare stille et spørgsmål til spørgeren: Er det ikke fuldstændig uhyrligt, at man her i Folketinget belønner en person, som er til fare for rigets sikkerhed, med et statsborgerskab?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Den her person er jo efter PET's vurdering kommet på PET's overvågningsliste, fordi personen udgør en fare for danskerne.
Det var en fortrolig oplysning, som personen ikke skulle kende til, så PET kunne overvåge personen i al stilfærdighed og undgå, at danskerne blev udsat for fare.
Den oplysning har Dansk Folkeparti valgt at lække for at score et par billige points, men har udsat danskerne for fare.
Er det, Dansk Folkeparti virkelig vil, at udsætte danskerne for fare?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-30:
Nu er det jo sådan, at i den her sag er det sådan set ikke mig, der har noget problem.
Det er ordføreren for Dansk Folkeparti, der har et problem.
For sådan som jeg hører det nu, indrømmer ordføreren jo for åben skærm, var jeg ved at sige, i hvert fald så alle kan høre det her i salen, at ordføreren selv har offentliggjort fortrolig information.
Og det vil sige, at ordføreren bryder den tavshedspligt, vi har som folketingsmedlemmer, i forhold til de sager, der er fortrolighed om.
Det er det, som ordføreren gør her.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Det eneste jeg siger, er, at vi har drøftet sagen her i salen før.
Og hvem der så har nævnt det, og hvem der ikke har nævnt det, kan jeg altså ikke lige komme i tanker om nu.
Men jeg vil i hvert fald sige en ting, og det er, at det her har været offentligt tilgængeligt.
Det har været offentligt tilgængeligt i Folketingssalen, og det er da ikke nogen hemmelighed, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol, eller hvad?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-30:
Der findes ikke et eneste dokument, hvor de informationer, ordføreren her står og taler om, er offentligt tilgængelige.
Den endelige afgørelse af, om tavshedspligten i det konkrete tilfælde er overtrådt, henhører under domstolene.
Det her er et meget interessant brev, som jeg går ud fra at formanden for Indfødsretsudvalget har læst.
For ordføreren har jo lige stået og på Folketingets talerstol tilstået at have videregivet fortrolige oplysninger, der faktisk har det, man kalder en særlig fortrolighedskarakter.
Kan ordføreren bekræfte, at ordføreren kender til det her brev og ved, at strafansvar ikke kan udelukkes i det her tilfælde?
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Der er de videste rammer overhovedet for at drøfte de her ting i Folketingssalen, og det skal der være.
Vi skal da ikke narre befolkningen og holde noget dækket.
Vi skal ikke mørklægge noget.
De her ting kan selvfølgelig drøftes, og jeg synes faktisk det er utroligt, at vi står og diskuterer en så alvorlig sag, og så er Enhedslisten og De Radikale jo fuldstændig ligeglade.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-30:
Så ordføreren er enig med mig i, at ordføreren, der netop har stået og indrømmet, at ordføreren har videregivet fortrolige oplysninger, som aldrig har været offentligt tilgængelige i et officielt dokument noget sted, indrømmer her i Folketingssalen at have videregivet nogle oplysninger, som kan medføre strafansvar, jævnfør det brev, jeg går ud fra at formanden for Indfødsretsudvalget har læst.
Hvordan forholder ordføreren sig til det forhold, at det, ordføreren her indrømmer, kan medføre strafansvar?
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jeg forholder mig til det på den måde, at vi har deltaget i en drøftelse af det her lovforslag og det forhold, at der er en person, som er under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed, og den er taget her i Folketingssalen, og hermed er det også tilgængeligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Tak for det.
Jeg tror, vi kan være helt sikre på, at alle, der er her i salen, er dybt bekymrede over truslen om terror, og at vi alle sammen er forfærdede over det, der skete i London forleden dag.
Derfor undrer det mig også, at Dansk Folkeparti nu har valgt at udsætte danskerne for fare.
Den person, den han/hun, som er på den liste, kunne jo nu få en mistanke om, at man lige præcis er overvåget af PET og dermed begynde at agere anderledes.
Det, som er dybt beklageligt i den her sag, er jo, at det var en fortrolig oplysning lige præcis af den grund.
Og nu har vi så ordførerens ord for, at han har valgt at lække den fortrolige oplysning.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Altså, det er ikke noget, vi har udsat nogen for.
Jeg vil faktisk sige: Hvorfor kommer den her person overhovedet på lovforslaget?
Det er bare med stille undren, at jeg stiller det her spørgsmål.
Hvis vedkommende ikke var beskyttet af en støvet konvention fra 1961, var vedkommende jo aldrig kommet på; så var han bare blevet pillet af.
Ja, jeg kender godt til brevet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-30:
Det er, fordi den debat, vi har her, faktisk også er kommenteret af Gorm Toftegaard Nielsen, som er professor ved Aarhus Universitet.
Det kan man så mene skal laves om i grundloven, men grundloven er nu engang, som den er, indtil den bliver lavet om.
Så det var sådan set bare en opbakning til ordførerens synspunkt.
Så jeg ville bare høre, om ordføreren var bekendt med det.
Det var ordføreren så ikke, men det er ordføreren så nu.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jeg siger mange tak for oplysningen.
Men det er jo også, hvad der har været min egen holdning til det her.
Når vi tildeler statsborgerskab, er det en så alvorlig sag, at vi selvfølgelig skal have tilgang til alle relevante oplysninger, og at de skal kunne drøftes her i salen.
Selvfølgelig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-30:
Det er en dag med fokus på solcellerne, og i den sammenhæng har vi det her lille – eller mindre – lovforslag, som sidestiller lejere og ejere i forhold til nettomålerordningen.
Og det synes vi rent faktisk er en ganske udmærket idé.
Per Clausen (EL), 2013-05-30:
Jeg vil bare spørge hr. Christian Langballe, om det er hans opfattelse, at de fortrolighedshensyn, der gælder i forhold til statens sikkerhed, ikke gælder for hr. Christian Langballe, når han taler her i Folketinget.