runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Jo, jo, men det, der er situationen, er, at den reelle politik, der gennemføres med finansloven, koster arbejdspladser.
Det koster arbejdspladser.
Den vækst, som Socialdemokraternes ordfører taler om, er jo de fremrykkede investeringer, som er lånte penge, som er penge, vi ikke kan bruge i de kommende år, for dem bruger Socialdemokraterne og regeringen nu.
Det er jo lånte penge.
Men de strukturelle ting i finansloven, f.eks. de 40 mio. kr. på Aalborg Portland, rammer jo arbejdspladser, vi har nu og her, og det vil koste velstand og gøre det sværere for os at betale den betydelige gæld, der ganske rigtigt er fulgt af, at vi har ført en ekspansiv finanspolitik for at afbøde følgerne af den negative globale økonomiske udvikling.
Så kort og godt koster den reelle politik i finansloven arbejdspladser.
De lånte kroner til de fremrykkede investeringer giver arbejdspladser, javel, men det er så arbejdspladser, vi ikke har senere.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Det tror jeg må være udtryk for, at man bruger en lidt alternativ lommeregner til at regne ud, hvad effekterne af det her er.
Altså, kickstarten alene giver 8.000 nye job, og resten af finansloven giver, som modellerne ser ud nu – de blev ændret lige før jul med nogle decimaler – 3.000 nye job.
Så samlet set bliver der altså skabt 11.000 nye job i 2012.
Det må jeg bare holde fast i.
Så kan man godt sætte nogle scenarier op og sige: Jamen i virkeligheden er der nogle områder, hvor man kan frygte at der er en lidt negativ virkning.
Men sådan er det jo, når man overtager et underskud på 100 mia. kr. og gerne vil finansiere nogle nye tiltag.
Så bliver man også nødt til at finde nogle finansieringskilder til det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-01-19:
Med hensyn til effekten af finansloven tror jeg nu mere på finansministeren.
Al respekt for Socialdemokraternes finansordfører, men finansministeren har afgivet et svar, hvor han siger, at den varige effekt altså er et negativt arbejdsudbud på 3.000-4.000.
Mit spørgsmål går sådan set mere på det her med skattereformen.
For det var jo en interessant kronik, som skatteministeren havde i Berlingske i går.
I de svar, vi har fået indtil nu fra den socialdemokratiske ordfører, siger han: Vi går til forhandlingerne med et åbent sind.
Altså, jeg står lidt med fornemmelsen af, at regeringen vil gå til skatteforhandlingerne med et tomt hoved, for vi kan simpelt hen ikke få nogen svar på, hvad en skattereform skal indeholde.
Derfor vil jeg helt konkret spørge hr. John Dyrby Paulsen:
Skatteministeren skriver i sin kronik, at den her skattereform ikke skal gavne studerende og kontanthjælpsmodtagere.
De må stå over i denne omgang.
Er Socialdemokraterne enige i det?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Lad os nu få tingene helt på plads.
NOx-afgiften indførte Venstre jo selv, og jeg mener faktisk, at den afgift har forbedret konkurrenceevnen for nogle danske virksomheder, specielt på det grønne område.
De har en mere grøn profil, end de havde før, ingen tvivl om det.
Lad os lige tage den der med arbejdsudbuddet.
Venstre hænger sig jo enormt meget i, at finansloven, hvad angår fattigdomsydelserne, teknisk set reducerer arbejdsudbuddet.
Man skal lige huske, at det er på temmelig langt sigt.
Vismændene siger, at der er en effekt i løbet af 6-7 år.
Det vil sige, at vi snakker om en effekt, der går frem til 2019.
Venstre hænger sig meget i nu, at arbejdsudbuddet i 2019 bliver reduceret med 4.000 personer.
Man glemmer jo alle de reformer, vi ellers skal lave, bl.a. skattereformen, som øger arbejdsudbuddet i Danmark.
Det er jo meget belejligt for Venstre, for så behøver Venstre ikke tale om den meget store udfordring, vi har, med, at vi har mistet 150.000 job, mens Venstre havde magten i det her land.
Det er en fælles udfordring at genskabe de job.
Finansloven tager fat på det ved at skabe 11.000 nye job alene i år.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg vil gerne spørge finansordføreren, om Socialdemokratiet er i tråd med sit bagland.
Når nu fagbevægelsen ved Dansk Metal melder ud, at de kræver lettelser i topskatten, er partiet, Socialdemokratiet, så enig i det?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Nej, det vil jeg ikke erkende.
Der er lige nogle ting, vi skal have på plads.
Vi finansierer de nye initiativer, vi tager, krone til krone.
Det er noget, vi har pålagt os selv, og det er en sund økonomisk indgangsvinkel til de udfordringer, vi har.
Det er den ene side af sagen.
Og så bliver der nævnt, at vi stiller et lån på 40 mia. kr. til rådighed for den her finanspagt.
Det er nu ikke helt rigtigt, det er Nationalbanken, der stiller det til rådighed over for den Internationale Monetære Fond.
Det er i øvrigt noget, vi har gjort før og gør igen, og de penge er der ikke den store risiko ved.
Men det er jo rigtigt, at den finanseuropagt, der er i gang i øjeblikket, kender vi ikke nøjagtig udformningen af, og så er det jo svært at tage stilling til den, og det skal vi heller ikke gøre i forbindelse med finansloven.
Jeg tror ikke, det er rigtigt, at markedet har den opfattelse, at vi er fuldstændig fjernt fra, hvad der sker i Europa i øvrigt.
Så derfor kan vi ikke fuldstændig se bort fra, hvad der sker i den øvrige eurozone, og det ved markedet også godt.
Så når markedet har tillid til Danmark og dansk økonomi, er det ikke, fordi vi ikke er en del af hele den der eurozone, for det er vi økonomisk; der er vi temmelig dybt involveret i, hvad der sker i resten af Europa.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi står fuldt ud ved det, vi lagde frem før valget.
For finansloven for 2013 vil Venstre selvfølgelig komme med sit eget bud, udfærdige et udspil til den.
Det vil være helt naturligt, at man gør det som oppositionsparti, så selvfølgelig vil vi gøre det.
Det vil være ansvarligt, konkret og holdbart.
Nu står vi så i en situation, hvor vi mener, at det, Danmark har brug for, også i forhold til det spørgsmål, jeg fik tidligere, vedrørende konkurrenceevne, ikke er skatteomlægninger, men en sænkelse af selve skattebyrden, også for at få styrket konkurrencen, for der er ingen tvivl om, at Danmark bliver stadigt hårdere presset.
Det arbejde vil vi gå i gang med, og vi vil selvfølgelig også præsentere det konkret for danskerne, så de ved, hvad det går ud på.
Så har regeringen et ønske om at lave en skattereform, og jeg kan jo tydeligt lytte mig til, helt afhængig af hvilke ministre der udtaler sig, at regeringen er i dyb splid med sig selv om, hvordan den skattereform skal se ud.
Men når regeringen engang har fundet ud af med sig selv, hvad den mener, vil vi glæde os til forhandlingerne og kommer meget gerne.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Indtil nu har de reformer, som er blevet stemt igennem, mens den nye regering har siddet, jo været dem, som den tidligere regering lagde frem.
Det er regeringen enig i, og det glæder os.
En af dem er en skattereform.
Og jeg forventer jo, at den er på banen, siden jeg kan se, at regeringen nu begynder at ville diskutere skat.
Men der er jo alligevel mange svar, der ikke er kommet, og derfor er mit spørgsmål: Når nu regeringen, som det kollektiv, en regering jo er, går ud og siger, at ulighed er uinteressant, når vi snakker skat, og at vi ikke skal have nogen snak om Ginikoefficient – det er noget teknisk, som økonomer kan gå op i, pjat med det, nu handler det om, at det skal kunne betale sig at arbejde –
så bliver vi jo glade i Venstre, men hvad dækker det over i Socialdemokratiet?
Dækker det over, at man også er parat til at lette skatten for de højeste indkomster, eller hvordan skal man tolke den debat?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Må jeg ikke bare sige som en generel betragtning, at Venstre jo er inde på den der bane med, at nu skal vi lave reformer, men inden vi skal lave dem, skal regeringen lige fortælle, hvad den nøjagtig vil med de reformer.
Det virker jo sådan lidt underligt.
Vi lægger jo op til en reformsnak – og nej, det er faktisk ikke særlig normalt, selv om det bliver hævdet dernedefra.
Venstre beder jo om, at før vi starter den her reformsnak, skal vi sige nøjagtig, hvad det er, vi vil, hvordan vi vil indrette det hele, og hvordan den tekniske sammenhæng er.
Der må jeg bare sige til hr. Peter Christensen og Venstre: Kunne vi ikke gøre det på den anden måde, så vi starter med at snakke om, hvad vi hver især vil i henhold til det endelige mål med skattereformen?
Vi har jo sagt meget klart, nemlig at det er at øge arbejdsudbuddet i det her land.
Nej, det afgørende er jo virkningen af den samlede pakke, den samlede finanslov, de samlede reformer, vi nu skal i gang med at snakke om i år.
Det er det, der er pointen, altså hvad er den samlede effekt af de samlede reformer?
Man bør ikke tage et enkelt led ud og i øvrigt glemme den anden side af lighedstegnet og sige, at det herovre er helt forfærdeligt, og så glemme alt det andet, vi gerne vil lave.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det var nu sådan set ikke et angreb på hr. John Dyrby Paulsen, selv om svaret virkede, som om at man opfattede det som et angreb.
Jeg kan lige – bare for historieskrivningens skyld – sige, at det nu ikke er usædvanligt, at en regering har ansvaret og påtager sig ansvaret, og at dem, man skal forhandle med, godt vil vide, hvad det er, der forhandles om.
Det er nu ikke så usædvanligt.
Jeg tror, det vil gå op for hr. John Dyrby Paulsen, at man nok er nødt til at mene noget for at få andre partiers holdning til det, man vil.
Ellers bliver det langt og svært.
Mit spørgsmål er sådan set helt stille og fredeligt.
Hvordan den samlede finanslov ser ud fremadrettet, afgøres jo under finanslovforhandlingerne.
Men hvordan ser Socialdemokratiet på selve skattereformen?
Jeg er bare nysgerrig efter at vide, at når man vil gøre op med det budskab, man havde før valget, om, at ligheden skulle være større – også når man laver en skattereform, og skatteministeren nu siger, at det skal den ikke længere, og at det godt må blive mere skævt – kan Socialdemokratiet så acceptere, at det bliver mere skævt?
For det bliver det jo, hvis man giver lettelser til de højeste indkomster.
Det er sådan set ikke et angreb.
Det er mere for at finde ud af, hvad der er af grundlæggende tanker bag det arbejde, der skal i gang.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jamen jeg opfattede såmænd heller ikke det, der blev sagt, som et angreb.
Det, jeg bare er sådan lidt bekymret for, er jo, at vi igen ser, at Venstre stiller sig ud på sidelinjen og ikke vil være med til noget som helst med mange besynderlige argumenter såsom: Jamen vi ved ikke, hvad regeringen vil.
Det, vi lægger op til, er jo en åben drøftelse om, hvad der kan være i det her.
Der står meget klart i regeringsgrundlaget, og jeg håber også, at Venstre har læst det, at en skattereform skal sænke skatten på arbejde, være socialt afbalanceret og øge arbejdsudbuddet i Danmark.
Det er hovedformålet med en skattereform.
Hvis andre partier i det her Folketing har nogle andre ønsker, må de jo lægge dem på bordet, og så må vi forhandle ud fra det.
Men vi starter jo ikke med at sige, at her er en facitliste, og den kan der ikke rykkes ved.
Tværtimod.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak, formand.
Jeg tror, at hr. John Dyrby Paulsen vil sande, at det kræver lidt tilvænning at være ordfører for et regeringsparti.
Man kan somme tider løbe ind i den situation, at man får nogle spørgsmål om, hvad regeringens politik egentlig er, og hvis svaret så altid er, at det vil man gerne have en dialog om, er det lidt svært at komme videre.
Altså, det normale er, at man stiller spørgsmål om, hvad regeringens position er, og så forholder ordføreren sig til det og siger selvfølgelig også, hvad han eller hun selv vil.
Når hr. John Dyrby Paulsen i sit indlæg om finansloven gør meget ud af, at regeringen vil reformer, så taler vi jo hurtigt om en skattereform, som regeringen har bebudet, og så er det jo ikke mærkeligt, at vi spørger til, hvad pejlemærkerne i en skattereform er for regeringen.
Der er i hvert fald et spørgsmål, der er vigtigt for Dansk Folkeparti at få Socialdemokratiets holdning til.
Det er: Skal de såkaldte rige med en skattereform betale mere i skat?
Jeg har tidligere under debatter her i Folketingssalen forsøgt at få regeringens svar på det.
Det har jeg ikke kunnet få, men jeg synes, at det er et højaktuelt spørgsmål, også som følge af, at der jo var en valgkamp, hvor netop det med, at der skulle være en millionærskat, en bankskat, at de rige skulle betale mere, var helt afgørende for Socialdemokratiet.
Så derfor vil jeg spørge: Vil en skattereform efter Socialdemokratiets opfattelse betyde, at de såkaldte rige kommer til at betale mere i skat – ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Må jeg ikke bare sådan helt grundlæggende sige, at jeg ikke vil afvise, at jeg skal vænne mig til, at vi er i regering.
Jeg synes, det er en sand fornøjelse.
Jeg tror i virkeligheden også, at hr. Kristian Thulesen Dahl skal vænne sig til at være ordfører for et parti, der ikke fuldstændig har indflydelse på den regering, der nu sidder.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl kan være fuldstændig sikker på, at når vi laver reformer, gør vi det med et klart sigte.
Det klare sigte med de reformer er bl.a. og først og fremmest beskrevet i regeringsgrundlaget.
Der står helt klart, at den skattereform, vi skal lave, skal sænke skatten på arbejde, øge arbejdsudbuddet i det her land og i øvrigt være socialt afbalanceret.
Det er indgangsvinklen.
Vi hører, hvad der er ønskerne fra de forskellige partier, og tager udgangspunkt i det og ser, om vi kan nå et fælles mål.
For sandheden er jo, at de reformer, vi skal til at gå i gang med – og det er mange, og de er omfattende – er allermest levedygtige, hvis vi kan få et bredt flertal for dem i det her Folketing, i stedet for at regeringen sætter en facitliste op, og hvis folk ikke vil være med til det, gennemfører regeringen dem bare.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jeg synes, det er fint at lægge op til forhandling.
Vi kommer meget gerne til forhandlinger med regeringen, det har vi bebudet ved alle mulige lejligheder.
Vi tager meget gerne diskussionen, og vi håber også, at regeringen vil lytte til vores synspunkter.
Og kan der blive enighed blandt mange partier, er det selvfølgelig glimrende.
Men jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at det jo ikke gør, at Socialdemokratiets ordfører kan slippe for at svare på de mest banale spørgsmål.
Og det er jo altså svært at komme til en forhandling og få en dialog i gang, hvis ikke man ved, hvad den anden part mener.
Specielt når vi taler om et regeringspartis ordfører, bliver vi jo nødt til at vide, hvad regeringens udgangspunkt er for de her forhandlinger.
Og det er et simpelt spørgsmål at svare på efter den valgkamp, hvor det var så vigtigt et spørgsmål – de rige skal betale noget mere, og vi vil have millionærskat, blev der sagt gang på gang, også af Socialdemokratiets formand, den nuværende statsminister.
Og bankerne skulle betale mere, det var afgørende vigtigt.
Det var endda noget, man satte så meget på spidsen, at man sagde, at hvis De Radikale ikke ville være med til det, måtte de vælte sådan en regering.
Så spørger jeg bare i al stilfærdighed: Skal en skattereform, som vi skal til at forhandle lige om lidt, bl.a. indeholde, efter Socialdemokratiets opfattelse, at de rige, man har talt om i valgkampen, kommer til at betale mere i skat?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Med fare for at komme til at gentage mig selv, vil jeg sige, at udgangspunktet er det, der står i regeringsgrundlaget.
Der står klart, at skattereformen skal sænke skatten på arbejde og i øvrigt øge arbejdsudbuddet og være socialt afbalanceret.
Det er udgangspunktet for regeringens forhandlinger om en skattereform; det er det, der er målet; det er det, der er udgangspunktet.
Hvordan det konkret kommer til at hænge sammen, med konkrete beslutninger, altså den tekniske udformning af skattereformen og den tilhørende lovgivning, er jo noget, vi tilpasser hen ad vejen.
Og det duer altså ikke, at vi sætter os op og laver en facitliste på forhånd og så siger til Dansk Folkeparti: Enten kan I købe det, eller I kan lade være.
Det er ikke den måde, vi forhandler på.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Tak for det.
Nu er vi en god time henne i debatten, og Danmark er blevet gældsat for yderligere ca. 10 mio. kr.
Når vi er færdige engang i aften, er vi gældsat med omkring 230 mio. kr. ekstra, en kvart milliard.
Det er den finanslov, vi diskuterer i dag, og som Socialdemokratiet lægger stemmer til, og som resten af Folketinget lægger stemmer til på nær Liberal Alliance, som ønsker at trække en streg i sandet og sige: Det her er bare ikke godt nok.
En kvart milliard i aften svarer til, at vi har pantsat yderligere en jysk landsby.
Det er det perspektiv, vi taler om.
Det er så voldsomt i den situation, som Europa er i på nuværende tidspunkt, at vi burde tage os sammen i det her Folketing og handle.
Vi kan faktisk som nation trække os ud af den her situation ved at skabe en øget konkurrenceevne, sænke skatterne på arbejde markant, sænke skattetrykket markant, stramme op i den offentlige sektor, sådan at vi bliver det sted, hvor de næste investeringer bliver lagt.
Men der er intet perspektiv i den her finanslov, som peger i den retning.
Der er ikke mere vækst, der er mindre vækst.
Der er ikke lavere skatter, der er højere skatter.
Der er ikke mere frihed, der er mindre frihed.
Der er ikke en mere effektiv offentlig sektor.
Hvorfor kan man som socialdemokrat lægge stemmer til sådan noget?
Er overskriften på den socialdemokratiske politik: Vi har ét mål, nemlig mere gældsætning?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Til det sidste må jeg svare klart nej.
Men det understreger jo meget klart det, der ligger i spørgerens spørgsmål, nemlig hvad det er for en alvorlig situation, vi står i.
Jeg er ikke enig i spørgerens sådan underliggende præmis, nemlig at det kunne man bare fjerne, at man bare kunne fjerne et underskud på 100 mia. kr. stort set i løbet af finansåret i år, nemlig 2012; det er jeg fuldstændig uenig i.
Så det er ikke vejen frem at gå.
Det er rigtigt, at vi har overtaget et meget stort underskud.
Derfor har vi også pålagt os selv at sige, at hvis vi skal lave nye initiativer, bliver vi nødt til at finansiere dem krone til krone.
Det har vi gjort med den her finanslov, og vi skaber altså 11.000 nye job alene i år.
Det er vejen frem.
Med hensyn til gældsætning eller ikke gældsætning vil jeg sige: Ja, det skal vi ud af.
Og til næste år har vi yderligere den udfordring at leve op til EU's krav, og det gør vi.
Det betyder, at underskuddet skal bringes endnu længere ned.
Det mener man godt at man kan bære i den her situation – med den økonomiske politik, der er fremlagt af regeringen.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Det er rigtigt, at udlandet stadig væk har tillid til Danmark; det kan vi se ved de lave renter.
Det er bl.a. begrundet i, at vi holder en afstand til bl.a. det eurosamarbejde, som er ved at kuldsejle fuldstændig i øjeblikket.
Her er regeringen så på vej til at ville låses endnu mere ind i det, ved at vi skal være med i den nye traktattilføjelse, ved at vi skal stille penge til rådighed, 40 mia. kr.
Det er det samme som at sende et signal til markederne om, at vi er på vej til at lægge penge, yderligere dansk økonomi, i et lod, i en vægtskål, som trækker Danmark nedad.
Hvorfor er det, at regeringen ikke handler, når vi er i sådan en situation?
Vi er 179 medlemmer af det her Folketing, og vi kan fra den ene dag til den anden ændre rammerne for dansk erhvervsliv, for investeringslysten i Danmark.
Men det kræver altså mere perspektiv end 100 mia. kr. i underskud og en påstand om, at man skaffer nye penge til nye initiativer.
Udgangspunktet er altså 100 mia. kr. i underskud, og så kan man da ikke påstå, at man har råd til det, som man lægger frem.
Vil ordføreren ikke godt erkende det?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Men jeg skal gerne gøre det meget klart, at vi har indgået et kompromis i regeringen.
Vi vil arbejde for, at de to af forbeholdene, forsvarsforbeholdet og det retlige forbehold, kommer til folkeafstemning.
Men jeg kan sige med sikkerhed, at når det engang kommer til at ske, får danskerne lov at stemme om det.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Jeg deltog forleden aften i et tv-program, hvor også tidligere finansminister Henning Christophersen og Niels Thygesen deltog, som man må sige er to af de ældre fædre til Danmarks engagement i EU.
Der blev det påpeget af begge de herrer, at euroen, da man udviklede ideen om den, egentlig var tiltænkt seks-syv lande, de syv stærkeste økonomier i Europa.
Sådan gik det ikke.
Tanken var også, at de syv lande havde så stor budgetdisciplin, at de kunne holde sammen om det, der var en forudsætning for euroen, nemlig at man havde styr på økonomien.
Man udvidede til en række andre lande, og man havde netop ikke indarbejdet det, som faktisk ville være en forudsætning for, at det kunne lade sig gøre, nemlig en central styring af finanspolitikken, hvilket i sig selv ville have ført til, at Danmark aldrig nogen sinde ville tilslutte sig.
Det kan vi se i dag.
Så længe det gik godt, så længe der var medvind på cykelstien i verdensøkonomien, kunne det gå an.
Men da først tyskerne forbrød sig mod reglerne i forbindelse med den første finanskrise i tiden efter 11. september og det smittede af på resten af Sydeuropa, skred forudsætningerne.
Det er derfor, vi siger, at vi ikke på nuværende tidspunkt skal være med.
Vi er i en situation, hvor vi er i en liga med f.eks. svenskerne og englænderne.
Man kan sige, at vi er midt imellem svenskerne og englænderne på den ene side og på den anden side resten af Europa.
Det betyder, at markederne lige nu forestiller sig, at Danmark ikke involverer sig yderligere.
Det er derfor, vi også har lavere renter end tyskerne.
Det skal vi holde fast i, og det er også derfor, vi advarer imod at gå ind i europagten og også at stille den garanti på 40 mia. kr. til rådighed, som Nationalbanken gør.
Det mener vi er halsløs gerning.
Camilla Hersom (RV), 2012-01-19:
Det er altid så forfriskende at høre hr. Anders Samuelsen tale om Liberal Alliances politik: Fire hurtige punkter om skat og vækst og effektivitet og personlig frihed, og så er vi ude af den krise; det er ganske vist.
Nu melder Liberal Alliance sig så også ud af traditionen med at stemme for den samlede finanslov, og mit spørgsmål til hr. Anders Samuelsen går på, om man kan forestille sig en situation, hvor en privat virksomhed, som man jo hylder så meget, ville have en ledelse, som ikke accepterede, at der skulle være et budget for driften af virksomheden.
For det er jo det, det handler om.
Altså, vi har jo en styreform her i landet, hvor vælgerne sammensætter et Folketing, så dannes der en regering, og den regering fremsætter et finanslovforslag.
Så burde man ikke tage den konsekvens, man ville tage i en privat virksomhed, og simpelt hen nedlægge sine mandater?
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Det bliver ikke i den her periode i hvert fald.
Jeg synes egentlig, det er sørgeligt, at ordføreren så hurtigt tager del i en gammeldags retorik.
Tænk, at det ikke skulle tage længere tid.
Enhver ledelse i en privat virksomhed ville sige fra.
Hvis der ikke er et perspektiv med et underskud, sådan at det skaber vækst og fremgang for virksomheden, hvis det altså ikke er udtryk for et investeringsunderskud, så ville enhver ledelse rejse sig op og sige: Det her går ikke, venner!
Vi er så i parentes bemærket
heller ikke en del af ledelsen herinde.
Der er faktisk et socialistisk flertal bakket op af Det Radikale Venstre, som lægger det her på bordet.
Og vi tilbød at være med i en finanslovaftale, men blev afvist.
Camilla Hersom (RV), 2012-01-19:
Man ville gerne være med, men blev afvist, og derfor vil man nu ikke stemme for – eller hvordan hænger det sammen?
Altså, sagen er jo, at hvis Liberal Alliance virkelig gerne vil være med til at drive Danmark ud af krisen – det har vi jo alle sammen en interesse i – og komme med gode, konstruktive forslag, så er man jo også nødt til at være en del af det, der gør, at vi overhovedet har et samfund, der fungerer, og der er det altså nødvendigt, at vi også har en finanslov.
Og det er jo i anerkendelse af det, at man plejer at stemme for den, også selv om man ikke er en del af det flertal, der står bag regeringen.