Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Det har siden regeringens tiltrædelse været vores mål at føre en sund og ansvarlig økonomisk politik, der samtidig understøtter vækst og beskæftigelse i den nuværende svære konjunktursituation.
I den sammenhæng er det helt afgørende, at den økonomiske politik er troværdig.
Det betyder, at vi skal overholde kravene i EU's stabilitetsog vækstpagt og budgetloven om et underskud på den faktiske saldo på maks. 3 pct. og et strukturelt underskud på højst ½ pct. af BNP simpelt hen for ikke at risikere en ny EU-henstilling.
En sund økonomisk politik sikrer lav gæld og lave renter, og det er fundamentet for, at vi får holdbar vækst og varig velfærd i Danmark.
Med »Vækstplan DK« indgik regeringen og et bredt flertal i Folketinget en aftale om fastsættelsen af fireårige udgiftslofter for stat, kommuner og regioner i perioden 2014-2017.
Udgiftslofterne er fastsat i overensstemmelse med budgetloven, og de vil udgøre rammerne for samarbejdet mellem staten og kommunerne og staten og regionerne i de kommende år.
Regeringen og Danske Regioner indgik i forlængelse heraf den 4. juni en aftale om regionernes økonomi for 2014, og den 13. juni indgik regeringen og KL aftale om kommunernes økonomi for 2014.
Det glæder mig, at det sammen med KL og Danske Regioner er lykkedes regeringen at indgå ansvarlige aftaler om den kommunale og regionale økonomi, der ligger i forlængelse af regeringens samlede økonomiske politik.
Det er aftaler, der viser, at det på trods af stramme økonomiske rammer er muligt at løfte velfærden, når viljen til at prioritere og tænke nyt er til stede.
Aftalerne om kommunernes og regionernes økonomi afspejler samtidig, at vi har taget bestik af konjunktursituationen, og derfor er der aftalt et højt investeringsniveau i kommuner og regioner i 2014.
Endelig kendetegner det aftalerne, at vi både ønsker plads til en balanceret vækst i det offentlige forbrug og samtidig fortsat har et ønske om at modernisere den offentlige sektor.
Med aftalen om kommunernes økonomi for 2014 kan kommunernes serviceudgifter i 2014 udgøre 230,5 mia. kr.
Kommunerne har på den måde mulighed for at øge serviceudgifterne med ca. 4 mia. kr. fra niveauet i regnskaberne for 2012 til det aftalte niveau for 2014.
Kommunernes balancetilskud løftes samtidig ekstraordinært med 3 mia. kr. i 2014, og det sker med henblik på en styrkelse af likviditeten i kommunerne.
Hertil kommer en lånepulje på ½ mia. kr.
Med aftalen om kommunernes økonomi for 2014 har vi fået økonomien bag to vigtige reformer på plads.
Det betyder for det første, at kommunerne nu kan tage fat på at implementere reformen af førtidspension- og fleksjobordningen, og for det andet kan kommunerne begynde det store arbejde, der ligger foran dem med implementering af folkeskolereformen.
Vi er på den måde nået til enighed om den samlede økonomi for folkeskolereformen, og dermed kan det lokale arbejde med at gøre den til virkelighed starte allerede efter sommerferien.
Herudover styrker vi kommunernes forebyggende og sundhedsfremmende indsats med 300 mio. kr.
Det vil føre til forbedringer for både patienter og pårørende, der er afhængige af et godt og gnidningsfrit samarbejde mellem kommuner, sygehuse og praksissektoren.
Regeringen og KL er endvidere enige om også fremadrettet at sætte fokus på kvalitetsforbedringer på dagtilbudsområdet og herudover, at kommunerne anvender de afsatte midler til det formål.
Det er centralt i de kommende år, at vi udvikler den kommunale service inden for de eksisterende økonomiske rammer, og aftalen om kommunernes økonomi indeholder derfor en række initiativer, der skal understøtte en bedre ressourceanvendelse i kommunerne.
Med aftalen fortsættes det ambitiøse arbejde med digitalisering af den offentlige sektor, og der er enighed om de videre spor for at udarbejde en egentlig strategi for digital velfærd.
Regeringen fremlægger samtidig en række konkrete regelforenklingsinitiativer på folkeskole- og beskæftigelsesområdet, der letter arbejdet for jobcentermedarbejdere og i folkeskolen.
Dermed har regeringen samlet set opfyldt moderniseringsaftalen, hvormed der i 2013 og 2014 er frigjort i alt 1½ mia. kr. til bedre borgernær service i kommunerne.
Herudover er der med aftalen enighed om, at kommunerne frem mod 2017 kan frigøre 430 mio. kr. gennem en mere effektiv tilrettelæggelse af de kommunale befordringsordninger.
Vi har med aftalen sikret, at der også i 2014 kan investeres massivt i kommunerne.
Niveauet for de kommunale anlægsinvesteringer løftes med 2 mia. kr., så niveauet når 18,1 mia. kr. i 2014.
Der udmøntes 2 mia. kr. fra Kvalitetsfonden, og kommunernes investeringer på Kvalitetsfondsområderne – det vil sige i dagtilbud, i folkeskolen og på ældreområdet – skal udgøre mindst 7,4 mia. kr. i 2014.
Det høje anlægsniveau gavner jo væksten og beskæftigelsen i Danmark, og det vil samtidig betyde, at der f.eks. investeres i nye skoler eller i forbedringer af de fysiske rammer i daginstitutionerne.
Med aftalen prioriteres der samlet set 1,1 mia. kr. til at øge sygehusaktiviteten og håndtere andre udgifter på sundhedsområdet, ikke mindst nye udgifter til ny sygehusmedicin.
Det finansierer vi gennem nye prioriteringer på knap ½ mia. kr. og gennem udnyttelsen af et regionalt råderum på 0,6 mia. kr. som følge af faldende udgifter til sygesikringsmedicin.
Den prioritering sker vel at mærke, samtidig med at regionerne forpligter sig til for det første at indføre en trinvis udrednings- og behandlingsret i psykiatrien og for det andet omprioritere 250 mio. kr. til fælles løsninger på tværs af sektorgrænser med sigte på bl.a. de kroniske patienter og for det tredje sætte fokus på lungesygdomme.
På anlægsområdet løftes niveauet for den samlede investeringsaktivitet til 7,4 mia. kr. i 2014, og det er inklusive OPP-projekter.
Det er et historisk højt anlægsniveau i regionerne.
Det er også et stort løft på næsten 2 mia. kr. i forhold til det aftalte regionale anlægsniveau for 2013, som lå på 5,5 mia. kr. Der er dermed tale om et markant bidrag til styrket vækst og beskæftigelse i dansk økonomi.
Det er samtidig også et anlægsniveau, der sikrer den fortsatte realisering af opførelsen af de nye supersygehuse rundtomkring i hele landet, og som giver regionerne mulighed for at realisere en række andre anlægsprojekter, herunder bedre fysiske rammer på det psykiatriske område og understøttelse af den nye akutstruktur.
Med aftalen er der også enighed med regionerne om en række tiltag til modernisering på sundhedsområdet.
Med aftalen sættes der samtidig fokus på kvalitet og samarbejde i de økonomiske incitamenter, samtidig med at betydningen af produktivitet og effektivitet fastholdes.
Så indeholder aftalen en række konkrete tiltag til en bedre kapacitetsanvendelse i sundhedsvæsenet, og det er en uomgængelig dagsorden i forhold til de kommende års udfordringer med løbende at sikre en bedre brug af de ressourcer, der prioriteres til sundhedsområdet.
Det er derfor glædeligt, at aftalen markerer konkrete og forpligtende skridt på det område.
Begge økonomiaftaler er omfattet af de sanktioner, der følger af den brede politiske aftale om budgetloven.
Det betyder, at både regioner og kommuner vil blive sanktioneret økonomisk, hvis de samlet set overskrider de aftalte rammer.
Forslagsstillerne bag beslutningsforslaget nævner, at disse økonomiske sanktioner bør fjernes, fordi de medvirker til, at kommuner og regioner ikke bruger de penge, de faktisk har.
Der er derimod brug for, at alle aktører i den offentlige sektor fremover skal have bedre styr på deres økonomi, og det betyder, at man lokalt og i den enkelte kommune og region og i de statslige institutioner skal have bedre indsigt i, hvad man bruger pengene til, hvad det koster, og hvornår udgiften falder.
Det sikrer, at man tidligere ved, om man har mindreforbrug, eller om der er en risiko for et merforbrug.
Dermed får man samtidig et bedre grundlag for at foretage dispositioner i løbet af budgetåret.
Derfor glæder det mig, at der med aftalerne om kommunernes og regionernes økonomi i samarbejde med KL og Danske Regioner er aftalt ambitiøse spor for det videre arbejde med økonomistyring i kommuner og regioner.
Svaret er således ikke, at vi dropper budgetloven og de økonomiske sanktioner.
Det eneste sikre resultat af det ville være et signal om, at budgetoverholdelse og økonomisk ansvarlighed ikke er så vigtigt i Danmark alligevel.
Det ville være forkert efter min og regeringens opfattelse.
Samlet set har regeringen indgået to gode aftaler.
Det er aftaler, der understøtter både en sund økonomisk politik og gode fremadrettede spor for udviklingen af den kommunale og regionale service og skaber mulighed for massive investeringer i den offentlige velfærd til gavn for vækst og beskæftigelse i Danmark.
Derfor kan regeringen ikke støtte det fremsatte forslag til folketingsbeslutning.