runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Jamen når nu ordføreren syntes, at det var en fremragende idé, sådan med hånden i vejret, så bliver jeg da nødt til at spørge om, hvorfor Enhedslisten egentlig har en mening om, hvad de kirker ude i landskabet skal bruges til.
Ja, jeg begriber det bare ikke; jeg troede, man var ligeglad, jeg troede, at man ønskede folkekirken derhen, hvor peberet gror.
Så jeg forstår helt ærligt ikke, hvorfor man overhovedet ytrer sig holdningsmæssigt.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor man gør det.
Det er mit enkle spørgsmål.
Jeg troede, at man som Karl Marx mente, at religion er opium for folket.
Jeg har jo altså ikke noget imod, at kirkerne kan blive lejet ud til nogle bestemte formål, og jeg mener også, at hvis menighedsrådet kan tjene nogle penge, jamen fred være med det.
På den måde er jeg tilhænger af, at sognene kunne få en bedre økonomi.
Det, jeg opponerer imod, er, at der ikke er lagt de begrænsninger ind, hvilket – sådan som jeg ser det – kan åbne for et misbrug.
Som jeg forstår lovforslaget, giver biskoppen mulighed for at tillade, at kirken nu kan bruges til noget andet, og så er det ellers menighedsrådets kompetence at sige, hvad kirken så kan bruges til, og det er dem, der bestemmer.
Altså, er f.eks. en fødselsdagsreception i overensstemmelse med kirkerummets særlige karakter?
Er en konfirmationsfest, hvor konfirmationen er blevet holdt i kirken, i overensstemmelse med kirkerummets særlige karakter?
Jeg stiller sådan set bare nogle spørgsmål i forhold til de arrangementer, der kan holdes i kirken, og der spørger jeg: Er det ikke rimeligt at forlange, at der bliver lagt nogle begrænsninger ind, som der jo faktisk er i dag?
Der er lagt begrænsninger ind i dag, for der må kirkerummet kun bruges til kirkelige formål, og så har man alligevel en gang imellem brugt det til noget andet.
Det har jeg sådan set syntes var i sin orden , fordi man så havde det at spille op ad, men det, at vi ikke har nogen begrænsninger på det her, synes jeg er en uting.
Altså, jeg går ud fra, at ordføreren for Liberal Alliance er med på, at det her forslag er en udløber af en rapport om folkekirkens kirker, der helt eller delvis tages ud af brug.
Det er det første.
Det andet er, at der står i lovforslaget: »Er der tale om en kirkebygning, hvor det konstateres, at det kirkelige aktivitetsniveau er for nedadgående, kan udleje til andre formål eventuelt være med til at bære en del af de faste driftsomkostninger ved bygningsdriften.«
Altså, der ligger det indbygget, at det her er en spareøvelse, og jeg spørger bare: Kunne der ikke også være indbygget den trussel, at man, hvis nu aktivitetsniveauet er for nedadgående, med denne lov og de her overvejelser kan kræve, at kirken bliver lejet ud til andre formål for at holde driftsomkostningerne oppe?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Og jeg kunne faktisk virkelig have haft lyst til at stille formanden et par spørgsmål i den her sammenhæng, for formanden bærer jo et vist ansvar eller har en vis erindring om, hvad der foregik i sundhedspolitikken under VK, netop som sundhedsminister.
Det her er altså glædens og den gode stemnings dag.
Men det bliver åbenbart også dagen, hvor jeg må trække lidt på smilebåndet over Venstres ordfører.
For det er altså morsomt at høre, hvordan Venstre nu her bryster sig af at have taget initiativer for en markant forbedret psykiatrisk behandling i forhold til klare og markante prioriteringer i psykiatrien.
Selv med 10 år, som vel nok var økonomiske jubelår, da VK sad i regering, formåede man ikke at fjerne de barrierer, de flaskehalse, som er i psykiatrien.
Så derfor vil jeg blot spørge Venstres ordfører: Er der ikke noget, når jeg nu prøver at ridse forholdene op, der klinger i erindringen, i forhold til det jeg siger; at de der klare, meget skarpe prioriteringer i forhold til psykiatrien i VK-tiden måske var knap så klare, knap så skarpe og knap så økonomisk understøttede som det, ordføreren her står og siger?
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Det undrer mig utrolig meget, når den evangelisk-lutherske kirke i Danmark faktisk er et selvstændigt trossamfund, at Enhedslisten så har en holdning til, hvad de her kirker skal bruges til, altså når det ikke engang er afklaret, om de tilhører staten, eller hvad de gør.
Jeg vil sige, at de tilhører menighedsrådene.
Hvorfor har Enhedslisten egentlig en holdning til det?
Jeg troede, at man gik ind for, at stat og kirke skulle adskilles.
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Som jeg sagde tidligere, har vi faktisk igennem de år, hvor vi havde regeringsmagten, altså under VK-regeringen, lige præcis foretaget klare og markante prioriteringer af psykiatrien.
Det har vi gjort bl.a. økonomisk, og det har vi også gjort ved at indføre nye rettigheder.
Så er det også sådan, som jeg sagde indledningsvis, at lovforslaget her jo hviler på det arbejde, som man påbegyndte i satspuljekredsen, hvor SF bl.a. også har været en del af det arbejde.
Som jeg sagde afslutningsvis, er det her et lille skridt på vejen, men jeg vil gerne holde fast i, at vi fra Venstres side gerne havde set, at man var lidt mere ambitiøs.
Vi havde gerne set, at man rent faktisk pålagde regionerne at indgå en aftale, således at patienterne får en reel og hurtig mulighed for udredning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-05:
10 år sad man der, i 10 år havde man mulighed for at gå ind og skabe en ligestilling og arbejde hen imod, at der kunne komme en reel fuld ligestilling.
Formanden, som sidder på formandsposten lige nu, var jo minister på det tidspunkt.
Det tog mig over 8 måneder overhovedet at få svar på, hvor meget børnene ventede i børnepsykiatrien.
Var der nogen, der hindrede dem?
Var der nogen, der tvang dem til det?
Det er derfor, jeg synes, at det simpelt hen virker så trist at høre den måde, man fralægger sig ansvaret på, i stedet for at sige: Det er rigtigt; vi diskriminerede faktisk sindslidende; vi gav dem ikke de samme rettigheder, og derfor er vi utrolig glade for, at der er nogle, der tager skridtet til at komme med fuld ligestilling.
Derfor undrer det mig, det undrer mig i den grad, hvorfor man vælger simpelt hen på den måde at rakke ned på et forslag og sige, at det ikke er ambitiøst nok, at det ikke er godt nok, og vi i øvrigt havde kunnet gøre det bedre, uden at man selv faktisk gjorde forsøget.
Var der en eneste gang, hvor den tidligere regering med Venstre i spidsen – Venstre var i øvrigt også i spidsen i Sundhedsministeriet – gjorde et forsøg på at skabe den samme retslige indstilling?
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Jeg ved ikke, hvem der diskriminerer hvem her.
Det synes jeg må stå for SF's ordførers egen regning.
Men jeg er da fuldstændig enig i, at der tilsyneladende går lang tid, før der er en reel ligestilling.
Som repræsentant for os i Venstre vil jeg bare påpege endnu en gang, at vi er optaget af at give patienterne reelle rettigheder, og jeg havde gerne set, at man med det her lovforslag rent faktisk gav patienterne en reel rettighed.
Jeg havde faktisk også forventet, at regeringen havde været lidt mere ambitiøs på området, men vi tilslutter os det forslag, der ligger her, vel vidende at vi gerne havde set, at forslaget havde været lidt mere ambitiøst.
Per Stig Møller (KF), 2013-12-05:
Det gør vi.
Det kan blive åndelige arrangementer, det kan blive kulturelle arrangementer, det kan blive musikarrangementer, det kan blive debatarrangementer.
I forvejen åbner kirkerummet sig jo også for børnegudstjenester, spaghettigudstjenester og en masse andre ting, for at komme hverdagen og det moderne menneske i møde.
Så jeg har simpelt hen grundlæggende tillid til, at menighedsrådene og biskopperne nok skal anvende det her fornuftigt.
Altså, det går i den rækkefølge: Menighedsrådene har et initiativ, og de skal have tilladelse hos biskoppen.
Så hvis det bliver så gudløst eller så ukristeligt, som hr. Langballe frygter, så tror jeg ikke, det kommer til at ske.
Jeg har da i forbindelse med en mindedag for Kaj Munk været til reception i kirken, men det var ikke i selve kirkerummet, det var da i et anneks ved siden af.
Det er altså en del af kirken som helhed.
Der kan man efter gudstjenesten holde det, og det kan være ovre i sognegården, men det kan jo også være i det rum, hvor præsten klæder sig om, hvis rummet er stort nok.
Skulle det være forbudt?
Hvis menighedsrådsformanden efter gudstjenesten skulle gøre det, som hr. Langballe frygter, nemlig at invitere folk ind i det rum, hvor præsten klæder sig om, så kan jeg ikke se, at der skulle være noget galt i det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-05:
Jeg synes, at det mest paradoksale er at høre ordføreren fra Venstre, som har haft regeringsmagten i 10 år, nærmest fuldstændig glemme, hvilket ansvar der påhvilede dem i forhold til psykiatrien.
Mig bekendt har Venstre jo ikke med et ord nævnt psykiatrien i deres regeringsgrundlag.
Mig bekendt står vi med det problem, vi har nu, fordi man lukkede øjnene for, at man faktisk diskriminerede de sindslidende, ved at man ikke rakte hånden ud og sikrede, at der var den ligestilling, der skulle til, hvis flere skulle komme til.
Mig bekendt opgav man jo unge mennesker, som kom på førtidspension, i stedet for at give dem håb om, at der selvfølgelig var mulighed, for at de kunne komme sig eller lære at leve med deres sygdom.
Derfor synes jeg, at det er uklædeligt i forhold til de sindslidende, at det nu bliver et spørgsmål om, hvem der kan tage æren for det ene eller det andet.
Jeg siger bare, at nu er vi i gang med et oprydningsarbejde, som jeg faktisk er utrolig stolt af.
Selvfølgelig går der jo rigtig, rigtig lang tid, før den fulde ligestilling kommer, fordi det jo ikke kun er VKO, det er også den tidligere regering og regeringen før, der har underprioriteret psykiatrien.
Manu Sareen (RV), 2013-12-05:
Der har ikke tidligere været mulighed for, at kirken har kunnet anvendes til ikkekirkelige handlinger, og det glæder mig, at vi med det her lovforslag skaber mulighed for, at et menighedsråd med biskoppens tilladelse – det skal vi ikke glemme – kan beslutte at stille kirken til rådighed for ikkekirkelige formål.
Det glæder mig derfor, at der både i høringen, som flere har nævnt, men helt klart også, som jeg hører det, her i salen er opbakning til det forslag, som jeg har fremsat.
Hovedindholdet i lovforslaget er omtalt både i min skriftlige fremsættelsestale og i lovforslagets bemærkninger, og jeg vil her derfor kun nævne, at jeg naturligvis står til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget ønsker at få belyst under udvalgsbehandlingen.
Per Stig Møller (KF), 2013-12-05:
Jeg har ikke noget imod, hvis vi prøver at definere det, der står om, at noget ikke må stride mod kirkerummets særlige karakter, hvis vi kan finde nogle brede formuleringer, men jeg vil sandelig ikke være med til at gøre dem smalle.
For vi kan ikke sidde herinde i Folketinget og sige, at det kan det bruges til, det kan det bruges til, men det kan det slet ikke bruges til, for det, som det så ikke kan bruges til, kan jo godt vise sig at kunne udvikles til at blive en dimension, som kunne være ganske spændende og åndelig.
Så det ville være helt forkert, hvis Folketinget nu sad og lavede et katalog over, hvad man må, og hvad man ikke må.
Det er derfor, jeg siger: Lad os dog stole på menighedsrådsmedlemmernes sunde fornuft – de er jo valgt.
Laver de noget ganske ukristeligt og forfærdeligt, bliver de jo forhåbentlig ikke genvalgt næste gang.
Desuden skal de have biskoppens tilladelse.
Så vis nu lidt tillid til det danske folk og til folkekirken.
Jeg har jo den opfattelse, hvad hr. Christian Langballe jo også ved – vi er jo en lille smule uenige i de principielle spørgsmål – at jeg gerne ser, at folkekirken afgør mere og mere selv og Folketinget mindre og mindre, for jeg tror, at folkekirken ved mere om folkekirken end Folketinget gør, hvad angår fremtiden.
Mette Bock (LA), 2013-12-05:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er simpelt hen en gåde for mig.
Den næste dag står hr. Christian Langballe på Folketingets talerstol og advarer kraftigt imod, at menighedsrådene kan få lov til at vurdere, hvordan kirkerummet kan blive anvendt fremadrettet.
Og djævlene er der jo så i form af eksempler på røde faner med hammer og segl og 50 års-fødselsdagsreception for menighedsrådsformanden, og hvad ved jeg.
Det er da i den grad mangel på tillid til det, der foregår ude i de menighedsråd.
Der er ingen intentioner om det her i det foreliggende lovforslag.
Det ved hr. Christian Langballe udmærket godt.
Og det ender vel med, at vi skal sidde herinde i Folketinget og tage stilling til hvert eneste ønske om at anvende folkekirken til andre formål.
Så hvad mener Dansk Folkeparti egentlig?
Vil de have, at menighedsrådene skal have indflydelse på det, der foregår i sognene, eller mener Dansk Folkeparti i virkeligheden, at de ikke er kloge nok til at kunne træffe beslutninger om noget som helst?
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Må jeg så godt lige minde om, at der i det bestående regelsæt jo også er blevet dispenseret fra det.
Der har været lavet arrangementer rundtom i kirkerne, som ikke nødvendigvis har været kirkeligt relevante.
Men der vil jeg så bare sige, at der har rammen jo været der, sådan at man altid har haft den ramme at spille inden for.
Det, man gør nu, er bare, at man åbner for sluserne og siger, at det såmænd ikke behøver at have noget med kirken at gøre.
Og så er det, jeg spørger: Hvor går grænsen for det?
Jeg vil gerne give menighedsrådene den størst mulige frihed, men jeg bliver også nødt til at sige, at kirkerummet er bygget til ét bestemt formål, som man virkelig skal respektere.
Jeg synes, at det må være svært for menighedsrådene – indimellem, i hvert fald – at afgøre, om det her er i overensstemmelse med kirkerummets særlige karakter eller ikke er det.
Er det i overensstemmelse med kirkerummets særlige karakter, hvis menighedsrådformanden holder sin 50-års fødselsdagsreception – eller er det ikke?
Det er det spørgsmål, jeg stiller.
Karen J. Klint (S), 2013-12-05:
Jeg er så ikke faldet over, at der står et eksempel som modeopvisning i lovforslaget, men det er måske dér, forskellen er på Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne – vi er ikke så centralistiske, at vi synes, at alle detaljer skal stå i en lov.
Vi synes faktisk, at det er rigtig godt, at der er et råderum decentralt til at træffe nogle beslutninger.
Med min viden om menighedsrådene og mit kendskab til landets ti biskopper er jeg fuldstændig tryg ved, at de godt ved, hvad der er kirkeligt relevant, og hvad der er kirkeligt irrelevant.
Så jeg er tryg ved den decentralisering, der ligger her.
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Jeg kan sige, at jeg sådan set er ligeglad med, om fanerne er blå eller om de er røde med hammer og segl.
Men jeg bruger det bare som et eksempel på, hvad der kan ske, hvis man ikke får lagt de begrænsninger ind.
Jeg synes ikke, at der blev svaret særlig godt på det fra ordførerens side med hensyn til de begrænsninger.
Jeg kom med nogle forslag til, hvad man kunne forestille sig med det nuværende lovforslag ville finde sted i kirken.
Det synes jeg ikke.
Det synes jeg ikke det er.
Jeg synes ikke, at det er i orden, at der bliver holdt fødselsdagsreception i en kirke, som bruges til at holde gudstjeneste i –
det synes jeg ikke er i orden.
Jeg synes heller ikke, at det er i orden, at der bliver holdt modeopvisning, selv om et menighedsråd måske kan argumentere for, at det ikke strider imod kirkerummets særlige karakter.
Det synes jeg ikke er overbevisende.
Det, der er det gode ved det her lovforslag, er, at det er rammet ind, at kirken har en helt bestemt brug, og det skal der ikke røres ved.
Når man så argumenterer for, at det kunne da også være godt med modeopvisninger, så er det et udtryk for de der sekulariserede hjerner, der synes, at det kunne være fantastisk, hvis kirken blev brugt til noget andet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-05:
Dette lovforslag fra regeringen har tre elementer i sig.
Det er for det første at skabe hjemmel til, at menighedsrådet med biskoppens tilladelse kan udleje kirken til brug for ikkekirkelige formål, for det andet at kategorisere kirkegårdene i umistelige kirkegårde, bevaringsværdige kirkegårde og andre kirkegårde, herunder at kirkegårde, som er umistelige, ikke kan nedlægges, og for det tredje at modernisere registreringen af gravminder.
Venstre kan som udgangspunkt støtte lovforslaget, men vil under udvalgsbehandlingen have afklaret grænserne for brug af kirkerne til ikkekirkelige formål.
I Venstre synes vi, at det er godt, at menighedsrådet får hjemmel til at udleje kirker til f.eks. koncerter, kulturelle formål i øvrigt, borgerlige begravelser etc., men det må aldrig blive sådan, at kirkens egentlige formål tilsidesættes.
Det må heller ikke blive sådan, at grupper, der bekæmper folkekirken, kan anvende kirken til deres egne formål.
Men det er godt, at det er menighedsrådet, der får hjemlen og kompetencen.
Vi skal videre ad den vej, hvor vi styrker menighedsrådets indflydelse.
Vi har i Danmark mange meget smukke kirkegårde.
Kirkegårdskulturen i Danmark er høj, og det er bestemt vigtigt, at vi værner om den.
Derfor giver det også god mening, at vi får kategoriseret kirkegårdene i umistelige kirkegårde, bevaringsværdige kirkegårde og andre kirkegårde, og at det sikres, at umistelige kirkegårde ikke kan nedlægges.
Det er en kulturarv, som Venstre meget gerne vil sikre.
Tænk blot på, hvor værdifuld Assistens Kirkegård er, selv om den nok ikke er truet af nedlæggelse, eller Lyø Kirkegård, som er helt unik.
Det er godt, at vi også har registreringer af gravminder, som nu har virket i nogle år.
Mange meget smukke og særegne gravminder er således blevet sikret for eftertiden, men med de erfaringer, der er draget siden reglernes indførelse, er det fint, at reglerne nu bliver moderniseret og smidiggjort, uden at der sker nogen forringelse af reglernes formål, nemlig at sikre også denne del af kulturarven for eftertiden.
Som sagt kan Venstre støtte lovforslaget, men vil under udvalgsbehandlingen have ministerens tilkendegivelse af, at kirken ikke kan udlejes til grupperinger, der ikke vil folkekirken det godt.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-05:
Titlen på den anmeldte sag vil fremgå af www.folketingstidende.dk.
Stine Brix (EL), 2013-12-05:
Jeg skal starte med at sige, at det er på vegne af vores kirkeordfører, hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Han har skrevet ordførertale, hvor ordet jeg optræder mange gange, men det er altså hr. Jørgen Arbo-Bæhrs jeg, der henvises til, og ikke mit, men ordførertalen er således:
Det er et godt lovforslag, som handler om at bruge kirkerne til andet end kirkelige formål.
Det handler også om at bevare kirkegårde, som anses for at være umistelige, samt om at harmonisere gravminderegistreringen.
Baggrunden for forslaget er et forslag fra en arbejdsgruppes rapport om folkekirkens kirker, hvoraf nogle enten helt eller delvis skal tages ud af brug.
Jeg har jo for flere måneder siden sagt, at disse kirker skulle bruges til et bredt kulturtilbud.
Som en tilføjelse hertil mener jeg, at vi burde flytte kirkerne over til Kulturministeriet, og jeg synes i øvrigt i forlængelse af det, at det har været ganske fint, at det har været kulturministeren, som har forhandlet kirkelukninger her i København.
Det her forslag betragter jeg som et første skridt på vejen til at bruge mange af de flotte kirker, vi har, til at fremme kulturen, og det er jo ikke så dårligt endda.
Jeg synes også, det er vigtigt at bevare en del af kirkegårdene; i de store byer betyder det jo også nogle grønne oaser.
Jeg går nemlig ikke ind for, at vi skal have katakomber her i Danmark, i modsætning til f.eks. Paris, hvor man i slutningen af 1700-tallet flyttede resterne af mange, mange borgere fra mere end 30 kirkegårde til underjordiske rum.
Så med de kommentarer støtter jeg – det er altså hr. Jørgen Arbo-Bæhr og hans sekulariserede hjerne – forslaget.
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
På den ene side har vi i dag en lovgivning, der tilsikrer, at dem, der har ansvaret for den almindelige sognekirke, er menighedsrådet og de folk, der på sognenes vegne er dem, der er ansvarlige og tager det ansvar.
Det vil sige, at kirken er bestemt til kirkelige formål.
De to ting strider ikke for mig imod hinanden.
Jeg er sådan set glad for den nuværende lovgivning.
Det strider overhovedet ikke imod hinanden.
Jeg håber, at det er svar nok.
Jeg vil gerne give menighedsrådene den størst mulige frihed, men jeg vil også godt have en sikkerhed for, at kirkerummet ikke bliver brugt til hvad som helst.
Mette Bock (LA), 2013-12-05:
Jeg tror godt, at hr. Christian Langballe ved, at der ingen er, hverken i dette Folketing eller ude i sognene, som ønsker, at kirkerne skal bruges til hvad som helst og når som helst, herunder kommunistiske demonstrationer, eller hvad man ellers kunne finde på at få ind i sit hoved af mærkelige ting, der kunne foregå i de rum.
Derfor bliver jeg igen nødt til at sige til hr. Christian Langballe: Prøv dog at udvise tillid til det, der foregår i folkekirken.
Det er ikke en statskirke.
Hold dog op.
Hvis det viser sig, at man misbruger det, som ligger i intentionerne bag den her lov, så kan vi jo gribe ind.
Men sådan, som det ligger her, er det da absolut mangel på tillid til, at der overhovedet foregår noget som helst fornuftigt derude, og at folk kan tænke selv.
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Jeg siger bare, at det, jeg synes der er svært at forstå i det her forslag, er, hvorfor det er en spareøvelse, altså at man siger, at hvis der nu er nedadgående aktivitet i kirkerne, så lad os da fylde det ud med alle mulige andre arrangementer.
Hvad det så bliver, kan man gisne om.
Der spørger jeg bare: Jamen hvorfor egentlig det?
Der skal da lægges nogle klare begrænsninger på, hvad kirkerne kan bruges til.
Per Stig Møller (KF), 2013-12-05:
Jo, men det er jo egentlig ganske enkelt: Stoler hr. Christian Langballe på biskoppernes og menighedsrådenes sunde fornuft, eller mener han ikke, at de har sund fornuft?
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Jeg vil indrømme, at hr. Per Stig Møller kunne have en pointe med hensyn til det med Folketinget, men det, jeg så egentlig bare siger, er, at jeg godt vil have en passus ind, og så er vi jo egentlig ved at være nogenlunde tilbage ved det bestående forslag.
Jeg synes, det er fint nok, at man åbner op for, at kirkerummet kan bruges til noget andet, hvis det så er i overensstemmelse med det kirkelige formål.
Men der åbnes jo så op for, at man skal kunne lave alt muligt andet i kirken, hvilket jeg er betænkelig ved, og derfor siger jeg så bare: Lad os da i det mindste lægge nogle begrænsninger på det, sådan at kirkerummet ikke kan bruges til hvad som helst.
Som jeg læser lovforslaget, skal biskoppen give en dispensation i forhold til, at kirkerummet kan bruges til noget andet, og så er det ellers menighedsrådets kompetence at sige, hvad kirkerummet så skal bruges til.
Sådan læser jeg forslaget.
Per Stig Møller (KF), 2013-12-05:
Jeg ville, hvis jeg var kirkegænger, som jeg også er, være meget betænkelig ved, at Folketinget skulle sidde og afgøre, hvad der må foregå i kirkerummet.
Så det kan jo i virkeligheden koges ned til, om hr. Christian Langballe virkelig mener, at Folketinget er bedre til at definere kirkerummets karakter end biskopperne, hvis tilladelse forudsættes, før det kan anvendes.
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Altså, jeg synes, der skal lægges nogle begrænsninger på med hensyn til, hvad kirkerne skal bruges til; det er jo det, jeg siger.
Og de begrænsninger ligger der jo med den nuværende lovgivning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-05:
Jamen når der i forbindelse med det her lovforslag er kommet 27 høringssvar ind, som gennemgående bakker op om lovforslaget, så ville det vel være mærkeligt, hvis de skulle tage helt fejl i forhold til det her.
Der er også høringssvar fra biskopperne, fra Landsforeningen af Menighedsråd, fra Provsteforeningen, fra Præsteforeningen, fra Indre Mission, fra Grundtvigsk Forum, der alle bakker op om det her lovforslag.
Hvad er det så, hr. Christian Langballe er bange for?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.