runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-15:
Jeg tror, at de mange tusinder folkepensionister, og det er jo virkelig tusinder og atter tusinder folkepensionister, som sidder derude, og som nu har udsigt til at få skåret rigtig mange penge væk – for nogle families vedkommende flere tusinde kroner om året – er lidt ligeglade med den der valgkampssnak.
Jeg tror, at de rigtig gerne før folketingsvalget ville have vidst, at Venstre og Dansk Folkeparti havde tænkt sig at skære så voldsomt ned over for nogle af de mennesker i vores samfund, som i forvejen har mindst at leve for.
Det er penge, der kan mærkes, statsminister, for det er mennesker, som i forvejen har meget få penge.
Anders Samuelsen (LA), 2015-12-15:
Jo, det er det, der ligger i spørgsmålet, og jeg mener, det er dybt relevant.
Det nytter ikke noget – ja, statsministeren kan selvfølgelig trække på smilebåndet – at sige: Nå ja, tiden går, og snart bliver vi alle hundrede år.
For der er faktisk børn, der går i den folkeskole i dag, og der er søgning væk fra folkeskolen.
Der er en stor utilfredshed med det spor, som er blevet lagt ud, nemlig at man tror, at hvis bare man hælder flere timer i hovedet på børnene og fastholder dem længere tid henne i skolen, løser det nok sig selv.
Vi kan så samtidig oven i købet se, at det foregår nærmest totalt modsat i Finland, hvor man på 60 pct. af den tid, som en dansk folkeskoleelev skal bruge på at gennemføre en folkeskoleuddannelse, kan komme igennem med højere faglige resultater.
Det er bl.a., er jeg overbevist om, fordi man i Finland har langt større krav til faglighed blandt lærerne.
Altså, man får en længerevarende uddannelse, en universitetsbaseret læreruddannelse.
Det er ét sted, hvor vi kunne gøre noget.
Det fører også til en meget større respekt for lærernes rolle i skolen.
For én ting er, at vi fra Liberal Alliances side selvfølgelig er meget glade for, at vi har hævet koblingsprocenten og på den måde givet mulighed for, at man så kan fravælge folkeskolen og tilvælge privatskolen, men vi har faktisk en stor kærlighed til folkeskolen, og vi ville gerne have, at langt de fleste af sig selv valgte at blive i folkeskolen, men det er bare ikke det, der sker i øjeblikket.
Derfor synes jeg, det er rimeligt at begynde på den diskussion.
Vi kan jo se, at det, som et bredt flertal her i Folketinget har tilsluttet sig, ikke virker.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Nu var det ikke for at præsentere en nyhed.
Det var en gentagelse af den orientering, jeg gav partilederne i går på mødet i Statsministeriet, fordi jeg syntes, det også var relevant i forhold til resten af Folketinget.
På mødet i går redegjorde jeg også i detaljer for, at vi selvfølgelig har et beredskab og har haft det længe til, hvis vi skønner, at det bliver aktuelt at indføre grænsekontrol.
Vi har jo også på regeringens initiativ sikret, at Folketinget har givet de nødvendige hjemler til at kunne foretage identifikationskontrol.
For så vidt angår spørgsmålet om boligydelse, kan jeg fuldstændig bekræfte, at det indgår som et element i finanslovsaftalen at foretage forandringer i vores boligydelse.
Men det er jo lige så oplagt, at der efterfølgende er blevet rejst en stribe spørgsmål, som i øjeblikket gør, at den her sag er under nærmere udredning og afklaring.
Der finder drøftelser sted, og derfor tror jeg, det ville være noget præmaturt at begive sig ind i en debat om det, før de drøftelser, der nu finder sted mellem de parter, der har indgået den her aftale, er afsluttet.
Mette Frederiksen (S), 2015-12-15:
Tak for det.
Først og fremmest må jeg sige, at jeg undrer mig noget over, at statsministeren næsten kan præsentere det som en nyhed, at det kan være nødvendigt at indføre grænsekontrol.
Altså, det fremstår endog, synes jeg, meget tydeligt, i forhold til hvad der sker i landene omkring os, at den mulighed selvfølgelig er noget, enhver regering i Danmark bliver nødt til at arbejde med.
Jeg går ud fra, at der er et klart beredskab, skulle situationen opstå.
Det var egentlig noget helt andet, jeg gerne ville drøfte med statsministeren i dag, hvor vi har muligheden for også at løfte dele af finanslovsdebatten ind i Folketingssalen.
Og det, jeg gerne vil spørge til, er selvfølgelig de besparelser, som rammer vores pensionister – dem, som har behov for bo i en plejebolig, og som måske kun har deres folkepension og derfor er meget afhængige af at kunne modtage en boligydelse, ikke bare for at kunne betale deres husleje, men også for at kunne opretholde en livskvalitet og en god hverdag.
Der har regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti og andre besluttet sig for, at der skal skæres ned på boligydelsen.
Jeg tror, det er vigtigt i dag i Folketinget at få slået fast, at langt hovedparten af de pensionister i Danmark, der modtager boligydelse, er pensionister, der har en meget lav indtægt, og som derfor er afhængige af boligydelsen.
Og ser vi på nogle af de konkrete forhold, har Ældre Sagen jo være meget behjælpelig med at oplyse alle, også aftaleparterne, om, hvad det kan have af konsekvenser.
Ældre Sagen har opstillet en række regneeksempler, der viser, hvordan eksempelvis et pensionistægtepar kan miste op imod 8.000 kr. om året i boligydelse fra år 2020.
Mit spørgsmål til landets statsminister er egentlig utrolig enkelt, nemlig om statsministeren i dag vil fortælle Folketinget, landets pensionister og andre, hvorfor det er rimeligt, at et pensionistægtepar i Danmark skal miste op imod 8.000 kr. om året i boligydelse.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-12-15:
Rigsfællesskabet er mange ting.
Rigsfællesskabet er flere kulturer, som har en sameksistens.
Én ting har vi tilfælles: at vi alle sammen skal lære dansk i skolen.
Men ikke alle behersker dansk lige godt, og mange af os har det faktisk ret svært, når vi kommer til Danmark og skal bruge det danske sprog, i forhold til fuldt ud, hele vejen igennem at kunne føle os integreret og inkluderet i det danske samfund.
Mange af de grønlændere, som rejser til Danmark, er ikke alle lige stærke i det danske sprog, men de vil egentlig meget gerne bidrage til det danske samfund og være en aktiv del af det danske samfund, både hvad angår uddannelsesmæssige muligheder, jobmuligheder og deslige.
Jeg ved, at regeringen stiller høje krav til folk, som kommer udefra, i forhold til at beherske det danske sprog.
Nu, hvor det er vores egne statsborgere, som har svært ved sproget, hvad kan statsministeren sige til mig i forhold til at sikre, at den del af befolkningen i rigsfællesskabet, som ikke behersker sproget så godt, kan føle sig bedre tilpas?
Er der nogen initiativer, vi kan se frem til, fra regeringens side?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Jeg deler fuldstændig den måde, de udfordringer, vi står med, bliver beskrevet på.
Det har rigtig, rigtig mange facetter.
De muligheder, der skabes på Arktis, har en forsvarspolitisk dimension, og forsvarsministeren kigger i øjeblikket på, hvordan vores indsats er dimensioneret.
Og det har selvfølgelig også en forskningsmæssig dimension i forhold til bl.a. at understøtte danske krav – altså krav fra kongeriget.
Og forskning i Arktis er en prioritet.
Så er det jo op til de ministre, der hver især sidder med ressortansvaret, og i øvrigt de myndigheder, til hvem vi har delegeret ressourcerne, at få prioriteret anvendelsen af de ressourcer bedst muligt, også for at understøtte kongeriget Danmarks position i forhold til de der territorialafgrænsninger, som nu skal afklares i den meget lange proces, som spørgeren lige har refereret til.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-12-15:
Inden for det sidste år har Arktis betydet mere og mere for den globale politik, og man er ved at opdage, at den arktiske del af verden vil være af meget stor betydning fremover, både hvad angår de nye sejlruter, men også og ikke mindst de geopolitiske interesser.
I forbindelse med vores Nordpolskonference i Ilulissat den 28. maj 2008 vedtog Arctic Five-landene, som er USA, Canada, Norge, Rusland og kongeriget Danmark, Ilulissatdeklarationen.
Ilulissatdeklarationen bygger på, at alle lande, som er nabolande til Nordpolen, respekterer havretskonventionen.
Nu har kongeriget Færøerne, Grønland og Danmark indgivet submission til FN under havretskonventionen, og det vil så helt sikkert komme til at tage en del år, før en beslutning træffes omkring kontinentalsoklen.
Men ikke mindst fordi det er en submission, betyder det, at vi som rigsfællesskab har forpligtet os til at sikre, at indsamling af data og information om soklen er af stor betydning, hvis vi skal kunne stå stærkt i forhandlingerne med de lande, som vi skal konkurrere med.
Så jeg vil gerne vide, hvad statsministeren har at sige til den fremtidige indsats for at styrke rigsfællesskabets tilgang under hele forløbet.
Hvad kan vi regne med er regeringens prioriteringer for arktisk område, som skal underbygge vores ret til kontinentalsoklen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at en del af det, vi håndterer i den danske finanslov, også har en implikation i Grønland.
Det gælder bl.a. den politiaftale, der er indgået, men her er det også vigtigt at sige, at det er en aftale, der tilfører politiet ressourcer, som efterfølgende skal dimensioneres også i forhold til det grønlandske politi.
De naturlige samarbejdspartnere for regeringen er jo regeringerne i Nuuk og i Thorshavn.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-15:
Mange tak.
Vi ved jo, at i politik handler det om at sidde med ved forhandlingsbordet eller som minimum, at man bliver inddraget og bliver hørt.
Vi har desværre set, at der har været en del misforståelser i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og ser det også generelt i forhold til de forskellige forhandlinger, som foregår, altså at vi ikke altid bliver hørt.
Vi sidder jo med et mandat som alle andre folketingsmedlemmer her i salen og vil også rigtig gerne høres, når der er finanslovsforhandlinger.
Så jeg håber, at der sker nogle klare forbedringer fremadrettet.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre statsministerens kommentar til.
Noget andet er i forhold til lovgivningen i EU.
Der har lige været afstemning om retsforbeholdet, og der har også været en diskussion om, hvorvidt Grønland og Færøerne skulle høres i det her spørgsmål.
Men vi ved jo, at mere og mere lovgivning vedtages i EU, og derfor synes jeg også, det er på sin plads at spørge vedrørende den gråzone, som der er, i forhold til at så meget dansk lovgivning bliver vedtaget i EU: Hvordan sikrer vi, at Grønland fremadrettet bliver inddraget i de spørgsmål, som vedrører Grønland?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Må jeg ikke først sige, at spørgsmålet om sprogkompetencer ikke kan ses løsrevet fra hele spørgsmålet om, hvordan man tilrettelægger sin uddannelsessektor, hvilket jo altså er et hjemtaget område; der er fuldstændig grønlandsk selvbestemmelse, og det er jo derfor også noget, der bør være en prioritet i Grønland, ville jeg mene.
I forhold til grønlændere, der kommer til Danmark, er jeg meget opmærksom på, at vi står med en opgave.
Og det er jo også det, der er baggrunden for, at vi i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og satspuljeaftalen har sikret en ekstraordinær bevilling på 4 mio. kr. i 2016 til de grønlandske huse, netop målrettet en opgave med at sikre, at bl.a. unge grønlændere, der kommer til Danmark for at studere, kan vinde fodfæste i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-15:
Mange tak.
Det er Aaja Chemnitz Larsen, tak.
Angående kongeriget har man jo lavet en rapport om erhvervssamarbejde, og den håber jeg regeringen vil følge op med nogle konkrete initiativer.
Det andet drejer sig om en investeringsfond, som der allerede er en drøftelse om, og jeg tænker, at det er der, man kan lægge nogle kræfter i rigsfællesskabet.
Angående EU-forbuddet mod sælskind har jeg sendt et brev til statsministeren den 9. november sammen med en lang række aktører, bl.a. fangerforeningen, KNAPK.
Siden EU-forbuddet trådte i kraft i 2009 har vi jo desværre set, at der er sket et fald i indtægterne på 350 mio. kr., så det har også en ret stor økonomisk betydning for Grønland.
Noget af det, som jeg synes kunne være rigtig interessant at høre, er: Hvordan har man tænkt sig at være med til at lægge pres på EU for at sikre, at salget af sælskind i EU kommer til at stige i de kommende år?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med fru Aaja Chemnitz Larsen, når formuleringen om, at det først og fremmest kræver politisk handling i Grønland, bliver brugt.
Det synes jeg er vigtigt at understrege, og det er jeg glad for bliver gjort så tydeligt her.
For vi har jo en selvstyreordning på Grønlands initiativ, og derfor er det også Grønland selv, der har ansvaret for at få vedtaget de strukturreformer og andet, der kan skabe balance i Grønlands økonomi, herunder også at komme med egne bud på, hvordan man fremmer en erhvervsudvikling.
Men det vil ikke være den danske regering, der af egen drift byder ind med en vækststrategi for Grønland.
Det ville være at bytte om på rollerne.
Det er Grønland, der har ansvaret for at håndtere de store problemer, der er i Grønland, og som fru Aaja Chemnitz Larsen også erkender der er.
Man kan se, at holdbarheden i økonomien ikke er til stede, at der er et behov for – og det har det økonomiske råd, der er nedsat i Grønland, jo også budt ind med i den grønlandske politiske debat – at der bliver truffet beslutninger.
Hvis der ud af det kommer en velformuleret, velfunderet argumentation og en henvendelse til Danmark om et andet samarbejde end det, vi har i dag, også for at fremme erhvervs- og vækstmuligheder, så er regeringen positivt indstillet på at drøfte det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-12-15:
Mange tak.
Som statsministeren nævnte, er det den første spørgetime med de nordatlantiske medlemmer og med Venstre som ny regering, så jeg har selvfølgelig set frem til den her dag.
Som du nævnte, blev der afholdt et rigsmøde i går, hvor man bl.a. drøftede Grønlands selvstændighed.
Som det også blev nævnt, er der et stort politisk flertal i Grønland, som bakker op om selvstændighed, men jeg tror også, vi er nødt til at se det som en proces, og derfor er det i virkeligheden processen, jeg synes det er rigtig interessant at kigge på.
Hvis vi ser på fakta om dagens Grønland, ved vi også, at der er udfordringer nok at pege på.
Vi ved, at vi finansielt er i en udfordrende tid, hvor der ikke er balance mellem udgifter og indtægter, og det kommer ikke til at blive bedre i de kommende år.
Vi ved også, at arbejdsløsheden er høj, og vi har behov for at øge uddannelsesniveauet i Grønland generelt.
Så situationen kræver politisk handling, men den kræver primært politisk handling i Grønland.
Der, hvor jeg ser der er behov for en fælles indsats – og en fælles aktiv indsats – er i spørgsmålet om at sikre vækst og erhvervsudviklingsinitiativer.
For vi ved, at en lys fremtid i Grønland ikke kun skabes, ved at man vender hver en krone.
Hvis vi skal arbejdsløsheden til livs, handler det om at skabe flere arbejdspladser; det handler om, at vi gør lagkagen større så at sige, så vi kan sikre en bæredygtig udvikling i Grønland.
Det er ikke holdbart, at vi sparer os til vækst og udvikling.
Der skal andre handlinger til.
Når man kigger på regeringsgrundlaget, ser man, at der ikke står noget om regeringens planer om erhvervs- og vækstinitiativer, så derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre, hvilke tanker statsministeren har om at være med til at understøtte erhvervs- og vækstinitiativer i Grønland.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-12-15:
Den fremtidige erhvervsudvikling i Grønland har en meget stor betydning for, hvordan samfundet i Grønland kommer til at se ud i forhold til den økonomiske udvikling.
Siden hjemtagelsen af råstofloven den 1. januar 2010 har det også betydet, at vores politiske prioritering af råstofsektoren er meget høj.
Det skal bane vejen for en bedre økonomi, således at vi også får en god samfundsøkonomi ad den vej.
Hvordan ser statsministeren på en aktiv dansk regeringsdeltagelse i investeringer i råstofminedriften i Grønland fremover?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Nej, det kan jeg ikke.
Det er bl.a. derfor, vi har fuldmagtsloven, som betyder, at Færøerne er i stand til at indgå aftaler på vegne af kongeriget dækkende Færøerne.
Jeg har præcis i går aftalt med lagmanden, og i øvrigt også med den grønlandske landsstyreformand, at vi nu sætter et arbejde i gang i regi af det danske udenrigsministerium for at se på, hvordan vi i det praktiske arbejde med det her måske kan gøre det mere smidigt, end vi har gjort det historisk, i de situationer, man kalder DFG-modellen – altså Danmark, for så vidt angår Færøerne og Grønland – og at man dér kan have en mere smidig og praktisk tilrettelæggelse af arbejdet.
Det er jeg helt åben over for.
Men grænsen går der, hvor vi angriber grundloven.
Og hvis man på Færøerne beslutter, at man skal ud af rigsfællesskabet, så også respekt for det.
Men indtil den beslutning er truffet, har vi altså et rigsfællesskab i Danmark, og vi fører én udenrigspolitik.
Jeg er meget åben over for, at der kan være interessekonflikter, og dem skal man håndtere, og det vil vi gerne have et praktisk samarbejde om.
Det svarede jeg også på.
Men det kan jo altså ikke ske konsekvensfrit, og det er der, jeg bare appellerer til, at der kommer både ærlighed og konsekvens ind i debatten.
For hvis man vil bruge en ret til at selvstændiggøre sig, er det ikke mig, der står i vejen for det.
Jeg ville beklage det, jeg ville være ked af det, men selvfølgelig vil jeg ikke stå i vejen for det.
Men så må man også gøre sig konsekvenserne klare.
Hvis man derimod grundlæggende anerkender, at man er en del af rigsfællesskabet, så bliver man nødt til at respektere, at man i arbejdet med at lave en færøsk forfatning må bevæge sig inden for rammerne af den danske grundlov – det deltager vi i øvrigt gerne i et samarbejde om, det gør vi.
Men man er nødt til at anerkende rammerne, og de er ikke politisk fleksible.
Vi er selv som regering stødt på grænserne ganske kort.
siden den relevante bestemmelse blev formuleret.
Vi fik det udforsket via en særligt nedsat kommission og måtte jo så efterfølgende leve med de grænser, der var sat.
Magni Arge (T), 2015-12-15:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet, og mit spørgsmål var jo, om regeringen vil anerkende det færøske folks selvbestemmelsesret.
Det betyder ikke, at man går i gang med løsrivelse, hverken i morgen eller om 5 år eller 10 år eller 15 år, men det kunne det gøre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det, vil jeg sige til hr. Magni Arge.
Altså, allerede når man bruger formuleringen det såkaldte rigsmøde, afslører man jo, at vi har en lidt forskellig indfaldsvinkel til den her debat.
Altså, vi holdt ikke noget såkaldt rigsmøde.
Vi holdt et rigsmøde, og det gjorde vi, fordi både spørgeren og jeg lever i det, der hedder kongeriget Danmark; det består af Danmark og Færøerne og Grønland.
Og den er ikke en elastisk størrelse, som bare kan underkastes en tilfældig politisk fortolkning.
Den sætter sine rammer.
Det er derfor, jeg appellerer til, at der kommer ærlighed i debatten.
For jeg anerkender fuldt ud det færøske folks ret til at definere sig selv som selvstændig nation, hvis det er det, man ønsker.
Jeg anerkender det fuldstændigt.
Jeg vil beklage det.
Jeg vil så af hensyn til mine børn glæde mig over, at vi har vedtaget en lov om dobbelt statsborgerskab – men ellers vil jeg beklage det.
Jeg anerkender da fuldstændig, at man på Færøerne kan beslutte, at man ikke vil være en del af rigsfællesskabet, og hvis man vil lave et stykke forfatningsarbejde, som har det sigte, så må man jo sige det, og så har det selvfølgelig en konsekvens – så har det en konsekvens.
På trods af at vi har en selvstyreordning, er der jo masser af opgaver, vi løser i rigsfællesskabets regi, territorial overvågning og en række andre ting.
Men selvfølgelig kan man gå ud ad den vej, hvis man vil.
Hvis man derimod vil lave en grundlov, en forfatning, en stjórnarskipan , som respekterer, at man fortsat er en del af rigsfællesskabet, så bliver man bare nødt til at underkaste sig det vilkår, at så sætter grundloven sine rammer.
Magni Arge (T), 2015-12-15:
Tak for det.
Jeg vil sige til statsministeren: På det såkaldte rigsmøde i går proklamerede statsministeren to ret så principielle synspunkter over for regeringscheferne fra Færøerne og Grønland, som jeg skal bede om at få uddybet, så vi med statsministerens egne ord kan få en ærlighed i debatten.
Det handlede om forfatningsarbejdet.
Statsministeren gav udtryk for, at han skelnede mellem to forskellige sproglige forfatningsarbejder, og at han er positiv over for en dialog, hvis der er tale om en forfatning, der kan rummes inden for grundloven.
Er forfatningen til gengæld forfattet sådan, at den kan få gyldighed for en selvstændig stat i fremtiden, så tolker han det som et oplæg til skilsmisse.
De er resultat af en gradvis eller rykvis politisk stillingtagen i de tre lande.
Der er ingen tvivl om, at vi i en færøsk forfatning vil hævde det færøske folks selvbestemmelsesret og færingernes ret til at bestemme deres egen fremtid i verdenssamfundet.
Og anerkender regeringen, at det færøske folk i henhold til international lov er en nation, der i princippet har ret til at danne sin egen stat?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Jeg ser sådan på det, at investeringer, der skal foretages i Grønland, skal være forretningsmæssigt bæredygtige, og derfor kommer man jo ikke uden om, at dem, der har hovedansvaret for at tilrettelægge rammevilkår i Grønland, som gør det attraktivt at investere, er Grønland selv.
Så skal jeg bare kort referere til mit svar før til spørgerens kollega, for det er åbenlyst, at der er økonomiske udfordringer i Grønland, som skal tages alvorligt.
Jeg vil gerne sende det signal, at i takt med at det sker, vil den danske regering på baggrund af henvendelser fra Grønland naturligvis være åben over for at diskutere den del af at sikre en bæredygtig grønlandsk økonomi, der handler om erhvervsudvikling og vækst.
Det vil vi gerne være med til at samarbejde om, men altså med en understregning af, at det jo skal være forretningsmæssigt bæredygtigt.
Magni Arge (T), 2015-12-15:
Jeg vil bare bemærke endnu en gang, at selvbestemmelsesretten i henhold til international lov er gældende for selvstyrende samfund, sådan som Færøerne er.
Vi lever op til alle de kriterier, som er fastsat af FN, for at kunne nå det, og det mener jeg at vi skal holde fast i.
Så jeg tror, der er flere, der forstår vores interesse i, at det færøske folk også får en selvbestemmelsesret.
Men jeg har et andet spørgsmål, og det er angående begrænsningerne i de udenrigspolitiske love.
Vores handelspolitiske forhold er skabt af historien.
Det er en historie, der har ledt til, at Danmark blev medlem af EU, mens Færøerne forblev udenfor, en historie, der har medført, at samhandelen mellem Færøerne og Danmark reguleres af en handelsaftale mellem Færøerne og EU, og en historie, som medførte, at Danmark for 2 år siden deltog i den største handelspolitiske aggression mod Færøerne siden anden verdenskrig.
Kan statsministeren ikke bare anerkende, at vi netop er nødt til at arbejde i to forskellige udenrigspolitiske spor, så Færøerne kan forsvare og udvikle sine handelspolitiske interesser optimalt, hellere end at man fastholder en gammel imperialistisk retorik om, at Danmark er én nation, og at man har én udenrigspolitik og én stemme?