runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Nu har jeg været medlem af Folketinget i godt et halvt år, og jeg må sige, at jeg er lidt chokeret over det forløb, vi har stået model til her de sidste par uger.
Jeg er blevet lidt chokeret af den måde, man bruger videnskabelige data på som grundlag for at træffe politiske beslutninger.
Jeg kommer selv fra den videnskabelige verden – jeg er ingeniøruddannet – og hvis vi demokratisk ikke lægger uafhængig forskning og viden til grund for de beslutninger, vi træffer, hvad skal vi så lægge til grund? Er der så andet tilbage end dem, der råber højest, som vi kan lægge til grund?
Det er derfor, jeg mener, at den her sag er ret alvorlig.
Jeg er blevet rystet i min grundvold over, at man altså tager naturvidenskabelige data og præsenterer dem på en måde, som et samlet hold af forskere bag resultaterne træder frem og er meget kritiske over for.
Det er rigtigt, at det, der foregår her i salen, ikke er naturvidenskab, men de beslutninger, vi træffer her, skulle gerne være baseret på viden og ikke på tro.
Vi har her en pakke, som vi har diskuteret på kryds og tværs igennem den seneste tid.
Vi har fokuseret meget på nogle få ting, især på kvælstof, og pakken bliver præsenteret, som om den går i plus for naturen og miljøet.
Jeg kan bare sige, at vi slet ikke er færdige med at høre om, hvad den her pakke gør.
Hvad med den tørre natur?
Vi har kun snakket om den våde natur.
Hvis det skulle lykkes som følge af den her pakke at få en større svineproduktion, skal vi sikkert også bruge mere kobber og zink til smågrisene, hvis de fortsat skal tages fra modersoen efter 3 uger.
Hvad er miljøbelastningen af det?
Hvad med det højere forbrug af sprøjtegift, som også er blevet nævnt tidligere?
Altså, når vi giver mere gødning, bliver stråene højere, medmindre vi bruger stråforkorter.
Hvad med hele fosforvinklen, som Stig Markager og Kaj Sand fremhævede?
Den er slet ikke beskrevet.
Når vi gøder mere, når vi gødsker mere, så bruger vi jo mere kvælstof, men vi bruger også mere fosfor, og det udleder vi i naturen.
Vi ved, at fosfor giver det her forårsboom, som også er en belastning i de indre farvande.
Så kommer hele klimavinklen, som jo også er relevant, fordi vi har en Parisaftale.
Vi har her i december måned indgået en aftale om at holde temperaturstigningerne i hele verden på under 1½ grader, og vi ved, at i løbet af 2016 vil vi få nogle krav fra EU om, at vi skal begynde at gennemføre reduktioner i landbruget.
Her kommer regeringen med en landbrugspakke, som slet ikke har den vinkel med.
Hvis det står til troende, går den i nul, men den kan også risikere at gå i minus ½ mio. t CO2 om året.
Den måde, data er præsenteret på, er endda i konflikt med den måde, forskerne mener man kan bruge deres data på.
Derfor kan Alternativet selvfølgelig ikke støtte L 68.
Hvis der skal forhandles en tillægspakke, er Alternativet klar med en masse bud på, hvordan vi kan skabe kompenserende virkemidler.
Det indgår vi selvfølgelig gerne i en forhandling om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Jeg er helt enig i det her med, at fosfor er fuldstændig overset i den behandling, lovforslaget her har fået, og det samme med pesticider, især stråforkortere, det her med øgede mængder af zink og kobber ved en tilladelse til at have flere svin.
Listen bliver jo længere og længere, og så er der så er hele klimaspørgsmålet.
Jeg er også ny i Folketinget.
Jeg undres nogle gange over, at behandlingen af ting skal gå meget hurtigt for ligesom at blive gjort færdig, så man kan have de der 4 måneders sommerferie, som så er velfortjent, selvfølgelig, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvor lang tid vi egentlig skulle have, hvis vi ligesom skulle til bunds i det her, inden vi tog en tredje behandling i Folketingssalen, om hr. Christian Poll har sådan en vurdering af, hvor mange måneder vi skulle have til at gøre det her arbejde ordentligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Mange tak, og tak for talen.
Den situation, vi står i, er jo i virkeligheden en ulykkelig situation, for det er altid med til at undergrave tilliden til folkestyret og til Folketinget i det hele taget, når vi alle sammen bliver vildledt, både Folketing og befolkning.
Men når det så er sket og der endda er givet talrige muligheder for at få rettet op på tingene, at få sandheden frem, at få det retvisende billede og det retvisende grundlag for en lovpakke, og når der ikke bliver rettet op på det og chancen forspildes, så må det jo have konsekvenser.
Der vil jeg gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti tilsyneladende er det eneste parti i blå blok, som mener, at det ikke er okay at vildlede Folketinget.
Det synes jeg skaber håb, trods alt.
Jeg synes, det er lidt underligt, at man i dag vælger at stemme det her lovforslag igennem.
Man har hele tiden stået fast på, at miljøet skulle gå i nul som følge af landbrugspakken, og jeg vil gerne spørge, om det, man gerne vil forhandle i den her miljøpakke, er noget, der kommer meget tæt på at kompensere for de negative konsekvenser, så miljøet trods alt kommer til at gå i nul.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Altså, der må jeg være helt ærlig og sige, at vi jo ikke sidder i en situation, hvor vi kan stille ultimative krav i forhold til forhandlinger om en tillægsaftale.
Jeg ved godt, der er mange, der siger: Jamen hvorfor stemmer Det Konservative Folkeparti så ikke nej til landbrugspakken og kræver tillægsinitiativer, før man går med til selve landbrugspakken?
Og det ville da også helt sikkert stille os i en bedre forhandlingssituation, det er der ingen tvivl om.
Men det ville altså have den omkostning, at det ville gå ud over landbruget, at det ville gå ud over alle de her familier, der sidder rundtomkring og har brug for den her håndsrækning, og som har haft en helt berettiget forventning til det og vil føle sig berettiget svigtet af det politiske system, hvis den her diskussion, det her skænderi, skulle gå ud over dem og de blev frataget de ting, som er blevet lovet herindefra.
Derfor mener vi ikke, at vi kan tillade os at stoppe landbrugspakken.
Det synes vi simpelt hen ikke vi kan være bekendt over for landbruget.
Så jeg må bare sige, at vi selvfølgelig går efter så meget kvælstofreduktion som muligt, men jeg kan ikke sætte tal på, for det afhænger af, hvad andre partier vil være med til.
Og det skal selvfølgelig også være omkostningseffektivt.
Vi vil ikke være med til at kaste penge ud ad vinduet, det er også klart.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Gør det ikke noget indtryk?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Det gør et meget stort indtryk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Den her proces startede for 10 dage siden med, at nogle forskere – lidt usædvanligt i hvert fald med hensyn til sprogbrug og omfang, fordi deres kritik var så ligefrem – sagde: Vi kan ikke stå på mål for den måde, vores tal er blevet brugt på; det kan vores faglighed ikke holde til.
De udtrykte den her kritik, som jo så har fået det hele til at rulle.
For vi blev jo enige om, at det, der hedder baseline, ikke er et initiativ i pakken.
Men ministeren bliver ved med at holde fast i det, og det er jo derfor, vi har udtrykt mistillid.
Det er derfor, regeringens støtteparti har udtrykt mistillid.
Kan ministeren ikke følge os og De Konservative ovre i blå blok i, at vi ikke har kunnet se os selv i det her forløb?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jamen jeg har jo lyttet til den kritik, der har været, og som især går på spørgsmålet om, hvor man skal indplacere baselineeffekten fra 2013, 2014 og 2015 i forhold til det samlede forløb.
Jeg har også noteret mig, at forskerne bag baselinerapporten er enige om, hvor vi lander i 2021.
Jeg har noteret mig, at der har været kritik af den måde at gøre tingene op på.
Det gør det ikke til forkerte tal.
Det gør det heller ikke til, at det ikke er lagt frem, at forudsætningerne ikke klart er fremgået, at det ikke er blevet diskuteret, sendt over til Folketinget, drøftet, lagt på hjemmeside osv.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-25:
Det gør i hvert fald indtryk på mig, at der, når man sidder med syv forskere, som er blevet inviteret af både rød og blå blok, og de bliver spurgt, hvem af dem der vil forsvare den metode, der har været, så er rungende tavshed.
Det gør indtryk, for det handler jo om mere end vores arbejde herinde.
Det handler jo også om forskernes uafhængighed og integritet.
Det handler om, at vi som Folketing kan stole på det, der kommer fra regeringen, fra ministrene.
Det handler om en proces, der har været så forhastet, at udvalget må udtale kritik, og meget, meget mere.
Det er jo derfor, et flertal i Folketinget ikke længere nærer tillid til ministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Men jeg er simpelt hen uenig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at det har alle de konsekvenser.
Der har været kritik af den metode, hvormed vi har opgjort baselineeffekten for 2013, 2014 og 2015, og den har jeg noteret mig.
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
Kan ministeren nævne et fortilfælde, hvor en minister er blevet siddende i stolen, efter at Folketinget har udtrykt sin mistillid til ministeren?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Altså, nu er jeg ikke bekendt med, at der er truffet en sådan beslutning i Folketinget, og som sagt vil jeg altid følge de politiske beslutninger, der bliver taget i Folketinget.
Det siger sig selv.
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
Jeg kan jo fortælle ministeren, at det er sket ganske mange gange, at der er blevet udtrykt mistillid, men det er faktisk aldrig sket, at man skulle herned og stemme en minister ud, fordi der har været en respekt for folkestyret og for nogle af de uskrevne regler.
Så jeg vil bare spørge, om ministeren vil være stolt af at være den første, som ikke er statsminister, der skriver sig ind i danmarkshistorien, ved at skulle herned og stemmes ud af Folketinget.
Eller er det tværtimod noget, man ikke skal være stolt af, fordi man ikke respekterer alle de uskrevne regler og er med på den respekt, vi har for hinanden herinde, hvor vi ikke behøver at ydmyge hinanden på den måde?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
I dag er jeg stolt over, at vi tredjebehandler lovforslag L 68, som kommer til at betyde rigtig meget, og som er helt afgørende for, at vi nu sætter gang i et paradigmeskifte i den måde, vi regulerer miljøet på i Danmark.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Jeg har ikke flere spørgsmål i den her sag, men jeg har en enkelt bemærkning.
Vi har haft et meget, meget langt forløb og en meget, meget lang proces omkring denne landbrugspakke.
For mig har det været en meget, meget lang kamp for at få sandheden frem og få noget ærlighed omkring, hvad den her landbrugspakke vil betyde for vores natur, for vores miljø og for vores drikkevand.
Og jeg synes, det er så utrolig trist, at vi lige nu står i en situation, hvor Folketinget stadig væk ikke har fået retvisende oplysninger og et flertal umuligt længere kan have tillid til ministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Der er hele vejen igennem givet retvisende oplysninger.
Tallene er lagt åbent frem, og jeg har forklaret, hvordan vi har gjort tallene op.
Alle forudsætninger har været kendt, så sandheden har været fremme hele vejen igennem det her forløb.
Jeg vil altid følge de beslutninger, der bliver truffet i Folketinget.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg synes, vi står i en historisk situation – det må det vel være.
Vi har lige været igennem en lang ordførerrække; et flertal af partierne i Folketinget har fra Folketingets talerstol udtalt deres mistillid til miljø- og fødevareministeren; og ministeren går på talerstolen, som om intet var hændt, og taler om fremadrettede tabeller med stjerner og fodnoter.
Jeg er nødt til at spørge ministeren: Hvordan kan ministeren vælge at blive siddende med den mistillid, der er udtalt?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Okay, men lad mig så spørge: Skal den miljøpakke, I gerne vil have, komme så tæt, som den overhovedet kan komme, på at bringe de her negative konsekvenser af landbrugspakken i nul, sådan at den her landbrugspakke, der lige nu vil medføre 8.000 ekstra tons udledning i løbet af de næste 4 år, trods alt vil blive kompenseret, så det ikke får de her alvorlige konsekvenser?
Jeg vil lige sige, at det her med en miljømæssig katastrofe jo ikke er noget, Enhedslisten har fundet på.
Det var sådan set en forsker på forskerhøringen, der var bekymret for, at det var det scenario, vi imødeså.
Det er bare lige for at være sikker på, at vi taler om det samme.
Så vil Det Konservative Folkeparti orientere sig bredt i Folketinget i forhold til at sikre flertal for en miljøpakke, der kan komme så tæt som overhovedet muligt på at bringe det her miljøregnskab i nul?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Jeg hørte kun én forsker gå så vidt som til at bruge de der store ord om, at det var en miljømæssig katastrofe, og der var andre, der sagde, at i hvert fald i forhold til kvælstofregnskabet, som er det, vi har talt mest om, var det stort set ikke noget, man kunne måle.
Så jeg synes ikke, man kan sige, at det er en miljømæssig katastrofe, der nu bliver stemt igennem.
Var det det, ville vi heller ikke stemme for.
Vi vil gerne have det ned så tæt på nul som muligt, men der er nogle begrænsninger.
For det første er der nogle ting, som det ikke er fysisk muligt at gøre.
Altså, det vil nok være begrænset, hvor meget vi kan sætte i gang i 2016.
Og der er selvfølgelig også nogle økonomiske restriktioner.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Når vi nu diskuterer landbrugspakken her, har vi jo forsøgt at spørge både Dansk Folkeparti og Venstre, om de kan garantere, at det ikke bliver dyrere for danskerne i forhold til at skulle betale for drikkevandet som konsekvens af den her pakke.
Dansk Folkeparti har givet en garanti: Ja, det kan de godt garantere det ikke gør.
Venstre vil ikke give den garanti.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Det kommer meget an på, hvilken dansker man er.
Er man landmand, vil jeg umiddelbart mene, at det nok bliver billigere at være dansker.
Men i forhold til vandregningen: Nej, det kan jeg ikke garantere.
Jeg kan ikke garantere, at der ikke kommer en regning på vand.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Tak for det klare svar – det kunne jeg ikke få ud af Venstre.
Jeg kunne få en garanti af Dansk Folkeparti om, at det ikke blev dyrere, ikke bare for landmændene, men sådan set også for forbrugerne.
Det er jo sådan set det modsatte svar, jeg nu får, af Konservative.
Jeg ved godt, at der er forvirring i blå blok, men der er øjensynlig også meget stor uklarhed i blå blok om, hvor vidt det her bliver fordyrende for forbrugerne i forhold til at betale for drikkevandet.
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti har givet mig en garanti for, at det gør det ikke.
Konservative siger nu, at det kan man ikke love at det ikke gør.
Det er vel det, man kalder uklarhed i den her sag.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Altså, det er en overfortolkning, er jeg nødt til at sige, for man kan ikke slutte, at fordi den ene part ikke vil give en garanti og den anden part vil give en garanti, at så er det nødvendigvis modsatrettede udviklinger, vi taler om.
Jeg mener bare ikke, at jeg har nok magt over implementeringen af den her pakke til, at jeg kan garantere noget, eller har nok magt over de usikkerheder, der måtte være tilknyttet.
Men jeg står ikke og siger, at det nødvendigvis gør det, altså at det bliver dyrere for vandet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-25:
Jeg har egentlig kun taget ordet for at rose ordføreren og ordførerens parti og ordførerens partiformand for at stå fast i den her sag.
For man kan være uenig om rigtig meget politisk, og Enhedslisten er jo også uenig i det rigtige i, at man f.eks. vedtager den her pakke i dag.
Men det er så afgørende, at vi her i Folketinget og i forhold til offentligheden får retvisende oplysninger fra en regering.
Vi har jo i Enhedslisten selv prøvet at stå i den situation, som Det Konservative Folkeparti står i i dag, altså at være i et, om jeg så må sige, sammenstød med den regering, man selv støtter, fordi der var blevet givet misvisende oplysninger til Folketinget.
Men det er ikke desto mindre en uhyre vigtig opgave for os i Folketinget, uanset hvilken regering der sidder, at sikre, at ordentligheden er til stede, sikre, at Folketinget og folkestyret rent faktisk kan fungere.
Og det er egentlig bare min kommentar i dag, nemlig at jeg synes, at det er beundringsværdigt, at Det Konservative Folkeparti holder fast.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-25:
Jeg deler den opfattelse.
Jeg ser det ikke som en mulighed, at man skulle acceptere, at en minister ikke vil lægge retvisende oplysninger frem om konsekvenserne af en politisk beslutning.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan man skulle kunne acceptere det som Folketing.
Og der kan man ikke skele til, om det er en af ens venner, eller om det er en af ens modstandere.
Der bør man holde fast i princippet om, at der skal lægges retvisende oplysninger frem.
Jeg måtte næsten google mig frem til, at Enhedslisten engang har væltet Morten Bødskov som minister, og jeg minder bare lige om, hvor hurtigt det gik, hvor lidt man egentlig husker det i dag, og hvor hurtigt man kom videre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-25:
Jeg havde ikke tænkt mig at gå på talerstolen som privatist, men jeg synes, at det er en meget alvorlig situation, vi står i.
Vi har en landbrugsminister, der har et flertal i Folketinget imod sig, og vi har ikke tillid til ministeren, og alligevel skal Folketinget behandle en landbrugspakke, som selv samme minister har fremlagt forkerte tal som grundlag for.
Det synes jeg er grotesk.
Der er pyntet på regnskabet, og landbrugspakken er blevet gjort grønnere, end fakta faktisk er.
I tirsdags afholdt Folketinget en høring om landbrugspakken.
Hele syv eksperter deltog i høringen.
Alligevel fremlægger nu selv samme minister så en landbrugspakke i Folketinget til tredje behandling på baggrund af selv samme forkerte tal og på trods af mistillid mod sig.
Jeg kan altså slet ikke finde ord for, hvor alvorlig og grotesk en situation det er, ikke kun for vandmiljøet, men også for vores demokratiske institutioner.
Demokratiet bygger på tillid, åbenhed og ærlighed, og alt det er sat under pres i dag.
Blå blok stemmer det igennem med henvisning til efterfølgende forhandlinger, møderække eller rundkredspædagogik i Statsministeriet.
Det er jo absurd.
Her vil jeg godt tillade mig at citere en tidligere statsminister:
»Det er som om, at indlæring af faglige færdigheder er blevet nedprioriteret til fordel for at sidde i rundkreds og spørge: ”Hvad synes du selv?”
Det kan være udmærket at sidde i rundkreds og diskutere og føre en samtale med hinanden.
Men den første forudsætning for at føre en meningsfyldt samtale er altså, at man ved, hvad man snakker om.
Hvis ukvalificerede meninger bliver lige så gangbare som kvalificeret viden, så ender det alt sammen i tomhed og dumhed.
« Jeg er for en gangs skyld enig med tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen om det her, for tallene ændrer sig jo ikke, selv om der lige nu er rundkredspædagogik ovre i Statsministeriet.
Det må være faglighed, vi baserer vores tal på, og det ændrer en møderække ikke på.
Derfor vil jeg på det kraftigste opfordre Folketinget til at stemme landbrugspakken ned, ikke kun for vandmiljøet skyld, naturens skyld, men så sandelig også for demokratiets skyld.
Tak for ordet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Tak for det, og herfra også tak for sympatien i forhold til hensigten med beslutningsforslaget.
Når ordføreren siger, at hun er mindst lige så ærgerlig over det som fru Stine Brix, har jeg bare lyst til at spørge: Jamen hvorfor kaster ordføreren sig så ikke bare ud i det?
Hvorfor er ordføreren ikke med på vores forslag om, at vi allerede nu går foran i Danmark og flytter koden til f.eks. det kapitel, som ordføreren selv nævnte tidligere?
Hvorfor vente?
Hvorfor gør vi det ikke bare nu?
Jane Heitmann (V), 2016-02-25:
Som jeg også gav udtryk for, synes jeg ikke, det er en god idé, at vi afviger fra WHO's klassifikationssystem.
Det følger vi i alle henseender i det danske sundhedsvæsen.
Det synes jeg er et rigtig godt princip, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Jeg synes ikke, at vi skal stille de transkønnede ringere, end vi stiller andre i det danske sundhedsvæsen.
Og det mener jeg faktisk vi vil gøre, hvis vi vælger at flytte transkønnethed til en anden kategori.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-02-25:
Men det vil jeg sådan set gerne bede ordføreren uddybe, for jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, som ordføreren taler om er ringere.
Behandlingsmæssigt har vi jo, kan man sige, stadig væk et tilbud om behandling, men kategorien hedder noget andet.
Hvordan er det lige præcis, at vi stiller transpersonerne ringere ved at flytte dem til et andet kapitel, f.eks. det pågældende kapitel 24?
Jane Heitmann (V), 2016-02-25:
Jamen det med at flytte det til kapitel 24 er jo det, der ligger i den nye ICD-11.
Vi bakker fuldt og helt op om, at den mulighed er der, og det gav jeg også udtryk for.
Men hvis vi på nuværende tidspunkt går enegang, i forhold til hvordan vi diagnoseklassificerer, så mener jeg faktisk, at man i forhold til f.eks. forskning og de transkønnedes muligheder for at tage til udlandet og få behandling, som er – hvad skal man sige – enslydende med det, der ligger i diagnosekoden, sætter en del af patientsikkerheden over styr, og det synes jeg ikke vi skal gøre.
Jamen jeg tror faktisk, jeg er mindst lige så ærgerlig, som Enhedslistens ordfører her giver udtryk for at være.
Jeg sagde også i min ordførertale, at jeg faktisk synes, vi skal invitere LGBT Danmark ind til Sundheds- og Ældreudvalget.
Det er helt ny viden for mig, at der tilsyneladende, sådan som ordføreren giver udtryk for her, er tegn i sol, måne og stjerner på, at det bliver udskudt igen.
Og jeg vil meget, meget gerne blive klogere på, hvad det er for noget viden, LGBT Danmark har, som jeg desværre ikke har.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-02-25:
Tak for det.
Forslaget her har det meget positive formål, at transkønnede personer ikke skal være kodet under psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser.
Og jeg er meget enig i det helt urimelige i, at transkønnede personer opfattes som syge eller sindslidende.
Derudover lader det også til, at flere udsættes for en urimelig behandling i forbindelse med udredning.
Disse forhold ser Liberal Alliance gerne ændret.
Der skal være plads til alle typer af mennesker i det her land.
Hvis man føler sig som et andet køn end det, man er født som, skal der være mulighed for, at man kan ændre dette køn uden at blive udsat for nedværdigende psykiatriske samtaler.
Og det er ikke rimeligt, at transkønnede personer er klassificeret i kapitel 5 om psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser.
Der er derfor behov for at revurdere såvel kodning som retningslinjer for udredning af transkønnede personer.
Men at der er brug for både kodning, udredning og diagnose, er der ikke nogen tvivl om.
Som ved alle andre behandlinger er både udredning og diagnose påkrævet, i hvert fald så længe man ønsker, at det offentlige skal betale.
Liberal Alliance støtter det overordnede formål i forslaget, som er at ændre kodningen, så transkønnede personer ikke kategoriseres som sindslidende.
Men desværre er der nogen uklarhed i beslutningsforslagets nuværende formulering, idet der står, at transseksualisme skal fjernes fra klassifikationssystemet.
Og som vi allerede har hørt flere gange i dag, er det ikke muligt at fjerne hverken transkønnede eller andre fra klassifikationssystemet, hvis sundhedssystemet fortsat skal kunne tilbyde behandling.
Man kan derimod ændre koden, og jeg ser frem til et konstruktivt og positivt udvalgsarbejde om, hvilken kodning der vil være mulig og hensigtsmæssig og samtidig hverken stigmatiserende eller diskriminerende for transkønnede.
Og i det arbejde vil jeg foreslå at vi også ser på retningslinjerne for udredning for at se, om de eventuelt skulle ændres.