runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Det ved jeg ikke præcist, men der er en optælling i gang ude i de kommuner – jeg tror, det er i omkring en tredjedel af landets kommuner – som har indført sociale klausuler, og i Aalborg, min hjemby, er det en del af valgkampen, ved jeg.
I de kommuner, bl.a. Aarhus, ved jeg, at de har set en signifikant stor stigning.
Men nu, hvor jeg har ordet, vil jeg gerne sige til hr. Peter Juhl jensen, der jo har denne besættelse af ordet »kan« i lovteksten, at det jo betyder, at det kan være et eksempel på, hvordan man kan bruge sociale klausuler.
Du er jo også som institution velkommen til ikke overhovedet at give nogen forklaring, fordi du ønsker både at have sociale klausuler og en partnerskabsaftale.
Det er jo fuldstændig op til dig selv at afgøre.
Så det ord giver det ingen mening at Venstre og Konservatives ordførere bliver ved med at hænge sig i.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg har et ganske kort spørgsmål, og jeg forventer også at få et meget præcist svar: Hvor mange flere praktikpladser kommer den her lov til at medføre?
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Nå, så fik vi altså sådan et svar på, at det kunne man ikke alligevel, og at det er et enten-eller, og så er vi sådan set tilbage ved udgangspunktet igen.
Lad os så tage fat på hele spørgsmålet om, hvorvidt sociale klausuler virker.
I Roskilde har man med et anlægsbudget på 164 mio. kr., altså en brøkdel af det, etableret 101 praktikpladser.
Så er mit spørgsmål til SF's ordfører: Hvad virker bedst, tvang via sociale klausuler eller partnerskabsaftaler, hvor man får alle med?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Der er jo netop ikke nogen tvang, fordi hvis man alle steder i landet havde fantastiske lokale partnerskabsaftaler, stod vi jo ikke med det problem, at 5.000 unge manglede en praktikplads.
Så jeg kan ikke forstå, når fru Lene Espersen siger, at der er nogle fantastiske aftaler rundtomkring, hvorfor man så ikke bare har dem i alle kommuner.
Det ville jeg jo synes var fantastisk.
Vi har bare set, at der ikke er de frivillige aftaler rundtomkring, men vi indfører ikke tvang.
Vi siger bare, at når vi bruger skatteydernes penge fornuftigt på at bygge ting f.eks., skal der selvfølgelig også løftes et samfundsansvar samtidig med.
Det betyder sikkert noget for dem, der får de praktikpladser.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Jeg vil nu sige til fru Merete Riisager, at det jo ikke kun er Enhedslisten, der vinder i dag – det er sådan set også landets lærlinge og landets folkeskoleelever, som forhåbentlig søger ind på en erhvervsuddannelse.
Noget af det, som vi i Enhedslisten tror kunne gøre en stor forskel og skabe flere praktikpladser, ville være, hvis man i arbejdsgivernes uddannelsesbidrag sikrede, at de virksomheder, som rent faktisk løfter deres ansvar, tager opgaven på sig, betaler lidt mindre, mens de virksomheder, som ikke vil løfte uddannelsesansvaret, betaler lidt mere til arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, som jo finansierer skolepraktiklønnen, altså den praktik, som lærlingene jo skal ud i, hvis de ikke kan få en rigtig praktikplads.
Så jeg tror, at hvis virksomhederne kan mærke på bundlinjen – det må være et sprog, Liberal Alliance kan forstå – at det betaler sig at have en lærling, så opretter de også praktikpladsen.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Enhedslisten vinder, alle andre taber.
Vi får dårlige uddannelser, når de unge kommer ud i virksomheder, som ikke ønsker at være uddannelsessteder.
Vi får mere bureaukrati, vi får et højere offentligt forbrug.
Men kredit til Enhedslisten for rent faktisk at få indflydelse på regeringen, for det er der nogle der tror at Enhedslisten ikke har.
Det har Enhedslisten.
Så jeg regner ikke med at få
nogen, hvad skal man sige, indrømmelser fra Enhedslistens side i dag, men når nu ordføreren siger, at det her forslag ikke løser praktikpladsudfordringen, hvad gør vi så?
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Som jeg også sagde til Venstres ordfører, har jeg desværre ikke et præcist tal, men jeg synes, at det er ret logisk, at når der bliver stillet krav til at byde på en opgave, altså at man skal have lærlinge, vil det skabe flere praktikpladser.
Jeg vil da også gerne lige sige, at alle de andre initiativer, man har prøvet her fra Christiansborgs side, for at skabe flere praktikpladser, jo ikke har virket.
Vi har prøvet med konsulenter, vi har prøvet med oplysningskampagner, vi har prøvet med bonusordninger, vi har jo været i gang med så mange forskellige initiativer, som ikke har virket, så jeg rent faktisk mener, at vi har det med de sociale klausuler tilbage at prøve af.
Så er det helt rigtigt, at det her lovforslag selvfølgelig er underlagt nogle EU-udbudsregler, og jeg kunne da godt lave en god tilføjelse til det her forslag, som var, at det skulle det ikke være.
I Enhedslisten kunne vi godt tænke os, at EU ikke skulle bestemme, hvor mange lærlinge man kan ansætte.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jeg har to korte spørgsmål til ordføreren.
Når fru Rosa Lund ikke kan komme med noget som helst tal for, om det her overhovedet virker, når fru Rosa Lund kan stå her og påstå fra talerstolen, at det kommer til at skabe flere praktikpladser i Danmark, hvor har fru Rosa Lund så den viden fra, hvad er det for evidensbaseret materiale, vi har her i Folketingssalen, der gør, at man kan sige: Det her er hundrede procent det, der virker?
Det er punkt 1. Som opfølgning på det vil jeg spørge, om fru Rosa Lund kan bekræfte, at det også kan være udenlandske elever, der får de praktikpladser, der bliver etableret med det her lovforslag, og ikke danske, så det danske praktikpladsproblem dermed ikke bliver løst med lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Nu er det desværre, vil jeg sige, ikke Enhedslisten, der skal sidde og bedømme, hvilke forklaringer der er gode nok til, at man ikke kan have lærlinge.
Det job kunne jeg ellers godt ønske mig.
Men jeg vil da sige, at en partnerskabsaftale er en god undskyldning for at omgå den sociale klausul.
Så der er altså en mulighed.
Det er sådan, vi læser lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Der er hvert fald ikke nogen evidens, der taler for, at det her giver flere praktikpladser.
Tværtimod kan vi se, at der, hvor man bruger de lokale partnerskaber, kaster det betydelig flere praktikpladser af sig.
Så til hele diskussionen om det lille ord kan: Der står nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, at partnerskaber kan være en forudsætning for, at man ikke skal forklare sig nogen steder.
Regeringspartiernes ordførere har vævet rundt i, om det »kan« skal være et »skal«, eller om det er et »skal«, der kan være et »kan«, osv. Kan ordføreren for Enhedslisten, der har været med til at forhandle det her, bidrage til at bringe lidt kendsgerninger ind i billedet, så vi kan få at vide: Hvis man nu har en partnerskabsaftale, er det så ensbetydende med, at man ikke skal forklare sig, som nogle ordførere fra regeringspartierne hævder, eller er der tale om et »skal« lige meget hvad, som andre hævder?
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Nej, jeg kan desværre ikke sætte tal på, hvor mange praktikpladser det her kommer til at skabe.
Jeg ville ønske, at man, da Venstre og Dansk Folkeparti og Konservative havde magten, havde turdet stille krav til virksomhederne, så vi nu havde nogle erfaringer at bygge på, så vi rent faktisk kunne sige, hvor mange praktikpladser det her vil skabe.
Men jeg kan desværre ikke sætte et præcist tal på.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg vil gerne rose ordføreren for at formulere sig så klart.
Det har været lidt et problem med regeringsordførerne, men nu kan jeg forstå, at forslaget her er vokset i ordførerens baghave, og det er jo altid rart, når man kommer igennem med sin politik.
Jeg regner ikke med, at Enhedslisten går ind i en aftale, uden at man ved, hvad man får ud af det, så kan ordføreren fortælle mig her i dag, hvor mange ekstra praktikpladser til unge danskere det her kommer til at betyde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Der er jo på ingen måde nogen tvang i det her.
Der er en klausul om, at hvis man som virksomhed vil have en bestemt byggeopgave, skal man tage en lærling.
Hvis man ikke har lyst til at tage en lærling, kan man jo tage udbuddet lige ved siden af og bygge der i stedet for.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
I nogle situationer hører vi jo i dag, at problemet, der er for virksomhederne, sådan set er, at de ikke kan skaffe den faglærte arbejdskraft, de har brug for.
Det kan være grunden til, at nogle vælger at flytte.
Derfor handler det her lovforslag om, at man som virksomhed er med til at tage ansvar for at uddanne de mennesker, som man selv har brug for lige om et øjeblik.
Det er også derfor, at der intet er i det her lovforslag, der går imod partnerskabsaftalerne, tværtimod.
Og jeg vil gerne igen skære det ud i pap: Hvis man i forvejen laver lokale partnerskabsaftaler og ad den vej har praktikpladser, behøver man ikke at lave sociale klausuler.
Så der er ikke noget modsætningsforhold, tværtimod fungerer det faktisk rigtig godt sammen.
Så spørger hr. Peter Juel Jensen om, hvor mange praktikpladser det vil give.
Vi følger jo ikke med i det.
Det er jo ikke sådan, at erhvervsskoler skal skrive ind til ministeriet og spørge, om de må bygge noget, og VUC'er og gymnasier skal kun spørge, hvis det er for over 60 mio. kr.
Så vi kan selvfølgelig ikke sige noget om antallet, medmindre Venstre gerne vil have, at de skal til at spørge om lov, sådan at vi ved, hvor meget de vil bygge for.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jamen så er det jo i bund og grund en bemyndigelseslov, for det er umuligt for nogen at vide, hvordan man vil tolke det i ministeriet, altså om det bliver et »kan« eller et »skal«, om man lever op til tingene, eller om man ikke gør det.
Det har vi så fået klarlagt nu.
Så har jeg to yderligere spørgsmål.
Det første er: Hvor mange konkrete praktikpladser kommer den her lov til at give fremadrettet?
For når man sætter en lovgivning i søen, hvor man gambler med hele partnerskabstanken, må man jo have gjort sig klart, at man vil få en større gevinst ud af det her end af partnerskaberne.
Så det første spørgsmål er: Hvor mange flere praktikpladser kommer det her konkret til at give?
Så sagde ordføreren, at det kun gælder for byggerier af over ½ års varighed og til en værdi på over 10 mio. kr.
Det vil typisk være, hvis man bygger en ny fløj på en skole.
Sådan noget går i EU-licitation.
Kommer de her krav til også at gælde for udenlandske virksomheder, som vinder en byggeopgave på dansk grund?
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Det er derfor, det er skrevet ind i lovforslaget, at det kun er for de relevante udbud.
Det vil sige, at der altså er tale om udbud af over ½ års varighed eller på 10 mio. kr., og hvis man, og det er svaret på det andet spørgsmål, gør andre ting, som skaffer praktikpladser, er det jo en god forklaring.
Det er derfor, at det hedder følg eller forklar-princippet.
Der er svaret og en af de gode grunde, der kan være til, at man ikke laver sociale klausuler, at man i forvejen har partnerskabsaftaler og ad den vej finder praktikpladser.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg kunne høre, at ordføreren her til sidst selv står og ikke er glad for det lovforslag, der er fremsat, i og med at ordføreren siger på den ene side og på den anden side – der er så selvfølgelig den radikale vej, nemlig lige midt imellem.
Nu var ordføreren så venlig at eksercere mig rundt i bemærkningerne til lovforslaget, og der blev endda læst højt for mig.
Derfor vil jeg nu vise ordføreren den store ære at give igen og læse højt for ordføreren.
Der står: »Har ordregiver indgået en frivillig partnerskabsaftale med henblik på at skaffe praktikpladser inden for det eller de områder, som er relevante for den konkrete kontakt, kan det også være en forklaring på, hvorfor ordregiver ikke anvender en social klausul.«
Der står jo »kan« og ikke »skal«.
Så når ordføreren påstod, at jeg ikke havde læst lovforslaget, kan ordføreren så ikke hjælpe mig, for jeg synes, at det er lidt svært at forstå, når ministeren skriver »kan« og ordføreren, som er en del af de regeringsbærende partier, siger »skal«.
Er en frivillig partnerskabsaftale ensbetydende med, at man ikke skal forklare noget som helst?
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Nu lagde den radikale ordfører lidt ordene i munden på Enhedslisten, men jeg er da glad for, at vores politik går så klart igennem, at det fremgår helt tydeligt, at vi mener, at det her lovforslag måske er en lille smule svagt.
Vil den radikale ordfører ikke give mig ret i, at hvis man sagde, at selvejende uddannelsesinstitutioner skal bruge sociale klausuler, altså ikke noget med følg- eller forklar-princippet, men at der skal bruges sociale klausuler, så ville det give flere praktikpladser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Der er faktisk et meget bredt flertal for det her lovforslag i Folketinget.
Det er jeg glad for, for det betyder, at både højrefløj og venstrefløj og midterpartier tager det her seriøst og mener, at vi ud over den frivillige vej skal gå ind også politisk og tage ansvar, og at vi skal turde stille krav, når det handler om skattekroner, der bliver bygget for.
Jeg tror på, at en økonomisk krise har en indflydelse.
Det ved vi.
Og det er også derfor, vi har lavet praktikcentre, det er derfor, vi har lavet en række forskellige ting.
Det her er en ud af mange, og jeg tror, det er vigtigt.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jamen så er jeg lidt lost, for så må der være en splittelse internt blandt regeringspartierne, for de to andre kolleger til ordføreren mente, at »kan« betyder »skal«, og nu mener ordføreren, at et »kan« er et »kan«.
Man kan godt forstå, at det er lidt svært at samle flertal i Folketinget for det her lovforslag, når ikke engang regeringspartierne er enige med sig selv.
Jeg vil gerne lige høre ordføreren, om ordføreren er af den overbevisning, at en økonomisk krise har en indflydelse på antallet af praktikpladser her i landet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-10-22:
Når der står »kan«, betyder det »kan«.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Der står »kan« i loven.
Nu må ordføreren hjælpe os lidt på vej.
Er det et »skal«, eller er det et »kan«?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Vi står på en brændende platform, hvor der i dag er over 5.000 unge, der ikke kan finde en praktikplads i en virksomhed eller som skolepraktik.
I SF er vi meget optaget af at løse praktikpladsproblemerne sammen med de andre regeringspartier.
Problemerne udgør en stor del af årsagen til, at så mange unge ikke gennemfører deres erhvervsuddannelse.
For at kunne få flere igennem er det helt afgørende, at de kan få en praktikplads.
Vi er i gang med at rette op på udviklingen.
Men reformen gør det ikke alene, og de hidtidige tiltag skal suppleres.
Det er det, vi gør med det her lovforslag.
Hvis vi ikke gør noget for at vende det nuværende billede, kommer vi nemlig til at mangle i titusindvis af faglærte i fremtiden, og Danmark har brug for dygtige faglærte.
Et element i finanslovsaftalen for 2013, som regeringen indgik med Enhedslisten, var en styrket indsats for at sikre flere praktikpladser ved offentligt udbud, og regeringen har som opfølgning besluttet, at statslige ordregivere skal følge det såkaldte følg eller forklar-princip, som vi har diskuteret i salen i dag.
I SF er vi glade for indførelsen af det princip, som betyder, at ordregiverne enten skal anvende sociale klausuler om uddannelse eller praktikaftaler eller forklare, hvorfor de ikke gør det.
Det glæder mig også at kunne konstatere, at mange kommuner på eget initiativ har indført krav om sociale klausuler.
De sociale klausuler virker nemlig.
Men de resultater, vi har set indtil nu, er ikke tilstrækkelige.
Vi må gøre mere, og vi kan se, at nogle frivillige ordninger ikke kan levere varen.
Det er selvfølgelig frivilligt, om de vil det.
Derfor mener vi i SF, at det er helt rimeligt at udvide følg eller forklar-princippet til også at gælde for en række uddannelsesinstitutioner.
Med lovforslaget forpligtes institutionerne til at anvende klausuler i forbindelse med alle relevante udbud eller forklare, hvorfor de ikke gør det.
Vi skal have lærlinge, når det offentlige sætter gang i projekter for skatteydernes penge.
Det er nødvendigt, at der bliver uddannet nye generationer af dygtige håndværkere.
SF kan selvfølgelig derfor støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2013-10-22:
I Dansk Folkeparti er vi meget bekymrede over, at der mangler så mange praktikpladser til unge mennesker, som er i gang med en erhvervsuddannelse.
Det bremser dem i deres uddannelse, og det giver på lang sigt Danmark et problem, fordi vi måske kommer til at mangle folk med en faglig uddannelse.
Derfor vil vi gerne være med til at rette op på det.
Vi tror ikke på, at sociale klausuler for uddannelsesinstitutionerne er et vidundermiddel, som kan løse problemet med mangel på praktikpladser, i hvert fald ikke endegyldigt, men vi tror, at det på denne måde måske kan tilvejebringe nogle ekstra praktikpladser, og derfor synes vi, det er værd at støtte det forslag, der er blevet fremlagt i dag.
Dansk Folkeparti ser derfor positivt på lovforslaget.
Vi noterer samtidig, at regeringen er villig til at bruge meget barske metoder over for uddannelsesinstitutionerne, hvis de ikke lever op til aftalen om at følge eller forklare i forbindelse med sociale klausuler.
Det er tilskudsmæssige sanktioner, som man vil bruge, hvis de ikke følger reglerne.
Her synes jeg endnu en gang at vi skal notere os, at man altså bruger taxametersystemet til noget helt andet end en almindelig finansiering af uddannelsessystemet, altså at man begynder at stille nogle specifikke krav.
Man kunne måske bruge den form for sanktioner på andre områder, f.eks. til at nedbringe fravær eller højne kvalitet i uddannelserne i stedet for blot til at kontrollere, om folk overholder en aftale om sociale klausuler.
Det er ikke en diskussion, vi skal have her i dag, men jeg synes blot, det er værd at gøre ordførerne opmærksom på, altså at vi her har en alternativ brug af taxametersystemet.
Men til dagens forslag vil vi fra Dansk Folkepartis side sige, at vi ønsker at hjælpe til der, hvor det er muligt, for at løse problemet med mangel på praktikpladser, og derfor ser vi positivt på lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at vi i Det Radikale Venstre er fuldstændig klar over, at Enhedslisten gerne ville være gået længere end det her.
Det her lovforslag er jo et udtryk for et forsøg på at finde balancen mellem, at vi på den ene side gerne vil have flere praktikpladser, men at vi i Det Radikale Venstre på den anden side også er meget optaget af, at det skal være på en hensigtsmæssig måde for virksomhederne.
Det er derfor, vi har gjort så meget ud af at skrive ind, at det kun skal være for de relevante udbud, og at der stadig er fleksibilitet i forhold til, at skaffer man praktikpladser på andre måder, f.eks. ved partnerskabsaftalen, så behøver man ikke at følge de sociale klausuler.
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Men hvis det er en omkostning for virksomhederne, vil jeg gerne høre, hvorfor det ikke fremgår af lovforslaget, at det har økonomiske konsekvenser for erhvervslivet?
Det er en af de ting, jeg simpelt hen ikke kan forstå.
Lovforslaget har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Det koster da penge.
Det er da ikke gratis at ansætte praktikanter.
Hvis det var det at lave praktikpladser, så havde vi jo ikke noget problem.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Det gør vi da også.
Altså, nærmest samtlige ordførere har stået heroppe og opfordret virksomhederne til at indgå partnerskabsaftaler.
Det vil jeg gerne gøre igen.
Jeg synes, det er superstærkt de steder, hvor man aftaler sig frem til det, hvor man sætter sig ned rundt om bordet, som man f.eks. har gjort i Vejle, kigger hinanden i øjnene og siger, at nu må vi altså se at skaffe nogle flere praktikpladser, for det har både de unge og virksomhederne brug for.
Så jeg er fuldstændig enig med Liberal Alliance i, at det er rigtig godt, og jeg synes, at vi som politikere skal opfordre virksomhederne til at gøre det endnu mere.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Det er jo nysprog af værste skuffe, vil jeg sige til den kære ordfører.
Til det her med, at det ikke er tvang, men fleksibel tvang, vil jeg helt ærligt sige, at det altså ikke holder en meter.
Det er et værktøj, som fører til mere tvang.
Man gør det i stedet for at gøre, som de gør i Schweiz, hvor de siger, at mere frivillighed, mere marked, mere samarbejde direkte mellem eleverne og virksomhederne virker.
Hvorfor går regeringen ikke den vej i stedet for?
Lene Espersen (KF), 2013-10-22:
Jeg må indrømme, at jeg også sidder her og morer mig over, at der er en ordfører på talerstolen, der kommer fra et parti, der gik ind for en tillidsreform i den offentlige sektor, og som nu står med et lovforslag, som tvinger offentlige institutioner til nye former for bureaukrati.
Endda har man frækheden at sige, at det fremgår af lovforslaget.
Hvis man havde gjort sit arbejde på forhånd og gjort noget frivilligt, så ville man se, at det fremgår af lovforslaget, at man ikke behøver at lave alt det bureaukrati.
Det gør man jo.
Det står jo fuldstændig klart her, at det kan være.
Der står intet om, at man ikke skal.
Men det er klart, at vi vil holde ordføreren op på de løfter, der er blevet givet her i Folketingssalen i dag, så vi har en sikkerhed for, at de institutioner og de kommuner, der går foran, ikke skal omfattes af alt det bureaukrati.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Erkender ordføreren ligesom den socialdemokratiske ordfører, at det at stille krav om flere praktikpladser også er noget, der koster penge for virksomhederne.
Ja eller nej?
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Jeg er helt uenig i Liberal Alliances tolkning af, at det her skulle være tvang.
Det, der lige præcis ligger i følg eller forklar-princippet, er jo, at enten følger man det, eller så forklarer man, hvorfor man ikke gør det.
Der er intet i det her lovforslag, der er til hinder for det, tværtimod.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
Sociale klausuler er jo det stik modsatte.
Nej, vi har ikke noget imod ordet, vi har noget imod indholdet, og vi har noget imod tvang.
Så hvordan i alverden kan Det Radikale Venstre samarbejde med marxisterne på den yderste venstrefløj om mere tvang i uddannelse, og hvordan i alverden skulle det løse erhvervsskolernes meget store udfordringer?
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Det, der blev lidt overset, dengang vi præsenterede udspillet til en reform af erhvervsuddannelserne, er det med, at vi nu også styrker indsatsen for, at praktikcentrene skal være med til at opsøge praktikpladser.
For det, vi kan høre derude, er jo, at en af grundene til, at man ikke opretter praktikpladser, sådan set ikke er, at man ikke vil, men at man er usikker på, om man har arbejde nok så lang tid frem i tiden.
Derfor er der god ræson i netop at styrke praktikpladsernes rolle i den forbindelse, sådan at eleverne, selv om de er startet i skolepraktik, får chancen for at komme ud og gøre deres praktik færdig i en virksomhed, eller at man – hvis det er en virksomhed, der kun kan have en elev i en kortere periode – kan komme ind forbi skolepraktikcentret og komme ud og gøre praktikken færdig i en anden virksomhed.
Rosa Lund (EL), 2013-10-22:
Vi synes i Enhedslisten, at balancen måske tipper lidt for meget til den ene side, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, hvad Det Radikale Venstre så vil gøre for at skaffe de praktikpladser, som jo stadig væk vil mangle, selv om vi vedtager det her – alligevel – glimrende lovforslag.
Hvordan vil Det Radikale Venstre f.eks. skaffe praktikpladser til SOSU-assistenter og pædagogiske assistenter, som jo ikke får gavn af det her lovforslag?