runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at Enhedslisten støtter forslaget.
Vi vil gerne sige velkommen og tillykke til de få personer, der er kommet igennem og har fået statsborgerskab.
Ligesom flere andre her var vi også til stede på statsborgerskabsdagen i søndags og oplevede de mange mennesker, der var utrolig glade for at have fået statsborgerskab, men også mange, som var dybt forundrede over, så svært det er blevet, og over alle dem, de kender, som ikke har mulighed for at få statsborgerskab.
I Enhedslisten har vi den holdning, at det er vigtigt i et samfund, at de mennesker, der er her og er en del af samfundet, også bliver inddraget i samfundet, bliver en del af demokratiet og derfor har muligheden for at blive statsborgere.
Vi har set, hvor stor betydning det har i forhold til kommunevalg, at man har fået retten til at stemme, når man har boet i Danmark i 3 år, og hvordan det betyder, at flere og flere deltager i demokratiet.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at demokrati ikke kun er noget, man skal lære om i en demokratikanon, men er noget, man rent faktisk kan deltage i.
Vi tror, det er den bedste måde at sikre et demokrati på, at så mange som muligt deltager i demokratiet.
Og hvis man skal deltage i demokratiet, er stemmeretten altså en meget, meget vigtig ting.
Det vil vi gerne være med til at ændre, men det kræver altså, at vi får gjort op med det flertal af regeringen og Dansk Folkeparti, der sidder i øjeblikket, og som ønsker, at så få mennesker som muligt skal have stemmeret, og udelukker f.eks. flygtninge, der på grund af de ting, de har været udsat for, tortur el.lign., aldrig bliver i stand til at bestå de vanskelige prøver, der er indført som krav for, at man kan få dansk statsborgerskab.
Men vi støtter altså forslaget her.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
Jeg synes, det er nogle gode oplysninger, der kommer frem.
Og det bekræfter i virkeligheden det nødvendige i at opretholde beslutningsforslaget, fordi sagsgangen og oplysningsflowet i den her sag har været for usikker.
Det er ikke tilfredsstillende, at sagen bliver oplyst her under Folketingets behandling, og at det ikke er sket tidligere.
Vi har ikke fra Folketingets talerstol - bortset fra det, skatteministeren nu siger - fået en officiel bekræftelse på, at man gerne vil bruge oplysningerne osv.
Forløbet bekræfter, at det er nødvendigt, at vi har det her beslutningsforslag for at sikre, at der er den fremdrift i sagen, som er ønsket.
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
Det er måske lidt usædvanligt at tage en anden runde på det her, men der har bare været så mange faktuelle fejl, at det er nødvendigt at rette et par stykker af dem.
Jeg har ganske rigtig udtalt mig om det problematiske i at købe stjålne oplysninger.
Jeg har til gengæld hele vejen igennem sagt, at hvis vi fik oplysningerne, ville vi også være klar til at bruge dem.
Jeg kan oplyse, at jeg orienterede Skatteudvalget den 8. april 2008 om, at Tyskland havde tilkendegivet, at de ville videresende de oplysninger, de måtte finde.
Og jeg skrev direkte i henvendelsen til Skatteudvalget, at Tyskland vil videregive oplysninger om borgere eller selskaber, der er skattepligtige i Danmark.
Så når hr. Jesper Petersen forsøger at problematisere spørgsmål om danske skatteydere, danske borgere, er det altså sådan, at hvis tyskerne finder oplysninger om borgere eller selskaber, der er skattepligtige i Danmark, er det de oplysninger, der videreføres.
Det var det, jeg orienterede om den 8. april.
Jeg skal videre sige, at jeg i dag har sendt et brev til udenrigsministeren, fordi der pågår en forhandling mellem EU og Liechtenstein om at indgå en ny aftale om bekæmpelse af svig.
Det er den danske regerings indstilling, at EU ikke skal indgå en sådan aftale, medmindre vi får en åbning i forhold til Liechtensteins bankhemmelighed.
Hvis Liechtenstein ikke er villig til at åbne op for landets aftale omkring bankhemmelighed, så mener vi ikke fra dansk side, at EU bør indgå en sådan aftale om bekæmpelse af svig med Liechtenstein, da den ikke vil have den ønskede virkning.
Per Clausen (EL), 2008-04-29:
Det er en lille smule uklart for mig, om der gemmer sig en vigtig og meget principiel retspolitisk debat i det her spørgsmål eller ej.
Venstres ordfører antydede jo i hvert fald, at der var nogle grundlæggende ting på spil i forhold til det.
Det passede så ikke særlig præcist overens med, hvad skatteministeren havde sagt.
Om det virkelig kan være forskellen på et principfast Venstrestandpunkt og en skatteministers pragmatik i en situation, hvor han er kommet i mindretal i Folketinget, ved jeg ikke.
Men jeg synes - et eller andet sted - at hvis man vil benytte sig af noget materiale, så er der vel ikke noget forgjort i, at man også gør en aktiv indsats for at komme i besiddelse af det.
Jeg synes, at det nok burde være nogenlunde klart.
Om man så ligefrem skal købe det eller ej, ved jeg ikke.
Men jeg har altså heller ikke kunnet se i beslutningsforslaget, at der står noget om, at det skulle være relevant.
Så det er ligesom en helt anden problemstilling.
Men det er klart, at Enhedslisten - for alle eventualiteters skyld og for at være fuldstændig sikker - gerne vil tilslutte sig det flertal, der siger, at vi indholdsmæssigt støtter det her beslutningsforslag.
Så hvis det er vurderingen, at det er nødvendigt at få det vedtaget, så medvirker vi også gerne til det.
Når vi gør det, er det selvfølgelig ud fra en grundlæggende opfattelse af, at man selvfølgelig skal angribe skattesvindel - som jo foregår i ganske stort omfang, fordi velhavende mennesker anbringer deres penge i skattely - på alle de måder, som det nu er muligt.
En af metoderne er selvfølgelig at bruge de informationer, man kan komme i besiddelse af, til at få ramt på de konkrete personer, der forsøger at snyde i skat.
For det er jo nok på den måde, at vi i sidste ende får ramt på det.
Det er klart, at hvis man hele tiden skal være afhængig af, om man er i stand til at få hemmeligheder ud af banker, som jo hæger meget om bankhemmeligheder, så vil det givetvis være en forholdsvis ineffektiv metode, og derfor er det selvfølgelig et spørgsmål om at få sikret, at der også i de lande er en lovgivning, der gør, at der er mulighed for at hente relevante informationer. Allerbedst ville det selvfølgelig være, hvis disse lande også gik over til at opkræve skat - også hos de rige mennesker, som opholder sig hos dem, eller hvis penge er hos dem.
Men når det, som jo er den generelle løsning på det her problem, så er sagt, skal der ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten gerne vil støtte det beslutningsforslag, der ligger her.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-29:
Det forekommer mig, at vi er i den lykkelige situation, at dette beslutningsforslag er overflødigt.
Tyskerne vil ikke alene videregive oplysninger til os, men er jo ifølge skatteministerens oplysninger til og med forpligtet til at videregive oplysninger.
Derved vil indholdet af den kendte cd-rom altså også kunne anvendes af danske myndigheder, efterhånden som tyskerne får sorteret i materialet.
Skatteministeren ville ikke selv købe en sådan cd-rom, hvis han fik mulighed for det, og det er jo da et standpunkt.
Men skatteministeren vil altså gerne anvende oplysningerne derfra, og det er vist også det klogeste.
Ellers tror jeg, at ministeren ville komme i vanskeligheder.
Vi noterer os bare, at skatteministeren vil bære sig klogt ad.
Det kan være vigtigt i sig selv, hvis man kan ramme nogle store skatteomgåelser, men det vigtige er selvfølgelig, at denne sag bruges som afsæt til at lægge maksimalt pres på de regeringer, som skaber skattely, og som i deres lovgivning skaber mulighed for, at fremmede statsborgere kan unddrage sig beskatning.
Det er jo det, der skal følges op på.
Den tyske regering har jo, efter at skandalen åbenbaredes i Tyskland, lagt en meget hård linje her, bl.a. og ikke mindst i forhold til Liechtenstein.
Det må selvfølgelig være en opgave for Danmark at følge op på det pres, som tyskerne lægger, og som de håber at andre europæiske lande vil lægge, således at vi med tiden kan få reduceret det problem, der ligger i, at visse landes regeringer spekulerer i at være skattely og på den konto tiltrække indskud og bankkonti.
Mikkel Dencker (DF), 2008-04-29:
Da det kom frem her tidligere på året - jeg tror, det var i februar - at de tyske skattemyndigheder var kommet i besiddelse af en cd-rom med oplysninger om en række personer, der har penge placeret i banker i Liechtenstein, faldt det for os i Dansk Folkeparti naturligt, at Danmark også skal have fat i den slags oplysninger for dermed at kunne kontrollere, om der er nogen danskere, der gemmer penge af vejen i Liechtenstein for dermed at undgå beskatning efter de almindelige danske regler.
Jeg skal sige med det samme, at der selvfølgelig ikke er noget kriminelt i sig selv i at have penge på en udenlandsk bankkonto, men i tilfældet i Liechtenstein kunne det jo tænkes, at de pågældende personer ønskede at benytte sig af de yderliggående lokale regler i Liechtenstein for bankhemmelighed.
For hvorfor skulle man sætte dem i et lille land så langt væk fra Danmark, når man kunne gå ned i den lokale bank?
Det kunne jo være, der lå et eller andet bag.
Derfor har vores opfordringer også været, at SKAT og dermed skatteministeren skaffer sig de oplysninger, som tilsyneladende er tilgængelige i Tyskland.
Derfor kan jeg da også sige, at vi kan støtte indholdet af beslutningsforslaget her.
Men hvis det skulle vise sig, at oplysningerne kommer til Danmark af sig selv, at Tyskland aktivt har tilkendegivet, at man vil dele oplysningerne med Danmark, er der selvfølgelig ikke nogen grund til at gennemføre beslutningsforslaget her.
Jeg regner da så også med - nu hvor skatteministeren har tilkendegivet, at der ligger en sådan meddelelse fra Tyskland - at han aktivt vil orientere Skatteudvalget om, når de her oplysninger foreligger, så vi alle sammen ved, at tingene, sådan som beslutningsforslaget her gerne vil have, nu er fuldbyrdede.
Så jeg ser frem til at få den oplysning.
Endelig vil jeg også gøre opmærksom på, at det selvfølgelig ikke kun er danskere, der er interessante i forbindelse med at få oplysninger fra Tyskland.
Der bor også andre mennesker end danskere i Danmark; det kunne jo også være udlændinge, der er herboende og dermed skattepligtige i Danmark, og som selvfølgelig også skal lignes efter danske regler.
Derfor går jeg ud fra, at det, når man modtager oplysninger fra Tyskland på baggrund af den her omtalte cd-rom, så er ud fra alle kriterier, at der er søgt personer, som kunne have tilknytning til Danmark på den ene eller den anden måde og dermed være omfattet af skattepligt her i landet.
Og jeg går ud fra, at ministeren minder sine tyske kollegaer om, at det selvfølgelig ikke kun er danske statsborgere, der er skattepligtige i Danmark.
Så med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter indholdet af beslutningsforslaget her.
Men det kan jo være, at det slet ikke bliver nødvendigt at gennemføre det.
Det håber vi da.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Jeg lover, at jeg vil lade spørgsmålet gå videre til hr. Peter Christensen.
Henrik Brodersen (DF), 2008-04-29:
Jeg skal bare spørge integrationsministeren, om hun kan bekræfte, at en opholdstilladelse i den her form på Færøerne ikke automatisk er en opholdstilladelse i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
Det har jeg stor respekt for.
Så vil fru Gitte Lillelund Bech måske være sød at bringe spørgsmålet videre til ordføreren.
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
Jeg kan ikke helt forstå kritikken.
Den 8. april, umiddelbart efter mødet i OECD, blev Skatteudvalget orienteret
fuldt ud om det tilsagn, Tyskland har givet, om at gennemføre netop det, som hr. Nick Hækkerup egentlig mener vi bør skrive til Tyskland og bede om.
Så hr. Nick Hækkerup og forslagsstillerne mener altså, at vi bør skrive til Tyskland og bede dem om at gøre det, de har lovet at gøre.
Altså, jeg skal gerne understøtte det danske postvæsen og Deutsche Post, hvis det er sådan, at man mener, at der er for lidt omsætning hos dem - det går der ingen skår af mig for.
Men det er lidt mærkværdigt at foreslå, at man skal bede om at få det, man allerede er blevet lovet at få tilsendt.
Med hensyn til sikkerheden eller hastigheden i oplysningsflowet er det sådan, at det brev til udenrigsministeren, som jeg omtalte, faktisk er blevet underskrevet af mig i dag, men ikke oversendt og modtaget af udenrigsministeren.
Så jeg er faktisk så åben i min information til skatteordførerne, at jeg informerer skatteordførerne om et brev, som end ikke er modtaget af den rette modtager endnu.
Det håber jeg ikke opfattes som et lukket informationsflow.
Mikkel Dencker (DF), 2008-04-29:
Ja, det er kun en kort bemærkning.
Jeg var i mit ordførerindlæg her for nogle minutter siden inde på, at jeg godt kunne tænke mig, at skatteministeren aktivt orienterede Skatteudvalget om det, når Tyskland på et tidspunkt har færdiggjort deres gennemgang af det her materiale og fundet frem til, enten om der er personer, der er skattepligtige til Danmark, eller om der ikke er det.
Er ministeren indstillet på det?
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
Så det tilsagn om at give oplysninger til Skatteudvalget om, hvad der måtte komme ud af den tyske undersøgelse, giver jeg gerne.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
1.827 personer har ansøgt om at få dansk statsborgerskab.
Vi indstiller hele lovforslaget til vedtagelse og vil allerede på nuværende tidspunkt ønske tillykke til ansøgerne; vi forudser, at lovforslaget også vil nå frem til en tredjebehandling og blive vedtaget her i Folketinget.
Så vil jeg også gerne ligesom andre ordførere fremhæve statsborgerskabsdagen, som vi havde i søndags her i Folketinget.
Jeg synes, at det var en rigtig positiv dag, og for rigtig mange mennesker var det endda en festdag, og det var også tydeligt at se på den måde, de havde klædt sig fint på i dagens anledning, fordi de nu skulle ind at se parlamentet, Folketinget, og de mennesker, som har sørget for, at de har fået dansk statsborgerskab, og se, hvor det er, lovgivningen finder sted, og hvad det er for et sted, de nu har fået stemmeret til.
Det var i hvert fald mit indtryk, at de mange, mange mennesker, der kom, havde en rigtig god og positiv dag, og at det på alle måder var en succes, og derfor vil jeg opfordre dem, der nu får dansk statsborgerskab, til at tilslutte sig den succes og møde op næste år, når de får invitationen til statsborgerskabsdagen.
Men som sagt indstiller vi lovforslaget til vedtagelse.
Astrid Krag (SF), 2008-04-29:
Lad mig så starte med at sige, at jeg meget gerne vil dele glæden med to af de tidligere ordførere og også tage del i alle de lykønskninger, der selv på dette tidlige tidspunkt i processen er kommet heroppefra, og sige tillykke til alle de mennesker, der er på vej til at få dansk statsborgerskab.
Vi bliver forståeligt glade, når mennesker søger om dansk statsborgerskab, og det er velsagtens også en af de største komplimenter, som et land kan få.
Samtidig mener vi, at det er en vigtig del af integrationen, at folk bliver en del af det danske fællesskab med alt, hvad det fører med sig, og bliver fuldt ud inddraget i vores demokrati, som det jo sker, når man bliver statsborger.
Jeg vil også bruge lejligheden til at beklage, at de retningslinjer for indfødsret, der ligger i cirkulærebeskrivelsen, udgår fra en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
I SF ville vi ønske, at det var blevet fremsat som lovforslag, så vi kunne få en åben debat om de krav, vi stiller for, at folk kan få dansk statsborgerskab, og om hvilken vilje vi har til at dispensere for de krav, vi stiller med hensyn til danskkundskaber, selvforsørgelse osv.
Det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at hvis det stod til SF, så ville lovforslaget i dag rumme flere af de 1.827 voksne, det gør.
Vi ser det som sagt som en kompliment, at folk søger statsborgerskab i Danmark.
Men med alt det sagt vil jeg også bare sige, at vi fra SF's side støtter lovforslaget, og at vi ønsker et stort tillykke til de mennesker, der nu får dansk statsborgerskab.
Jeg vil ikke så meget sige velkommen som sådan, for de fleste af dem har boet her i mange år, og nogle er født her, men jeg vil sige tillykke, og så vil jeg ligesom de andre sige, at jeg håber, at vi får lejlighed til at ses til den næste statsborgerskabsdag.
Søren Krarup (DF), 2008-04-29:
I henhold til indfødsretsaftalen af 8. december 2005 stemmer vi ja til denne indfødsretslov, men det skal ikke være nogen hemmelighed, at vores ja er stadig mere tøvende.
For det første har vi været meget kede af, at det tog så lang tid at få afviklet ansøgerne efter den gamle indfødsretsaftale af maj 2002, hvor bl.a. sprogkravene var helt utilstrækkelige.
Der har i de sidste 2 år eksisteret en pukkel af ansøgere efter den gamle aftale, som det har taget utrolig og også utålelig lang tid at få ekspederet.
Vi hilser med stor glæde, at det nu er slut, så det for fremtiden alene er aftalen af december 2005, der gælder.
Det vil betyde, at de, der nu opnår dansk indfødsret, taler et nogenlunde ordentligt dansk, og det vil også bringe antallet af nye statsborgerskaber ned på et niveau, som vi finder acceptabelt. For det andet er vi meget utilfredse med karakteren af den indfødsretsprøve, som ansøgerne i henhold til § 24, stk. 2, i indfødsretsaftalen skal bestå.
Ministeren kender godt vores kritik.
Jeg vil ikke uddybe den her, men kun sige, at vi siger ja til denne lov med et stort håb om, at det er sidste gang, vi skal opleve en indfødsretsprøve, hvor spørgsmålene vedrørende kendskab til dansk kultur, historie og samfundsforhold er offentliggjort i forvejen, så ansøgerne blot skal lære 200 spørgsmål udenad, hvilket naturligvis betyder, at de slet ikke får det kendskab til indholdet af dansk kultur, historie og samfundsforhold, som det fra begyndelsen var meningen at indfødsretsprøven skulle give dem.
Eftersom indfødsretten er afgørende for meningen med så grundlæggende forhold som en dansk identitet og dermed et dansk folk, er det ikke pebernødder, vi spiller om.
Det er alvor, og derfor beder vi ministeren om, at vore betænkeligheder tages alvorligt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-29:
Det er en stor dag for de 1.827 voksne og 716 børn, der er omfattet af lovforslaget om dansk statsborgerskab, som vi behandler her i dag.
Som nye danskere kapper de nu for alvor navlestrengen til deres oprindelige land.
Når man altid har været dansker, er det sådan set svært at sætte sig ind i, hvordan det må være at sige farvel til sit gamle land og sige goddag til sit nye.
Det er ikke nogen nem beslutning, og jeg føler stor respekt for og glæde over, at de mange nye danskere her nu er kommet dertil ikke mindst fordi det at blive dansk statsborger kræver en stor indsats, både i forhold til at blive integreret og uddannelsesmæssigt.
Kampen for at komme igennem nåleøjet har for mange været lang og opslidende, og derfor er der ekstra stor grund til at glæde sig på vegne af dem, der har klaret det.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af, at alle, der ønsker at integrere sig, lære at tale dansk og deltage i det danske samfund og demokrati, skal kunne opnå dansk statsborgerskab.
Derfor må kravene til at opnå indfødsret i sig selv heller ikke være en unødig barriere for netop at få statsborgerskabet.
Ligesom Venstres ordfører deltog jeg også i den store statsborgerskabsfest for rigtig mange nye statsborgere her på Christiansborg i søndags.
Det var en dejlig dag, og jeg håber, at rigtig mange af jer som nye statsborgere vil deltage næste år.
Så fra Socialdemokraterne skal der her lyde et stort tillykke med alle de rettigheder, men så sandelig også pligter, det indebærer at være statsborger i Danmark.
Velkommen hertil.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Så skifter vi område; vi går fra skatteområdet og over til indfødsretsområdet og integrationsområdet.
Lovforslag nr. L 179 er forslag til lov om indfødsrets meddelelse, og med det her lovforslag lægger vi op til, at 1.827 voksne og 716 børn får indfødsret, dvs. dansk statsborgerskab, ved lov.
Det glæder mig meget, at vi kan gøre det, for det bliver en stor dag for alle disse personer, når vi ved tredjebehandlingen her inden sommerperioden kan stemme ja til det her lovforslag.
I søndags havde vi statsborgerskabsdag for de nye statsborgere her på Christiansborg.
Her var det muligt at møde medlemmer fra alle Folketingets partier, for i Danmark er der faktisk kort afstand mellem borgere og politikere.
Det personlige møde mellem de nye statsborgere og medlemmerne af Folketinget er en central del af statsborgerskabsdagen, og det er en rigtig festlig dag med taler, sang og underholdning.
Det er samtidig en højtidelig dag, for det er en stor ting at opgive sit hidtidige statsborgerskab for at blive dansk statsborger.
Med statsborgerskabet i Danmark følger den direkte mulighed for at involvere sig i vores demokrati og stemme til folketingsvalgene, ja, endog stille op til Folketinget, hvis man har lyst.
Jeg skal derfor afslutningsvis sige, at jeg håber at møde så mange som muligt af vores nye statsborgere, som er omfattet af det her lovforslag, ved den næste statsborgerskabsdag, og jeg vil samtidig benytte lejligheden til at ønske tillykke til de kommende danske statsborgere.
I har en masse at glæde jer til.
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
Faktum nr. 1: Tyskland har tilkendegivet, at de vil give os oplysningerne.
Et brev fra dansk side til Tyskland vil ikke fremskynde processen med at sortere oplysningerne.
Faktum nr. 2: Vi har klart tilkendegivet, at vi ikke synes, at det er tilfredsstillende, at danske pengeinstitutter reklamerer med deltagelse i skatteunddragelse eller andre former for tilbud om at kunne gemme penge for skattemyndighederne.
Derfor er det en noget naiv tankegang at tro, må jeg sige til hr. Jesper Petersen, at de, der måtte ønske at unddrage sig den retmæssige beskatning fra de danske skattemyndigheder, skulle føle sig særlig truet af, at vi sender et brev for at bede om at få noget bekræftet, som vi allerede én gang har fået bekræftet.
Hr. Jesper Petersen springer også over det faktum, at vi i 2005 indgik en aftale med Tyskland, der netop pålagde tyskerne uopfordret - uden at vi behøvede at sende et brev, rette en henvendelse eller rejse en debat - at sende de danske skattemyndigheder de oplysninger, der måtte være af interesse i forbindelse med skatteunddragelse.
Så aftalerne er på plads.
Men den her debat afslører én ting, nemlig at den danske kamp for at stoppe skatteunddragelse er langt bredere og langt mere facetteret end de oplysninger, der måtte være på en enkelt cd-rom.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-29:
Med sit svar her falder skatteministeren igen i den fælde, synes jeg, som han i debatten blev kritiseret for at falde i, nemlig ikke at turde være langt nok fremme i skoene.
En af de gode ting ved at få det her beslutningsforslag vedtaget er at få sendt det helt klare signal til folk, der måtte overveje fortsat at skjule penge for skattevæsenet i Liechtenstein, at det er en sag, som vi tager så alvorligt, at vi altså er helt fremme i skoene, og at vi ikke afventer, at informationer kommer til os, men at vi godt tør henvende os til andre lande, selv om vi har aftaler med dem.
Problemet her er jo, at skatteministeren startede hele den her diskussion med ikke at ville bruge informationerne.
Fordi han kaldte dem en form for avanceret hæleri, ville han heller ikke henvende sig for at få dem, men er så heldig, at der nu er nogle medarbejdere, der har været til et OECD-møde.
Og det er godt nok, så kan han komme partierne en smule i møde i dag.
Men det ændrer ikke på, at vi ikke har officiel information fra Tyskland.
Det kunne vi godt tænke os at have, også for at vise alle de skatteborgere eller selskaber i Danmark, der måtte få den slags ideer, at de kan regne med, at vi kommer efter dem.
En sidste ting skal handle om markedsføringen, som ministeren ikke forholdt sig til.
Der er altså banker i Danmark, der i deres markedsføring af produkter i Liechtenstein, Schweiz og andre steder nærmest reklamerer med muligheden for skatteunddragelse.
Også det synes jeg det kunne være interessant at få et svar fra skatteministeren på i dag: Vil han medvirke til at revse bankerne eller pålægge dem at få en markedsføring, der altså ikke opfordrer til at bryde den danske lovgivning?