runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-09:
Det Konservative Folkeparti står bag den aftale, vi lavede den 15. november, om fordeling af forskningsreserven.
Det var vigtigt for os at fastholde det høje ambitionsniveau, vi havde igennem 10 år i regering, om, at vi skulle have mindst en procentdel på 1 pct. af BNP svarende til et stort forbrug på forsknings- og udviklingsindsatsområdet.
Derfor var der behov for at forhøje forskningsreserven med 300 mio. kr.
Regeringens prærogativ er jo at komme med forslag til, hvordan man skaffer de penge, og med i regeringens forslag var så, at man sørgede for, at der var et bortfald af bevilling til Teknologirådet.
Det var vi med på i Det Konservative Folkeparti, og det står vi også ved nu.
Det er så også regeringens ansvar – fordi det var regeringens forslag – at se på, hvad man så kan gøre.
Der har med rette været stor opmærksomhed om bortfaldet af bevilling til Teknologirådet.
Der har været opmærksomhed om det fra international side og fra national side.
Teknologirådet har udført et væld af gode undersøgelser og udført et fantastisk oplysningsarbejde inden for ikke bare teknologiområdet, videnskabsområdet og innovationsområdet, men også andre områder såsom sundhedsområdet, kriminalitetsområdet osv.
Den indsats kan jo sådan set ikke bare falde bort, og der har regeringen også en forpligtelse til at sørge for, at den oplysningsindsats bliver videreført.
Når man har det prærogativ også at komme med forslag til besparelser, har man også det ansvar at sørge for, at arbejdet bliver videreført i en eller anden form.
Derfor ser vi også positivt på, at ministeren har tilkendegivet, at der er drøftelser om, om man kan fortsætte Teknologirådets arbejde i en fondskonstruktion eller i form af en privat organisationsmodel.
Det er vigtigt, at vi også fremover får spredt den viden, som Teknologirådet har i dag, ud i samfundet.
Derfor tager vi også positivt imod ministerens tilkendegivelser på området.
Vi håber på, at det arbejde, som ministeren er i gang med sammen med Teknologirådet i dag, kan intensiveres, så vi får en afklaring på det, inden vi skal anden- og tredjebehandle det her forslag.
Men som sagt står vi selvfølgelig ved den aftale, vi lavede den 15. november, men håber på, at der bliver fundet en løsning vedrørende Teknologirådets arbejde, inden vi skal stemme om det ved tredjebehandlingen.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-09:
Nej, jeg sagde bare tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Altså, nu er det jo ikke noget nyt, at vi somme tider står alene.
Vi synes jo, at den her problemstilling er ret væsentlig, og uanset om vi står alene eller ikke gør, er det jo vigtigt, at vi kommer ud med vores meninger og holdninger om de her bolighajer.
Så jeg var jo nok forberedt på den dialog, vi har haft i dag.
Altså, hvad er så rimeligt?
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Jamen det er det, vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet, altså hvilke muligheder der er, når vi ser på det i sammenhæng, og også får set på hele lejeloven i sammenhæng, altså på, om der også på en lang række andre områder er behov for at stramme med hensyn til sanktioner.
Så tingene skal ses som et hele.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
I Liberal Alliance vil vi gerne bruge den her debat til at grave et spadestik dybere end det, man har gjort hidtil i dag.
Det er, som om alle andre partiers ordførere skøjter hen over en overflade, og nede under den overflade ligger selve problemstillingen bag dette beslutningsforslag.
Det store problem er jo hele den regulerede lejeboligmasse.
Folk er faktisk villige til at betale betydelig mere for de her lejeboliger, end lovgivningen tillader udlejer at opkræve.
Det betyder, at når lovgivningen sætter prisen kunstigt lavt, opstår der et stort behov, et stort ønske hos forskellige mennesker, der søger en bolig, om at få lige præcis den bolig, fordi huslejen er sat kunstigt lav.
Det vil sige, at en udlejer, der står med en bolig, som vedkommende måske kun må tage 3.000 kr. i husleje for om måneden, mens der er en masse lejere, der er villige til at betale f.eks. 5.000 kr., jo har den mulighed at sige til lejerne, at de skal betale 3.000 kr., men eftersom de er villige til at betale meget mere, skal der bare lige betales et beløb under bordet.
Det er det, der er problemstillingen bag det her.
Det er, at vi har den her huslejereguleringslov.
Det er også derfor, at Dansk Folkepartis ordfører, fru Karina Adsbøl, i dag taler så meget om unge mennesker, der flytter til en ny stor by uden et netværk.
Det er lige præcis de unge mennesker uden netværk i den nye store by, som ikke har nogen mulighed for at komme i nærheden af de boliger.
De besættes jo af folk med netværk.
Det er dem, der kender hinanden.
Det er udlejerens venners børn.
Det er udlejerens venner.
Det er ressourcestærke mennesker, som først og fremmest har muligheden for at få de lejligheder.
De unge mennesker, som flytter til byen, har ikke de netværk, der gør det muligt for dem.
Den eneste måde, de kan komme ind på markedet på,
er ved at overbevise udlejeren om, at han så i det mindste kan få klingende mønt i stedet for at give udlejningsboligen til sine venner og til sine venners venner.
Problemstillingen her skal løses ved at afskaffe huslejereguleringen.
Det skal være muligt ved nyudlejning af boliger at tage den husleje, som folk er villige til at betale, så der kommer et boligmarked i balance, hvor efterspørgslen svarer til udbuddet.
Det er klart, at har man et lovbrud, skal der være en straf.
Men det er for meget forlangt at mene, at vi, der mener, at den lovgivning er helt forkert, skal mene, at straffen skal være endnu højere.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Ordføreren holdt en spændende tale.
Vi kom ind på huslejereguleringsloven, og vi snakker jo ellers om lejelovens § 6, men jeg synes, det var interessant.
Ordføreren siger jo nogle spændende ting i sin ordførertale, men det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, hvordan Liberal Alliance forholder sig til det, at man ønsker at øge straffen.
Jeg kan forstå, at det ønsker Liberal Alliance ikke.
Så må jeg høre ordføreren: Synes ordføreren ikke, det er problematisk, når en anklager fra Københavns Politi går ud og erkender, at det er svært at få dømt de her bolighajer på grund af den nuværende forældelsesfrist?
Den sammenligning synes jeg bare ikke helt hænger sammen.
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Boligreguleringsloven er ikke problemet.
Det, der er problemet, er mangelen på betalelige boliger, og derfor er det faktisk af meget stor betydning for et samfund, at man har et stort udbud af betalelige boliger
Prøv at se, hvordan krisen ikke har udviklet sig på samme måde i Sverige, som har et stort antal lejeboliger, og i Tyskland, som også har et stort antal lejeboliger.
Så derfor er boligreguleringsloven løsningen.
I de kommuner – jeg bor selv i sådan en – hvor boligreguleringsloven ikke gælder, har man et wild west-marked, hvor huslejenævnet færre sanktionsmuligheder end de steder, hvor man har boligreguleringsloven gældende.
Så jeg vil gerne have en kommentar til, om det virkelig er wild west-tilstande, vi skal have, om det er det, der vil løse Danmarks boligproblemer?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Jeg køber ikke præmissen om, at der er mangel på betalelige boliger.
Det er ikke sikkert, man har råd til en treværelses på Nørrebro f.eks.
Det kan godt være, at man ikke har råd til det, og så kan det jo være, at man i stedet skal bo i Glostrup, hvor den treværelses koster lidt mindre, eller Hvalsø eller i Ringsted.
Det er også en mulighed.
Jeg synes også generelt, at der er en mangel på betalelige Mercedesbiler.
Jeg har ikke råd til dem.
Jeg ville gerne have en, men jeg er ikke sikker på, at jeg ville få en Mercedesbil, selv om Folketinget vedtog, at Mercedesbiler kun måtte koste 100.000 kr.
Så tror jeg bare, at Mercedes ville holde op med at sælge dem.
Sådan er det jo også med boliger.
Hvis man sætter prisen kunstigt lavt, er der ingen, der vil være boligudlejere, og så er der ingen boliger til rådighed for folk.
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Nu er det jo, fordi der er forskel på Mercedesbil og en bolig er, at man kan leve et ganske udmærket liv uden en Mercedesbil.
Jeg synes, at jeg har et ganske udmærket liv uden sådan en.
Jeg kan godt se stjerner andre steder end på køleren, men derimod kan man ikke have et godt liv uden en god bolig, og problemet er jo, at boligreguleringen omfatter færre og færre boliger, fordi alt, hvad der er bygget efter 1991, i princippet jo har fri huslejefastsættelse, hvis det er noteret i lejekontrakten.
Så derfor er der altså en kæmpe forskel på biler og på boliger.
Jeg vil godt have ordføreren til at erkende, at det at have en bolig er en nødvendighed, og når man nævner København, er prisniveauet jo sådan oppe, at en hel række faggrupper, som f.eks. sygeplejersker og lærere, har svært ved at bo i området, fordi boligerne ikke er til at betale.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at det at have en bolig er en forudsætning – især i et klima som det danske – for at kunne have et ordentligt liv, i det hele taget for at overleve, men det er jo ikke en forudsætning for at overleve og have et ordentligt liv, at den bolig lige præcis ligger i København.
Den kunne jo lige så godt ligge i f.eks. Glostrup, som i hvert fald er lidt uden for Københavns Kommune, eller i Ringsted.
Jeg tror da ikke, at Enhedslistens ordfører vil benægte, at der faktisk findes billigere boliger, når man bevæger sig uden for København.
Så jeg sætter jo spørgsmålstegn ved det her med, at det ikke er muligt for alle at få en bolig i Danmark.
Det mener jeg bestemt det er.
Men det er ikke muligt for alle at få en bolig på Kongens Nytorv, for nogle mennesker har ikke råd til en bolig på Kongens Nytorv, og det er heller ikke muligt for alle at have råd til en bolig på f.eks. Nørrebro, men så kan man jo flytte lidt længere væk.
Der er masser af familier, om hvem man ikke kan sige, at de er svage, som i de foregående år, hvor priserne på boligmarkedet steg meget, flyttede uden for København, flyttede langt væk fra København.
Benedikte Kiær (KF), 2012-02-09:
Det Konservative Folkeparti er enige i formålet med dette beslutningsforslag, nemlig at skærpe straffen for overtrædelse af lejelovens § 6 vedrørende opkrævning af penge under bordet ved udlejning, dvs. den såkaldte dusørbestemmelse.
Derfor er vi enige med Dansk Folkeparti i, at vi skal kigge på det her område, men i forslaget er vi faldet over nogle ting, som vi håber vi kan drøfte i udvalgsbehandlingen.
Bl.a. står der i forslaget, at straffen skal være 1 år og 1 måned, og det er så skitseret som et diktat.
I forvejen står der, at der er en strafferamme op til 4 måneder, og en af de ting, vi gerne vil drøfte, er, om der mon ikke skulle stå, at der skal være en strafferamme på op til 1 år og 1 måned, ligesom vi gerne vil have undersøgt, hvorfor man lige præcis foreslår 1 år og 1 måned.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Jeg synes stadig væk, at der skøjtes hen over overfladen, i stedet for at der tages fat om problemet, som er, at vi har en kunstig lav husleje på et boligmarked, og det ansporer til, at udlejer og lejer kan møde hinanden med penge under bordet, hvis udlejer da ikke i stedet bare skal give lejeboligen til sine venner og sine venners venner.
Det er det, der er problemstillingen.
De unge mennesker, som Dansk Folkepartis ordfører bekymrer sig for, ville jo ikke komme ind i de lejeboliger, selv ikke hvis man med et trylleslag kunne fjerne al betaling under bordet.
Så er det nogle andre, der får dem.
Deres eneste mulighed for at komme ind i de lejeboliger, deres eneste mulighed for at tilbyde udlejer noget, som overhovedet gør udlejer interesseret i at udleje til dem i stedet for at udleje til sin nabos børn eller sine venners børn, er den pose penge under bordet.
Ellers ville boligen ikke være der til dem.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren også synes, det er en vigtig problemstilling, at bolighajer udnytter folk.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvordan vil ordføreren så være med til at skærpe straffen, når det nu ikke skal være i op til 1 år og 1 måned, hvilket også vil forøge forældelsesfristen?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Der er jo folk, der hver dag bryder forskellige love, uden at Dansk Folkepartis ordfører på området står hernede i salen og kræver højere straf.
Altså, hver dag er der folk, der går over for rødt.
Alligevel står Dansk Folkepartis trafikordfører ikke hernede og kræver, at straffen for at gå over for rødt skal forhøjes for at komme dette enorme problem til livs.
Så argumentationen holder bare ikke.
Man kan ikke sige, at fordi der sker et lovbrud, skal der være en højere straf.
Det sker hele tiden på alle mulige områder, uden at vi herinde mener, at der skal højere straf til.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-09:
Men jeg er ikke enig med spørgeren i, at vi skal udvide forældelsesfristen og slet ikke strafferammen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg er da utrolig ked af at høre, at Det Radikale Venstre ikke bakker op om det her forslag.
Det er jo et rigtig godt forslag, hvis vi tænker på dem, der bliver udsat for det her.
Det her beslutningsforslag handler jo netop om at øge forældelsesfristen samt straffen, og forslaget er jo en del af en værktøjskasse for at komme de her bolighajer til livs.
Der er selvfølgelig mange faktorer, der spiller ind.
En af dem er, at vi har et så bredt boligmarked som muligt, så der er varer nok på hylderne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke synes, at vi, når der er påvist 17 grelle tilfælde, fra Folketingets side i hvert fald skal reagere og handle på det.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-09:
Jeg synes ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt noget, som gør mig uenig i det, som spørgeren her siger.
Jeg er enig i, at det her er en problematik, som vi skal tage rigtig alvorligt, og jeg er også enig i, at der er mange parametre, som spiller ind her.
Der har jeg nok – modsat spørgeren – et ønske om, at vi kigger på nogle af de andre parametre først og er tilfredse med den strafferamme, der i øvrigt er, og så forsøger at straffe folk inden for den strafferamme, før vi giver os i kast med symbolske, højere straffe.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Når man i 17 tilfælde som i dette konkrete tilfælde har påvist det og på grund af en forældelsesfrist ikke kan føre det til doms, synes jeg, at det er meget problematisk, og det er der også mange organisationer der har været ude at sige.
De har netop været ude at sige, at det her er problematisk.
Hvis lejelovgivningen havde fungeret fuldt ud, stod vi ikke i den her situation med så mange tilfælde, der ikke har medført enten en straf eller en fratagelse af retten til at udleje.
Meta Fuglsang (SF), 2012-02-09:
Beslutningsforslaget, der ligger her, er jo et forslag om at skærpe strafferammen for overtrædelse af lejelovens § 6 vedrørende opkrævning af penge under bordet ved udlejning.
SF er helt enig i det uantagelige i at kræve penge under bordet og på den måde udnytte sin position som udlejer.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, at man gør den slags og bryder de regler, der er på det her område, og som det er nu i lovgivningen, er det jo også muligt at straffe det.
Den intention, der ligger bag det her forslag, støtter vi, men vi tror ikke på, at det at forhøje strafferammen er måden at gøre en forskel på på det her område.
Det væsentligste for os er jo at undgå, at vi overhovedet kommer i den situation, at man skal give penge under bordet for at få en lejebolig, og vi er enige med de tidligere ordførere, der har talt om, at f.eks. øget oplysning på området vil være noget, der faktisk kunne gøre en forskel for den enkelte lejer, som står med problemet.
Alene at forhøje strafferammen her vil betyde en højere straf for dem, der rent faktisk gribes i at overtræde lejelovens § 6, og det er ikke et egnet redskab, tror vi, til faktisk at undgå, at flere havner i den situation.
Loven i dag giver jo mulighed for at anmelde og straffe overtrædelser af § 6, og det er vi selvfølgelig tilfredse med.
Vi ønsker at kunne ramme dem, der kræver penge under bordet, og den mulighed findes.
Vi ønsker at bevare den proportionalitet, der er mellem overtrædelse af paragraffen og så den straf, man får, og vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Når man snakker om, hvad det er, man ønsker at opnå,
er det selvfølgelig at ændre den uønskede adfærd og ikke straffen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, det er problematisk, at man ikke kan støtte op om et godt beslutningsforslag, som viser, at vi fra Folketingets side handler og reagerer.
Når vi gang på gang oplever, at der foregår noget ude på det sorte marked, skal vi selvfølgelig reagere på det, og det er meget trist, at ordføreren ikke deler den holdning.
Når man påviser så mange tilfælde, hvor der foregår ulovligheder, og når der er en forældelsesfrist og de her bolighajer er rigtig dygtige til at omgå lovgivningen, mener jeg da, at det er problematisk, at man ikke bakker op om det her.
Så jeg vil godt appellere til, at ordføreren lige tænker sig om og så støtter op om forslaget.
Vi ved jo ikke, hvad der virker bedre, for vi har ikke afprøvet det, og vi har heller ikke afprøvet det med at øge straffen i de her tilfælde.
Jeg tænker også på de unge, der flytter hjemmefra og kommer til en ny by uden at have et netværk og nogen til at snakke med om det, og så lejer de en lejlighed og bruger måske hele deres børneopsparing på det, og det er jo rigtig, rigtig mange penge for et ungt menneske.
Så jeg synes ikke, at man skal sådan negligere det og sige, at 4 måneder er nok.
Altså, hvis vi tænker på meget grove ting som dokumentfalsk og sådan noget, og hvilke domme man får for det, så synes jeg ikke, at 4 måneder er meget, og det kan vi sagtens øge til 1 år og 1 måned.
Meta Fuglsang (SF), 2012-02-09:
Men man skal bare ikke forveksle indignation med en strafferamme, og det, der er vigtigt, er at sige: Hvad skal jeg bruge min indignation til?
Den skal jeg bruge til at finde ud af, hvad jeg kan gøre ved lovgivningen, som gør, at det her bliver et mindre problem.
Og der vil jeg faktisk gerne lægge mine kræfter, for jeg er enig i, at det er et stort problem, og jeg er enig i, at vi som Folketing har et ansvar for, at der bliver ryddet op i den slags, men jeg er ikke enig i, at en øget strafferamme i den her sammenhæng er det, der skal til.
Man kan ikke måle indignationen på, hvor mange måneder folk skal sidde i fængsel.
Det er vigtigt at sige: Hvad kan vi rent faktisk gøre for ændre den virkelighed, som vi ønsker at ændre?
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Penge under bordet – ulovlige dusører – jamen, det er som sagt af de andre ordførere, der har været oppe at tale om beslutningsforslaget, fuldstændig uacceptabelt i et retssamfund.
Boligen er en menneskeret.
Det at tjene på andre menneskers behov for et sted at bo er særdeles kriminelt.
Dusører og penge under bordet er udtryk for, at der er mangel på betalelige boliger i Danmark.
Det er jo der, problemstillingen er.
Derfor bliver vi nødt til som Folketing at tage ansvar for, at det fald i antallet af betalelige boliger, som bl.a. kommer på grund af § 5, stk. 2, modernisering og andet, bliver ændret, så vi kan få et boligmarked, der modsvarer behovene.
Det er sådan, at vi f.eks. på ungdomsboligområdet i løbet af 10 år vil stå med en mangel på 100.000 studieboliger.
Det er altså noget af det, vi bliver nødt til at få taget fat på nu, ellers får vi et helt uacceptabelt, kriminelt marked på det område.
Jeg er glad for at høre, at det er fra både højre og venstre side i salen at man giver udtryk for det.
Sanktion i form af lange fængselsstraffe kan vi ikke støtte, så derfor er vi lidt i samme situation som en række af de andre partier, men hensigten at ramme banditterne er vi fuldt indforstået med.
I den form, forslaget ligger nu, kan vi ikke stemme for det, men vi vil meget gerne ligesom Venstre – og det synes jeg er lidt bemærkelsesværdigt, altså at Enhedslisten og Venstre er i samme situation, det bør man nok notere her er et eller andet sted, for det sker ikke så tit – være med til at kigge på at finde skærpede sanktionsformer.
Jeg synes også i den sammenhæng her, at det er vigtigt, at vi får en tilkendegivelse fra ministeren af, om man i den gennemgang, der skal være af lejelovgivningen her i foråret, vil være med til at se på de steder, hvor der er behov for sanktioner, f.eks. det at en lang række private udlejere ikke efterkommer huslejenævnets afgørelser, og i det hele taget få strammet huslejenævnenes muligheder for at give påbud.
Det er jo helt uacceptabelt, at man kan få en afgørelse fra en offentlig instans, og så kører det bare videre stort set uden sanktioner – i hvert fald viser det sig, at den sanktion, der ligger, ikke effektuerer, at man bliver frakendt udlejningsretten.
Derfor håber jeg på et tilsagn fra ministeren om det.
Vi vil i hvert fald indgå positivt i udvalgsarbejdet; og i det hele taget er der behov for at få afkriminaliseret boligmarkedet.
Som LLO-aktivist har jeg tit været udsat for lejere, der kommer og fortæller, at man ikke må have adresse der, hvor man bor, pengene for huslejen skal betales kontant, det må ikke gå over bankforretning osv.
Vi skal have afkriminaliseret det boligmarked dels ved at få bygget flere betalelige boliger, dels ved at stramme lovgivningen på en god måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Det er lidt ved siden af emnet måske i dag, men jeg vil alligevel spørge Enhedslistens ordfører, fordi han sagde, at det at have en bolig er en menneskeret og det at tjene penge på andre folks behov for at have en bolig er særdeles kriminelt: Er det faktisk Enhedslistens holdning?
Altså, det er ikke kriminelt i dag at tjene penge på at udleje boliger.
Men er det Enhedslistens ønske, at det fremover skal være kriminelt at udleje boliger og tjene penge på andres behov for at have en bolig?
Ønsker Enhedslisten således at nationalisere hele udlejningsbranchen i Danmark?
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Det, jeg har nævnt om udnyttelsen af mangel på boliger, gælder der, hvor udlejerne gør det i form af ulovlige dusører.
I hele spørgsmålet om, om det skal være muligt at tjene på udlejning af boliger, er det ikke nogen hemmelighed, at vi ønsker den private udlejningssektor gjort mindre, ved at der f.eks. er mulighed for, at almene boligselskaber kan gå ind og overtage i f.eks. tvangsauktionssituationer og andet.
Men vi vil gerne have en anden vægtning i boligmassen til ugunst for den private udlejning.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Meta Fuglsang (SF), 2012-02-09:
Jamen jeg er jo netop enig i, at det her er et stort problem for de mennesker, som det rammer.
Det, der er min bekymring, er, at hvis man har meget fokus på straf og alene en forhøjelse af straffen, så fjerner man fokus lidt fra det, der virker, så folk faktisk undgår at komme i den situation.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg vil godt tage to emner op, som ikke har været berørt, det første har i hvert fald slet ikke været berørt, og det er spørgsmålet om uddannet personale i hjemmeplejen.
FOA har jo peget på, at det er et stort problem, at der sådan set er sket en udskiftning af personalet, sådan at vi nu har ca. 15.000 ansatte i hjemmeplejen, som er uuddannede.
Er ordføreren enig i, at det er et problem?
Jeg ser jo ikke FOA's opråb som et forsøg på bare at sikre deres egne SOSU-medlemmer, jeg ser det som et kvalificeret bud på at sige, at det altså er vigtigt, at det er faguddannet personale, der kommer og hjælper de ældre, for så kan man holde øje med mange andre ting end lige, om der ligger en nullermand henne i krogen, nemlig hvordan den ældre har det.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig i, at det er et problem, og at vi skal prøve at kigge på det, sådan at vi i højere grad kan bruge uddannet personale i hjemmeplejen.