runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Når vi snakker om ventetider til handicapboliger, er det jo ofte, som når de blinde taler om farverne.
For vi ved jo ikke, hvor lange ventelisterne er.
Men, det vi ved noget om, er de konkrete eksempler, som folk retter henvendelse til os om: den alvorligt udviklingshæmmede, som er fyldt 18 år, og som ikke kan være hjemme hos mor længere.
Hun kan ikke styre ham.
Han bliver visiteret til en plejebolig, men boligen er ikke bygget endnu.
Tidligst om 5-10 år kan han få den bolig.
Synes ministeren, at det er o.k.?
Der har været et efterslæb på 1,1 mia. kr. på investeringerne på det her område, siden regeringen kom til i 2001.
Så ved jeg godt, at regeringen er kommet med forskellige ting, og satspuljeforligspartierne har også afsat et vist beløb.
Men vi står alligevel nu med mennesker, der har alvorlige handicap, som er født med dem, og man har i 18 år vidst, at den pågældende på et eller andet tidspunkt skulle flytte hjemmefra, og der er bare intet sket.
Hvad kan man gøre?
Skal man aflevere ham på rådhuset og håbe på, at borgmesteren så ordner sagen, eller hvilke aktionsmuligheder forestiller ministeren sig man skal gøre brug af?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Nej, det er bestemt ikke nok bare med ord, og jeg må starte med i hvert fald at protestere over de udmeldinger, spørgeren kom med i starten af spørgsmålet, om, at det er et område, hvor der har været et fald.
Jeg går ud fra, at spørgeren tænker på den undersøgelse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet af investeringerne på handicapområdet.
Normalt, vil jeg sige, laver Arbejderbevægelsens Erhvervsråd nogle gode og gedigne undersøgelser, men den her undersøgelse, som spørgeren henviser til, mener jeg simpelt hen ikke giver det fulde billede af de investeringer, som er sket på handicapområdet.
Hvis man skal have det fulde billede, må det altså også med, at der er ydet mere end 0,5 mia. kr. i satspuljemidler netop til handicapboliger, og at det netop har gjort det muligt at nedlægge eller at ombygge utidssvarende boliger og i stedet etablere mere end 1.400 nye, moderne almene handicapboliger, bl.a. også til yngre fysisk handicappede.
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-04:
Tak for det og tak for ministerens svar.
Ministeren siger, at der er oprettet 1.473 nye moderne almene boliger.
Det er korrekt.
Det har jeg også fået som svar på mit spørgsmål.
Men man skal også tænke på, at der er afsat 546 mio. kr. på området, og at forskellige fagfolk har peget på, at der er et enormt efterslæb på området, både hvad angår de fysiske rammer, og hvad angår renovering.
Ministeren ved også, at der har været forskellige spørgsmål om, hvor lange ventetiderne er.
De er der, men vi ved ikke hvordan de er, for vi har ikke en fælles opgørelse over det.
Når man så hører, at formanden for Danske Handicaporganisationer mener, at der er brug for 5.000 nye boliger, og at der også er brug for renovering af 5.000 boliger,
hvad er så ministerens svar?
Mener ministeren, at de knap 1.400 boliger er tilstrækkeligt?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Som jeg slog fast i den første del af min tale, er der jo ikke nogen tvivl om, at det er den enkelte kommune, som har myndighedsansvaret for, at borgerne nu også modtager de botilbud, som de har krav på efter lovgivningen.
Og det er altså også kommunen, som har forsyningsansvaret for, at der er det nødvendige antal boliger til rådighed.
Men når det så er sagt, har vi jo en debat i gang om selve garantien.
Vi har formået at give en garanti på ældreområdet, men jeg mener bare ikke, at vi kan gøre præcis det samme på handicapområdet, fordi det altså ikke er to sammenlignelige situationer.
Det drejer sig om handicappede, som jo i mange tilfælde har nogle meget specialiserede behov, og man skal huske på, at et botilbud netop ikke bare er et botilbud.
Det er nødvendigt, at der ligesom bliver det rigtige match mellem de kompetencer, som personalet i botilbuddet har, og naturligvis det handicap, den pågældende har.
Det er rigtigt, at kommunen kun har et begrænset antal egnede boliger at tilbyde mennesker med handicap, og derfor kan det betyde, at det kan være svært at få fastsat en rimelig ventetid for den handicappede, medmindre man altså skal acceptere en meget betydelig overkapacitet på området.
Og det mener jeg ikke vi skal.
Jeg mener, at det i høj grad er væsentligt konstant at sætte fokus på kommunernes forpligtelse til at have egnede boliger til rådighed.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jamen naturligvis skal øboerne have indflydelse på deres egen situation.
Det er jo rent faktisk også det, som de får i den konstruktion, som ligger nu, hvor man kan nedsætte forskellige former for udvalg, som vi også har hørt ministeren redegøre for.
Så hele den side af sagen er jo fuldstændig overflødig i forslaget her, for alle er jo enige om, at man skal have mulighed for indflydelse, og heldigvis også forskellige muligheder for formerne for indflydelse, for nogle steder siger man jo, at man nok selv skal finde ud af det rent lokalt; andre steder siger man, at man gerne vil have kommunen lidt mere på banen; og andre steder vil man gerne have staten lidt mere på banen.
Alt i alt er der jo lige præcis brug for forskellige løsninger på forskellige situationer rundtomkring.
Så henviser ordføreren nu til sidst til nogle særlige Strynøproblematikker.
Ja, dem hørte vi også om i sidste valgkamp, og her er det også, at vi rent faktisk samstemmende opfordrer lige præcis den lokale kommunalbestyrelse til at prøve at sætte det på dagsordenen, så det kan blive konkretiseret lidt mere.
For det viser sig jo rent faktisk også, at man siger, at det ikke er lige nu, man har brug for at udskifte færgen, men måske om 3, 4, 5 år, når de nuværende tilladelser løber ud.
Så det har sådan set overhovedet ikke en pind med det her at gøre.
Så jeg må bare sige, at der ikke rigtig er nogen argumentation for det her, men jeg har ikke fået svar på, hvorfor der skulle bruges flere penge på administration.
Det ser jeg ikke nogen grund til at vi skal.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Nu er spørgsmålet, hvad ordføreren mener med administration, for netop med hensyn til at understøtte en fortsat befolkningsudvikling er det med de særlige øpuljer og lignende, der findes både i forhold til det, vi beslutter her i Folketinget, og så sandelig også i forhold til EU-midlerne.
Der er det netop en økoordinator, som skal kunne rådgive os, i det her tilfælde øudvalgene, ud fra, hvad det er for nogle tilskud, der får mest effekt.
Men netop igen for at understøtte en forhåbentlig positiv befolkningsudvikling på småøerne skal beboerne også have mulighed for at have en beslutningskompetence også i forhold til f.eks. øfærgerne.
Henrik Brodersen (DF), 2009-05-04:
Bedre sent end aldrig.
Jeg kan så sige, at Dansk Folkeparti måske også har en bedre forudsætning for at løse problemerne end de tre nævnte partier.
Og jeg må sige, at den måde, som B 148 er fremlagt på, ikke indeholder en løsning, der er god for det kommunale selvstyre eller for dem, der bor på de skønne øer.
En løsning med mere administration og mere kontrol for staten troede jeg ikke var oppositionens kop te.
At få sat en undersøgelse i gang om, hvorvidt det giver over- eller underskud at have øer i kommunen, synes jeg ikke om, for det giver indtryk af, at man vil udstille øborgerne.
Jeg vil gerne medgive, at der er nogle steder, hvor kontakten fra småøerne til byrådet eller omvendt ikke har været god, og at man ikke har villet danne øråd eller øudvalg.
Det er et problem, for det synes jeg faktisk at man skal.
Men hvad med alle de steder, hvor det så bare kører, hvor de har nedsat det udvalg, og hvor de får lov til at have høringen?
Jeg synes også, at det er lidt tyndt, når man er kommet ud af busken, at lade regeringen tage hele æren for tiltagene.
Oppositionen kunne selv være kommet med noget bedre.
At fremsætte B 148, et par dage før vi her på Christiansborg har en høring om øer, virker på mig, som om man hellere vil høres og ses end at handle.
Men jeg er sikker på, at vi kan få en god snak i udvalget om færgedrift, lægehjælp og bosætning.
Om lægehjælp kan jeg sige, at det er en svær opgave at rekruttere læger til provinsbyer med et indbyggertal på over 20.000 mennesker, og derfor skal der nok gås andre veje på vores øer.
Her tænker jeg på lægehelikoptere, førstehjælpskurser til alle øboere, 0,25 mia. kr. til nye og hurtigere færger.
Det er noget, som Dansk Folkeparti har fået igennem, fordi vi kunne se, at der var en negativ udvikling, og det har der været i mange år, desværre.
Angående alle de puljer, der bliver omtalt i B 148, er det jo sådan, at de er til forskellige formål.
Der er nogle til kultur, nogle andre til erhvervslivet, og jeg tror ikke, at kulturfolk er vilde med, at deres penge går til erhvervslivet, eller omvendt.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte B 148, som det foreligger her, men jeg helt enig i den første passus i bemærkningerne om, at livet på de danske småøer udgør en væsentlig værdi for Danmark, og at vi uden dem ville miste mangfoldigheden.
Så vi skal herfra gøre, hvad vi kan, for at få det til at blomstre, om det så er for erhvervslivet, færgedriften, lægebetjeningen og børnefamilierne.
Men lad os nu tage debatten og få en snak om det i udvalget og måske finde en rigtig god løsning på det.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Nu pådutter Venstres ordfører jo os Socialdemokrater noget ved at sige, at det er ren administration det hele.
Nej, det her er jo netop i forhold til øboerne og deres indflydelse på de forhold, der har med deres dagligdag på øerne at gøre, og som ordføreren selv er inde på, er færgedriften, færgefarten, jo netop livsnerven til og fra småøerne.
Hvorfor skal øboerne ikke have indflydelse på afgangsfrekvensen for deres øfærger?
Jeg kan give et eksempel.
På Strynø, som ordføreren kender til og måske har besøgt, starter færgen om morgenen fra Rudkøbing.
Der ønsker øboerne, at den skal starte fra Strynø.
Og det er jo netop nogle af de områder, som øboerne skal have indflydelse på og også være rådgivende inden for i forhold til kommunalbestyrelsen.
Og igen for at tage Langeland som eksempel vil jeg sige, at det jo ikke ligefrem er en rig økommune.
Men man har de ildsjæle på øerne, og de skal være bærende for, at der kan fortsætte en befolkningsudvikling.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jeg vil godt lige sikre mig, at jeg hørte rigtigt.
Jeg hørte ordføreren sige noget om, at han ikke kunne forstå, hvorfor man kommer med et forslag, der vil medføre mere kontrol i forhold til øerne og mere administration i forhold til øerne.
For god ordens skyld vil jeg gerne sige, at dette forslag er fremsat for at skabe mere selvforvaltning, større selvbestemmelse for de mennesker, der bor på øerne, og så er det fremsat for at skabe orden i økonomien med alle de forskellige tilskudsordninger, der er, og således at de kommende øråd selv er i stand til at disponere over flere ting i deres hverdag, end de kan i dag, hvor de er en del af en økommune.
Henrik Brodersen (DF), 2009-05-04:
Jamen altså, som jeg læser det, gælder det jo de steder, hvor det ikke er lykkedes at lave øråd.
Jeg ved, at der har været problemer nede, hvor Socialistisk Folkepartis ordfører kommer fra, og kan så undre mig over, at han i den periode, hvor han sad i kommunalbestyrelsen, inden han blev valgt til Folketinget, ikke har gjort tiltag til at få et øudvalg.
For det virker jo rent faktisk mange steder her i landet.
Der, hvor jeg kommer fra, er vi så heldige at være beriget med Omø og Agersø, og der har man i Slagelse Kommune og i gammel Skælskør Kommune haft øråd, og hver gang der har været nogle ting på øen, som kunne have øernes interesse, er de blevet sendt over.
Der sidder to repræsentanter for hver ø og et byrådsmedlem, og det har været sådan, at dem på øerne skiftes til at have formandsposten; de bliver hørt hver gang, og det synes jeg, man skal gøre.
Så de steder, hvor det ikke fungerer, synes jeg da i hvert fald, at man kan henstille til kommunalbestyrelserne at gøre det, men ligefrem at pålægge dem administratorer og alverdens ting synes jeg måske lige er at gå over stregen.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jeg bliver nødt til at sige, at den kompetence, de nuværende øudvalg råder over, slet ikke står mål med intentionen bag det forslag, der er fremsat.
Tanken med de nye øråd er jo, at de skal have væsentlig større kompetence og beslutningskraft i forhold til deres egne livsvilkår.
Man kan diskutere, hvor meget effekt de nuværende øudvalg har.
Jeg mener godt, at der kan strammes op om det her, således at det bliver mere interessant for øboere at lade sig vælge ind i et øråd - direkte eller indirekte valgt.
Henrik Brodersen (DF), 2009-05-04:
Som det også tidligere i dag er blevet sagt heroppefra, er der jo stor forskel på vores danske småøer.
Der er nogle ganske få, som ikke er med i sammenslutningen, hvor der kun bor en eller to familier, og så har vi også sammenslutningen med de 27 øer, hvor Fur er den største med over 1.000 indbyggere, tror jeg, der er dér, og så har vi et par ganske små
jeg mener, det er Birkholm og Hjortø - hvor de er nede på 8-10 indbyggere.
Der må man kunne se, om ikke man kan finde en forståelse hen over vandet, er jeg lige ved at sige.
Henriette Kjær (KF), 2009-05-04:
Vi Konservative synes, at det er godt, at vi får en debat om forholdene på de danske småøer.
Der er mange fordele ved, at vores øer er beboet, og det skal være muligt at leve et moderne liv med medindflydelse og god infrastruktur på vores øer.
Vi Konservative er optaget af, at vi hele tiden tilpasser udviklingen på øerne med det øvrige samfund, så de mennesker, der bor der, føler sig som en del af resten af Danmark.
Derfor synes vi også om tanken om, at der nedsættes øråd på de danske småøer.
Det vil give indflydelse til øboerne og også skabe engagement og kræve stillingtagen fra øboerne og den kommune, man hører til.
Vi synes omvendt også, at det er et meget vidtgående ansvar, man vil pålægge disse øråd.
Vi har jo netop vedtaget, at kommunerne skulle være større af hensyn til ekspertisen og muligheden for at løse mere komplicerede opgaver end tidligere.
Men vi vil meget gerne opfordre til, at man i de kommuner, hvor der er småøer tilknyttet, opretter lokaludvalg, der kan få temmelig vidtgående kompetencer og indflydelse.
Derudover ønsker forslagsstillerne, at der skal ske en evaluering af kommunernes økonomi, herunder færgedriften, øernes indvirkning på kommunernes økonomi og det særlige øtilskud.
Hvis der er nogle kommuner, der skulle mene, at de er for dårligt kompenseret i forhold til opgaven, bør de jo drøfte sagen med regeringen på det årlige møde om kommunernes økonomiske ramme.
Jeg synes dog, det er værd at gøre opmærksom på, at vi med trafikaftalen fik afsat ekstra 200 mio. kr. til færgedriften.
Ud over penge til færgedriften er der mulighed for en lang række yderligere tilskud, som vi Konservative ikke mener behøver at blive evalueret.
Måske er det mere relevant at finde ud af, om øerne i tilstrækkelig grad benytter sig af de muligheder, der er for at søge midler fra forskellige puljer.
Det er en opgave, som vi mener påhviler kommunerne at hjælpe småøerne med at finde ud af.
Her er jeg også sikker på, at Indenrigsministeriet og andre relevante ministerier kan være behjælpelig med at rådgive om mulighederne samt gøre opmærksom på de forskellige ordninger.
Vi må altså afvise forslaget, men er sådan set enige i, at man godt kan gøre en større indsats for at få oprettet lokalråd på småøerne.
Vi mener, at forslaget her er for vidtgående og vil føre til mere administration end godt er.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Udligningsordningerne er en vigtig del af det kommunale finansieringssystem, og overordnet set har udligningsordningerne til formål gennem en rimelig omfordeling mellem kommunerne at medvirke til at sikre, at kommunerne kan tilvejebringe og levere et rimeligt og fornuftigt serviceniveau med en lokal prioritering.
Det er derfor helt i henhold til den aftale, at der nu er iværksat en ny opfølgningsproces, og der er allerede et lovforslag til behandling her i Folketinget, hvor der er lagt op til nogle justeringer og ændringer.
En række kommuner har igennem forskellige kommunegrupper fremført en række synspunkter og forhold ud over det, som er medtaget i det foreliggende lovforslag, og der gennemføres et udvalgsarbejde i det såkaldte Finansieringsudvalg med henblik på at få analyseret og gennemregnet de rejste spørgsmål.
Et kommissorium for dette arbejde forventes udarbejdet i løbet af sommeren 2009.
Dette analysearbejde forventes at tilvejebringe et gennemarbejdet vurderingsgrundlag af de rejste spørgsmål til en efterfølgende politisk behandling.
Venstre er af den overbevisning, at denne proces er den optimale måde at sikre et retfærdigt udligningssystem på, og Venstre mener ikke, at dette forslag fra Socialistisk Folkeparti er den bedste løsning.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Der har for nylig været en høring om småøernes vilkår i Landstingssalen, og det var, synes jeg, en meget interessant debat, der kom i kølvandet på ministerens forgængers indlæg.
Noget af det, som jeg hæftede mig ved, var, at man på nogle øer har den klare opfattelse, at en del af ørådspuljen bliver brugt til at dække underskud i kommunekassen.
Det vil sige, at hele øtilskuddet, efter det er lagt ud som bloktilskud, ikke tilfalder ørådet.
Det er en del af intentionen med dette forslag at sikre, at de penge, der er tænkt afsat til øerne, også kommer derud, og at ørådet får kompetence til at disponere.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg mener ikke, at der på nogen måde er tvivl om, at det tilskud, der netop går til færgebetjening, også skal bruges til færgebetjeningen.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Tak til ministeren for hendes redegørelse.
Men udmærket i forhold til hvad? kan man så sige.
For hvis man ser befolkningstilvæksten på de 27 danske småøer, for at tage det som eksempel, kan det i hvert fald konstateres, at siden kommunalreformen i 2005, hvor der var 5.304 beboere på øerne, er tallet faldet til 5.059 i 2008.
Så ét er, hvad man siger virker, og noget andet er, hvad effekt det har.
Det er jo netop det, der er interessant.
For hvis man ser befolkningstilvæksten - eller nærmere det modsatte - kan man se, at inden for de sidste fire årtier er befolkningen på de 27 danske småøer blevet halveret.
Det er reelt det, man skal forholde sig til, for ellers kan man hurtigt se, hvornår den sidste beboer forlader øerne.
Den skal man betale for.
Så hvordan ser ministeren på den løsning, at gods- og varetransport til småøerne også skulle være gratis?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jeg tror, at når vi først har været igennem alle partiernes ordførertaler, vil der vise sig et billede af, at samtlige partier her i Folketinget går ind for at hjælpe de forskellige øer med de særlige udfordringer, de har.
Det er også helt tydeligt, at der jo er mange både store og små ordninger, som man kan trække forskelligt på rundtomkring.
Det tror jeg også der er stor enighed om, for det er jo rent faktisk fakta.
Så kan man jo stille sig det spørgsmål, om der så er fokus på det, når der i virkeligheden melder sig nogle opgaver, som tingene nu er organiseret i dag, og der kan vi jo klart sige ja, for det bedste bevis har vi jo lige præcis ved, at vi i disse år har nogle særlige udfordringer om udskiftning af færger.
Og hvad er det så, der sker?
Jo, rent faktisk sker der det, at VK-regeringen får afsat nogle puljer sammen med Dansk Folkeparti til det.
Så det er jo en rigtig god understregning af, at når det først bliver veldokumenteret, at der er et problem, så bliver der lyttet i kommunerne, de bakker det op, og man lytter også i regeringen og et flertal her i Folketinget.
Så det er rent faktisk godt, og så er mit spørgsmål: Hvorfor så i alverden begynde at bruge penge på det forslag om, at vi skal bruge flere penge på administration?
Er det ikke helt overflødigt?
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Det sidste kan jeg jo ikke være uenig med ministeren i, netop i forhold til at understøtte, at det kan fortsætte og udvikles, for selv på øer, hvor man har iværksættere på fødevareområdet og lignende, kan vi jo se, at der stadig væk er en befolkningsafvikling.
Kunne ministeren ikke forestille sig, at man for at understøtte det gav positiv særbehandling netop i forhold til de iværksættere, også inden for fødevareområdet?
For det er jo netop arbejdspladser, der skal være bærende for, at man stadig væk har en befolkning på øerne.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Som nævnt har jeg noteret mig det ønske og det forslag om sådan gratis færgetransport.
Og jeg synes jo, at vi sådan set allerede er kommet rigtig langt - alene det, at vi med den her økortordning har sikret gratis transport for personer og af cykler og invalidebiler.
Så vil jeg også minde om, at det her med takstfastsættelser naturligvis er et kommunalt ansvar, så hvis der er nogle kommuner, der gerne vil eksperimentere med at lave gratis godstransport til og fra øerne, er muligheden der for, at de kan lave nogle sådanne forsøg.
Men jeg har lidt svært ved at se, at det er staten, som skal bidrage med en fuldstændig gratis færgetransport til småøerne, for så støder vi ind i et andet problem: Hvad så med færgerne til Ærø, Læsø og Samsø og alle genvejsfærgerne?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for det.
Jeg tror, at der her i Folketinget er bred tilslutning til at hjælpe øerne og øboerne med de særlige udfordringer, man nu engang har ved at bo rundtomkring på øerne.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen rent faktisk gør noget ved sagen, og der er også sikret adskillige gode tilbud, som vi netop også har hørt det her i ministerens redegørelse.
Lad mig her blot lige kort nævne landdistriktsprogrammet, fiskeriudviklingsprogrammet, puljen til forsøgsvirksomhed i landdistrikterne og de små øsamfund samt de regionale vækstfora, ligesom der er forskellige andre lokale tiltag og løsninger.
Rundt i landet er der forskellige og gode traditioner for øudvalg af forskellig art.
Derfor må det også undre, at man kommer med dette beslutningsforslag, hvor det nye fra forslagsstillernes side synes at være ren administration og - kunne man næsten sige - rent papirflytteri, for pengene vil netop komme til at gå til at udfylde nogle papirer.
Der ser vi i Venstre hellere, at pengene går direkte til at løse opgaverne, sådan som de rent faktisk også gør i dag.
Øboerne har allerede nu gode muligheder for at organisere sig og engagere sig direkte i varetagelsen af øernes interesser, f.eks. med etablering af lokaludvalg og med deltagelse i disse, og det vil være uhensigtsmæssigt at nedsætte et yderligere udvalg.
For ca. 2 år siden blev de forskellige folkevalgte organer gennemgået, analyseret og evalueret, og der blev lavet en kommunalreform på baggrund af resultaterne.
Derfor giver det ikke nogen mening at lave nye omvæltninger i den struktur, der blev resultatet, og som altså også kan bruges meget fleksibelt rent lokalt i forhold til øerne.
Øernes udfordringer er meget forskellige netop på grund af øernes forskellighed.
Det kræver forskellige løsninger, og opgaverne løses derfor bedst lokalt.
Folketinget skal sikre, at rammerne er til stede, og i disse år er også færgespørgsmålet meget aktuelt.
Jeg glæder mig derfor over, at der de sidste par år er afsat gode støttepuljer, der kan søges ved færgeudskiftninger.
Derfor kan Venstre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Marianne Jelved (RV), 2009-05-04:
Da vores kommunalordfører ikke kan være til stede i dag under disse tre behandlinger, siger jeg, hvad Det Radikale Venstres folketingsgruppe mener.
Vi er sådan set positive over for tankegangen om at forbedre den demokratiske proces ved at inddrage øboerne i deres egne forhold, men synes også, at det er lidt overdrevet at formalisere øråd i den kommunale styrelseslov.
Vi kan bedre lide tanken om, at man på kommunalt niveau uddelegerer opgaver og indflydelse, ligesom vi kender det fra landsbykontaktudvalg og borgerforeninger og lignende.
Det synes vi er rigtig god idé, men det bør rejses ude lokalt, og kommunalbestyrelserne bør selv kunne håndtere disse udfordringer.
Jeg skal også lige om økonomi i færgedrift gøre opmærksom på, at der jo i aftalen, en grøn transportpolitik, er afsat penge til forbedring af færgevilkårene.
Den er langt de fleste partier i Folketinget med i.