runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Tak for det.
Fru Maja Panduro synes, at det er noget gammelt noget, kan jeg forstå, at tale om Socialdemokratiets løfter i sidste valgkamp, og det kan man jo godt forstå, for hæftet »Fair Løsning 2020« angav jo en kurs, som ikke er fulgt.
Altså, man skrev bl.a. om den offentlige sektor: »Socialdemokraterne og SF vil løfte de offentlige budgetter med 1,4 pct. fra 2012 til 2015. Det er et nødvendigt løft af de offentlige budgetter, hvis vi skal give stat, regioner og kommuner en reel mulighed for at bidrage til genopretningen af Danmark.«
Så læser man Politiken i dag, hvor der står, at inden for de sidste par år, altså efter magten er skiftet til Socialdemokratiet, er der kommet 17.000 færre i det, der kaldes den borgernære service i kommunerne, altså de såkaldte varme hænder – dem, der skal hjælpe vores ældre eller udsatte mennesker ude i kommunerne.
Kan fru Maja Panduro ikke forstå, at der er mange, der synes, at det er lidt underligt?
Ligesom vi nærmer os årsdagen for, at der skal være valg igen, begynder man at vende tilbage til det, man gik til valg på sidste gang, men som man ikke har gennemført i de år, hvor man nu har haft magten.
Altså, det giver da en formodning om, at man fører valgkamp på ét og gennemfører noget andet, når man har magten, og når man så skal til valg igen, prøver man at sige til danskerne: Det, vi egentlig sagde i sidste valgkamp, vil vi nu begynde at fortælle jer igen, i håb om at I vil give os magten 4 år mere.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Der er jo intet som helst nyt i, at regeringen ønsker en vækst i den offentlige sektor på 0,6 pct.
Det har vi sagt ganske længe.
Vi har oven i købet sat penge af til det.
For det er der ingen der har gjort før, heller ikke hr. Kristian Thulesen Dahl selv.
Vi kunne i finanslovsdebatten for et halvt år siden opleve, at hr. Kristian Thulesen Dahl stod på den her talerstol og som svar på spørgsmålet fra min gode kollega om, hvad de gode forslag, man kom med i DF's ældrepjece, egentlig ville koste, sagde: Det har jeg ikke regnet på.
Og så begyndte han at tale om noget med julemanden og den slags.
Det er det, der er det nye i dansk politik.
Når nu hr. Kristian Thulesen Dahl er optaget af den vækstprocent, som regeringen arbejder med, så synes jeg egentlig også, det var på tide, at vi fik et svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl på, hvorvidt han stadig holder fast i ubetinget at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister uden at stille et eneste krav, selv om hr. Lars Løkke Rasmussen stiller som ultimativt krav, at der skal være nulvækst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Det var godt nok mange ord, som handlede om noget helt andet end det, jeg spurgte om.
Altså, jeg spurgte om sammenhængen mellem det, man gik til valg på fra Socialdemokratiets side i 2011, det, man nu har gennemført, det, som man kan se på tallene er gennemført i 2012 og 2013, og som ser ud til at ville fortsætte i den her valgperiode, og så det, at man nu begynder at sige det samme, som man sagde før sidste valg, nemlig at der er en forskel.
Hvorfor kan Politiken i dag skrive, er der er kommet 17.000 færre ansatte ude i kommunerne i det, der kaldes den borgernære service, altså det, der skulle handle om de ældre, og det, der skulle handle om børnene osv.?
Hvordan kan de skrive sådan en historie, når man gik til valg på, at der skulle komme flere?
Det er bare det, jeg forsøger at få et svar på.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Med den økonomiske politik, vi fører, bliver der mulighed for, at der kan komme flere medarbejdere fremover i den offentlige sektor.
Det er ikke prangende mange, der bliver ikke noget luksus, det har jeg også sagt klart i min tale, og det har vores statsminister sagt.
Men der kan komme flere.
Med den politik, som hr. Kristian Thulesen Dahls statsministerkandidat, hr. Lars Løkke Rasmussen, fører, så er der en vækst på 0,00 pct.
Det er 22.000 færre medarbejdere end i dag, 33.000 færre medarbejdere end med den politik, som vi ønsker at føre.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl bare ikke lige repetere for sine vælgere, hvorfor det er, han insisterer på at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, på trods af at det går stik imod alt, hvad han selv politisk påstår at stå for.
Annette Lind (S), 2014-06-10:
Ordføreren startede med at sige, at Venstre ikke sådan turnerede rundt i landet og snakkede om finanspolitiske spørgsmål og skattelettelser.
Det er rigtigt nok, de sidder jo nok på kontorerne og sender deres ting ud i stedet for.
Med hensyn til de her 100 kr., vil man så bruge 1 kr. på bundskattelettelser?
Vil man bruge 100 kr. alene på topskattelettelser?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Man kan i hvert fald høre, at der er nogen, der har øvet sig hjemmefra, og tak for at have klippet fra alle de her læserbreve, det sætter jeg meget, meget stor pris på.
Jeg tror, at hvis man for alvor orienterer sig i alle de debatindlæg, som Venstres folk skriver, vil man kunne se, at der er en ret entydig opbakning til en linje, der er lagt.
Den handler om at gøre Danmark rigere og rimeligere – rigere ved at skabe mere vækst i den private sektor, ved at få nogle flere private danske arbejdspladser, både ved at lette de økonomiske byrder og rammevilkårene i øvrigt; ved at lade være med, hver gang der kommer en EU-regel, så lige at give den en ekstra skrue; ved at se på, hvad man gør i andre lande, før vi stiller store krav til os selv; og ved f.eks. at have en realistisk grøn profil.
Alene i år skal vi betale 3,6 mia. kr. mere i PSO end det, vi alle sammen troede for 2 år siden.
Det er ligesom linjen.
Men til vores linje hører også at gøre det mere attraktivt for folk med små indkomster at gå på arbejde.
Det er vores prioritet, det er vores sigtelinje, det er vores retning, og det er der fuld opbakning til i Venstre.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Tak, hr. formand.
Jo, det er meget fint.
Men nu stillede jeg faktisk et meget konkret spørgsmål, og i betragtning af hvor belærende hr. Lars Løkke Rasmussen har været hidtil, kunne det jo godt være, at man faktisk også fik et konkret svar.
Altså, hvor stor en andel af de 22 mia. kr., som jeg går ud fra at ordføreren anerkender der kan være tale om, skal så gå til lettelser i bunden?
Det er vel et relativt simpelt spørgsmål, som man må kunne svare på.
Altså, jeg går ud fra, at der er en plan.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Den præcise måde, som vores prioriteter sættes igennem på, vil man kunne se, når vi, fuldstændig ligesom regeringen jo også gør det, fremlægger vores finanslovsforslag.
Jeg kan pege på, at det finanslovsforslag, vi fremlagde sidste år, var et finanslovsforslag, som både sikrede velfærd, og som samtidig frigjorde 5 mia. kr. til skatte- og afgiftslettelser.
På samme måde vil hr. Benny Engelbrecht jo få syn for sagen efter sommerferien, når vi fremlægger vores finanslovsforslag for 2015, og vores politiske prioritet er den, jeg her har givet udtryk for.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Tak for det.
Venstre lover jo – og det gør ordføreren igen i dag – nulvækst i de offentlige budgetter og ikke nogen grænsebomme.
Dansk Folkeparti lover positiv vækst og kræver grænsebomme.
Liberal Alliance vil gerne acceptere grænsebomme, hvis de bare får nulvækst.
Man behøver jo ikke være atomfysiker for at regne ud, hvor det ender henne.
Så kan Venstres ordfører bekræfte, at hvis der skulle blive et blåt flertal efter et valg, ender vi med både nulvækst og grænsebomme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Men jeg kan klart bekræfte, at de fire blå partier – jeg ved egentlig ikke, hvor de der farver kommer fra – altså de fire partier i oppositionen jo er fire forskellige partier, og der er nuancer, men der er også et fælles ønske om at få et regeringsskifte, og det kan man bl.a. også aflæse af vores forslag til vedtagelse her i dag.
Jeg må sige, at vi har 10 års dokumentation for at kunne arbejde sammen, også på en måde, hvor det ikke var sådan, at vi mente noget før et valg og noget diametralt modsat bagefter.
Det er altså en rekord, der blev slået på meget kort tid af dem, der sidder her nu.
Nu har jeg fra starten lovet at være konstruktiv og afstå fra det polemiske, så jeg skal slet ikke repetere hele listen her.
Men der er jo meget, der binder os sammen.
Jeg er helt sikker på, at noget af det, der binder os sammen, f.eks. er ambitionen om, at det skal kunne betale sig at arbejde, også for folk med små indkomster.
Noget af det, der binder os sammen, er, hvordan vi prioriterer de offentlige udgifter.
Der er f.eks. et fælles ønske – det er så afvejet lidt forskelligt – om at reducere vores udviklingsbistand for at bruge pengene på noget andet.
Der er et fælles ønske om at lave et kontanthjælpsloft for i stedet at bruge pengene på noget andet.
Så der er jo sådan set meget, der peger den samme vej.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Nu er jeg ikke så optaget af, hvad I er enige om, men måske mere, hvad I er uenige om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Nej, det tror jeg sådan set ikke vi gør.
Det er jo meget, meget svært at stå og forudse valgresultater og alt mulig andet – vi skal jo lige have det på plads først.
Men jeg er da helt sikker på, at noget af det, vi ender med, er en langt bedre kontrol med den grænseoverskridende kriminalitet.
Det første, spørgerens regering gjorde, var jo at fjerne de 55 mio. kr., vi havde sat af til en styrket toldkontrol, for i stedet at kaste dem ind i udlændingepolitikken.
Der tror jeg at de fire partier – jeg kan i hvert fald tale for mit eget – er enige om, at det da skal rulles tilbage.
Vi foreslår, at det skal være efter svensk forbillede; det handler ikke om grænsebomme, men om på en begavet og intelligent måde at have bedre mulighed for at lave stikprøvekontrol og nummerpladescanning, at have en intelligent måde at forfølge kriminelle på, og det kræver ressourcer.
Ida Auken (RV), 2014-06-10:
Vi kan forstå, at Venstres ordfører gerne vil lette skatten i både toppen og bunden, og vi prøver jo så bare at finde ud af, hvad der egentlig er Venstres politik.
Så vil hr. Lars Løkke Rasmussen svare: Hvor meget af 100 kr. skal gå til at lette skatten i bunden?
Vi kan i hvert fald forstå, at hr. Lars Løkke Rasmussen har aflyst de 30 læserbreve fra sine medlemmer rundt i hele landet, der turnerer rundt med budskabet om 14.000 arbejdspladser, for de forudsætter jo, at man letter skatten i toppen.
Tak for det – så er det i hvert fald blevet klart.
Eller er det 1 kr., er det 6 kr., er det 10 kr.?
Altså, hvor ligger vi henne?
Er det 60 øre?
For hvis hr. Lars Løkke Rasmussen kan gå så meget i detaljer med vores politik, må vi da også kunne finde ud af, hvad det egentlig er, Venstre mener.
Så hvor meget ud af 100 kr. skal bruges til at lette skatten i bunden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg er ikke i stand til at gå i detaljer med regeringens politik, for den flagrer simpelt hen i det uvisse.
Den hviler på, at for hver gang vi vil bruge 100 kr., vil regeringen bruge 60 øre mere, men der siges ikke noget om, hvad pengene skal bruges til.
Over for det står så det, jeg har talt om her i dag, nemlig at vi vil klare os med den hundredkroneseddel, vi har, fremskrevet med løn- og prisudviklingen.
Det kræver selvfølgelig, at man har modet, viljen og evnen til at tage nogle områder og skære ned på dem for at få plads til prioriteret velfærd.
Jeg har peget på udviklingsbistanden, jeg har peget på beskæftigelsespolitikken, jeg har peget på udlændingepolitikken.
Og så peger jeg på den anden del af det: Hvordan kan vi nedbringe, de omkostninger, vi har til offentlig forsørgelse ved siden af det offentlige forbrug?
Det er jo der, pengene for alvor ligger.
Tænk, hvis vi kunne føre en politik, der med inspiration fra Sverige nåede en ambition om at have 250.000 færre på offentlig forsørgelse.
Tænk, hvad det ville give af livsglæde for de mennesker, der kunne blive aktive på arbejdsmarkedet.
Det får jo hele den her debat om 100 kr. og de 60 øre til at blegne ved siden af.
Det, der er vores ambition, er jo at skabe et samfund med bedre sammenhængskraft, og vejen derhen går bl.a. via at sætte skatterne på små indkomster ned.
Jo længere vi kan nå, og jo hurtigere vi kan nå det, jo bedre.
Men det, jeg kan garantere, er, at man ikke vil opleve, at vi stikker en kurs ud for så at vende 180 grader og gå den anden vej.
Det overlader vi til andre.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-10:
Tak for det.
Først og fremmest tak til hr. Lars Løkke Rasmussen for at gå på talerstolen og komme med en konstruktiv og positiv tale, som peger på, hvad Venstre gerne vil.
Det synes jeg er virkelig befriende, for det åbner jo op for en politisk diskussion, som vi har brug for, så vandene kan skilles, så vi kan dele os efter anskuelse, og så danskerne har noget at vælge mellem.
Målet må være at skabe jobs, jobs og jobs, for hvis vi skaber jobs, skaber vi velstand, så skaber vi faktisk også skatteindtægter, og så skaber vi råd til, at vi kan betale for den grundlæggende velfærd, som vi alle sammen herinde i Folketinget er enige om at vi gerne vil have råd til.
Mit spørgsmål til Venstre og til Venstres leder er så: Hvorfor går man ikke ud og siger klart, at ja, selvfølgelig skal vi fjerne topskatten?
For det giver 14.000 jobs i den private sektor, og det er jo det, vi har allermest brug for.
Det er også det, der løfter danskere, og det er også det, der løfter folk ud af en svær situation, nemlig at være på overførselsindkomst.
Så vi kan godt gøre begge dele; vi kan godt lette i bunden – det er vi med på er det, Venstre gerne vil – men vi skal også lette i toppen.
Vil Venstre ikke være med til at fjerne topskatten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Fordi man ikke kan bruge pengene mere end én gang.
Det koster penge at fjerne topskatten, og vi har en anden prioritet.
Vores prioritet er den, som jeg nu ad et antal omgange har haft mulighed for at redegøre for, og som jeg gerne vil nævne her igen, nemlig i bunden af arbejdsmarkedet at skabe et arbejdsmarked for danskerne.
Det handler ikke kun om, hvor mange arbejdspladser vi genererer i Danmark, det handler også om, hvordan de fyldes ud.
Og vi ønsker at stå vagt om sammenhængskraften.
Vi synes, at 800.000 danskere på offentlig forsørgelse – og intet ondt ord sagt om nogen af dem som individer – er for mange.
Summen er for stor, og det skal vi gøre noget ved.
Nej, det har vi gjort ad et antal omgange, både dengang, vi blev hånet for det, da man kaldte det rødvinsreform og sagde, at det var ufinansieret, selv om det var finansieret krone til krone, og også senere, da den nye regering tog det til sig af hele deres hjerte – af hele deres hjerte – og endda satte grænserne længere op.
Så det udelukker jeg jo ikke, men pengene skal være der først.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-10:
Nulvækst frem til 2020 – eller et udgiftsstop frem til 2020 for at være præcis – giver 22 mia. kr.
Vi har Produktivitetkommissionens rapport, som peger på, at det højst sandsynligt er nærmest hundrede procent selvfinansierende at fjerne topskatten.
Jeg kunne godt tænke mig, at Venstre blev ambitiøse og sagde: Vi kan godt være så ambitiøse, at vi siger udgiftsstop, og vi kan faktisk også være så ambitiøse, at vi siger, at vi skal have en mindre offentlig sektor.
For Produktivitetskommissionen har jo peget på, at vi kan spare op mod 60 mia. kr. uden at få et forringet serviceniveau, hvis vi bare organiserer os bedre.
Så har vi faktisk frigjort så mange penge, at vi kan fjerne topskatten, at vi kan halvere selskabsskatten, og at vi kan give betydelig større lettelser i bunden end det, Venstre lægger op til.
For Venstre lægger op til lettelser, der minder om måske 6 mia. kr.
Hvis vi gør det, har vi et ambitiøst land; så har vi et land med nogle rammer, som vil tiltrække enorme mængder af arbejdspladser, og dermed fremtidssikrer vi også den velfærd, som vi alle sammen er enige om at vi gerne vil have.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Hvis hr. Anders Samuelsen og jeg mente det samme, ville vi formentlig stå i samme parti.
Jeg har det nu meget godt med at have stået i det parti, jeg står i, fra jeg var 16 år og frem til i dag.
Vi vil sådan set hellere skubbe til den gode side.
Ved siden af den økonomiske debat, vi nu har haft, og som sikkert også fortsætter i dag, har vi jo en anden samfundsmæssig udfordring, som jeg tror vi er nødt til at tage alvorligt, og det handler om tilliden til politikernes politik.
Derfor agter jeg altså ikke at begå fortidens synder, som består i at stille sig op og stikke en kurs ud og få vælgerne til at stemme i forvisning om, at den bliver fulgt, for så på valgnatten at dreje 180 grader og gå den anden vej.
Det vil jeg simpelt hen ikke lægge ryg til.
Og derfor er vi realistiske i det, vi siger.
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig er et betydeligt potentiale for at effektivisere i den offentlige sektor.
Der er masser af steder, hvor det skriger til himlen.
Så sent som i dag kunne man se tal på fravær i den danske folkeskole, hvor man nogle steder har 20 dages fravær, hvad der på 9 års skolegang svarer til et helt skoleår, og på andre skoler er der stort set ikke noget fravær.
Man kan se det samme i forhold til hjemmehjælpen, og man kan se det samme ude på sygehusafdelingerne.
Der er da et betydeligt potentiale.
Men jeg ved også, for jeg har været der, jeg har været minister i 10 år, at det kan man ikke bare knipse frem.
Det kræver hårdt arbejde.
Og i det omfang, det lykkes, kan man omdisponere pengene, men man skal altså ikke sælge skindet, før bjørnen er skudt.
Annette Lind (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at svarene er sådan lidt comme si comme ça, her ved man i hvert fald ikke, hvor man har Venstre.
En lang række af Venstres folketingsmedlemmer siger, at de vil sænke topskatten.
Ordføreren her siger nu, at Venstre prioriterer bundskattelettelser frem for topskattelettelser.
Samtidig anerkender ordføreren, at nulvækst vil medføre 22 mia. kr.
Har vi egentlig fået noget svar?
Næh, men det vil jeg altså gerne have.
Kan ordføreren fortælle mig, hvor mange af de penge der skal gå til bundskattelettelser?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jamen jeg har givet klart udtryk for vores prioritet, og vores prioritet er at lette skatten i bunden af de grunde, jeg har givet før.
Det kan man så godt lave sådan en leg ud af her.
På et tidspunkt bliver det jo også spørgerens partis tur til at stå heroppe, og så tror jeg da, at noget af det, der vil interessere os, er at få at vide, hvordan de penge, regeringen vil bruge ekstra i den offentlige sektor, skal bruges.
Det er jo altså at vende det lidt på hovedet, at vi nu skal stå og forklare, hvordan vi ikke vil bruge nogle penge, vi ikke vil bruge, mens regeringen, som altså vil bruge 60 øre mere, for hver gang vi bruger 100 kr., slet ikke skal forholde sig til de 60 øre.
Det er jo lige så relevant at få oplyst.
For når man lægger øre til det, regeringen vil, så vil regeringen gerne tegne et billede af, at med de her 60 øre er allehånde problemer løst.
Der kan man tale til børnefamilierne, man kan tale til de ældre, man kan tale til de syge, man kan tale til forskerne, man kan tale til erhvervslivet, for alle skal have en del af de 60 øre.
Men alle kan jo ikke få en del af de 60 øre.
Jeg tror, politik må bestå i, at man siger, at noget er vigtigere end noget andet.
Og det, jeg siger meget, meget klart, så jeg tror, det kan forstås, er, at det vigtigste nu er at gøre det attraktivt for folk med små indkomster at arbejde.
Og det gør man altså ikke ved at lette topskatten; det gør man ved at lave målrettede skattelettelser i bunden af indkomstskalaen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Det overlader vi trygt til danskerne at vurdere i forhold til de politiske partier.
Det, der er sagen, er jo, i hvilken takt man kan få gennemført de politiske ønsker, man har.
Det er selvfølgelig i den takt, man kan finde finansiering og penge til det.
Jeg nævnte tidligere under debatten, at Rockwool Fonden har beregnet – det er deres vurdering – at hver gang der kommer 5.000 ikkevestlige indvandrere til Danmark, belaster det de offentlige finanser med 2,1 mia. kr.
De vurderer, at vi i år har en belastning af de offentlige finanser i forhold til ikkevestlig indvandring på 16,6 mia. kr.
Det er klart, at når vi ønsker at føre en politik, hvor der er færre, der kommer til Danmark og på den måde belaster de offentlige finanser, så frigør det jo nogle penge, efterhånden som det kan blive gennemført, og dem kan vi så bruge på andre ting.
Men vi kan jo selvfølgelig ikke sige, at det gennemfører vi så bare lige i næste uge, for vi har ikke, tror jeg, fået flertallet i Folketinget til at gøre de ting på indvandringsområdet, der er nødvendige for at frigøre de penge.
Så det er bare for at sige, at sådan hænger tingene selvfølgelig sammen.
Det tror jeg danskerne forstår, og det tror jeg egentlig også Socialdemokraterne forstår efter det, de var udsat for efter sidste valg, hvor man altså lovede mange ting, som man efter valget jo ikke har kunnet holde.
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Det er jo ikke helt irrelevant at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om hans parti kommer til at lægge stemmer til nulvækst; altså i virkeligheden et relativt simpelt spørgsmål, som man må kunne svare ja eller nej til.
Så når Dansk Folkepartis gruppeformand tidligere har gjort det klart, at Dansk Folkeparti ikke vil lægge stemmer til en nulvækst, hvad kan vælgerne så egentlig regne med er Dansk Folkepartis politik?
Karin Gaardsted (S), 2014-06-10:
Man står jo her og bliver frygtelig i tvivl om, om partiformanden står og undsiger sit eget arbejdsprogram.
Jeg står med arbejdsprogrammet her, og der er jo mange rigtig gode ting i, men det er, som om Dansk Folkeparti er begyndt at tale med to tunger.
Jeg ved ikke, om det er sådan, at partiet har været i lære et andet sted, men det er i hvert fald sådan, vi kan opfatte det.
Jeg vil gerne spørge partiformanden: Skal vi høre det sådan, at arbejdsprogrammet bliver undsagt i dag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg synes, det er dejligt, at Dansk Folkeparti er blevet så stor en tilhænger af ØMU-forbeholdet.
Jeg kan huske, at adskillige partier latterliggjorde SF, da vi fik indført de fire forbehold tilbage i 1992, 1993 og havde det til afstemning.
Jeg tror faktisk, at samtlige andre partier – ud over dem, der var med i aftalen – sagde, at de her forhold ingenting battede.
SF holdt ved og sagde, at vi skulle have et forbehold over for i ØMU'en, og derfor har vi jo heller ikke euroen i dag.
Det skyldes faktisk SF's indsats, og SF har ikke ændret holdning til euroen.
Og at bringe bankunionen ind i et spørgsmål om euroen er i virkeligheden en underlig måde at blande tingene sammen på.
Bankunionen handler jo helt konkret om at holde styr på bankerne i Europa.
Danske Bank er et meget godt eksempel.
Deres omsætning er jo nærmest større end dansk økonomi, så hvis Danske Bank går nedenom og hjem, har det alvorlige konsekvenser for Danmark.
Det var jo derfor, vi lavede bankpakkerne undervejs, altså netop for at sikre stabiliteten.
Bankunionen er jo så med til at gøre, at der faktisk er et tilsyn med de store banker, så man ikke kan drive rundt med små landes økonomier.
Mike Legarth (KF), 2014-06-10:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at spørge SF's partileder: Hvorfor gik SF ud af regeringen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
SF gik ud af regeringen, fordi vi havde en intern uenighed, som resulterede i, at vi gik ud af regeringen.
Mike Legarth (KF), 2014-06-10:
Jeg synes, det var dagen til at få det opklaret – og det er egentlig et besynderlig svagt synspunkt, men pyt nu med det.
Jeg vil høre, om SF vil være med til at skabe arbejdspladser.
Regeringens dagsorden er velkendt: Man vil skabe vækst, man vil skabe nye job, man vil skabe optimisme i samfundet, sådan at vi får den dynamik, der er nødvendig.
Men når det kommer til handling, så kniber det.
Vil SF være med til at lave en boligjobordning, som den, der netop er blevet annulleret, og som er meget afgørende ude i Udkantsdanmark, hvor håndværksvirksomheder, mindre virksomheder og servicevirksomheder har brug for, at der er beskæftigelse?
Kan vi regne med SF's opbakning i den sag?