Martin Lidegaard (RV), 2012-11-20:
Mange tak til alle ordførerne for kommentarerne til lovforslaget, og en særlig tak til Venstres ordfører, hr. Thomas Danielsen, der gav os en indføring i den historiske baggrund for de andelsejede energiselskaber i Danmark.
Det er nogle gange godt at få hele historiens vingesus med, for det fortæller os jo, hvorfor vi står med nogle af de valg her i dag.
Også tak til den konservative ordfører for at støtte op og fortælle lidt om historien bag det her.
Den gældende prisregulering, som vi har brugt indtil nu, egner sig simpelt hen ikke som grundlag for et udbud, og endvidere forholder den gældende lovgivning sig ikke til forbrugerens stilling ved en bevillings overgang til en ny bevillingshaver.
Med lovforslaget indføres der således en priskonkurrence i udstedelsen af forsyningspligtbevillinger, og samtidig indeholder lovforslaget regler for forbrugerens stilling i forbindelse med et udbud.
Den korte version af det her er, at forbrugerne i den situation skal vælge, om de vil forblive på et forsyningspligtprodukt, altså hos den, der vinder, eller om de fremover vil modtage et markedsprodukt.
Der er også brug for, at de elforbrugere, der ikke tager stilling, får en såkaldt fallbackløsning, altså at de kan falde tilbage på en ordning, selv om de ikke aktivt tager stilling.
Og den løsning har vi, sagt til almindelig beroligelse, udformet sådan, at de forbrugere ikke stilles ringere end før.
Det direkte svar til hr. Villum Christensen er, at det er en del af forslaget her, at man ikke stilles ringere end før, indtil vi jo så kommer med en helt ny lovgivning på det område i oktober 2014.
Så er der en række specifikke kommentarer.
Både hr. Mikkel Dencker fra Dansk Folkeparti og hr. Villum Christensen undrer sig over, hvorfor det ikke er det selskab, der vinder udbuddet om forsyningspligt, der får lov til at tage kunderne med.
Det er der en meget enkel grund til, nemlig at det ville stride imod grundlovens § 73.
Det er simpelt hen ikke muligt for os at ekspropriere et kundekartotek fra de pågældende selskaber, der har kunderne i dag.
Og som flere ordførere har været inde på, er det måske egentlig også meget rimeligt.
Det kan godt være, at hr. Mikkel Dencker ikke synes, det er rart sådan at skulle lave lovgivning, fordi EU er utilfreds med noget, men det er sådan set også Danmarks egen grundlov, der er på spil her, og som gør, at vi ikke bare med lovgivningens magt kan tage et kæmpe kundekartotek fra et selskab og forære det til et andet selskab, som har vundet et helt andet udbud.
Så spørger hr. Villum Christensen, om ikke det her kan sammenlignes med et affaldsselskab?
Nej, det kan det ikke, for et affaldsselskab indgår jo en kontrakt med kommunen.
Der er ikke noget direkte kundeforhold mellem dem, der får hentet deres affald, og affaldsselskabet.
Tværtimod betaler man jo, som det vil være de fleste mennesker bekendt, en afgift for sin affaldsafhentning til kommunen, og så laver kommunen en kontrakt.
Det er en anden situation.
Det er selvfølgelig noget, regeringens jurister har kigget meget nøje på, og det er en ret klar vurdering, at man ikke bare sådan kan ekspropriere forskellige selskabers kartoteker.
Endelig er hr. Per Clausen inde på »frihedens rige«, og der kunne man jo godt være fristet til at bruge lidt tid på at diskutere, hvad »frihedens rige« er.
Det er rigtigt, at man nogle gange spørger sig selv: Jamen er frihedens rige nu så attraktivt?
Men man kan omvendt spørge: Hvis alternativet er ufrihedens rige, hvor man altså er tvunget til kun at benytte ét selskab, uanset hvordan dette selskab måtte gebærde sig, også prismæssigt, så tror jeg nu nok alligevel, at jeg vil erklære mig som tilhænger af frihedens rige i forhold til ufrihedens rige.
Hr. Per Clausen spørger også: Hvad sker der så efter oktober 2014?
Der får vi jo den engrosmodel, som hr. Per Clausen også var med til at beslutte i energiforliget, og så har vi et reguleringseftersyn, hvor man vil gå ind og kigge på resten af det, der er i spil på markedet, herunder hvad forsyningspligten overhovedet skal være i fremtiden og ikke være i fremtiden.
Jeg vil gerne give hr. Per Clausen håndslag på, at der kommer hr. Per Clausen selvfølgelig ligesom de andre forligspartier til at være med til at diskutere, hvordan det kommer til at se ud efter 2014.
Men engrosmodellen har vi været enige om, fordi den faktisk er med til at finansiere en del af vores grønne omstilling, som vi alle sammen er interesseret i.
Jeg hører egentlig de mange bemærkninger, der er faldet, som udtryk for et ret bredt ønske i Tinget om at sikre, at vi fortsætter, kan man sige, udbygningen af det danske elmarked, sådan at vi sikrer forbrugerne et frit valg, som de sådan set allerede har i dag, for man kan jo bare skifte selskab i dag.
Og vi sikrer, når vi gennemfører den her midlertidige lovgivning, at forbrugerne i det brev, vi sender ud, og som vi ganske rigtigt sender ud gennem de nuværende elselskaber – for det er kun dem, der har adressekartotekerne, så jeg kunne ikke engang selv gøre det, selv om jeg ville – får så god og objektiv information som muligt, og at de også bliver sikret i overgangsperioden, indtil vi i fællesskab bygger videre på en ny markedsmodel.
Med disse bemærkninger vil jeg derfor igen takke for den interesse, som har været udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser og svare på de spørgsmål, der måtte være fra ordførerne, og med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.