runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Venstre står vagt om skattestoppet, og derfor kan Venstre ikke støtte SF’s beslutningsforslag.
Men lad mig for en god ordens skyld lige understrege hvorfor.
Skattestoppet gælder i Venstres optik også for folk, der bor i andelsboliger.
Det gjorde Venstre klart, da vi sidste gang behandlede et lignende forslag fra SF, og det gør vi såmænd også gerne klart i dag.
Forslaget siger, der skal indføres avanceskat på andelsboliger, der sælges i spekulationsøjemed m.v. »M.v.« står der i forslaget, og ja, så er det jo nærmest åbent for hvad som helst.
Det er selvfølgelig fair nok, når man har en politik, der siger, at man skal beskatte alt, hvad man kan komme i tanke om, og nærmest mere end det; når man på forhånd har givet op over for, hvad det præcis er, der skal udløse en beskatning på 60 pct.; og når man har taget sig den frihed bare at skrive »m.v.«.
Det problem, som SF så forsøger at sige foreligger, ja, det har vi jo sådan set løst, ved at vi i Folketinget har vedtaget en lovændring, som forhindrer, at andelsboliger kan nedlægge sig selv for så at genopstå for at score en skattefri gevinst.
Når man alligevel fremsætter forslaget, ja, så kan det jo kun være, fordi man i SF har et ønske om at øge beskatningen i Danmark.
Det er såmænd fair nok, så står det lysende klart for enhver. Vi ønsker ikke i Venstre at øge beskatningen, og derfor afviser vi selvfølgelig forslaget.
Man må altså tage hatten af for den nidkærhed og misundelse, der er tankegangen bag forslaget, men omvendt også give en cadeau for opfindsomhed og idérigdom.
Det kan selvfølgelig være, at SF skal være Socialdemokratiets udviklingsafdeling, når det drejer sig om skattepolitik.
Jeg må også sige, at jeg med spænding imødeser, hvad Socialdemokratiet mener om denne sag, for sidste gang vi i Folketinget behandlede et lignende forslag fra SF, ja, da støttede Socialdemokratiet forslaget.
Siden har Socialdemokratiet så tilsluttet sig skattestoppet, om end hjertevarmen i tilslutningen kan ligge på et meget begrænset sted.
Det fik vi jo bl.a. tydeligt bevis for, da den tidligere politiske ordfører, fru Lotte Bundsgaard, redegjorde for, hvilke kyniske betragtninger der lå bag Socialdemokratiets tilslutning til skattestoppet, og at skattestoppet er i modstrid med god socialdemokratisk politik.
Men også når det gælder andelsboligområdet, har Socialdemokratiets boligordfører nu gjort sig til talsmand for øget beskatning af andelsboligejere, men pendulet i Socialdemokratiets skattepolitik svinger jo hurtigere end vingerne på en humlebi, der heller ikke ved, hvor den skal hen.
Vi glæder os til at se, hvordan andre modtager forslaget.
Vi afviser det af den simple årsag, at vi synes, at skattestoppet er fremragende, at det fortsat skal gælde, og at det også skal gælde for folk, der bor i andelsbolig.
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Det mener jeg faktisk ikke at ordføreren har ret i.
Først og fremmest har der været en klar opjustering af de ejendomsværdier, som andelsboligforeningerne har.
For det andet kan vi se, at der er den her såkaldte priskorrektion i gang i Københavns- og Århusområdet, hvor der typisk har været et frasalg af andelsboliger.
Så den gevinst, der ville være, og dermed det pres, som hr. Poul Henrik Hedeboe kalder det, til at omdanne andelsboligforeninger mener jeg ikke er til stede.
Vi kan netop se bare ved at gå ind og kigge på tallene for 2006, at andelsboligforeninger er i fremgang, der kommer flere boliger til, der er kommet over 3.000 nye boliger bare på 1 år.
Det er ikke tegn på, at andelsboligformen er under pres, tværtimod.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Men kan ministeren ikke medgive, at der stadig væk vil være et pres på, skal vi sige billige andelsboliger?
Jeg ved godt, at de ikke kan gå over og blive til nye andelsforeninger til en højere pris, at der er en 5-års-periode, men de kan sælges på markedet, og de kan realiseres, sådan at man med hensyn til den billige del realiserer nogle konjunkturgevinster og går ud af markedet, og at den derfor ikke er der mere.
Det pres må ministeren vel medgive stadig væk er der.
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Så regeringen har jo allerede gjort tiltag for at forhindre, at der skete en spekulation.
Jeg mener ikke, at der i øjeblikket er grundlag for at sige, at andelsboligforeningsformen er presset som boligform, tværtimod.
Der var en klar tilgang af andelsboliger i 2006, og jeg mener, at anvendelse af et skatteinstrument er en meget dårlig måde at prøve at regulere et område som det her på.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Jeg kan forstå på skatteministeren, at han mener, at dette her er fuldstændig unødvendigt.
Mener skatteministeren også, at der slet ikke har været eller er spekulation i salg af andelsboliger og opløsning af andelsboligforeninger?
Er det noget ikkeeksisterende, vi snakker om?
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Det er jo et par år siden, vi havde et lignende beslutningsforlag fra SF, og ved den lejlighed valgte Dansk Folkeparti at sige nej til det, og det gør vi så også i dag.
SF’s udgangspunkt for at fremsætte beslutningsforslaget her er, at der skulle eksistere en form for spekulation i at sælge andelsboligejendomme til markedspris, netop for at andelshaverne skulle kunne score en fortjeneste.
Udgangspunktet for SF er så, at det udgør et problem, at der er den her adfærd.
Jeg kan bare ikke se nogen steder i beslutningsforslaget, at man dokumenterer, at der eksisterer et problem.
De statistikker, SF selv har sat ind i beslutningsforslaget, siger netop, at der er en stor nettotilgang af både ejendomme og boliger, altså til måden at organisere det på, til andelsboligtanken.
Og jeg vil godt sige, at Dansk Folkeparti bakker op om den her ejerform, andelsboligejerformen, og vi synes, at det er en god idé, at den er her.
Det giver mange mennesker mulighed for at bo i en passende bolig til en rimelig pris.
Så vi bakker helt op om, at andelsboligformen eksisterer.
Men vi mener altså ikke, at der er nogen dokumentation for, at der skulle eksistere det problem, som SF hævder eksisterer.
Og hvis problemet endelig skulle eksistere, så mener vi ikke, at det er løsningen at indføre en ny skat, både fordi vi bakker op om regeringens skattestop – det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gør det – så derfor må vi afvise beslutningsforslaget, og også fordi vi mener, at det er en uskik at bruge skattepolitikken til at løse alverdens problemer med.
Så hvis der er et problem her, er det noget, man må løse via andelsboligloven og ikke via skattelovgivningen.
Så derfor siger Dansk Folkeparti nej.
Jeg synes, at forslagsstilleren stiller min argumentation på hovedet.
Jeg klandrede SF for ikke at dokumentere, at der er et problem.
Jeg mener nemlig ikke, at der er nogen dokumentation her i beslutningsforslagets i alt seks sider for, at der er noget problem overhovedet.
Og jeg pointerede så også, at der er en stor nettotilgang af ejendomme og boliger, så jeg kan ikke få øje på, hvor problemet er henne, og SF har i hvert fald ikke dokumenteret det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Det er jeg ikke så sikker på at man kunne gøre lovligt.
Men skal vi nu ikke lade den her sag ligge, forstået på den måde, at der allerede sidste år er indført lovgivning, der forhindrer et incitament til at lave den her likvideringstrafik.
Så jeg tror, SF har fundet et hår i suppen; der er bare ikke mere suppe, så der er kun håret tilbage.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Det var ikke for at inspirere til ulovligheder, men det er jo et spørgsmål om, at de, der har andelsboligerne, forsøger at finde nogle veje til at, skal vi sige komme ajour med boligmarkedet fra den lavere værdisatte andelsbolig, og det kunne de jo faktisk godt komme på den her måde – lovligt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Var det det, der var spørgsmålet?
Ja, det kan man vel godt forestille sig.
Men investoren vil jo have den fulde pris, og det er ham, der scorer gevinsten, for han får jo købt ejendommen til den høje markedsværdi fra den likviderede andelsboligforening, og så er der ikke noget i den her forretning for de andelsbolighavere, der bliver lejere for igen at blive andelsbolighavere 5 år senere.
Der er ikke nogen forretning i det.
Og hvis ikke det foregår transparent, er der i allerhøjeste grad et skattemæssigt problem i forhold til stråmanden, som jo er erhvervsinvestor og allerede derfor beskatningspligtig for avance på erhvervsejendomme.
Så hvis tingene foregår lovligt, er der ikke nogen forretning i det.
Hvis det foregår ulovligt, ja, så kan alt jo ske, men det kan vi jo altså ikke lovgive om; det er jo en sag for politiet og domstolene.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Ja, bare en kort bemærkning.
Kan hr. Jakob Axel Nielsen forestille sig, at man kunne lave en slags stråmandsaftale, så man får en investor til at købe, venter 5 år og så etablerer en ny forening?
Ville det være inden for fantasiens grænser for hr. Jakob Axel Nielsen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Jeg tror, det er gået op for de fleste, at vi i Det Konservative Folkeparti taler om skat, når vi mener, at skatten skal ned.
Vi mener, at skatterne er for høje her, og vi ønsker ikke at være medvirkende til at få nye skatter.
Allerede af den grund kan vi ikke støtte det.
For det andet kan vi ikke støtte det, fordi det også er i strid med skattestoppet.
For det tredje er jeg enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der ikke er påvist et problem, for det er jo korrekt, at andelsboliger prissættes uden for de frie markedsmekanismer, og at de også prissættes under det, der ville have været den frie markedspris, såfremt man kunne sælge dem frit.
Og den her spekulation, som SF angiver, er jo i tilfælde af, at man likviderer selve andelsboligforeningen, altså slår en forening ihjel, hvorved ejendommen står frit og kan sælges på det frie marked.
Den diskussion havde vi også i Boligudvalget for godt et års tid siden, vil jeg tro det var, og det medførte jo, at der kom et lovforslag fra økonomi- og erhvervsministeren, der forbød, at en ejendom, som havde tilhørt en andelsboligforening, der var blevet likvideret, genopstod i en ny andelsboligforening inden for en karenstid på 5 år.
Det var netop en lovgivning, der blev lavet for at forhindre, at man i spekulationsøjemed nedlagde andelsboligforeninger enten for at sælge dem eller for at lave en ny andelsboligforening nu med et højere belåningsgrundlag, fordi der kom en efter markedet fastsat startværdi, når man skubbede andelsboligforeningen ind igen.
Der er jo bare det, at der bor mennesker i de her huse, og i og med at der kom det her forbud mod, at andelsboligforeningen kunne genopstå straks – der skulle altså gå 5 år – blev det uinteressant at likvidere.
Man kan kun sælge til en eller anden privat investor, der vil give den frie pris, hvis det er sådan, at han får den tom for lejerne, for der gælder også nogle restriktioner i lejelovgivningen om, hvad man kan kræve i leje fra eksisterende lejere – og de ville jo være eksisterende.
Så der er ikke påvist noget problem i spekulationsøjemed, netop fordi folk ønsker at blive i deres ejendom, for de skal jo have et sted at bo.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg synes, jeg bliver tillagt nogle synspunkter og nogle udtalelser, som jeg slet ikke er kommet med.
Jeg sagde netop, at vi synes, at andelsboligtanken er en god idé, fordi det giver mange mennesker mulighed for at bo i en passende bolig til en billig penge.
Og ja, prisdannelsen på andelsboligmarkedet er helt anderledes end på det fri boligmarked; det gør netop, at der er et lavere prisniveau blandt andelsboliger, og det synes vi er godt.
SF postulerer så, at der er et problem, i og med at der spekuleres i at sælge nogle ejendomme, men jeg kan bare ikke få øje på, hvor problemet er.
SF har ikke dokumenteret noget problem, så jeg kan ikke forstå, hvorfor vi skal komme med en løsning her i dag, og slet ikke, hvorfor der skal indføres en ny skat.
Så det er altså et nej fra Dansk Folkeparti.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Skal det forstås sådan, at hr. Mikkel Dencker mener, at der ikke findes andelsboliger, som ligger under et almindeligt handelsniveau – de er alle oppe på almindeligt handelsniveau?
For hvis alle er oppe på almindeligt handelsniveau, er det jo rigtigt, at der ikke kan være nogen avance ved at opløse en forening og sælge ejendommen.
Men mener hr. Mikkel Dencker, at ingen andelsboligforeninger kan opløses og sælges med en avance?
Jeg forstår på Dansk Folkepartis ordfører, at fordi der er en nettotilgang af andelsboliger, er der ikke noget problem, og at tilgangen nærmest er et bevis på det.
Men kunne det ikke hænge sammen med, at der jo er en vis begunstigelse ved at lave andelsboliger?
Kunne det ikke være en begrundelse for tilgangen?
Og den behøver vel ikke sige noget om, at der godt kan være et problem med andelsboliger, der har været etableret i lang tid og har et, skal vi sige lavere niveau prismæssigt.
Jeg forstod det som et tilsagn fra hr. Jakob Axel Nielsen om, at der er en åbenhed over for f.eks. hybridbiler.
Er der også noget på vej med hensyn til progression med partikelfiltre, og hvor lang en årrække skal vi regne med?
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Den sidste del af svaret var jo klar, og det er så en reel uenighed.
Vi tror jo i Det Radikale Venstre, at det er nødvendigt, at man får indført en form for kørselsafgifter, som forholder sig til det at bruge de individuelle transportmidler.
Men det, jeg gerne ville sige i anden omgang og bede ministeren svare på, er, at ministeren i sit svar jo bl.a. til mig sagde, at han havde bemærket, hvad jeg havde skrevet om det her forslag, og at det var noget, regeringen for længst havde gennemført.
Jeg er glad for, at ministeren læser, hvad jeg har skrevet, men han har jo ikke læst rigtigt, for det, jeg netop skrev om de biler, som på sigt dels vil sikre individuel transport, dels være miljøvenlige, er, at de skal udvikles, og det var altså ikke, at man afgiftsfritog dem, men at man direkte understøtter elbiler og brintbiler i højere grad, altså er med til at sikre, at de får en lettere gang på jord.
Det er jo noget andet.
Vil skatteministeren være med til det, eller vil skatteministeren som en del af regeringen – for det er jo andre ministerier, der skal involveres – være med til det?
Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Jeg vil først sige, at det absolut ikke er min familie og mine børn, men derimod hr. Johs. Poulsen, der i højeste grad har inspireret mig til udtryk som øv bøv’ere.
Dernæst vil jeg bare sige, at vi jo allerede i dag har en meget klar prioritering af afgiftssystemet, efter hvor langt man kører på literen, både i forhold til de brændstofafgifter, der ligger på diesel og benzin, og i forhold til den grønne ejerafgift – som jeg må sige den tidligere regering indførte – som netop går ind og belønner de biler, der kører længst på literen med den laveste afgift.
Nu tager vi så det tredje element i brug, nemlig registreringsafgiften, hvor vi giver en belønning til de biler, der kan køre længst på literen, og en straf til de biler, der ikke kører så langt på literen.
Vi belønner miljøsparegrisene, og vi belaster miljøsvinene.
Og det er sådan set den vej, jeg ønsker at gå.
Jeg ønsker ikke at indføre roadpricing.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg må jo kvittere for, at hr. Johs. Poulsen kommer med væsentlig klarere udmeldinger, end det var tilfældet for hr. Dyrbys vedkommende.
Jeg kan så forstå, at der altså – det ligger måske i naturlig forlængelse af, at Det Radikale Venstre har brugt de sidste mange år på at positionere sig som et yderligtgående venstrefløjsparti, og det ligger måske også meget godt i forlængelse af den bogstavelige betydning af partinavnet – skal sættes radikale løsninger i værk for at ændre på de her ting, før man er tilfreds.
Men jeg forstår egentlig ikke, hvorfor man stemmer nej til det her,
det forslag, som ligger her, er egentlig meget godt i overensstemmelse med et beslutningsforslag, som hr. Anders Samuelsen, daværende radikal skatteordfører, fremsatte for 3 år siden her i Tinget.
Det gik jo netop ud på at belønne brændstoføkonomiske biler på bekostning af biler, der kører kort på literen, og så vidt jeg husker, tog man også højde for gulpladeordningen.
Hvordan kan det være, at man er gået væk fra det synspunkt?
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Den opsummering var langt hen ad vejen rigtig, blot med den lille detalje, at det, jeg jo sagde om roadpricing, var, at roadpricing kan betyde, at man netop i de tyndtbefolkede egne kan have en meget lav afgift eller stort set ingen afgift, hvis de har et reelt behov for at anvende individuelle transportformer, hvorimod man de steder, hvor der er masser af kollektiv trafik i de tætbefolkede dele, altså især store byer, kan have det modsatte.
Det vil fremme en miljøvenlig trafikstruktur, og det har vi brug for.
Så det er helt rigtigt.
Vi siger så i forlængelse af det – for man kan jo hurtigt få det til at fremstå, som om det nu udelukkende handler om, at folk skal af med flere penge – at sættes det ind i en omlægning af de grønne afgifter i det hele taget, ses det i sammenhæng med det øvrige skattesystem, så vil et betydeligt øget provenu på det her område da hjælpe på vores miljø.
Og så vil det jo kunne være medvirkende til, at man til gengæld kunne nedsætte skatten på arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Jeg vil godt kvittere for den åbenhed og den ærlighed, som De Radikale lægger frem.
Det Radikale Venstre er altså garant for ikke bare dyrere biler, men også for dyrere benzin.
Det betyder en klapjagt på danske bilister, en klapjagt på folk, der skal bruge en bil for at komme på arbejde, en klapjagt på folk, der bor i tyndtbefolkede områder, hvor muligheden for at bruge kollektiv trafik er begrænset.
Jeg kvitterer helt åbent og ærligt for, at Det Radikale Venstre har et ønske til beskatning af danske bilejere: Den skal både være højere, når man køber biler, og når man bruger sin bil.
Jeg vil gerne have lov at kvittere for et så åbent og ærligt svar.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Jeg er glad for, at Venstre har forstået budskabet i det, som jeg har sagt i min ordførertale, fordi vi siger åbent og ærligt, at hvis vi skal leve op til målsætningen med det her forslag, mindskelse af CO2-forureningen, forbedring af vores miljø og bekæmpelse af den globale opvarmning, så det batter noget, så er det nødvendigt at forholde sig til det på en sådan måde, at man mindsker den samlede belastning fra trafikken.
Det kræver anderledes – undskyld udtrykket – radikale midler, hvis det skal ske, end det, der er lagt frem i det her forslag, som er ren kosmetik.
Lad mig svare på spørgsmålet forstået på den måde, at vi gerne introducerer en snak om kørselsafgifter, og det bliver altså formodentlig også en afgift på benzin.
I og for sig er det jo ikke afgørende, om folk har nul, en, to eller tre biler holdende, hvis det er sådan, at de stort set ikke bruger dem.
Derfor må belastningen i højere grad afgiftsbelægges, og det er det, man må beskæftige sig med i fremtiden.
Alle ved jo, at hvis man sammenligner de benzinpriser, vi havde i 70’erne, med dem, vi har i dag, så er det meget, meget billigt at købe benzin i Danmark i forhold til den prisudvikling, der har været siden.
Vi siger åbent og ærligt, at de priser skal op, for det er det, der for alvor betyder noget i folks valg af transportform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Jeg er glad for, at den radikale ordfører kan løfte sløret for, hvad De Radikale godt kunne tænke sig.
Det stod jo lysende klart, at det ikke var muligt for den socialdemokratiske ordfører at sige, hvad Socialdemokratiet ville, så det vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at komme det lidt nærmere, for det er jo klart, at man ikke skal bekymre sig om overgangsordninger, hvis man gør alle biler dyrere.
Men jeg kan forstå, at det er en af de tanker, som Det Radikale Venstre overvejer.
Men hr. Johs. Poulsen nævnte også, at det var benzinafgiften, man skulle kigge på.
Jeg kunne godt tænke mig at få det præciseret.
Hvor meget mener Det Radikale Venstre at benzinafgiften skal sættes op?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Det er jeg helt enig i.
Vi må jo se høringssvarene, efterhånden som de kommer ind, og så vil vi Konservative i den her forligskreds drøfte, hvordan vi håndterer overgangsproblemer.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Jeg vil sige noget om den første del, altså der, hvor man er kontraktligt forpligtet, og hvor man så bliver nødt til at realisere det med tab, fordi bilerne er indrettet til det danske marked.
Jeg synes faktisk, at det, hr. Jakob Axel Nielsen sagde, var meget mere fremkommeligt, end det, jeg hørte fra det andet regeringspartis side tidligere.
Det synes jeg er o.k.
Det er bare en åbning over for, at de dele kan diskuteres.
Når jeg synes, det er fair at forholde sig til det, er det jo, fordi det ingen betydning har i forhold til målsætningen med lovforslaget, altså nedbringelse af CO2-udledningen, for de biler kommer jo ud at køre alligevel.
Når regeringen vælger at sige, at man i hvert fald vil have provenuneutralitet, er det vel også rimeligt, at man behandler et erhverv på en sådan måde, at man så at sige ikke bare sender aben over på dets skulder.
Jeg forstår, at der er en åbning, og hr. Jakob Axel Nielsen kan jo blot bekræfte igen, at man er klar til at diskutere det i udvalget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Så er der nogle problemstillinger omkring importørerne, og der er der noget med nogle biler, der er specielt designet til det danske marked.
Der er skåret hul i taget, for at de kunne komme ned under nogle afgifter under de gamle regler.
Jeg kan ikke komme det nærmere her, for vi må drøfte det i forligskredsen.
Der er det i bund og grund min tro, at disse biler må kunne sælges på hele verdensmarkedet.
Hvis man har importeret nogle biler, som er lavet til hele verdensmarkedet, og vi ændrer nogle regler i Danmark, så kan jeg ikke se, at det skulle kunne gøre, at man ikke kan komme af med dem.
De er jo ikke afgiftsbelagte endnu, så de er i virkeligheden frit omsættelige over det hele.
Alternativet ville være, at vi tillader, at nogle kan komme ind med biler efter de gamle regler.
Så kan det da godt være, at en god handelsmand ville købe en masse af de her biler op for at kunne sælge dem med en fortjeneste dagen efter, og vi havde så fået de uhensigtsmæssige gulpladebiler til at fylde alt for meget på markedet.
Det ville heller ikke være hensigtsmæssigt.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Hr. Jakob Axel Nielsen sagde jo, at dette lovforslag var lavet under forudsætning af provenuneutralitet, og at det er over en periode.
Jeg har sådan set forståelse for, at man ikke kan ramme det måned for måned, måske heller ikke år for år.
Det morsomme er bare, at der ingen provenuneutralitet er i forhold til branchen, importørerne og forhandlerne.
Der har regeringen valgt at sige, at selv om man har indgået kontrakter, som er bindende, og som man ikke kan komme ud af, så må man altså bare realisere disse kontrakter med eventuelt tab for bilforhandlerne og for bilbranchen.
Er det en normal konservativ tilgang til sådan noget her?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-09:
Hr. John Dyrby Paulsens spørgsmål er frit opfundet, ud fra hvordan hr. John Dyrby Paulsen tror at tingene er, men uden vidende om, hvordan tingene rent faktisk er.
Der blev sagt, at hr. John Dyrby Paulsen godt kunne glæde sig lidt over billige og små biler.
Lad mig nævne en VW Passat 2,0 TDi Trendline.
For mig er det ikke en lille bil.
Den står også rubriceret i det, der hedder mellemklasse 2.
Den bliver altså 12.428 kr. billigere.
Der er i allerhøjeste grad taget hensyn til sikkerheden.
Så det er ikke rigtigt, at der ikke bliver taget hensyn til sikkerheden, og det er ikke rigtigt, at det udelukkende er små biler, der bliver billigere.