runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
For ganske kort tid siden var der et flertal her i Folketinget, der besluttede, at Danmark fremover skal give luftstøtte til De Syriske Demokratiske Styrker.
Blandt dem er kurderne en hovedaktør.
Det, som vi så diskuterer nu her, er, om de politiske partier, ikke de væbnede organisationer, men de politiske partier fra De Syriske Demokratiske Styrker og andre skal have lov til at kunne være med i fredsforhandlingerne.
Indtil nu har det været sådan, at Tyrkiet og Saudi-Arabien har blokeret for, at de kan være med.
Det er ganske rigtigt, at de grupper i Syrien, som modtager støtte fra Tyrkiet og Saudi-Arabien, selvfølgelig skal kræve, at kurderne bliver holdt ude.
Ellers kan de selvsagt ikke få støtten fra Tyrkiet, fordi det er et krav fra den tyrkiske side.
Spørgsmålet er: Mener Danmark, at sekulære grupper, der ønsker et demokratisk Syrien i fremtiden, skal have lov at være en del af fredsforhandlingerne?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Det sidste spørgsmål har vi også stillet et par gange i dag, men jeg synes ikke, vi har fået noget svar.
Det er også et svært spørgsmål.
Men når der bliver sagt, at vi nok kommer til at være der i en længere periode – altså det her med at tage ansvar for det, vi sætter i gang, og den gode hensigt, vi har, med at komme ned at hjælpe – hvornår er det så egentlig, vi kan sige, at det var så det, hvis IS faktisk spreder sig til mange andre dele af verden? Altså, hvor lang tid kommer det her til at tage?
Er det mere end 5 år?
Det er det ene spørgsmål.
Og det andet spørgsmål er: Skal vi også bombe de andre steder, hvor IS begynder at blomstre?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Allerførst vil jeg gerne vende mig imod udtrykket gidsler; jeg tror også, det var en fortalelse, at det blev brugt.
Vi kan komme i sådan en situation, som godt nok er utænkelig, for vores opgave er ikke offensiv, men man kan tænke sig den situation, at danske soldater bliver nødt til at tilbageholde en fjende.
Til den situation har vi i det danske styrkebidrag medsendt nogle, der kan håndtere den opgave.
Og vi har sagt, at vi ikke vil udlevere nogen til irakerne, hvis det er sådan, at der ikke ligger en aftale.
Vi søger at få en aftale med Irak om at udlevere og et løfte om, at de fanger, der udleveres, bliver behandlet humant, og at der ikke eksekveres dødsstraf.
Jeg anerkender ikke præmissen.
Jeg anerkender ikke den præmis, at vi ikke ønsker at støtte kurdere eller kristne eller de mange andre grupper.
Vi er inde og støtte Syrian Democratic Forces, og det er jo netop en blanding af enormt mange forskellige grupper, både religiøst og politisk.
I forhold til de kurdiske peshmergaer i Nordirak har koalitionen senest besluttet at uddanne to bataljoner.
Når det drejer sig om kurdere andre steder, arbejder vi sammen med dem gennem SDF.
Derfor anerkender jeg simpelt hen ikke den præmis, at vi ikke skulle ønske at arbejde sammen med kurdere.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Ministeren vil meget gerne tage monopol på det at tage ansvar og være handlekraftig.
Og hvis man har nogle andre forslag end de forslag, ministeren har, »vil man ikke tage ansvar og være handlekraftig«.
Det er så i orden, og det er så et udtryk for ikke at ville tage ansvar f.eks. at foreslå, at man skal støtte kurderne og de kristne og yazidierne og araberne i Rojava i Syrien, sådan at de kan være med til at lukke grænsen ind til Tyrkiet.
Men lad nu det ligge.
Det interessante i den her forbindelse er jo, hvordan ministeren forholder sig til den udtalelse, som kom fra formanden for Folketingets Forsvarsudvalg, den konservative ordfører hr. Rasmus Jarlov, som fra Folketingets talerstol meddelte, at når man ikke støttede kurderne i Syrien, havde det jo også noget at gøre med relationen til Tyrkiet.
Hvordan stiller ministeren sig til det forhold?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg mener, det var rigtigt at få fjernet Saddam Hussein.
Jeg mener, at den erfaring, der nu er med et demokrati, hvor det er borgerne i Irak, der vælger deres egen ledelse, er god.
Der er problemer og udfordringer for det irakiske parlament og det irakiske demokrati, og det arbejder vi aktivt for at gøre noget ved.
Men al-Abadi er en af de politikere i Irak – han er nu premierminister – der har den samme dagsorden vedrørende reformer og inklusion, som vi understøtter fra dansk side.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Operationen i Irak var ikke optimal, siger man.
Det er da vist dagens underdrivelse, må jeg sige.
Det må jeg da sige var en overraskende melding.
Det var en katastrofe!
Det var en katastrofe, og det ved man jo udmærket godt det var.
Det ved man i USA, og det ved man i Storbritannien.
Og det er jo derfor, at der ikke er nogen, der vil have boots on the ground igen; for de ved udmærket godt, hvordan det gik.
Jo, hr. Naser Khader vil godt, men alle, der har ansvaret for det, vil jo ikke have boots on the ground, for det var en katastrofe.
Det er derfor, det er så vigtigt at få diskuteret, hvad det, vi laver, betyder, i forhold til at de her terrorbevægelser kan rekruttere nye medlemmer.
For det er jo det, som er det grundlæggende, nemlig om de kan rekruttere nye mennesker til deres organisation.
Vi kan sende nok så mange våben, nok så mange fly af sted, men hvis de stadig væk har et grundlag at rekruttere på, så hjælper det ikke noget som helst.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
De bliver kaldt IS, ISIS, Islamisk Stat.
Deres eget udråbte navn er ISIL, og det er derfor, at regeringen bruger det.
Men hvis man kigger tilbage, vil man se, at den gruppe, de er i dag, har rødder, der går langt længere tilbage i tiden end konflikten i Irak og da Saddam Hussein blev væltet.
Så det at påstå, at ISIL er kommet, på grund af at man har væltet Saddam Hussein, er simpelt hen ikke at kende den historie, der er bagved.
Det er rigtigt, at det, der skete i Irak, ikke var optimalt.
Det var jo ikke optimalt at fjerne alle dem, der havde siddet på ledende poster, fordi de var medlem af Baathpartiet.
Det var et problem.
Det synes jeg da vi har lært noget af.
Når man kigger på, hvad det er for et forsøg på en politisk løsning, som Danmark, EU og FN understøtter, i forhold til Syrien, så er det jo netop det modsatte: at bevare strukturerne, men at fjerne den ledelse, der har det politiske ansvar for undertrykkelse af befolkningen i Syrien. Det er derfor, at vores hjælp ikke er en støtte til Assad.
Vi ønsker Assad væk – hellere i dag end i morgen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Ministeren lægger stor vægt på, at vi skal standse rekrutteringsgrundlaget for Islamisk Stat.
Tværtimod.
Islamisk Stat er jo en direkte udløber, en direkte konsekvens af vores Irakkrig fra 2003.
Vil han ikke medgive, at en væsentlig årsag til rekrutteringen af folk til Islamisk Stat i Syrien er Assadregimet – og at det derfor er et selvstændigt problem i forhold til hele strategien her, at vi reelt går ind og styrker Assad, hvad ministeren jo også har indrømmet at vi kommer til at gøre?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg er sikker på, at den militære teknologi siden konflikten i Afghanistan er blevet meget skarpere, meget bedre, meget mere præcis.
Derfor vil jeg ikke gøre mig til dommer over, præcis hvor mange civile tab der må være.
Vi har, når vi har været af sted – også da vores F-16-fly var af sted første gang – gjort os en enorm anstrengelse for at minimere risikoen for civile tab.
Det mener jeg er vores forpligtigelse, for jeg deler sådan set bekymringen for, at hvis der er civile tab, vil det skubbe på, med hensyn til at nogle bliver radikaliseret og får hævnmotiver.
Derfor gør vi alt, hvad vi kan, for at undgå civile tab.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-19:
Det kunne godt være, at den opmærksomme seer ville fornemme, at vi kører en anelse i ring, fordi vi nu meget længe har drøftet de samme problemstillinger.
Det er en sag for oppositionen i Syrien.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg er ikke militærfaglig ekspert nok til at kunne vurdere, hvad det reelle tal i givet fald måtte være.
Jeg skal ikke gøre mig klog på det.
Jeg vil bare sige følgende: Vi gør alt, hvad vi kan, for at undgå civile tab.
Jeg tror på, at risikoen for civile tab er til stede, både når man har bombardementer fra en F-16, og når man har tropper på landjorden.
Jeg vil bare tillade mig at glæde mig over det, fru Eva Flyvholm startede med at sige.
Fru Eva Flyvholm startede med at sige, at det er vigtigt, at der både er en militær indsats og en civil indsats.
Det er faktisk lige præcis det, regeringen lægger op til.
Vi lægger endda op til, at den militære indsats, der skal være på landjorden, skal ske ved lokale tropper.
Vi siger bare, at for at de er i stand til at kunne lave det nødvendige stykke arbejde med mindst mulige civile tab, har de brug for hjælp og vejledning.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg mener altså virkelig, der skal sættes ind mod Islamisk Stat, både med sanktioner og militær og ved at sikre, at der kommer en genopbygning i de områder, hvor det er lykkedes folk at trænge Islamisk Stat væk.
Men altså, den her type militæraktion, som I foreslår her i dag, tror jeg simpelt hen ikke er løsningen.
Jeg synes, det er meget, meget afgørende, at man påtager sig, hvad skal man sige, det ansvar, det er at anerkende, at det er et problem, at civile tab finder sted, når man laver de her bombninger med F-16-fly, både fordi det selvfølgelig er et moralsk ansvar, fordi det rammer mennesker, men altså også fordi der er et militært problem i, at mange civile bliver dræbt, fordi det giver opbakning til ekstremister.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren mener det er realistisk, når den koalition, vi er på vej ind i, siger, at der kun er 21 civile tab ud af omkring 12.000 bombninger.
Lyder det realistisk for ministeren?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Man kan jo kun tale ud fra sine egen oplevelser.
Jeg oplever faktisk det modsatte.
Jeg oplever, at når vi skriver, at specialoperationsstyrkerne skal af sted, så er der nogle danskere, der tror, de skal derned som kampstyrke.
Når jeg så fortæller dem, at deres opgave for det første er træning, for det andet måludpegning og målvurdering og så måske et spørgsmål om at kunne assistere andre, som skal deltage aktivt, men ikke selv være aktivt med, så siger de: Nå, er det det?
Vi troede, det var noget helt andet, de danske specialoperationsstyrker skulle.
Så jeg tror, der er forskellige opfattelser af, om det her er en mere aktiv deltagelse, end danskerne forventer, eller reelt en mindre aktiv deltagelse.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Jamen ministeren kan jo anerkende de præmisser, han vil, og han kommer behændigt uden om det ved at blande Irak og Syrien sammen.
Virkeligheden er jo, at der ikke er gået så meget som en eneste krone, en eneste træningstime, en eneste støvle, et eneste stykke ammunition, et eneste stykke våben til de styrker, der forsvarer Rojava.
Det er kendsgerningen, og det kan ministeren ikke tale udenom.
Og så spørger jeg bare: Hvad er ministerens kommentar til det?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Vi støtter de grupper, som vi mener er effektfulde i forhold til at opnå det samme mål som os, nemlig at få bekæmpet ISIL.
Hvem vi understøtter, er noget, vi i koalitionen er blevet enige om.
Hr. Søren Søndergaards påstand er, at vi ikke ønsker at støtte f.eks. kurdere.
Nu har jeg fundet det frem her: De Syriske Demokratiske Styrker er en samling af væbnede syriske grupper omfattende syriske kurdere, sunniarabere, turkmenere og kristne, der bekæmper ISIL i det nordlige og østlige Syrien.
Det er dem, vi arbejder sammen med.
Så kan vi ikke godt få pakket myten om, at vi ikke ønsker at arbejde sammen med kurdere, væk?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg vil undlade at gå på talerstolen igen.
Jeg synes, at vi har haft en rigtig god debat, og at hr. Nikolaj Villumsen fulgte den godt op.
Derfor vil jeg bare stille to korte spørgsmål: Er det udenrigsministerens opfattelse, at når vi her i Folketingssalen i dag sender et øget styrkebidrag af sted, altså en øget krigsindsats, så har vi fra Danmarks side kontrol med, hvordan det kommer til at gå med de tropper, vi sender af sted?
Har vi kontrol med, at de gidsler, vi eventuelt kommer til at tage, ikke falder i hænderne på irakere, der måske vælger at straffe dem med døden?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Nu vælger jeg selv mine egne ord, og jeg gentager dem gerne, for spørgsmålet er det samme som i de foregående fire runder, der har været.
Jeg synes, at en udvælgelses- og godkendelsesprocedure, hvor vi godkender, hvilke grupper vi arbejder sammen med, er et langt stærkere udtryk at bruge end hr. Nikolaj Villumsens »stå inde for«.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg vil lige prøve igen: Altså, vi står i den situation, at vi efter utallige spørgsmål ikke har kunnet få en fuld oversigt over, hvad det er for nogle grupper, Danmark efter regeringens holdning skal give luftstøtte inde i Syrien.
Vi har ikke kunnet få navnene på de her grupper.
Når man ikke kan få navnene, kunne der jo være den mulighed, at regeringen sagde, at udenrigsministeren sagde fra Folketingets talerstol: Jeg står inde for de grupper.
Det vil jeg gerne høre fra udenrigsministeren: Ja eller nej?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Når vi undersøger og godkender grupper, er det for at sikre, at det er grupper, der vil arbejde efter det samme mål, og at det er grupper, der vil arbejde med de samme principper.
Og derfor er jeg tryg ved den undersøgelses- og godkendelsesprocedure, der er.
I forhold til hvem det er, der deltager, tager vi her hul på en debat, vi skal have senere om et beslutningsforslag.
Så har jeg fået en orientering om, at den øvrige del af oppositionen ikke ønsker en direkte deltagelse af nogle kurdiske grupper, fordi de ikke mener, at de klart nok har taget afstand fra Assad.
Der er til gengæld kurdiske grupper – ikke bare en, men flere grupper – med i den oppositionsdelegation, der nu forhandler i Genève.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Det er ganske rigtigt, at der er en kurdisk delegation med i Genève, det er dem, som Tyrkiet og Saudi-Arabien har udvalgt.
De har absolut ingen folkelig opbakning inde i de kurdiske områder i Syrien, og det er jo det, der er det grundlæggende problem.
Udenrigsministeren siger, at man undersøger og godkender de grupper, som Danmark, hvis der bliver stemt ja om lidt, skal give militær støtte, altså luftstøtte, inde i Syrien.
Mit simple spørgsmål til udenrigsministeren er bare: Kan udenrigsministeren stå inde for de grupper, som er blevet undersøgt og derefter godkendt?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det kunne nærmest virke overflødigt at tage ordet i anden runde, da der intet nyt var i Nikolaj Villumsens tale i anden runde.
Derfor bliver der i det her også en del gentagelser i forhold til den første runde.
Men der var så mange myter og fejlfortolkninger i hr. Nikolaj Villumsens tale, at de ikke skal stå uimodsagt.
Først og fremmest har jeg helt klart sagt, at jeg mener, at det stærkeste udtryk, man kan bruge, er, at vi undersøger og godkender de grupper, vi arbejder sammen med.
Det er for mig stærkere ord end de ord, som hr. Nikolaj Villumsen så desperat ønsker at lægge munden på mig.
Vi undersøger og står inde for, hvilke grupper koalitionen skal arbejde sammen med, netop fordi vi ønsker at undgå at arbejde sammen med islamistiske og ekstremistiske grupper.
Vi ønsker at arbejde sammen med dem, der har det samme mål som os, nemlig at kæmpe for et Irak, hvor ISIL er trængt ud og fjernet, og hvor det irakiske folk kan leve fredeligt.
Og vi vil både militært og civilt hjælpe dem med at bygge deres land op.
Vi har som mål i Syrien, at ISIL skal fjernes – og det kræver militær kraft – og at Assad skal væk, så det syriske folk frit kan vælge deres egen leder.
Det arbejder vi på i et militært spor i forhold til ISIL og et militært spor i forhold til Assad.
Det er ikke korrekt, at vi fra regeringens side ikke ønsker at hjælpe kurdere.
Vi vil fra regeringens side sammen med et bredt flertal i Folketinget hjælpe kurdere i både Irak og Syrien, der har det samme mål som os, nemlig både at bekæmpe ISIL og fjerne Assad.
Det er sådan, at vi i forhold til luftstøtte ikke kan stå i den situation, at en eller anden gruppe selvstændigt kan bede om luftstøtte.
Det vil være sådan, at en beslutning om luftstøtte skal gå igennem koalitionen, hvor der sidder en dansk udsendt soldat, en såkaldt red card holder, der i sidste ende har mandat til og mulighed for at sige nej, hvis han mener, det er en mission, der ligger ud over det, som danske luftstyrker skal deltage i.
Vi har deltaget aktivt i at samle den syriske opposition.
Så historien om, at der ikke er kurdere med i forhandlingsdelegationen, passer ikke.
Historien om, at vi ikke ønsker at støtte kurdere, passer ikke.
Vi har hjulpet kurdere militært på landjorden, og vi hjælper dem politisk i forhold til det pres, der skal være på Assad, for at han forsvinder fra Syrien.
Det har vi gjort hidtil, det gør vi også med beslutningsforslaget nu, og det fortsætter vi med at gøre, uanset hvor mange myter Enhedslisten forsøger at mane frem.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det siger sig selv, at en procedure, som vi lægger op til at følge, er noget, vi fra regeringens side også støtter.
Vi støtter en procedure, hvor man fra koalitionens side undersøger og godkender, hvilke grupper man skal arbejde sammen med, og hvor der gennemføres en træning af disse grupper i bl.a. krigens love.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Men nu er situationen jo sådan, at det i dag er Folketinget, der giver regeringen mandat til det her, og derfor ville det også være mere betryggende, hvis det var sådan, at det var regeringen, der kunne sige, at det var der, den godkendelsesprocedure kom til at foregå.
Det er også derfor, det bliver interessant at høre, om regeringen kan, lad os bare sige stå inde for den godkendelsesprocedure, der er, for det bliver jo ikke en, der er i regeringens hænder.
Det bliver en, der kommer til at ligge i koalitionens hænder.
Det er jo rart nok for Folketinget at vide, at når Folketinget giver mandat til regeringen til at sende tropper af sted til udlandet, så er det regeringen, der har ansvaret for de her kriterier.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Det er sådan, at i forbindelse med godkendelsesprocessen er det koalitionen, der gennemfører den såkaldte vetting.
Der undersøger man ledelsesniveauet og kommandostrukturerne.
Man lægger vægt på, om de ønsker at støtte koalitionens kamp mod ISIL, og i forbindelse med godkendelsesproceduren skal lederne også erklære, at de forpligtiger sig til at respektere menneskerettighederne og krigens love, og at de vil modtage træning i det, der kaldes krigens love.
Så det er sådan set det, der ligger i processen.
Det er offentligt kendt, at koalitionen arbejder sammen med SDF.
Hvilke andre grupper vi måtte vælge at arbejde sammen med, er blevet oplyst flere gange, både i dag og på mødet i Forsvarsministeriet.
Det er fortroligt af hensyn til gruppernes sikkerhed.
Så jeg kan ikke komme nærmere ind på, præcis hvilke grupper det er, før det er besluttet, at man f.eks. arbejder sammen med SDF, men processen bag er som beskrevet.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Men jeg vil godt lige spørge udenrigsministeren om noget andet.
Nu kan jeg så forstå på udenrigsministeren, at udenrigsministeren har forelsket sig i et udtryk, nemlig at undersøge og godkende, og så vil jeg bare gerne høre: Hvad ligger der præcis i det?
Altså, hvilke kriterier er det, der ligger til grund for, at man undersøger og godkender de her grupper?
Og kan ministeren bekræfte, at det er koalitionen og ikke regeringen, der undersøger og godkender de her grupper?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Hvor fristende det end er, går jeg ikke ind og giver karakterer til enkeltgrupper, i forhold til hvem der skal deltage.
Men jeg går hverken ind og lægger mit lod i skålen hos den ene eller den anden gruppe, for jeg mener ikke, det er vores opgave, hverken fra dansk side eller fra noget andet lands side, at blande sig i udvælgelsesprocessen, med hensyn til hvem forhandlingsdelegation skal bestå af.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg mener så ikke, at den vej, som regeringen vælger her, er den rigtige vej.
Jeg er bange for, den vil føre os ud i en meget mere langvarig og blodig krig, der ikke vil løse de problemer, vi har med Islamisk Stat.
Men jeg vil gerne lige høre i forhold til det her med de civile tab: Tror ministeren, at der er grund til at antage, at der vil være mærkbart færre civile tab som følge af bombningerne i Irak og Syrien, end der var i Afghanistan?
Altså, tror ministeren, det er realistisk, at der vil være meget færre?
For i Afghanistan regnede man med cirka en dræbt civil for hver tiende bombning.
Så lad mig vende det lidt om.
Mener udenrigsministeren ikke, at det er en smule bekymrende, at et parti, der repræsenterer et område i Syrien, der geografisk er på størrelse med Danmark, og som har nogle fornuftige og inkluderende demokratiske principper, ikke er inkluderet i den her fredsproces?
Mener udenrigsministeren ikke, at det er en lille smule bekymrende i forhold til udsigterne for, hvordan vi skal få et stabilt og fredeligt Syrien fremover?
Kunne det så ikke være rimeligt nok, at Danmark f.eks. sagde til Erdogan, at vi mener, det er fuldstændig urimeligt, at Tyrkiet har presset på, for at de her grupper ikke skulle inkluderes i fredsforhandlingerne?
Jeg ved, at Dansk Folkeparti i en række andre udenrigspolitiske spørgsmål synes, det er rimeligt nok, at Danmark siger noget til Erdogan.
Så kunne det her ikke også være en sag, hvor man sagde, at det ikke er i orden, at Tyrkiet blokerer for det her, og at man opfordrer til, at alle grupper bliver inkluderet?
Det er jo ikke at tvinge nogen til noget.
Det er at spille en rolle i demokratiet.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Det er absolut ærgerligt, og det er rigtig, rigtig synd, og jeg synes, at alle skal have lov til at lege med.
Det er bare ikke mig, der skal bestemme det.
Det er ikke det danske Folketing, der kan bestemme det.
Det ville være dejligt, hvis alle grupper altid var venlige over for hinanden og inddrog alle.
Sådan er det ikke i en skoleklasse, og sådan er det bestemt ikke i internationale relationer.
Og det kan hverken være Tyrkiet eller det danske Folketing, der skal beslutte, hvordan forhandlingsdelegationer skal sammensættes.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Mange tak.
Situationen er jo, kan man sige, at PYD, det kurdisk-syriske parti, er blevet holdt ude af de her fredsforhandlinger, bl.a. fordi præsident Erdogan i Tyrkiet bryder sig meget lidt om dem.
Samtidig ved vi, at det er de selv samme mennesker i PYD, der har været med til at levere et meget, meget stort bidrag i kampen mod Islamisk Stat.
Så jeg vil bare gerne høre, om ordføreren for Dansk Folkeparti ikke synes, at det er lidt ærgerligt, at Tyrkiet holder en gruppe ude, som arbejder for demokrati, og som faktisk også har leveret et meget, meget stort bidrag i kampen mod Islamisk Stat.
Er det ikke lidt ærgerligt, at de bliver holdt ude af de her forhandlinger af Erdogan?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Når vi deltager i en militær operation, gør vi det for at forsvare Danmark.
Det er et selvforsvar, fordi der er en trussel imod os.
Det giver vi os ret til, fordi vi ønsker at fjerne den trussel.
Men det betyder ikke, at vi har ret til at blande os i alle politiske spørgsmål og sætte selvbestemmelsen ud af kraft overalt på hele jorden, fordi vi synes, vi er klogere end alle andre.
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten mener, at de er klogere end alle andre, og at verden ville blive fuldstændig fredelig, hvis vi fik en verdensregering bestående af Enhedslisten.
Jeg frygter lidt den dag, må jeg indrømme.
Men det skal ikke få os andre til at få den samme indstilling til, at man kan overrule alle overalt og sige: Det er os, der skal bestemme; vi her i Folketinget ved så meget bedre, hvem der skal indgå i fredsforhandlingerne for at opnå et positivt resultat i Syrien.