runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2013-12-03:
Jamen det lyder jo godt.
Altså, jeg er egentlig lidt i tvivl om, hvorvidt vi er uenige om de konkrete tiltag, fordi jeg jo netop ikke kan få svar på, hvad de konkrete tiltag er.
Ingen er i tvivl om, hvad vi gerne vil: Vi vil gerne lette skatten i bunden, så man har 20.000 kr. mere til sig selv om året, når man går på arbejde, så det bliver mere attraktivt også at tage de der lavtlønsjob, som i dag bliver besat af alle mulige andre.
Vi vil bryde den negative sociale arv, så ikke så mange børn som i dag skal vokse op i familier, hvor man oplever, at forældrene ikke har arbejde.
Vi skal have flere ind på arbejdsmarkedet.
Det har vi nogle konkrete bud på, og der er jeg godt klar over at statsministeren er uenig med os i, hvilke redskaber vi skal bruge der, men vi ønsker altså f.eks. skattelettelser i bunden, at fjerne topskatten, at halvere selskabsskatten, så der kommer en masse nye arbejdspladser.
Fred være med, at statsministeren er uenig i det.
Det, jeg går efter nu, er at høre, hvad statsministerens vision er, for jeg hørte ikke noget bud på, hvordan vi helt konkret løser det problem, at vi i Danmark har 260.000 flere placeret uden for fællesskabet, end man f.eks. har i Sverige.
Hvis vi bare sammenligner med Sverige, ser vi, at Sverige er så meget bedre end os på det felt – hvad er statsministerens bud på det?
Det kan jo ikke være rigtigt, at det er en togfond, eller hvad?
– en togfond – eller at vi skal vente på Produktivitetskommissionen.
Det, jeg gerne vil have nogle bud på netop i den overordnede debat eller diskussion, er, hvad statsministeren har af drømme.
Hvad er de næste drømme for statsministeren, som der skal rykkes på, efter at hun nu er blevet påtvunget en efterlønsreform og en dagpengereform osv., som har gjort, at der er blevet balance?
Hvad er så statsministerens egne drømme om nye tiltag, som skal sikre, at vi får gjort op med den negative sociale arv, at flere kommer i arbejde, at vi får et vækstsamfund – konkrete bud?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Jeg tror jo, at det, der gør Danmark specielt, og det, som vi også bidrager med i regeringen, er den unikke kombination af at holde styr på økonomien – det brugte man ikke så meget tidligere – og at lade være med at bruge flere penge år for år, end man har budgetteret med, have styr på, at vi gennemfører de reformer, som er nødvendige, så vi hele tiden får tilstrækkeligt ud af de penge, vi har, og at effektivisere i den offentlige sektor, hvor det er muligt, sådan at vi stadig har råd til at have et samfund, der er præget af lighed og solidaritet, og hvor vi dybest set passer på hinanden.
Det er jo svært at definere sådan et samfund, men en af definitionerne tror jeg er, at vi kan tage hånd om de medborgere, der har brug for det, og kan have en offentlig sektor, som udvikler sig.
Jeg tror, at jeg ser lidt anderledes på de her spørgsmål end Liberal Alliance, men en sund økonomi, hvor vi er i stand til at konkurrere med resten af verden, som fundament for, at vi kan have et stærkt velfærdssamfund, hvor vi er solidariske og passer på hinanden, er noget af det, regeringen er optaget af.
Anders Samuelsen (LA), 2013-12-03:
Jamen jeg synes ikke, jeg sådan decideret fik et billede af, hvad visionen gik ud på.
Det var egentlig det, som jeg gerne ville høre noget om: visionen.
Hvad er det, statsministeren og regeringen gerne vil med Danmark, når nu de ligesom har fået vedtaget deres regeringsgrundlag, har fået udtømt deres regeringsgrundlag?
Jeg er sikker på, at vi er enige om, at det jo ikke er en togfond, som ligesom gør, at vi rykker op i elitedivisionen, at vi får brudt den negative sociale arv, som undervisningsministeren har været ude at sige er et område som Danmark ligger rigtig dårligt på.
Vi er ikke ret gode til at bryde den negative sociale arv.
Folkeskolereformen er jo vedtaget, og den ligger til at blive implementeret.
Det, jeg spurgte til, er nye store, markante tiltag, som skal flytte Danmark videre.
Kan statsministeren være mere konkret om det i forhold til de overskrifter, som lige kom nu her, og som rakte fra en togfond over en erhvervsskolereform til en produktivitetskommission?
Altså, hvad skal flytte os videre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Tak for det, og også tak for muligheden for at kigge fremad.
Det synes jeg er vigtigt.
For man skal jo ikke ligge og hvile på sine resultater, man skal altid gå videre og spørge: Hvad kan vi nu gøre?
Jeg er også rigtig glad for, at hr. Anders Samuelsen sådan set bakker op om, at vi har fået Danmark tilbage på sporet.
Vi har nu en fornuftig økonomisk situation, vi har styr på økonomien, og samtidig har vi også tilrettelagt den sådan, at vi kan have den fornødne balance og også har mulighed for at give målrettede sociale forbedringer og udvikle den offentlige sektor.
Det er den balance, regeringen står for.
Det er den balance, som Liberal Alliance ikke er så optaget af, fordi man jo er optaget af minusvækst i den offentlige sektor.
Hvad er de næste skridt?
Jo, for det første sidder vi i øjeblikket og diskuterer Togfonden DK, og det gør vi så med Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Det er jo en infrastruktur, som vil forandre Danmark markant, og man kan undre sig over, hvorfor der er nogle partier, som egentlig ikke vil være med i det.
Så det er vi optaget af.
Så er man jo ude på landets folkeskoler
i gang med at implementere folkeskolereformen.
På den anden side af nytår får vi så gang i Produktivitetskommissionen, som melder ind, og så har vi også beskæftigelsesreformen, som vi skal i gang med.
Så det er alt i alt temmelig store reformer, vi skal i gang med, og der har jeg kun nævnt et lille brudstykke af noget af det, som ligger i pipelinen, og så har vi ellers et helt og fuldt lovprogram, som vi har ganske travlt med i regeringen.
Anders Samuelsen (LA), 2013-12-03:
Jeg har læst mig til – og det kan være en kritik af den her spørgetime – at vi som spørgere er alt for konkrete, i forhold til hvad vi gerne vil udfritte statsministeren om.
Så derfor vil jeg forsøge at få flyttet debatten over til de sådan helt overordnede spørgsmål.
Regeringen har i det store hele fået gennemført sit regeringsgrundlag og tillykke med det.
Det må være en stor tilfredsstillelse for enhver regering at komme så langt.
Men det store spørgsmål er jo så, hvad det næste er, der skal ske.
Vil statsministeren prøve at indvie Folketinget i, hvad de næste skridt er i forhold til den vision, statsministeren måtte have om det danske samfund?
Hvad er de næste store tiltag?
Vi har fået skattereformen og arbejdsmarkedsreformerne, og arbejdet med en voksenefteruddannelsesreform er i gang i øjeblikket, den bliver forhåbentlig vedtaget måske lige efter nytår.
Men hvad er de næste store skridt, som for alvor skal bringe Danmark op i gear?
Spørgsmålet stilles på baggrund af det, som statsministeren ligesom ser og indledte med at konstatere, nemlig at Danmark er kommet på rette spor.
Men hvad skal der så til, for at vi flytter os videre derfra?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Nu hørte jeg ikke mig selv henvise til selskabsskattelettelser.
Jeg hørte mig selv henvise til hele vækstplanen, og den er jo langt større end selskabsskattelettelser.
Jeg ved godt, at Enhedslisten hæfter sig ved det, men der er jo ikke gjort noget ved selskabsskattelettelser i det her års finanslov.
Jeg ved godt, at Enhedslisten har gjort lidt for i medierne at give indtryk af, at det handlede om selskabsskattelettelser, men det gør det jo faktisk ikke.
Når jeg er lidt ærgerlig over den her diskussion, er det, fordi Enhedslisten selv sammen med regeringen har bidraget til, at de mennesker, der falder ud af systemet og har opbrugt deres dagpengeret, netop får en hjælpende hånd af regeringen og Enhedslisten, og det ærgrer mig jo lidt, at den aftale, vi lavede i pinsen, ikke længere er god.
Det er da en god aftale, at vi sikrer, at den dagpengereform, som bestemt blev for hårdt indfaset, nu har en meget mildere indfasning, sådan at vi holder hånden under de her mennesker netop med de ting, vi har aftalt i fællesskab mellem Enhedslisten og regeringen.
Så det her er jo ikke et spørgsmål om, at der er ét svar, men jeg er helt overbevist om, at arbejdspladser er det bedste svar til de arbejdsløse, men jeg er også glad for, at vi har en mere nænsom indfasning af dagpengereformen.
Det har Enhedslisten ønsket, det har regeringen ønsket, og derfor undrer det mig noget, at Enhedslisten egentlig ikke synes, at det var en god idé.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-03:
Jeg ved ikke, om statsministeren tilbyder, at vi tager et par timer, hvor vi bytter plads, for så er det jo rigtigt, at så kunne statsministeren stå her, og så kunne jeg svare på alle spørgsmålene.
Det ville jeg være lidt fristet af, men alligevel tror jeg ikke, det ligger inden for mulighedernes grænser.
I forhold til det spørgsmål, jeg jo så stillede, og som jeg meget gerne vil have statsministeren svarer på, vil jeg sige: Vil det sige, at det lovforslag, som var annonceret til at skulle komme i sidste måned, kommer?
Og i givet fald, hvornår kommer det så?
Og hvorfor kommer man til Folketinget i oktober måned og siger, at man kommer med et lovforslag i november, men så kommer man alligevel ikke med det i november?
Hvis vi her har at gøre med noget, hvor regeringen tilbage i foråret har vurderet, at Danmark administrerer i strid med EU-reglerne, hvordan kan det så være, at det lovforslag ikke er kommet til Folketinget for længst?
Så punkt 1: Er det udtryk for, at lovforslaget desværre stadig væk kommer, og at jeg så ikke kan få den førjulegave, som jeg havde håbet på at få i dag?
Og punkt 2: Hvorfor er det så ikke allerede blevet fremsat i Folketinget, når regeringen med statsministeren i spidsen sagde, at vi ville få det i sidste måned?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Nej, absolut ikke.
Den store måde at løse problemerne for de arbejdsløse på er at sikre, at virksomhederne har bedre konkurrencevilkår, sådan at vi kan skabe nogle arbejdspladser.
Det er også derfor, at vi f.eks. er optaget af det patent, vi har snakket om, og det er derfor, at vi er optaget af »Vækstplan DK«, som jo netop sænker skatter og afgifter, sådan at det sikres, at virksomhederne kan konkurrere, og at vi dermed også kan være med til at skabe nogle flere arbejdspladser.
Det, der er svaret til de ledige, er, at vi gør alt, hvad der står i vores magt, for at skabe flere arbejdspladser.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at vi nu kan fremrykke nogle af de skatter og afgiftslettelser, som vi allerede havde aftalt.
Vi er i det hele taget meget tilfredse med vores vækstplan, for det er jo den, der er vejen til at kunne skabe flere arbejdspladser i Danmark, og flere arbejdspladser er og bliver svaret til de ledige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-03:
Skal jeg virkelig forstå statsministeren sådan, at regeringens holdning til det her dagpengeproblem er, at den pinseaftale, som var en fin aftale, var for lille, den kom for sent, men at det var godt, den kom?
Skal jeg forstå statsministeren sådan, at med den pinseaftale, altså en lidt mildere indfasning, er problemet løst?
Er statsministerens svar til de 30.700 mennesker, som er faldet ud af dagpengesystemet de første 10 måneder, og de 14.000 mennesker, man regner med falder ud af systemet næste år, at med den her indfasning, hvor de godt nok går mange tusinde kroner ned om måneden, og som godt nok er en midlertidig ordning, der udløber lige om lidt osv. osv., så har man løst problemet?
Skal jeg forstå statsministeren og regeringen sådan?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Regeringens skøn er, at i omegnen af 30.000 personer vil opbruge deres dagpengeret i løbet af i år, altså i løbet af 2013.
Arbejdsløshedskassernes Samvirke mener så, at det tal bliver lidt højere, men det skal vi nu ikke skændes om, for det er meget højt.
Og tallene understreger egentlig, hvor vigtigt det er, at Enhedslisten og regeringen samarbejder, for det er jo regeringen og Enhedslisten, som i fællesskab har sørget for en mere nænsom indfasning af dagpengereglerne end den hurtige indfasning, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti oprindelig havde aftalt.
Og det betyder jo så også, at vi med den her indfasningsmodel sikrer, at der er en uddannelsesydelse, en arbejdsmarkedsydelse, at der er et forsørgelsesgrundlag til de her ledige og også bedre muligheder for at tilpasse sig de her nye dagpengeregler.
Der var en for brutal indfasning af dagpengeændringerne, og dem har vi jo så i fællesskab med Enhedslisten fået ændret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-03:
Det var da ellers et meget relevant spørgsmål, så det kunne være, at statsministeren kunne svare på det spørgsmål her i anden runde.
Vi kunne godt bruge vores tid i den her spørgetime på at diskutere finanslovsforhandlingerne; hvilke valg Enhedslisten traf, og hvilke valg regeringen traf.
Jeg har på fornemmelsen, at vi ikke bliver enige i dag, så jeg vil spørge statsministeren til et problem, som vokser hver eneste dag, et problem, som enhver ansvarlig regering bør tage dybt alvorligt og prioritere højt.
Det drejer sig om de mange tusinde mennesker, som er faldet ud af dagpengesystemet.
Ifølge de seneste tal fra Arbejdsløshedskassernes Samvirke har 30.700 mennesker mistet deres dagpengeret de første 10 måneder af året i år.
Det svarer til ca. 100 mennesker om dagen, 100 mennesker hver eneste dag, som har betalt deres skat, betalt deres a-kassekontingent, og som rigtig gerne vil have et arbejde, men som ikke kan få et arbejde – ikke fordi de er dovne og ikke gider lave noget, men fordi der mangler arbejdspladser.
Mit spørgsmål til statsministeren er: Hvad vil statsministeren og regeringen gøre for at hjælpe de mennesker?
Hvad er statsministerens svar til de mange tusinde mennesker og familier, som lige nu er i den situation, at de risikerer at måtte flytte fra deres hjem, tage børnene ud af skolen, og som ikke kan betale deres regninger på grund af den dagpengereform, de forringelser, som hr. Thulesen Dahl, hr. Lars Løkke Rasmussen og økonomi- og indenrigsministeren fandt på?
Hvad er statsministerens svar til de mennesker?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Jeg undrer mig meget over, at hr. Kristian Thulesen Dahls største problem i dansk politik lige nu er, at regeringen fremsætter lovforslag, senere end vi havde sagt at vi ville gøre.
Jeg må så sige, at det kommer noget bag på mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl kan blive overrasket over, at det kan være tilfældet.
Det er også tilfældet med det her lovforslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-03:
Men hvis det er så enkelt, er det jo mærkeligt, at det ikke er fremsat inden for det tidspunkt, regeringen selv har sagt til Folketinget at det ville komme.
Det vidner om den sædvanlige slendrian, der foregår fra regeringens side.
Jeg har mulighed for at stille ét spørgsmål mere til statsministeren, og så håber jeg også at få svar på det.
Jeg tager det som en given ting, at så længe det lovforslag ikke er fremsat og Folketinget ikke har vedtaget en ny lov i Danmark og dermed fjernet optjeningsprincippet, så administrerer man efter det regelsæt, der gælder i Danmark, altså den lovgivning, vi har i Danmark.
Kan statsministeren bekræfte her i dag, at man som det mest selvfølgelige administrerer efter den lovgivning, der er – specielt i lyset af, at man ikke har haft travlt med at fremsætte en ny lovgivning til Folketingets behandling?
Kan jeg få bekræftet, at man selvfølgelig, indtil en ny lovgivning er vedtaget, administrerer efter de regler, der gælder, hvor der altså også gælder et optjeningsprincip?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Jamen det lovforslag kommer, når det er færdigt, og jeg må så også sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi agter at fremsætte det her lovforslag, fordi vi naturligvis ikke kan have en lovgivning, som ikke er lovmedholdelig i forhold til de aftaler, vi har indgået med andre lande.
Det er meget enkelt.
Jeg undrer mig stadig over, hvordan formanden for det store parti Venstre kan forestille sig, at vi bare skal læne os tilbage og vente på en åbningsskrivelse og ikke lave lovgivningen om, og derfor er svaret til hr. Kristian Thulesen Dahl, som spørger, om der kommer lovgivning: Ja, det gør der.
Lovforslaget er ikke blevet fremsat endnu, for det kommer, når det bliver færdigt, men der kommer lovgivning på det her område.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-12-03:
Så svaret til de 30.700 mennesker, som er faldet ud af dagpengesystemet i år under en socialdemokratisk ledet regering, er selskabsskattelettelser.
Svaret til alle dem, som sidder og lytter med nu, og som enten er faldet ud af dagpengesystemet, eller som frygter at falde ud af dagpengesystemet, er, at regeringen har løst problemerne, man har givet selskabsskattelettelser.
Altså, kan statsministeren ikke selv høre det?
Jeg ved, at statsministeren har nedsat et dagpengeudvalg, som skal tænke over det og så komme frem til et eller andet i foråret 2015 – foråret 2015!
Det synes jeg i forvejen er meget, meget lang tid at vente for de her mennesker, fordi det jo er nu, at de mister pengene.
Altså, det er jo ikke sådan, at man har sat forringelserne på standby, indtil det her udvalg er kommet frem til et eller andet, men nu kan jeg forstå, at statsministeren faktisk synes, at dagpengesystemet er fint nok.
Man har lavet en lidt anderledes indfasning, og så er problemerne løst, fordi det, der skal løse de lediges problemer, er selskabsskattelettelser.
Vil det sige, at statsministeren ikke regner med, at der falder mange tusinde ud af dagpengesystemet til næste år, for det problem har selskabsskattelettelser løst?
Til sidst: Noget af det, som AK-Samvirke har foreslået, er at gøre det lettere at genoptjene retten til dagpenge.
Det kunne hjælpe rigtig, rigtig mange af de familier, som ikke ved, hvad de skal gøre lige nu.
Vil statsministeren overveje det, eller er alle problemer løst med selskabsskattelettelser?
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Svaret er nej.
Pernille Skipper (EL), 2013-12-03:
Ja, som der er i dag, hvor der stadig væk ikke er nogen, der har svaret på, hvilket problem der er.
Altså, det skal vi stadig væk holde fast i.
Der er tale om bestemmelser, som mindsker adgangen til aktindsigt, mindsker åbenheden, og der er ikke en eneste i den her Folketingssal, der har kunnet svare på, hvor den åbenhed, vi har i dag, er et problem.
Det grænser til det provokerende.
Hvordan har Konservative tænkt sig at gennemføre en evaluering?
Ombudsmanden kan svare på, om loven bliver overholdt eller ej.
Så kan Justitsministeriets embedsmænd sige: Loven bliver overholdt sådan i det store hele, så det er rigtig godt.
Hvordan har man tænkt sig at vurdere kvaliteten, altså om indholdet af loven er godt nok?
Har Konservative tænkt sig, at vi skal se på de afslag, der er blevet givet, og vurdere, om vi synes, at det var i orden, at de blev forholdt offentlighedens søgelys?
Eller hvordan vil man helt konkret tage stilling?
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Nej, det behøver vi heldigvis ikke at gøre, fordi vi har et åbent demokrati i Danmark.
Det vil være sådan, at hvis de, som har søgt om aktindsigt i det ene eller det andet, får afslag, så skal de nok sørge for at gøre opmærksom på det.
Så det behøver vi såmænd ikke sidde at følge med i – det skal vi nok få at vide helt stille og roligt.
Det er også derfor, jeg siger, at det slet ikke er sikkert, at det her kommer til at tage 3 år, for det kan godt være, at det undervejs i den proces viser sig, at den måde, man har valgt at tolke det på, slet ikke er så snæver, som det var meningen politisk set, da vi vedtog den her lov.
Det er muligt, at det sker.
Så vil det på det tidspunkt være en ny situation, som vi handler efter.
Så det behøver ikke at tage 3 år.
Men det, jeg siger, er: Når der er gået 3 år, er det i hvert fald senest på det tidspunkt, at der kommer til at ske en officiel evaluering af det her, som Ombudsmanden kommer til at stå i spidsen for at lave grundlaget for, som bliver afleveret i ministeriet, som så laver evalueringen, der bliver overdraget til Folketinget, senest på det tidspunkt.
Men der kan sagtens ske noget undervejs, der gør, at man bliver nødt til at sadle om og sige: Hov, det her holder ikke.
Så det er jo ikke sådan, at der sker en revolution, men vi er som Konservative i øjeblikket i gang med at se til, at vi respekterer den landsrådsbeslutning, der er truffet, nemlig at vi er kritiske over for de her tre paragraffer.
Hvis man f.eks. afskaffer § 22 fuldstændig, betyder det jo ikke kun, at der bliver aktindsigt i ministres kalendere; det betyder, at der bliver aktindsigt i samtlige 900.000 offentligt ansattes kalendere.
Det er måske lige voldsomt nok.
Pernille Skipper (EL), 2013-12-03:
Og tak til den konservative ordfører for, hvad skal man sige, at anerkende noget af den kritik, der har været.
Det synes jeg er positivt, og jeg synes, det er positivt, at den konservative ordfører også får udtrykt, at netop det, vi så i går, da Jyllands-Posten afslørede, at man altså har undtaget hele 58 selskaber, er tegn på, at der i hvert fald er grund til bekymring om, hvordan man så har tænkt sig at anvende den her lovgivning.
Cadeau for det.
Ordføreren siger, at man om 3 år vil se på, hvordan loven arter sig, altså om den arter sig, som vi har forventet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan forventer ordføreren, at loven arter sig, og hvordan har man tænkt sig at tjekke det?
Vil Det Konservative Folkeparti sidde og se alle de ansøgninger om aktindsigt igennem, som ikke er blevet imødekommet, for at finde ud af, om det nu var en god eller dårlig idé?
Eller vil Det Konservative Folkeparti sætte sin lid til Justitsministeriets embedsmænd, når de formentlig om 3 år fortæller os, at vi slet ikke skal være bekymret, for det skal nok gå alt sammen?
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Teknikken i, hvor og hvornår vi er fritstillet, har egentlig ikke så meget at gøre med, om der kommer et folketingsvalg.
Vi er mere optaget af at skabe en ordentlig proces, set i lyset af at vi har indgået nogle aftaler, som vi gerne vil stå ved.
Vores landsråd har talt os imod.
Der var et flertal, et knebent flertal, men et flertal, der talte os imod.
Det tager vi selvfølgelig til efterretning, og det har vi respekt for.
Så det er den retning, vi nu arbejder i.
Det betyder ikke, at vi dagen efter hopper ud af en aftale, vi har lavet, men det betyder, at vi inden for aftalen arbejder i den retning, som vores landsråd har truffet beslutning om.
Det skal der slet ikke være nogen tvivl om.
Jeg sagde jo også klart og tydeligt, at vi deler bekymringen, og det er også derfor, vi ser frem til, at der kommer til at ske en evaluering.
Men det er jo ikke sikkert, at vi når så langt som til, at der sker en evaluering.
Det kan jo være, at det hele kuldsejler undervejs.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-03:
Meget kort vil jeg spørge: Betyder det, at Det Konservative Folkeparti betragter sig som fritstillet i forhold til det her efter næste folketingsvalg?
Det burde vel være den logiske konsekvens.
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Altså, der er ingen tvivl om, at vi har stor respekt for vores landsråd og vores landsråds beslutninger.
Vi har også respekt for den aftale, vi har indgået.
Vi har indgået en aftale, hvorefter landsrådet træffer en anden beslutning, og så står vi ligesom der.
Nu skal vi bevæge os fra det ene til det andet, og der synes jeg nok at man er nødt til at overveje meget nøje, hvordan man gør det.
For det der med at have sådan en zigzagkurs og hoppe fra tue til tue eller at opføre sig sådan, at de aftaler, man indgår, kan aftalepartnerne ikke vide om man løber fra 14 dage efter, holder ikke.
Det kan vi ikke.
Derfor har det været vigtigt for os i den konservative folketingsgruppe at forholde os til det her og være kritisk over for det, der nu kommer til at ske.
Vi er nået dertil, hvor vi afventer den evaluering, der kommer til at ske, for så har vi et grundlag at træffe beslutninger på i forhold til at lave ændringer.
Jeg synes, at jeg har sagt ret tydeligt, at jeg bestemt ikke vil afvise, at der kan ske ændringer.
For jeg er faktisk allerede nu noget bekymret over den måde, som den her lov vil blive forvaltet på.
Vi har de sidste dage set nogle eksempler på det, som jeg ikke bryder mig om.
Men at stå og garantere, at vi vil lave den ene ændring eller den anden ændring, eller sige præcis hvordan, kan jeg ikke på nuværende tidspunkt.