runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-21:
Det kan jeg så blankt afvise at vi kommer til, altså at støtte beslutningsforslaget.
Men jeg er rigtig glad for, at hr. Martin Henriksen har brug for at præcisere, at der skal tages hensyn i samfundet, for det er ikke det, vi normalt hører fra Dansk Folkeparti i debatten, nemlig at man overhovedet skal tage hensyn til de medborgere, som har en anden etnisk baggrund end dansk.
Det er nye toner fra hr. Martin Henriksen, som jeg hilser meget velkommne.
Fatma Øktem (V), 2014-02-21:
Det er ikke det, Venstre siger.
Venstre siger, at der er en lovgivning på området.
Og al form for diskrimination er ulovlig i Danmark.
Vi har et Ligebehandlingsnævn, der går ind og kigger på sager, og i tilfælde af at det er diskrimination, er det lige netop Ligebehandlingsnævnet, der går ind og kigger på det.
Den pågældende kvinde har jo mulighed for at klage, ligesom den pågældende studerende havde det.
Så jeg er ikke enig med ordføreren i, at der slet ikke er noget på området, der varetager den enkeltes interesser eller gør noget, hvis den enkelte bliver diskrimineret.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Jeg synes ikke helt, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Jeg synes ikke, der er nogen sammenhæng i argumentationen, fordi argumentet imod Dansk Folkepartis forslag er, at ja, dybest set er vi sådan set enige i det, der ligger bag, men vi mener ikke, at man skal lovgive.
Når det handler om at diskriminere på baggrund af køn, må argumentet så være fra Socialdemokraternes side: Vi mener ikke, at der skal diskrimineres på baggrund af køn, men der mener vi at man skal lovgive.
Jeg synes bare, at der er noget, der ikke hænger helt sammen der.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her omkring ligebehandlingsloven og Ligebehandlingsnævnet, hvor den socialdemokratiske ordfører siger, at der har man håndteret sagen med censoren.
Er det ikke fuldstændig korrekt, at det kan han gøre, uagtet at der er kommet den pågældende afgørelse fra Ligebehandlingsnævnet?
Det er jo realiteten.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Jo, hvis det er sådan, at han fortsat fastholder at nægte at give hånd til kvindelige studerende, så vil han fortsat også skulle kunne blive idømt nøjagtig det samme efter den præmis, han er blevet dømt efter hos Ligebehandlingsnævnet.
Så han vil fortsat også skulle betale erstatning til de fremtidige, der måtte anlægge en sag.
Så det er helt korrekt.
Såfremt han ønsker det, er det tilsvarende på linje med, hvis man overtræder andre love, hvor der er en straf belagt i form af en bøde, at man også vil blive idømt en bøde, indtil man ophører med at have den givne adfærd.
Det er helt korrekt.
Tom Behnke (KF), 2014-02-21:
Jeg synes bare, det er meget interessant, at det er helt forkasteligt, hvis der er tale om diskrimination af kvinder – hvis der er tale om diskrimination af danske kvinder, er det helt forfærdeligt, og det er jeg sådan set enig i – men hvis der er tale om diskrimination af både danske kvinder og danske mænd, nå ja, så er det nok bare sådan, fremtiden er; det er nok bare den der globaliserede verden, vi lever i, og det må vi ligesom lære at leve med.
Jeg synes bare, det er værd at notere sig, at det er Socialdemokratiets tilgang til det her.
Det er ret interessant.
Det, jeg vil spørge om, er: Ordføreren var inde på tillid.
Ordføreren har tillid til, at man ude lokalt finder ud af at håndtere dagligdagen – o.k. Hvordan har ordførerens tillid det så med, at man f.eks. på Hvidovre Hospital har truffet en beslutning om, at man på det hospital kun serverer halalslagtet kød?
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Altså, jeg er imod diskrimination af både mænd og kvinder, kan jeg oplyse hr. Tom Behnke om.
Så det er ikke sådan, at det er isoleret til kun et køn.
Jeg er i det hele taget imod diskrimination.
Jeg og Socialdemokratiet mener så bare stadig væk ikke, at vi på nogen måde skal begynde at lovgive om, hvorvidt det, der i nærværende beslutningsforslag er blevet fremsat og formuleret med hensyn til dansk kultur, er vejen frem.
I forhold til det konkrete spørgsmål om, hvorvidt jeg så finder, at det er et problem, at man på et konkret hospital i hovedstadsområdet har besluttet sig for kun at servere halalslagtet kød, vil jeg svare: Nej, det har jeg ikke noget problem med.
Jeg kan jo så oplyse hr. Tom Behnke om, at der f.eks. ud af landets 1.700 daginstitutioner er knap 30, som også igennem mange, mange år har praktiseret det.
Det er hverken blandt de ansatte, forældrene eller børnene nogensinde blevet opfattet som et problem.
Tværtimod er lige præcis den form for menu blevet gjort til genstand for en god debat om forskellighed i kulturer og opdragelse, og det synes jeg tjener de ansatte til ære, men jeg synes også, det tjener samfundet på længere sigt.
Tom Behnke (KF), 2014-02-21:
Jo, men det skyldes jo for en stor dels vedkommende, at det tidligere slet ikke var tilladt, at man overhovedet talte om de her ting.
Det er det trods alt blevet nu, og jeg synes da, det er rart, at vi er nået dertil, at man godt kan få lov til at protestere, uden at man skal beskyldes for alt muligt.
Men jeg kan så forstå, at den socialdemokratiske ordfører er fuldstændig uenig med landets statsminister, som mig bekendt også er socialdemokrat.
For statsministeren siger til Jyllands-Posten den 12. august 2013: »Og jeg synes ikke, at man kun skal servere halalkød på hospitalet«.
Det er statsministerens holdning.
Der troede jeg faktisk at vi var nået et stykke ad vejen, men jeg kan forstå på ordføreren, der repræsenterer partiet, at partiet ikke er helt med statsministeren.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Vi skriver bl.a. i beslutningsforslaget følgende: »Forslagsstillerne mener, at det i udgangspunktet aldrig bør accepteres, at man hos offentlige myndighedspersoner eller hos personer, der har en gerning at gøre i offentlig tjeneste, nægtes et håndtryk, medmindre håndtrykket afvises med henvisning til sundhedsfaglige hensyn.«
Der kunne man jo også i udmøntningen sige, at ved førstegangsmøde – det skulle jo ikke være sådan, at hver gang man afleverer sit barn i daginstitutionen, skal man absolut hen og give et håndtryk til pædagogen – altså, at første gang man møder en person fra det offentlige, så hilser man selvfølgelig på hinanden på en respektfuld måde.
Det kan man jo sagtens skrive sig ud af, ligesom man har en lovgivning i dag, hvor der er skrevet, at hvis en læge ikke ønsker at give hånd til en kvindelig patient, fordi det strider mod vedkommendes religiøse overbevisning, kan lægen bare lade være med det.
Der er jo skrevet i lovgivningen i dag.
Hvorfor i alverden skulle man så ikke kunne skrive det modsatte?
Eller hvorfor skulle man ikke som minimum kunne gå ind og ophæve den lovgivning, som er i dag, og dermed så bare som minimum sige, at der faktisk var en lille chance for, at kvinden eksempelvis kunne sige: Jeg synes ikke, det er i orden, og jeg vil faktisk gerne bede om en anden person, der respekterer mig som kvinde?
Men det kunne også være en kvindelig læge, der ikke ville give hånd til en mandlig patient, og det synes jeg bare er en uskik.
Jeg bemærkede også, at det så er en uskik, som lovgivningen accepterer.
Vi mener så, at lovgivningen ikke skal acceptere det.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Så er der noget, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, for jeg undrer mig over, at hr. Martin Henriksen undrer sig over, at en person, selv den samme person, kan begå den samme lovovertrædelse igen og igen.
Det sker altså hver dag, når folk f.eks. kører for stærkt.
Så hvad nu, hvis den mandlige censor i det eksempel, som vi bl.a. har drøftet her i salen, i givet fald ikke ønsker at give hånden igen?
Ja, det er der allerede taget stilling til.
Så sker det jo.
Så jeg vil bare spørge: Hvor går grænsen for hr. Martin Henriksen i forhold til detailregulering af borgerne?
Kender Dansk Folkeparti slet ikke nogen grænse der?
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Jeg vil sige, at jeg faktisk svarede på spørgsmålet.
Jeg sagde jo faktisk, at der ikke er nogen steder i vores beslutningsforslag, hvor der står, at man skal give hånd til pædagogen, hver gang man henter barnet eller afleverer barnet.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Så jeg svarede jo på spørgsmålet.
Fru Mette Reissmann hørte så bare ikke svaret eller ville ikke høre svaret.
Så vil jeg bare sige, at i forhold til hvor man kan detailregulere eller regulere, er det jo en politisk vurdering.
Altså, Socialdemokratiet har haft den politiske vurdering, at man godt kan regulere det lokale demokrati ved at sige, at der ikke må diskrimineres på baggrund af køn.
Det kan da godt være, der er nogle herinde, der vil kalde det for detailregulering og unødvendig regulering.
Det vil jeg ikke, men det kan godt være, der er nogle, der vil kalde det det.
Så det er jo altid en politisk vurdering, hvor man ønsker at lægge snittet.
Der har man lagt snittet, i forhold til hvor der er nogle begrænsninger i det lokale demokrati.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-21:
Jeg synes, det har været en interessant debat i dag.
Vi har diskuteret en masse ting om danskhed og danske værdier osv., og Dansk Folkeparti er jo et parti, der meget gerne vil tage patent på at være dem, der elsker det danske mest og vil kæmpe mest for det danske.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, at når Dansk Folkeparti er et parti, som er imod homovielser, er imod medmoderskab, er imod juridisk kønsskifte og har sammenlignet homoseksuelle med dyr osv., er det så bare mig, der er en historieløs, halalelskende, bedrevidende radikal, når jeg faktisk synes, at minoritetsbeskyttelse for mig egentlig er en større dansk værdi end frikadeller?
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Jeg tror, at den radikale ordfører i et forsøg på at afspore debatten kommer med mange interessante betragtninger.
Vi mener så også, at man skal stå vagt om kernefamilien, og vi mener også, at det traditionelle ægteskab er for mand og kvinde.
De synspunkter kan vi sagtens få til at harmonere med, at vi også går ind for ligestilling af homoseksuelle på den måde, at de sådan set har lov til det, som alle andre har lov til, men det skal man så holde op imod, at vi står vagt om eksempelvis det traditionelle ægteskab.
Det er der også nogle der mener skulle være en fordømmende holdning over for homoseksuelle.
Det mener jeg så bare ikke at det er.
Det kan vi godt få til at harmonere i Dansk Folkeparti, og det kan man så ikke hos andre partier.
Men det har jo ikke så meget med det her beslutningsforslag at gøre.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-21:
Det var egentlig mere for at vise det, som også var pointen i min tale, da jeg stod på talerstolen, nemlig at danskere og danske værdier jo er en meget bred og meget forskelligartet ting, og vi har hver især noget, som vi synes er det vigtigste at indrette samfundet efter, og det kæmper vi så for.
Altså, Dansk Folkeparti går jo ikke ind for, at homoseksuelle skal være sidestillet med heteroseksuelle, men det er nu også lige meget.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig at spørge om igen, er, hvorfor det lige nøjagtig er frikadeller og håndtryk og juletræer, man har valgt som det vigtigste at sprede ud i samfundet.
Hvorfor er det ikke nogle af de helt konkrete basale rettigheder som f.eks. homoseksuelles ligestilling?
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Det er okay, for han hedder Martin Henriksen, så det går nok.
Altså, jeg forstår ikke den måde at argumentere på.
I Dansk Folkeparti har vi det synspunkt, at når vi kan se – det er så ikke lige med i det her beslutningsforslag, men det er udtryk for en udvikling – at der f.eks. er boligområder i Danmark, hvor man beslutter at afskaffe julen, altså det traditionelle julearrangement, og man beslutter, at her er der ikke juletræer, tager vi det som udtryk for en tendens i samfundet, en udvikling i samfundet, hvor dansk kultur bliver presset.
Det tager vi det som et udtryk for.
Når vi kan se, at der er daginstitutioner, hvor man siger, at det skal være halalslagtet kød, man skal spise, hvis man vil have noget at spise, eller at det ikke må være svinekød, eller at man accepterer, at en læge ikke behøver at give hånd til en kvindelig patient, så tager vi det som udtryk for en udvikling i det danske samfund, som vi mener er problematisk.
Hvis vi ikke med debatten alene kan presse imod den udvikling, må vi jo på et eller andet tidspunkt som lovgivere gøre op med os selv, om det så er så vigtigt, at vi mener, at der skal lovgives om det, eller om vi mener, at der ikke skal lovgives om det.
Så er vi nået frem til, at vi mener, at vi må finde en måde at lovgive på, sådan at vi sikrer, at man ikke kan diskriminere danskere og dansk kultur i Danmark, for det vil vi i Dansk Folkeparti ikke finde os i.
Mette Reissmann (S), 2014-02-21:
Jo, det kan man godt.
Man kan lovgive om så meget, men vi vil ikke, og der er en forskel.
Der er en forskel, der betyder, at vi ikke vil drives ud i noget symbolpolitik, som det her efter min mening er et klart udtryk for.
Det giver ikke mening at skulle lave det, og nu kommer så mit spørgsmål til hr. Martin Henriksen: Hvordan vil hr. Martin Henriksen konkret håndhæve, at offentligt ansatte følger deres forpligtelser til nu at hilse på den måde, som hr. Martin Henriksen synes er både dansk og respektfuld?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-21:
Det starter med, at hr. Martin Henriksen synes, at jeg har misforstået beslutningsforslaget, og så kan jeg så konstatere, at hr. Martin Henriksen fuldstændig har misforstået, hvad jeg har sagt her fra talerstolen, for jeg synes, det er fuldstændig uomtvisteligt, at Folketinget aldrig nogen sinde skal til at lovgive om, hvordan de enkelte institutioner ude i kommunerne eller regionerne sammensætter kosten.
Det skal aldrig nogen sinde blive SF's politik, at vi her i Folketinget skal stå og lave kostplaner, og at vi her fra Folketinget skal bestemme, hvordan man hilser på hinanden på sit arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-02-21:
Tak for det.
Der er mange tusinde mennesker, der er røget ud af dagpengesystemet, og der er mange tusinde, der ryger ud til næste år.
Den dagpengereform stemte Dansk Folkeparti for.
Jeg tror sågar, at det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der var med til at foreslå det der med at halvere genoptjeningsperioden.
Der er blevet vedtaget en kontanthjælpsreform, som Dansk Folkeparti også var med i, som vil få dybt alvorlige konsekvenser for rigtig mange mennesker i Danmark.
Jeg må sige, jeg synes, at der her og nu er problemer i det danske samfund, som er meget, meget alvorlige, som vi i den grad bør diskutere, og som er tusind gange mere relevante end et beslutningsforslag, som handler om, hvor mange gange de skal spise flæskesteg i vuggestuen.
Tænk, hvis hr. Martin Henriksen havde brugt sin tid på at lave et beslutningsforslag, der handlede om, at Dansk Folkeparti erkendte, at det var en fejl med den der dagpengereform, for det går ud over så mange danskere, frem for at skrive om frikadeller og sagde: Lad os lave det om.
Til det med frikadellerne vil jeg sige, at det er Enhedslistens holdning, at det er en lokal beslutning, hvad de skal spise i en børnehave eller vuggestue eller på et plejehjem, eller hvor det nu kunne være.
Og hvad angår det her med håndtrykket, har jeg det sådan, at jeg synes, det er god opførsel at give hånd.
Der er også nogle gange, man er på kram.
Jeg kunne ikke drømme om, at vi her fra Folketinget skal lovgive om, hvornår der skal gives hånd, eller hvornår der skal krammes eller vinkes.
Jeg kan lige se lovforslaget med bemærkninger for mig; så kunne der være sådan nogle undtagelser: Hvis man har influenza eller er forkølet eller har noget allergi, må man gerne lade være med at give hånd.
Jeg synes faktisk – det må jeg sige til hr. Martin Henriksen – at det er spild af tid.
Så vil jeg sige om det med frikadellerne, at jeg forleden dag talte med en pædagog, og hun sagde: Åh nej, bare der ikke er nogen, der hopper med på Dansk Folkepartis ideer om, at man skal til at lovgive om, hvor meget dansk mad der skal spises i daginstitutionerne.
Vi har rigeligt med skemaer at udfylde, sagde hun, skal vi nu også til at sætte kryds ud for, at vi så og så mange gange har fået flæskesteg, og om det var med eller uden sprøde svær?
Vi har også fået frikadeller, så har vi fået hvidkål.
Lasagne, spurgte hun, er det dansk, eller er det ikke dansk?
Hvis man laver en lasagne, skal det så betragtes som dansk mad eller ej?
Så som sagt: Enhedslisten støtter ikke Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Jeg vil bare spørge ganske kort om en enkelt ting.
Når nu lovgivningen er sådan i dag, at hvis en kvindelig patient kommer ind på et hospital og oplever, at en læge ikke vil hilse på hende, og så siger, at det føler hun er krænkende, så kan hospitalsledelsen med loven i hånden sige, at hun må finde sig et andet hospital, hvis hun ikke vil finde sig i det, synes Enhedslisten så, det er i orden?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-02-21:
Personligt synes jeg, det er ret mystisk ikke at give hånd til mennesker af det andet køn, det må jeg sige, men jeg synes, det er helt vildt, hvis Dansk Folkeparti forestiller sig, at vi herindefra skal lovgive om, i hvilke situationer i det danske samfund man skal give hånd, og i hvilke situationer man ikke skal give hånd.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti redegjorde for, hvornår det så ville være okay at lade være at ryste hånd.
Altså, ville f.eks. forkølelse være en okay begrundelse for at sige: Nej, jeg tror, jeg smitter?
Eller ville voldsom allergi?
Hvad kunne man forestille sig kunne være grunde til, at der i lovgivningen skulle skrives: Her må du godt lade være med at give hånd?
Altså, hvordan forestiller hr. Martin Henriksen sig konkret at den her lovgivning, hvor vi forpligter offentligt ansatte til i bestemte situationer at give hånd, skal se ud?
Hvornår er det okay at vinke?
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Men det er jo fremragende, så kan vi måske mødes i skøn forening, når Socialistisk Folkeparti så begynder at udtrykke, at der skal udvises hensyn til danskernes kultur.
Begge ting er så fint indrammet i det her beslutningsforslag, hvor vi siger, at der er et udgangspunkt, som i det her tilfælde er dansk kultur, herunder dansk madkultur, men at man så godt lokalt kan beslutte at tage nogle andre hensyn, så længe det ikke går ud over udgangspunktet – for at sige det lidt firkantet.
Det kunne også være noget at arbejde videre med under udvalgsbehandlingen, medmindre SF holder meget fast i, at det bare er fjollet at lave nogle regler, der siger, at man ikke må diskriminere danskere og dansk kultur.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-02-21:
Altså, jeg synes bestemt, det er et problem, at der er læger – nu har jeg så hørt om én, tror jeg, i de sidste mange år – som ikke vil give hånd til kvinder.
Jeg kan ikke forstå det, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har en lovgivning, som sikrer, at hvis man oplever det og betragter det som diskrimination, så har man mulighed for at gå videre med sagen.
Det synes jeg er vigtigt.
Men jeg synes, det er helt vildt, at Dansk Folkeparti i fuld alvor her i Folketingssalen foreslår, at vi på Christiansborg skal lave en lovgivning, hvor vi skriver, hvornår offentligt ansatte skal give hånd, og hvornår de ikke skal give hånd.
Altså, mener Dansk Folkeparti virkelig ikke, at der var bedre ting at bruge tiden og kræfterne på?
Tænk sig, hvis Dansk Folkeparti ville erkende, at det var forkert, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, da I gik til hr. Lars Løkke Rasmussen og foreslog ham at halvere genoptjeningsperioden i forhold til dagpengesystemet.
Der er så mange mennesker, der lider under det.
Tænk sig, hvis I brugte krudtet på det frem for at ville bestemme, hvor ofte der skal spises flæskesteg i den enkelte vuggestue.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-21:
Jeg vil slet ikke forsøge at overbevise fru Johanne Schmidt-Nielsen om, at hun skal stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, det ved jeg godt ikke kan lade sig gøre.
Men fru Johanne Schmidt-Nielsen svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Altså, jeg er helt med på, at fru Johanne Schmidt-Nielsen og andre i Folketinget har det synspunkt, at der ikke kan lovgives om, hvornår man skal hilse, og hvordan man skal hilse.
Det har jeg forstået.
Men så gør jeg bare opmærksom på, at lovgivningen er sådan i dag, at hvis en kvindelig patient, som måske ligger der med et brækket ben eller en sprængt blindtarm, eller hvad ved jeg, møder en læge, som ikke vil hilse på hende, og hun synes, det er krænkende, at det er en nedsættende måde at opføre sig på over for hinanden, så kan hun få besked på af hospitalsledelsen med loven i hånd, at hvis ikke hun vil finde sig i det, må hun tage til et andet hospital.
Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke, at der ville det være rimeligt at vende lovgivningen på hovedet, så man sagde, at så må hospitalsledelsen sørge for at finde en anden læge, som kan være respektfuld over for den pågældende patient?
Ville det ikke være rimeligt, for så tager man jo udgangspunkt i det, som Enhedslisten mener man typisk skal tage udgangspunkt i, nemlig den sårbare, den udsatte person og ikke den stærke person, som i det her tilfælde er lægen?
Så vil jeg spørge ind til noget andet.
Det er det, loven siger i dag.
Så Venstre bakker i realiteten op om en lovgivning, der siger det modsatte af, hvad Venstre synes, ligesom ministeren bakker op om en lovgivning, der i realiteten siger det modsatte af, hvad ministeren mener.
Det synes jeg er underligt.
Fatma Øktem (V), 2014-02-21:
Jeg synes jo, at det så er institutionen, der må gøre ligesom i den her sag.
Men vi kan ikke se, at vi skal lave lovgivning, et nationalt regelsæt for, hvordan man hilser på hinanden.
Det er en diskriminering – på grund af køn, af religiøse årsager.
Vi har en lovgivning på området, der fungerer, og det er vi i Venstre meget tilfredse med.
Og sker dette igen, har vi stadig væk en lovgivning, der kan gå ind og varetage borgerens interesser, og man kan få sin sag behandlet.
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at give 15-årige mulighed for at erhverve kørekort til en lille knallert med en maksimal hastighed på 30 km/t. For os Socialdemokrater har færdselssikkerhed den højeste prioritet.
Desværre er det en kendsgerning, at alt for mange unge kommer til skade i trafikken.
Vi kæmper hårdt for at ændre de unges adfærd og styrke deres evner som trafikanter, ikke mindst på knallerter, hvor de 15-17-årige tegner sig for en fjerdedel af alle ulykker.
Derfor er det helt afgørende for os, at vi ikke vedtager et beslutningsforslag i Folketinget her i dag, som kan resultere i flere ulykker blandt unge.
Alle os, der kommer fra landet, ved godt, hvor irriterende det er at være afhængig af mor og far, når man skal hentes eller bringes.
Mobilitet er netop forslagsstillernes argument for at ændre aldersgrænsen, men mobilitet er også muligt på cykel eller – lad mig introducere et nyt begreb – elcykel.
Sidstnævnte bliver stadig mere udbredt i netop landområderne, og de kan køre stærkt, skal jeg hilse og sige.
På det bakkede Sydfyn, hvor jeg kommer fra, er elcyklerne taget i brug, og de er rigtig gode til at komme både op ad bakke og ned ad bakke på, og de er rigtig gode også i modvind.
Også Rådet for Sikker Trafik og Rigspolitiet fraråder at sænke aldersgrænsen af hensyn til færdselssikkerheden.
Som jeg tidligere har gjort klart opmærksom på, er vi Socialdemokrater først og fremmest optaget af trafiksikkerhed, og derfor er det afgørende for os, når centrale aktører med viden om området fraråder ændringer i aldersgrænserne.
Netop på den baggrund vil vi også afholde os fra at træffe hastige beslutninger om ændringer.
Med de ord og med en klar anbefaling om at prøve en elcykel i modvind skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget her.
Trine Bramsen (S), 2014-02-21:
Så længe der er dræbte, så længe vi ved, der er en risiko for, at flere unge kommer til skade, så længe Rådet for Sikker Trafik og Rigspolitiet på det kraftigste fraråder os politikere at ændre den her aldersgrænse, synes jeg ikke, der er noget godt argument for at gøre det.