runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Det er jo meget enkelt: Det er, fordi der ikke nødvendigvis er en modstilling.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at krigen mod terror har udstillet ikke bare nogle af de dybeste dilemmaer i vores folkeret, men også vore egne frihedsrettigheder grundfæstet i grundloven og internationale konventioner.
Der må vi jo sige, at kigger vi på den europæiske praksis, kan vi se, at der også der er forhold, hvor man har sagt, at tingene ikke er så enkle, som de umiddelbart kunne se ud.
Jeg kunne f.eks. henvise til hele diskussionen om udvisningen af de to tunesere, hvor vi jo også kan diskutere, hvor langt man skal gå.
Der er forhold, hvor enkeltstater for at beskytte sig selv må bevæge sig steder hen, som vi ikke havde en forventning om at de ville, men hvor det stadig sker inden for rammerne af f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og de illegale kombattanter har jo været omdiskuteret, lige siden Genèvekonventionen blev skabt, men at man sine steder, synes jeg, har overdrevet betydningen af den, er så en anden historie.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-22:
Kan hr. Søren Pind give bare et eneste eksempel på, at folkeretten, at de internationale humanitære love, har stået i vejen for bekæmpelse af terrorisme?
Jo, vist er det her da svært - vist er det her da svært - men kan han nævne bare et enkelt eksempel, hvor disse love har stået i vejen?
Er det ikke, vil jeg spørge hr. Søren Pind, når de humanitære love er under pres, at vi så skylder netop at stå op for dem?
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Det er jo kun et eksempel af mange
, så jeg synes egentlig ikke, at hr. Jørgen Poulsen bør udgive sig for at være helt ubekendt med det dilemma og den problemstilling.
Mogens Lykketoft (S), 2008-05-22:
Jeg bad om en kort bemærkning, fordi jeg synes, at jeg hørte hr. Søren Pind sige, at begrebet illegale kombattanter var noget, man havde diskuteret, siden Genèvekonventionerne blev skabt.
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Hvis hr. Mogens Lykketoft ville studere krigshistorien nærmere, så tror jeg f.eks., at man ville komme frem til, at der er en enorm forskel mellem uniformerede krigsførende styrker og den situation, hvor terrorister opererer i ly af f.eks. forklædninger.
Det dilemma er dukket op med begrebet illegale kombattanter, men har været en diskussion, så længe Genèvekonventionen har eksisteret.
Derfor mener jeg, at det dilemma altid har eksisteret.
Jeg mener ikke, at det er en ukendt problemstilling.
Jeg mener ikke, at det er noget nyt, amerikanerne fandt på i den her forbindelse.
At jeg så er enig med hr. Mogens Lykketoft i, at den amerikanske regering - det kan man jo bare gå til de amerikanske domstoles domsafsigelser for at se - har strakt betydningen af den her diskussion meget langt, er der jo ikke nogen tvivl om.
Mogens Lykketoft (S), 2008-05-22:
Er hr. Søren Pind ikke enig i, at de Genèvekonventioner, som er lavet i lyset af grusomhederne under anden verdenskrig, og som alle har underskrevet, også De Forenede Stater, har en ordlyd, hvor enten den ene eller den anden konvention dækker en hvilken som helst fange, og at den behandling, man har givet de såkaldte illegale kombattanter, derfor er i strid med folkeretten og i strid med konventioner, der er underskrevet af USA?
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Nu er jeg jo ikke dommer ved de internationale domstole, endsige dommer ved hverken den amerikanske højesteret eller Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg mener, at jeg kan sige så meget, at jeg er enig med hr. Mogens Lykketoft i, at den amerikanske regering har strakt det her langt.
Men at sige, at der ikke er huller i Genèvekonventionen, er jeg simpelt hen ikke kyndig nok til at kunne udtale mig om fra Folketingets talerstol.
Men jeg er jo heldigvis heller ikke underlagt ministeransvarlighedsloven og skal derfor ikke nødvendigvis være hundrede procent sikker i det, jeg siger her.
Tina Petersen (DF), 2008-05-22:
Det beslutningsforslag, som vi skal behandle her i salen i dag, er fremsat af Socialdemokratiet, og det drejer sig om en aktionsplan til styrkelse af respekten for den humanitære folkeret og de grundlæggende menneskerettigheder.
Forslaget tager udgangspunkt i fanger, som opholder sig på bl.a. Guantánamo.
Set ud fra alt det materiale og de debatter, vi har haft her i salen, er det med en vis undren, at vi nu ser det her forslag foreligge.
Hermed mener jeg ikke, at forslaget er dårligt, men det er nok ikke mere så aktuelt at kritisere regeringen, som Socialdemokraterne nok havde håbet med det her forslag.
Dansk Folkepartis holdning er klar.
Vi ser ingen grund til at betvivle, at regeringen handler korrekt, at den overholder de internationale menneskerettigheder, og at den har respekt for den humanitære folkeret.
Danmark har jo i årtier været forkæmper for at bekæmpe tortur og forhandler også jævnligt på internationalt plan om den humanitære folkeret.
De er, som vi alle er ganske bekendt med, under stort pres.
Alle ved, at der i kampen mod terror og terrorister skal handles, dog ved vi alle også, at det skal ske med respekt for menneskerettigheder og konventioner.
Jeg vil der sige, at jeg synes, at ministeren ganske godt har redegjort for det og være meget rundtomkring de tiltag, der er sket undervejs.
Så Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-05-22:
Jeg forstod, at forslaget er helt i orden, men at det bare ikke er aktuelt.
Det argument forstår jeg sådan set ikke.
For det første er det ikke noget godt argument for at stemme imod noget, der er fornuftigt, men for det andet er der det, der måske er værre.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at det er aktuelt at presse USA til at overholde menneskerettighederne i de tilfælde, hvor de ikke gør det?
Er det blevet uaktuelt at presse USA?
Er det Dansk Folkepartis mening?
Meget fint.
Men nu har vi altså et land, USA, som insisterer på at opretholde muligheden for at bruge tortur over for fanger, og som siger, at water boarding - altså hvor man får folk til at tro, at de er ved at drukne - er en acceptabel afhøringsform.
Har det konsekvenser for Venstres og for Danmarks holdning til og samarbejde med USA, at USA altså på den måde tillader tortur?
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Ja, det har en enorm konsekvens.
Det har en enorm konsekvens, hvis et land, som bærer frihedens flag i sit banner, også tillader den slags ting.
Det har en enorm konsekvens for den kamp, vi kæmper ude i verden.
Det gør, at mennesker i ufrihed mister respekten for dem, som hævder at stå for frihed.
Derfor er den sag, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, en kamp, som ligger denne regering meget på sinde.
Vi skal måles på de sværeste alen, vi skal måles efter de højeste forskrifter, som der vist står i de islandske håndskrifter, og det er regeringens politik, uagtet hvem det er, vi taler om.
For konsekvenserne er, at hvis det her bliver noget, som er almindeligt anerkendt - at de lande i verden, som kæmper frihedens sag, i realiteten er med til at undergrave den - kan vi jo ikke føre den kamp, vi gerne vil.
Så ja, der er en konsekvens.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-05-22:
Som jeg anførte i et af mine tidligere svar, har Det Konservative Folkeparti hele tiden haft den her holdning til koblingen mellem åbningsceremoni, menneskerettighedssituation og Kina.
Det er for øvrigt også tilfældet med hr. Mogens Jensens partifæller i Europa-Parlamentet i den resolution, der blev vedtaget, og som handlede om en forbedring af menneskerettighedssituationen.
Den canadiske regering, den østrigske kansler, den polske premierminister, den tjekkiske præsident og Frankrig diskuterer det.
Man diskuterer det i alle lande.
At vi også har diskuteret det i Danmark er blot en følge af, at vi altså er en del af Europa, hvor man selvfølgelig også har de værdidiskussioner om demokrati og menneskerettigheder.
Men som sagt: Konklusionen er, at regeringen har haft held med sin politik.
Anders Samuelsen (NY), 2008-05-22:
Jeg vil godt slutte af med at sige tak for debatten.
Jeg synes, det har været en livlig debat.
Jeg vil faktisk gå så langt som til, at jeg godt vil vædde en kasse bajere på, at vi selvfølgelig har officiel dansk repræsentation, også fra regeringens side, ved både åbnings- og afslutningsceremonien.
Alt andet ville da også, som statsministeren meget præcist har sagt, være det rene hykleri.
Det er helt ubegribeligt.
Det giver ingen mening, og i bund og grund er det vel bare en understregning af, at den holdning, som SF, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre havde op til OL i Moskva, var den eneste rigtige.
De Konservative er vel ikke hundrede procent overbevist, men i hvert fald står regeringen for, at …
Tak for det.
Jeg vender tilbage til diskussionen om boykotten af OL i Moskva, hvor SF, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre indtog den ganske fornuftige holdning, at vi selvfølgelig ikke skulle boykotte.
V og K stod på det tidspunkt i oppositionens rolle og plæderede for, at der skulle boykottes.
Det er en logik, som man vel skal være konservativ for at kunne følge helt til dørs, men det er så o.k..
Det jo et frit land, vi lever i.
Som afslutning på debatten i dag må jeg i hvert fald give videre som et tilbud, at hvis jeg skulle komme i den heldige situation at stå ved siden af hr. Per Ørum Jørgensen under nogle af de konkrete idrætsbegivenheder, som jeg har forstået at idrætsordføreren gerne vil overvære, lover jeg at medbringe en meget, meget stor paraply eller parasol, som kan sikre, at hvis det viser sig, at der er en kinesisk regeringsrepræsentant til stede på stadion, at han kommer i nærheden af hr. Per Ørum Jørgensen, og der oven i købet er et kamera i nærheden, får vi dækket hr. Per Ørum Jørgensen tilstrækkeligt til, så det ikke skal hedde sig ude i verden, at De Konservative bakker op om det kinesiske styre.
Tak for ordet.
Søren Pind (V), 2008-05-22:
Det foreliggende beslutningsforslag om en aktionsplan for at styrke respekten for den humanitære folkeret og de grundlæggende menneskerettigheder illustrerer en lidt kedelig tendens hos oppositionen, der synes at være blevet immun over for ikke blot argumenter, men også virkeligheden.
Så beslutningsforslagets to punkter er allerede en del af dansk udenrigspolitik, og beslutningsforslaget turde derfor siges at være overflødigt.
Der har hos oppositionen desværre indfundet sig den opfattelse, at regeringen ikke tager overtrædelser af menneskerettigheder og den humanitære folkeret alvorligt, at regeringen og regeringspartierne i grunden ikke har den store respekt for frihedsrettighederne.
Derfor vil jeg gerne benytte denne lejlighed til at sige - hvad der ellers turde være åbenlyst nemlig at vi i Venstre helhjertet og uden tvivl i sindet støtter de grundlæggende menneskerettigheder.
Respekten for individets autonomi og selvejerskab er hovedhjørnestenen i det byggeri, som udgør Venstre.
Det indebærer, at vi mener, at frihedsrettighederne er centrale, og at magt kun kan anvendes, hvor det er nødvendigt og lovligt, og det betyder i krigssituationer, at den humanitære folkeret naturligvis skal respekteres.
Historisk har Venstre også altid stået på frihedsrettighedernes side; da totalitarismens idé under den kolde krig delte verden i to, accepterede vi ikke tanken om, at man i den frie verden netop var fri, mens man i den ufrie verden skulle være bundet af kommunismens lænker.
Ligesådan i dag: Vi støtter udbredelsen af frihed og menneskerettigheder til de dele af verden, hvor befolkningen endnu har til gode at leve i frihed.
I Irak under Saddam Husseins tyranni og i Afghanistan under Talebans fundamentalisme, der begge holdt befolkningerne i et jerngreb, stod regeringen fast og ønskede, at friheden også skulle gælde for de befolkninger.
Man kan sige, at ikke alle har den samme track record.
Venstre insisterer på frihed og menneskerettigheder, sådan var det, og sådan er det fortsat.
Vi kommer dog ikke uden om, at der i krig begås fejl, forfærdelige fejl, der ikke respekterer menneskets grundlæggende værdi, og når fanger ikke stilles for en dommer, bortføres til hemmelige fængsler uden adgang til Røde Kors eller tortureres, så øves der ubodelig skade, ikke kun på det enkelte menneske, men også på frihedens sag.
Det må vi ikke tillade, og derfor står Venstre med regeringen fast på at kræve respekt både for menneskerettighederne og den humanitære folkeret, som Danmark har gjort hidtil og fortsat vil gøre.
På den baggrund skal jeg, hvis nogen skulle have været i tvivl, meddele, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-05-22:
Nu siger hr. Søren Pind, at regeringen gør, som der står her, og jeg forstår så ikke, hvorfor man ikke kan stemme for forslaget - men det er så noget andet.
Men har det konsekvens, hvis et land, vi samarbejder med, gang på gang overtræder menneskerettighederne i forbindelse med deres militære aktiviteter og f.eks. accepterer tortur?
Har det konsekvens for samarbejdet med et sådant land, eller er det bare noget, man siger - og så fortsætter vi bare?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-22:
Den fulde regulering er jo den regulering, som man beslutter sig for skal være reguleringen, og det er det, vi har besluttet i det her lovkompleks, som altså tager sit afsæt i, at der reguleres med udgangspunkt i lønudviklingen.
Det sikrer jo derudover, at vi har de her ressourcer til målrettede initiativer.
Jeg tror sådan set, at den indsats, der har været på psykiatriområdet f.eks., har været guld værd i forhold til nogle mennesker, der har været udstødt på grund af en sygdom, som har været tabubelagt.
Jeg tror, at spørgsmålet om at få folk, der er hjemløse eller skizofrene og på et eller andet forsørgelsesgrundlag, så godt integreret i samfundet, som det nu kan lade sig gøre, jo ikke kun drejer sig om, hvad for et overførselsniveau der er, men også om man har et samfund, der har den rummelighed til at tage vare på dem.
Den røde lampe lyser, så jeg kan ikke gentage alle mine argumenter, men jeg mener sådan set, at det er en stor styrke for de grupper, at der her er et, kan man sige, frirum, hvor folkestyret kan virke, og hvor vi på tværs af partiskel uden almindelige flertals/mindretals-diskussioner for alvor kan udvikle en sektor til bedste for de svage.
Karen J. Klint (S), 2008-05-22:
Jeg kan godt høre, at Venstre ikke synes, at vi løser det ved den her form for beslutningsforslag, hvor vi egentlig beder regeringen om at komme med forslag til, hvordan vi så løser det, eller hvordan vi kommer nogle skridt videre.
Men hvordan vil Venstre så bidrage til, at vi kan komme tættere på målet?
Er det konferencer, er det dialog, eller hvordan er det, vi skal komme videre?
I stedet for bare at skyde det ned kunne det jo være meget hjælpsomt, hvis man hjalp ved at sige: Lad os få den politiske proces hen i den retning, så det bliver mere og mere legalt, at nogle ønsker det.
Ellers bliver det noget med: Hvad kom først, hønen eller ægget?
Lige nu er det jo den politiske debat, der måske skal legalisere, at andre ønsker det.
Rikke Hvilshøj (V), 2008-05-22:
Mit indtryk er nu ikke, at det her ikke bliver diskuteret, eller at det ikke bliver diskuteret og drøftet i relevante kredse.
Jeg ved ikke, om man kan sige, at ønsket så er så stort, men det ved jeg ikke noget om specifikt.
Men igen, i Venstre deltager vi meget gerne i den offentlige debat om det her, men det skal ikke ske, og det skal ikke etableres ved et politisk initiativ.
Og det har ikke noget at gøre med, at det her handler om en uddannelse i islam.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Nu syntes jeg, at det var ret tydeligt, at den tale, Dansk Folkepartis ordfører læste op, stort set var den samme som sidste gang, men det må man jo selv om.
Men nu har vi faktisk to rapporter, der viser, at man kan etablere islamisk-teologiske uddannelser i Østrig, i Frankrig, hvor man har gjort nogle forsøg, i Tyskland og i Holland, så jeg forstår ikke helt Dansk Folkepartis modstand mod at tro, at man skulle kunne lave en islamisk-teologisk uddannelse på det her område i Danmark, og det, jeg vil spørge om, er: Hvad er det, der er så grundlæggende anderledes, så vi ikke kan tage den her diskussion i Danmark om at oprette en uddannelse, når man kan gøre det i andre lande, hvis ellers det sker på helt almindelige universitetsmæssige vilkår?
Der er jo sådan set forskere herhjemme, der også har ytret interesse for, at man fik den her uddannelse, og som tror på, at der også ville være nogle, der søgte den.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-22:
Den er væsentlig bedre end min, for jeg kan ikke huske, hvad jeg sagde første gang.
Men jeg vil da indrømme, at det ville være en god rationalisering, når nu de samme forslag bliver fremsat igen og igen og igen, at man så sørgede for at gemme sin tale.
Det har jeg altså ikke gjort.
Så vil jeg sige til spørgsmålet om, hvorfor det ikke kan laves i Danmark: Af samme grund, som det ikke kan laves i Holland og Østrig og alle de andre steder.
Man kan da godt forsøge på at lave sådan noget, men jeg har prøvet sagligt og med videnskabelig reference at forklare, hvorfor det simpelt hen ikke kan lade sig gøre, og så må det være fru Sophie Hæstorp Andersen, der må løfte bevisbyrden for, at man i andre lande har kunnet løse cirklens kvadratur, eller at man har kunnet indføre en imamuddannelse efter vestlige akademiske principper.
Det er jo simpelt hen et contradictio in adjecto.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-22:
Jamen det er jo netop der, fejlslutningen sker, for det er jo ikke imamer, vi ønsker at uddanne med den her uddannelse i teologi inden for islam, lige så lidt som det er folkekirkepræster, som vi ønsker at uddanne inden for teologi og kristendom i Danmark.
Ordføreren var selv inde på, at det i dag er sådan, at hvis man vil være præst i Danmark, kræver det også, at man bagefter tager en efteruddannelse på pastoralseminariet.
Lige så vel kunne man jo sige, at det her heller ikke er en uddannelse, der alene sigter på at uddanne til imam, men man kunne forestille sig, at man kunne rekruttere kandidater efterfølgende til at blive forkyndende eller imamer fra den her gruppe af kandidater, der ville komme ud fra den her uddannelse.
Når man går ind og læser på, hvad kristen teologi i Danmark egentlig består af, er det jo netop forståelsen af læren om kristendom i fortid og nutid, fortolkerne historisk, metodeteorier, systematisk orientering i aktuelle diskussioner, og hvilken rolle kirken har spillet religiøst, kulturelt og socialt.
Jeg kan for det første ikke se, hvorfor sådan en uddannelse kun skulle udbydes på arabisk, og for det andet, hvorfor den ikke skulle kunne udbydes i islam.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-22:
Det må være fru Sophie Hæstorp Andersen velbekendt, at al genuin islam er bundet fuldstændig op på det arabiske sprog, og at Koranen af rettroende muslimer simpelt hen ikke kan læses på noget andet sprog.
Derfor har vi i Danmark koranskoler, hvor hverken børn eller lærere forstår, hvad det er, de siger, når de reciterer Koranen.
Arabisk er islams hellige sprog og kan ikke erstattes med noget andet.
Så hørte jeg godt, at fru Karen J. Klint sagde, at det ikke specielt var imamer, man ville uddanne.
Der er det så lidt flimrende, for der er jo blevet talt om en imamuddannelse, men det var en egentlig teologisk uddannelse, man ville have.
Hvem skulle bruge den?
Hvis imamerne i dag ville uddanne sig teologisk, kunne de jo gøre det.
Det har de ikke noget som helst ønske om.
De ønsker at blive ved den primitive uddannelse, de har, og det skal vi andre da ikke blande os i.
Men hvem tror fru Sophie Hæstorp Andersen vil gøre brug af en egentlig teologisk islamuddannelse?
Karen J. Klint (S), 2008-05-22:
Det tror jeg personligt mange af den yngre generation af muslimer gerne ville.
Jeg tror gerne, at de vil have nogle flere uddannelsesvalg.
De vil gerne have mulighed for at dyrke deres religion på det sprog, de nu taler bedst, og det er dansk.
Det er i hvert fald de meldinger, jeg får fra mange unge muslimer.
Det, vi hører fra foreningen Demokratiske Muslimer, er også, at der er for få valgmuligheder.
Så det her handler om at øge valgmulighederne for en lidt større minoritetsgruppe.
Det kan godt ske, at vi, der forholder os til islam i Danmark, stadig væk ikke er kloge nok på, hvordan vi strukturelt skal komme med et forslag, der binder regeringen op på at være fødselshjælper på det.
Men så må vi jo lære det og se på, hvordan vi kan holdningsbearbejde det.
Så vil Dansk Folkeparti være med til at åbne andre veje for, at man kan få en bedre dialog med muslimer om en bedre uddannelse, som også giver en mere europæisk fortolkning af deres religion?
Jesper Langballe (DF), 2008-05-22:
Nej, det vil Dansk Folkeparti ikke, for Dansk Folkeparti vil ikke påtage sig en barnepigefunktion over for islam.
Jeg synes faktisk, det er en fuldstændig urimelig måde at tale om muslimerne på, som om de var totalt umyndige børn.
Hvis der blandt de yngre moderate muslimer var et behov for, at man lavede sådan en euroislamisk uddannelse, kunne man jo bare gøre det.
Hvis der er et behov, opstår det af sig selv, og så henvender de folk, der er interesserede, sig til universiteterne, og så har universiteterne mulighed for at generere en uddannelse og få den akkrediteret.
Sådan er forretningsgangen.
Den er ikke sådan, at vi herinde på Christiansborg skal skabe behovet.
Karen J. Klint (S), 2008-05-22:
Nu er der jo forskel på at skabe et behov og så legalisere det.
Det, vi sådan set er ude på, er at holdningsbearbejde, sådan at de, der synes, at de har behovet, også tør komme frem med det eller ser en nytteværdi i at komme frem med det.
Det mener vi sådan set ikke er barnepigemanerer.
Vi mener egentlig, at der måske også skal ses på økonomien, for selv om man kan få noget takstfinansieret, kommer der jo ikke automatisk nye penge til, og jeg kunne ikke forestille mig, at den her uddannelse ikke blev lagt for had, hvis dens eksistens gik ud over andre uddannelser.
Jeg har for år siden set en regnemodel, som viste, at for at den skulle løbes i gang og for at kunne køre ti studerende igennem, skulle man have et budget på ca. 3,6 mio. kr. Så ville Dansk Folkeparti være med til at se på pengesiden, hvis der kom et universitet og bad om det?
Ja, det er jo fint nok.
Og så er det også fint nok, at vi har debatten her, hvor der i hvert fald ikke er direkte udsendelse herindefra, så der er ikke ret mange ude i den danske befolkning, der egentlig opdager, at vi har debatten.
Hvordan vil Venstre bidrage til, at vi får en offentligt kendt debat om, at det er legalt at komme med ønsket, og at det ikke kun er i Danmark, der er et ønske om at få forkyndere eller bare folk, der er mere vidende om islam?
Det behøver jo ikke at være forkyndere, folk kan jo også læse kristen teologi uden at skulle være præst bagefter.
Så det er jo også for at få en større viden på et akademisk grundlag og på et kritisk grundlag.
Så det er jo generalisten i det, som vi også går efter.
Har Venstre et bud på, hvordan vi kan brede debatten ud for at se, om der er grobund for ideen?
Rikke Hvilshøj (V), 2008-05-22:
Der er ikke noget, der er illegalt i det her i dag, og fru Karen J. Klint har jo selv fremhævet, hvordan Københavns Universitet faktisk har sat fokus på det.
Det er et sted, hvor jeg synes at initiativet ville være rigtig fint, plus i de muslimske miljøer, ved at de tog aktivt del også i den her debat og udtrykte deres ønske.
Vi har jo tidligere sagt, at hvis man henvendte sig fra de muslimske miljøer til universiteterne, ville det være den helt rigtige måde at tage fat på det her på.
Karen J. Klint (S), 2008-05-22:
Tak for det.
Jamen så vil jeg spørge på en lidt anden måde, for det er jo rigtigt, at vi er mødtes her i salen og har drøftet intentionerne, som vi jo ikke er så uenige om, så spørgsmålet er, hvordan vi når hen til målet. Siden vi drøftede spørgsmålet sidst, er der jo kommet rapport 2 på området fra Københavns Universitet, som har religion i det 21. århundrede som satsningsområde.
Københavns Universitet m.fl. har i hvert fald lavet en rapport om behovet på området og om mulighederne for det, og jeg ved, at i noget af baggrundsmaterialet ligger der også et regnestykke, hvor Finansministeriet har været med til at se på, hvad det ville koste, hvis man skulle udbyde studiet til f.eks. ti studerende om året.
Det er jo ikke et megastudium, det er vi godt klar over.
Mit spørgsmål til forskningsministeren er egentlig: Hvordan kan vi mødes for at finde en bedre vej til at se på, hvordan vi kan komme hen til målet?