Lene Espersen (KF), 2007-05-10:
Beslutningsforslaget går ud på, at Folketinget opfordrer regeringen til at igangsætte et udvalgsarbejde med henblik på at ændre afgrænsningen af personkredsen i straffelovens § 119 og § 121 om bl.a. vold mod personer, der handler i offentlig tjeneste.
Udvalgsarbejdet bør ifølge forslaget specifikt vurdere, om ejendomsfunktionærer skal beskyttes af de nævnte bestemmelser.
Forslagsstillerne anfører i bemærkningerne til forslaget, at der i lyset af den samfundsmæssige udvikling er behov for en revision af, hvad der i henhold til straffelovens § 119 og § 121 skal opfattes som offentligretlige opgaver, og hvilke persongrupper der skal være beskyttet af disse bestemmelser.
Det anføres i den forbindelse, at ejendomsfunktionærer i den almene boligsektor bør være omfattet af § 119 og § 121, idet ejendomsfunktionærer varetager en række boligsociale opgaver af væsentlig samfundsmæssig betydning.
Der henvises i bemærkningerne også til en undersøgelse fra Lejerbo i København, hvoraf det fremgår, at ud af 43 ejendomsfunktionærer, der svarer på et spørgeskema, havde 24 mindst en gang oplevet alvorlige trusler.
Jeg vil i anledning af beslutningsforslaget indlede med at fastslå, hvad vi alle kan være enige om, nemlig at vold og trusler om vold er fuldstændig uacceptabelt.
Det gælder, uanset hvem der bliver udsat for f.eks. et voldeligt overfald.
Efterfølgende har Rigsadvokaten i årlige redegørelser, som bl.a. er sendt til Folketingets Retsudvalg, kunne konstatere, at de forhøjede strafferammer er slået igennem i praksis, således at der nu gives højere straffe for vold, end tilfældet var, før den nuværende regering trådte til.
Det følger af det, jeg netop har sagt, at jeg kun kan have sympati for den helt grundlæggende holdning, der ligger bag beslutningsforslaget, nemlig at vi skal se meget alvorligt på bl.a. voldskriminalitet.
Det er en holdning, der er i fin overensstemmelse med den hårde kurs, som regeringen har stået for på dette område.
Når det gælder det nærmere indhold af beslutningsforslaget, må jeg imidlertid sige, at det synes at lægge op til en ordning, hvor man rent juridisk vil blande nogle ting sammen, som man ikke kan og bør blande sammen.
Som nævnt lægger forslagsstillerne nemlig op til, at man bør overveje en ordning, hvor ejendomsfunktionærer bliver omfattet af de bestemmelser i straffeloven, der vedrører bl.a. vold mod offentligt ansatte som f.eks. politifolk.
I den forbindelse er det jo som bekendt sådan, at straffeloven indeholder nogle almindelige bestemmelser om vold i §§ 244-246 og en almindelig bestemmelse om straf for trusler i § 266.
Disse bestemmelser er almindelige i den forstand, at de som udgangspunkt finder anvendelse, uanset over for hvem og i hvilken sammenhæng forholdet er begået.
Sidstnævnte bestemmelse indeholder en særlig strafferetlig beskyttelse af personer, som det påhviler at handle i medfør af offentlig tjeneste eller hverv.
Det er nok værd at nævne, at bestemmelsen ikke er udtryk for, at det må betragtes som en større krænkelse for f.eks. en politibetjent at blive udsat for vold, end det er for andre at blive udsat for det samme.
Det er altid en alvorlig krænkelse for et offer at blive udsat for vold eller trusler, og det gælder, uanset hvem ofret er.
Når der derfor i straffeloven er særlige bestemmelser om vold og trusler mod offentligt ansatte, skyldes det bl.a., at f.eks. vold mod en betjent ud over at krænke den enkelte politibetjent også kan være en krænkelse af samfundets interesse i, at offentlige myndigheder kan håndhæve lovgivningen.
At det forholder sig sådan, kommer til udtryk i § 119 på den måde, at det er en overtrædelse af bestemmelsen, hvis en person lægger hindringer i vejen for f.eks. en politibetjents arbejde, også selv om der ikke er anvendt vold eller trusler.
Ud fra en retsteknisk vurdering vil det derfor efter Justitsministeriets opfattelse ikke være nogen farbar vej at udvide § 119 til også at omfatte andre persongrupper som f.eks. ejendomsfunktionærer.
Og det giver mig anledning til at fremhæve, at det faktisk er sådan, at den gældende straffelov sikrer en betydelig beskyttelse også af andre erhvervsgrupper end offentligt ansatte.
Ud over den almindelige forhøjelse af straffen for vold, som jeg tog initiativ til i 2002, indebærer straffeloven nemlig, at det ved bedømmelsen af den enkelte sag om vold eller trusler kan tillægges betydning i skærpende retning, at forholdet er begået over for en person under dennes udøvelse af sit arbejde.
Og det gælder vel at mærke også de sager, hvor offeret ikke falder ind under gruppen af offentligt ansatte, som er omfattet af den særlige bestemmelse i § 119.
Det fremgår således af straffelovens § 247, at straffen for vold kan forhøjes med indtil det halve, når den er begået over for en person, der efter karakteren af sit arbejde er særlig udsat for vold.
Denne bestemmelse anvendes f.eks. ved voldelige overfald mod taxachauffører.
Heller ikke i forhold til ejendomsfunktionærer er det uden alvorlige konsekvenser at overfalde de pågældende med vold eller trusler.
For selv om ejendomsfunktionærer ikke er omfattet af § 119 og normalt næppe heller af den netop nævnte § 247, følger det af de almindelige principper for strafudmåling, at det kan føre til en skærpet straf, hvis der er tale om vold, der har tilknytning til vedkommendes arbejde.
Så vold og trusler mod bl.a. ejendomsfunktionærer er noget, som man allerede efter den gældende straffelov kan og bør se meget alvorligt på.
Så når jeg skal sammenfatte regeringens holdning, vil jeg sige, at jeg af de grunde, jeg var inde på, ikke kan støtte beslutningsforslaget, men jeg er meget glad for, at vi med beslutningsforslaget her i dag får lejlighed til at understrege, at vold og trusler i enhver sammenhæng er fuldstændig uacceptabelt.
Som jeg har redegjort for, indebærer den gældende straffelov, at domstolene også har mulighed for at udmåle en skærpet straf i tilfælde, hvor f.eks. en ejendomsfunktionær bliver udsat for et overfald i forbindelse med sit arbejde.
Derfor vil jeg også sige – ikke mindst henvendt til Socialdemokratiet – at selv om vi ikke kan støtte lige præcis det indhold, der er her i beslutningsforslaget, vil vi meget gerne medvirke til under udvalgsbehandlingen at uddybe de synspunkter, jeg her er kommet med, og det kunne jo også være, at der var andre erhvervsgrupper, som det kunne være relevant at få afklaret nogle ting i forhold til, og det medvirker vi meget gerne til.