Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-03-20:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg synes, at det er endda meget glædeligt, at familiesammenføringsreglerne for første gang i rigtig lang tid bliver forbedret, det vil sige, at det bliver lettere for folk at finde sig en mand eller en kone i udlandet og at få lov til at få ham eller hende med til Danmark, så de to kan leve sammen her i landet.
Det er et af de lovforslag, der gør det synligt, at der er forskel på den nye regering og så den højrefløjsregering, der sammen med Dansk Folkeparti har haft magten de sidste 10 år.
Med det her lovforslag vil flere danske borgere simpelt hen få råd til at søge om familiesammenføring, fordi de absurd høje gebyrer, der i øjeblikket er på 8.000 kr., bliver afskaffet.
Forslaget vil også betyde, at flere vil få familiesammenføring.
Pointsystemet, indvandringsprøven afskaffes, kravene til de familiesammenførtes danskindlæring gøres mindre urimelige, tilknytningskravet blødes lidt op, 28-års-reglen bliver til en 26-års-regel, og så er der den her økonomiske sikkerhedsstillelse, som i dag er over 100.000 kr., der kommer ned, siger jeg i gåseøjne, på omkring 50.000 kr.
Det er alt sammen skridt i den rigtige retning, og jeg vil komme med nogle korte kommentarer til de enkelte dele af lovforslaget.
Som sagt bliver VKO's pointsystem med det her lovforslag afskaffet.
I Enhedslisten har vi fra starten af været fuldstændig grundlæggende imod den tankegang, der ligger bag pointsystemet.
Vi synes, at det grundlæggende er usympatisk, at danske borgere, der forelsker sig i en akademiker fra et eliteuniversitet, skal have bedre mulighed for at få sin mand eller kone med til Danmark, end hvis han eller hun havde forelsket sig i en tømrer eller i en pædagog.
Vi synes, at det er meget, meget sympatisk, at man får gjort op med den praksis.
Til gengæld vil den nye regering jo så opretholde 24-års-regel og tilknytningskrav.
Det er vi dybt uenige i i Enhedslisten.
Altså, vi vil fortsat arbejde for, at de her alt for stramme regler bliver afskaffet, for vi mener faktisk, at det er en grundlæggende ret eller bør være en grundlæggende ret for borgere i et moderne demokratisk samfund, at de kan finde sig kærester i andre lande, som de kan få lov til at bo sammen med her i Danmark. Med hensyn til tilknytningskravet, som regeringen jo som sagt desværre også vælger at holde fast i, noterer vi os selvfølgelig, at der jo trods alt er en lille forbedring, i form af at 28-års-reglen bliver ændret til en 26-års-regel.
Altså, hvis man har haft dansk statsborgerskab i 26 år eller har opholdt sig lovligt her i landet i 26 år, så behøver man ikke at leve op til tilknytningskravet.
Man kan sige, at det er et åbent spørgsmål, hvor mange mennesker det reelt hjælper, og hvad enten vi siger 28 år eller 26 år, mener vi i Enhedslisten, at det er langt over den årrække, som man med rimelighed kan sige at der skal til, før en person har slået rødder, kan man sige, i Danmark.
Så længe tilknytningskravet eksisterer, vil jeg så sige, vil vi selvfølgelig fra Enhedslistens side arbejde på at få det her antal år reduceret.
Lovforslaget afskaffer også indvandringsprøven, som jo blev vedtaget i 2007, sat i kraft i 2010 og yderligere skærpet i 2011, uden at den seneste skærpelse altså er nået at træde i kraft endnu.
Vi støtter fuldt og fast den her afskaffelse af indvandringsprøven.
Tankegangen om eller ideen om, at man skulle til prøve, inden man overhovedet havde fået opholdstilladelse i Danmark, er helt urimelig.
Jeg forsøgte i øvrigt flere gange at få den tidligere regering til at svare på rimeligheden i, at hvis man f.eks. som dansk borger forelskede sig i en argentiner, så skulle personen til indvandringsprøve, men hvis man forelskede sig i en japaner, så skulle han eller hun ikke til indvandringsprøve.
Det fik jeg desværre aldrig nogen sinde et klart svar på.
Jeg prøvede mange gange, men uden succes.
Det er selvfølgelig positivt, at den bliver afskaffet.
I stedet indfører regeringen så en danskprøve, som jo skal være bestået inden for et vist antal måneder.
Jeg vil sige, at vi i Enhedslisten mener, at det er helt afgørende, at man lærer dansk, og det er, uanset om man kommer som direktør fra USA og skal lede en stor virksomhed i Danmark, eller om man kommer som tømrer fra Somalia.
Det er fuldstændig afgørende for integrationen i det danske samfund, at man kan tale sproget.
Alligevel synes vi, at man skal lytte til de problemer, der rejses i flere høringssvar, nemlig at den her proces omkring danskprøven er for forhastet.
Man kan ikke nå at lære dansk så hurtigt.
I hvert fald er der mange, der ikke vil kunne nå det.
Det vigtigste i den forbindelse er nok, at det vil være meget forskelligt, om man har mulighed for at lære dansk så hurtigt.
Hvis man kommer fra et område, hvor sproget ligner det danske, man er fortrolig med det latinske alfabet, man har en videregående boglig uddannelse, så bliver det nok ikke svært.
Hvis omvendt de her forudsætninger ikke er til stede, kan det blive rigtig svært at bestå den her danskprøve inden for den periode, som regeringen har afsat.
Som jeg også kom ind på i mine spørgsmål til Socialdemokraternes ordfører, synes jeg måske, at det klinger lidt hult, at man taler om uddannelsessnobberi i forhold til den borgerlige regerings pointsystem, men ikke anerkender, at der faktisk er tale om det samme i forhold til den her danskprøve.
Der er mange andre ting, jeg kunne kommentere, hvis ikke der var en formand ved siden af mig, der stod og kiggede og sagde, at jeg skulle blive færdig.
Alt i alt vil jeg sige, at jeg synes, at der er nogle rigtig gode elementer, hvor man går i den rigtige retning, men jeg synes også, at der er store problemer.
Det sidste, jeg vil nævne, er med hensyn til den økonomiske sikkerhedsstillelse: Hvor er det dejligt, at vi går fra 100.000 kr. til 50.000 kr., men hvor er der bare også mange mennesker, for hvem 50.000 kr. ikke lige er noget, man smider på bordet.
Der har vi altså stadig væk et stort problem.