runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-20:
Det lovforslag, vi behandler i dag, skal gøre det lettere for SKAT at inddrive restancer bl.a. til det offentlige.
SF vil gerne igen, og det skulle nødig blive en vane, rose skatteministeren for at tage fat i det her problem, for som Socialdemokraternes ordfører, hr. Nick Hækkerup, fint redegjorde for, er der virkelig behov for at tage fat i problemet.
Det er nemlig ikke nogen hemmelighed, at SKAT har haft svært ved at få bugt med de kommunale restancer; det fremgår af kvartalsrapporterne fra SKAT og af en rapport fra rigsrevisor fra juni 2010, og det fremgår faktisk også af bemærkningerne til lovforslaget.
Det er naturligvis vigtigt for kommunerne, at restancerne bliver inddrevet, og som flere ordførere også har sagt, er det jo en del af betalingen af den fælles velfærd, vi har.
Lovforslaget består af flere enkeltdele, som jeg ikke vil gå i detaljer med her.
I stedet vil jeg nævne et par elementer, som vi i SF har brug for at få belyst yderligere under udvalgsbehandlingen.
Det første element er blevet nævnt af flere ordførere her fra talerstolen, og det drejer sig om det regelsæt, der er for lønindeholdelsen.
Man vil gøre det muligt at indeholde en større del af lønnen, sådan at der ikke længere er en grænse for, hvor meget skyldneren skal have tilbage til rådighedsbeløb.
Det er blevet problematiseret i høringssvarene, bl.a. af Rådet for Socialt Udsatte, og SF vil gerne under udvalgsbehandlingen have belyst, hvordan ministeren har tænkt sig at den her del af lovforslaget konkret skal udformes.
For det andet gives der med lovforslaget mulighed for at tilbageholde 100 pct. af børnefamilieydelsen til dækning af restancer i forbindelse med klub- og børnepasningstilbud.
SF vil gerne sikre sig, at det ikke kommer til at ramme socialt udsatte familier økonomisk hårdt, hvilket vi også gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen.
SF ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor de nævnte ting kan blive belyst, og vi er positivt indstillet over for lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-20:
Radikale Venstre ser positivt på dette lovforslag, som strammer nogle regler for inddrivelse.
Det er nyttige forslag, som vi som sagt ser positivt på.
Men jeg må også understrege, at problemerne med inddrivelse jo er langt større end dette lovforslag.
Rådet for Socialt Udsatte har fremført den indvending, at man kun skulle have symbolske inddrivelser over for familier.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-20:
Nu ville jeg bare gerne lige oplyse hr. Frank Aaen om, at det, jeg jo sagde i min ordførertale, var, at jeg gerne vil have skatteministeren til at belyse, hvordan han vil bruge den her lovhjemmel.
Synes hr. Frank Aaen ikke, at det, inden man lægger sig fast på en negativ holdning til lovforslaget, kunne være smart lige at få belyst: Hvordan skal det her egentlig bruges?
Og hvis der nu er noget fornuftigt at komme med, kunne det jo også være smart at stemme for det.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Skulle skatteministeren komme med nogle fornuftige ændringsforslag til det her lovforslag, vil vi stemme for de ændringsforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-20:
Tak for de bemærkninger, der er kommet til lovforslaget her.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det her er en vigtig sag – den allervigtigste sag – for SKAT og Skatteministeriet i hele 2011.
For det er helt rigtigt, som det er blevet påpeget af flere ordførere, at der er en udfordring, i forhold til at det pengebeløb, som samfundet har til gode hos virksomheder og borgere, er steget.
Det er der flere forskellige årsager til.
Bl.a. har vi jo været igennem en finansiel krise, som har påvirket hele verden, og som også har ramt Danmark, så der er ikke nogen tvivl om, at det også har haft en betydning for, at gælden er steget.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det selvfølgelig også er vigtigt at sørge for, at vi får fulgt op og får givet SKAT nogle bedre redskaber til at inddrive midlerne.
Jeg mener – måske i modsætning til andre talere – at det er sådan, at alle skal betale det, de skal, i skatter og afgifter.
Jeg mener ikke, at man kan argumentere for, at det, hvis man ikke har så mange penge, er helt o.k. at tage S-toget gratis eller lade være med at betale sine p-bøder.
Hvis man har råd til at køre i bil, har man også råd til at betale sin p-bøder.
Så enkelt synes jeg det skal være.
Jeg vil så også gerne kvittere for de bemærkninger, der er kommet til det arbejde, der nu skal finde sted for at få lovforslaget belyst under udvalgsbehandlingen.
Der synes jeg sådan set det vigtigste og det mest centrale i dag er at sige, at fru Malene Søgaard-Andersen fra SF jo igen er helt på omdrejningshøjde med, hvordan tingene er.
Først og fremmest noterer jeg mig jo med glæde, at der har været ros fra SF til to lovforslag ud af to; det er flot ramt på den her dag, at SF er glade.
Derfor bliver man også en smule ked af, at SF's skatteordfører nu erstattes af den knap så venlige hr. Jesper Petersen, og derfor må jeg så sige tak til fru Malene Søgaard-Andersen for godt samarbejde gennem de seneste måneder.
For jeg synes, fru Malene Søgaard-Andersen har lagt en noget mere fornuftig attitude til grund i forhold til udvalgsbehandlingerne her i Folketinget, end hr. Jesper Petersen har formået.
Men man kan håbe, at det smitter af, og jeg håber, at fru Malene Søgaard-Andersen giver sine bemærkninger videre til hr. Jesper Petersen om, hvordan man søger indflydelse her i Folketinget.
Lad mig så også bare slutte af med at sige, at der så var den rituelle snak omkring SKAT og SKATs ressourcer.
Der er vi jo i den situation, at finansloven har været med til at sikre, at der i både 2010 og 2011 bliver tilført flere ressourcer til SKAT, end der var lagt op til.
Det er også sådan, at nogle af de midler vil gå til at nedbringe antallet af restancer, få beløbet til at falde og få kurven til at knække.
Det er helt afgørende, at det sker, og det er også derfor, jeg gerne vil slå fast, at det vigtigste område i 2011 for mig som skatteminister er, at restancekurven skal knækkes.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Så i stedet for i virkeligheden at gøre deres sociale situation værre med et forslag som det, der foreligger her, burde man i højere grad gå ud og give gældssanering og gældsrådgivning, så mennesker på den måde kan komme ud af deres gældsproblemer.
Altså, gældssanering og gældsrådgivning er de instrumenter, man skal bruge over for dem, der har allermindst, men de her ting, hvor man vil gå ind og tage hele børnechecken, og hvor man vil forøge mængden af penge, man vil tage fra den enkelte familie, så de har mindre at leve for end det, de har i dag, kan vi under ingen omstændigheder være med til.
Jeg synes også, at det er rent ud usmageligt, at man går efter at kratte en lille pose penge hjem fra folk, der har mindst, samtidig med at den her regering har delt enorme skattelettelser ud til de allerrigeste her i samfundet.
Det er simpelt hen himmelråbende, at man med den ene hånd lader pengene flyde ud til bankdirektørerne og andre, der har høje indkomster, og så for at finansiere det går ud til dem, der har allermindst og ikke har fået nogen skattelettelser, og tager lidt mere fra dem.
Jeg vil bare sige det på den måde: Enhedslisten kan ikke være med til det her forslag.
Og jeg må desværre sige, at det er sædvanligt, at Dansk Folkeparti, der gerne vil være den lille mands parti, altid støtter den her slags.
Det er der ikke noget overraskende i, men det er lidt overraskende, synes jeg, at det, vi kalder rød stue, på nær Enhedslisten – i det her tilfælde heldigvis – er lidt for positive over for det, der ligger her.
På trods af at man har læst Rådet for Socialt Udsattes bemærkninger til lovforslaget, holder man alligevel, synes jeg, en dør åben for at stemme for forslaget.
Det forstår jeg sådan set ikke.
Vi har rigeligt med andre steder, hvor der kan tages penge, og hvor der faktisk er penge nok at tage, i modsætning til at gå til familier her, som måske risikerer at skulle flytte fra hus og hjem, på grund af at man lige giver skruen en tand mere.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-20:
Jeg vil bare gerne kvittere for skatteministerens ord om et godt og konstruktivt samarbejde.
Jeg synes også, det har været et rigtig spændende og lærerigt samarbejde, jeg har haft med skatteministeren og resten af Skatteudvalgets medlemmer.
Jeg er helt sikker på, at hr. Jesper Petersen kan klare at løfte mine standpunkter med mange procenter.
Så det skal skatteministeren ikke være bekymret for.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Vi sagde også, da forslaget til den oprindelige lov var til behandling sidste år, at det var relativt uforståeligt, og vi vidste jo allerede på det tidspunkt, at der med den lov ville vise sig nogle problemer, som senere skulle rettes.
Og det er så det, vi står over for nu, nemlig at der er nogle huller, der skal lukkes, og at der er ting i den ikke ret gamle lov, der allerede nu skal ændres.
Vi har det ligesom andre: Vi synes, det, der er lagt frem, lyder meget fornuftigt.
Jeg vil ikke påstå, at jeg på nogen måde har gennemskuet alle detaljer i dette lovforslag – mildt sagt – men jeg har hørt andre sige, at der er tale om forbedringer.
Og når det drejer sig om at lukke skattehuller, kommer ministeren aldrig forgæves til Enhedslisten; tværtom kan ministeren altid komme – måske endda hurtigere, end det sker.
Jeg vil med disse ord bare sige, at vi er positive over for lovforslaget.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-20:
Ja, det er et meget, meget teknisk lovforslag, som de tre tidligere ordførere har sagt.
Der er mange elementer i det lovforslag, vi behandler i dag, og SF vil gerne rose skatteministeren for, at der, hvad angår nogle områder, er sket en hurtig fremsættelse af lovforslaget til lukning af de konstaterede huller.
Det er således særlig tilfredsstillende, hvad angår de forslag, der skal træde i kraft allerede ved fremsættelsen af lovforslaget den 24. november 2010.
En række forslag vedrørende internationale forhold er der også i det her lovforslag.
Derfor finder SF det faktisk lidt beklageligt, at skatteministeren ikke har fremlagt en konkretiseret udgave af regeringens såkaldte handlingsplan for beskatning af multinationale selskaber, og at fremlæggelsen af den er udskudt til februar.
En række af forslagene vedrører problemer med beskatning af udlodninger fra danske selskaber til udenlandske kapitalfonde og lignende.
SF mener imidlertid, at den lovgivning burde være meget mere omfattende, og at der herunder burde skabes klarere lovhjemmel for de sager, som SKAT nu skal føre vedrørende udlodninger og rente til gennemstrømningsselskaber, altså sager vedrørende såkaldt beneficial ownership.
SF har lige fra fremkomsten af internationale kapitalfondes opkøb af danske virksomheder sagt, at det gav en række skattemæssige problemer.
Det er først blevet erkendt af regeringen nu, men dog erkendt.
Det er, som om man koncentrerer sig om problemerne ved opkøb, men der er nogle tilsvarende problemer ved kapitalfondenes exit, og vi vil derfor under udvalgsbehandlingen have belyst, om SKAT er ved at komme på omgangshøjde med kapitalfondene.
Der er en række tekniske ændringer vedrørende de såkaldte mellemholdingselskaber.
De regler synes fortsat at give nogle tekniske vanskeligheder, som vi gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen, og der synes at være en række omgåelsesmuligheder.
Generelt gælder, at en række af de tekniske ændringer mere egner sig til at blive belyst under udvalgsarbejdet, og det vil SF bidrage konstruktivt til.
Vi kan således nævne, at reglerne vedrørende gældskonvertering og gældsnedskrivelse også efter de foreslåede ændringer hviler på et selskab for selskab-princip, mens de burde være baseret på, at der nu sker en obligatorisk sambeskatning på koncernniveau.
Der er regler om skattefri koncerntilbud, og de foreslåede regler burde derfor tage hensyn til det.
SF ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor lovforslaget kan blive gennemarbejdet.
SF kan generelt støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-20:
Jeg kunne oplyse Socialdemokraternes ordfører i den her sag om, at vi faktisk gør rigtig meget, og jeg vil også vove den påstand, at vi gør mere, end den socialdemokratiske regering gjorde, for den her regering tør jo tage nogle opgør.
Vi har en udviklingsminister, der tør sende nogle politiske signaler til nogle af de lande, som vi laver udviklingsbistand i, og i den proces, der er i gang i øjeblikket, og hvor man skal koncentrere bistanden på færre lande for at gøre den mere effektiv, er jo et af de parametre, man kigger på, hvor stor en grad af korruption der er i landene.
Så rent faktisk vil jeg vove den påstand, at der er en fuldstændig klar og tydelig sammenhæng mellem det, vi siger og skriver i strategier om at bekæmpe korruption, og det, vi rent faktisk gør i praksis.
Men det her beslutningsforslag gør altså ikke ret stor forskel.
Troels Christensen (V), 2011-01-20:
Hvis jeg ellers kan få …
Det lovforslag, vi her skal behandle, kan man godt inddele i tre hovedelementer.
Det skal sikre, at feriefonden får de uhævede feriepenge, som den har krav på, og det forhindrer samtidig, at arbejdsgiverne opnår en økonomisk gevinst ved, at en lønmodtager ikke holder sin ferie.
Forslaget gennemføres helt konkret ved, at feriefonden får mulighed for at foretage en stikprøvekontrol i op til 150 tilfælde, hvor virksomheder har mulighed for at blive valgt ud.
Den næste del af lovforslaget drejer sig sådan set om en aftale, som regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne indgik i forbindelse med selve finansloven om at styrke indsatsen mod bedrageri og dobbeltforsørgelse.
Aftalen udmøntes bl.a. i dette lovforslag ved, at både kommuner, a-kasser og statslige myndigheder får elektronisk adgang til Feriekontos oplysninger.
Derved sikres, at man ikke på en og samme tid kan holde ferie og modtage overførselsindkomster, f.eks. dagpenge og kontanthjælp.
Den sidste del af lovforslaget handler om selve fritstillingsperioden.
Det er jo sådan i dag, at arbejdsgiveren kan anse ferien for afholdt, hvis den ligger inden for fritstillingsperioden, uanset om lønmodtageren får et arbejde andetsteds.
Det har specielt lønmodtagerorganisationerne oplevet som et stadig større problem for deres medlemmer.
Det er naturligvis ikke det, der er meningen med loven, og derfor har regeringen valgt at ændre reglerne, sådan at ferien som udgangspunkt kun kan anses for værende afholdt i en fritstillingsperiode, hvis lønmodtageren ikke arbejder i den pågældende periode.
Dansk Arbejdsgiverforening har også nogle bekymringer på det her felt, og vi har så lyttet til de forhold, de er kommet med.
De nævner bl.a. det forhold, at når en virksomhed er insolvent og ikke har mulighed for at modregne i lønmodtagernes løn fra en ny arbejdsgiver, vil den tidligere arbejdsgiver stadig have mulighed for at anse ferien for afholdt – altså ligesom det er i dag.
Så den er ret fleksibel.
Til sidst vil jeg sige, at der ophæves nogle forældelsesfrister, og det er på anbefaling fra Kammeradvokaten.
Samlet set kan Venstre støtte de her tre dele, så Venstre støtter forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-20:
Da Socialdemokratiets ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg holde ordførertalen for ham. Beskæftigelsesministeren har med L 108 fremsat et omfattende forslag til ændring af lovgivningen på feriepengeområdet, og de enkelte initiativer udgør tilsammen da også en buket af både roser og tidsler. Socialdemokraterne finder det overordnet fornuftigt, at Arbejdsmarkedets Feriefond og de private feriefonde får mulighed for at føre kontrol med arbejdsgivernes indbetalinger af uhævede feriepenge.
Det er der god fornuft i.
Det er også svært at være imod, at der gives bedre muligheder for samkørsel af data, som kan modvirke socialbedrageri.
Og endelig er det glædeligt, at arbejdsgivernes mulighed for at anse ferie som afholdt i fritstillingsperioden begrænses, hvis lønmodtageren samtidig arbejder hos en ny arbejdsgiver; den nuværende lovgivning er urimelig, og den straffer de lønmodtagere, der hurtigt finder et nyt arbejde.
Det kunne man så ønske at ministeren havde indset på et langt tidligere tidspunkt.
Så vidt
roserne.
Så kommer vi til tidslerne, for djævlen ligger jo som bekendt begravet i detaljen, og ser man nærmere på en række af forslagene, ser man, at der virkelig er plads til forbedring.
I forhold til den del af forslaget, der omhandler forestillingsperioden, bør det tydeliggøres, at ferie ikke bør kunne anses for afholdt, uden der har været en arbejdsfri periode.
Det er kun rimeligt over for lønmodtagerne.
Det er jo underligt og en ubegrundet grænse, og det vil være langt klogere at lade det være op til Arbejdsmarkedets Feriefond at vurdere behovet for kontrol og antallet af stikprøver.
Forslaget om at forlænge arbejdsgivernes betalingsfrist for indbetaling af feriepenge er heller ikke en blomst, der er groet i vores have.
Resultat vil være, at Feriekonto mister renteindtægter, som de ikke kompenseres for, fordi arbejdsgiverne altså skal have lidt længere tid til indbetaling.
Og når man så dertil lægger ministerens forslag om, at lønmodtagernes uhævede feriepenge skal dække Feriekontos driftsomkostninger, hvis renterne netop ikke slår til, så bliver det helt urimeligt.
Endelig bør parterne og a-kasserne i højere grad inddrages, og det gælder især i forhold til de forslag, som Pensionsstyrelsen bemyndiges til alene at træffe afgørelse i.
Her bør forudgående forhandling med parterne naturligvis skrives ind i loven, som det er tilfældet andre steder i ferieloven.
Afslutningsvis er det glædeligt, at ministeren efter høringssvarene har ændret et forslag om, at Pensionsstyrelsen skulle kunne afvise en sag, hvis lønmodtageren var medlem af en fagforening og derigennem repræsenteret af en advokat; man kan jo undre sig over, at noget sådant overhovedet kan komme til at stå inde i et lovforslag.
Socialdemokraterne finder alt i alt forslaget overvejende positivt, men ser som sagt også plads til forbedring samt behov for at få belyst flere af forslagets enkelte dele grundigere.
Helle Sjelle (KF), 2011-01-20:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren lægger op til at ændre to love – den ene er ferieloven og den anden er lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.
De to lovændringer har flere formål, og jeg vil komme nærmere ind på de tre væsentligste formål.
For det første har lovforslaget til formål at sikre, at Arbejdsmarkedets Feriefond og de private feriefonde får de uhævede feriepenge fra arbejdsgiverne, som de har krav på, hvis en lønmodtager ikke afholder sin ferie i ferieåret, eller hvis hun ikke opfylder lovens krav til udbetaling af feriepenge.
I de tilfælde overgår feriepengene til en af feriefondene.
Helt konkret vil forslaget betyde, at feriefondene får mulighed for at foretage op til 150 stikprøver hvert år, og det indebærer, at feriefondene hvert år kan bede op til 150 tilfældigt udvalgte virksomheder om at indsende en revisorerklæring om, at de så har afregnet uhævede feriepenge med feriefondene.
Der er – og det må vi erkende, også fra konservativ side – for mange arbejdsgivere, der beholder de uhævede feriepenge, selv om det er i strid med loven, og det er så det, som forslaget søger at rette op på.
For det andet har lovforslaget til formål at skærpe indsatsen mod socialt bedrageri.
En ny digital adgang til Feriekonto vil betyde, at kommuner og a-kasser kan bruge feriedata i deres indsats mod socialt bedrageri i form af dobbeltforsørgelse.
Konkret vil det betyde, at kommuner og a-kasser får mulighed for at kontrollere, om en person, der modtager en social ydelse, også samtidig modtager feriepenge, for det er nemlig ulovligt.
Vi Konservative mener, at socialt bedrageri skal bekæmpes effektivt og kontant.
Vi har indrettet os som et af verdens mest generøse velfærdssamfund, men det betyder desværre også en temmelig stor risiko for misbrug, fordi de åbne kasser også en gang imellem frister svage sjæle.
For det tredje har lovforslaget til formål at ændre reglerne om afholdelse af ferie i en fritstillingsperiode.
Hvis vi vedtager det her lovforslag, vil lønmodtageren kunne være sikker på ikke at miste sin optjente ret til betalt ferie, og det synes vi egentlig er ganske fornuftigt.
Ud over de tre ændringer, som jeg har valgt at fremhæve her, indeholder lovforslaget også flere elementer, der forenkler de temmelig komplicerede ferieregler, og det er vi naturligvis også tilfredse med.
Samlet set bakker vi derfor op om lovforslaget.
Og det var vist det hele.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-01-20:
Lovforslaget her indeholder en række praktiske og ordentlige ændringer af den lovgivning, som er vedtaget vedrørende aktiebeskatningsloven, og denne tilretning og justering af lovgivningen har Det Radikale Venstres sympati.
Jeg skal her ved førstebehandlingen kun nævne et enkelt anliggende, nemlig at vi interesserer os meget for, hvad der sker med den såkaldte iværksætterskat.
Det er jo et område, der berører dette lovforslag, og vi vil nøje søge oplyst under udvalgsarbejdet, hvordan dette lovforslag og iværksætterskatten kommer til at spille sammen, og hvad planerne er for ændringen af iværksætterskatten.
Men Det Radikale Venstre har en positiv holdning til lovforslaget som helhed.
Inger Støjberg (V), 2011-01-20:
Jeg vil gerne takke Folketinget for debatten og også de kommentarer, som lovforslaget her har givet anledning til.
Lovforslaget har jo til formål, at Arbejdsmarkedets Feriefond og andre feriefonde kan lave stikprøvekontroller af arbejdsgivernes indbetalinger af uhævede feriepenge.
Samtidig skal lovforslaget som led i forliget imod socialt bedrageri sørge for, at vi kan tage hånd om den indsats, der ligger i det, mod dobbeltforsørgelse, og sikre, at Feriekontos data kan bruges af a-kasserne og af kommunerne.
Lovforslaget begrænser endvidere en arbejdsgivers mulighed for at modregne lønmodtagernes feriepenge i lønnen fra en ny arbejdsgiver i en fritstillingsperiode.
Derudover indeholder lovforslaget også en række forenklinger og tilpasninger af ferieloven.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og kan også forstå, at der er spørgsmål, der skal rejses under udvalgsbehandlingen.
Dem svarer jeg naturligvis gerne på, ligesom jeg også naturligvis gerne drøfter de forslag, som der er blevet nævnt her under førstebehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2011-01-20:
Jeg vil først gerne sige, at jeg er meget glad for, at Det Radikale Venstre gerne vil være med til at se på, om man kan forbedre lønmodtagernes rettigheder i den situation, hvor de er fritstillede, og hvor de efter lovforslaget også stadig væk i visse situationer kan blive pålagt at holde deres ferie, uden at ferielovens varslingsregler er overholdt.
Det problem omfatter timelønnede vikarer og lønmodtagere, der skifter job
samme år, som de kommer tilbage fra barselorlov.
Feriepengene udregnes nemlig ikke ud fra deres løn.
Hvis de derimod havde været syge, ville feriepengene have været beregnet ud fra deres løn.
Det er naturligvis et hul i loven, at der er forskel på feriepengeberegningen, alt efter om man er på barsel, eller om man er syg.
Jeg har spurgt til sagen første gang i oktober 2009.
Det er altså snart 1½ år siden, og Arbejdsmarkedsudvalget har fået en orientering i sommeren 2010.
Men i den orientering afviser ministeren at gøre noget i form af ændret lovgivning.
Det er simpelt hen for dårligt, det er en klar diskrimination af mennesker på barselorlov, der her er tale om.
Jeg vil derfor så kraftigt, som jeg kan, opfordre ministeren til at få denne urimelige behandling af især kvinder ophævet gennem et ændringsforslag til hendes eget ferielovforslag, som vi behandler her i dag.
Afslutningsvis og samlet set omkring det her lovforslag vil jeg sige, at vi i SF mener, at dele af forslaget er positivt.
Vi er negative over for andre dele af forslaget, og så mener vi som nævnt, at der mangler noget, for at vi kan sige, at det er godt.
Samlet set er vi derfor afventende, herunder er vi afventende, i forhold til hvilke forbedringer af forslaget der kan opnås enighed om i Arbejdsmarkedsudvalget og senere her i Folketingssalen.