runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-10-03:
Det var jo den forklaring, man også fik, dengang det borgerlige flertal indførte de her lave ydelser.
Meningen var jo ikke, at folk skulle være på dem i lang tid, de skulle i arbejde.
Det kom de bare ikke.
Det kommer de heller ikke af regeringens kontanthjælpsreform, fordi beskæftigelsesministerens egne tal og hele regnestykket om økonomien jo bygger på, at det kun er ca. 20 pct. af disse mange, mange tusinde arbejdsløse kontanthjælpsmodtagere, der kommer i arbejde.
Alle disse ydelser er lavere end de fattigdomsydelser, vi i sin tid var enige om at afskaffe.
Er ordføreren stolt af det, og hvor mange flere tusinde fattige børn kommer der ud af det?
5.000, vil jeg gætte på.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-03:
Man kan nøjes med at sænke skatten for dem, der er i arbejde.
Vi har i Liberal Alliance foreslået, at ingen i arbejde skal betale én krone i indkomstskat af de første 7.000 kr., de tjener om måneden.
Det forslag kan finansieres ved at spare 4 pct. af den offentlige sektors samlede udgifter – 4 pct. af den offentlige sektors samlede udgifter!
Vil Det Radikale Venstre være med til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Nu tror jeg, at man helt generelt skal være varsom med Liberal Alliances regnestykker, så lige med hensyn til den med de 4 pct. vil jeg gerne afvente.
Men det skal i høj grad kunne betale sig at arbejde.
Det er jo også det, som jeg lige har gennemgået at vi ønsker både med kontanthjælpsreformen, med skattereformen og med den reform af beskæftigelsesindsatsen, som kommer nu.
Men ønsker man at udvikle vores velfærd – og det ønsker vi i Radikale Venstre – skal man også kunne finansiere det.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Det er jo meget tragisk at høre det her, for vi får jo ikke noget svar på spørgsmålet.
Bliver det et frit valg for syge ældre mennesker og mennesker med handicap, om de vil have spiserobotter eller andet ind i deres hjem?
Bliver det et frit valg?
I forhold til it er der jo, som hr. Peter Skaarup sagde, rigtig mange ældre, der har svært ved det.
Og til Altinget, som har interviewet økonomi- og indenrigsministeren, siger hun sådan set, at det faktisk ikke er dem, hun bekymrer sig om.
Hun siger direkte: Lad os koncentrere os om alle dem, der faktisk gerne vil de nye løsninger.
Men det handler jo ikke om, at man måske ikke gerne vil.
Det handler måske om, at man har svært ved det og ikke kan det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Det er nemlig rigtig, rigtig gode planer for omstilling og effektivisering og modernisering af den offentlige sektor.
Meget af den her digitalisering handler jo også om at give ældre mennesker flere muligheder.
Det handler om at give ældre mennesker nogle redskaber til f.eks. at kunne gå på toilettet uden hjælp.
Det synes jeg er meget, meget værdigt, og det tror jeg at hr. Peter Skaarup og hans parti vil bakke op om.
Det er en rigtig god ting at kunne få digitaliseringen til at hjælpe med til, at man kan klare mange flere ting selv.
Der vil være steder, hvor det er en udfordring, at man skal indrapportere alle mulige forskellige ting digitalt, og det er der jo lavet overgangsordninger for.
Det er også kommunernes ansvar at give den hjælp.
Jeg så et tv-program forleden dag, hvor hr. Søren Krarup netop var på et digitalt kursus for at lære at betjene en pc.
Den slags ting bliver det heldigvis også givet hjælp til.
Jeg er ikke helt sikker på, hvad der er spørgsmål, og hvad der er kommentarer fra fru Karina Adsbøl.
Regeringen har planer om at modernisere og udvikle for 12 mia. kr. i den offentlige sektor, og de geninvesteres i velfærd i den offentlige sektor.
Det er det, vores moderniseringsplan handler om, og derfor geninvesterer vi netop for at udvikle den offentlige sektor.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at høre om, hvordan regeringen vil sikre kærlig omsorg og pleje.
For jeg kan forstå, at regeringen vil spare 12 mia. kr. og sætter lid til velfærdsteknologien.
Bl.a. har jeg hørt flere ministre tale varmt for spiserobotter, som i øvrigt hverken kan yde førstehjælp eller ringe 112, når en borger fejlsynker.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilken garanti der er for det.
Hr. Peter Skaarup spurgte tidligere om, om det skulle være frivilligt.
Skal det være frivilligt?
Får borgerne et reelt valg i forhold til det her?
Får de ældre valget, om de vil have robotter i hjemmet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg er faktisk rigtig stolt, også af kontanthjælpsreformen, for kontanthjælpsreformen handler om, at folk ikke skal være parkeret på en sådan ydelse.
Den handler om, at vi kan tage de enkelte, også dem under 30, meget alvorligt og specifikt i hånden, sådan at de kan få enten en uddannelse eller et job.
Alle, der kan arbejde, skal arbejde, ellers skal man tilbydes en uddannelse, hvis man kan tage en uddannelse, og dem, der hverken kan tage en uddannelse eller et job, skal der tages helt særlig, individuel hånd om.
Det er jeg rigtig stolt af, for det er nemlig noget nyt ved den her kontanthjælpsreform, at ingen bliver efterladt på kontanthjælp.
René Christensen (DF), 2013-10-03:
Jeg er glad for det svar, jeg fik, for det fortæller mig jo, at vi i hvert fald har et andet punkt, hvor vi er enige.
Så er vi enige om, at man ikke skal kunne sidde nede i Polen og arbejde i 9 timer på sin fætters hjemmeside – for en marginal løn, for der er ikke nogen mindsteløn – og så, altså når man har gjort det i en kort periode, modtage offentlige ydelser.
Man behøver aldrig at have sat sine ben på dansk jord.
Hvis man bare kan dokumentere, at man har 9 timers arbejde med at passe den pågældende hjemmeside, har man fuld adgang til ydelser.
Man har ikke været i Danmark, man har ikke bidraget ret meget til det danske samfund.
De regler vil Dansk Folkeparti meget gerne sammen med Det Radikale Venstre få rettet op på.
Vi ser frem til samarbejdet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Det afhænger helt af, om de mennesker arbejder og betaler skat i Danmark og derfor bidrager til det danske velfærdssamfund.
For gør man det, er man jo også berettiget til nogle ydelser.
Jeg er jo helt villig, som jeg sagde før, til at se på problemerne, når vi har dem.
Det har vi gjort på SU-området, og jeg synes, at vi har fundet en rigtig fin og ordentlig løsning, hvor vi har indført lidt flere kriterier – den kommer til diskussion her – og det betyder, at vi kan være med til at løse problemet.
Men hvis man bidrager til det danske samfund, betaler skat i Danmark, er det klart, at man også skal have del i nogle af de goder, som findes i Danmark.
Ellers er man nok mindre interesseret i at komme hertil og bidrage ved at arbejde på f.eks. Kopenhagen Furs farme eller i jordbærmarker – alle de steder, hvor vi faktisk også har gavn af arbejdskraft med udenlandsk baggrund.
René Christensen (DF), 2013-10-03:
Det var meget tydeligt at høre på den socialdemokratiske ordfører, at det bare var sådan, det var: Det var jo EU, og det kunne man ikke gøre noget ved.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, bare i forhold til børnechecken og kun børnechecken.
Det er bare på ét område.
Synes ordføreren, det er problematisk, at vi bruger 0,5 mia. kr. på det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes, at vi skal se på udfordringerne, når de er over os – det gentager jeg gerne – og jeg er også rede til at se på de enkelte elementer, skulle der komme udfordringer.
Men det gælder både danske arbejdstagere og udenlandske arbejdstagere i Danmark; der skal være de samme regler.
Jamen som hr. Ole Birk Olesen netop påpegede, har vi jo lige været igennem en større debat om, hvad fattigdomsydelserne betød, og hvad det har betydet at afskaffe dem.
Så hvis man vil genindføre dem, vil det også have nogle ret dramatiske konsekvenser, f.eks. 2.500 flere fattige børn.
Det er jo ting, man skal veje op imod hinanden hele tiden.
Jeg er ikke rede til at sende 2.500 børn ud i fattigdom med de her ting.
Men vi har gjort en række andre ting.
Vi har gennemført en skattereform, og der er også andre ting, som ikke går alene på de konkrete hårde økonomiske incitamenter.
Kontanthjælpsreformen, som jeg netop har debatteret, også heroppefra, skal jo også hjælpe folk i arbejde.
Kan man arbejde, skal man arbejde, og kan man tage en uddannelse, skal man tage en uddannelse.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-03:
Jeg synes, at ordføreren har en beklagelig tendens til at svare på noget andet, end der bliver spurgt om.
Jeg spurgte om, hvordan ordføreren har det med, at en ordning, som skaffede folk i arbejde, er blevet afskaffet, og så svarede ordføreren på noget ganske andet.
Det må jo så føre mig til at foreslå et par nye slogans til Det Radikale Venstre.
Man kunne f.eks. have et slogan, der hedder: »Vi hører. Det, vi gerne vil høre.«
Og et andet slogan kunne hedde: »Vi ved. Hvad der er bedst for dig og alle andre.«
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg har det rigtig godt med, at 2.500 færre børn er fattige i Danmark i dag, i forhold til dengang fattigdomsydelserne gjaldt.
Det har jeg det rigtig godt med.
Jeg tror, at der er mange ting, der gør sig gældende i nogle af de svageste familier; mange ting, som vi skal have fat i, når vi skal have deres forældre i arbejde igen.
Det er meget mere, der skal til, og det er derfor, at vi er nødt til at reformere beskæftigelsesindsatsen, indsatsen for uddannelse og efteruddannelse.
Det har vi også taget en række initiativer til.
Men blot at genindføre fattigdomsydelserne og gøre de her familier fattigere kommer ikke til at være nogen hjælp.
Det er nemlig rigtigt, at vi lytter både til økonomer og til alle mulige andre, men vi tager selvfølgelig ikke imod diktater.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-03:
»Vi stoler. Også på udlændinge.«
»Vi lytter. Også til økonomer.«
Jeg tror, at ordføreren kan genkende De Radikales reklameslogans.
Når vi i den sammenhæng hører om udlændinge og økonomer, undrer det jo mig, at Det Radikale Venstres ordfører er så stolt af, at man har afskaffet starthjælpen, når vi via et svar fra beskæftigelsesministeren ved, at afskaffelsen af kontanthjælpsloftet og 225-timers reglen tilsammen har betydet, at 2.000-3.000 flere udlændinge er kastet ud i arbejdsløshed.
Hvordan har ordføreren det med, at man afskaffer en ordning, som bevisligt har fået folk i arbejde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Der er initiativ på initiativ.
Skattereformen er vedtaget og bliver nu rullet ud over de kommende år, og vi har en reform af hele beskæftigelsesindsatsen på dagsordenen i det her efterår.
Der sidder masser af mennesker og arbejder på at reformere beskæftigelsesindsatsen, netop fordi den ikke har været tilfredsstillende, netop fordi man i årevis blot har lagt proceskrav oven på proceskrav, sådan som det skete under den tidligere regerings ledelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Jamen jeg glæder mig over, at begejstringen for beskæftigelsesfradraget nu har indfundet sig i alle regeringspartierne.
Jeg skal bare hilse og sige, at da vi andre indførte det i sin tid, var der ingen begejstring for det.
Men man skal altid glæde sig over de omvendte.
Jeg kan forstå, at De Radikale gerne vil diskutere det her, men jeg tror ikke, at diskussionen gør det ret meget lettere for mig at se de 14.000 danskere i øjnene, der hver dag går på arbejde og sætter penge til, og som hver dag kunne få mere ud af det, hvis de ikke bidrog til samfundet.
Der synes jeg at det er fattigt, at svaret fra De Radikale er, at vi skal diskutere det.
Hvor er initiativerne henne?
Hvor er det henne i regeringens finanslov?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Regeringens skattereform, som Venstre har lagt stemmer til – ligesom Radikale Venstre har lagt stemmer til tidligere reformer – højner incitamentet til at arbejde især for de laveste indkomstgrupper.
Jeg er virkelig, virkelig glad for Venstres helt nyfundne interesse for de laveste indkomstgrupper.
Det er en stor fornøjelse for mig.
Det er jo bl.a. noget af det, som jeg selv har sat på dagsordenen over sommeren, for jeg synes også, at det er lidt generende, at der f.eks. er enlige forsørgere, som har en høj sammensat marginalskatteprocent.
Det er jo også derfor, at jeg har sat det til diskussion.
Det skal vi kunne diskutere, men man skal også kunne finansiere det, når man har sådan nogle forslag.
Og vi har vedtaget en skattereform, som bliver udrullet over de kommende år, og som i den grad højner incitamentet til at arbejde for de laveste indkomstgrupper.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Det er bare lige for, at ingen skal gøre alting historisk, ej heller i dag.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at intet er så meget værd som det, at man kan klare sig selv, og at vi ikke skal parkere folk på passiv forsørgelse.
Se, det er jo gode værdier, som jeg håber at mange kan støtte.
Men når ordføreren så bryster sig af, at det selv med skatteaftalen ikke helt bliver 330.000, som min kollega, hr. Jacob Jensen, spurgte til, men 252.000 danskere, så er det bare, at jeg skal høre: Når den radikale ordfører siger, at intet er så meget værd som at kunne klare sig selv, er det så tilfredsstillende for den radikale ordfører, at man i 2022 stadig vil have 250.000 danskere, for hvem det stort set ikke kan betale sig at gå på arbejde?
Finn Sørensen (EL), 2013-10-03:
Ordføreren er jo meget stolt af, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne.
Det er jeg også stolt af.
Ordføreren er især stolt af det, fordi det betyder, at vi har nedbragt antallet af fattige børn med 2.500.
Det er der al mulig grund til at være stolt af, og jeg er glad for, at vi har lavet det sammen.
Er ordføreren så også stolt af den nye kontanthjælpsreform, som jo betyder, at 5.000 forsørgere pr. 1. januar 2014 får en ydelse, som er lavere end de fattigdomsydelser, vi for et par år siden var enige om at afskaffe?
Er ordføreren også stolt af det?
Og har ordføreren regnet på, hvor mange tusind flere fattige børn der kommer ud af den kontanthjælpsreform og af det element i den, som jeg lige har nævnt, nemlig en væsentlig nedgang i indtægten for forsørgere under 30 år?
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Nu er det jo sådan, at Folketinget meget positivt, synes jeg, har indført valgfrihed på mange forskellige områder.
Valgfrihed kan man vist roligt sige der ikke er tale om på det område, der handler om digital kontakt mellem borgerne og kommunen, ud fra det, jeg hører fra regeringen.
Der er ikke tale om valgfrihed.
Nej, der er tale om, at man skal angive en begrundelse for, at man ikke kan kommunikere med kommunen på digital vis.
Kan vi virkelig være bekendt over for den gruppe, at de skal indhente en lægeerklæring eller andet, fordi de ikke kan have den kontakt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Derfor skal man selvfølgelig også have hjælp på de områder, hvor det kræver noget træning at lære at indberette forskellige ting.
Men alle mennesker kan være med, og jeg er sikker på, at kommunerne også vil yde den hjælp, der skal til.
Det har de i hvert fald pligt til.
Jamen nej, jeg svarede skam ikke på noget andet.
Hr. Jan E. Jørgensen spurgte jo, om Radikale Venstre vil være med til at genindføre fattigdomsydelserne.
Det er jo det, hr. Jan E. Jørgensen spørger om.
Og det vil jeg ikke, for jeg vil ikke have 2.500 flere fattige børn i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-03:
Jo, men sagen er jo den, at man har lempet på en lang række områder.
Nu kan man sagtens gå ind i en drøftelse om, hvorvidt der er ændret i kriterier osv.
Flygtningenævnet er eksempelvis lige kommet med en afgørelse, der ændrer vilkårene, og jeg kan forstå, at den bakker regeringen op om, man har også afskaffet starthjælpen osv. og gjort det muligt at få børnecheck fra dag et, hvis asylansøgere ender med at få asyl i Danmark.
Men mit spørgsmål er sådan set: Når nu vi ved, at der kommer mange flere til Danmark – vi kan diskutere hvorfor, men vi kan se, at der kommer rigtig mange – og og vi ved, at asylansøgere er overrepræsenteret i forhold til andre grupper i befolkningen, når det handler om at begå kriminalitet, hvordan vil man så håndtere det stigende problem?
Eller er svaret fra Det Radikale Venstre til danskerne, at den kriminalitet må vi så leve med, fordi vi ønsker at prioritere højere at tage imod folk fra forskellige andre lande, der kommer og søger om at få asyl?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Den kriminalitet, der bliver begået i Danmark, uanset hvem der begår den, skal der slås hårdt ned på.
Det bliver der også, og der bliver også taget yderligere initiativer, bl.a. er der i finansloven en indsats mod bandekriminalitet.
Det tror jeg at hr. Martin Henriksen vil sætte pris på, måske vil han endda være med til at forhandle det.
Det ville jeg sætte stor pris på.
Så der bliver slået ned på kriminalitet i Danmark, og vi har ikke ændret på vilkårene for at få asyl i Danmark.
Det har vi ikke.
Vi behandler til gengæld asylansøgere, der opholder sig i Danmark, på en ordentlig måde.
Nu har vi jo faktisk ikke i den her regering ændret på kriterierne for at få asyl i Danmark, siden hr. Martin Henriksen var med til at holde den tidligere regering ved magten.
Så der er faktisk ikke ændret på de kriterier, det handler om, når det gælder om at få asyl i Danmark.
Tallet går op og ned.
Det afhænger meget af, om der er krig ude i verden.
Det er der lige nu i Syrien f.eks.
Derfor kommer der også flere asylansøgere til Danmark.
Kriminelle skal behandles som kriminelle.
Det gælder, uanset om de er asylansøgere eller har en anden baggrund.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-03:
Tak for det.
Udlændingepolitikken fylder jo ikke så meget i de taler, som Det Radikale Venstre holder eller forskellige repræsentanter for regeringen holder, men derfor kunne jeg alligevel godt tænke mig at spørge lidt ind til det.
Vi ved jo, at der er et rekordhøjt antal mennesker, der kommer og søger om at få asyl i Danmark, og nu bilder jeg mig ikke ind, at jeg her på den korte tid, der er til rådighed, kan få overtalt Det Radikale Venstre til at stramme op på den politik.
Så jeg må prøve på en lidt anden måde.
Ligesom vi ved, at antallet stiger, ved vi også, at asylansøgere er meget overrepræsenteret, når det handler om at begå kriminalitet, når man f.eks. sammenligner med danskere.
Hvad er Det Radikale Venstres svar til de danskere og sådan set også fredelige indvandrere, som bliver udsat for den kriminalitet, som er en følge af den indvandring, som vi ser igennem asylsystemet?
Hvordan ønsker man at begrænse den kriminalitet?
Har man nogen tiltag fra Det Radikale Venstres side?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes, jeg har svaret på, at regeringen har taget initiativer, Venstre har endda lagt stemmer til – og tak for det.
Vi har gennemført en skattereform.
Derudover – det synes jeg også jeg har svaret på – er der forhåbentlig ingen, der føler sig til grin ved at gå på arbejde og bidrage til at udvikle det samfund, som vi har sammen, og som vi herinde også hele tiden, uanset vores politiske overbevisning, arbejder for at udvikle.
Det er vel derfor, at vi er her, og det er det, vi gerne vil være med til.
Der er flere ambitioner; der er f.eks. også kontanthjælpsreformen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-10-03:
Ja, for det er jo netop sådan, at disse mennesker kan føle sig til grin, ved at de går på arbejde og så ser, at det faktisk bedre kan betale sig ikke at gøre det.
De føler sig virkelig til grin, og det er jo helt urimeligt i et moderne samfund.
Så vil jeg godt spørge ordføreren med hensyn til de 57.000 mennesker, for hvem det handler om, at de har mindre end 1.000 kr. om måneden mere ved at gå på arbejde frem for at være på overførselsindkomst.
Kan ordføreren ikke se, at der også der er et problem?
Altså, det er ikke bare de 14.000, men der er yderligere en stor gruppe, for hvem det også er et meget, meget stort problem.
Hvad vil Det Radikale Venstre anbefale at regeringen gør ved det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jeg håber, at der er andre ting i de 14.000 menneskers liv end kontanthjælp.
Det er jo rigtig godt, at de her 14.000 mennesker går på arbejde og bidrager til det danske samfund, for det at bidrage til samfundet er jo også en måde at være et forbillede for sine børn på.
Vi går heldigvis – det gælder os alle – ikke blot på arbejde for at trække løn ud; vi gør det jo også, fordi vi gerne vil være med til at udvikle samfundet.
Det skal vi blive ved med.
Men vi har taget initiativer, og vi kommer forhåbentlig til at tage endnu flere, når vi kan finansiere dem, initiativer, der i høj grad kan gøre, at det kan betale sig at arbejde.
Skattereformen, som bliver udrullet over de kommende år, nedbringer netop det antal, for hvem det på formlen ikke ser ud som om det kan betale sig at arbejde, markant.
Det er jeg rigtig glad for at den her regering har fået gennemført.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Det er netop det, der er problemet, altså det, vi taler om her.
Vi har nu haft en regering, der har siddet i 2 år – i 2 år – og alligevel står vi i den her situation, hvor der i hvert fald er over 14.000 mennesker, der rent faktisk kan tjene mere ved at stoppe med at arbejde og være på overførselsindkomst.
Nu er det ikke nok, at ordføreren bare taler om, at det må vi gøre noget ved, at det må vi se på, osv., jeg vil gerne have at vide helt konkret: Hvad vil Det Radikale Venstre anbefale regeringen at foretage sig for at forhindre, at for 14.000 mennesker, som er i arbejde, kan det bedre betale sig ikke at være i arbejde?
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Jeg skal bare for god ordens skyld spørge hr. Mogens Jensen, om hr. Mogens Jensen ikke kan bekræfte, at når vi tager de ting, der skete nogenlunde samtidig – altså aftalen om mediestøtte, reklameafgiften og lønsumsafgiften på dagbladene – så betyder det samlet set en forringelse af økonomien hos den kreds af modtagere af mediestøtte, der er – en forringelse af deres økonomi.
Er det ikke det, der er tale om?
Morten Marinus (DF), 2013-10-08:
Jeg synes ikke, der er behov for et lille anerkendende ord og heller ikke et stort, som Socialdemokraternes ordfører her gerne vil have mig til at give.
Det skaber altså usikkerhed, når man ryger ud af en permanent ordning og i stedet for skal til at søge dispensation og komme med i en eller anden puljeordning, støtteordning, for bare at få en lille del af det, man tidligere har fået i støtte.
Så nej, det er vi ikke enige i.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
Jeg tror ikke, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed, at der er nogen branche, der her i kriseårene ikke har været ramt af økonomisk tilbagegang.
Det har mediebranchen også.
Der er også en regning, der har skullet betales, og som vi alle sammen har skullet være med til at betale, for krisen, som hr. Lars Barfoeds parti jo bl.a. har haft ansvaret for hvordan blev håndteret under den tidligere regering.
Det har ikke været let, alle har skullet betale den regning, og det har mediebranchen også, og det er beklageligt, men det er sådan, det er.
Og heldigvis er vi nu ved at komme på rette spor igen, og det vil forhåbentlig også blive til glæde for mediebranchen.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Nu er det jo ikke den finansielle krise, der er årsag til den forringelse af økonomien, der ligger i, at man indfører en reklameafgift og øger lønsumsafgiften på dagbladene.
Det er bare for lige at slå det fast.