runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Jeg er selvfølgelig opmærksom på, at der i Danmark er økonomiske interesser - både industrivirksomheder og landbruget - i at udvikle biobrændsler.
Det anerkender jeg, og det er vel en fornuftig forklaring på Venstres holdning.
Men på spørgsmålet om, hvorvidt biobrændsler er en god model, hvis man vil reducere CO2-udslippet, vil jeg sige, at man jo bare kan tage den tværministerielle rapport om alternative drivmidler i transportsektoren, som en række forskellige ministerier har været med til at lave.
Hvis man læser den og ser på, hvad de peger på som alternativer til de fossile brændstoffer, vil man jo konstatere, at det ikke er biobrændstoffer, de peger på, hverken på den korte sigt eller på den lange sigt.
Jeg vil bare spørge hr. Lars Christian Lilleholt, hvad der driver Venstre som et regeringsparti til i denne sag at ignorere de rapporter, der kommer fra tværministerielle udvalg.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-04:
Vi kan heller ikke støtte Enhedslistens forslag, som jo reelt vil betyde et fuldstændigt stop for forskning i og udvikling af biobrændstoffer.
Derfor er det også afgørende, at EU får fastlagt nogle kriterier for, hvordan vi sikrer, at de biobrændstoffer, der fremmes i Europa, er bæredygtige både energimæssigt og miljømæssigt.
Vi har ingen interesse i at fremme biobrændstoffer, hvor der går mere energi til at producere dem, end de efterfølgende kan levere, og heller ikke biobrændstoffer, som miljømæssigt ikke har nogen CO2-effekt, måske snarere tværtimod.
Derfor er det afgørende, at EU fastlægger nogle meget konkrete forudsætninger for biobrændstofferne.
Vi finder det også meget fornuftigt, at regeringen har afsat 200 mio. kr. til at forske og udvikle andengenerationsbiobrændstoffer for, netop bæredygtige biobrændstoffer.
Vi tror på, at det er en fornuftig vej at gå.
Vi tror på, at der er nogle erhvervsmæssige potentialer i at fremme biobrændstoffer, og det er også en velkendt sag, at der er virksomheder i Danmark, der er rigtig langt fremme med hensyn til udvikling af biobrændstoffer.
Venstre er positivt indstillet over for biobrændstofferne, men forudsætningen er, at de miljømæssigt og energimæssigt er bæredygtige, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-04:
Hvis jeg skal stille det så kort og klart op, vil svaret på hr. Per Clausens spørgsmål nok nærmest være ja.
Jeg mener ikke, at man kan lave et moratorium.
Jeg mener ikke, at det giver mening at forbyde offentlig forskning i konkrete teknologier.
Jeg mener så i øvrigt, at EU giver et meget, meget væsentligt bidrag til at få løst det her.
Vi kan jo godt sidde i Danmark og sige, at nu laver vi vores helt eget system her, men det, der batter noget globalt miljømæssigt, er, at der er nogle, der begynder at stille nogle flere forpligtende krav til, hvilke biobrændstoffer der bliver brugt.
Det er det, som EU trods alt her har taget et meget væsentligt skridt i retning af - så vidt jeg ved, det første skridt nogen region i verden har taget på det her område.
Det er da rigtigt nok, at der er nogle problemer med hensyn til sociale kriterier og WTO-regler og sådan noget, men der står jo noget om, hvad man må bruge af land, og der står noget om, hvordan det skal være dyrket med henblik på at tage højde for vådområder og skovområder osv. osv.
Der er en lang række fornuftige kriterier inde.
Man siger altså også, at for at kunne tælle med i EU’s opgørelse skal biobrændstoffet have en CO2-fortrængnings-effekt i sin livscyklus på minimum 35 pct.
Det er faktisk et godt skridt.
Vi prøver så at forbedre det lidt, men det er en rigtig god begyndelse.
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Jeg forstår i grunden ikke de sidste bemærkninger fra klima- og energiministeren, for jeg mener da at kunne huske, at jeg efterhånden har brugt en del timer på at diskutere Danmarks holdning i EU med ministeren.
Så jeg tror, det må være en fortrængning, at ministeren mener, at Enhedslisten ikke beskæftiger sig med det.
Så til kernen i det her, nemlig spørgsmålet om de her bæredygtighedskriterier.
Det er jo rigtigt, at der er kommet et udspil, og det er også rigtigt, at de kriterier er fuldstændig utilstrækkelige.
De er utilstrækkelige på miljøsiden, for de stiller ikke nok omfattende krav, og der er et fravær af f.eks. sociale kriterier.
Spørgsmål om konsekvenserne for fødevarepriser og spørgsmål om konsekvenserne for fattige bønder i tredjeverdenslande osv. er slet ikke med.
Jeg spørger så bare ministeren: Er det ministerens holdning, at uanset hvad det ender med, er EU’s bæredygtighedskriterier alligevel bedre end Enhedslistens beslutningsforslag?
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-04:
Nej, vi kender dem da godt.
Vi kender udspillet, og så er det jo sådan set op til bl.a. Danmark at prøve at præge, hvordan det ender med at komme til at se ud.
Det er jo noget af det, vi diskuterer i EU; det er noget af det, vi diskuterer med kollegaerne.
Man kan sige, at et af de steder, hvor hr. Per Clausens og Det Konservative Folkepartis - og regeringens - veje skilles, jo altså er, at vi i regeringen tror på, at det er muligt at påvirke gennem EU, og det bruger vi faktisk ret mange kræfter på.
Jeg ved, at hr. Per Clausen og hans parti jo er stået af, før vi når dertil.
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Ministeren har jo ret i, at der måske har været et lidt sælsomt, men alligevel bemærkelsesværdigt holdningssammenfald mellem Det Konservative Folkeparti, skiftende klima- og energiministre fra samme parti og Enhedslisten i den her sag.
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi ved til gengæld, at de udspil, vi har set indtil nu, er utilstrækkelige.
Vi har f.eks. set, at de ikke indeholder noget bud på sociale kriterier, og vi kan også se, at de kriterier, man opstiller miljømæssigt, er utilstrækkelige.
Så mit spørgsmål til klima- og energiministeren er, om ministerens alternativ til Enhedslistens forslag altså er nogle bæredygtighedskriterier, vi ikke kender.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-04:
Det er netop derfor, at det er helt afgørende, at der forskes og udvikles på området.
Det er jo sådan, at forskere i Danmark, på DTU og andre steder, er ganske langt fremme med at finde og fremstille biobrændstoffer, som er bæredygtige både energimæssigt og miljømæssigt.
Det er klart det, der er målsætningen, og det er også det, vi understøtter.
Per Clausen (EL), 2008-04-04:
Nu kunne jeg jo nemt finde på at rive Socialdemokraterne i næsen, hvad de har sagt tidligere, hvis det var sådan, at de tidligere havde sagt noget fornuftigt og nu sagde noget dumt, for så er det jo interessant.
En tværministeriel arbejdsgruppe når frem til, at hvis man skal pege på langsigtede løsninger, handler det om el, formentlig batterier, men muligvis også om brint.
Og på kort sigt er det i virkeligheden et spørgsmål om at reducere benzinforbruget og transporten, så man på den måde kan få et CO2-resultat.
Men jeg kan forstå, at det, hr. Lars Christian Lilleholt siger, er, at fordi denne rapport overhovedet ikke peger på biobrændsler som en fornuftig løsning, skal man af den grund satse på forskning på området.
Jeg synes ærlig talt, at det er et meget, meget tyndbenet argument.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-04:
Som situationen er lige nu, er det regeringen, der bringer ikke kun branchen, men hele kloden i en meget vanskelig situation.
Regeringen har nemlig stillet krav om, at der fra 2010 skal indblandes 5,75 pct. biobrændstof.
Det er rigtig, rigtig dårligt for miljøet, så længe man ikke har nogen bæredygtighedskriterier.
Det er et vældig stort problem.
Det vil vi gerne have gjort noget ved.
Vi tilslutter os ikke de 5,75 pct., men vi konstaterer, at flertallet i det her land har besluttet det.
Dem må vi have nu.
Vi må gøre det i Danmark nu.
Det havde jeg faktisk håbet på vi kunne få opbakning til, også fra De Konservative.
Men det får vi måske, når de får lov til at tænke lidt over det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-04:
Jeg synes, det er helt fair, og jeg vil heller ikke forlænge debatten om de kovendinger, som Socialdemokraterne har foretaget på det her felt, dels ved at tilslutte sig den sælsomme konstellation bestående af De Konservative og Enhedslisten om, at det skal være miljømæssigt og socialt bæredygtigt, når det gælder biobrændstoffer, dels målsætningen om de 10 pct., som Socialdemokraterne udtrykte sidste år.
Jeg synes, det er positivt, når man bevæger sig i den rigtige retning.
Jeg er nødt til at spørge fru Mette Gjerskov om ønsket om at indføre danske kriterier og ikke basere det her på EU-kriterier.
Hvad vil fru Mette Gjerskov gøre den dag, hvor vi så kender bæredygtighedskriterierne fra EU?
Skal vi så til at ændre de danske kriterier og dermed bringe hele branchen i en ret vanskelig situation?
Mette Gjerskov (S), 2008-04-04:
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet, og så vil jeg sige: Nej, overbudspolitik er ikke noget, vi bedriver særlig meget, det er det ikke.
Men hr. Per Ørum Jørgensen har fuldstændig ret, når han sætter spørgsmålstegn ved, om biobrændstoffer kan være skadelige eller ikke kan være skadelige.
Vi havde for ganske få år siden meget høje forventninger til biobrændstoffer.
Det tror jeg de fleste havde.
Men vi må bare konstatere, at vores forventninger til udviklingen i den her teknologi har været for høje.
Det er simpelt hen sådan, at det kan være mere skadeligt end gavnligt at bruge for mange biobrændstoffer på det niveau, vi har i dag.
Derfor mener vi ikke, at der skal iblandes så meget biobrændstof i benzin og diesel, og derfor mener vi ikke, at en iblanding på 10 pct., som hr. Per Ørum Jørgensen taler om, er god.
Vi mener heller ikke, at det er godt med de 5,75 pct.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-04:
Indledningsvis vil jeg gerne give den socialdemokratiske ordfører en kompliment for, at man også i Socialdemokratiet har fået øjnene op for, at det skal være miljømæssigt, socialt og på andre måder bæredygtigt, når vi snakker biobrændstoffer.
Der er vi glade for den kovending, man har foretaget inden for de seneste år.
Jeg er nødt til at spørge lidt til Socialdemokraternes ambitionsniveau.
Sidste år udtalte hr. Svend Auken, at man ønskede en tvungen iblanding i 2010 på 10 pct.
Der skal jeg høre, om det stadig væk er det ambitionsniveau, som Socialdemokraterne udviser på det her felt, eller om det igen er et eksempel på overbud på energipolitikken, som vi har set så mange eksempler på på det seneste.
Mette Gjerskov (S), 2008-04-04:
Tak, formand.
Biobenzin og biodiesel, det lyder jo godt.
Alt, hvad der er bio, er godt - og det kan det også være.
Men nogle gange er det faktisk sådan, at biobenzin og biodiesel kan være direkte skadeligt for miljøet.
Skal vi så følge Enhedslistens forslag om simpelt hen at forbyde skidtet i hele 5 år?
Nej, det mener vi ikke i Socialdemokratiet.
Vi mener, at vi skal fremme de gode biobrændstoffer og bremse de dårlige biobrændstoffer.
Nogle biobrændstoffer kan også være fremstillet af spiselige afgrøder, og det er jo med til at bidrage til en højere verdensmarkedspris på mad og dermed også skubbe til uligheden i adgangen til fødevarer til stor skade for jordens fattigste mennesker.
Så man kan sige, at den her diskussion også på mange måder handler om, at vi laver en ulige konkurrence om jorden og om jordarealer til at producere fødevarer på.
Der vælger Socialdemokraterne mad hver eneste gang, ikke kun for danskernes skyld, men for hele verdens befolknings skyld.
Derfor har vi fremsat et forslag, og det kommer vi snart til at skulle behandle her i salen igen, i forlængelse af energiaftalen; vi skal have danske bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, og det skal vi have i år.
Vi kan ikke vente.
Nej, det kan det i hvert fald ikke.
Vi skal allerede i år have lavet nogle bæredygtighedskriterier, så vi sikrer, at vi ikke får de dårlige biobrændstoffer ind i landet.
Men Enhedslistens forslag er altså for firkantet.
Jeg må sige det til hr. Per Clausen.
Enhedslisten er for firkantet i den her sag, og man kan jo sige, at det måske også er derfor, at de toneangivende miljøorganisationer ikke støtter et moratorium.
Så jeg vil opfordre Enhedslisten til at komme ud i den realpolitiske virkelighed, og lad os så drøfte et bæredygtighedsprincip for biobrændstoffer.
Så skal jeg slutte med at huske at sige, at jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, hr. Johs. Poulsen.
Han havde ikke mulighed for at være her, men han har bedt mig om at meddele, at han og Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget, netop med henvisning til spørgsmålet om bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, der kommer som følge af energiaftalen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-04:
Jeg er sikker på, at det ved forskning og udvikling vil kunne lade sig gøre også i Danmark at fremstille biobrændstoffer, som miljømæssigt og energimæssigt er bæredygtige.
Det er jeg helt overbevist om.
Jeg ser også meget gerne, at vi kombinerer det med at udvikle elbiler og brintbiler.
Jeg støtter den udvikling, for det er også en ganske fornuftig vej at gå.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have stablet et nyt møde på benene med den nye kommissær, helt enig.
Det er også sat i sving i ministeriet.
Positive effekter ved at ryge: Jeg er ikke stødt på nogen positive effekter ved at ryge.
Nej, jeg kender dem ikke.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-04:
Jeg vil bare i lyset af den tidligere debat spørge ministeren, om ministeren under sit arbejde med det her har fået oplysninger om en eneste positiv effekt ved at ryge.
Det er det ene.
Den andet drejer sig om, at selv om den ene kommissær er kaldt hjem til et andet arbejde, om jeg så må sige, er der jo stadig væk kommissærer tilbage - og der er også kommet en ny - så jeg synes, det er meget vigtigt, at ministeren faktisk meget hurtigt får taget den kontakt, for jeg synes også, at EU har et problem.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Ministeren nævnte selv, at man jo også kan købe cigaretter uden for landets grænser.
Og det er sådan, at, jeg tror, det var i Sverige, Norge og Finland, aldersgrænsen er 18 år.
Nu kender jeg ikke aldersgrænsen i Tyskland, men hvis man bor i Sønderjylland og i Danmark kun kan købe cigaretter, når man er 18 år, mens man kan det i Tyskland, når man er 16, så er det jo nærliggende at tage over grænsen og købe dem dernede.
Jeg er godt klar over, at man så smugler, hvis reglerne om de 18 år bliver indført - ja, jeg vil formode, at det vil blive opfattet som smugling - men det vil da stadig væk ikke afholde de unge fra at gøre det, kunne jeg forestille mig.
Man vil skærpe nogle regler, som i forvejen ikke bliver overholdt, men det bliver da ikke nemmere, bare fordi man sætter aldersgrænsen op.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Naturligvis finder jeg det ikke paradoksalt, for havde jeg gjort det, havde jeg ikke fremsat lovforslaget.
Til spørgsmålet om lovens overholdelse, om det er 16 år eller 18 år, vil jeg sige, at det er rigtigt, at jeg såmænd også godt kunne tænke mig, at vi i anden lovgivning gjorde os nogle tanker om, hvordan vi skal håndtere det, at der er nogle butikker, der ikke overholder den her lov eller kontrollerer, hvorvidt kunderne er over eller under grænsen.
Så den diskussion vil jeg gerne tage.
Det ligger nok i Justitsministeriets regi, men derfor vil jeg gerne føre ordet videre.
Jeg har allerede her tilkendegivet, hvad jeg mener, nemlig at loven skal overholdes.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-04:
Jeg skal blot høre ministeren, om ministeren ikke finder det paradoksalt at sætte aldersgrænsen op til 18 år, når de 16 år ikke bliver overholdt.
Vi ved alle sammen - ministeren sagde det selv - at det skal være mere besværligt at blive ryger, de unge skal helst aldrig starte på det, hvilket jeg er meget enig i, men når de fleste, der starter med at ryge, er 13-14 år, og vi p.t. har en regel, der hedder 16 år, hvad skulle det så hjælpe at sætte den op til 18 år, når vi ved, at de 16 år ikke engang bliver overholdt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Nu skal man jo ikke afholde sig fra at lave god lovgivning, blot fordi der er lande omkring os, som ikke har samme gode lovgivning.
Vi må jo erkende i det her Folketing, at vi altså kun lovgiver til den dansk-tyske grænse, vi lovgiver ikke i Tyskland.
Sådan er det jo.
Lad det være sagt helt klart også fra den her talerstol: Jeg vil gerne gøre det mere besværligt at ryge, og jeg vil gerne gøre det mere besværligt for unge at blive afhængige at nikotin, men Danmark er jo et lille land, og der foregår også en grænsehandel, og cigaretter kan købes uden for landets grænser.
Jeg mener, det er bedst, hvis det er sådan, at vi gør livet noget sværere for tobaksindustrien ved at ændre reglerne om aromastoffer i et større perspektiv end bare inden for Danmarks grænser.
Og som jeg sagde før, mener jeg også, at det vil kunne give nogle konkurrenceretlige problemstillinger, som jeg nødig vil bringe Danmark ud i og så tabe en sag på det her område.
Men lad os diskutere det i udvalgsarbejdet.
Som sagt er der kommet ny kommissær på det her område, og ham vil jeg så tage ned og besøge i stedet for det aflyste møde.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-04:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er aromastofferne, der får nikotinen til at glide ned, når man ryger cigaretter.
Det er jo helt afgørende.
Hvis de først var fjernet, skulle det nok gå med nikotinen, for den smager sikkert så grimt, at man ikke ville starte med den der rygning.
Så derfor er det jo sådan set et vigtigt og afgørende spørgsmål, når man skal se værdien af lovforslaget: Betyder det her overhovedet, at der fjernes et eneste aromastof?
Sådan som jeg har læst lovforslaget og især høringssvarene, gør tobaksindustrien jo alt for i hvert fald ikke at fortælle offentligheden, hvad det er for nogle aromastoffer, de bruger, og henviser til, at det kunne være ensbetydende med et problem for konkurrencen.
Alene den henvisning er jo nok til at fortælle os, at de bruger disse aromastoffer som en del af deres produktionshemmelighed.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Det ved jeg faktisk ikke om det gør.
Der sker en præcisering, sådan at vi kommer i overensstemmelse med tobaksvaredirektivet.
Jeg håber, at jeg vil kunne give et svar.
Men det ærlige svar er, at jeg må sige, at jeg ikke ved, om de fjerner nogen aromastoffer.
Men det giver mig anledning til at sige om aromastoffer, at jeg jo også er imod aromastoffer, og at jeg også synes, at vi skal bekæmpe, at tobakken bliver nemmere at indhalere.
Og jeg synes også, at det ville være godt, hvis det blev sådan, at den blev mere modbydelig for unge rygere at indtage, sådan at den ikke var så vanedannende.
Jeg har det jo sådan, at jeg gerne vil bekæmpe selve nikotinen.
Og jeg er lidt ked af at forvirre debatten med, at der findes sunde cigaretter og usunde cigaretter, for de er alle sammen usunde.
Det er det ene, jeg gerne vil sørge for at vi holder os for øje i den her debat.
Det andet er jo, at når jeg har strittet en lillebitte smule imod, var det, fordi da jeg tiltrådte, fik jeg aftalt et møde med kommissæren.
Og just som det møde skulle afholdes, aflyste han, fordi han blev hjemkaldt til Cypern for at være udenrigsminister.
Jeg har nemlig fået indikationer for, at hvis vi laver national lovgivning omkring den danske tobaksvareindustris tilsætning af aromastoffer, kan det efter omstændighederne være i strid med EU's konkurrenceregler, og det vil jeg meget nødigt risikere.
Men selvfølgelig skal vi bekæmpe aromastofferne, det er blot et spørgsmål om, hvilket regi vi gør det i.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-04:
Det, der jo er vældig interessant vedrørende disse aromastoffer og lovforslaget her, er jo, om lovforslaget bare fjerner et eneste aromastof.
Tobaksindustrien lægger jo vældig vægt på i sit høringssvar og det er også det, som ministeriet skriver i sit svar på høringssvaret - at der skal være fuldstændig hemmelighed omkring, hvilke aromastoffer der bruges af hensyn til konkurrencen.
Derfor synes jeg, at det afgørende er, om det her overhovedet fjerner bare et lillebitte aromastof i cigaretterne.
Jeg tror, at jeg kender ministerens svar, men jeg vil gerne høre det fra Folketingets talerstol.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Bortset fra det allersidste om, at jeg skal tage en retssag, som vi måske taber med omkostninger til følge, er der sket det, at jeg faktisk er meget enig med hr. Frank Aaen.
Jeg er også meget utålmodig, og derfor ærgrede det mig da, at den tidligere kommissær blev kaldt hjem for at være cypriotisk udenrigsminister, lige som jeg skulle have et møde med ham.
Jeg havde glædet mig til at komme ned og præsentere de danske synspunkter, som jeg tror at hr. Frank Aaen ville have været enig i, nemlig at vi skal gøre det sværere med hensyn til de her aromastoffer.
Frank Aaen (EL), 2008-04-04:
Problemet er jo bare, at det tager år og år, uden at der sker noget, og når der så sker noget, sker der næsten ingenting.
Og imens bliver folk syge, flere bliver lokket til at ryge, flere få sværere ved at holde op med at ryge, og de, der ryger, bliver endnu mere syge af det, end de ellers ville blive.
Det er man da nødt til at gribe ind over for, og derfor vil jeg sige, at jeg ikke synes, at ministeren skal være så bange for at bevæge sig ud, hvor der er fare for en retssag.
Lad da tobaksindustrien slæbe ministeren i retten og sige: Vi ønsker, at det skal være endnu nemmere for unge at starte med at ryge og endnu sværere for unge at holde op med at ryge, og at man skal blive endnu mere syg og dø af det, i forhold til situationen, når der bare er tale om nikotin.
Den retssag skal ministeren ikke være bange for.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Med hensyn til direktivets muligheder vil jeg gerne være med til at gå så langt, som vi overhovedet kan uden at bringe os på kant med EU-retten.
Så vil jeg godt sige, at jeg ikke er bange for EU-retten, og jeg er ikke bange for den internationale tobaksindustri.
Jeg mener, at den rigtige vej at gå er at lade fællesskabslovgivningen sørge for, at vi kan gå så langt som muligt i forhold til at gøre det besværligt og umotiverende at indtage tobak.
Men hvis jeg på forhånd ved, at der er nogle tiltag, som vil bringe os på kant med EU-lovgivningen med risiko for at tabe, og hvis det er de indstillinger, jeg får fra Kammeradvokaten og andre, mener jeg, at jeg har en forpligtelse til at undgå, at Danmark bringer sig i en situation, hvor der er en risiko for at tabe og bruge unødige omkostninger på det.
Så jeg mener, at den rigtige vej at gå er den politiske vej, dvs. gennem Kommissionen, og få de bedste redskaber til at gøre det så umotiverende som overhovedet muligt at gå i gang med at ryge.
Lene Hansen (S), 2008-04-04:
Der er mange ting i det her lovforslag, der undrer mig, og mit første spørgsmål går kort og godt på, om ministeren mener, at forbrug af tobak er mere skadeligt end forbrug af alkohol.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-04:
Det korte svar er jo, at hvis der kommer til at gælde to aldersgrænser for nogle forskellige produkter - i virkeligheden tre, for alle almindelige varer, mælk og andet godt, kan jo også købes af dem under 16 år - er det noget, som butikkerne må indrette sig på.
Når fru Lene Hansen stiller spørgsmålet, er det nok ud fra en skepsis, der går på, om butikkerne vil overholde loven; om de vil spørge efter alder; om de vil se id.
Og det er jo et spørgsmål om, i hvilket omfang man skal opstille kontrolfunktioner, og det vil jeg tage en drøftelse af med økonomi- og erhvervsministeren og justitsministeren.
Lene Hansen (S), 2008-04-04:
Det var vel et ikkesvar.
Det er måske også lidt vanskeligt at stå og komme med en hel masse udredninger, hvis man som sundhedsminister på forhånd siger: Jeg har jo ikke så meget forstand på sundhed.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan ministeren agter at indrette loven, så han sikrer sig, at loven også bliver håndhævet.
For vi har jo hørt, at den her lov, som nu skaber - hvis den bliver vedtaget - to aldersgrænser, en på 16 år og en på 18 år, vil være meget svær for detailhandelen at håndtere.
Hvordan agter ministeren at sørge for, at loven bliver håndhævet?