Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Der er måske grund til lige at slå fast, at i virkeligheden kommer Enhedslisten – hvilket vi tit gør, men sådan bliver det ikke altid fremstillet – med et meget beskedent forslag.
Vi ønsker jo blot at fjerne de begrænsninger og forhindringer, som VKO-flertallet med støtte fra Det Radikale Venstre indførte i kommunernes bevægelsesfrihed i 2006 med den såkaldte lov nr. 548.
Den lov betød i forhold til sin forgænger, at det blev sværere og mere bureaukratisk for kommunerne at oprette selskaber, der kunne udvikle, producere og sælge varer og tjenester til både offentlige institutioner og almindelige forbrugere eller virksomheder.
Ligeledes blev det sværere for kommunerne at udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
Tværtimod blev der ikke i det forudgående udvalgsarbejde fremlagt nogen dokumentation for, at de offentlige selskaber havde en begrænsende effekt på private selskabers produktion af tjenester og varer.
Derfor kunne det daværende Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen heller ikke bakke op om loven.
Lovændringerne var alene begrundet i det ideologiske synspunkt, at det offentlige ikke må være en aktiv spiller i produktionslivet, og at det private marked skal have lov til at skumme fløden fra offentligt oparbejdet knowhow.
Var der ikke et marked, skulle der skabes et marked – om nødvendigt med tvang.
Konkret blev der med lov nr. 548 indført en række benspænd for kommuner og regioner, som den nuværende regering burde rette op på.
Vores beslutningsforslag lægger op til, at disse benspænd afskaffes, således at kommuner og regioner igen kan komme til at oprette selskaber og udføre opgaver for andre offentlige myndigheder.
De mest skadelige benspænd tager vi lige her i det følgende: Tvangsprivatiseringen skal ophæves.
Den begrænsning betyder, at så snart kommuner og/eller regioner opbygger en succesvirksomhed, skal den tvangsprivatiseres, da lov nr. 548 klart siger, at kommunen så skal sælge sin andel.
Et eksempel på, hvor grotesk denne bestemmelse er, var salget af Kram Madservice A/S, der var ejet af Køge Kommune og Region Sjælland.
Virksomheden blev så stor en succes, at loven tvang regionen og kommunen til at sælge virksomheden i stedet for fortsat at kunne udvikle den til gavn for brugere, ansatte og borgere.
Så skal vi har ophævet konkurrenceudsættelsestvangen.
Kommuner og regioner skal kunne udføre opgaver for andre offentlige myndigheder, uden at opgaven sendes i udbud, også selv om den overstiger EU's tærskelværdi.
Tvang til selskabsgørelse skal ophæves.
Der skal ikke være noget krav om, at en kommune kun må udføre opgaver for andre offentlige myndigheder med en tærskelværdi på over 1,7 mio. kr., hvis det sker i en selskabsform.
Kravet om, at opgaver ikke må have været udliciteret, skal også ophæves.
Der findes adskillige eksempler på, at opgaver er hjemtaget fra private, fordi pris eller kvalitet ikke har kunnet leve op til det aftalte eller forventede.
I den situation vil det være nærliggende at give opgaven til en anden kommune, som har opbygget en kapacitet, der giver stordriftsfordel og bedre og billigere opgaveløsning.
Egentlig giver de her forslag jo sig selv.
Det er rimeligt, at kommunerne har maksimal frihed til at løse deres produktions- og serviceopgaver på den måde, som de finder bedst.
De skal ikke tvinges til at involvere det private erhvervsliv.
En ophævelse af begrænsningerne vil give kommunerne bedre muligheder for at skabe lokale arbejdspladser og sikre forsyningssikkerheden på et bæredygtigt grundlag.
Venstres ordfører sagde ved førstebehandlingen af lovforslaget: »Det skal sådan set være et springbræt til, at man kan få flere private til at komme ind i den offentlige sektor«.
Det var jo rene ord for pengene.
Men der er ingen dokumentation for, at privatisering skulle være bedre og billigere.
Jo, på rengøringsområdet kan det sikkert dokumenteres, at det er billigere, men det følges som regel af en ringere kvalitet, enten fordi det offentlige har benyttet lejligheden til at sænke kvalitetsstandarden, eller fordi det private simpelt hen bare ikke kan levere den fornødne kvalitet.
Og under alle omstændigheder så skaffes den lavere pris på rygstykkerne af de ansatte gennem ringere løn- og ansættelsesvilkår.
Det er jo heller ikke dokumenteret, at den offentlige sektor skulle være mindre effektiv.
Produktivitetskommissionen har jo måttet indrømme, at de sådan set ikke har nogen videnskabelig analyse af produktiviteten i den offentlige sektor.
De kan dårligt nok definere begrebet.
Naturligvis kan der være ineffektivitet i den offentlige sektor, og det kan der også, hvis man laver et offentligt selskab, ingen tvivl om det – det skal bekæmpes – men når borgerlige politikere og arbejdsgivere hævder, at den offentlige sektor af natur er ude af stand til at til at varetage virksomhedsdrift af service- og vareproduktion, er det en myte.
Det dementeres jo sådan set også af, at det offentlige stadig væk på en lang række områder udfører produktions- og forsyningsopgaver.
Og eksemplet med Kram Madservice A/S viser, at offentlig produktion kan være en effektiv og god forretning.
Det har det offentlige potentiale til at udvikle, og det giver egentlig sig selv – en offentlig virksomhed skal jo ikke bære rundt på den byrde, at den skal forrente investeringerne med 10-15 pct., så der kan uddeles overskud til private ejere.
Overskuddet kan geninvesteres til gavn for borgerne og medarbejderne.
Hvorfor må kommuner og regioner ikke have den mulighed?
Fordi man med djævlens vold og magt vil indføre regler, som tvinger kommunerne til at privatisere, og som forhindrer dem i at være aktive spillere i forbindelse med produktion og levering af serviceydelser.
Så har jeg bare to kommentarer til nogle af de indlæg, der har været i debatten, og som jeg takker meget for.
Det er såmænd bare en kommentar til den radikale ordfører, der nu har forladt salen, men så må hun jo læse sig til det bagefter.
Hun anklagede ligesom Enhedslisten for, at vi ikke ville være med til udvikling af den offentlige sektor.
Det vil vi meget gerne, og vi har fremsat adskillige forslag, der kunne hjælpe i den retning.
Vi har bare været modstandere af mange af de forslag, som Det Radikale Venstre er kommet med, fordi de jo netop ikke handler om udvikling af den offentlige sektor, men om afvikling af den offentlige sektor.
Og der kan vi jo tage et enkelt stort ideologisk sammenstød, som vi havde med formanden for Det Radikale Venstre, den nuværende økonomi- og indenrigsminister, om velfærdsrettighederne.
Så der er to meget forskellige opfattelser af udvikling og afvikling af den offentlige sektor.
Så har vi jo endnu en gang haft en interessant diskussion om det kommunale selvstyre, og der vil jeg gerne bekræfte over for hr. Ole Birk Olesen: Ja, Enhedslisten anlægger ideologiske synsvinkler på spørgsmålet om, hvilke opgaver kommunerne har, og hvilke rammer de har at løse dem inden for.
Og min pointe var: Det gør hvert eneste parti i det her Folketing, og det er fuldstændig legalt.
Det var sådan set bare min kommentar til det.
Så jeg vil sige tak for debatten indtil videre – det kan jo være, den forsætter lidt endnu.