Nick Hækkerup (S), 2011-05-12:
Ofte præsenteres vi for det synspunkt, at selskabsskatten har afgørende betydning for Danmarks muligheder for at tiltrække og fastholde virksomheder.
Synspunktet fremføres navnlig af direktører, som har en direkte økonomisk interesse i sænkning af selskabsskatten, eller af politikere og partier, som har en direkte økonomisk interesse i at støtte de synspunkter.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at selskabsskatten har betydning for mulighederne for at tiltrække og fastholde virksomheder, men at betydningen ofte overdrives.
Når Danmark skal føre en aktiv og dynamisk erhvervspolitik, skal vi naturligvis anvende de mest effektive værktøjer til at nå de mål.
Det handler bl.a. om rammevilkår, og det handler om målrettet indsats.
Rammevilkårene omfatter ting som arbejdsstyrkens uddannelse, niveauet og omfanget af den forskning og udvikling, som finder sted i Danmark, fleksibiliteten på vores arbejdsmarked, den infrastruktur, vi stiller til rådighed for transport af personer og varer, bureaukratiet og de administrative byrder, som vi belaster virksomhederne med, den arbejdsmoral, som er på det danske arbejdsmarked, sprogkundskaberne, den geografiske beliggenhed, omfanget af korruption.
Det er for bare at nævne nogle enkelte elementer.
Skatteministeren nævnte nogle andre, men det her er nogle elementer, som i hvert fald er af betydning for virksomhederne, når de skal lokalisere sig i Danmark, når de skal udvide i Danmark osv. Problemet er, at det under VKO-regeringen er gået den gale vej med rigtig mange af de her rammevilkår: eksempelvis uddannelsen – uddannelsesniveauet er faldende – eksempelvis besparelserne på forskning og udvikling, eksempelvis fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, eksempelvis infrastrukturen og eksempelvis den offentlige service.
Så er der nogle, der vil sige: Jo, jo, men selskabsskatten er også et vigtigt, som jeg sagde indledningsvis, afgørende rammevilkår.
I 2009 betalte 25,5 pct. af alle selskaber ifølge Danmarks Statistik selskabsskatten.
Skatteministeriet har så med rette påpeget, at hvis man skal frem til det rigtige tal, skal der fraregnes foreninger, sambeskattede virksomheder osv., men faktum er, at det er relativt få selskaber, som betaler den selskabsskat, som bliver betalt i Danmark, hvilket svækker argumentet om, at det her er et rammevilkår for hele erhvervslivet.
Hertil kommer, at det i udpræget grad er den finansielle sektor og DUC i Nordsøen, som betaler selskabsskatten.
En lempelse af selskabsskatten vil derfor være erhvervsstøtte til præcis de her sektorer, hvilket der næppe er nogen sådan erhvervsmæssig stor ræson i.
Socialdemokratiet vil sammen med SF holde ro omkring selskabsskatten.
Nogle af de lande, som ligger under, er jo ikke ligefrem lande, man kan fremhæve som eksempler på, at her kører det, som det skal med økonomien.
Socialdemokratiet og SF vil koncentrere kræfterne om at skabe gode rammevilkår for virksomhederne og lave målrettede ordninger, som hjælper virksomhederne til vækst.
Det drejer sig om fremrykning af offentlige investeringer, målrettede straksafskrivninger, skattekreditter m.v. Så synes jeg endelig, at når vi har sådan en debat som den, vi har i dag, bliver vi nødt til at sætte det ind i den politiske kontekst, som er i Folketinget i dag.
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ved godt, og både skatteministeren og Venstres ordfører har også fra talerstolen i dag, markeret, at selskabsskatten ikke kommer til at blive sænket foreløbig, og lægger derfor op til en folketingsvedtagelse i forlængelse af dagens debat, som bekræfter præcis, at det her er et område, hvor man gerne ville, men er på det rene med, at her kommer man ikke til at kunne gøre noget i ganske, ganske lang tid.