runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2014-02-19:
Den glade nyhed, hvis det skal være det for spørgeren, er jo, at vi er i fuld gang med at finde løsninger til gavn for borgerne i Sønderborg og forhåbentlig også sådan, at de frivillige foreninger, der bruger arealerne, kan få en god løsning.
Det har borgmesteren, det har byrådet, og det synes jeg er positivt, og derfor ville det være dejligt, hvis Venstres spørger i dag, i stedet for at prøve at finde hår i suppen, sammen med os andre prøvede at finde løsninger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-02-19:
Tak, hr. formand.
Tak for svaret.
Men nu er det nok ikke sådan, at man bare kan affeje alle lister, som man ikke lige er enig i, og derfor er der nok alligevel en vis sandhed i den opgørelse, der her er lavet, hvor vi rangerer på en 17. plads, og hvor de andre nordiske lande ligger langt, langt højere.
For der indgår også noget, som ministeren ikke var inde på, nemlig økonomisk tryghed, og der indgår også socialt miljø.
Ministeren var inde på helbredstilstand og beskæftigelse, uddannelse.
Det er bare nogle af de faktorer, der også indgår.
Derfor er det nok væsentligt at se på, om vi kunne gøre det bedre på nogle af de faktorer, og det håber jeg meget at ministeren vil være med til, så vi ikke falder så langt ned, som vi gør ifølge den her rangliste.
Det er klart, at vi ikke kan basere vores politik i Danmark alene på ranglisten, selvfølgelig kan vi ikke det, men den kan godt indikere, at der er et sted, hvor vi skal sætte særlig meget ind, og det er det, jeg gerne vil have ministeren til at se på.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren er indstillet på at se helt konkret på og få analyseret og undersøgt, om der er nogle af de her elementer, der gør, at vi falder så langt ned, som vi rent faktisk gør, på den her rangliste, altså ned på en 17. plads, til trods for at vi, som ministeren var inde på, på andre områder rangerer meget højere.
Nu er det sådan, at en stor del af befolkningstilvæksten jo i hvert fald forventes at ske blandt de plus 65-årige.
Det er altså en meget stor og voksende befolkningsgruppe, som regeringen har ansvaret for at skabe gode rammer for.
Regeringsgrundlaget nævner kun de ældre med ganske få ord.
13 linjer er der for at være helt nøjagtig.
Der skriver regeringen, at de ældres vilkår skal forbedres, og det er jeg selvfølgelig enig i, men jeg er spændt på at høre, hvordan ministeren mener at den ambition skal indfries, og om ministeren er enig med spørgeren i, at regeringen ikke gør nok, når en sådan undersøgelse fortæller, at vi altså på nogle punkter ryger langt ned på en rangliste, hvad angår de plus 65 årige.
Ældre bliver jo ofte italesat som en byrde og fremstilles som velfærdssamfundets største udfordring.
Selv om flere ældre også betyder flere udgifter, så mener jeg ikke, at de ældre skal kategoriseres som en byrde.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren mener, at ældre også er en ressource, og på hvilke områder ministeren helt konkret vil sætte ind for at udnytte og bruge denne ressource.
Karsten Lauritzen (V), 2014-02-19:
Det er første gang, jeg har spørgsmål til den nye miljøminister her i spørgetiden, så jeg vil da gerne sige tillykke med udnævnelsen.
Og så vil jeg læse det første spørgsmål op, som er: Finder ministeren, at Naturstyrelsen i den i Jyllands-Postens artikel »Nej til højbed og terrasse« den 12. februar 2014 omtalte sag om en økologisk landmand, der fik afslag på at etablere en terrasse i forlængelse af sit hus med henvisning til reglerne om kystbeskyttelseszoner, har givet borgeren en fair behandling og i videst muligt omfang forsøgt at efterkomme borgerens ønsker og lokale hensyn inden for gældende lovgivning, jf. Jyllands-Postens beskrivelse af sagsforløbet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-02-19:
Spørgeren hørte mig i starten afkræfte, at jeg har nogen planer om at indføre engelsk som koncernsprog på danske universiteter, netop fordi jeg har tillid til, at danske universiteter tilrettelægger og udvikler deres sprogpolitik på den måde, de finder mest relevant.
Men jeg vil godt sige, at i et lille sprogområde som Danmark, er fremmedsprogskompetencer helt centrale, og brugen af andre sprog finder sted og skal også finde sted i mange dele af vores samfund.
Men jeg har fuld tillid til, at universiteterne tilrettelægger det, også med den sprogpolitik, som de mener er relevant for lige præcis den uddannelse, for de kandidater, så de får lige præcis de rette kompetencer til det arbejdsmarked, de skal ud til.
Nogle gange vil det være danske, men for mange kandidater – i hvert fald nogle – er arbejdsmarkedet også større end det danske.
Hans Andersen (V), 2014-02-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde for, at et eventuelt provenu ved en reform af beskæftigelsessystemet flyttes og investeres direkte i skatte- og afgiftslettelser for at skabe flere arbejdspladser?
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at det er tangerende til mærkeligt, at et parti som Venstre, der har så stor en del af ansvaret for den beskæftigelsespolitik, der er i dag, og som på så afgørende områder har slået fejl, bruger al sin energi på at diskutere skattelettelser i stedet for kvalitet og indhold i indsatsen.
Vi har en gruppe af borgere i Danmark, der er blevet ramt af den økonomiske krise, de har mistet deres arbejde, nogle af dem har sågar mistet deres dagpengeret, og de har jo et kæmpestort behov for en beskæftigelsespolitik, der virker.
Kunne vi ikke for en gangs skyld få Venstre til at beskæftige sig bare et kort øjeblik med de mennesker, det handler om, nemlig vores arbejdsløse, i stedet for bare at diskutere skattelettelser?
Den beskæftigelsespolitik, der er, og som jo i allerhøjeste grad bygger på ideer fra partiet Venstres Claus Hjort Frederiksen, fungerer ikke godt nok.
Der er for mange, der har spildt deres tid, der er for mange, der ikke er kommet i arbejde, og der har været for lidt fokus på det enkelte menneskes individuelle behov.
Det er derfor, vi laver en beskæftigelsesreform.
Finansministeriet har regnet på Venstres udspil »Hurtigere i job«, som det hedder, hvor I ønsker at spare 4 mia. kr. Som det fremgår af svaret på spørgsmål 464 til Finansudvalget, oplyser Finansministeriet, at Venstres udspil vil styrke de offentlige finanser fra 2014 og frem med ca. 665 mio. kr.
Heraf er 500 mio. kr. direkte ydelsesreduktioner.
I vil spare 4 mia. kr., og det betyder, at der er et hul på 3,3 mia. kr.
Jeg må så forstå på spørgeren, at de skal findes på besparelser på kontanthjælpsområdet.
Der kan jeg lige så godt sige, inden vi overhovedet går videre i diskussionen, at det vil vi ikke være med til.
Så svaret er nej, hvad det angår.
Hans Andersen (V), 2014-02-19:
Spørgsmålet var sådan set til ministeren, om ministeren kunne forestille sig, tænke sig et provenu på en reform af beskæftigelsessystemet, som er verdens dyreste – jeg tror sådan set ikke, at ministeren kan benægte her i dag, at det er verdens dyreste system.
Hvis vi kan gøre det endnu bedre og bringe de ledige hurtigere i job og også spare noget provenu, så er spørgsmålet, om ministeren vil være med til, at det provenu bliver brugt til det vigtigste, som jo er at få skabt nogle flere arbejdspladser, og det kunne et provenu godt blive brugt til.
Det er det, vi foreslår.
Vi foreslår helt målrettet, at man kobler beskæftigelsesreformen og så en vækstpakke II, og en vækstpakke er jo den, statsministeren omtaler, men der skal bruges noget finansiering til, at det giver mening, og det er derfor, vi foreslår at sige, at vi godt kan gøre det bedre, vi kan få de ledige hurtigere i gang, og når vi får de ledige hurtigere i gang, kan vi faktisk også spare nogle penge.
Vi står ikke her og siger, at dagpengene skal skæres, nej, det handler om, at de ledige skal hurtigere i job, og derved kan vi spare nogle penge på beskæftigelsessystemet.
Så vil ministeren være med til at bruge et provenu på at sætte skatter og afgifter ned?
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Spørgeren har jo sagt, at de mange milliarder skal findes på kontanthjælpsområdet, og det kan jo ikke være sådan i dansk politik, at man i et interview kan sige, at man gerne vil spare 3 mia. kr. på kontanthjælpsområdet, men så efterfølgende ikke kan stå til ansvar for det.
Vi bliver da nødt til at afkræve Venstre svar på, hvem det er, der skal have sat deres kontanthjælp ned, hvor det er, der skal spares henne, hvem det er, der skal betale den her regning.
Der er da ingen som helst tvivl om, at den vigtigste politiske opgave i de her år selvfølgelig er at skabe flere arbejdspladser, sådan at vi kommer endelig fri af den økonomiske krise.
Statsministeren har jo sagt det fuldstændig klokkeklart hernede, og jeg er ikke sikker på, at jeg kan gengive det bedre, nemlig at når vi laver en beskæftigelsesreform, tager vi tingene i den rigtige rækkefølge, så forholder vi os til indholdet, kvaliteten og indsatsen, fordi vi har nogle mennesker, der er ramt af arbejdsløshed, der fortjener en bedre beskæftigelsespolitik end den, der bliver ført i dag.
Hans Andersen (V), 2014-02-19:
Jeg tror, de fleste ledige sådan set er optaget af at få et job, og hvis vi skal være med til at skabe nogle flere job i det her land, bliver vi nødt til at kigge på de skatter og afgifter, vi pålægger vores virksomheder.
Så det er det, det handler om; det handler også om at få skabt nogle flere job.
Det er jo en af løsningerne for at få de ledige ud af ledighedskøen.
Og Venstre har ikke sagt noget om, at 3,5 mia. kr. skal spares alene på kontanthjælp.
Vi taler om, at vi i dag bruger 80 mia. kr. samlet set på beskæftigelsessystemet og på de ydelser, folk får, når de er ledige.
Det er de milliarder, vi taler om, og der synes vi sådan set, at det er ambitiøst, men også ladsiggørligt at spare 1,5 mia. kr. på den korte bane, stigende til 4 mia. kr.
Så igen er spørgsmålet sådan set helt kort: Vil ministeren bruge et eventuelt provenu på skatte- og afgiftslettelser?
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Men hvor skal de 4 mia. kr. så findes henne?
Så svar på spørgsmålet: Hvor skal de 4 mia. kr. findes henne?
For jeg kan jo regne ud, at man ikke kan finde dem på den aktive indsats.
Jeg ved, at vi sidste år brugte 2,3 mia. kr. på den aktive beskæftigelsespolitik for de dagpengeberettigede i Danmark, og det er dem, vi skal i gang med at diskutere her i foråret.
2,3 mia. kr. Så selv hvis man fjernede hele den aktive beskæftigelsesindsats – hvilket jeg virkelig vil advare imod, fordi jeg grundlæggende tror på den danske arbejdsmarkedsmodel, hvor man i tilfælde af arbejdsløshed kan få lov til at dygtiggøre sig eller i øvrigt få bistand til at komme i arbejde igen – hvor skal resten af pengene så findes henne?
Hvis ikke man vil reducere i dagpenge, og det synes jeg er godt man ikke vil, det har jeg ikke noget ønske om at vi skal, hvor skal pengene så findes henne?
Hans Andersen (V), 2014-02-19:
Nu er det ved at udvikle sig til sådan en runde, hvor ministeren spørger mere end svarer.
Spørgsmålet var helt kort, og jeg tror, det er tredje-fjerde gang, jeg nu gentager det: Vil ministeren bruge, vil regeringen bruge et eventuelt provenu fra besparelser på en beskæftigelsesreform på at sænke skatter og afgifter i det her land?
For jeg tror, at de ledige først og fremmest er optaget af at finde et nyt job, og hvis vi skal skabe nogle flere job i det her land, bliver vi nødt til at sætte skatter og afgifter ned.
Så vil ministeren være med til at sænke skatter og afgifter?
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Jeg skal nok svare på de spørgsmål, der bliver stillet til mig.
Men det undrer mig, at Venstre ikke overhovedet vil redegøre for, hvordan man vil spare 4 mia. kr. på landets kontanthjælpsmodtagere eller på landets dagpengemodtagere.
Det må være helt rimeligt, at det spørgsmål bliver stillet, og at der snart bliver givet et svar.
Viser det sig så, at vi kan gøre tingene meget klogere og meget billigere og meget bedre i fællesskab, så tager vi diskussionen, hvad det angår.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Vil ministeren set i lyset af de seneste beregninger, der viser, at ikkevestlig indvandring er en stor underskudsforretning for Danmark, gennemgå udlændingereglerne med henblik på at stramme udlændingepolitikken?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Det korte svar på det spørgsmål er jo nej.
Vi har nogle udlændingeregler, som vi synes er rimelige.
Vi anerkender, at vi lever i en verden, hvor man nogle gange forelsker sig i mennesker, som kommer fra et andet land, og det synes vi sådan set er i orden, og hvis man ellers i øvrigt kan leve op til de krav, vi stiller, for at man kan få ophold i Danmark, så synes vi også, at man skal have lov til at være her.
Så er der andre ting, der gør sig gældende, hvis man begår kriminalitet eller andet; så synes vi ikke længere, at man skal have lov til at være her.
Det er sådan set, som det er.
Sådan arbejder vi ikke i den her regering.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Vi er så uenige i Dansk Folkeparti, men det kommer nok heller ikke som den store overraskelse.
Da ministeren tiltrådte som minister i Justitsministeriet, sagde ministeren, eller hun gav udtryk for, at hun var en hardliner – at man ønskede en stram udlændingepolitik – og at ministeren mener, at antallet betyder noget.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvordan hænger det sammen med, at man ikke ønsker at stramme politikken i en tid, hvor indvandringen er rekordstor, og hvor man kan se, at beregninger viser, at ikkevestlig indvandring er blevet dyrere i forhold til sidste gang, man gennemførte de beregninger?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Jeg kan sådan set bekræfte, at jeg er hardliner, forstået på den måde at jeg synes, at der skal være ret og rimelighed i det, som man foretager sig.
Jeg synes, man skal leve op til nogle betingelser, for at man kan få lov til at komme til Danmark.
Jeg synes, at man skal opføre sig ordentligt, når man er her, men jeg synes omvendt også, at man skal være velkommen og skal bydes velkommen, hvis man kommer hertil på de betingelser, som gør sig gældende, eksempelvis at man er blevet gift med en dansk statsborger, at man gerne vil hertil og arbejde, eller hvad det kan være.
Så synes jeg sådan set, at vi som samfund skal sige: Velkommen til.
Og omvendt: Hvis man forbryder sig mod dansk lov, så tager vi selvfølgelig hånd om det.
Jeg synes, det er vigtigt, at det, vi gerne vil i regeringen, er at have fokus på, at antallet betyder noget, men at folk også skal have lov til at være her, hvis de i øvrigt opfører sig ordentligt.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-19:
Men det er jo glimrende, at ministeren siger, at man vil tage hånd om det, hvis folk forbryder sig imod dansk lovgivning.
I går her i Folketingssalen behandlede vi et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der handlede om, at man skulle skærpe udvisningsreglerne og gøre det nemmere at sende et politisk signal om, at domstole og anklagemyndighed skulle være opmærksom på, at det politiske system netop mente, at man skulle udvise, når udlændinge begik kriminalitet.
Det forslag støttede ministeren jo ikke, og det kan jo undre, at ministeren så i dag står og siger, at når folk begår kriminalitet, så vil man tage hånd om det.
For hvis ministeren siger, at antallet spiller en rolle, så får det mig til at spørge: Hvad er det så for et antal, der spiller en rolle?
Det faktum, at indvandringen er rekordstor, og at der også kommer mange, mange flere fra ikkevestlige lande, som vi ved giver en lang række integrationsproblemer – hvordan kan ministeren mene, at det ikke er et problem, og så samtidig mene, at antallet spiller en rolle?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Nu er det jo ikke noget mål i sig selv, at afklaring og udredning i beskæftigelsessystemet skal tage lang tid, og jeg kan i hvert fald konstatere, at man nogle steder har været i stand til at afklare og visitere folk til fleksjobordningen relativt hurtigt.
Det kan man gøre med nogle borgere.
Der er ingen tvivl om, at der er andre forløb, der tager længere tid, men det skal ikke være noget mål i sig selv, at det skal tage lang tid.
Hvis man f.eks. har en ung psykisk sårbar kvinde, som har rigtig, rigtig store udfordringer, og hvis man hurtigt kan afdække, at hun vil have godt af at komme i fleksjob, at hun er klar til det og man kan finde en arbejdsgiver, der gerne vil ansætte hende, så kan det jo være bedre at træffe den beslutning i stedet for at igangsætte et længerevarende ressourceforløb.
Mennesker er forskellige, indsatsen skal også være det.
Det afgørende er, at man får den indsats, man har behov for.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-19:
Vi har gjort det i den her regering, at vi har fjernet nogle af de rigide uddannelsessnobberikrav, som den tidligere regering lavede.
Dem lavede man sammen med Dansk Folkeparti, og det handlede om pointsystemet, hvor man gjorde forskel på folk.
Det har vi ønsket at fjerne, for vi synes faktisk ikke, det er rimeligt, at man skal gå ind og sige, at der er nogle mennesker, som er bedre end andre, og som skal have bedre muligheder for at komme hertil, hvis de i øvrigt lever op til de krav, vi som dansk samfund stiller.
Hvis integrationen skal lykkes, skal det også være sådan, at folk, der kommer hertil, skal ville Danmark.
Derfor har vi sat ind med en stor indsats for at få integrationen til at fungere bedre.
Bent Bøgsted (DF), 2014-02-19:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en person, der er påbegyndt et uddannelsesforløb under den såkaldte uddannelsesydelse, ikke kan gøre uddannelsen færdig under den for nylig indførte arbejdsmarkedsydelse?
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Tak for spørgsmålet, og lad mig lige indledningsvis nævne, at den særlige uddannelsesordning blev indført efter aftale mellem regeringen og Enhedslisten i forbindelse med finansloven for 2013.
Derfor fandt vi fra regeringens side sammen med Enhedslisten, at det var nødvendigt at spænde et sikkerhedsnet ud under nogle af de mennesker, som først er blevet ramt af den økonomiske krise og er blevet arbejdsløse og efterfølgende blevet ramt af dagpengereformen.
Det er det, der er årsagen til, at der er en uddannelsesordning, og vi har så valgt efterfølgende at forlænge den ordning med ½ år i forbindelse med aftalen om den midlertidige arbejdsmarkedsydelse; også en aftale, vi har indgået sammen med Enhedslisten.
De her to ordninger betyder jo, at personer, der opbrugte dagpengeretten i første halvår af 2013, har ret til uddannelse og særlig uddannelsesydelse i op til 1 år, efter at deres dagpengeret måtte ophøre, mens personer, der opbrugte dagpengeretten i andet halvår af 2013, har ret til uddannelse og særlig uddannelsesydelse i op til 6 måneder, efter at dagpengeretten er opbrugt.
Dermed betyder det jo også, at den enkelte ledige, afhængigt af hvornår den pågældende har opbrugt sin dagpengeret, har haft henholdsvis et halvt eller et helt år til at planlægge og færdiggøre konkrete uddannelsesforløb, og det mener jeg altså helt grundlæggende er rimelige vilkår.
I den aftale, regeringen har lavet sammen med Enhedslisten om arbejdsmarkedsydelsen, lagde vi vægt på, at de borgere, der har været ledige i så lang tid, jo også ofte er kommet meget langt væk fra arbejdsmarkedet, og at det rigtige derfor ville være at sætte fokus på det virksomhedsrettede.
Det betyder, at personer, der modtager midlertidig arbejdsmarkedsydelse senest efter 4 uger, både har ret til og også pligt til et virksomhedsrettet tilbud af mindst 13 ugers varighed.
Jeg synes, at det er vigtigt at minde om, at ordningen og ordningerne her alene er etableret på baggrund af en dagpengereform, som Dansk Folkeparti selv lagde stemmer til.
Det var nødvendigt at spænde et socialt sikkerhedsnet ud under nogle af vores udsatte borgere.
I den første ordning havde vi meget fokus på uddannelse.
I den næste ordning har vi fokus på det virksomhedsrettede, og i og med at man kan være i den første ordning i enten et halvt eller et helt år, er der også tid til at få gennemført en uddannelse.
Bent Bøgsted (DF), 2014-02-19:
Ja tak.
Jamen det er meget godt, at ministeren prøver på at redegøre for det med, at det er dagpengeperioden, der er årsag til hele miseren.
Det havde regeringen jo alle muligheder for at ændre, fordi aftalen om dagpenge og forliget herom ophørte ved valget, da der ikke længere var flertal bag det forlig, så der kunne regeringen sammen med Enhedslisten til enhver tid have ændret de regler, hvis der var et ønske om det.
Men statsministeren har slået fast, at det er en 2-årsdagpengeperiode, så mon ikke snart vi skal lade det ligge.
Det, der ligger i det her, handler jo om arbejdsmarkedsydelsen.
Der er flere, der har fået vejledning om at påbegynde en uddannelse.
Der er f.eks. et par, hvor den ene er på serviceassistentudddannelsen, det kan ministeren læse om i Fagbladet 3F, og han er lige stoppet, fordi han nu får arbejdsmarkedsydelse, og så kan han ikke få lov til at gøre sin uddannelse færdig; hans kone er i skolepraktik som ernæringsassistent, og hun skal stoppe, fordi hun ikke kan få lov til at gøre uddannelsen færdig.
Et andet eksempel er med en sundhedsservicesekretær, som af a-kassen egentlig havde fået løfte om, at hun kunne gøre uddannelsen færdig, fordi den nok ville blive forlænget.
De skulle have fået at vide, at de ikke måtte påbegynde en uddannelse, der var længere end det her forløb, for ellers kom de til at stoppe med den.
Det er vel noget med den vejledning, der så er sendt ud til a-kasserne eller jobcentrene rundtomkring, at den ikke er god nok, hvis de bliver vejledt om, at de godt kan påbegynde en uddannelse, men så alligevel ikke kan gøre uddannelsen færdig.
Altså, ydelsen er jo den samme – jeg ved godt, der er nogle ekstraudgifter til uddannelsessystemet, hvis de nu skal gøre deres uddannelse færdig – men det måtte da være rimeligt, at man for dem, der var påbegyndt en uddannelse og måske havde fået en forkert vejledning, så lavede en ordning, så de kunne gøre deres uddannelse færdig.
For nu står vi med en hel del, der så har spildt en periode i uddannelsessystemet, de kan ikke bruge det til noget som helst, fordi de ikke har kunnet gøre uddannelsen færdig.
Det må jo være ret og rimeligt, at man kigger på, om man så kunne hjælpe dem, der var begyndt på en uddannelse, der overskred perioden, og siger, at det er okay med, at vi skal lave en ordning med, at de i hvert fald kan gøre den uddannelse færdig, men at der selvfølgelig ikke skal nogen nye ind på den.
Mette Frederiksen (S), 2014-02-19:
Jamen jeg mener ligesom hr. Bent Bøgsted, at det selvfølgelig er rigtig ærgerligt, at der er borgere, der er ramt af arbejdsløshed, går i gang med en uddannelse, gerne vil dygtiggøre sig og så rammer mod en tidsmæssig mur.
Men vi har altså lavet ordningerne sådan, at det burde have været muligt at tilrettelægge uddannelsesforløb, man kunne have nået at afslutte.
Derfor kan det sagtens være, at man kunne have rådgivet de pågældende på en anden måde, end tilfældet er.
Jeg synes, at det afgørende, hvad angår de her ordninger, at vi har taget ansvaret på os med at hjælpe nogle mennesker i en rigtig svær situation, og at det, når man har et halvt eller et helt år på en ydelse, så også bør være muligt at få tilrettelagt et uddannelsesforløb inden for det tidsrum.
Bent Bøgsted (DF), 2014-02-19:
Jamen det kan vi hurtigt blive enige om.
Det burde være sådan, at man kunne tilrettelægge det, men det er jo ikke sket, fordi de tilsyneladende har fået et forkert vejledning, hvorhenne de end har fået den, men det må være deres fagforening eller a-kasse, der har vejledt dem forkert og på en eller anden måde har fået bygget nogle forventninger op om, at de kunne gøre uddannelsen færdig.
Men problemet, som nogle står med, er som sagt, at de er i gang med en uddannelse og mangler måske kun kort tid, før den er gjort færdig, men de kan ikke gøre den færdig, fordi de får besked på at stoppe med uddannelsen.
Så jeg vil spørge ministeren, om hun kunne tænke sig at undersøge, hvor mange det egentlig drejer sig om – om det er en forholdsvis lille gruppe, man egentlig kunne hjælpe, så de kunne gøre deres uddannelse færdig.
For ellers har vi godt nok spildt nogle ressourcer på uddannelse, og det er til ingen nytte.