runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
De eneste, der gør sig skyldige i at håne nogen her i dag, er Det Konservative Folkeparti, der har lanceret et forslag, som bl.a. skulle gå på at værne kvinder imod undertrykkelse, og når forslaget så kommer i Folketingssalen, vil man ikke stemme for det.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Hvis Dansk Folkeparti er så optaget af kvinderne og deres situation og rettigheder, hvorfor er der så ikke en linje om det i beslutningsforslaget?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Hvis hr. Naser Khader har fulgt debatten, vil han vide, at flere af Dansk Folkepartis medlemmer gentagne gange har problematiseret burka og niqab i forhold til kvinders ligestilling.
Jeg vil bare sige, at det, der vil være det centrale – det kan man jo så mene om, hvad man vil – er vel, hvad der rent faktisk vil ske, hvis vi vedtager det her forslag.
Og der vil jo ske det, som hr. Naser Khader selv har foreslået.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Ja, selv tak.
Myndighedspåbud skal jo altid være fulgt op af en straffesanktion, det er klart, men det er ikke afgørende her.
Det afgørende her er at få befriet de kvinder for den hæslige tvang, og det vil fru Johanne Schmidt-Nielsen blæse højt og flot på, for alle de store ord om kvinders ligestilling, der er blevet sagt af venstrefløjen i fortiden, betyder intet i dag – intet i forhold til det ene at lefle for og tækkes og være underdanig over for en barbarisk lovreligion, som vil undertrykke kvinder med noget så forfærdeligt som at lukke dem inde i en sort sæk, så de kun kan se ud gennem en sprække.
Det er det, fru Johanne Schmidt-Nielsen forsvarer i frihedens navn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Ganske kort her til sidst: Der var jo så dejligt, at hr. Jesper Langballe her på falderebet afslørede, at det er kvinderne, der skal straffes.
Det er de kvinder, som man påstår er undertrykte, og som man påstår at ville hjælpe, som man med det her forslag ønsker at straffe.
Jeg synes, at det er godt, at hr. Langballe her til sidst fik sagt det.
Så tænkte jeg bare på, om hr. Martin Henriksen så ikke her til allersidst lige kunne løfte sløret for, hvilken straf de skal have.
Kunne ordføreren for Dansk Folkeparti løfte sløret for, om det skal være en bøde, hvor stor en sådan bøde eventuelt skal være, eller skal de i fængsel, og hvor lang tid skal de eventuelt side i fængsel, eller kunne det være en form for samfundstjeneste, eller hvad har man gjort sig af overvejelser i Dansk Folkeparti?
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg synes, det er fantastisk at høre Enhedslistens ordfører sige, at Dansk Folkeparti med det her forslag er imod frihedsrettighederne.
Altså, nu vil jeg ikke begynde at diskutere, hvorledes Enhedslistens gamle rødder egentlig har haft det med hensyn til frihedsrettigheder og frihed for andre; det kan vi tage ved en anden lejlighed.
Men jeg vil gerne have lov til at sige noget om argumentet om, at det at tvinge piger til at gå med korsetter og lange støvler osv. er det samme som at tvinge dem til at gå med burka.
Gør det, som hr. Naser Khader fremførte, slet ikke noget indtryk på Enhedslistens ordfører, nemlig at det at gå med burka og niqab er et politisk symbol rundet af en religion/politisk bevægelse, som ikke har en pind med demokrati at gøre?
Det vil Enhedslisten fremme.
Jamen jeg synes, det er fantastisk.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at jeg i modsætning til Dansk Folkeparti går ind for den grundlæggende frihedsrettighed, det er selv at kunne bestemme, hvad for noget tøj man har på.
Altså, jeg har ikke lyst til at leve i en stat, hvor staten fortæller mig, hvad for noget tøj jeg må gå med, og hvad for noget tøj jeg ikke må gå med.
Til gengæld er det klart, at vi skal slå ned på det, når kvinder tvinges til f.eks. at tage en burka på.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå logikken – det kan være, hr. Per Dalgaard kan forklare mig det – for nu har jeg stillet både justitsministeren og hr. Naser Khader dette meget simple spørgsmål: Hvordan vil man straffe kvinder, der er så undertrykt, at de bliver påtvunget en burka?
For det er altså det, det her forslag handler om, må jeg sige til hr. Per Dalgaard.
Det her forslag handler om, at de her kvinder skal straffes, fordi de har en burka på.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Det, det handler om, er at forbyde en burka.
Der er da ingen, der siger, at det er kvinden selv, der skal straffes.
Det fremgår da, så vidt jeg ved, ikke lige af forslaget.
Det kan da meget vel være, at det er den pågældende mand, der tvinger kvinden, der skal straffes.
Med hensyn til, hvor de pågældende kvinder skal integreres på arbejdsmarkedet, vil jeg igen også her spørge: Hvor kan man forestille sig en burkaklædt eller niqabklædt kvinde kan arbejde?
Altså, hvilke sociale relationer kan vedkommende få til sine arbejdskolleger eller til de kunder, der står foran vedkommende?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Og det er ikke det, der står i det beslutningsforslag, som hr. Per Dalgaard selv har været med til at fremsætte.
Det handler ikke om, at mænd, der tvinger deres kone til at gå med burka, skal straffes, for det er allerede i dag ulovligt.
Forslaget handler om at forbyde burkaen.
Jeg har i dag gentagne gange spurgt om, hvad konsekvensen så skal være, hvis man alligevel har burka på.
Altså, hvordan er det, de her kvinder, som undertrykkes til at tage en burka på, skal straffes?
Jeg vil sige, at det er et gennemgående tema for debatten i dag, at det ikke er muligt at få svar på det meget, meget simple spørgsmål.
Med hensyn til hr. Per Dalgaards andet spørgsmål om, hvor man kan være en del af arbejdsmarkedet, vil jeg sige: Det er der da mange steder man kan, men i øvrigt er det ikke et argument for at forbyde noget, at det er svært at komme ind på arbejdsmarkedet, hvis man ser ud på en bestemt måde.
I modsætning til Dansk Folkeparti er jeg så glad for at leve i en stat, hvor der ikke er nogen, der fortæller mig, hvad for noget tøj jeg skal gå med.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg ved ikke, hvor meget ordføreren kender til nogle af de mest fremtrædende islamiske feminister: Fatima Mernissi, Taslima Nasrin, Nawal al-Sadawi, Hirsi Ali, Mona Eltahaway.
Det er nogle af de mest fremtrædende frihedskæmpere for de muslimske kvinder rundtom i verden.
Hun blev spurgt om niqab- og burkaforbud, og da sagde hun: For mig er ansigtet essens af menneskelig kommunikation, og ved at tildække det sletter man kvinderne fra samfundet.
Jeg kan se, at kun ganske få går med burka i Danmark, men jeg vil have det bandlyst i hele verden, ikke kun i Europa, men også i Egypten og i Saudi-Arabien.
Så siger hun videre: I har demokrati og mener dybest set, at alle skal have lov til at gøre, som de vil.
Gør citatet indtryk på ordføreren?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg tror ikke, at hr. Naser Khader på noget tidspunkt har hørt mig sige, at jeg synes, det er godt at gå med burka.
Det er der ikke nogen i oppositionen der har sagt i dag.
Jeg synes ikke, at burka er godt.
Men jeg vil ikke forbyde en burka, for konsekvensen af at forbyde en burka vil være to ting.
For det første vil det være et meget voldsomt angreb på den grundlæggende personlige frihed, som det danske samfund bl.a. bygger på.
For det andet er risikoen for, at de kvinder, som hr. Naser Khader påstår at ville hjælpe, isoleres yderligere, fordi de så slet ikke kan komme udenfor, meget, meget stor.
Jeg synes, det er en skam, at hr. Naser Khader ikke har villet svare på det – heller ikke på det spørgsmål – i dag, ligesom jeg synes, det er så ærgerligt, at hr. Naser Khader bliver ved med at sige, at han vil hjælpe de her kvinder, men når jeg så spørger, hvorfor han vil straffe dem, han siger at han vil hjælpe, kan jeg ikke få noget svar.
Det er da virkelig en skam.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jamen pointen med disse fremtrædende islamiske feminister er, at de faktisk gerne vil hjælpe deres medsøstre, og en af metoderne er faktisk at bandlyse burka og niqab, som de opfatter som dybt undertrykkende.
Men det, jeg vil spørge ordføreren om, er: Hvis vi forestiller os, at der dukker en ny sekt op, som bosætter sig i Danmark, og som har den tradition, at når manden og kvinden forlader deres hjem, skal kvinden være i halsbånd og snor, og så skal manden trække kvinden rundt i byen, vil Enhedslisten så acceptere det eller forbyde det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Det er da allerede forbudt, vil jeg sige til hr. Naser Khader.
Man må ikke tvinge andre mennesker til noget, ligesom man ikke må tvinge nogen til at tage en burka på.
Og det er jo det, som er så underligt ved den her sag.
Jeg vil sige til hr. Naser Khader, at det allerede er forbudt at tvinge folk til at gøre noget, de ikke vil, herunder bl.a. at gå med en burka.
Og hr. Naser Khader siger nu igen i sin kommentar, at han ønsker at hjælpe de her kvinder, at hjælpe de muslimske medsøstre, jamen hvorfor vil hr. Naser Khader så give dem en bøde, sætte dem i fængsel eller give dem samfundstjeneste, eller hvad det nu er, hr. Naser Khader vil?
Vi kan jo ikke få svar på det.
Det forslag, vi behandler i dag, og som i sin tid kom fra Det Konservative Folkeparti,
har intet at gøre med at støtte kvinder, der bliver udsat for tvang – intet.
Det er ren og skær populisme.
Det handlede i sin tid om, at hr. Naser Khader ønskede at trække stemmer fra Dansk Folkeparti; det tror jeg at de fleste der er til stede i dag ved.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Det er utroligt, men jeg må konstatere, at kulturradikalismen her i salen repræsenteret ved venstrefløjen og De Radikale efterhånden er villig til at sælge alt, hvad den har stået for, især om kvinders ligestilling, for at lefle for og tækkes en lovreligion, der vil lægge mennesker i bånd og bast.
Er det kvinden, der skal straffes?
Man kan ikke gennemskue, at der er tvang, og hvis der er tvang, ligger der jo netop det i det, at kvinden ikke vil sige noget om den, der har tvunget hende, så det er rigtigt nok.
Man kan godt sige, at man retter bager for smed, men hvorfor gør man det?
Det gør man for at befri den kvinde for burkaen og give hende påskud til at sige: Der er et myndighedsforbud, det kan jeg ikke sidde overhørig, for så bliver jeg arresteret.
Så smider hun burkaen, det er en befrielsesakt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jo, det er jeg, men jeg vil aldrig stille mig til dommer over de forslag, som kommer i Folketinget fra alle mulige partier, for så tror jeg, at diplomaten i mig vil eksplodere.
Men det her forslag er altså et noget, som vi har sat i gang, og bekendtgørelsen er sendt ud i høring, og det er et forslag, som jeg egentlig tror at alle Folketingets partier er enige om.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Jeg kan se én grund til, at Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag, nemlig at regeringen jo mildest talt har været en smule i strid med sig selv om, hvad det er, de har ment igennem forløbet her.
Så mit spørgsmål nu er: Er regeringen helt sikker på, at også fødevareministeren vil gå ind for et forbud mod brændemærkning?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jeg udtaler mig jo på vegne af regeringen, og den bekendtgørelse, som vi har sendt ud, er på vegne af den danske regering.
Så der kommer et forbud mod brændemærkning af heste, og det står hele regeringen bag.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Et meget kort spørgsmål: Jeg vil spørge ministeren, om ministeren kan give mig ret i, at vi fremsatte forslaget for 1 år siden.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Det må jeg indrømme at jeg ikke ved noget om.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Jeg vil blot nu efter de tidligere spørgere gøre opmærksom på, at vi fremsatte det samme beslutningsforslag for 1 år siden, hvor man stemte imod.
Derfor undrer det mig, at man undrer sig over, at vi tager et beslutningsforslag op igen nu, når vi hører, at der er et begyndende flertal for det.
Er det ikke meget logisk?
At man så i sidste uge har sendt en bekendtgørelse ud til høring, er vel sket, efter at vi har fremsat det her forslag for anden gang.
Kan ministeren give mig ret i det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Årsagen til, at regeringen tager initiativ til det her støttet, tror jeg, af Folketingets partier, er, at fødevareministeren også udarbejder en bekendtgørelse om, at der skal mærkes med chip, når det drejer sig om heste.
Så siger vi, at det vil være unødigt at påføre hestene den smerte, der er i forbindelse med at blive brændemærket.
Årsagen til, at vi tidligere afviste det, var jo, at det ikke bevisligt var sådan, at det var så stor en smerte, at Dyrevelfærdsrådet mente, at det var problematisk.
Nu gennemfører vi – og det bør alle jo sådan set være glade for – at det bliver forbudt at brændemærke heste i Danmark.
Flemming Møller (V), 2009-12-08:
Dansk Folkepartis beslutningsforslag, B 40, kræver et forbud mod brændemærkning af heste ved lov på grund af den ikke ubetydelige smerte, dyret udsættes for, en smertepåvirkning, som i andre sammenhænge formentlig ville være i strid med dyreværnsloven.
Når domstolene endnu ikke har kendt mærkningen i strid med dyreværnsloven, skyldes det, at brændemærkning indtil nu har været en officiel dansk mærkningsmetode.
På den måde er der indirekte givet en faktisk dispensation fra loven, da smerten ved udførelse af en officiel mærkningsmetode betragtes som en nødvendig ulempe.
På den baggrund hilser jeg også fødevareministerens udkast til bekendtgørelse, som ophæver brændemærkningens status som officiel mærkningsmetode, velkommen.
Ud over denne bekendtgørelse fra fødevareministeren, der gør det muligt for domstolene at bedømme brændemærkningens reelle forhold til dyreværnsloven, har justitsministeren sendt et udkast til bekendtgørelse, der direkte forbyder brændemærkning, i høring.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag minder på den baggrund mest om at løbe åbne døre ind.
Der er ganske enkelt ingen mening i her i salen at forlange et lovindgreb mod brændemærkning gennemført, når justitsministeren allerede har sendt en bekendtgørelse, der forbyder brændemærkning af heste, i høring.
Faktisk er beslutningsforslaget allerede imødekommet og dermed helt overflødigt.
Af samme grund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Da SF sidst i august måned bad om et samråd om det her spørgsmål med fødevareministeren, fik vi den melding, at fødevareministeren ville sikre, at alle heste blev chipmærkede, men at det ville være frivilligt, om man ville gå videre med at brændemærke.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører
: Hvad er det, der har gjort, at Venstre har ændret holdning?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Jamen de overvejelser, vi har gjort os, er, at man kunne forestille sig en bødestraf, og hvis kvinden vidner mod sine undertrykkere, kan de få en bøde, og hvis det er nødvendigt, skal kvinden naturligvis tilbydes beskyttelse.
Jeg synes i øvrigt, at det er en meget interessant argumentation, som Enhedslisten lægger for dagen.
Jeg kan forstå, at hver gang Dansk Folkeparti mener et eller andet, som på en eller anden måde involverer kvinder, som har en anden baggrund end dansk, er det for at straffe dem.
Mener Enhedslisten også, at når Dansk Folkeparti har sikret flere midler til Dannerhuset i København, som jo tager imod mange muslimske kvinder, som er blevet fortrængt fra hjemmet på grund af kulturelle uoverensstemmelser, eller hvad man nu skal sige, skyldes det også, at vi har et ønske om at straffe dem?
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Ministeren siger, at det at spilde Folketingets tid er et hårdt udtryk, men det er jo også i den grad forkert at bruge Folketingets tid på den måde, og vores tid er vel kostbar.
Er ministeren ikke enig i, at de ting, der behandles her i Folketinget, skal være gennemarbejdede og skal give mening?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Det er et hårdt udtryk, men jeg vil sige det sådan, at vi jo har taget fat på arbejdet.
Det er tilkendegivet, også i svar til Retsudvalget, at der vil komme en bekendtgørelse på området.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Det forslag, vi har behandlet i dag, og som der står hr. Martin Henriksens navn på – så jeg går ud fra, at ordføreren har læst det – handler om at straffe kvinder, der er undertrykt.
Forslaget går ud på, at kvinder bliver undertrykt, fordi de går med burka, og derfor skal de straffes.
Altså, jeg går ud fra, at ordføreren har læst sit eget forslag.
Men nu bliver der så sagt bøde.
Kunne ordføreren så ikke fortælle os, hvor stor sådan en bøde eventuelt skulle være?
Har man overhovedet gjort sig nogen tanker?
Er det 600 kr., er det 1.000 kr., er det 10.000 kr., er det 20.000 kr.?
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Vi har ikke lagt os fast på et bestemt beløb.
Altså, der er faktisk ikke omtalt en bødestraf eller noget i den stil i forslaget – så jeg kan jo sige det samme, altså at det kunne være nyttigt at læse det.
Hvis forslaget blev vedtaget, ville det være sådan, at regeringen skulle fremsætte et lovforslag, der sørger for, at der er et forbud i Danmark mod burka og niqab i det offentlige rum.
Der er jo ikke i beslutningsforslaget formuleret en bestemt straf.
Så er jeg blevet spurgt om, hvordan Dansk Folkeparti kunne forestille sig at en sådan straf skulle være.
Det har jeg sådan set svaret på en gang, og så noterer jeg mig også bare, at fru Johanne Schmidt-Nielsen jo blandede en masse ting ind i det, bl.a. om 150-timers-reglen, og sagde, at det var noget, Dansk Folkeparti gjorde, fordi vi ønskede at straffe indvandrerkvinder, og at alt, hvad Dansk Folkeparti gjorde, var, fordi vi ønskede at straffe indvandrerkvinder.
Så nævner jeg bare i al stilfærdighed, at det ud fra Enhedslistens logik – ud fra en socialistisk indfaldsvinkel til tingenes tilstand – vel også må være sådan, at når vi har bevilget ekstra midler til Dannerhuset, som jo bl.a. tager sig af voldsramte indvandrerkvinder, er det ud fra et ønske om at straffe dem.
Den argumentation kan man jo have, og den kan man så have for sig selv.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Man må sige, at Erasmus Montanus ikke har hærget den danske uddannelsessektor forgæves, når man hører den tale, hr. Martin Henriksen lige holdt.
Sagens kerne, blev der sagt på et tidspunkt, var et eller andet med nogle danske værdier eller et eller andet i den stil.
Det er jo meget interessant, for nu har vi hørt sådan en hel perlerække af DF-folketingsmedlemmer, der har fremstillet det, som om sagens kerne var noget med kvindeundertrykkelse, og det er det jo i virkeligheden ikke.
Hvorfor siger man det ikke bare, som det er, nemlig at man gerne vil være lidt efter det muslimske mindretal i Danmark, og at man derfor syntes, det var dejligt, at hr. Naser Khader var – undskyld udtrykket – så tosset at komme med det her forslag i august?
Man greb så lejligheden til lige at kunne lave lidt bashing i den offentlige debat til herboende muslimer.
Det er jo det, det handler om.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Jamen det er forkert, for det er ikke det, det handler om.
Det er ikke det, det handler om.
Altså, der er jo masser af redskaber i islam – også uden for islam, det her kan sådan set være et af symbolerne eller et af tegnene på det – som rent faktisk har den virkning, og som er med til at holde dem nede, som vi egentlig gerne vil integrere i samfundet; som gerne vil det danske samfund, gerne vil den vestlige stil og den danske levestil.
Og så synes jeg bare, at det er en god dansk værdi at kæmpe imod undertrykkelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg tror også, at hr. Martin Henriksen kom til at lave en fortalelse i sin første tale, hvor han sagde noget med i tolerancens navn – det må i hvert fald have været en fejl.
Pointen er jo, at de vil leve efter den danske stil og bla, bla, bla, siges der.
Altså, pointen er, at vi er et samfund, som bygger på nogle helt fundamentale frihedsrettigheder, nemlig retten til, at jeg bestemmer, hvordan jeg vil leve mit liv, og at det hverken bestemmes af hr. Martin Henriksen eller hr. Per Dalgaard, som i øvrigt nåede at snakke om muslimer rigtig mange gange i løbet af de spørgsmål, der skulle stilles – også noget, der ikke lige handlede om burkaer, tror jeg nok at vi kan garantere.
Men det kan vi jo gennemgå i rundkreds bagefter, hvis det skulle have interesse.
Pointen er, at det her intet rykker i forhold til de undertrykte kvinder.
Nogle af dem vil blive gemt væk, hvis de endelig er undertrykt.
Andre vælger det selv, de vil ikke kunne gøre det.
Det her er et forslag, som går imod frihed.
Hvis man mener, at frihed er en grundlæggende dansk værdi, burde man også stemme imod det her forslag eller have droppet det helt.
Men det handler jo om noget helt andet.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Men nu er det jo sådan, at selv om vi har religionsfrihed, og selv om vi har personlig frihed, og selv om vi kan tillade os rigtig mange ting i vores samfund – og gudskelov for det – er der også grænser.
Der vil ganske givet være nogle, der gør det helt frivilligt, fordi de mener, det er noget, som Gud pålægger dem eller siger til dem er i orden, f.eks. at indgå i et ægteskab, hvor der er flerkoneri.
Det tror jeg godt at man kan finde.
Men derfor har vi stadig væk et regelsæt i Danmark, der siger, at det ikke er i orden, og det regelsæt synes vi i Dansk Folkeparti er en god idé, og sådan kan man sikkert også finde andre eksempler.
Så det er ikke jo sådan, at man bare siger: Ja, det er en god dansk værdi at værne om den personlige frihed, og ja, det er en god dansk værdi at værne om religionsfriheden, frihedsrettighederne osv.
For det er altså også en god dansk værdi at sige: Der er også en balancegang i tingene.
Julie Skovsby (S), 2009-12-08:
Er ministeren enig i, at det sådan set er spild af Folketingets tid at behandle det her forslag i Folketinget?
Frank Aaen (EL), 2009-12-08:
Næh, men en enkelt person, der sviner med vandet – f.eks. den, der har en swimmingpool oppe nordpå – skal selvfølgelig betale for ekstra vand, det er jeg med på.
Men grønne afgifter har vi jo i hvert fald ofte diskuteret skal virke sådan, at de straffer dem, der sviner med ressourcerne.
Det gælder vel også på vandområdet?
Men det er da ikke at svine med ressourcerne, at en børnefamilie sørger for, at børnene kommer i bad, vel?
Hvorfor skal børnefamilierne så betale mere i grøn afgift for vand?
Det er det, jeg ikke kan forstå.
Det er jo et brud på hele princippet om grønne afgifter, hvor det er fråseriet, der skal straffes, og ikke det forbrug, som hører til at være et almindeligt menneske.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Det er det, det handler om.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-08:
Jeg undrede mig også lidt over nogle af de ting, som nogle spørgere, også ordførere, har været inde på, nemlig hvad man gør, hvis det viser sig, at det her ikke er rentabelt.
Det må Dansk Folkeparti jo have gjort sig nogle overvejelser om.
Hvad havde man tænkt sig, hvis det viser sig, at den udgift, det er at opsætte vandmålere – f.eks. i ældre ejendomme, hvor der skal rigtig mange vandmålere til, og hvor der kan være betydelige følgeudgifter ved det – ikke modsvares af en tilsvarende mindre regning?
Skulle det så bare være en huslejestigning for de grupper i Danmark, som i forvejen har de laveste indkomster?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Nu ved jeg ikke, hvad hr. Frank Aaen mener med »naturligt forbrug«.
Altså, folk betaler jo det, det koster, ikke også, og man får et tilskud til afgifter og deslige.
Enhver er jo nødt til at betale på den måde efter tallene på vandmålere og sådan noget, og der må man sige, at det gængse ligger på 46 m³ pr. person.
Hvis man så bruger mere, betaler man mere, og bruger man mindre, ja, så sparer man, ikke også?
Altså, sådan er det jo, og det er ikke meningen, at naboen skal betale for det, hvis jeg går i bad morgen, middag og aften.
Det vil jo være urimeligt.
Jamen det kan man jo regne ud.
Hvis man har en ejendom, kan man jo sådan nogenlunde regne ud, hvad udgifterne for at opsætte det her er, og hvad vandforbruget i ejendommen på nuværende tidspunkt er.
Så sjusser man og siger, at der er en besparelse på 20 pct., og hvad er det så?
Så er det da rigtigt, at der da er nogle, der vil komme til at betale mere end f.eks. pensionisten, der kun bruger 46 m3.
Hvis der bor 12 andre i ejendommen i tre lejligheder, vil pensionisten da selvfølgelig betale mindre for det forbrug, som egentlig er de andres, og som hun eller han ellers hidtil har betalt til.
Sådan er det, og det kan man ikke ret godt regne ud; det giver sig selv.
Men de vil jo få en besparelse.