runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg vil ikke gøre mig til dommer over de private valg og de beslutninger, som andre borgere træffer – og det gælder i øvrigt også andre ministre.
Jeg er ikke bekendt med, at nogen i regeringen har overtrådt lovgivningen ved at hyre udenlandsk arbejdskraft, men jeg vil gerne benytte lejligheden til at slå fast, at regeringen støtter den fri bevægelighed i Europa, men at arbejdet i Danmark selvfølgelig skal ske efter danske spilleregler.
Det skylder vi lønmodtagerne, både de danske og de udenlandske, og det skylder vi selvfølgelig også de danske virksomheder, som skal kunne konkurrere på fair vilkår.
Fri bevægelighed på fair vilkår betyder bl.a., at udenlandske virksomheder og arbejdstagere, der kan bidrage til det danske samfund, skal være velkommen, ligesom at danske virksomheder og arbejdstagere kan nyde godt af at kunne arbejde i andre lande.
Siden EU-udvidelsen i 2004 har der været stor fokus på de muligheder og udfordringer, som den fri bevægelighed over grænserne giver, både i tider med højkonjunktur og i tider med lavkonjunktur.
Regeringens fokus har hele tiden været at værne om det danske arbejdsmarked, hvor arbejdstager har et sundt og godt arbejdsmiljø og en god løn, og hvor arbejdsmarkedets parter har et væsentligt ansvar for også at sikre dette.
Derfor skal udenlandske virksomheder overholde de spilleregler, der er på det danske arbejdsmarked, og det samme gælder selvfølgelig de danske arbejdsgivere og hvervgivere, som hyrer udenlandske firmaer til at udføre arbejdsopgaver i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2011-03-23:
Hvilket signal mener ministeren, det sender til befolkningen, når et medlem af regeringen vælger at benytte ikkeregistreret udenlandsk arbejdskraft til ombygning af sin private bolig, oven i købet i en situation, hvor der er stor arbejdsløshed blandt danske bygningshåndværkere?
Hvilket signal mener ministeren, det sender til befolkningen, når et medlem af regeringen vælger at benytte ikkeregistreret udenlandsk arbejdskraft til ombygning af sin private bolig, oven i købet i en situation, hvor der er stor arbejdsløshed blandt danske bygningshåndværkere?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Der kan jeg så berolige spørgeren med, at jeg ikke har givet indtryk af noget som helst andet, end at jeg meget gerne vil lytte til de her sager, og at jeg vil tage en snak med Kommunernes Landsforening.
Det har jeg gjort, og jeg har i øvrigt aftalt med Kommunernes Landsforening, at vi også følger op på den snak, for der er kommuner, der gør det rigtig godt, og så er der kommuner, der gør det mildt sagt elendigt.
Det må da også undre spørgeren en lillebitte smule.
Hvorfor er der den her forskel?
Og hvorfor er det så, at spørgeren står og forsvarer et kommunalt system?
Kunne det være, fordi man havde en socialistisk formand, en SF-formand lige præcis i Kolding Kommune, at spørgeren havde sådan en umådelig trang til at forsvare kommunen i den her sag i stedet for at kigge lidt overordnet på tingene, hvilket et folketingsmedlem måske i virkeligheden burde gøre i stedet for?
Jeg vil bare sige, at der er kommuner, der gør det rigtig godt, og der er kommuner, der ikke gør det ret godt.
Vi ved, at rundbordssamtaler er noget af det bedste i mange sygedagpengesager.
Man kan – som spørgeren også ligesom gav indtryk af – godt opfylde loven, men det kan også godt være, at man opfylder loven uden egentlig at have gjort tilstrækkeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Det kan godt være, at ministeren finder den her samtale uhyre interessant, men jeg begynder at finde den mere og mere uinteressant, for ministeren svarer nemlig ikke på de ting, som jeg spørger om.
Og ministeren har endnu ikke anerkendt, at den rundbordssamtale ikke ville have flyttet noget ved det her, den ville ikke have sikret, at den pågældende borger havde fået forlænget sine sygedagpenge, for der er ingen forlængelsesmuligheder.
giver borgeren et håb, som reelt ikke eksisterer.
For hvad er det for et håb, ministeren vil give den her borger?
Men ministeren tager ud og efterlader borgeren, som siger: Jeg er nødt til at kæmpe, så længe jeg kan, nu tror jeg der sker noget.
Men hvad er det, ministeren kan stille den pågældende borger i udsigt?
Og jeg er godt klar over, at ministeren ikke kan afgøre en sag, men ministeren må have givet indtryk af, at der var noget, der kunne gøres.
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg vil igen godt sige, at jeg synes, det er uhyre interessant at høre et folketingsmedlem på den her måde stå og forsvare en kommune og et system.
Jeg må sige, at jeg faktisk tror, det er lidt af en nyskabelse.
Igen vil jeg blot sige til spørgeren, at man godt kan opfylde loven uden egentlig at have gjort nok.
Og så kan spørgeren jo selv prøve at fundere lidt over, hvad det er, der ligger i det.
Der er netop ikke afholdt f.eks. en rundbordssamtale.
Så vil jeg i øvrigt lige for god ordens skyld nævne over for spørgeren, at både i den tv-udsendelse, som blev sendt, bl.a. om Sandra Petersens sag og også en anden sygedagpengesag, og i forbindelse med mødet med dem og efterfølgende også mit møde med pressen understregede jeg, at jeg ikke må gribe ind i konkrete sager.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Jamen et angreb er jo altid det bedste forsvar, når man har en rigtig dårlig sag og en rigtig dårlig lovgivning.
Og sagen er jo den, at ministeren er taget hele den lange vej fra København til Kolding og har mødtes med de her personer og har givet dem indtryk af, at noget kunne være anderledes i deres sag.
Den ene person siger: Jeg er nødt til at kæmpe, så længe jeg kan, og nu tror jeg der sker noget.
Spørgsmålet er: Hvad kan den borger forvente at der nu sker?
Kan den borger forvente, at der er noget, der fører til, at den borger kan få sygedagpenge og dermed få sikret sin økonomi?
Nej, det er der nemlig ikke.
De syv forlængelsesmuligheder kan ikke bruges, og der ligger også en afgørelse fra Beskæftigelsesankenævnet.
Så jeg skal bare lige høre ministeren: Mener ministeren ikke, at den påkrævede kontakt fra kommunen har været opfyldt i det her tilfælde, for mig bekendt står der ikke noget i lovgivningen om, at kommunen skal bruge bestemte metoder til udredning?
Og der har været en kontakt fra kommunen til borgeren, for ellers kan man ikke være delvis sygemeldt på sit arbejde.
Der har godt nok ikke været rundbordssamtaler, men mener ministeren, at man kan klandre kommunen for noget i den her sag?
Er der bestemte regler, som pålægger kommunerne at bruge bestemte metoder til udredning?
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Jeg må sige, at jeg synes, det er utrolig interessant i dag at høre spørgeren stå og forsvare kommunens ageren i den her sag.
Det synes jeg er fair nok at spørgeren gør, men jeg synes måske bare, det ville klæde spørgeren en lillebitte smule at prøve at sætte sig ud over at forsvare en lokal formand for et beskæftigelsesudvalg og i stedet for prøve at kigge på det saglige i den her sag.
Det er rent faktisk sådan, at man kan opfylde loven uden at have – kan man sige – gjort nok, som jeg også har sagt til JydskeVestkysten.
Jeg er faktisk ikke helt klar over, om spørgeren kender til de syv forlængelsesregler, der er i de danske sygedagpengeregler, men jeg vil meget gerne oversende et notat om de syv forlængelsesmuligheder, der er.
Men det kan jeg jo så spørge spørgeren om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Ministeren vil ikke svare mig på det, men jeg går ud fra, at ministeren anerkender, at rundbordssamtaler ikke ville have betydet noget i den pågældende sag; det ville ikke have betydet, at Sandra Petersen kunne have beholdt sine sygedagpenge.
Det slår Beskæftigelsesankenævnet fast, og det tror jeg også at ministeren er enig med ankenævnet i.
Så nævner ministeren Sverige, og jeg har også gransket lovgivningen i Sverige.
Der er stor forskel på den danske lovgivning og den svenske, for i Sverige er der faktisk en mulighed for at forlænge ved alvorlig sygdom, som der ikke er i Danmark.
Der er forskelle mellem Sverige og Danmark – jeg har været nede at kigge i paragrafferne.
Så vil jeg godt tage fat i, at ministeren er citeret i JydskeVestkysten efter at have været ude at besøge Sandra Petersen.
Ministeren siger: Men jeg vil sige, at man som kommune godt kan opfylde loven her uden at have gjort nok, ét er paragraffer, noget andet er, at man skal huske, at man har med syge mennesker at gøre, og tænke sig rigtig godt om i tide og få taget fat i f.eks. rundbordssamtaler med relevante parter, for det ved vi virker.
Mener ministeren med det citat, at der findes sådan en slags særlig hjerteparagraf, som betyder, at kommunerne rent faktisk kunne have ageret anderledes og sikret, at der fortsat kunne udbetales sygedagpenge?
Er det det, ministeren mener, når hun siger sådan?
Karsten Hønge (SF), 2011-03-23:
Jeg synes ellers ikke, at det er så vanskeligt endda.
Selvfølgelig står vi hundrede procent inde for RUT.
Det var godt, at vi fik det redskab.
Spørgsmålet går på: Hvad mener beskæftigelsesministeren om, at de i forholdsvis velinformerede familier – må jeg gå ud fra at de er – alligevel øjensynlig ikke er opmærksom på, at man i Danmark, når man arbejder her, skal have en overenskomst, hvis man altså vel at mærke skal leve op til det, beskæftigelsesministeren selv siger, nemlig at man skal spille efter danske regler?
Og hvad mener beskæftigelsesministeren om, at man ikke lader sig registrere i RUT, selv om der er de små, snedige tv-spot?
Kunne man gøre en ekstra indsats her?
Medmindre det simpelt hen bare skyldes ren lumpenhed hos miljøministeren, at hun simpelt hen bevidst forsøger at snyde med det og dermed, først når man er afsløret, prøver at rette op på det.
Der prøver jeg nu i spørgsmål nr. 2 at se bort fra det og regne med, at miljøministeren faktisk ville leve op til det, men måske ikke har været opmærksom på det som det ene.
Det andet er, om det er for svært for de udenlandske firmaer at finde rundt i RUT, siden der er nogle firmaer som det her, der ikke gør det.
Nu prøver jeg at være positiv over for at finde nogle undskyldende omstændigheder.
Inger Støjberg (V), 2011-03-23:
Ud fra de ting, som jeg har kunnet læse mig frem til i pressen, og hvis det står til troende, er det jo sådan, at arbejdet på miljøministerens hus er påbegyndt i oktober måned eller i hvert fald inden årsskiftet, og det vil sige, at miljøministeren jo ikke har pligt til overhovedet at registrere noget som helst.
Det gik jeg egentlig ud fra at spørgeren vidste, i og med at spørgeren selv har været med til at indgå aftalen.
Liselott Blixt (DF), 2011-03-23:
Det kan man jo så sige at de lærde også kan være uenige om, for jeg har her et citat fra en læge, der siger, at kroniske smerter er en sygdom og ikke et symptom, og adfærd, som jævnligt opfattes som abnorm, er en forventet respons på en smertefuld stimulus betinget af central sensibilisering.
Problemet med det her er, at smerter er mange ting.
Det kan være en fibromyalgi, det kan være hold i ryggen, det kan være gigt, det kan være mange ting.
Men vi ved også, at nogle af de smertepatienter, hvor man har svært ved at stille en diagnose, får betegnelsen kroniske smertepatienter.
Der er også en diagnosekode, som hedder DR522, som bruges.
Alligevel bliver det ikke opfattet som en diagnose, og det er et problem for de her mennesker, for når vi ser på folk, der går ud af arbejdsmarkedet, og som er på sygedagpenge, så bliver de, fordi de ikke har en diagnose, behandlet anderledes.
De bliver ikke på samme måde sat i behandling, som hvis de havde en diagnose.
Og det er et problem, for hovedparten af de danske smertepatienter venter altså mere end 2 år på at komme på en smerteklinik.
Derfor tænkte jeg på, om ministeren ikke vil overveje, at man får set på det her med diagnosen til kroniske smertepatienter.
Bertel Haarder (V), 2011-03-23:
I Danmark følger vi WHO's internationale sygdomsklassifikation, ICD-10.
Heri karakteriseres kroniske smerter som et symptom, der har en eller flere bagvedliggende årsager.
Kroniske smerter kan forårsages af flere forskellige lidelser, f.eks. gigtsmerter, smerter efter neuroskader, fibromyalgi, kronisk hovedpine m.m. Kroniske smerter må derfor betragtes som et symptom og ikke som en diagnose.
Årsagen eller årsagerne til de kroniske smerter bør så vidt muligt afdækkes for at sikre patienten den rette vejledning, behandling og rehabilitering og i sidste ende eventuel tilkendelse af hjælpemidler og pension.
Sygdommensklassifikationen, ICD-10, er opdelt i større grupper, f.eks. infektionssygdomme, kræft, sygdomme i bestemte organer, medfødte sygdomme og ulykker.
Hver gruppe er atter inddelt i et antal diagnoser, der beskriver sygdommene, altså beskriver sygdomme og ikke syge mennesker.
Diagnose af en sygdom giver et fingerpeg om, hvilken behandling der bør iværksættes.
Denne sammenhæng gør sig ikke gældende for kroniske smerter, hvor årsagerne som sagt kan være mange og behandling kan være alt lige fra operation til psykologhjælp.
Det er ikke en sygdom, men symptomer på sygdom.
Liselott Blixt (DF), 2011-03-23:
Hvad er ministerens mening om, at kroniske smerter ikke bliver anerkendt som en selvstændig diagnose?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-23:
Jeg er optaget af, at folkeskolens niveau løftes og at vi også sikrer, at de elever, der går i folkeskolen, der i dag har nogle udfordringer, bliver bedre stillet.
Det er lige præcis også derfor, vi har præsenteret et meget ambitiøst udspil, som handler om ikke kun at modernisere folkeskolen, men også om at give både forældre og elever nogle langt bedre vilkår.
Det tager afsæt i en meget klar prioritering, som bl.a. lægger op til at styrke indsatsen i forhold til indskolingen, der, som jeg mener og har sagt et par gange, er et meget, meget vigtigt skridt at tage for at styrke fagligheden, plus at vi jo så lægger op til, at de andre initiativer, som er en del den samlede pakke, skal bære det videre til en sammenhængende folkeskole.
Christine Antorini (S), 2011-03-23:
Strandgårdskolen ligger i Ishøj og er i øvrigt blevet præmieret af den tidligere undervisningsminister, indenrigs- og sundhedsminister Bertel Haarder, som sidder ved siden af den nye undervisningsminister, for det fremragende arbejde, som Strandgårdskolen laver med integration af børn med anden etnisk baggrund end dansk, bl.a. fordi de arbejder med dansk som andetsprog på tværs af alle fag, også i matematik osv.
Det er en helhedsskole, og det giver dem nogle muligheder for, at de kan lave nogle undervisningsforløb, der fanger den her gruppe elever langt bedre.
Derfor vil jeg godt bede undervisningsministeren om at forholde sig til det, som er regeringens egen dagsorden, nemlig frihed til at gennemføre undervisningsforløb, der virker.
Her er der dokumenterede undervisningsforløb, der virker, fagligheden er løftet markant, og for læsning er niveauet hos eleverne på Strandgårdskolen gået fra at ligge langt under middel til at ligge over landsgennemsnittet, fordi de kan arbejde systematisk med læring hele dagen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-23:
Det er ret interessant at høre, at Socialdemokratiet nu over en bred kam er tilhænger af frihed, for det er jo generelt noget, som Socialdemokratiet, når vi diskuterer spørgsmålet om at slippe kommunerne fri, er inderligt imod.
Så det skylder man jo at sige, at det ikke er ret tit, at man så må høre fra Socialdemokratiet, at de faktisk har tillid til kommunerne og det kommunale selvstyre.
Når jeg har den tilgang til det, som jeg har givet udtryk for her i dag, så er det, fordi jeg ikke mener, at alle folkeskolens problemer løses ved at give kommunerne muligheden for at oprette helhedsskoler.
Jeg mener derimod, der er brug for nogle andre håndfaste tiltag, som bygger på en stærkere faglighed, som også er finansieret, som er finansieret krone til krone, og som derudover lægger op til, at eleverne bliver bedre og ressourcemæssigt kan klare sig op gennem hele folkeskoleforløbet.
Det er jo derfor, vi har lagt op til, at der gives et læseløft, og det er også derfor, vi lægger op til en forstærket indsats i forhold til indskolingen.
Og det synes jeg er en bedre vej at gå end at give frihed til noget, som jeg i hvert fald ikke tror bringer os derhen, hvor regeringens folkeskoleudspil bringer os.
Hvad er det, der er problemet?
Man kan jo sige, at hvis vi havde ment, at vi skulle fremme udbredelsen af helhedsskoler i hele landet, havde vi jo også taget det med i det udspil, som vi er kommet med.
Vi har bl.a. lavet en meget markant satsning i forhold til indskolingen, som jeg har nævnt.
Det er også sammenhængende med et læseløft for at styrke fagligheden.
Når det så er sagt, er der jo allerede i dag rig lejlighed til, at man, som man jo også gør på en lang række skoler og også SFO’er, sammentænker noget af det her, så jeg mener bare ikke i modsætning til det, som spørgeren, nemlig fru Christine Antorini, lægger op til, at det her er en mirakelkur, der løser alle problemer.
Det mener jeg ikke er tilfældet.
Jeg mener, at det, der skal bruges og også fokuseres på, er de 19 konkrete tiltag, som vi har præsenteret, hvoraf en vifte af dem fokuserer på en øget faglighed.
Det er vel at mærke så også noget, der er fuldt finansieret, det skylder man jo også at sige.
Christine Antorini (S), 2011-03-23:
Jeg vil godt udfordre undervisningsministeren lidt, for det her er jo en debat, som heldigvis for en gangs skyld ikke handler om tal og ting og sager.
Det handler om et skolesyn.
Det, der ligger i helhedsskolen, er, at der jo er sket sådan en lidt besynderlig udvikling, som jeg ikke tror er politisk besluttet.
Skoledagen er blevet kortere og kortere, fordi der er blevet skåret på timetallet, og dermed er den også blevet mere og mere boglig, så børnene har en kort boglig skoledag, og derefter går de så i fritidshjemmet eller i SFO’en og har en lang fritidshjemsdag.
Det giver pludselig nogle helt nye muligheder for, at man kan lave leg, læring og undervisning på kryds og tværs igennem dagen.
Det betyder, at man kan have nogle praktiske fag, som er gledet helt ud af folkeskolen – især jo for ældre elever forsvinder de fag fuldstændigt.
Dem kan man få ind som en løbende del af dagen, for det, som fritidshjemmene har, er, at de f.eks. har værkstedsfaciliteter.
De har også nogle pædagoger, som arbejder med de praktiske fag på en anderledes måde.
Det betyder, at man kan lave idræt, motion, bevægelse som en løbende ting i løbet af dagen, ikke opdelt kun i idrætstimer, fordi man også har de muligheder, som der ligger i SFO’en.
Det betyder, at man kan lægge lektiecafé ind som en del af dagen.
Summa summarum betyder det, at man løfter fagligheden.
Derfor vil jeg gerne spørge undervisningsministeren: Hvad er det egentlig, der er grunden til, at regeringen er så skeptisk over for en skoleform, der dokumenteret løfter fagligheden gennem en mere spændende dag, fordi man får flere timer, hvor lærere og pædagoger samarbejder om undervisningen?
Hvad er det, der er problemet ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-23:
Tak for det og tak for velkomsten her som undervisningsminister.
Det sætter jeg pris på.
Som det jo er spørgeren bekendt, har regeringen for nylig lanceret et nyt folkeskoleudspil, der hedder »Faglighed og frihed«, som jo tager afsæt i at have 19 konkrete og fuldt finansierede initiativer, som skal være med til at løfte fagligheden og også gøre folkeskolen bedre.
Det er jo for at sikre en løsning af de udfordringer, som folkeskolen har i dag, og som vi jo er fælles med Socialdemokratiet om, for vi er jo en del af det samme forlig.
Der kommer vi nu med nogle konkrete bud på, hvordan vi så kan gøre fagligheden bedre.
Christine Antorini (S), 2011-03-23:
Tak for ordet.
Allerførst vil jeg benytte anledningen til at sige tillykke til den nye undervisningsminister på en rigtig vigtig post.
Vi har så vores debut her i den offentlige debat med hinanden.
Det spørgsmål, som jeg har stillet til undervisningsministeren, lyder således: Hvorfor vil ministeren ikke give kommunerne frihed til at etablere helhedsskoler, sådan som både uddannelsesforskere, Socialdemokraterne, DI og Dansk Erhverv peger på, for at løfte fagligheden i folkeskoler, som har lave afgangsprøvekarakterer, bl.a. fordi eleverne kommer fra hjem med et lavt uddannelsesniveau?
Hvorfor vil ministeren ikke give kommunerne frihed til at etablere helhedsskoler, sådan som både uddannelsesforskere, Socialdemokraterne, DI og Dansk Erhverv peger på, for at løfte fagligheden i folkeskoler, som har lave afgangsprøvekarakterer, bl.a. fordi eleverne kommer fra hjem med et lavt uddannelsesniveau?
Nu har jeg lagt mærke til, at en af de gennemgående markeringer, som ligger i regeringens folkeskoleudspil og også er det, som jeg har hørt undervisningsministeren sige, er, at man lægger vægt på frihed.
Der skal være flere valgmuligheder ude i skolerne, og det er vi også optaget af, og det er en af grundene til, at vi gerne vil give frihed til, at kommunerne kan lave helhedsskoler, hvis de vil det.
I dag skal man jo søge om dispensation for at få lov til at gøre det, og i øjeblikket er det kun 10 skoler, der er det.
Vi vil godt give dem den frihed, og derfor er jeg selvfølgelig lidt nysgerrig og vil gerne spørge om, hvorfor undervisningsministeren ikke lige præcis her vil give kommunerne friheden til selv at vælge.
Socialdemokraterne vil jo ikke tvinge dem til det, vi vil heller ikke sige, at alle skoler skal laves om til helhedsskoler, men der, hvor man vil slå skoletid og fritidshjemstid sammen til den her helhedsskoledag, skal de have lov til det.
Så mit første spørgsmål, som jeg vil bede ministeren forholde sig til, er: Hvorfor dog ikke give den frihed til kommunerne, så de kan etablere skolerne?
Og det andet er om det, man ser, hvis man kigger på de skoler, som der er oprettet, og det er jo et argument, der har lydt, ikke fra Venstre – det medgiver jeg – men fra De Konservative, et regeringsparti, og de har sagt, at det, de er bekymret for, er, at det fjerner muligheden for, at man selv kan vælge, hvad man vil i sin fritid.
Nu kan jeg se, at min tid er udløbet, så det vender jeg lige tilbage til.
Så vi nøjes med spørgsmålet om frihed til kommunerne til at etablere helhedsskole.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-03-23:
Ministeren bedes uddybe, hvad hun mener med, at Kolding Kommune skulle have taget kontakt til Sandra Petersens arbejdsplads og afholdt rundbordssamtaler, og om hun er enig i, at de skridt, kommunen har taget, ikke ville føre til andet udfald.
Vil ministeren uddybe, hvad hun mener med, at Kolding Kommune skulle have taget kontakt til Sandra Petersens arbejdsplads og afholdt rundbordssamtaler, og om hun er enig i, at de skridt, kommunen har taget, ikke ville føre til andet udfald?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af Sandra Petersens sygedagpengesag, der blev omtalt i DR Kontant.
Yildiz Akdogan (S), 2011-03-23:
Det var et meget interessant svar fra ministeren, ikke mindst, at ministeren kan se den helt store udvikling i, at der er nogle tal, der siger 6 pct., og så er der sket en ændring til 7,3 pct.
– ikke ligefrem en revolutionerende udvikling, må man sige, men hvis ministeren synes, at det er udvikling nok, er der selvfølgelig ikke noget at sige til det.
Når jeg beder ministeren om nogle konkrete svar, og ministeren svarer udenom og omvendt kritiserer mig for, at jeg ikke accepterer svarene, så kan jeg egentlig ikke forstå det.
Jeg vil bare konkret høre ministerens holdning til, at der er sager, hvor fædre bliver fyret, og fagforeningerne er ude at sige, at det her er et alvorligt problem.
Vi registrerer det løbende.
Det er forskellige fagforeninger, der siger det.
DJØF siger det, Dansk Magisterforening siger det, HK siger det.
Der er en øget bekymring, og der er også en bekymring omkring det manglende politiske initiativ.
Når Dansk Magisterforening siger, at 70 pct. af fædrene ønsker en øremærkning af barslen, og næsten 60 pct. af HK’s mænd ønsker en øremærkning af barslen, må der vel være en årsag til, at de ønsker det, tænker jeg.
Når det er sagt, vil jeg spørge ministeren: Synes ministeren ikke, det er et problem, at vi har den her udvikling, ikke mindst når man ser på det i forhold til de andre nordiske lande, at vi altså sakker sindssygt meget bagud i forhold til fædrenes ret til at tage barsel?
Synes ministeren ikke, at det er bekymrende med et tal, der ligger et eller andet sted mellem 6 pct. og 7,3 pct.?