runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Åbenbart lyder det jo sikkert meget tillokkende for mange at lave sådan en ordning, hvor man kun bliver beskattet af fortjenesten, men hr. Frank Aaen glemmer meget belejligt at nævne nogle af de ulemper, der også ville være ved sådan et system.
Bl.a. kan man så måske komme ud for, at folk giver penge under bordet i stedet for.
Så er fortjenesten jo noget mindre, og på den måde kan man snyde i skat.
Eller hvad med mobiliteten?
Folk har jo en mindre interesse i at flytte i forbindelse med arbejde, fordi de så bliver nødt til at sælge deres hus og måske har en potentiel kæmpe skatteregning liggende, og så bliver de måske boende.
Altså, det er jo også en ulempe, man er nødt til at have med i de her overvejelser.
Så er der det, jeg nok synes er sværest at få med i det: Hvordan havde hr. Frank Aaen tænkt sig, at man skulle gøre i forhold til en overgangsordning, altså hvis man skulle gøre det i dag?
For hvis man havde startet helt fra bunden af og ikke havde nogen beskatning af ejendomme, var det jo forholdsvis simpelt at gå i gang med, men nu har vi jo et ejendomsvurderingssystem, og man har løbende betalt skat – skal det så modregnes?
Eller hvad nu, hvis man løbende har lavet forbedringer på huset?
Det bliver umiddelbart lidt svært at indføre sådan et system nu, vil jeg i hvert fald vurdere.
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Det der med, at der kan blive givet penge under bordet, er selvfølgelig en fare, men der er jo den fordel ved det system, jeg foreslår, at hvis man officielt betaler en relativt lav sum og så betaler lidt penge under bordet, bliver man, når man så sælger huset næste gang, jo beskattet af en meget større værdistigning, for man kan jo ikke få modregnet pengene under bordet.
Hvad angår spørgsmålet om mobilitet, så har vi det forslag, at hvis det er sådan, at man har en fortjeneste, som man bruger til at købe nyt hus, kan man tage skatten med og indefryse den i det nye hus.
For det er korrekt, at det ellers ville være meget svært for folk at flytte et nyt sted hen.
Så jeg tror godt, vi kan løse problemerne nogenlunde.
Men det er klart, at man ikke bare kan fjerne den nuværende beskatning – den kan man fastfryse – for hvis man bare fjerner den nuværende beskatning, giver man jo bare en kæmpemæssig skattelettelse til dem, der er så heldige, at de allerede i dag har et hus.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Tak for det.
Forslaget er sådan set et meget klart eksempel på, at vi vil følge forskellige veje i rød og blå blok.
Forslaget betyder nemlig, at flygtninge med lovforslagets vedtagelse fra dag et, efter at de har opnået opholdstilladelse, vil få fuld adgang til førtids- og folkepension, uden at de i øvrigt skal leve op til de regler, der gælder for danskere og også for indvandrere, om at opfylde meget præcise og faktisk også skrappe krav til bopæl i Danmark.
Med forslaget fjerner regeringen med sit flertal den ligestilling, der blev indført mellem flygtninge, danskere og indvandrere af VK-regeringen tilbage i 2010, som betyder, at gældende ret er, at man i dag skal leve op til de samme krav om at have boet i Danmark i minimum 3 år, fra man fylder 15 år til pensionstilkendelsesalderen; og yderligere fjerner regeringen for flygtningenes vedkommende det krav, der gælder, for at opnå fuld pension.
I dag er det sådan, at pensionen udregnes efter, hvor længe man har været bosat i landet.
Danske skatteborgere kan se frem til, at en for 2015 beskeden udgift på 13 mio. kr. i løbet af den kommende snes år vil stige til 400 mio. kr. pr. år.
Udover at pålægge danskere en stor merudgift, tager regeringen med dette forslag endnu et skridt mod at gøre det mere attraktivt at tilvælge Danmark som asylland.
Er man godt oppe i årene, er det da oplagt at tage til et land, hvor man uden videre får fuld adgang til den pension, som en dansker får som en beskeden tak for de mange skattekroner, han eller hun har indbetalt gennem et langt arbejdsliv i Danmark.
Billedet forværres efter Venstres opfattelse af, at flygtninge med forslaget også stilles bedre end indvandrere, der kommer til Danmark for at yde en indsats, rent faktisk udfører et stykke arbejde, og som betaler skat under deres ophold i Danmark.
Venstre støtter ikke forslaget, som på sigt dels er meget dyrt, dels fjerner den sidestilling af danskere, indvandrere og flygtninge, som den tidligere VK-regering gennemførte med et lovforslag i 2010.
Mette Reissmann (S), 2014-12-02:
I dag behandles lovforslag L 79, der er en ændring af lov om social pension til udlændinge med opholdstilladelse.
Lovforslaget er en del af fællesskabets finanslovsaftale for 2015 mellem regeringen, SF og Enhedslisten.
Grundlæggende finder Socialdemokraterne det rimeligt, at ældre mennesker efter et langt og ofte hårdt arbejdsliv kan få en værdig alderdom.
Det er eksempelvis fundamentet for den danske folkepension.
For de mennesker, der kommer til Danmark i en sen alder, kan der gælde særlige forhold; især flygtninge fra krig og ufred har ikke altid haft mulighed for at få deres optjente pension med til landet.
Nogle har haft et langt arbejdsliv i det land, de kommer fra, andre har måske ikke, men uanset hvad har de behov for en indtægt og et forsørgelsesgrundlag, når de befinder sig i Danmark.
Med de nugældende regler bliver flygtninge nærmest pr. definition stillet dårligere end alle andre i forhold til deres økonomiske situation som folkepensionister, og det ønsker vi at lave om på.
Som Socialdemokraternes udlændingeordfører synes jeg, at det er vigtigt at få sagt, at der naturligvis skal være balance i reglerne.
Vi skal altid være på vagt over for, om Danmark går hen og udvikler sig til et land, hvor sociale ydelser er det primære trækplaster; samtidig er det også vigtigt, at reglerne i Danmark er socialt retfærdige, rimelige og ikke efterlader folk i fattigdom.
Det kommer konkret til at betyde, at vi sidestiller bopælstiden i oprindelseslandet med bopælstiden i Danmark for visse udlændinge.
Det er faktisk en retstilstand, der på det tidspunkt, da reglerne blev ændret i 2010, havde været i kraft siden 1984, så man må sige, at det var en meget langvarig praksis, der dengang havde fundet sted.
En gruppe mennesker, der ankommer til Danmark, mens de nuværende regler gælder, vil således også få ret til at få ændret deres beregning og få forhøjet deres folkepension.
Dermed holder vi faktisk hånden under nogle potentielt sårbare mennesker i Danmark, og vi vil forbedre omkring 500 menneskers situation årligt på kort sigt.
Det synes jeg sådan set godt vi kan være bekendt, og ud fra høringssvarene virker det bl.a., som om særligt også Ældre Sagen er meget positiv stemt over for det.
Og så skal lovforslaget naturligvis ses som en lille, men god del af en meget stærk finanslov, så derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
I foråret 2013 var der et beslutningsforslag i salen fra Enhedslisten om fuld folkepension til flygtninge.
Socialdemokraterne stemte imod.
Nu fremsættes nøjagtig samme forslag som lovforslag.
Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne i løbet af ganske kort tid nu synes, det er en god idé med fuld folkepension til flygtninge?
Mette Reissmann (S), 2014-12-02:
Jeg er faktisk meget tilfreds med, at regeringen, Enhedslisten og SF i forbindelse med en meget stærk finanslovsaftale er blevet enige om at sikre flygtninge bedre vilkår, når de nu engang går på folkepension i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
Det er jo en zigzagkurs.
For lidt over et år siden stemte I imod, men nu fremsætter I det selv.
Nu bliver ordføreren altså nødt til i stedet for udenomssnak at oplyse mig om, hvad der er sket.
Mette Reissmann (S), 2014-12-02:
Det er ikke udenomssnak, som jeg beretter om i øjeblikket, vil jeg sige til hr. Alex Ahrendtsen.
Jeg beretter om en meget stærk finanslov, der faktisk sikrer, at en gruppe mennesker, som er sårbare, nu endelig kan få udsigt til at skulle kunne få en alderdom på fuldstændig samme niveau som andre danske folkepensionister.
Det synes jeg er rimeligt, jeg synes, det er retfærdigt, og jeg synes, den måde, vi gør det på, er anstændig, således at man nu faktisk gør op med den politik fra 2010, der hidtil har været gældende.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Det er jo et meget interessant spørgsmål, som DF's ordfører stiller, og det kunne være interessant at få et svar.
Men vi kommer det måske nok ikke nærmere.
Derfor vil jeg forholde mig til noget andet, og det er, at regeringen jo har påstået, at den med finanslovsaftalen får strammet reglerne, således at det ikke bliver mere attraktivt at komme til Danmark som asylansøger.
Mener ordføreren for Socialdemokraterne, at det gør Danmark mere attraktivt som asylland eller mindre attraktivt som asylland, at man, når man har fået opholdstilladelse, straks får adgang til fuld folkepension eller fuld førtidspension, hvis det måtte vurderes nødvendigt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
I 2013 var der et beslutningsforslag fra Enhedslisten om samme emne, fuld folkepension til flygtninge.
Det Radikale Venstre stemte imod.
I dag stemmer de for.
Hvorfor?
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Nu var det altså ikke mig, der henviste til den tidligere minister, som kom så uheldigt af sted i forhold til fortolkning af konventioner, og derfor synes jeg måske nok, man skal være lidt tilbageholdende med at bruge det som sandhedsvidne.
Det ville jeg ikke gøre, hvis det var mig, der var ordfører.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-02:
Man kan jo lave sådan nogle sammenligninger i kategorien for platheder, som jeg synes man hører her.
Daniel Rugholm (KF), 2014-12-02:
Tak for det.
Da den konservative ordfører, Mai Mercado, desværre ikke kan være her i aften, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Regeringen har med finansloven besluttet at ændre reglerne for optjening af sociale pensioner for udlændinge, hvilket samlet set koster 170 mio. kr. årligt på langt sigt, og det er netop dette lovforslag, vi behandler i dag.
I Det Konservative Folkeparti er vi fortsat optaget af, at folk, som modtager sociale pensioner, også har en tilknytning til landet, og det virker uforståeligt for os, at hvis man kommer til landet, kan man måneden efter modtage fuld folkepension eller førtidspension på lige fod med alle de danskere, der har slidt for retten til at oppebære pension gennem et helt liv på arbejdsmarkedet, hvor de har bidraget til velfærdssamfundet.
Derfor stemmer vi imod regeringens lovforslag.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Jeg skal bare forhøre mig om, hvorfor regeringen i sin tid stemte imod det forslag fra Enhedslisten, som ville have nøjagtig samme formål som det lovforslag, som nu fremsættes af ministeren.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-02:
Det kan man have mange holdninger til.
Det blev bekræftet af den senere regering, som jeg har forstået at hr. Frank Aaens parti støtter.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Undskyld, vil jeg sige til hr. Hans Andersen, men det er faktisk ikke udtryk for ond vilje, når jeg ikke tør svare hundrede procent ja eller nej til det spørgsmål.
Men det er, fordi jeg så sent som her i dag har sendt en længere redegørelse over til Folketinget om de forskellige satser, der er i kontanthjælpen.
Og jeg ved jo, at hvis man som minister kommer til at sige noget forkert fra Folketingets talerstol, kommer der »Detektor« på en.
Så jeg undskylder over for hr. Hans Andersen, men jeg vil simpelt hen ikke rode mig ud i at komme til at sige noget forkert.
Men jeg vil selvfølgelig meget, meget gerne skriftligt svare præcist på det spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-02:
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at det stadig er regeringens vurdering, at til trods for de uenigheder, der måtte være om forslaget, ligger også den nugældende lovgivning inden for rammerne af FN's konvention om ligebehandling.
Jeg har fuld respekt for, at ministeren repræsenterer et synspunkt, som er et andet end vores.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Så vil jeg vende mig mod et lidt andet spørgsmål, for jeg har nemlig mistanke om, at når man vælger at gøre det med den sidste finanslov i en valgperiode, er det, fordi det første år, hvor det lovforslag har effekt, er merudgiften beskedne 13 mio. kr., men det vokser jo dramatisk og rigtig hurtigt.
Så derfor kan man sige, at det jo er en lidt billig omgang for regeringen at spise Enhedslisten af med det, det er sidste udkald inden et folketingsvalg, og sige: Okay, de 13 mio. kr. afsætter vi.
Hvad mener regeringen om, hvordan man skal finansiere det?
Er det andre velfærdsydelser, der skal skæres tilsvarende ned, eller skal man eventuelt lade skatterne stige tilsvarende?
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Det er bare den korte bemærkning, at jeg nok vil være lidt forsigtig med at henvise til fortolkningen af en konvention, begået af en minister, som senere måtte gå af, fordi pågældende minister ikke kunne finde ud af at fortolke konventioner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
Så det handler for De Radikale kun om penge.
Man var i regering sidst, i 2013.
Man kunne ikke finde nogen penge der.
Hvad er der sket?
Fru Mette Reissmann taler om anstændighed i dag, i 2013 var hun ikke anstændig.
I 2013 havde De Radikale ingen penge, nu har de pludselig fundet nogle penge.
Det bliver ordføreren nødt til at forklare mig.
Lotte Rod (RV), 2014-12-02:
Nej, det sagde jeg ikke.
Men det er jo sådan, at når man stiller et beslutningsforslag, kan man jo som regering godt tænke, at der sådan set er noget fornuft i det, arbejde videre på det og så faktisk komme igennem med det ved en senere forhandling. Og det er jo det, der er sket her, nemlig at vi i finanslovsforhandlingerne sammen med Enhedslisten og SF er blevet enige om, at det er en god idé, og så har finansieret det.
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
SF var, sammen med resten af den daværende opposition og et bredt felt af ngo'er og faglige eksperter, meget bekymrede og kritiske, da VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti i 2010 gennemførte, hvad vi opfatter som helt urimelige stramninger af flygtninges optjeningsmuligheder for ret til folkepension.
Der foregik meget op igennem 00'erne, men det at man valgte at ramme en lille og meget udsat gruppe så hårdt, at de ikke kunne få en ordentlig folkepension, var i SF's øjne bare endnu et lavpunkt for den daværende regering.
Og det understreger, hvad min kollega fru Tina Nedergaard sagde tidligere i debatten, nemlig at vi vil noget grundlæggende forskelligt.
Vi fandt det dengang også særlig bekymrende, at reglerne ifølge bl.a. Institut for Menneskerettigheder balancerede på kanten af et brud med flygtningekonventionen og andre internationale menneskerettighedskonventioner.
Jeg er derfor oprigtig glad for det foreliggende forslag om at genindføre de tidligere regler for optjening af ret til fuld folkepension for flygtninge.
Det er kun rimeligt, at flygtninges bopælstid i det oprindelige hjemland medregnes, når de skal have vurderet deres ret til pension.
Flygtninge er jo pr. definition mennesker på flugt.
De har ikke selv valgt, hvor de vil bo, det er mennesker, der ikke har haft mulighed for at tilrettelægge den økonomiske ramme om deres alderdom, og hvis de har, så er den efter al sandsynlighed blevet splittet i stumper og stykker, da de måtte flygte.
Derfor er jeg glad for, at vi sammen med Enhedslisten og regeringen har truffet et valg, et valg om rimelighed og menneskelighed, også for de flygtninge, der skal blive gamle i Danmark.
De skal ikke, sådan som situationen er nu, nærmest med sikkerhed leve en alderdom i fattigdom.
Jeg er glad for, at vi har indgået en finanslovsaftale, hvor der også er plads til at sikre flygtninge et økonomisk fundament, så det faktisk er muligt for dem at leve i Danmark og leve værdigt.
Med andre ord er det her lovforslag for os at se ikke bare et fordelingspolitisk tiltag, det er også et værdipolitisk tiltag
Det handler grundlæggende om menneskelig værdighed, ligeværd og fællesskab, og SF støtter derfor helhjertet forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
Formanden lyder meget træt, og det gør jeg efterhånden egentlig også, men jeg vil forsøge mig igen.
I 2013 havde Enhedslisten et beslutningsforslag om nøjagtig det samme, som vi diskuterer i dag.
Var SF ikke værdig på det tidspunkt?
Ville man ikke noget andet på det tidspunkt?
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Det anede mig, at ordføreren ville stille præcis det spørgsmål.
Jo, det var SF, der gjorde det, men den her type diskussioner, den her type beslutninger, er noget, man klarer netop i en forhandling, og jeg er rigtig glad for, at vi sammen med regeringen og Enhedslisten har lavet det som en del af vores fælles finanslovsaftale for 2015.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-02:
Nu har jeg forsøgt med Socialdemokraterne, med De Radikale og nu også med SF, og det er samme sniksnak.
Der må da snart kunne komme et ordentligt svar på, hvorfor man for lidt over et år siden kunne stemme imod noget og så et år efter kunne sige ja til nøjagtig det samme.
Er man blevet mere værdig i den periode, der har været?
Jeg bliver nødt til at få en ordentlig forklaring på det.
Jeg synes egentlig, at jeg stiller nogle pæne spørgsmål.
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Jeg vil gerne bekræfte, at ordføreren stiller nogle pæne spørgsmål, men hvis det pæne og gode svar kun er et, som ordføreren kan være enig i, så kan jeg desværre ikke levere det.
Jeg mener faktisk, at vi alle sammen står for den politik, som vi også stod for i 2013, men den her type politiske beslutninger er nogle, man træffer i en forhandling, og jeg er som SF-ordfører rigtig glad for, at vi har truffet den beslutning i den fælles finanslovsaftale, vi har lavet med regeringen og Enhedslisten.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører spørger lidt ind til det her, for det, der nok provokerer os en lillebitte smule og som undrer os, er, at man grundlæggende kan ændre holdning på et par år, fordi man sætter sig til et nyt forhandlingsbord.
Det er jo ganske naturligt, at det sker, men så ville det bare klæde SF's ordfører og i øvrigt også de andre ordførere at sige, at de ikke fandt det så vigtigt, da de tre partier sad i regering og lavede finansloven for 2013 eller for den sags skyld for 2014, at tage det med dengang.
Det, der jo er situationen, er, at man har ændret mening eller fundet nogle penge, man mener man kan bruge nu, nemlig 13 mio. kr. i 2015.
Men hvis det ikke er tilfældet, må det være Enhedslistens fortjeneste alene, at forslaget er kommet igennem med disse finanslovsforhandlinger, for de tre partier, der i øvrigt står bag – Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF, samtlige tre partier – har stemt imod forslaget tidligere.
Det er kun Enhedslisten, der har stået fast på synspunktet.
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Ordføreren er jo i sin ret til at tale frit om, hvad ordføreren måtte mene om det her.
Jeg mener ikke, at vi har ændret holdning, og jeg mener i øvrigt heller ikke, at de partier, som vi har indgået den her fælles aftale med, har gjort det.
Vi har siden 2011 og valget dengang, hvor regeringsmagten i mine øjne heldigvis skiftede, bid for bid taget af de ting, som har kunnet lade sig gøre med den økonomi, der har været i Danmark, og ændret på nogle af de meget store værdipolitiske og fordelingspolitiske skævheder, som den tidligere regering har stået fadder til.
Her i efteråret 2014 har vi indgået en finanslovsaftale, hvor der også er plads til, at vi nu kan genindføre den ret for flygtninge til at kunne modtage fuld folkepension.
Det er jeg rigtig glad for, både fordi det fordelingspolitisk er vigtigt, og fordi det værdipolitisk er vigtigt, at vi faktisk anerkender, at borgere, der bor i Danmark, har ret til fuld folkepension og ikke skal leve en alderdom i fattigdom.
Tina Nedergaard (V), 2014-12-02:
Ellers forholder det sig simpelt hen sådan, at da man selv sad i regering sammen med de to øvrige partier, der var med til at stemme Enhedslistens forslag ned, skelede man til, hvad dette forslag ville koste.
Det, der jo er karakteristisk ved dette forslag som ved så meget andet, der kommer igennem i den her finanslov, er, at det første år, efter ændringen kommer, er det ret beskedne beløb.
For dette forslags vedkommende er det 13 mio. kr. Man skal være en ret dårlig finansminister for ikke at kunne finde dem i en skuffe et eller andet sted.
Det vil formanden kunne bekræfte.
13 mio. kr. kan man altid finde.
Udfordringen bliver at finde de 400 mio. kr., når ordningen er fuldt indfaset.
Det vil jeg gerne spørge SF om: Af hvem og hvordan skal forslaget finansieres på længere sigt?
Trine Mach (SF), 2014-12-02:
Når det er sagt, vil jeg sige, at der måske er den grundlæggende forskel, at vi faktisk betragter de mennesker, der har flygtningestatus, og som skal blive gamle i det her land, som ligeværdige borgere.
Derfor handler det grundlæggende om, hvordan vi sikrer folkepension til de borgere, der er her i landet, i den periode, hvor de har ret til en sådan.
Det er det, det handler om.
Det er ikke, fordi vi skal ud at finde særlige penge til særlige grupper af pensionister.
Frank Aaen (EL), 2014-12-02:
Enhedslisten stemmer selvfølgelig ja til det her forslag.
Vi har arbejdet for det meget længe, og det er der nogle partier der har hjulpet os med at fremdrage i dag, og det er vi selvfølgelig glade for.
Da et flertal bestående af Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance i november og december 2010 hastede et lovforslag igennem, som indførte brøkpension for flygtninge, var det et lovindgreb, der med kirurgisk præcision ramte en af de grupper af mennesker i vores samfund, som har haft et ekstremt vanskeligt liv.
Vi har at gøre med mennesker, der har været nødt til at forlade deres hjem, deres land, fordi de var forfulgte.
De har været nødt til at forlade deres hjemland, fordi de ikke kunne blive der længere.
Det siger sig selv, at de, hvis de skulle have været i besiddelse af pensionsopsparing, ikke har nået at tage den med ud af landet under flugten.
Mange flygtede væk fra det, de ejer og har, måtte sælge alt det, de måske ejede, for overhovedet at få råd til at flygte.
Alligevel bestemte VKO og Liberal Alliance i 2010, at flygtninge skulle tilbringe deres sidste leveår på kontanthjælp eller måske den såkaldte starthjælp, som vi heldigvis afskaffede i 2012.
Den daværende regering afsatte i 2010 så kort tid til høring, at de fleste organisationer ikke nåede at reagere, inden loven var vedtaget, men det lykkedes under udvalgsbehandlingen at få insisteret på, at FN's Højkommissariat for Flygtninge, UNHCR, skulle høres.
De vurderede ganske enkelt, at lovændringerne om at fratage flygtninge retten til fuld folkepension ikke levede op til kravene i flygtningekonventionen fra 1951, eftersom de ikke i tilstrækkelig grad tager flygtningenes specifikke situation i betragtning og fører til ulige behandling og ulige ret til social sikkerhed, som der stod i aftalen.
Den er derfor i strid med princippet om ikkediskriminerende lovgivning.
Men FN's klare dom om, at lovforslaget var diskriminerende og ikke levede op til flygtningekonventionens krav, fik altså ikke VKO og Liberal Alliance til at bibeholde flygtninges ret til fuld folkepension.
Nu genindfører et flertal i Folketinget denne ret, og det er, som vi sagde i starten, på høje tid.
Egentlig er det ganske uforståeligt, at der skulle gå mere end 3 år efter folketingsvalget i 2011, for under folketingsdebatten i 2010 udtalte ordførerne fra både de nuværende regeringspartier, som i dag begge er ministre, og fra SF og Enhedslisten sig i særdeles skarpe vendinger mod lovforslaget.
Brøkpensionen til flygtninge er en del af det samme problemkompleks, nemlig at den tidligere regering ønskede at fastholde nogle af samfundets mest udsatte i fattigdom.
Vi er altså meget glade for, skulle jeg hilse at sige fra vores ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, at vi nu kan gøre op med den uret, der blev begået dengang.