runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-26:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten trods alt erkender, at disse kampfly var en nødvendig forudsætning for, at man kunne holde stand over for IS.
Men svaret synes jeg virkelig er interessant.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten vil beholde de gamle F-16-fly, altså at det er blevet politikken for Enhedslisten, at vi skal beholde de gamle F-16-fly.
Vil Enhedslisten virkelig have, at danske piloter skal op i et fly, der ikke kan flyve; som har revner i stellet; og som det er dybt uansvarligt at flyve i?
Det kan da ikke være rigtigt.
I hvert fald vil jeg godt have udbygget den der politik med, at vi bare skal beholde de gamle F-16-fly.
Det synes jeg er virkelig interessant.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-26:
Tak for det.
Og tak til hr. Holger K. Nielsen for at give muligheden for at opklare, hvad Enhedslisten mener, hvis det skulle have været uklart.
Enhedslisten er ikke principielt imod kampfly.
Altså, jeg står jo ikke her og siger, at vi skal afskaffe F-16-flyene, men det, vi siger, er, at vi er imod indkøb af nye kampfly.
Derudover er vores klare holdning, at erfaringerne med at bruge kampfly udeomkring i verden taler for, at det ikke er en specielt god måde at sikre fred og stabilitet på.
På den måde taler Libyen jo for sig selv – her blev FN-mandatet brudt, og landet er i dag et stort kaos.
I forhold til kurderne er realiteten jo den, at de våben, som man har efterlyst at få fra kurdernes side, eksempelvis ved Kobane, har Folketinget afvist at give dem.
Enhedslisten fremsatte et beslutningsforslag, som desværre også SF stemte imod.
Senere har jeg hørt, at SF har ytret sig om, at man burde være for at sende våben til kurderne.
Men det er jo oplagt at hjælpe, sådan at man kan klare sig uden kampfly i fremtiden.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-26:
Jeg vil godt lige have noget helt på det rene.
Jeg kunne forstå, at Enhedslisten er principielt imod kampfly i det hele taget; det var det, som var meldingen fra hr. Nikolaj Villumsen.
Og så er det, at jeg godt vil høre, om det ikke er rigtigt, at kurderne ved Kobane aldrig nogen sinde havde kunnet holde stand i forhold til IS, hvis ikke de var blevet støttet fra luften af amerikanske kampfly; at Arbil i Nordirak var faldet til IS sidste år, hvis ikke der var kommet hjælp fra amerikanske kampfly; at kurdernes situation efter den første Golfkrig, hvor de fik en ganske stor grad af autonomi, aldrig var blevet til noget, hvis der ikke havde været den flyveforbudszone, som skulle sikres gennem kampfly.
Men jeg kan forstå, at Enhedslisten simpelt hen bare er principielt imod, at der bruges den form for kapacitet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-26:
Tak for det.
Enhedslisten ønsker at diskutere, hvilken udenrigspolitik vi skal føre i fremtiden, inden forsvarsforligskredsen bruger 30 mia. kr. på usikkert krigsmateriel.
Det er baggrunden for, at vi har indkaldt til denne debat.
Jeg mener, vi som land skal kunne gøre meget mere for fred og sikkerhed i verden, men jeg mener ikke, at vi gør det ved at købe kampfly.
Vi gør det ved at prioritere internationalt – det, vi engang var gode til: FN's fredsbevarende missioner, udvikling, nødhjælp og politisk dialog og nationalt ved at sikre et velfungerende territorialforsvar.
Jeg mener ikke, at kampflysindkøbet vil bidrage til hverken en fredeligere udenrigspolitik eller en styrkelse af Danmarks sikkerhed.
Det amerikanske fly, der var favorit til handelen, Joint Strike Fighter, er efter mange års forsinkelse endnu ikke færdigudviklet.
Flyet er plaget af livsfarlige fejl og mangler, og prisen stiger ukontrolleret.
Hvis vi køber det her kampfly, er det for at gå i aktiv krig.
Producenten markedsfører ligefrem flyet på, at det er særlig velegnet til at foretage et angreb i første bølge, når nye lande skal angribes.
Allerede nu kan F-16-flyet dække behovet for at patruljere og forsvare dansk luftrum.
Det slider på F-16-flyene, når de er på internationale bombemissioner.
Derfor må vi selvfølgelig tage stilling til, om det er det, der skal være vores prioritet.
Det, vi helt grundlæggende skal overveje, er, om Danmark skal bruge mange milliarder kroner på kampfly og et aggressivt militær for at kunne føre krig med tab af mange menneskeliv og risiko for yderligere destabilisering af verden.
Ærlig talt, jeg mener, vi har begået den fejl før.
Danmarks og USA's i krig i Irak har banet vejen for det kaos, som har skabt plads til ekstremisterne fra ISIL.
Libyen er i dag et borgerkrigshærget helvede.
Enhedslistens holdning er derfor klar.
Vi synes, at Danmark helt skal droppe indkøbet af kampfly.
Det er derimod dygtige og veluddannede FN-soldater på landjorden samt nødhjælp og transportfly.
Bruger man 30 mia. kr. på nye kampfly, er der selvsagt andet, man ikke har råd til – noget, som ikke vil blive prioriteret.
F.eks. vil jeg gerne erindre Folketinget om, at man traf en beslutning ved at afvise FN's forespørgsel om at sende danske FN-soldater til Golanhøjderne for at sikre våbenhvilen mellem Israel og Syrien.
Den beslutning traf man, fordi man havde for travlt med at føre krig i Afghanistan.
Det er jo et klart eksempel på, at det har en konsekvens, hvad for nogle krige man engagerer sig i, fordi der så er andet, man ikke kan.
Jeg mener ikke, at kampfly er svaret, og derfor fremsætter jeg på vegne af Enhedslisten følgende:
Vi bør bidrage til bekæmpelse af ulighed og fattigdom og støtte grøn omstilling.
I konfliktområder bør Danmark bidrage til konfliktløsning, mægling og politisk dialog.
Dette kan bl.a. ske i samarbejde med de andre nordiske lande.
Hovedopgaven for det danske militær bør internationalt være fredsbevarende indsatser under FN, og bør nationalt være territorialforsvaret af Danmark.
Derfor skal Danmark ikke købe nye kampfly.«
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Tak for det, formand.
Der er jo langt fra bageste række og så op til talerstolen.
Venstre kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
I Venstres øjne er det altså utrolig vigtigt, at vi respekterer det kommunale selvstyre, og der er jo ikke noget lovgivning i dag, der forbyder, at en kommunalbestyrelse kan sende sådan et forslag her ud til en afstemning i kommunen.
Men at gå ind og stille krav om det vil vi ikke være med til i Venstre.
Der er i forbindelse med skolelukninger en række krav om procedurer, hvor der i høj grad er mulighed for, at man som borger kan blive hørt, og vi synes faktisk, at de regler er gode nok, som de er i dag.
I Venstre er vi jo glade for det repræsentative demokrati, og vi synes, det virker fint.
Derudover har man jo som borger i en kommune efter 4 år mulighed for at stille en kommunalbestyrelse til regnskab.
Men jeg kan godt forstå, at Enhedslisten synes, det er et godt forslag, for det fremgik jo af en debat her i Folketingssalen i sidste uge, at Enhedslisten mente, at der var lukket op til 3.000 folkeskoler i Danmark inden for relativt kort tid, og så mange har vi jo ikke engang.
Så jeg kan godt forstå, at man gerne vil have noget mere fokus på det her.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Altså, for mig at se er det spørgsmålet i den her debat om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag og i debatten om sociale klausuler.
Jeg er enig i, at det ikke kan være hele løsningen.
Det er også derfor, der er forskellige forslag i vores beslutningsforslag.
Det, jeg er interesseret i, er: Hvis ansvar er det ifølge Dansk Folkeparti?
Har vi et ansvar herinde på Christiansborg?
Er det arbejdsgivernes ansvar, er det elevernes ansvar?
Hvis ansvar er det ifølge Dansk Folkeparti?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Ifølge beslutningsforslaget vil man sænke arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, hvis de har elever.
Samtidig skal man, hvis man ikke har elever, betale noget mere.
Men det fremgår ikke rigtig, om det er inden for den samlede pulje, eller om virksomhederne skal betale noget mere.
Det savner jeg simpelt hen svar på.
Hvem der betaler for eleverne, når de er ansat i en virksomhed?
Det er jo virksomhederne, der betaler deres løn, og lønnens størrelse er fastsat i forbindelse med overenskomstforhandlingerne.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Beslutningsforslaget er jo finansieret.
Vi foreslår jo, at man genforhandler arbejdsgivernes uddannelsesbidrag.
Med andre ord foreslår vi, at arbejdsgiverne betaler deres del af regningen.
Vi synes, det er deres tur.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvis ansvar er det, at der bliver oprettet praktikpladser?
Hvem skal betale for det ifølge Dansk Folkeparti?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
Enhedslistens beslutningsforslag om praktikpladser har gode hensigter, men ligesom det forrige forslag, B 116, har det nogle mangler, og dem vil vi i Dansk Folkeparti godt påtale.
Der er nemlig ikke finansiering bag, og tallene holder ikke.
Af forslaget fremgår det, at der mangler knap 13.000 praktikpladser, og dem skal staten, regionerne og kommunerne skaffe ved hjælp af sociale klausuler.
Dette tal er sat alt for højt.
De seneste tal er fra marts 2015 og viser, at 4.900 af de elever, der har afsluttet grundforløbet, mangler praktikplads.
Og der er jeg faktisk meget enig med ministeren i, at vi skal tale praktikpladser op, vi skal tale erhvervsuddannelsen op, vi skal ikke tale den ned.
Og dette tal er altså også fra Undervisningsministeriets hjemmeside.
Dansk Folkeparti støtter sociale klausuler, men det løser ikke hele praktikpladsproblemet.
Det skyldes, at det offentlige er dårligere til at oprette praktikpladser end det private, og det vil sociale klausuler derfor ikke afhjælpe.
Det vil jeg komme lidt nærmere ind på om lidt – Socialdemokratiet var noget hård ved de private virksomheder lige før.
En analyse af potentialet for flere praktikpladser i virksomheder, som Deloitte lavede for Undervisningsministeriet, Dansk Arbejdsgiverforening og LO som led i udmøntningen af vækstpakke 2014, viste, at danske virksomheder kan oprette 33.700 flere praktikpladser.
Af disse var potentiale størst inden for handel og transport.
40 pct. eller 13.000 ville der kunne findes her.
Analysen viste også, at potentialet er størst i hovedstaden med 12.000 og i Syddanmark med knap 8.000.
Dertil kommer, at der er stor forskel på erhvervsskolernes indsats.
Hos nogle lykkes de med at få 90 pct. af eleverne i praktikplads, mens andre er helt nede på 20 pct.
Og nu kommer vi til skismaet mellem det offentlige og det private.
I det offentlige ansætter man kun 4 elever pr. 100 ansatte, selv om man kunne ansætte 70 pct. flere, mens der i det private i gennemsnit er 9 elever pr. 100 ansatte, flest i bygge og anlæg med 16 elever pr. 100 ansatte.
Det giver dog god mening for det offentlige at ansætte flere elever, når potentialet er på 70 pct. flere ifølge Deloittes analyse, og derfor ville vi godt kunne have støttet denne del af forslaget, hvis Enhedslisten havde sørget for finansieringen.
Desværre er beslutningsforslaget ikke finansieret, og derfor anser vi det for at være et oplæg til debat snarere end et reelt forslag til at forbedre praktikpladsmangelen.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi jo enige i meget det, som fru Ane Halsboe-Jørgensen står og siger om, at virksomhederne skal tage ansvar, og jeg bliver også provokeret, når virksomhederne siger, at de kommer til at mangle arbejdskraft, når de ikke selv er med til at uddanne dem i dag.
Jeg vil gerne spørge fru Ane Halsboe-Jørgensen til det, hun sagde om SOSU-uddannelsen: Går Socialdemokraterne ind for, at der fortsat skal være en dimensionering, og vil man arbejde for, at der kommer til at være det i den aftale, der skal laves med kommunerne og regionerne?
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Jamen altså, i Venstre holder vi meget af det vekseluddannelsessystem, som vi har i øjeblikket, men det er jo selvfølgelig også konjunkturbestemt.
Når det går lidt langsommere i den internationale økonomi, og når det går langsommere i dansk økonomi,
er det selvfølgelig svært at skaffe det nødvendige antal praktikpladser.
Derfor har vi skolepraktikken, som kan tage dampen af praktikpladskøen.
Så det er med til at sikre, at når man starter på en erhvervsuddannelse, har man også muligheden for at gøre sin uddannelse færdig.
Alt andet ville jo være sort og ville ikke hjælpe på, at flere unge valgte en erhvervsuddannelse i fremtiden.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Så det er ikke noget, vi har opfundet til den her anledning, vi står over for nu.
Jeg spurgte ordføreren til praktikpladser og ikke til maskiner eller til, hvordan vi gør erhvervsuddannelserne mere attraktive – men konkret til, hvordan Venstre vil skaffe praktikpladserne.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Jamen altså, Venstre er gået seriøst til opgaven hele vejen igennem, og vi er bl.a. med i en erhvervsuddannelsesreform, der gør erhvervsuddannelserne betydelig mere attraktive.
Vi har i vores finanslovsforslag afsat penge til nyt materiel til erhvervsskolerne, netop for at gøre uddannelserne bedre.
Og så bakker vi selvfølgelig op alle de steder, vi nu kan – for vi er jo godt klar over, at vores fælles velfærd afhænger utrolig meget af, at vi også i fremtiden har produktionsarbejdspladser i Danmark.
Derfor er det også nødvendigt, at vi har den arbejdskraft, der nu bliver efterspurgt, også i fremtiden.
Og derfor slår vi ned på det, hver eneste gang vi hører nogle turnere rundt med nogen forkerte tal og bygger nogle skræmmebilleder op, bare fordi vi nærmer os en valgkamp.
Det synes vi i Venstre at vores velfærdssamfund er alt, alt for vigtigt til.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jeg skal starte med at berolige hr. Peter Juel Jensen med, at de tal, som er nævnt her i vores beslutningsforslag, søreme kommer fra Undervisningsministeriets hjemmeside; de kommer fra de officielle tal, kan man sige.
Vi har det bare sådan i Enhedslisten, at når man er i skolepraktik, mangler man også en praktikplads – for man er i et skolepraktikcenter; man er ikke ude hos en virksomhed; man arbejder ikke under overenskomsten; man får en anden løn; man har ikke de samme rettigheder osv. osv.
Så det kan jeg bare starte med at berolige Venstres ordfører med.
Den anden ting er: Hvis nu Venstre ikke vil være med til det her, hvordan vil Venstre så være med til at skaffe de praktikpladser, der mangler – hvis altså Venstre overhovedet mener, at der mangler nogen praktikpladser?
For jeg kan forstå på hr. Peter Juel Jensen, at vi helst ikke må snakke om de praktikpladser, der mangler; at vi kun må snakke om de praktikpladser, der er der.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Tak, formand.
Det er jo lidt svært at komme efter en minister, som i den grad er i hopla.
Jeg har ikke meget at tilføje fra Venstres side.
Jeg vil dog gerne lige sige, at jeg er meget enig med ministeren i, at vi skal passe på, hvad det er for nogle tal, vi sender op at svæve, når det kommer til køen til erhvervsuddannelserne med hensyn til praktikpladser.
Det er utrolig vigtigt – det er utrolig vigtigt – for vores alle sammens velfærd, at vi får det nødvendige antal erhvervsuddannede også i fremtiden.
Jeg er selv forælder og har børn, som efterhånden skal til at vælge ungdomsuddannelse.
Hvis jeg var forælder og hørte det tal, som Enhedslisten turnerer rundt med, ville jeg måske være lidt varsom med at anbefale mine børn at tage en erhvervsuddannelse.
Jeg foreslår, at ordføreren for Enhedslisten lige slår op på Undervisningsministeriets hjemmeside og så får fat i det helt konkrete antal elever, som mangler en praktikplads.
Det, som Enhedslisten lægger op til med det her beslutningsforslag, er faktisk i bund og grund at begrave de såkaldte partnerskabsaftaler.
En partnerskabsaftale er et frivilligt samarbejde mellem f.eks. Dansk Byggeri, Ungdommens Uddannelsesvejledning, erhvervsskolerne og en kommune, både skoleforvaltningen og jobcenteret, og nogle steder også den lokale 3F-afdeling.
UU, altså Ungdommens Uddannelsesvejledning, har ansvaret for at klæde de unge på til at træffe et kvalificeret uddannelsesvalg, og erhvervsskolerne modtager eleverne fra kommunen og uddanner dem til arbejdsmarkedet, mens virksomhederne i sidste ende tager eleverne ind som lærlinge og senere hen som svende.
Det her lægger vi ned, hvis vi følger Enhedslistens forslag om at indføre tvungne klausuler, for man kan ikke både have frivillige aftaler og tvungne klausuler.
Og de her aftaler er helt unikke, for de gælder både det offentlige og det private arbejdsmarked.
Så Venstre vil ikke være med til noget, der i sidste ende kan være med til at fjerne praktikpladser til unge mennesker, der vælger at tage en erhvervsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2015-05-26:
Jeg er simpelt hen fuldstændig uenig i, at vi ikke har snakket om uddannelsesgaranti før.
Det har vi gjort rigtig længe.
Og vi har en vekseluddannelse, fordi vi ved, det er konjunkturafhængigt, og det er derfor, man skal have muligheden for en god skolepraktikplads.
Når man er i skolepraktik, skal man hele tiden være aktiv i forhold til at finde en ordinær praktikplads.
Hvis man ikke kan få det, kan man gøre sin uddannelse færdig der.
Men at tale skolepraktik ned synes jeg ikke der er nogen grund til.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Nu spurgte jeg ikke til mulighederne for at kunne gøre sin uddannelse færdig.
Altså, Enhedslisten er en del af aftalen om praktikcentrene, så det kender vi udmærket.
Ja eller nej.
Jeg spørger ikke, om man kan gøre sin uddannelse færdig.
Jeg er med på, at den her regering er holdt op med at snakke om en praktikpladsgaranti og er begyndt at snakke om en uddannelsesgaranti i stedet for.
Det er jo sådan set meget klogt af regeringen, for man kan jo godt gøre sin uddannelse færdig i skolepraktik, men det er bare ikke det samme.
Der er meget stor forskel for den enkelte på at være i skolepraktik og på at være i ordinær praktik.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Mangler man en praktikplads, når man er i skolepraktik?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-26:
På Christiansborg har vi også et ansvar, vi har et ansvar ude i kommunerne.
Jeg har selv været med til at stemme ja til sociale klausuler i Odense Byråd, fordi det er en god måde at få flere elevpladser ud af de private virksomheder på.
Det offentlige har også et større ansvar.
De tager for få.
De kunne ansætte 70 pct. flere, hvis de ville.
Vi har inde på Christiansborg også et ansvar.
Som sagt går vi ind for sociale klausuler, men beslutningsforslaget er jo ikke finansieret, som jeg ser det.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Så kan man altid diskutere – for nu er tid jo noget relativt noget – om sidste uge er lang tid siden.
Jeg ville jo bare hjælpe Enhedslisten ud af den vildfarelse ved at sige, at der ikke er lukket 3.000 folkeskoler i Danmark, sådan som det fremgik i en debat her i sidste uge.
For jeg kan godt forstå, at man, hvis der bliver lukket 3.000 folkeskoler i Danmark, gerne vil have en afstemning ude i den enkelte kommune; for det er godt nok mange.
Rosa Lund (EL), 2015-05-26:
Jeg vil bare lige benytte lejligheden til at bede Venstres ordfører om at forholde sig til den debat, vi har her, og til de tal, som vi refererer til i det her beslutningsforslag, hvor der ikke er nævnt noget om 3.000 skoler.
Så jeg vil bare minde hr. Peter Juel Jensen om, at vi nu har en debat om det her beslutningsforslag og ikke om alt muligt andet, som er foregået her i salen for lang tid siden.
Christine Antorini (S), 2015-05-26:
Tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten, som jeg godt vil starte med at slå fast er et forslag, regeringen ikke kan støtte.
Der er en meget principiel grund til, at vi ikke kan støtte, at man lokalt skal kunne tage en afstemning.
Der er vist én ting, som jeg tror vi alle sammen ved ikke er blandt de nemmeste beslutninger, og det er, hvis man faktisk skal lukke en skole.
Hvis der er noget, der giver en debat, så er det skolelukninger.
Det er derfor, det er fint, at der er procedurer, der sikrer, at kommunalbestyrelsen selvfølgelig har ansvaret for deres lokale skolevæsen, at de skal stå til ansvar for de borgere, der har valgt dem, og at der så i øvrigt allerede i dag også er forskellige regler, som pålægger kommunalbestyrelsen at inddrage borgerne i forbindelse med beslutningen om at nedlægge en folkeskole.
Det er nemlig sådan, at hvis man vil nedlægge en lokal folkeskole, skal forslaget sendes i offentlig høring, og skolebestyrelserne på de berørte skoler skal samtidig høres.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-26:
Tak for det.
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten at pålægge regeringen at skaffe 12.936 praktikpladser ved at indføre forpligtende sociale klausuler i kommuner, regioner og stat, ved at genforhandle arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, og ved at stat og kommuner opretter de manglende praktikpladser inden for deres område.
I min egen kommune har jeg haft fornøjelsen af at være med til at lave en frivillig partnerskabsaftale med Dansk Byggeri, en helt fantastisk aftale, som også har haft en rigtig god effekt, og den slags er positivt, og den fremgangsmåde støtter vi i Det Konservative Folkeparti.
Der er mange i skolepraktik, der er også for mange i skolepraktik, og vi er helt enige om, at vi gerne vil have flere fra praktikcentrene og videre ud i praktik.
Vi ved alle, at vi har brug for, at flere unge i de kommende år gennemfører en erhvervsuddannelse.
Men det ved erhvervslivet heldigvis også godt, og derfor ser vi også flere og flere indgå i bl.a. frivillige partnerskabsaftaler.
Jeg hørte ministeren rose Dansk Industri for deres arbejde, og jeg er fuldstændig enig.
Jeg vil også give ministeren ret i, at det anvendte tal i beslutningsforslaget sender et lidt uheldigt signal til både kommende studerende, forældre og vejledere om, at der er så mange tusinde uden en praktikplads.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2015-05-26:
Liberal Alliance ser som sagt Danmark som et land, der har voldsomt mange forskellige statslige og kommunale støtteordninger.
De koster
hver især rigtig meget i bureaukrati og omfordeling.
Vi tror på, at det, det her land har brug for, er, at danskerne får mulighed for at tage sagen mere i egen hånd; at vi hver især simpelt hen kan gøre det, vi brænder for, tjene vores egne penge og skabe nogle flere muligheder også for andre.
Vi tror ikke på, at det nødvendigvis lige er flere statslige indgreb og støtteordninger, der er brug for.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Det var jo en lang vej at gå uden at få et svar.
Er det ikke praktikpladser, som vi alle sammen kunne have stor glæde af i dag?
Merete Riisager (LA), 2015-05-26:
Når jeg holder tale fra Folketingets talerstol, ser jeg det som min opgave at fremlægge Liberal Alliances synspunkter.
Hvis der er nogle af ordførere nede i salen, der gerne vil sige hinanden noget, vil jeg opfordre dem til at gøre det, når de hver især står på talerstolen og kan spørge hinanden.
I øvrigt er Liberal Alliance ikke fortaler for boligjobordningen, da det jo er sådan noget, hvor man tager noget med den ene hånd og giver noget med den anden.
Vi foretrækker, at danskerne kan beholde nogle flere af deres egne penge og få noget mere frihed, oprette nogle flere arbejdspladser og selv få gavn af udbyttet.
Peter Juel Jensen (V), 2015-05-26:
Jeg synes, at ordføreren kom godt rundt om det, og det vil sige, at ordføreren er godt inde i tingene, og det er jo altid rart, men jeg skal bare lige høre, om ordføreren ikke synes, at det er lidt forunderligt, at ordføreren for Enhedslisten på den ene side stiller sig op og bebrejder, at der ikke er praktikpladser nok, for Enhedslisten har jo på den anden side været med til at fjerne boligjobordningen, som jo kastede praktikpladser af sig.
Merete Riisager (LA), 2015-05-26:
Nu nævnte jeg jo forskellige faktorer i min tale, hvoraf vækst er en af dem, og det er fuldstændig evident, at vækst er en af de faktorer, der er afgørende for, hvor mange praktikpladser der bliver udbudt.
Men der er naturligvis også andre, og en af dem er, at det skal være let tilgængeligt at oprette en praktikplads, og selvfølgelig også, at de unge mennesker, der kommer ud, er motiverede og dygtige, og så skal der også være et link imellem uddannelserne og de unge.
Så vækst er helt klart en afgørende faktor, men ikke den eneste.