runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Hvis hr. Frank Aaen kan samle et flertal for et ændringsforslag, som indebærer, at vi gør op med 20.000-kroners-beløbsgrænsen, og at vi samtidig indføjer et forslag om, at fagbevægelsen kun kan bruge penge på politik og i valgkampe, hvis medlemmerne positivt tilkendegiver det, vil vi i Venstre bestemt meget gerne være med til at støtte det.
Det er derfor, vi siger, at åbenheden skal gå begge veje.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Det vil sige, at hvis vi kommer med en række ændringsforslag, der giver åbenhed, herunder også om alle indirekte tilskud – de skal jo i øvrigt, hvis de er over et vist beløb, allerede i dag offentliggøres – altså hvis der kommer et forslag om åbenhed om alle former for indirekte tilskud, så får vi åbenhed også om de direkte tilskud.
Er det o.k.?
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Jeg tror desværre bare, hr. Frank Aaen får særdeles svært ved at overbevise sine kollegaer, bl.a. i Socialdemokratiet, om det positive i et sådant forslag.
Men skulle jeg mod forventning tage fejl, vil det da glæde mig overordentligt.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Jeg kan høre, at der er sådan en talelinje, som vistnok bliver fortalt igen og igen, om, hvad det er, der skal til.
Men jeg har forstået det sådan, at Venstre faktisk gerne vil have øget åbenhed om partistøtten, og der vil jeg bare sige, at SF jo lægger fuldstændig åbent frem, hvem der donerer penge til os – med beløbene.
Og hvis man gerne vil have, at der er øget åbenhed om partistøtten, kan Venstre da bare fortælle os, hvor mange penge det er, de får.
Det er da fuldstændig frivilligt for Venstre selv at lægge frem, hvor mange penge det er, de får, hvis de rent faktisk gerne vil have åbenhed om det.
Man kan jo se, at der var for 17,5 mio. kr. private tilskud i 2007, da der sidst var valgår, og der står opført mange interessante donorer, men der står ingenting om, hvor mange penge det var, de gav, andet end at de har givet over 20.000 kr., og det er da en eklatant mangel på åbenhed, ligesom det er en mangel på åbenhed, at man bare kan give penge til en partiforening, og så er der overhovedet ikke nogen grænser for det eller muligheder for at få oplyst for vælgerne, hvem partierne får støtte af.
Mener Venstre ikke, at det er vigtigt, at der for demokratiets skyld er åbenhed om pengestrømmene i politik?
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Den næstsidste del af hr. Jesper Petersens indlæg er ikke korrekt i forhold til de gældende regler.
Som sagt gør vi meget gerne op med den her 20.000-kroners-beløbsgrænse, det er der intet problem i, men jeg har bare endnu ikke forstået det sådan, at man kan samle et flertal her i Folketinget for en regel om, at åbenhed betyder, at der er åbenhed hele vejen rundt, for alle.
Jeg har endnu ikke mødt nogen partier, som går og siger: Det synes vi er rigtig, rigtig positivt, og det kan vi opnå at samle et flertal for.
Men igen, skulle jeg tage fejl, og er det sådan, at Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten er villige til at støtte et forslag om, at fagbevægelsen kun kan bruge penge på politik og i valgkampe, hvis medlemmerne af fagforbundene positivt selv har tilkendegivet det, så skal vi i Venstre meget gerne lægge stemmer til.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Nu er der jo af gode grunde ikke nogen regler i loven om bestemte partiers modtagelse af midler fra bestemte virksomheder, organisationer eller enkeltpersoner, så man kan godt stille spørgsmålet på den måde, men man kan jo ikke så konkret svare på et bestemt eksempel.
Men jeg kan sige generelt, at loven er udtryk for en afvejning af de forskellige modsatrettede interesser, som jeg også redegjorde for at der er, hvor der jo bestemt er en interesse i, at der er åbenhed om større bidragydere til partierne, for at ingen skal kunne mistænke nogen for at være så at sige afhængige af støtte fra nogle bestemte, og at man kan se, når der ydes sådanne større bidrag på over 20.000 kr.
Men der er så også det hensyn til anonymitet, at nogle kan yde anonyme bidrag.
Der er heller ingen grund til at lovgive mere detaljeret end nødvendigt, og derfor er det en fornuftig balance, der er i reglerne, som de er i øjeblikket.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Tak for det.
Justitsministeren kommer med sådan en meget lang gennemgang af de regler, der er, og finder så ikke rigtig nogen anledning til at ændre dem uden i øvrigt at argumentere ret meget for det.
Jeg må bare sige, at der jo er løbet af en del vand igennem åen siden midten af 1990'erne, og det kunne jo være, at det var på tide, at man overvejede, om de her regler trængte til at blive opdateret, fordi der simpelt hen mangler åbenhed.
Det var da det mindste, jeg godt kunne have tænkt mig at få fra justitsministeren, altså en erkendelse af, at det faktisk er væsentligt, at der er åbenhed om, hvordan pengestrømmene er i politik, at det er væsentligt at vide, hvilke interessegrupper der har sponsoreret partierne og gør det muligt for dem at føre omfattende kampagner, købe sig til synlighed, købe sig til rådgivninger og andet.
Jeg synes, man kan se, at penge spiller en voksende rolle i politik, og derfor er øget åbenhed om det også væsentligt.
Hvorfor er det, at vi f.eks. ikke må vide, hvor mange penge bankerne har givet i partistøtte til Det Konservative Folkeparti forud for sidste folketingsvalg?
Hvorfor skal det være en hemmelighed?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-20:
Det er sådan, at vi Konservative gerne vil have, at man har mulighed for at leve et ordentligt liv i Danmark, og det uanset om man er blandt de svagere i vores samfund, som skal have en hjælpende, varm hånd, eller man er blandt dem, der er mere velstillede, og som faktisk har brug for at have mulighed for at tjene nogle penge, således at der også er nogle, som vi bl.a. kan bruge af til dem, der ikke har det så godt.
Det er det, der er konservativ politik.
Vi vil meget gerne have, at der er mulighed for at fastholde nogle af de borgere her i landet, frem for at de flygter til udlandet, fordi vi måske har en politik her i landet, som gør, at det ikke altid er så attraktivt at være her, fordi vi simpelt hen beskatter folk for meget.
Vi har ikke noget imod, at der er nogle mennesker, som tjener nogle penge, og som får hjulene til at dreje rundt.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Konservative mener åbenbart, det er så vigtigt at fastholde en succesrig bankdirektør som Peter Straarup i landet ved at give vedkommende 0,5 mio. kr. i skattelettelse.
Det må jeg sige er et sats, der vil noget – uden stor garanti for, at det nytter.
Men det er så konservativ politik.
Det er helt i orden.
Og jeg kan forstå, at det er en god idé, at uligheden vokser i samfundet.
Det er derfor, det i dag er dem, der har allermindst, der skal betale – apropos de forhandlinger, vi har ovre i Finansministeriet – hvorimod de, der har fået de store skattelettelser, herunder Straarups halve million kroner, får lov til beholde det, de har fået.
Konservativ politik.
Men kan vi ikke få et klart svar: Er det konservativ politik, at uligheden i samfundet skal vokse?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-20:
Jamen det er konservativ politik, at man har mulighed for at leve et liv på den måde, som man ønsker det, og derfor skal der være nogle ordentlige rammer.
Der skal være nogle rammer, så den, der er god til og klar til at klare sig selv, kan gøre det og udnytte sine talenter og sine evner fuldt ud, og så skal der også være mulighed for, at der er plads til svage, som har brug for en ekstra hjælpende hånd.
Det er det, der er konservativ politik.
Med hensyn til de forhandlinger, som foregår i Finansministeriet på nuværende tidspunkt, må jeg jo sige, at den plan, som er fremlagt fra regeringens side, jo netop lægger op til, at alle bliver nødt til at give lidt, for at vi netop kan rette op på den krisesituation, som vi står i.
Det er ikke nogen nem situation, men det er en situation, som vi er nødt til at gøre noget ekstra for at få rettet op på.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Tak for det.
Vores ordfører har ikke mulighed for at være til stede, så jeg skal på vegne af Det Radikale Venstre meddele, at vi i lighed med de tidligere gange, hvor spørgsmålet er blevet bragt op af Enhedslisten, også denne gang er imod beslutningsforslaget.
Vi er som de fleste andre partier med i de aftaler, der er om satspuljen, og vi er i øvrigt tilhængere af den model, som man har anvendt der.
Vi mener, at den giver to fordele.
Dels sikrer den en automatisk regulering på tværs af de meningsforskelle, vi også har hørt her i debatten og i de her dage kan se der er om, hvorvidt der bør være en fornuftig regulering i forhold til den udvikling, der i øvrigt er i samfundet, dels giver den mulighed for at finansiere en lang række tiltag på socialområdet, psykiatriområdet og andre områder, som har været meget, meget nødvendige.
Så derfor er vi sådan set meget godt tilpas med de aftaler, der ligger på området, og den måde, man har gjort tingene på.
Vi har arbejdet med at sikre en så høj kvalitet som muligt i udmøntningen af satspuljen, og det vil vi fortsat gøre, når der er mulighed for det.
Vi har dog bemærket, at finansministeren i dag har meddelt, at det er hans forventning, at der med de skøn, som ligger for indkomstudviklingen, for så vidt angår 2011 og muligvis også 2012, er en lønudvikling, der ligger under de 2 pct., og at der derfor overhovedet ikke vil være nogen satspuljemidler at forholde sig til i 2011 og 2012.
Og så kan man jo sige, at man i hvert fald slipper for at have den type diskussion i de 2 år; for da er der jo så heller ikke nogen midler, man så kan flytte et andet sted, af den simple grund, at lønudviklingen skønnes at være mindre.
Det er måske ikke den løsning, som man ligefrem stiler efter, men jeg kan bare konstatere, at det så ville være situationen omkring det.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Det er jo muligt, at satspuljen på den måde forsvinder i et par år, men så vidt jeg nu forstod finansministerens forslag fra i går, var det jo sket i forvejen, for når man fjerner satsreguleringen, er der vel heller ikke nogen satspulje.
Så det var ikke så stor en nyhed, som ministeren lige gjorde den til.
Men er det rigtigt forstået, som jeg hørte det, at Det Radikale Venstre i virkeligheden godt kunne gå ind for en fastfrysning af satserne, på betingelse af at man samtidig kunne komme igennem med reformer i retning af at fjerne efterlønnen og at halvere dagpengeperioden?
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Det, jeg nævnte før, da jeg refererede til finansministeren – men finansministeren må jo svare for sig selv – var en konstatering af, at uanset hvad regeringen i øvrigt tumler med af planer i de her dage, er der formodentlig, som det skønnes nu, en lønudvikling i 2011 og måske også i 2012, som jeg hørte det, der betyder, at der reelt ikke vil være nogen midler i satspuljen.
Og så må man jo sige, at det i al fald i den periode er en pseudodiskussion, som føres i den her sammenhæng.
Nej, det, som Det Radikale Venstre helst vil, hvis hr. Frank Aaen gerne vil vide det, er sådan set, at man får færrest mulige mennesker på overførselsindkomster.
Vi så langt hellere, at man arbejdede meget, meget intensivt med, at flere fik mulighed for overhovedet at undgå at være på overførselsindkomster.
Det er den bedste socialpolitik, man overhovedet kan lægge for dagen.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Tak for det.
Det er jo ikke rigtigt, at man ikke kan lave ting om, fordi man på det her felt har en aftale om, hvordan der automatisk reguleres på de her felter, for eksemplet med Dansk Folkepartis og regeringens aftale om ældrecheck og andet viser jo, at man rent faktisk godt kan bruge andre mekanismer, hvis man vil regulere, men det er så det.
Jeg synes ikke, man skal prøve at tegne et billede af, at alting nu er umuligt, og at man overhovedet ikke kan diskutere det her område.
Vi synes faktisk, det er fornuftigt, at man sådan en gang imellem forholder sig til, om der er samfundsøkonomisk baggrund for at lave regulering på en række områder i det omfang, vi gør det, om det skal være mindre eller større osv., og derfor er vi også altid villige til at deltage i den type af diskussioner.
Men det er jo vigtigt, at der er en indtægtsmæssig baggrund for det, der foregår, og derfor spørgsmålet, for jeg synes ikke, det fremgår fuldstændig klart af beslutningsforslagets formulering, men det kan jeg nok få opklaret nu: Hvis Enhedslisten kunne bestemme i dag, skulle der så laves en fuld regulering, altså helt tilbage fra begyndelsen af 1990'erne, altså de tal, som hr. Frank Aaen flere gange har nævnt?
Skulle der så laves en fuld regulering på en gang, altså skulle man samle op på det hele på en gang, eller ville det være en regulering fremadrettet, som fulgte pris- og lønudviklingen?
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Vi skal starte med at lave fuld regulering i det fremadrettede.
Det vil koste ca. 700 mio. kr.
Når vi er så beskedne, er det jo selvfølgelig, fordi vi kender vores venner, som vi skal gennemføre det sammen med.
At sætte beløbet ret meget højere end det ville være utopi, men det er klart, at vi da gerne ville kigge tilbage.
Med hensyn til dagpengene står der i lovgivningen, at dagpengene skal være 90 pct. af den mistede indtægt, og så har man fastholdt et beløb som maksimumgrænse, som gør, at de fleste LO-arbejdere i dag må se, at de højst får 50 pct. dækning af deres tabte indkomst.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Tak for svaret.
Spørgsmålet var om, hvis Enhedslisten nu alene kunne bestemme fra i dag.
Og så svarede han: Det tror jeg ikke jeg kan få de andre med til.
Man ville man egentlig rette op, bagudrettet og lige på stedet.
Så drejer det sig ikke længere om 700 mio. kr., så drejer det sig jo om rigtig mange milliarder i stedet for.
Altså, helt ærligt, mener hr. Frank Aaen, at det er det, der er situationen lige nu, at der er et eventuelt tocifret milliardbeløb til det sådan lige på stående fod?
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Jamen det er helt præcis ca. 11 mia. kr., så det er mange penge.
Så er vi oppe på næsten 15 mia. kr., så vi skal nok finde pengene.
Hvis Det Radikale Venstre vil stemme for, har vi også løsningen.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Jeg kan forstå, at fru Sophie Løhde, der skulle forestille at være ordfører for et liberalt parti, absolut ikke går i brechen for øget åbenhed og ikke selv er villig til at lægge frem, hvem det er, der spytter store penge i Venstres kasse, og ikke vil lægge frem, hvor mange penge det er, man får fra de her forskellige pengestærke interessegrupper.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg havde en opfattelse af, at Venstre skulle forestille at være sådan et liberalt, demokratisk parti, men det får vi så desværre afkræftet lidt.
Jeg vil bare sige nu, at det jo faktisk står i SF's beslutningsforslag, at sådan en kommission også kan komme med forslag til øget åbenhed om indirekte støtte.
Det ved jeg ikke om fru Sophie Løhde har fået med i sin gennemlæsning af forslaget, men så vil jeg bare fortælle, at det faktisk er sådan, det forholder sig.
Og jeg kan forstå, at vi på nogle stræk faktisk er enige, så hvis vi nu aftaler, at det faktisk er sådan med beslutningsforslaget, at vi også skal overveje den indirekte støtte, er Venstre så med på at skabe øget åbenhed om både direkte og indirekte støtte?
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Så er det ganske overflødigt at nedsætte en kommission, for hvis den kommission fremlægger en række anbefalinger og Folketingets partier så i øvrigt siger, at de ikke er klar til at se på det her, så er der jo ingen grund til at lade en kommission arbejde, det er sådan set spild af penge.
Og derfor siger jeg bare: Hvis der her i Folketingssalen blandt oppositionspartierne skulle være en villighed til at lade åbenheden gå begge veje, be my guest, så stemmer vi i Venstre meget gerne for.
Jeg kan da i øvrigt som en servicemeddelelse oplyse, at partiernes regnskaber jo har været offentlige siden 1989, og der vil man se, hvis man kigger på, hvem der har fået hvilke støttemidler, hvis vi bare tager de to største partier, nemlig Venstre og Socialdemokratiet, at der vil gå omkring 30 år, før der bliver skabt en balance imellem de bidrag, som Socialdemokraterne og Venstre har haft til at føre valgkamp for siden 1989.
Og derfor synes jeg måske lige, at man skulle forsøge at tage sådan en snak internt i oppositionen om det her spørgsmål.
Det sidste er jo desværre notorisk noget vrøvl, for Socialdemokratiet står selv bag den nuværende partistøttelov, som netop går aktivt ind og blander sig i spørgsmålet om, hvordan fagbevægelsen og herunder kontingentkronerne er styret i relation til kanalen til de politiske partier, så det er simpelt hen forkert.
Hvis nu Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre er villige til at bakke op om Venstres forslag om, at vi sløjfer 20.000-kroners-grænsen og samtidig indfører en bestemmelse om, at medlemmerne af fagbevægelsen aktivt selv skal tilkendegive, at de ønsker at støtte et politisk parti, er man så fra Socialdemokratiets side villig til at støtte et sådant forslag, eller er al den snak om, at man ønsker størst mulig åbenhed, i virkeligheden bare udtryk for tom retorik?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Ja, når vi snakker om tom retorik, kan man jo sige, at det, vi diskuterer her i dag, jo er forslag fra henholdsvis Enhedslisten og SF.
Det er jo ikke et forslag fra Venstre, så vidt jeg er orienteret, for så ville der jo nok have stået noget andet på de papirer, vi har, så det er jo også en mærkelig diskussion.
Det kan vi jo ikke diskutere.
Flemming Møller (V), 2010-05-20:
Jeg mener, jeg hørte ordføreren sige, at når man køber en liter mælk, så støtter man Venstre, og det vil jeg sådan set godt have en forklaring på.
Jeg har også set en lille ting på YouTube, hvor det også blev postuleret, at man støtter Venstre, når man køber en liter mælk.
Det lyder næsten, som om det er en afgift, der bliver lagt på mælk til fordel for Venstre, og det tror jeg nok vi kan være enige om ikke er tilfældet.
Derimod sælges mælk i Danmark jo under konkurrencevilkår, og der er hård konkurrence, som gør, at man ikke kan tage mere for den end absolut nødvendigt, så det er svært at se, hvor det kan påvirke prisen.
Er det ikke snarere sådan, at andelshaverne har besluttet, at de ud af deres overskud vil støtte Venstre, og at det altså ikke har noget med prisdannelsen at gøre?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Ja, det jo meget interessant, og jeg vil gerne citere det, jeg sagde før.
Jeg sagde, at når man køber mælk og ost produceret af Arla og betaler ved kassen i Netto eller Bilka, kan det ikke lade sig gøre.
Jeg har overhovedet ikke nævnt noget om noget parti, men det må jo åbenbart være sådan, at spørgeren føler sig truffet i netop denne sammenstilling.
Jeg har ikke rettet noget imod noget bestemt parti, jeg ved bare – det kan man jo se af opgørelserne fra partierne – at de store firmaer støtter politiske partier, og der er jo ingen mulighed for kunderne for at sige, at de 3 øre af det, der bliver betalt for hver liter mælk, der bliver solgt, som går til partistøtte, ønsker de ikke at give.
Flemming Møller (V), 2010-05-20:
Jeg kan forstå, at vi ikke er enige om, at det ikke forholder sig sådan med en særlig afgift, men skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokratiet virkelig mener, der bliver lagt en særlig afgift på mælken til fordel for partistøtte?
Det kan jo ikke lade sig gøre, når vi har fri konkurrence, ellers skulle man kunne se det et eller andet sted, og så ville det pågældende mejeriselskab da miste ordren, for de 3 øre er simpelt hen for meget i fri konkurrence i Danmark.
Jeg mener, det er et postulat, som simpelt hen ikke holder vand.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Det kunne jo godt være, at hvis man var fuldt orienteret om, hvor pengene gik hen, ville man vælge et andet mærke mælk i stedet for.
Nu nævnte jeg Arla, men der findes forskellige andre produkter, og så ville man måske vælge et af dem, hvis man havde lyst til det, og hvis man vidste, hvordan pengestrømmen var.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Jeg vil da gerne kvittere for, at hr. Hans Kristian Skibby og Dansk Folkeparti er villige til at gøre et eller andet, f.eks. være med til at lave en beretning.
Jeg vil være glad, hvis det er det, der bliver udkommet på det beslutningsforslag, jeg har været med til at fremsætte, altså at vi får lavet sådan en, og at der ligesom bliver noget fremdrift.
For jeg har jo med spænding set frem til, at Dansk Folkeparti ville gøre noget på området, at man ligesom ville rykke.
Jeg står her med fru Pia Kjærsgaards ugebrev fra den 19. januar 2009, hvor hun siger: Lad os dog få åbenhed omkring partibidragene, og hun kommer med en række argumenter for det.
Jeg har ikke set noget til det siden.
Under sidste valgkamp var der også røster fremme, og jeg mener, at det var hr. Kristian Thulesen Dahl, som da sagde, at man var helt klar på at få større åbenhed om partibidragene.
Jeg har bare ikke rigtig set til noget til det siden, men er glad for, at vi her har fået en tilkendegivelse af det.
Jeg skal bare forstå det sådan, at det også indebærer, at Dansk Folkepartis støtter, at der altså skal sættes tal på, så man ved, hvad det egentlig er, at de her donorer har givet til partierne, så der bliver større åbenhed om donationerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-20:
Det er sådan set fuldstændig korrekt, at det er noget, som vi synes lyder meget fornuftigt.
Men det, vi så samtidig siger, er, at hvis vi skal støtte de initiativer, skal der også være nogle konkrete forslag til, hvordan man får alle de her forskellige sammensurier, som vi har kunnet se inden for fagbevægelsen, frem i lyset, så vi kan se, hvor mange penge, hvor mange annoncekroner, hvor mange gratis kampagnebiler, udlån af ansatte, pr-plads, der er tale om.
Eksempelvis i Vejle så jeg, at alle vinduerne i en fagforeningsbygning var stillet til rådighed for Socialdemokraterne og SF ved et valg.
Det koster jo alt sammen penge, hvis man skal have sådan nogle ting gennemført.
Alle de ting skal også med, for det er partistøtte, og det synes jeg ikke rigtigt er så frygtelig meget defineret i noget af det, som vi har kunnet se i den her debat.
Så vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke bruger ret meget tid på det her forslag og på det her emne, og det gør vi ikke, fordi vi faktisk synes, at vi er et parti, der har rent mel i posen, vi synes faktisk, at vi har bevist, at et parti udmærket kan drive politik og udmærket kan opnå indflydelse uden at være fedtet ind i fagbevægelser eller arbejdsgiverorganisationer eller andre.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Jeg vil igen godt kvittere for, at der er en eller en form for fremdrift.
Jeg håber ikke, at det er sådan, at Dansk Folkeparti her i virkeligheden kommer med en eller anden undskyldning for og ligesom forbereder os på, at de bare vil finde hår i suppen, og at der så ikke kommer større åbenhed, fordi det falder på en eller anden formalistisk ting fra Dansk Folkepartis side.
Jeg vil godt høre, om det indebærer, at Dansk Folkeparti af egen drift nu, ligesom SF gør, åbent vil lægge frem, hvad partiet får i støtte, som det står partiet helt frivilligt for.
Vil man fortælle om, hvor mange penge det er, man får fra de enkelte donorer, ligesom vi gør?