runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2008-01-16:
Det vil sige, at ministeren ikke vil bekræfte sin forgængers løfte.
Da der sidst var uro om den her sag, sagde den daværende transportminister, Jacob Axel Nielsen: Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at Hanstholm kommer med i forsøget fra første dag.
Men det var selvfølgelig også under valgkampen, og der kan man jo love hvad som helst.
Ministeren kunne udmærket se den risiko, der var, for at man lavede en konkurrenceforvridning mellem Hanstholm og Hirtshals.
Hvis man prioriterer Hirtshals, som man jo har gjort, betyder det, at der vil ske en overflytning af godsmængden og dermed sådan set en udtynding af Hanstholmområdet, hvis man ikke prioriterer Hanstholm, som jo i dag er en havn med stor trafik fra netop Nordatlanten, herunder både Norge og Island.
Men jeg er nødt til at spørge, om det virkelig er ministerens nye vælgerbedrag, at man fra De Konservatives side nu vil stå frem og sige, at man ikke har tænkt sig at tage Hanstholm med fra første dag, men kun har tænkt sig at gøre det med motorvejen.
Er det ministerens opfattelse, at man, for så vidt angår anvendelsen af modulvogntog, skævvrider Danmark, når man udelader Hanstholm fra at have mulighed for at deltage heri fra dag et?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
Det er selvfølgelig uacceptabelt, hvis der sker diskrimination i forbindelse med behandlingen alene ud fra alder.
Det skal være sådan, at det er en lægefaglig vurdering, der afgør, hvordan man sætter behandlingen ind, uanset om mennesker er i en alder, hvor de har værdi på arbejdsmarkedet, eller er i en alder, hvor de har værdi for sig selv i deres pensionisttilværelse.
Det skal ikke have indflydelse på behandlingen.
Det vil være politisk uacceptabelt.
Behandlingen skal rettes mod de mennesker, som man ud fra en lægefaglig vurdering mener har de bedste chancer, og det vil jeg så i øvrigt ikke blande mig mere i.
Hvad angår kommunerne, er det min opfattelse, at vi nu har fået så store og slagkraftige kommuner, at kommunerne kan løfte den her opgave.
Jeg har i hvert fald ikke hørt andet.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Vi har i Folketinget vedtaget at gennemføre et forsøg med modulvogntog på et nærmere angivet vejnet i perioden 2008-2011.
I forsøget indgår primært havne og transportcentre, som ligger tæt på motorvejen, samt strækningen til Kalundborg som et forsøg i forsøget med kørsel med modulvogntog på tosporede landeveje.
Til forsøget er der i alt afsat 85 mio. kr.
Forsøget forventes startet i efteråret 2008 og evalueres i slutningen af 2011.
Da interessen for forsøget har været meget stor og der er indkommet mange ønsker om at deltage i forsøget, har Vejdirektoratet undersøgt de økonomiske konsekvenser af en eventuel udvidelse af forsøget.
Der er ikke taget politisk stilling til disse muligheder for udvidelse af forsøget endnu.
I spørgsmålet om skævvridning synes jeg, det er vigtigt at være opmærksom på, at der i første omgang er tale om et forsøg.
Vi må nødvendigvis starte et sted, og forsøget knytter sig først og fremmest til motorvejsnettet og de havne og de transportcentre, der ligger i umiddelbar tilknytning til dette.
Når der er tale om et forsøg, er det jo netop, fordi vi så har mulighed for at evaluere, hvordan det er gået trafikalt og også for erhvervet.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-01-16:
Det er ikke godt nok at sige, at Hanstholm vil blive vurderet.
Hvis man vil iværksætte noget ved Hirtshals, må man ligesom sige til sig selv, at der og med Frederikshavn har man lavet en konkurrenceskævvridning og er begyndt at undergrave mulighederne for Hanstholm Havns fremtid.
Det ligger der masser af papirer på.
Men lad mig nævne her, at Venstres trafikpolitiske ordfører var i Hanstholm, fordi han blev indbudt til at holde en tale, og der sagde han til Thisted Dagblad den 19. september: Det er rigtigt, at der kun er afsat 85 mio. kr. på finansloven for 2008, som det hele tiden har været meningen, og aftalen skal dække anlægsarbejderne til ti havne.
Men da vi politisk fik presset igennem, at otte øvrige havne kommer med, sagde vi også, at vi vil finde pengene til dem.
Derfor er det sådan set, jeg spørger: Er alt det her sagt uden troværdighed?
Er det virkelig troværdigheden, man nu vil til at sætte over styr fra Venstres og fra De Konservatives side, når man tager op til området og siger: I skal nok regne med, at I er med fra første færd?
Ministeren vil jo ikke bekræfte, at de er med fra første færd.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
Det må selvfølgelig være sådan, at genoptræningstilbuddene gives, ikke efter politiske skøn, men efter lægefaglige skøn.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-16:
Det var en overraskende melding, der kom, gående ud på, at kommunerne udvalgte de patienter, som nu skulle have genoptræning og rehabilitering ude i kommunerne, i en sådan grad, at bare man var fyldt 55 år, skulle man i hvert fald nogle steder ikke kunne forvente at få genoptræning.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, hvis man laver sådan en aldersdiskrimination i forhold til dem, der nu måtte have fået en hjerneskade, hvad enten det er som følge af en hjerneblødning eller en blodprop i hjernen eller er sket på anden vis.
Jeg synes, det er afgørende, at ministeren tilkendegiver, at der under ingen omstændigheder skal være den slags spekulationer i, hvem der skal have genoptræning, hvad enten det er fysisk genoptræning eller rehabilitering.
Selv om man måske ikke i forhold til det at komme ud på arbejdsmarkedet kommer til at yde den samme indsats, har det jo da betydning for den enkelte person.
Det synes jeg i første omgang er vigtigt at få afklaret.
Ja, og det må være sådan, at genoptræning ikke gives aldersbestemt, men gives efter det behov for genoptræning, der nu engang måtte være.
Det synes jeg at ministeren må svare helt præcist på.
Den anden side af genoptræningen er jo den fysiske genoptræning.
Hvis man har haft en hjerneskade, er det klart, at fysioterapeuter kan hjælpe med genoptræningen af fysikken, men der er også brug for meget anden genoptræning, og det er der, rehabilitering kommer ind.
Hjerneskadeforeningen siger jo, at det er der, kommunerne især svigter, og at de kun sikrer den fysiske genoptræning.
Men hvad angår det, der skal til, for at man kan klare sig og få talens brug tilbage osv., så er det her, der er sket voldsomme svigt efter kommunalreformen - især i de mindre kommuner.
Der ligger en opgørelse fra Hjerneskadeforeningen, der viser, at i en kommune med f.eks. 40.000 indbyggere vil der i gennemsnit være omkring 14, som har brug for genoptræning.
Der ser det ud til, at kommunerne åbenbart ikke har de ressourcer, der skal til for også at sikre rehabilitering, altså sikre mere end bare den fysiske genoptræning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-16:
Jeg sluttede min indledende besvarelse af med at sige, at i den her patientgruppeevaluering er der jo altså også repræsentanter for de apopleksiramte patienter.
Det kører jo på, hvad folk er blevet udsat for, og ikke på deres alder, men det må bero på et lægefagligt skøn, hvilken behandling folk skal have.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-16:
Nej, men der sker jo åbenbart en aldersdiskrimination ifølge de indberetninger, der er kommet fra Hjerneskadeforeningen, hvori Hjerneskadeforeningen siger, at det meget præcist ser ud til, at man først og fremmest genoptræner og rehabiliterer de 30-55-årige - dem, der har en værdi på arbejdsmarkedet.
Kommunerne må selvfølgelig genoptræne og rehabilitere, uanset om man er 55 eller 65 år.
Det synes jeg er afgørende vigtigt.
Så tror jeg altså også, at man er nødt til at kigge på, om man har ressourcerne til den totale genoptræning, også den del, der hedder rehabilitering, i de små kommuner, og sikre, at selv om en borger får en hjerneskade i en kommune med 40.000 indbyggere, bliver vedkommende ikke overladt til nogle, som ikke har tilstrækkelig kompetence til at foretage genoptræning på det her meget komplicerede område.
Flemming Møller (V), 2008-01-17:
Jeg er øvrigt enig i, at der er et voldsomt behov for at komme i gang, og jeg er enig i, at det har stået lidt sløjt til her i 2007, fordi man netop har ventet på, der kom denne lempelse for kommunerne, som vi netop skal vedtage nu.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Ja, nu er det sådan, at siden plejeboliggarantien blev vedtaget, så har det alligevel, på trods af de beregninger, man har lavet om, hvor mange boliger der er brug for, været meget småt med byggeriet af ældreboliger og plejeboliger, og derfor kommer regeringen jo så også med det her forslag, som skal sætte gang i byggeriet, selv om vi jo godt kan tvivle på det.
Jeg går ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at der er omkring 15.000-18.000 utidssvarende ældreboliger, plejeboliger, i forvejen, som jo også skal ombygges, for at man kan leve op til dele af plejeboliggarantien.
Men det, jeg vil høre om, er egentlig: Hvad er Venstres holdning til, at man kunne tage et sidste instrument i brug for at få bygget mere, et instrument, som handler om, at kommunerne skulle have lov til at sælge grunden øremærket ældre- og plejeboliger, således at markedet for ældreog plejeboliger, der ligger lidt under det almindelige marked for grundpriser, kunne komme kommunerne til gode, således at byggeriets omkostninger kunne holdes nede og der kunne bygges mere inden for rammebeløbet?
Hvad er Venstres holdning til det?
Jeg er glad for, at Venstres ordfører, hr. Flemming Møller, kan anerkende, at det har stået meget sløjt til med at få bygget de her …
Jamen jeg glæder mig da over, at Venstres ordfører, hr. Flemming Møller, ærligt og redeligt siger, at der ikke har været bygget særlig mange nye pleje- og ældreboliger, som kunne være med til at sikre, at man rent faktisk kan leve op til garantien den 1. januar 2009.
Men selvfølgelig må det også som socialdemokrat undre lidt - når vi nu ved, at der heller ikke er bygget ungdomsboliger, og vi ved, at der heller ikke er bygget særlig mange almene boliger i forhold til de behov, som har været opstillet tidligere i Socialministeriets rapport om den almene boligsektors fremtid - at man så ikke kommer med de samme instrumenter på det øvrige almene boligområde.
Flemming Møller (V), 2008-01-17:
Det forslag, vi nu behandler, er en konkret udmøntning af den aftale, som Kommunernes Landsforening og VK-regeringen indgik tilbage i juli 2007.
Det centrale i lovforslaget er, at der foretages en nedsættelse af den kommunale grundkapital til plejeboliger fra 14 til 7 pct. Formålet med denne manøvre er at give kommunerne en bedre mulighed for at opfylde plejeboliggarantien, når den træder i kraft den 1. januar 2009, og det er der god grund til at glæde sig over, for jeg tror, alle er enige om, at det ikke er rimeligt, at folk skal vente længe på en plejehjemsplads.
Den garanti, vi stiller, er, at man aldrig må stå længere end 2 måneder på en venteliste.
Venstre har af flere omgange været med til at afsætte midler til etablering af plejeboliggarantien, fordi Venstre ønsker at give vores ældre medborgere en værdig behandling.
Det er dog vigtigt at huske på, at det er kommunerne, der har ansvaret for at bygge disse plejeboliger.
Derudover lægger lovforslaget op til, at vi fremover sætter visse minimumsstandarder og -krav til opførelsen af almene boliger.
Det gør vi for at sikre almennyttige boliger en høj og ensartet kvalitet i fremtiden.
Boligerne skal også være tilgængelige, så de kan bruges af både handicappede og ældre mennesker.
Hvis vi skal grave lidt ned i detaljen, så handler det om, at badeværelserne skal indrettes, så man kan komme til, hvis man sidder i kørestol.
Endelig er der i L 44 også lagt op til at give handicappede personer, der er stærkt bevægelseshæmmede, mulighed for at vælge imellem endnu flere muligheder.
Ved at føre dette ud i livet tror jeg, det vil være muligt at vælge en type bolig, der opfylder og dækker den enkeltes behov.
Dette lovforslag er fornuftigt skruet sammen og indeholder flere positive elementer.
Derfor kan Venstres folketingsgruppe bakke op om lovforslaget.
Flemming Møller (V), 2008-01-17:
Ja, nu drejer det sig om plejeboliggarantien, det er jo noget lidt andet end at tage hele det almennyttige boligområde ind.
Men når der er blevet opført så få plejeboliger i 2007, så handler det jo om, at vi netop lemper forholdene for kommunerne med den her lovgivning.
Det har ligget til forhandling med Kommunernes Landsforening, og derfor har man også haft en forventning til det.
Så når prisen falder til næste år, er der jo ikke så mange, der er interesserede i at gå i gang i år.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Men det var regeringen og Dansk Folkeparti, der tog initiativet og fik gennemført det.
Og det, vi gjorde, var, at vi sagde: Uanset hvilken teknologi der sparer CO2, så giver vi den en belønning, fordi det er den måde, vi får den største effektivitet på.
Hvis Folketinget nu ønsker at bruge et yderligere provenu på at fremme mere miljørigtige biler, vil den største effekt komme ved, at man øger den præmie, der er for en bil, der kører langt på en liter benzin eller en liter diesel, uanset hvilken teknologi det sker ved hjælp af - det vil samlet set give den største CO2-besparelse - i stedet for ved målrettet at gå ned og vælge en teknologi, uanset hvor meget man kan mene, at den teknologi er interessant og fordelagtig og meget andet.
Jeg kan sige mange positive ting om hele tankegangen bag hybridbiler, men hvis vi skal kigge på, hvad der er mest effektivt for at få nedbragt CO2, så er det, at vi støtter bredt uanset teknologien; at vi støtter på samme måde.
For det, vi er interesserede i i fællesskab er at reducere CO2-mængden eller i hvert fald CO2-udledningen.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-17:
Vores fælles problem, hr. skatteminister, både dit og mit på tværs af partiskel,
er altså bare, at vi har en udfordring omkring klima og CO2-udslip, som ikke kan vente.
Den kan ikke vente på, at vi tænker på den engang efter 2013.
Den er vi nødt til at tænke på nu.
Der vil gevinsten altså være der straks, hvis man får et øget salg af hybridbiler frem for af biler, der rent kører på diesel eller på benzin.
I Irland er der 50 pct. rabat på registreringsafgiften, når man køber en hybridbil.
Der er også 50 pct. rabat på skatten i Portugal, når man køber en bil der.
De gør noget for at få øget omsætningen og for at få øget salget af hybridbiler til gavn for klimaet.
Jeg mener ikke, at vi kan vente.
Er det ikke logisk, at hvis en bil kører 50 pct. på batteri, altså på el, så fritages den, ligesom den bil, der kører 100 pct. på el, skal afgiftsfritages 100 pct., hvilket skatteministeren selv har foreslået?
Det mener jeg det er, og jeg håber virkelig, at skatteministeren vil se udfordringen for sig og sige: CO2-gevinsten må indfries nu.
Vi kan ikke vente.
Vi skal have det bredt med.
Vi skal også have hybridbilerne med i det her lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Så kunne man jo fristes til at tale hurtigere, men jeg skal prøve at holde en moderat talestrøm alligevel.
Se, det, der er væsentligt her - jeg er i øvrigt glad for, at hr. Jesper Petersen har bilagene med - er, at der netop er en prisforskel i købsøjeblikket.
Til gengæld er der også en prisforskel i forbrugsøjeblikket, fordi ejerafgiften på en Prius er lavere.
Det vil sige, at de årlige betalinger, man har for at eje en Prius i forhold til at eje en Avensis, er markant lavere.
Ligeledes er det sådan, at når man kører længere på en liter benzin i Prius'en, så betyder det, at de brændstofafgifter, man betaler i løbet af 1 år, vil være markant lavere.
Og det tilsammen vil betyde, at prisforskellen på de 15.000 kr. er tjent ind på meget kort tid.
Jeg er glad for, at der er solgt syv Prius'er, syv hybridbiler i 2007.
Jeg håber naturligvis, at det vil udvikle sig, og jeg kan bare notere mig, at der på varebilssiden har været en langt større interesse for Prius'er og hybridbiler, siden vi gennemførte vores omlægning i foråret.
Derfor er jeg af den opfattelse, at vi skal fortsætte ad den vej, hvor vi belønner, når man reducerer CO2, uanset hvilken teknologi det foregår ved hjælp af.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-17:
Så kan skatteministeren få lov at fortsætte.
Jeg håber, at han er glad for, at jeg vælger at stille spørgsmål, så talestrømmen kan blive ført til ende og talen kan sluttes.
Jeg er bekendt med de tal, som skatteministeren nævner, men det er jo f.eks. sådan, at en Toyota Prius godt nok er blevet billigere end en Toyota Avensis på diesel - to biler, der kan sammenlignes - men stadig væk er ca. 15.000 kr. dyrere end en Toyota Avensis, der kører på benzin.
Og når man i købsøjeblikket står der og skal vælge, så er det jo tillokkende at vælge benzinbilen, der er billigere.
Skatteministerens store forhåbninger på hybridbilens vegne synes jeg er gode, men når faktum er, at der er blevet solgt syv af dem hele sidste år - altså af Toyota Prius'er - så synes jeg ikke, at det er så opløftende endda.
Så jeg synes, vi skal tage skatteministeren på ordet og støtte bredt, som man siger, og dermed inkludere den del af hybridbilerne, der er batteridrevne, og også afgiftsfritage dem.
Det vil jeg mene er en bred støtte.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Det er ikke en win-win-situation.
Det vil faktisk være en win-situation for den, der måtte købe en hybridbil i dag, vedkommende ville vinde, men for statskassen ville det være en lose-situation, og det ville det også være for miljøet, fordi vi for de samme penge kunne få en langt større CO2-reduktion eller i hvert fald en større CO2-reduktion ved fortsat at støtte det, at man kører langt på literen, uanset hvilken teknologi der ligger bag.
Når hr. John Dyrby Paulsen før nævnte, at der var en prisforskel på op til 100.000 kr. mellem traditionelle biler og hybridbiler, passer det slet ikke på de biltyper, der i dag er på markedet.
Og i forbindelse med lovbehandlingen i foråret oversendte vi også de beregninger, som jeg henviste til før - jeg skal sørge for, at de bliver oversendt igen - som viser, at der for sammenlignelige biler faktisk kan være en indtjening af prisforskellen i løbet af under 2 år.
Jeg er af den klare opfattelse, at vi skal støtte den miljømæssige gevinst, der er ved, at biler kører længere på en liter brændstof, og det skal vi gøre uanset teknologi.
Vi skal ikke gå ind og prioritere den.
Jeg vil sige undskyld til formanden for min bemærknings længde
men når vi alligevel har valgt at prioritere elbiler og brintbiler, er det, fordi de i dag er så meget på et forsøgsstadie, hvor vi ikke selv ikke med en traditionel understøttelse kunne få dem ud at køre.
Derfor ville vi ikke få den forskningsmæssige og udviklingsmæssige del af det, hvis vi opretholdt den traditionelle del af det.
Derfor har vi været …
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Så må jeg sige, at når man læser lovforslaget, kan man se, at el- og brintbiler bliver valgt ud.
Hybridbilen kan man se som en elbil, der bare også har en brændselmotor, og det giver en hel del fordele på det lange stræk.
Det er ikke rigtigt, når skatteministeren siger, at vi ved at gøre det går glip af skatteindtægter, for der bliver ikke solgt nogen hybridbiler i Danmark i dag.
Hvis jeg som forbruger skal ud og vælge en mellemklassebil og kan vælge mellem en hybridbil og en almindelig mellemklassebil, vil min oplevelse være, at det er for dyrt at købe hybridbilen.
Den køber jeg ikke.
Hvis hybridbilen kostede det samme som mellemklassebilen og jeg derfor valgte hybridbilen, ville staten i virkeligheden ikke gå glip af skattekroner; den ville få det samme ind i registreringsafgift, men staten ville være med til at sikre, at jeg købte en bil, der kører væsentlig længere på literen.
På nudansk hedder det en win-win-situation, og det kan vi vel ikke være uinteresserede i.
Kristian Jensen (V), 2008-01-17:
Først vil jeg sige, at det at skulle opleve hr. John Dyrby Paulsen stum, er en førstegangsoplevelse.
Derudover er det sådan, at hvis vi vælger at sige, at vores hovedpointe her fra Folketingets side er, at vi mest effektivt skal have nedbragt CO2-udledningen, er jeg med til at støtte de initiativer, der mest effektivt nedbringer CO2-udledningen.
Hvis man indfører et særligt fradrag for hybridbiler, vil det være en skattemæssig omkostning.
Så er spørgsmålet: Hvor får vi den største CO2-reduktion for den skattemæssige omkostning, det vil være?
Hvor får vi den største effekt?
Der er min holdning, at det er vigtigt, at vi støtter uden at binde os til en bestemt teknologi, men at vi støtter bredt.
Min opfattelse og de beregninger, der lå til grund for Skatteministeriets omlægning af bilafgifterne i foråret, var netop, at vi ville få den største CO2-reduktion, hvis vi så at sige belønnede bredt, uanset hvilken teknologi der blev brugt, i stedet for selektivt at udvælge enkelte teknologier, f.eks. hybridbiler.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-17:
Jeg vil gerne høre, om den Konservative ordfører mener, at det er godt, hvis andelsboligerne erstatter en del af de almene boliger, og hvis ikke, om det så ikke vil være relevant at overføre nogle af redskaberne fra det her lovforslag til andre almene boligtyper, f.eks. familieboliger og ungdomsboliger, som der jo heller ikke bliver bygget nogen af i dag.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Ja, det er rigtigt, at det er sjældent at opleve.
Man bliver sådan helt stum, når det indimellem sker, men så har man da også prøvet det.
Jeg vil godt tilbage til lovforslaget og det her med hybridbiler.
Jeg sagde i min ordførertale, at vi vil komme med et ændringsforslag til det her lovforslag, så jeg er glad for, at formanden tilkendegiver, at vi godt må snakke om hybridbiler.
Jeg er meget glad for skatteministerens kommentarer om, at man godt vil være med til at prioritere de biler, der kører langt på literen.
Det er rigtigt, at regeringen sidste år kom med et lovforslag, som giver 4.000 kr. mindre i registreringsafgift pr. kilometer, man kører længere, men for hybridbilerne betyder det, at de skal op på at køre over 40 km på literen, da en almindelig hybridbil koster 100.000 kr. mere end andre sammenlignelige biler.
Der er altså et stykke vej endnu med de hybridbiler, vi kender, for det, der sker, er, at en hybridbil har en ekstra motor, den koster noget ekstra, og det er ny teknologi.
Det koster 30.000 kr. ekstra, før den kommer ind i Danmark, og med det registreringsafgiftssystem, vi har på danske biler, bliver den her nye teknologi ekstra beskattet, så den kommer til at koste 100.000 kr. mere.
Jeg er glad for, at skatteministeren tilkendegiver, at det i virkeligheden også er vigtigt for skatteministeren.
Jeg vil til gengæld godt se de beregninger, der viser, at en hybridbil er tjent ind på 2 år, for der er ikke meget, der tyder på, at de danske forbrugere har fundet ud af det.
Der er ærlig talt ikke gang i salget af hybridbiler i Danmark.
Må jeg konkludere, at jeg kan opfatte ministerens kommentar derhen, at hvis vi kan påvise, at det kan gøres på en smart og enkel måde, er regeringen og ministeren villige til også at se på det?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-17:
Det, der ligger til grund for, at andelsboligerne har overtaget en stor del af det marked her de seneste 5 år, er, at vi har haft en fantastisk lav rente.
Det har været et sundt instrument, som har været anvendt, og derfor har andelsboligerne netop vundet så meget indpas de senere år.
Men nu synes jeg, at vi kan se, at boligmarkedet ligesom har dæmpet sig en lille smule, og derfor er det her et godt forslag; det kommer på et godt tidspunkt, og det modvirker også, at der vil ske en total overophedning af boligmarkedet.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-17:
Det har jo undret mig lidt, at regeringen ikke vil bruge de nødvendige redskaber til at få sat gang i byggeriet af almene boliger, og det kan være, at jeg får en del af forklaringen nu fra De Konservative.
Jeg vil derfor gerne høre: Mener De Konservative og den konservative ordfører, at de ustøttede andelsboliger, der er blevet opført, kan erstatte den almene boligsektor og den manglende opførelse af almene boliger i 2007?
Knud Kristensen (KF), 2008-01-17:
Nej, jeg er bestemt ikke enig i, at det ikke kan lade sig gøre.
Det er ganske enkelt sådan, at hvis den kommunale myndighed skal sælge grunde på den facon, som er foreslået her, kræver det en lovændring, fordi kommunerne skal sende deres jord og deres ejendomme i offentligt udbud.
Så jeg synes, at det med lejet grund er en væsentlig og god forudsætning for, at man netop får bygget de plejeboliger, som vi har behov for der skal bygges.