runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-07-03:
Fordi jo hurtigere, man får skabt afklaring over, hvad det er for behov, der er knyttet til den enkelte, der er havnet i dette system, jo mere effektivt man har et administrativt grundlag for at tage kontakt til det omkringliggende erhvervsliv og få matchet de muligheder, der er hos den enkelte i forhold til uddannelse eller i forhold til beskæftigelse og i forhold til beskæftigelsesgrad og beskæftigelsesområder, jo bedre er det for den enkelte.
Derfor tror vi på, at med det incitamentssystem, der er lagt ind her, med den enkelhed, der er i systemet, så kan kræfterne samles om på et ensartet grundlag at have fuldt fokus og et målrettet fokus på den enkeltes behov og dermed bruge kræfterne på matchning i forhold til de virksomheder i den offentlige og den private sektor, der måtte være i lokalområdet.
For det, det drejer sig om, er at få foretaget den matchning, således at man kommer i gang igen i det omfang, man har en arbejdsevne eller en restarbejdsevne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Vi kan godt have den principielle debat, som nogle af ordførerne har været inde på i dag.
Lad os anlægge den der forudsætning om, at når man er med til at aftale at bruge penge på et eller andet og det skal finansieres over finansloven, så skal man øremærke, hvor pengene kommer fra.
Hvis vi gør det, kan jeg sige, at det ikke er mit indtryk, at Enhedslisten gjorde det med den tidligere regering de sidste 4 år.
Men hvis det er den linje, Enhedslisten lægger fremadrettet, vil jeg glæde mig til det tidspunkt, hvor Enhedslisten igen skal støtte en rød regering og forfølge det princip.
Det tror jeg Enhedslisten kommer til at fortryde, men det er helt reelt, hvis man vil det.
Jeg synes, vi skulle følge det, der er normalt, nemlig at når man siger, at man skal finde pengene på finansloven, så er det de partier, der stemmer for finansloven, som påtager sig det ansvar. Så kan jeg bare sige til den debat, der har været om bekymring omkring besparelser på udlændingeområdet, at det i hvert fald ikke er der, pengene vil komme fra.
For vi har aftalt med partierne, at de skal gå til den jobreform, der kommer i foråret, og som skal sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Historisk kan vi se, at der er nogle kommuner, nogle egne her i landet, det, vi kalder landdistrikter, ikke dem alle sammen, men mange af dem, jeg har nævnt et par kommuner, der står i en utrolig svær situation, fordi der ikke er noget lokalt arbejdsmarked, der vil tage imod en hel masse langtidsledige, langtidssyge mennesker med nedsat arbejdsevne.
Det er jo den virkelighed, kommunerne er udsat for.
Så spørger jeg bare igen: Hvorfor skulle det dog ændre den virkelighed, at man nu vil tvinge kommunerne til at betale en langt større del af de sociale ydelser selv?
Det vil jeg gerne stadig væk have et svar på.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Mon ikke det fører til det stik modsatte resultat af det, man står og siger, med den spændetrøje, kommunerne er lagt i?
Mon ikke det så bare fører til, at kommunerne sørger for, at de langtidsledige og de langtidssyge er placeret på de lavest tænkelige ydelser, for ellers bliver det for dyrt for kommunen, eller at man får presset dem helt ud af forsørgelse, sådan som LO og FTF advarer imod?
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Også tillykke med genvalget til hr. Finn Sørensen.
Jeg beskylder hverken kommunerne for at være dovne eller uduelige, men historisk set kan vi jo se, at kommunerne har haft stor respekt for og har været optaget af refusionssatser.
Jeg er helt sikker på, at med det her system bliver fokus for kommunerne i højere grad rettet mod at hjælpe de ledige i arbejde – og det tror jeg sådan set at hr. Finn Sørensen og jeg har en fælles interesse i – og at der i mindre grad bliver fokus på at være optaget af, hvor refusionsprocenten er størst, altså hvilken ydelse der giver den største refusionsprocent.
Det er baggrunden for, at jeg siger, at det her kan være med til at forbedre indsatsen over for de ledige mennesker, vi gerne vil have i arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-07-03:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at jeg får et rigtig godt samarbejde med hr. Finn Sørensen og Enhedslisten i den kommende periode.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Der er noget, vi skal huske på.
Nu var jeg ikke med til at forhandle, jeg var i et kort stykke tid væk fra arbejdsmarkedsområdet og var ikke med til at forhandle det her, men jeg var med til at forhandle beskæftigelsesreformen, og det, vi gjorde i forbindelse med beskæftigelsesreformen, var, at vi gik væk fra det der med, at man aktiverede og betalte efter nogle redskaber; det var der, hvor pipfuglekurser og alt muligt kom ind.
Så sagde vi, at man i stedet for det skulle kigge på den enkelte arbejdsløse for at se, hvordan man fik de arbejdsløse i gang, og at man skulle gå efter resultaterne.
Derfor passer det her refusionssystem også efter det.
Det vil sige, at hvis man viser nogle gode resultater i kommunen, får man derefter at se, at det rent faktisk godt kan svare sig at bruge de rigtige redskaber, bruge det, som virker, bruge det, som får de her arbejdsløse i gang, og det er jo netop det, vi skal.
Det er godt for den enkelte, det er godt for familierne, det er godt for samfundet, det er godt for kommunen.
Det er jo sådan set derfor, vi har lavet beskæftigelsesreformen, og det er jo derfor, at man har lavet den her refusion, som den er.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Det var jo ikke rigtig noget svar på det, jeg spurgte om.
Jeg tror – måske tager jeg fejl – at hr. Leif Lahn Jensen og undertegnede er enige om, at hovedproblemet på det danske arbejdsmarked er, at det ikke er rummeligt.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor skulle der blive flere arbejdspladser til disse mennesker, fordi man laver om på refusionen, sådan at kommunerne skal betale en langt større del af sociale ydelser selv?
Og skulle det mon ikke føre til det stik modsatte resultat, at kommunen i virkeligheden bare bruger den billigst tænkelige løsning hele tiden, fordi der er et økonomisk pres på den, med det resultat, at alle de mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet, bare får det meget dårligere, end de har det i dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-07-03:
Det, vi har gjort, er, at vi netop også har givet mange af de her mennesker flere muligheder.
Men det kunne være, at han skulle i uddannelse.
Det gør altså det, at den her mand for eftertiden får mulighed for at få et arbejde.
Vi giver de her mennesker flere muligheder.
I stedet for bare at putte dem i kasser og rammer, kigger vi på, hvordan vi skal få dem i gang og siger: Du skal i uddannelse, du skal ud i virksomhedspraktik.
Det her er et meget, meget bedre beskæftigelsessystem end noget, vi nogensinde har haft.
Jeg ærgrer mig over, at Enhedslisten ikke ville være med til det.
Jeg er stolt over det beskæftigelsessystem, vi har fået.
Nu skal vi bare have det til at virke, og det er også derfor, jeg er rigtig glad for, at der står de her ting om, at vi skal følge udviklingen sammen.
Jeg vil love alle her, at jeg vil gøre, hvad jeg kan, og tage fat i ministeren, hvis ikke det går i den retning, jeg ønsker, så der bliver sørget for, at vi kigger på, om vi kan ændre det.
Selvfølgelig vil jeg det.
Men jeg synes, det er en kæmpestor gevinst for alle de arbejdsløse, og det er netop det, som de har ønsket i de 8 år, jeg har været med, og det er det, de har fået.
Bent Bøgsted (DF), 2015-07-03:
Tak, formand.
Det her forslag skal også ses i forbindelse med det, vi har behandlet tidligere på dagen.
Det handler nemlig om refusionssystemet og udbetaling til kommunerne.
I den forbindelse skal jeg gøre opmærksom på, at refusionssatserne blev ændret til 80, 40, 30 og 20 pct.
Det skulle forenkle administrationen, og det skulle også gøre det lettere ude i kommunen.
Men samtidig skal man også være meget opmærksom på, at når det her træder i kraft, skal kommunerne jo også sikre, at de gør den rigtige indsats.
For set ud fra et kommunalt synspunkt vil den billigste løsning for kommunerne jo altid være at sikre at gøre den enkelte klar til et job.
Det er ikke sikkert, at kommunerne tolker det på helt samme måde, som jeg gør, og det må vi så arbejde videre med, men som Dansk Folkeparti og jeg ser det, skal kommunerne altså ud at finde ud af, hvor der er muligheder for job og i den forbindelse også sikre, at de ledige får den opkvalificering, som arbejdsgiverne efterspørger.
Den billigste løsning for kommunen er at gøre de ledige klar til et job og hjælpe dem til at finde et job.
Det er ikke alle, der lige kan sælge sig selv til en arbejdsgiver.
Det skal man ud at gøre, som jeg ser det.
Der er nogle kommuner, der gør det, og der er også nogle a-kasser, der hjælper med det, men hvis ikke kommunerne gør det, skal vi selvfølgelig sikre, at de kan løse den opgave.
Vi har selvfølgelig en opgave i at sikre, at det bliver udmøntet på den rigtige måde, og at kommunerne lever op til forventningerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Med fare for at trætte hr. Bent Bøgsted vil jeg altså gerne have svar på nogle spørgsmål alligevel – tillykke med genvalget i øvrigt, og jeg ser frem til samarbejdet i udvalget.
Er hr. Bent Bøgsted enig i, at en forudsætning for, at den her opgave kan lykkes for kommunerne, er, at der er efterspørgsel efter de mennesker vi taler om, altså at der er efterspørgsel efter de langtidsledige, efterspørgsel efter mennesker med nedsat arbejdsevne?
Hvis hr. Bent Bøgsted er enig i, at det er forudsætningen, så spørger jeg bare: Hvorfor skulle der opstå flere arbejdspladser på steder som Lolland og på Langeland, hvor der er store arbejdsløshedsproblemer, fordi man lader kommunerne finansiere 80 pct. af dagpengene, sygedagpengene, førtidspensionen osv.?
Bent Bøgsted (DF), 2015-07-03:
Jamen af den simple grund, at hvis kommunerne laver den indsats, de skal, så får de flere gjort klar til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Vi hører jo, at arbejdsgivere siger, at de mangler arbejdskraft rundtomkring.
Jeg ved godt, at det ikke er lige meget overalt, men hvis kommunerne ikke gør en indsats for at få de ledige gjort klar til det, som arbejdsgiverne efterspørger, så kommer de i hvert fald ikke i job.
Så enkelt er det.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor mange ledige arbejdspladser der er, men man bliver jo somme tider overrasket, når man taler med arbejdsgivere om, at de mangler arbejdskraft, men at ingen ansøger.
Derfor vil jeg så gerne have, at jobcentrenes konsulenter kommer ud og snakker med arbejdsgiverne og finder ud af, hvor der er nogle jobmuligheder.
Det kunne jo være, at hvis man lavede den rigtige indsats for de ledige og gav dem den opkvalificering, de skal have, så ville arbejdsgiverne også ansætte dem i stedet for at hente en udlænding ind.
Det kunne jo være, at vi på den måde kunne komme af med 50.000 udlændinge fra Østeuropa, der optager pladserne for nogle af dem, som hr. Finn Sørensen gerne vil have i job, og som jeg også gerne vil have i job.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Den interesse i at få mennesker i arbejde har kommunerne jo allerede i dag.
Det er altid en gevinst for kommuner at få folk i arbejde.
Så når det ikke lykkes, kunne det måske skyldes, at der ikke er noget arbejdsmarked, der vil tage imod de her mennesker, og der er det bare, jeg gerne vil have et svar på: Hvorfor skulle der blive mere plads på arbejdsmarkedet, fordi man lader kommunerne betale helt op til 80 pct. af dagpengene og førtidspensionen og sygedagpengene osv?
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Der skal da være noget efterspørgsel efter arbejdskraften, og det er der åbenbart ikke, for ellers var de mennesker jo nok kommet i arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2015-07-03:
Jamen der bliver da ikke efterspørgsel efter dem, hvis kommunerne bare siger: Okay, vi lader dem passe sig selv, vi betaler den udgift, der er, uden at gøre noget.
Det, jeg sagde, var jo netop, at kommunerne skal sikre, at de giver de ledige den opkvalificering, som arbejdsgiverne siger de ledige mangler.
Og det gælder både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere.
Der er en gruppe, vi nok aldrig får ud på arbejdsmarkedet.
Det ved vi godt, og der kan også være andre grupper.
Men hvis man ikke gør en indsats for at opkvalificere dem, får vi dem i hvert fald aldrig ud på arbejdsmarkedet.
Hans Andersen (V), 2015-07-03:
Tak for det.
Det er jo en genfremsættelse af et lovforslag, som vi ikke nåede at gøre færdigt inden valget, og den dialog, vi har haft indtil videre, afspejler også det.
Venstre støtter varmt den refusionsomlægning, og vi støtter, at den bliver ens på tværs af ydelser.
Omlægningen betyder også, mener vi, at kommunerne i højere grad vil have fokus på at hjælpe de ledige i arbejde og i mindre grad have fokus på, hvilken refusion der er størst.
Derfor støtter vi, at vi forsimpler hele det her område, at vi gør det enkelt, og så skal kommunerne hjælpe de ledige i gang, og det mener vi sådan set de har en god mulighed for at gøre med det lovforslag, der ligger her.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Tak til ordføreren, og tillykke med genvalget.
Det er sådan set lidt det samme spørgsmål, som jeg ikke fik svar på før, som jeg vil prøve at stille igen.
Altså, hvorfor skulle det forbedre kommunernes muligheder – det var det ord, ordføreren selv brugte – for at få denne store gruppe af mennesker uden for arbejdsmarkedet i arbejde, at kommunen selv skal betale 80 pct. af den ydelse, som de mennesker nu får i dag?
Hvorfor skulle det forbedre kommunernes muligheder, medmindre ordføreren står og beskylder kommunerne for, at de bare har gået og kløet sig bagi og bare har siddet og kigget lidt på de forskellige satser og ikke foretaget sig noget som helst?
Har kommunerne været dovne og uduelige og har ikke løst deres opgave? Er det sådan?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-07-03:
Det har vi ikke nogen planer om, men sådan ud fra det moralske argument, som vi diskuterer i øjeblikket, om, hvorvidt man ville gøre folk en tjeneste ved at give dem en løn, som var lavere end den, vi får i Danmark, vil man jo gøre folk en tjeneste ved at give dem en løn, der var en tredjedel af, hvad den er i Danmark, hvis de var vant til afrikanske lønninger.
Det mener jeg er ret ubestrideligt.
Det er ikke noget, vi har planer om, men når ordføreren spørger på den måde, vil jeg sige ja, så ville man gøre folk en tjeneste.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg går ud fra, at ordføreren godt ved, at der ikke er nogen, der henter flygtninge og tager dem herop og spørger, om de vil have en høj overførselsindkomst, men at der kommer nogle mennesker hertil, som søger asyl, og så får de beskyttelse, hvis de har krav på det.
Ordførerens argument for, hvorfor det er okay, at ældre mennesker, som har flygtningebaggrund, har markant mindre at leve for end andre ældre her i landet, og hvorfor det generelt er okay, at f.eks. børn, som vokser op her i Danmark som børn af flygtninge, skal have markant mindre end de andre børn i klassen osv., er, at de jo har det godt sammenlignet med levestandarden der, hvor de kommer fra.
Ordføreren nikker og bekræfter argumentationen.
Jeg vil gerne spørge: Betyder det så også, at man f.eks. kunne give mennesker her i Danmark – borgere, som har lovligt opholdsgrundlag her i landet – lavere lønninger, for selv om de fik den halve løn af, hvad en dansker fik, ville det jo være mange penge sammenlignet med den gennemsnitlige indtægt der, hvor de kom fra?
Kunne man importere mennesker fra Afrika til at komme og lægge asfalt på vores veje, give dem en tredjedel af danske lønninger med det argument, at det jo er mange penge der, hvor de kommer fra?
Eller hvordan skal jeg forstå argumentationen?
Okay, jeg skal lige forstå argumentationen.
Argumentationen er, at fordi der statistisk set er flere flygtninge, som har svært ved at få et job, og flere flygtninge, som havner i kriminalitet – og det er fuldstændig rigtigt – sammenlignet med den gennemsnitlige dansker, så er det fair, at ældre mennesker med flygtningebaggrund placeres på en lav introduktionsydelse.
Introduktionsydelsen har sådan set til formål at sætte folk i arbejde.
De skal have det her incitament til at komme i arbejde, og derfor laver man den lave ydelse.
Det gør sig jo ikke gældende for dem her, eftersom de netop ikke skal i arbejde.
Det er pensionister.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Selvfølgelig skal man betragtes som individ.
Det har overhovedet ikke noget med sagen at gøre.
Som vi har diskuteret tidligere, forholder fru Johanne Schmidt-Nielsen sig overhovedet ikke til, at der er nogle, der skal betale de ydelser, at der kommer flere og flere flygtninge til Danmark, at de flygtninge, der kommer, får nogle ret høje ydelser.
Hvis du ser på resten af Europa, kan du se, at Danmark tager en ret stor andel af flygtninge set i forhold til mange andre lande.
Der er jo altså en årsag til, at nogle vælger Danmark som destination.
Når de skifter fra en flygtningelejr til et europæisk land, er der nogle lande, der ikke er ret mange der flygter til, og der er nogle lande, der er mange der flygter til, og Danmark er et af dem.
Vi er omkring 5 millioner danskere, vi kan ikke betale et meget stort antal flygtninge høje ydelser.
Vi er nødt til at anlægge en rimelighedsbetragtning.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen er overhovedet ikke optaget af, hvem der skal betale.
Det er vi i Liberal Alliance.
Der er kun så og så mange arbejdende danskere, der kan betale for de flygtninge, der kommer hertil.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Jeg vil bare gerne høre, hvordan ordføreren selv synes det lyder, når ordføreren står og siger, at vi ikke har råd til at give fattige mennesker, der er kommet hertil på flugt fra krig, et anstændigt livsgrundlag, samtidig med at ordføreren er talsmand for et parti, der ustandselig og gang på gang i en hvilken som helst sammenhæng, uanset om vi taler boligjobordning eller finanslov eller formand for Folketinget eller alt muligt andet, stort set kun har ét krav, og det er lettelser eller helt fjernelse af topskatten.
Hvordan synes ordføreren selv det lyder, og hvordan smager det?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jeg synes, det er fuldstændig rimeligt.
Jeg synes, det må være mærkeligt at være medlem af Enhedslisten og overhovedet ikke forholde sig til, hvor pengene skal komme fra, og være fuldstændig indifferent i forhold til de arbejdende danskere, der skal betale for de flygtninge, der kommer hertil.
I Liberal Alliance så vi gerne, at man hjalp flere, at man omlagde flygtningeindsatsen, sådan at vi kunne hjælpe flere lokalt.
Jeg kender personligt flygtninge, der anbefaler en sådan strategi, og som siger, at hvis nu vi omlagde flygtningestrategien, så vi hjalp flere lokalt, så ville mange flere få en anstændig tilværelse.
Det forholder Enhedslisten sig overhovedet ikke til.
De forholder sig kun til de mennesker, der kommer til Danmark og skal have ydelser.
Det synes jeg personligt er vældig snæversynet.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Næh, jeg forholder mig bare til sammenhæng eller mangel på sammenhæng: at ordføreren står og siger, at vi ikke har råd til at give de mennesker et ordentligt livsgrundlag, mens ordførerens parti og ordføreren i alle mulige sammenhænge gentager, at der da i hvert fald skal være råd til at lette skatten for de 10 pct. rigeste.
Det var sådan set bare det, jeg ville have ordføreren til at forholde sig til: Hvordan smager det i munden?
Jeg synes, det smager ækelt.
Det var såmænd bare det.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det her med at bruge sådan nogle ord som ækelt må stå for Enhedslistens egen regning.
Jeg synes, det er højst besynderligt at diskutere med et parti, som slet ikke forholder sig til, hvordan økonomien i det her land skal hænge sammen; som slet ikke forholder sig til, at der bliver færre om at forsørge de mange; som slet ikke forholder sig til, at der ikke bare er en eller anden guldkrukke et eller andet sted, man kan finde ude i horisonten, som betaler for alle de ting, Enhedslisten gerne vil have gennemført.
Det her synes jeg er meget, meget mærkeligt at diskutere med medlemmer fra Enhedslisten.
Jeg kunne ikke drømme om at bruge et ord som ækelt.
Det må stå for medlemmets egen regning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg havde ellers valgt ikke at tage ordet, men jeg synes simpelt hen ikke, at man kan sidde passivt og høre på de fuldstændig uhyrlige beskyldninger, ordføreren kommer med.
Når Enhedslisten fremlægger politik, finansierer vi det krone for krone hver eneste gang.
Hvis der er nogen, der har et pengetræ i baghaven, er det Liberal Alliance.
Der går ikke en dag uden løfter om milliardrabatter til virksomhederne og milliardrabatter til dem med de højeste indkomster.
Det er virkeligheden.
Vi synes, at Danmark bygger på et vigtigt princip, nemlig solidaritet.
At den danske økonomi er en af verdens stærkeste, er ikke grundlagt på Liberal Alliances liberalistiske dogmer.
Det er grundlagt på en stærk solidaritet, hvor vi har hinandens ryg, hvor vi tager os af hinanden, hvor vi sørger for, at dem, der falder, bliver rejst op igen.
Hvorfor er det sådan, at de lande, der har de højeste ydelser i Europa, også er dem, der har den laveste arbejdsløshed?
Det er, fordi fællesskab fungerer, og det er selvfølgelig hamrende irriterende at være vidende til, når man er liberalist.
Men kan vi ikke nok blive fri for de stråmænd om, at Enhedslisten ikke skulle kere sig om, hvordan den danske økonomi udvikler sig.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan det er at være medlem af Enhedslisten, men det er jo tydeligt, at der er nogle medlemmer, der måske føler sig som bedre mennesker end andre af de tilstedeværende, fordi de går ind for konstant højere ydelser på stort set alle områder.
Det får jo være, hvis man synes, det er holdbart.
Jeg tror nok, at de færreste økonomer vil give medlemmet ret i det.
Hvis vi lige vender tilbage til det, vi diskuterer her, mener jeg, at det er meget, meget medmenneskeligt at sige, at vi omlægger strategien omkring flygtninge, sådan at vi kan hjælpe flere lokalt, for langt de fleste flygtninge flygter til nærområder, hvor der er ganske dårlige vilkår.
Der kan man hjælpe langt flere for de samme penge, så flygtningene kan få sig en anstændig tilværelse, i stedet for at man koncentrerer sig om de få, som kommer til Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Derfor vil Liberal Alliance medvirke til at skære voldsomt i den ulandsbistand, som kan hjælpe i nærområderne.
Det hænger ikke sammen, fru ordfører.
Der kommer flygtninge til Danmark, uanset hvor meget vi hjælper i nærområderne.
Vi har en flygtningekonvention, som betyder, at de mennesker, som kommer hertil, og som har krav på ophold, skal vi give beskyttelse.
Det er det, som det her handler om.
Det er dem, som I vil gøre betydeligt fattigere med det her forslag.
Har vi råd til det?
Det er en politisk prioritering.
I har været med til at give selskabsskattelettelser for 4 mia. kr., når det er fuldt indfaset; jeg synes hellere, at vi skulle have brugt nogle af de penge på vores ældre i Danmark;
nogle af de penge på at sikre, at vi skaber ordentlige vilkår for mennesker på flugt, som kommer hertil.
Det synes I ikke, og det er jo det, den politiske forskel handler om, ikke om, hvorvidt vi kan finde penge eller ej.