runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Jeg kan fortsætte, hvor fru Lone Dybkjær sluttede.
Vi er enige i problemstillingen, nemlig at der mangler penge i kommunekasserne, og vi vil gerne gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe med til, at det bliver løst, men vi er af den opfattelse, at det at flytte inddrivelsen til staten var en fordel på den måde, at borgerne har fået al statens gældsinddrivelse samlet ét sted, og at der også er nogle klare regler, der beskytter de fattige imod urimelig inddrivelse.
Det er altså nogle fordele, vi ikke synes man skal give slip på, så vi vil hellere gå den vej, som andre også har været inde på, at staten altså bare straks og med det samme må lægge ud for hele beløbet og på den måde sørge for, at kommunerne blive holdt skadesløse, men til gengæld selvfølgelig arbejder hårdere for at få de penge hjem, det er rimeligt at få hjem, herunder ved at ansætte nogle flere til at udføre arbejdet.
Jeg vil sige til skatteministeren, at vi jo ikke kommer udenom, at der på grund af de fyringsrunder og omorganiseringer, der har været i SKAT og inden for det område, som er ministerens ansvar, altså er sket nogle forringelser.
Af hensyn til retssikkerheden i vores samfund bliver det jo nødvendigt at sørge for, at de ting, f.eks. kontrol med selvangivelser og kontrol med skattesager osv., bliver udført ordentligt, og derfor ser vi også på andre områder end her på det kommunale område en kraftig stigning i gældsproblemerne.
Det sidste er mere alment.
I forslaget støtter vi intentionen, men vi støtter altså ikke metoden.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-10:
Altså, jeg vil nødig hen til metoder, hvor man har stærke mænd og andre, der går rundt og ryster borgerne for at få de sidste penge ud af dem, for hvis folk nu engang ikke har betalingsevnen, har vi altså et problem.
Og så er det et socialt problem, og det bør vi altså også tage os af på en pæn og ordentlig måde.
Jeg vil også lige kommentere det sidste, nemlig om kommunerne kan det.
Det var ikke det, der var spørgsmålet, men om kommunerne vil det, og de har endnu ikke udtrykt vilje til at påtage sig den opgave igen.
Tværtimod har de altså to udvalg kørende i øjeblikket, som forsøger at effektivisere inddrivningen af restancerne i samarbejde med SKAT, og det synes jeg er en rigtig fin idé.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Det glæder mig alligevel at høre, at den konservative ordfører understreger det, som jo både Venstres ordfører og Venstres minister gav udtryk for, nemlig at kommunerne faktisk godt kan overtage den her opgave.
Det var de jo imod, men den konservative ordfører siger, at det kunne kommunerne godt, hvis de ville.
Men han er så imod det alligevel.
Er det udtryk for effektivitet sådan set med konservative briller?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-10:
Nu ved jeg ikke, om korsfarer er et skældsord eller et positivt ord i den forbindelse her.
Jeg vil starte bagfra og sige, at jeg selvfølgelig har tillid til, at kommunerne kan klare den opgave, i hvert fald dele af den, men vi ønsker jo at få en effektivisering og forhåbentlig også en billigere inddrivelse af gælden.
Jeg vil da sige, at det jo ikke er, fordi skyldnerne ikke er blevet gjort bekendt med, at de skylder, og det er jo heller ikke, fordi man ikke har forsøgt at drive gælden ind.
Der er åbenbart i samfundet i øjeblikket et problem med betalingsevnen.
Så må jeg da lige konstatere også, at opgaver som f.eks. at drive gæld ind hos de større virksomheder, multinationale selskaber, folk, der flygter til udlandet, osv. nok ikke ligger lige til kommunernes højre ben.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Jeg er faktisk en hel del imponeret over den konservative ordfører, for den konservative ordfører har jo været i Folketinget i ganske kort tid, men alligevel er det virkelig lykkedes ham at få sig markeret som det kommunale selvstyres sande korsfarer, altså en, der virkelig slår til lyd for det kommunale selvstyre, og at man skal have tillid til kommunerne.
Så kan det godt undre mig lidt her at høre, at lige præcis når det handler om noget så vigtigt som at inddrive den gæld, der er hos borgerne, når man kan se, at SKAT ikke har håndteret det, at der simpelt hen er sket en mangedobling i de fleste kommuner – i Albertslund en tidobling – har man ikke tillid til, at kommunerne kan overtage den her opgave.
Hvad er der blevet af den konservative forkæmper og korsfarer for det kommunale selvstyre?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-10:
Baggrunden for at samle al offentlig inddrivelse hos SKAT var at give det organisatoriske, strategiske og ledelsesmæssige grundlag for at målrette og effektivisere indsatsen i forhold til de samlede offentlige restancer.
Et væsentligt element i omlægningen har været hensynet til den enkelte skyldners retssikkerhed.
Det handler dels om, at skyldnere skal opleve en ensartet og gennemsigtig behandling på tværs af kommunegrænser, dels om, at der ikke iværksættes inddrivelsesskridt over for skyldnere uden reel betalingsevne.
Det er faktisk nu et lovfæstet princip.
Hvis kommunerne efter eget valg også skulle påtage sig ansvaret for inddrivelsen, ville vi stå i en situation, hvor borgerne blev mødt med vidt forskellige inddrivelsesskridt og -intensitet, afhængigt af hvor de bor i landet.
Det er helt uholdbart.
Men jeg erkender, at udfordringerne ikke er blevet mindre af konjunktursituationen.
Den kan aflæses i ledigheden og antallet af konkurser og dermed i virksomhedernes og borgernes betalingsevne.
Det påvirker selvfølgelig også deres muligheder for at betale det offentlige det, de skylder.
Det gjaldt f.eks. i slutningen af 2007, hvor man i løbet af få uger flyttede ressourcer til København for at støtte op om inddrivelse af de virksomhedsvendte restancer.
Et andet område, hvor SKAT har vist sin styrke, er, når skyldnere flytter til udlandet.
Der skal en mere slagkraftig organisation som SKAT til.
Kommunerne har i aftalen om kommunernes økonomi for 2010 aftalt med regeringen, at parterne i fællesskab skal komme med handlingsorienterede initiativer til effektivisering af den samlede opkrævnings- og inddrivningsopgave med henblik på nedbringelse af de kommunale restancer.
Og Skatteministeriet og Kommunernes Landsforening har nedsat en fælles arbejdsgruppe, der skal udarbejde de nævnte løsningsforslag.
Så der arbejdes altså med problemet.
Kommunerne har dog ikke selv sat spørgsmålstegn ved effektiviteten af det delte ansvar for opkrævningen og inddrivelsen.
Og det burde vi jo nok lade dem selv gøre, hvis de har et behov.
Så hvis vi blander os nu, vil det være udtryk for desavouering af kommunale aftaler, og det vil være en ødslen med offentlige ressourcer, hvis vi kræver at vende tilbage til den tidligere organisering.
Lad os give dem den tid, de skal have.
Vi kan derfor ikke tilslutte os forslaget.
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Bare ganske kort: Jeg er sådan set meget, meget enig i det, som hr. Aaen sagde omkring det retssikkerhedsmæssige i det, men den eneste grund til, at jeg bad om ordet, var, at hr. Aaen to gange nævnte, at der havde været fyringsrunder i SKAT.
Bare for god ordens skyld og for historieskrivningens skyld så har der ikke været fyringsrunder.
Vi har undladt at genansætte, hvor folk som følge af naturlig afgang har forladt SKAT, så der er ikke sket fyringer, men effektivisering gennem naturlig afgang.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Det lød sådan en lille smule på ordførerens tale, som om kommunerne faktisk sådan skal have, vil jeg sige, næsten et rent tagselvbord med hensyn til, om de ønsker at hjemtage opgaven eller ej.
Er det virkelig alvorligt ment fra SF's side, at hvis man i den enkelte kommune siger, at man egentlig gerne vil tage opgaven hjem, så skal de kommuner, der ønsker det, have lov til det, og resten skal man så bare lade ligge – eller hvad?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-10:
Jamen, der er jo ingen tvivl om, at staten allerede i dag bør have et incitament til at lave en maksimal inddrivelse.
Jeg må bare konstatere, at det ikke lykkes, fordi gælden eksploderer, og derfor bliver vi nødt til at kigge på en anden løsning.
Og det kunne jo være en incitamentsstruktur, som regeringen jo ynder at bruge i mange andre sammenhænge.
Så hvis man giver kommunerne 100 pct. refusion, så tror jeg at problemet løser sig selv.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Ordføreren er også selv inde på, at langt størstedelen af det her tilgodehavende er statens eget.
Er det ikke i sig selv det allerstærkeste argument for, at staten lige præcis også gør det, som staten jo gør, nemlig går ud og får pengene krævet ind?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-10:
Jeg tror faktisk, at der var en mening med, at vi i sin tid overtog De Konservatives gruppelokale, nemlig at jeg skulle tale før den konservative ordfører.
Socialdemokraterne foreslår, at kommunerne selv skal have mulighed for at varetage inddrivelsen af tilgodehavender hos borgerne.
Siden SKAT i 2005 overtog inddrivelsen af skatter og anden gæld, som borgerne har til kommunerne, er gælden desværre eksploderet.
Vi har set en række opgørelser fra skatteministeren, hvor restancerne kun er steget, og de bliver ved med at stige.
SF har stillet en række spørgsmål til skatteministeren og indenrigs- og socialministeren for at opklare, om de planlagte nedskæringer i SKAT er vejen frem.
Det tror SF ikke at det er.
Vi har derfor også stillet spørgsmålene for at finde ud af, hvornår regeringen ser sig i stand til at levere en effektiv indsats med at nedbringe kommunale restancer.
Desværre ser det ikke ud til, at regeringen og skatteministeren formår at levere varen.
Det er mere og mere tydeligt, at mange kommuner mangler et stadigt stigende millionbeløb til folkeskoler, ældrepleje og anden kommunal velfærd.
Derfor er det vigtigt, at kommunerne kan styrke deres økonomi og likviditet med de penge, der i dag er bundet i restancer.
Derfor skal vi have en effektiv inddrivelse.
Det forekommer også dybt underligt, at regeringen i forbindelse med de årlige økonomiforhandlinger med kommunerne har givet 17 tilfældigt udvalgte kommuner lov til at hæve skatten med ½ mia. kr., samtidig med at kommunerne har 1,4 mia. kr. til gode hos regeringen i manglende restancer.
Jeg kan som en sidebemærkning oplyse, at der rent faktisk var 42 kommuner, der gerne ville have lov til at hæve skatten.
De mange ansøgninger understreger, at regeringen har lagt et stort økonomisk pres på kommunerne, og at kommunerne står og mangler finansiering.
Derfor opfordrer SF regeringen til at få styr på de kommunale restancer, så kommunerne får deres penge.
I dag refunderer staten ca. 80 pct. af de kommunale restancer, som SKAT ikke får inddrevet, men kommunerne mangler stadig væk de sidste 1,4 mia. kr., som ikke i dag bliver refunderet.
Socialdemokraterne foreslår derfor at give kommunerne mulighed for selv at stå for gældsinddrivelsen, hvis de vurderer, at de kan gøre det mere effektivt.
SF kan godt støtte intentionerne i forslaget, men tror, at der skal mere til, nemlig en anden konstruktion, en konstruktion, som giver regeringen incitament til at opprioritere indsatsen.
Det reelle problem er nemlig ikke, at inddrivelsen er flyttet til SKAT.
Problemet er, at regeringen har skåret antallet af ansatte i SKAT ned fra 9.170 personer i 2006 til 7.675 personer i 2009 og har et mål om yderligere nedskæringer.
Det problem arbejder vi intenst med i SF, og vi må jo sige, at der ikke bliver flere skattemedarbejdere til at inddrive gælden ved bare at flytte opgaven tilbage til kommunerne.
Det tror vi vil være det effektive våben.
Bente Kronborg Holst (DF), 2009-11-10:
Det er ganske forståeligt og også udmærket, at situationen omkring inddrivelse af borgernes gæld til kommunen bliver taget op, for det er jo et stort problem, at kommunernes restancer hos borgerne vokser og vokser.
I Dansk Folkeparti er vi imidlertid ikke villige til igen at lade kommunerne overtager opgaven, og det er vi ikke af flere årsager.
Opgaven overgik jo netop til staten som en del af strukturreformen for at sikre retssikkerheden og ensartetheden i inddrivelsen, således at borgere, ligegyldigt hvor de bor, får en fair og lige behandling af deres sag.
Desuden får man ved at samle ekspertisen hos SKAT en langt større mulighed for, at ressourcerne bliver udnyttet bedst muligt, og endnu en fordel er bl.a., at SKAT kan koncentrere sig om de skyldnere, der rent faktisk har betalingsevnen.
Samtidig vil det nok være en næsten umulig opgave for kommunerne at varetage.
De har hverken it-systemer, struktur eller mandskab længere til at forestå opgaven.
Skatteministeren har tidligere lovet, at der ville komme en ændring i kurven; det er endnu ikke sket, og det bidrager selvfølgelig til stor frustration rundtomkring i landet, og det er heller ikke rimeligt over for kommunerne, at der ikke er fundet en holdbar løsning.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti gerne have, at skatteministeren holder ord, således at kommunerne i langt højere grad gives mulighed for at beholde de penge, de har, end tilfældet er i dag.
Men vi kan ikke bakke op om at give opgaven tilbage til kommunerne.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jamen det er slet, slet ikke aktuelt, for kommunerne har igennem KL selv sagt, at opgaven ligger der, hvor den skal ligge, så den sag er jo på plads.
Julie Skovsby (S), 2009-11-10:
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren ikke har tillid til, at kommunerne selv kan varetage den her opgave.
Tina Petersen (DF), 2009-11-10:
Jeg ved ikke helt, hvad det er, hr. Frank Aaen ikke forstår af det, som hr. Martin Henriksen sagde lige før.
Dansk Folkeparti har jo netop forsøgt gang på gang at få nedlagt de her satspuljer.
Så kan man jo så respektere, at nogle vælger, således som vi har gjort, at sige, at når der nu ikke er et flertal – og nu prøver jeg så at forklare det endnu en gang – for at nedlægge en pulje, så er det bedre at være til stede og deltage aktivt i den fordeling af satspuljemidler, der foregår
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Det virker slet ikke særlig mærkeligt for mig, at man hele tiden skarpt prioriterer ressourcerne i den offentlige sektor, sådan at man kan flytte midler fra administration til pleje og velfærd.
F.eks. det, at vi har fået effektiviseret lønindeholdelse, gør, at vi nu på en måned inddriver 50 pct. mere gennem lønindeholdelse, end vi gjorde for et år siden; det, at man et andet sted i SKAT indfører en containerscanner, gør, at man kan føre kontrol med smugleri og andet på en måde, der er ti gange mere effektiv end tidligere.
Det er en af grundene til, at der er indgået en delaftale i forbindelse med finansloven, så vi får midler til at købe endnu en containerscanner, så vi hele tiden kan effektivisere.
Men det betyder så, at man netop skal bruge den effektivisering til at frigøre ressourcer til de dele af den offentlige sektor – plejen, sundheden, børnepasningen, folkeskolen – som vi kan se der har været et stigende udgiftspres på, og som vi også har tilført flere penge i de senere år.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Men vil ministeren ikke medgive, at det forekommer en lille smule mærkeligt, at man, samtidig med at man i et skriftligt svar til mig lover, at der nu virkelig skal ske noget, at der nu skal strammes op, at der nu skal indkræves gæld, går i gang med at reducere medarbejderstaben, bespare osv., så der er færre mennesker til at lave arbejdet?
Altså, forekommer det ikke lidt mystisk, at man siger: Nu skal vi virkelig til at tage skeen i den anden hånd, samtidig med at man gør alt, hvad man kan, for at forhindre SKAT’s medarbejdere i at yde en optimal indsats?
Virker det ikke lidt mærkeligt, når der simpelt hen er for få af dem?
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Jeg tager den første del af hr. Rasmus Prehns udtalelse som en tilbagetrækning af påstanden om, at regeringen er ligeglad med, om folk betaler det, de skylder til det offentlige, eller ej.
Hvad angår det, vi rent faktisk gør fra SKAT's side vil jeg sige, at det er det, der har fyldt mindst i hele den her debat, altså hvad det egentlig er for en indsats, SKAT har gjort og er ved at gennemføre på området.
Det er bl.a. det, at vi ændrede reglerne, således at der for folk, der ikke betaler underholdsbidrag, er mulighed for at foretage modregning; det er det, at der blev lavet en task force, der kunne løse problemerne de steder, hvor skattecentrene var kommet bagud, for jo, der var problemer i starten.
Der kom færre pantefogeder med over i SKAT, end vi havde regnet med; der var flere medarbejdere, der skulle have en grundlæggende uddannelse, end vi havde regnet med.
Og da vi i sommeren 2008 stod i den situation, som hr. Rasmus Prehn taler om der var på det tidspunkt for nogenlunde 1½ år siden, var det vores opfattelse, at vi havde strukturen på plads.
Dengang havde vi ikke fantasi til at kunne forestille os, hvilket økonomisk uføre både Danmark og den øvrige verden ville komme ud i i den efterfølgende periode.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Jeg tror, at skatteministerens seneste indlæg her virkelig bekræfter det, jeg startede med at sige i min ordførertale, nemlig det med, at skat er noget, der engagerer; jeg synes, vi ser en minister, der virkelig er oppe på dupperne, og det er jo positivt.
Ministeren refererer til samtaledemokratiet, og jeg vil gerne sige, at vi Socialdemokrater er svorne tilhængere af Hal Kochs idé om, at ordet er vigtigere end sværdet: man skal tro på argumentet og lytte til hinanden.
Så det giver jeg gerne ministeren et håndslag på.
Når det er, at jeg bare er lidt skeptisk over for ministerens ordholdenhed, er det jo, fordi jeg står her med et spørgsmål, jeg stillede, jeg tror for 1½ år tilbage, hvor ministeren gav udtryk for – altså der for 1½ år siden: nu kommer der andre boller på suppen, nu gør vi noget, nu begynder vi at kræve restancerne ind, så kommunerne ikke skal mangle pengene.
Men jeg kan så se, at det bare er blevet værre og værre.
Så lige præcis i den her situation skulle jeg ikke tro på, at det var det, som skatteministeren gav mig sit ord på.
Men hvis det er det, ministeren siger nu, vil jeg vente og se, om ikke det går i den retning.
Ellers må vi jo prøve på at gøre, hvad vi kan, for at få samlet op på det her, så det ikke bliver ved med at flyde, som det gør nu, under Venstres ledelse.
Frank Aaen (EL), 2009-11-10:
Naturlig afgang og naturlig afgang
– man kan fremme naturlige ting på mange måder.
Man kan jo f.eks. jage folk fra den ene ende af landet til den anden.
Det er en god måde at få naturlig afgang på, og det er jo det, der er sket.
Er hr. Rasmus Prehn ikke enig i, at hele oppositionen med sine udtalelser i dag har påpeget det problem, som forslaget peger på, nemlig at kommunerne mangler penge i kassen – penge, som de har til gode – og at kommunerne skal have de penge?
Og er hr. Rasmus Prehn ikke enig i, at oppositionen på den ene eller den anden måde med garanti kan finde ud af, hvordan kommunerne får de penge, mens VKO ikke har noget svar på, hvordan kommunerne får de penge, de har til gode?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at Venstre giver udtryk for, at man har tillid til kommunerne.
For da man sådan hørte på debatten her, fik man jo helt indtryk af, at hele den borgerlige fløj simpelt hen besteg talerstolen for her i slutspurten af kommunalvalgkampen at udtrykke sin direkte mistillid til kommunerne.
Altså, i det ene ordførerindlæg efter det andet hørte vi: Nej, det har vi ikke tillid til, det kan kommunerne ikke klare, nej, det tror vi søreme ikke at kommunerne kan.
Derfor er det enormt prisværdigt, at ordføreren nu her under de korte bemærkninger får slået fast, at han har tillid til kommunerne.
Man kunne få mistanke om det modsatte.
Ja, det er rigtigt, at hvis man forestillede sig, at kommunerne løste de her spørgsmål på hver deres måde, kunne man få nogle nuanceforskelle.
Men jeg tror da, at Venstres ordfører vil give mig ret i, at inden 2005, hvor kommunerne selv varetog de her opgaver, var det jo ikke sådan, at alt var kaos.
Da var det jo ikke sådan, at tingene ikke fungerede.
Næh, da var det faktisk sådan, at hvis man havde et udestående med fællesskabet, fik man også lov til at betale.
Da voksede restancerne ikke mod himlen, som de gør her, mens Venstre styrer SKAT, så det sejler.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg skal som tidligere bare kort afvise den lange ordstrøm; det viser sig jo også tydeligt i debatten at den står for ordførerens egen regning.
Selvfølgelig er der en bred tillid til, at kommunerne løser de opgaver, som de har.
Men kommunerne har netop ikke den her opgave, som vi tidligere har været inde på.
Der er noget, der kunne være helt rart også lige at få afklaret, for nu kan jeg forstå, at det formentlig ikke er sidste gang, at vi hører om det her fra den socialdemokratiske ordførers side.
Det vedrører, at der står i forslaget, at man vil give kommunerne mulighed for det.
Jeg kunne også forstå på SF's ordfører, at det skulle være sådan en meget individuel mulighed.
Så ser den socialdemokratiske ordfører for sig, at nogle kommuner tager den her opgave hjem, mens andre siger, at det vil de ikke, og så bliver den liggende i staten eller andre steder for den sags skyld?
Er det det kort for det her, man ser for sig?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra socialdemokratisk side har stor tillid til de danske kommuner.
Vi tror, at kommunerne kan løse det langt bedre end det, der er tilfældet her.
Det er jo også, fordi vi kan se, at i forhold til den måde, det bliver drevet på af det nationale SKAT, hvor man jo systematisk har udhulet og reduceret medarbejderstaben, vil de klart kunne gøre det bedre i kommunerne.
Så det har vi stor tillid til.
Det er rigtigt, at der er forskellige holdninger til, hvordan det her skal løses på den rigtige måde.
Der synes jeg også, at Venstres ordfører skal være opmærksom på, at det i politik ikke altid bare handler om at tale folk efter munden.
Der handler det også om at turde rejse sig op og sige det, man mener, også selv om man kan være i modvind med hensyn til nogle af de her ting.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, som synes, det er et meget forkert signal, at Venstre bare lader stå til og siger til danskerne: I behøver ikke at betale til fællesskabet, bare glem det, bare lad det hvile, lad bare restancerne stige og stige, for det med at være fælles om noget og betale sin del bruger vi ikke hos Venstre.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Nu var den socialdemokratiske ordfører jo igen ude i det, jeg synes var en meget stor frihåndstegning, som ikke helt passer med billedet.
Men lad nu det ligge, det havde vi en debat om for lidt siden. Det, jeg også hæftede mig ved, var jo, at den meget, meget lange ordstrøm blev indledt med, at ordføreren sagde tak for debatten.
Ordføreren kunne jo ganske rigtigt ikke sige tak for opbakningen, for ikke engang blandt hans egne venner på venstrefløjen var der stort set nogen som helst opbakning.
Sågar Enhedslisten markerede afstand.
Det Radikale Venstre sagde, at det ikke var vejen at gå.
I SF var det også lidt deromkring.
Så man kan i hvert fald sige, at det har meget, meget vanskelige udsigter, selv hvis det var, at Socialdemokraterne på et tidspunkt skulle få mere magt, end de har agt.
Så mit spørgsmål skulle egentlig være: Er det fortsat efter den her debat Socialdemokraternes politik, at man vil have den her opgave ført tilbage fra staten og givet tilbage som en mulighed til kommunerne igen?
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Jeg er fuldstændig enig i hr. Frank Aaens udlægning.
Der er en samlet opposition, som slås for, at kommunerne får de penge, de har til gode.
Vi ved jo alle sammen, at i øjeblikket sidder kommunerne og kæmper en hård kamp for at få enderne til at nå sammen: Skal vi spare på det ene, eller skal vi spare på det andet?
Og så nytter det selvfølgelig ikke noget som helst, at vi har en regering, som bare lader gælden stige og stige og bare siger til danskerne: I behøver ikke at betale jeres gæld, bare drop det, for sådan gør vi i Venstre.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg lytter meget opmærksomt til, hvad KL selv siger lige præcis på vegne af alle 98 kommuner.
Jeg undrer mig mere og mere over de spørgsmål, der kommer, for der står jo lige præcis i forslagsstillernes eget beslutningsforslag, at hvis man kunne få det, som man ville have det, så ville man give kommunerne mulighed for det.
Så ville der da for alvor gå forvirring i det.