Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Men når man indgår i et fællesskab som det europæiske, som jo er et demokratisk fællesskab, må man tage det sure med det søde, så må man vurdere fordelene og ulemperne.
Der er rigtig, rigtig mange fordele ved at være en del af det europæiske fællesskab.
Der er også en gang imellem nogle ulemper.
Der kan godt være ting, hvor Venstre og Venstres folketingsgruppe ikke er enig i de beslutninger, der bliver truffet i Kommissionen eller i Europa-Parlamentet eller af EU-Domstolen for den sags skyld.
Men så må man jo arbejde for at ændre det.
Jeg vil sige, at vi ikke har en stor utilfredshed med EU's indflydelse på dansk udlændinge- og integrationspolitik, fordi vi som sagt har nogle forbehold.
Vi er ikke tilhængere af forbeholdene, men vi må respektere dem, for det er jo resultatet af en folkeafstemning, og det resultat kan jo kun blive ændret ved en anden folkeafstemning, og hvornår der kommer folkeafstemninger om forbeholdene i Danmark er jo et åbent spørgsmål.
Når det sker, vil vi så på retsområdet få en såkaldt opt out-model, hvor vores udlændinge- og integrationspolitik fortsat er beskyttet.
Der er enkelte områder, som også ministeren har redegjort for, hvor EU-Domstolen har lavet en fortolkning af den lovgivning, der er, og har brugt arbejdskraftens fri bevægelighed til at skubbe lidt til dansk udlændinge- og integrationspolitik.
Det er sket på nogle enkelte områder med Metockdommen, som den mest fremherskende.
Som forespørgerne for forespørgslen også godt ved, så vedrører den meget, meget få sager, og det er jo lykkedes at stille et ganske udmærket værn op mod den dom.
Vi har så den politiske holdning, at vi ønsker at ændre opholdsdirektivet på de her områder, så effekten af Metockdommen og et par af de andre domme kan ændres.
Det er jo den måde, man arbejder på i et demokrati.
Min pointe skal sådan set være, at det er i meget få tilfælde, at Domstolen har brugt reglen om arbejdskraftens fri bevægelighed til at påvirke dansk udlændinge- og integrationspolitik.
Vi er som sagt beskyttet af retsforbeholdet, sådan som de to ministre har redegjort for.
De elementer i Stockholmprogrammet, som vedrører udlændinge- og integrationspolitikken, er vi jo så friholdt for i Danmark.
Det, der er problemet og måske også er anledningen til Dansk Folkepartis forespørgsel her i salen i dag, ud over at de selvfølgelig har et noget andet og mindre positivt syn på EU-samarbejdet end flertallet af Folketingets partier, kunne jo være, at der har været en massiv debat om betydningen af EU-dommene. Jeg vil godt benytte lejligheden til at rette en kritik imod nogle af de såkaldte EU-eksperter, som stiller sig op i nationalt tv, når der er faldet en dom.
Efterfølgende viser det sig så – i hvert fald i de tilfælde, der har været indtil videre – at hvis det er noget, der har indvirkning på dansk lovgivning, er det minimalt, og det fører ikke til, at vi må ændre i nogle centrale dele af dansk udlændinge- og integrationspolitik.
En af de eksperter, som jeg godt vil hive frem her i dag, og som jeg synes har været med til at tegne et forkert billede af EU's og EU-Domstolens indflydelse på dansk udlændinge- og integrationspolitik, er Peter Starup fra Syddansk Universitet, som gentagne gange i forbindelse med nogle af de seneste domme, der er faldet, har sagt, at det måske kan betyde, at 24-års-reglen er ulovlig, og at den må ændres.
Det er der jo ikke noget der umiddelbart tyder på, når man har fået tolket nærmere på dommene.
Rent faktisk er det statistisk også sådan, at der som følge af en EU-dom i 2010 blev givet 900 opholdstilladelser på udlændinge- og integrationsområdet ud af ca. 60.000 – det vil sige, at det er 1,5 pct. af de opholdstilladelser, som vi giver i Danmark – fordi EU har påvirket dansk udlændinge- og integrationspolitik.
Derfor er det en begrænset påvirkning, heldigvis, og sådan skal det selvfølgelig også være.
Med de ord skal jeg på vegne af Venstre, Socialdemokratiet, SF, De Konservative og Det Radikale Venstre fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at Stockholmprogrammet er et arbejdsprogram og ikke i sig selv en lovgivende foranstaltning, og at nye tiltag til udmøntning af programmet forelægges Folketingets Europaudvalg efter den sædvanlige nationale EU-procedure.
Folketinget noterer sig Stockholmprogrammets hovedmålsætninger om tættere samarbejde omkring rets- og migrationspolitik.
Folketinget støtter målsætningerne om forstærket politisamarbejde, bekæmpelse af pengehvidvaskning, narko- og våbensmugling, terrorvirksomhed og finansiering af terror, menneskehandel og pædofili.
Folketinget noterer sig, at det danske EU-forbehold på området for retlige og indre anliggender betyder, at de retlige instrumenter, der vedtages i EU på dette område, og som er omfattet af protokollen om Danmarks stilling, ikke er gældende for og ikke finder anvendelse i Danmark.
Folketinget noterer sig, at regeringen holder Folketingets Europaudvalg orienteret om alle sager ved EU-Domstolen, hvor Danmark deltager.
Folketinget opfordrer regeringen til at lave en redegørelse om domme fra EU-Domstolen de sidste 5 år, som har betydning for dansk udlændingepolitik.«