runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg havde bare lige fået det modsatte at vide, da jeg var oppe at spørge sekretæren, men sådan kan det jo gå.
Jeg synes jo, at det er en lidt mere forsonlig tone, der kommer fra statsministeren her til sidst, og det er svært at se den store polemik i det, statsministeren sagde.
Statsministeren forsøger også at gøre det her til en teknisk diskussion, og det kan man selvfølgelig godt gøre, hvis man gerne vil tale sig væk fra hinanden, men hvis man sådan set er en mindretalsregering, der gerne vil forsøge at skabe nogle brede aftaler, kunne det jo være befriende her sidst på aftenen at få en melding fra statsministeren om, hvorvidt statsministeren ser nogen mulighed for, at man kan diskutere skattereformen samlet, så man ikke bare laver en skattereform med en hånd og så hæver skatter og afgifter med den anden hånd sammen med Enhedslisten på et senere tidspunkt.
Så jeg vil egentlig bare spørge, om regeringen og statsministeren vil give tilsagn om, at reformmilliarderne er i spil, og at vi kommer til at kigge på skattereformen samlet og ikke isoleret set.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal først og fremmest sige, at det ikke har været mit ærinde at være polemisk, faktisk overhovedet ikke.
Jeg har egentlig heller ikke, synes jeg selv, bidraget til en teknisk diskussion af de her spørgsmål.
På mange måder har vi jo egentlig haft en god diskussion om fremtidens skattepolitik i Danmark, og det skal man vel sætte pris på.
Så til det spørgsmål, fru Ellen Trane Nørby stiller: Det vil jeg gerne svare meget klart på, og det synes jeg også at jeg gjorde tidligere på aftenen, og det synes jeg også finansministeren har gjort både i forhandlingslokalet og uden for og alle steder: Jeg har ingen problemer med at forstå, at de partier, som er med til at reformere og derved også skaffe ekstra milliarder, også vil have indflydelse på, hvad de milliarder skal bruges til.
Jeg har også hørt Venstres krav i forhold til det, og det må vi jo tage videre inde ved forhandlingsbordet.
Jeg kan næsten ikke sige det meget tydeligere.
Jeg forstår sådan set godt, det budskab, som Venstre har givet på det her punkt, nemlig at de milliarder, man er med til at skaffe, vil man også have indflydelse på hvad skal bruges til.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Men skal det så forstås sådan, hvis vi siger, det er 13 mia. kr. –
vi kunne også sige, det var et større tal; statsministeren må jo sådan set selv om, hvor store ambitioner statsministeren har i forhold til, hvor meget provenu man kan skabe i fællesskab ved reformer – at det betyder, at det, statsministeren sagde før, for det første er et tilsagn om, at de partier, der leverer de penge, også er med til at definere, hvad pengene skal gå til, og for det andet, at statsministeren ser en mulighed for, at de penge kan gives tilbage til danskerne set i lyset af, at statsministeren jo indtil videre har hævet skatter og afgifter med over 6 mia. kr. og afskaffet skattestoppet, så vi jo ikke taler om, at en skatteomlægning reelt set kommer til at kompensere danskerne for det, de betaler mere i skatter og afgifter nu?
Kort sagt: Kan de 13 mia. kr., hvis det er 13 mia. kr., eller 15 mia. kr. – eller hvad det nu er for et tal – bruges til at sænke skatten for danskerne?
Christian Juhl (EL), 2012-05-30:
Nu har DIIS jo offentliggjort en rapport om CIA-flyvningerne, som også har meget stor betydning for Grønland, og jeg vil høre, om Siumut er enig i de meget, meget afdæmpede konklusioner, der er i den efter min mening lidt overfladiske rapport.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Tak for opsamlingen.
Jeg har bare først et teknisk spørgsmål, hvis man kan sige det på den måde.
Der er jo en del af ordførerne for S og SF, som ikke rigtig forstår, hvad DREAM-modellen er, og derfor vil jeg gerne bede statsministeren om at bekræfte et par ting.
For det første, at den finansminister, som statsministeren har været så venlig at udnævne, har sagt, at DREAM-modellen er en troværdig økonomisk model.
Citat slut.
For det andet, at regeringen selv bl.a. i sin 2020-plan bruger DREAM-modellen til at beregne nogle af forudsætningerne.
Kan statsministeren bekræfte disse to ting?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg er simpelt hen nødt til at stole på hr. Simon Emil Ammitzbøll her, når han siger, at finansministeren har sagt, at DREAM-modellen er en troværdig økonomisk model.
Jeg er sikker på, det er rigtigt, når hr. Simon Emil Ammitzbøll siger det, jeg kender ikke selv citatet, men det kunne finansministeren sagtens have fundet på at sige, så det er formentlig helt rigtigt.
Det er også rigtigt, at vi bruger DREAM-modellen i vores beregninger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg kunne ikke selv have svaret de mange spørgere fra S og SF smukkere, og jeg vil gerne takke statsministeren for at sætte de mange folketingsmedlemmer fra regeringspartierne på plads og fortælle dem, hvad der er op og ned i den debat, og så håber jeg, vi slipper for den til de fremtidige åbningsdebatter og afslutningsdebatter.
Når det så er sagt, vil jeg gerne vende blikket mod førtidspensionisterne og stille et spørgsmål om dem.
Hvis man tager DREAM-modellen, som vi så også har fået regnet vores tal igennem på, kan man se, at hvis man gennemfører hele den politik, som vi gik til valg på, ville førtidspensionisterne jo faktisk være økonomisk bedre stillet, end hvis vi gennemfører den nuværende regerings politik.
De ville nemlig ikke have fået reguleret deres førtidspension på samme måde, de ville ikke have fået stigende afgifter, og i øvrigt ville de have fået en lettelse i bundskatten.
Vil statsministeren ikke med disse tre forudsætninger bekræfte, at førtidspensionister ville have haft mere til rådighed med en fuld gennemførelse af Liberal Alliances plan end med den reform, som regeringen nu lægger op til?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg vil gerne stå på mål for utrolig meget og særlig hele regeringens politik, men jeg kan ikke stå på mål for Liberal Alliances politik og deres beregninger.
Liberal Alliance må selv forklare sin egen politik.
Det, jeg har forstået, er, at man ikke vil have så høj vækst i den offentlige sektor, at man leger med tanken om, at man kan leve uden 40.000 offentligt ansatte – jeg ved ikke, hvem det skulle være.
Liberal Alliance må altså selv stå på mål for deres egen politik, så skal jeg nok stå på mål for regeringens politik.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Betyder det, som statsministeren har sagt om troværdigheden blandt disse fortræffelige mennesker, også, at når forskningschefen dér siger det, kunne statsministeren godt overveje, om det var rigtigt at lægge den der meget store vægt på at øge arbejdsudbuddet?
Bare til allersidst: Hørte jeg rigtigt?
Sagde statsministeren, at hvis man øgede afstanden mellem arbejdsløshedsdagpenge og løn, så ville vi få flere i arbejde?
Og hvis jeg hørte rigtigt: Hvad er det for en mekanisme, som statsministeren tror på her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Det var mange spørgsmål i et.
Jeg skal se, hvad jeg kan gøre på mine 2 minutter, eller hvad jeg har. I forhold til det her med arbejdsstyrken tror jeg, man skal være meget forsigtig og ikke afmelde eller aflyse hele den debat, vi har, om, at vi kommer til at mange flere hænder.
For tallene taler deres eget tydelige sprog.
Hvor vi i starten af 00'erne var fire mennesker på arbejdsmarkedet, for hver gang der var en folkepensionist, så kommer vi i 2020 til at være tre mennesker på arbejdsmarkedet, for hver gang der er en folkepensionist.
Det, vi så også har konstateret, er, at vi heldigvis lever længere.
Det vil sige, at efter 2020 får vi sådan set lidt større udfordringer med de prognoser, der ligger på nuværende tidspunkt.
Så derfor vil jeg fraråde, at man begynder at afblæse den målsætning, vi har, om, at vi skal have flere mennesker, der arbejder, og have flere mennesker i arbejdsstyrken.
Jeg tror, det vil være rigtig, rigtig trist for dem, der skal overtage velfærdssamfundet frem mod 2020.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg synes jo, at det, der i de her diskussioner er en lille smule bekymrende, er, at man først når frem til, at noget er meget, meget vigtigt ud fra nogle forudsigelser om, hvordan det vil gå.
Men i stedet for at gøre sig den overvejelse, at det kunne betyde, at man skulle korrigere kursen, så siger man bare, at man fortsætter, som man hele tiden har gjort.
Jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at det synes jeg ikke nødvendigvis lyder vældig klogt.
Det andet spørgsmål, jeg stillede, var: Er det rigtigt forstået, at statsministeren mener, at det at øge afstanden mellem arbejdsløshedsdagpenge og løn øger beskæftigelsen?
Og i givet fald: Hvordan fungerer den mekanisme efter statsministerens opfattelse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal i al fredsommelighed gøre opmærksom på, at det er meget svært at finde 13 mia. kr., hvis man samtidig gerne vil leve op til det, man tidligere har sagt, om, at man gerne vil have en vækst på 0,8 pct. i den offentlige sektor.
Jeg er bange for, at regnestykket ikke hænger sammen, men det må man jo også tage ved forhandlingsbordet. Mit budskab synes jeg egentlig er ganske klart: Jeg kan sagtens forstå det budskab, som Venstre har haft, nemlig at man tydeligt og klart siger, at hvis man er med til at reformere og skaffe nogle midler, vil man også være med til at have indflydelse på, hvad de midler skal bruges til.
Det synes jeg er et klart budskab fra Venstre.
Det har vi noteret ned, og det må vi jo forhandle videre om ved forhandlingsbordet.
Simon Kollerup (S), 2012-05-30:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, hr. Jonas Dahl konstaterede, da han stillede sit spørgsmål for kort tid siden, nemlig at det egentlig ikke rigtig virker, som om der er så meget, der binder oppositionen sammen.
Man er ikke enig om ret meget og da slet ikke om, hvordan væksten i det offentlige forbrug skal være.
Venstre har så lagt frem, at man gerne vil have skattelettelser for 13 mia. kr.
Man glemmer så lige at finansiere en stor del af dem.
Det tiltror jeg ikke De Konservative.
Jeg er sikker på, at man finansierer alt det, man foreslår, med de besparelser, der skal til.
Derfor hæfter jeg mig ved, at De Konservative jo havde en plan om, at det offentlige forbrug skulle stige med 0,8 pct.
Da man havde den plan, havde man råd til, sagde man, at udgifterne til sundhed kunne vokse med op til 2 mia. kr. om året.
Nu går man så ind for nulvækst.
Så er mit spørgsmål: Skal udgifterne til sundhedsvæsenet stadig væk stige med op til 2 mia. kr. om året?
Og hvis de skal det, og der er nulvækst i kongeriget, er der kun et sted tilbage, hvorfra pengene kan komme, nemlig fra kommunerne.
Så spørger jeg bare på borgernes vegne: Hvor skal de penge så spares ude i kommunerne?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg er sådan set lidt overrasket over, at det kan komme som en kæmpe overraskelse for flere af medlemmerne af regeringspartierne, at der faktisk er fire forskellige partier i oppositionen.
Hvis vi alle sammen mente det samme, burde vi jo bare fusionere til et parti, men vi er altså fire forskellige partier, og jeg kan berolige spørgeren med, at vi nok skal finde ud af det.
Der er masser, vi kan finde sammen om.
Bl.a. kan vi sagtens finde sammen om, at vi egentlig ønsker at køre Danmark i en mere borgerlig retning.
Så man kan være helt rolig, vi skal nok finde ud af det.
Men tak for bekymringen.
Med hensyn til det offentlige forbrug, må jeg blot sige, at regeringen jo også selv har lagt op til, at man kan sætte gang i nogle reformer, som også giver et afkast.
Og der kan man jo bruge noget af afkastet på at sørge for at prioritere nogle forskellige områder, hvilket regeringen jo selv lægger op til.
Det, vi blot siger, er, at vi synes, man skal prøve at stoppe den automatik, der er i, at der er en bestemt vækstprocent hvert år frem til 2020.
Simon Kollerup (S), 2012-05-30:
Nu kan jeg så forstå, at ordføreren er vældig rolig på borgerlighedens vegne her i landet.
Jeg kan godt forstå, hvis borgerne til gengæld ikke er helt så rolige, når det gælder de fire partier, der mener at kunne danne en regering, hvis der skulle komme et valg, og de får stemmer nok til det.
Lad mig bare tage et eksempel, vi har behandlet i Folketinget for ganske få dage siden, nemlig et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti om at fastfryse grundskylden.
Det er et forslag, der vil koste penge for staten og kommunerne.
Så er vi tilbage ved det, som det første spørgsmål også handlede om, nemlig svaret til de borgere, der sidder derude nu og ikke kan finde ud af, hvad de borgerlige mener om grundskyldens fastfrysning, for det er man ikke enig om i de borgerlige partier.
Men hvad koster det at fastfryse på 2012-niveau, som partiet har foreslået, og hvor skal de penge spares henne?
Eller er det ufinansierede skattelettelser?
Jeg tror, der er mange borgere, der er meget i tvivl om, hvad De Konservative og det øvrige borgerlige Danmark egentlig vil på det her område.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Det hedder fastfrysning, og det vil sige, at niveauet ligger der, hvor niveauet ligger, også fremadrettet, så det er jo ikke sådan, at der skal til at findes penge, med mindre man rundtomkring har kalkuleret med, at man virkelig skal lade tingene stige og stige.
Vi taler om, at der skal være en fastfrysning.
Med hensyn til det der med, at det er fire forskellige partier, der mener noget forskelligt, og jeg ved ikke hvad: Ja, vi er fire forskellige partier.
Men vi har kunnet finde ud af det i 10 år, så man kan være rolig, vi skal nok kunne finde ud af det fremadrettet efter næste valg.
Så spørgeren behøver slet ikke at være så bekymret.
Ja, vi er forskellige på nogle punkter og har nogle forskellige holdninger, men der er også meget, der samler.
Det bør spørgeren kunne genfinde på sin egen side, når man har et støtteparti, der i den grad ikke altid er enig med regeringen.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-30:
Tak for det.
Jeg skal høre, om det samme gør sig gældende på afgiftsområdet, som de jo har harceleret over en hel del her i dag.
Tilbage i 2009, hvor de lavede den her berømte forårspakke, var der flere af deres ypperste repræsentanter, der udtalte, at afgifter var fornuftige, og deres tidligere skatteordfører sagde, at tingene selvfølgelig skulle ses i en helhed, men at man gerne ville lade afgifterne stige så meget som muligt – det var den 30. april 2009.
Vi lægger op til at indføre en forhøjelse af afgifterne på en lang række varer – is, chokolade, sukkerholdige sodavand osv.
Det mener jeg er sund fornuft.
Jeg skal bare i al sin enkelhed høre ordføreren, om hun er enig i de udtalelser: Var det sund fornuft, og er det stadig væk sund fornuft?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Først kan jeg berolige hr. Jacob Bjerregaard med, at hver gang vi fremlægger et forslag eller et initiativ og offentliggør noget, skal der nok følge finansiering med.
Det kan jeg berolige spørgeren med, fuldstændig.
Det skal vi nok gøre.
Vi skal nok kunne finde ud af at prioritere midlerne, så vi sørger for, der er penge til de tiltag, som vi gerne vil sætte i verden.
Så bare rolig på det plan.
Det, der også blev sagt, var, at vi ikke kunne lade f.eks. cigaretpriserne stige så meget, som en lang række interesseorganisationer gerne ville have at de steg, fordi vi sagde, at grænsehandelen ellers ville eksplodere på det her område – plus at der ville være, f.eks. på tobaksområdet, masser af illegal handel.
Derfor fandt vi frem til det niveau, som vi mente at afgifterne kunne stige til, og vi sammenlignede bl.a. med, hvordan det så ud i Tyskland.
Det har regeringen jo også selv erkendt, efter at den er kommet til.
Den havde da et ønske om at lade afgifterne på tobaksvarer stige endnu mere end det, som de egentlig kommer til, netop fordi regeringen er løbet ind i den samme øvelse, som vi gjorde, nemlig at man skal finde det rette niveau.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-05-30:
Tak for det, formand.
Jeg skal høre, om det også var udtryk for sund fornuft at indføre det såkaldte pointsystem, som man jo lavede, og som var et udtryk for uddannelsessnobberi af den allerværste skuffe.
Det har vi jo heldigvis nu afskaffet med andre partiers hjælp, og vi kan nu se, at Dansk Folkeparti gerne vil have pointsystemet tilbage – no surprise.
Venstre har sagt, at de gerne vil have et nyt pointsystem – de siger selvfølgelig så meget, men det er i hvert fald det, vi har kunnet konkludere.
Hvad med De Konservative?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-05-30:
Vi har på grund af vores samarbejdsaftale med Socialdemokraterne opnået støtte til mange vigtige emner på Grønland, f.eks. med hensyn til hvalfangst, præstesituationen og mange andre vigtige emner.
Jeg vil derfor forsvare vores regerings arbejde.
Jeg vil ikke være med til at nedgøre vores regering her i Danmark på grund af en makrelsag.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Vi står selvfølgelig ved de ting, som vi har gennemført gennem tiden.
Og jeg må lige korrigere: Der er ikke tale om uddannelsessnobberi, hr. Jacob Bjerregaard må simpelt hen til at læse det gamle pointsystem igen.
Men vi står selvfølgelig ved de ting, som vi har været med til at vedtage.
Så jeg synes da, det er helt fornuftigt, at man ser på, om man kan finde en anden løsning.
Torben Hansen (S), 2012-05-30:
Noget af det, der prægede den tidligere regering, Lars Løkke Rasmussen-regeringen, som den konservative ordfører selv var minister i, var, at der forsvandt 130 job om dagen.
Vores skattereform, regeringens skattereform, som er blevet fremlagt, har vi netop kaldt »Danmark i arbejde«, fordi vi simpelt hen skal have skaffet flere job i det her land.
I sin ordførertale gennemgik ordføreren alle de ting, som man kunne lide i vores forslag til skattereform, og alle de ting, som man ikke kunne lide.
Men jeg hørte faktisk ikke den konservative ordfører sige noget om iværksætterskatten, som man selv tidligere var med til at indføre, og som vi vil afskaffe med den her skattereform, og jeg hørte heller ikke den konservative ordfører sige noget som helst om det investeringsvindue, som rent faktisk også vil skaffe tusindvis af nye arbejdspladser.
Hvor står Det Konservative Folkeparti i forhold til at afskaffe iværksætterskatten og i forhold til at åbne et investeringsvindue med forhøjede afskrivningsmuligheder?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu ved spørgeren godt, at når jeg står heroppe i anden runde, er der begrænset taletid, så jeg kan jo ikke nå at gennemgå et oplæg på 53 sider minutiøst, i forhold til hvad vi synes er o.k., hvad vi synes er godt, og hvad vi synes er direkte skidt.
Men til det, som bliver nævnt om iværksætterskatten, vil jeg sige, at det er en af de skatter, som vi ikke var særlig glade for, og jeg tror også, at jeg på et eller andet tidspunkt i dag har nævnt, at den ser vi gerne afskaffet.
Med hensyn til det her med investeringsvinduet har jeg det sådan lidt svært med en sådan en stop and go-politik.
Jeg ville egentlig hellere se på, hvordan vi generelt set kunne sørge for nogle bedre rammevilkår for vores erhvervsliv, sådan at det ikke kun lige går halvandet år frem, men går mange år frem, så man virkelig kan se mange år frem som virksomhed og foretage nogle ordentlige investeringer.
Torben Hansen (S), 2012-05-30:
Jeg synes da, at det er positivt, at den konservative ordfører indrømmer, at iværksætterskatten, som man indførte i 2009, og som resten af Folketinget har slået regeringen oven i hovedet med var fuldstændig tåbelig, var en fejl, og at man nok ikke var så glad for det.
Det er sådan, at man også elsker folk, der angrer, og det er jo fint.
Kunne man ikke forestille sig, at den konservative ordfører, hvis nu hun lagde alt det der med stop and go og alle mulige andre ting væk, sagde, at det her rent faktisk også var noget, der kunne være med til at sætte gang i den danske industri, og noget af det, der kunne være med til at skabe nogle af de arbejdspladser, som vi alle sammen så frygtelig gerne vil have?
Vi siger rent faktisk, at det forsøger vi at sætte i gang med skattereformen.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Nu er det, som jeg står og siger her om iværksætterskatten og vores holdning til den, jo sådan set ikke noget nyt.
Det har vi været ude med på andre tidspunkter.
Jeg tror endda, at vi så sent som for et par uger siden i Børsen var ude med vores holdning til iværksætterskatten.
Vi vil da gerne erkende nogle af de ting, som vi ikke var glade for, men til gengæld også, hvad vi synes var rigtig, rigtig godt.
Det ser vi overhovedet ikke noget problem i.
Med hensyn til det konkrete forslag om et investeringsvindue må jeg sige, at jeg er interesseret i, at vi ser samlet på, hvordan vi kan sørge for at forbedre rammevilkårene for vores erhvervsliv, ikke kun i forhold til det her, men mere bredt, så vi sikrer os, at der også i årene frem, efter at investeringsvinduet så lukker, er nogle rigtig gode rammevilkår for vores erhvervsliv.
Det er også det, som erhvervslivet sukker efter.
Man bliver bare nødt til at forholde sig til, at konkurrencen rundt omkring os er rigtig hård, og når landene, som vi konkurrerer meget tæt og meget hårdt med, faktisk begynder at overveje at sænke selskabsskatten, så synes jeg også, at vi bør gøre det.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-30:
Nu er det jo sådan, at regeringen er afhængig af de nordatlantiske stemmer, for at den har sit flertal, og i den forbindelse var der noget, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om.
For et par måneder siden blev ordføreren taget til indtægt for en udtalelse, som hr. Sjúrður Skaale fra det socialdemokratiske parti på Færøerne kom med, hvor han udtalte: Skaf os nogle ordentlige makrelkvoter, ellers kan vi blive nødt til at gå imod regeringen.
Der var det sådan, at han også tog ordføreren til indtægt for det.
Kan vi regne med, at det er noget, som ordføreren har en aftale med det socialdemokratiske folketingsmedlem om?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-05-30:
Jeg ved, at der på Færøerne er et stort problem.
Jeg mener, at man må spørge, hvad de vil.
Det er vigtigt at sikre, at regeringen skal stå sammen, og jeg vil være med til at støtte regeringen; den skal være sikret.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-30:
Jeg forstår, at ordføreren siger, at hun under alle omstændigheder vil sikre regeringens flertal.
Så kan jeg af det udlede, at det er sådan, at ordføreren ikke har givet det færøske socialdemokratiske medlem noget tilsagn om, at hun vil gå imod regeringen, såfremt den ikke sikrer nogle ordentlige makrelkvoter for Færøerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg troede egentlig, at vi var enige med Enhedslisten i, at det var godt, hvis der kom mere arbejde, og også godt, hvis der kom flere mennesker i arbejdsstyrken.
Det må da være en god ting, at vi hver eneste dag kæmper for, at flere mennesker bliver i stand til at være på arbejdsmarkedet.
Det er forskellige ting, der skal til.
Men det er jo det, vi alle sammen er optaget af, nemlig at flere mennesker kan blive en del af arbejdsfællesskabet.
Det troede jeg også jeg var enig med Enhedslisten i.
I forhold til det andet spørgsmål må jeg sige, at jeg har den grundholdning, at det skal kunne nytte noget at gå på arbejde.
Det skal også kunne nytte noget økonomisk at gå på arbejde.
Det er bl.a. derfor, at vi er så optaget af, at lavtlønsgrupperne også skal have en reel skattelettelse, så de virkelig kan se, at det gør en forskel at være på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er fint, at vi får mulighed for at løfte 55.000 ud af det gab, der handler om, at der er så mange mennesker, der ikke får en gevinst ved at gå på arbejde, i hvert fald ikke en gevinst, der ligger over 2.000 kr.
er det en gevinst, at det er sådan for lavtlønsgrupperne, og jeg tror også, man kan spørge næsten en hvilken som helst person, som ligger i gruppen af lavtlønnede, om de ikke synes, at det egentlig er i orden, at de kan mærke, at det gør en økonomisk forskel for dem, at de er på arbejdsmarkedet frem for ikke at være det.