Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Tak for det, og tak for alle bemærkningerne.
Det lovforslag, som vi førstebehandler her i dag sammen med en ændring af ligestillingsloven, har det overordnede formål at skabe reelle fremskridt i udviklingen af andelen af det underrepræsenterede køn i store danske virksomheders øverste ledelsesorgan, som typisk er bestyrelsen.
Vi har brug for, at alle ressourcer bringes i spil i dansk erhvervsliv, og det er derfor, der er behov for input fra både mænd og kvinder.
Det er vigtigt, at vi ikke taber kompetencer i en tid med skærpet konkurrence.
Vi kan på trods af flere frivillige initiativer fra bl.a. Operation Kædereaktion konstatere, at vi fortsat er meget langt fra at have en ligelig kønsfordeling i topledelsen af store danske virksomheder.
Derfor har regeringen siden oktober 2011 haft en dialog med erhvervslivet om, hvordan man bedst muligt fremmer ligestilling i virksomhedernes topledelse.
Fra erhvervslivets side har man udtrykt ønske om en fleksibel model, der tager højde for den individuelle branche og de enkelte virksomheders forhold.
Erhvervslivet har samtidig understreget vigtigheden af, at kompetence og erfaring er afgørende faktorer i rekrutteringen til bestyrelsesposter.
Det har vi som regering stor forståelse for.
Vi har forståelse for erhvervslivets ønske om, at man ikke griber alt for firkantet og håndfast ind i, hvordan bestyrelser skal være sammensat, men det er samtidig vores vurdering, at erhvervslivet ikke selv har gjort tilstrækkeligt.
Vi har derfor med det her forslag udarbejdet en model, der på samme tid er fleksibel og vil skabe et betydeligt pres med hensyn til at opnå fremskridt, når det gælder kønsmæssig ligestilling i ledelsen af de største danske virksomheder.
Forslaget omhandler de 1.100 største virksomheder i Danmark, som vil blive pålagt at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn i det øverste ledelsesorgan.
For at tage hensyn til branchernes og virksomhedernes forskellighed er det virksomhederne selv, der skal opstille måltal og fastsætte en tidshorisont for, hvornår målet skal være opfyldt.
For at styrke rekrutteringsgrundlaget til det øverste ledelsesorgan kræver vi, at virksomhederne skal udarbejde en politik for at øge andelen af det underrepræsenterede køn i virksomhedens øverste ledelse.
Kravet gælder alene for virksomheder med 50 eller flere medarbejdere, og baggrunden for det er, at det vurderes at være administrativt tungt for mindre virksomheder med få medarbejdere.
For at sikre, at virksomhederne er ambitiøse ved fastsættelsen af måltal og udarbejdelsen af politikker, forpligtes de til at afrapportere herom i deres årsrapport.
På den måde skabes der fuld gennemsigtighed i virksomhedernes ligestillingspolitik, og det bliver muligt at vurdere, hvorvidt der sker reelle fremskridt på området.
Det er dog kun, hvis en virksomhed ikke opstiller måltal, ikke udarbejder en politik eller ikke foretager afrapportering, at der kan blive tale om bødestraf.
En virksomhed, der ikke opfylder sine egne måltal og politikker, bliver med andre ord ikke straffet.
Regeringen vil løbende følge op på udviklingen og foretage en evaluering af loven efter 3-4 år, og det gør vi for at se, om der er sket reelle fremskridt i udviklingen i kønssammensætningen, herunder om der er behov for en revision af loven.
Jeg mener, vi med lovforslaget tager et vigtigt skridt i retning af kønsmæssig ligestilling i ledelsen af de største danske virksomheder.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv debat i Ligestillingsudvalget.
Lovforslaget skulle gerne understøtte vores bestræbelser på at blive mere konkurrencedygtige, skabe mere vækst og have en mere mangfoldig ledelse til gavn for dansk erhvervsliv og til gavn for ligestillingen.