runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at hr. Kristian Thulesen Dahls parti og mit eget ikke er enige om alting.
Men det kommer faktisk lidt bag på mig, at de i Dansk Folkeparti er så firkantede, at de afviser det her forslag, for jeg ville faktisk have forventet, at det var et af de punkter, hvor vi lå tæt på hinanden.
For hvis jeg skulle pege på nogle ting, hvor vi faktisk har kunnet møde hinanden over de seneste år, er det netop i forbindelse med at målrette de offentlige tilbud, vi har, til nogle af de f.eks. ældre, som har behov, mens man så siger, at de, som sagtens kan klare sig selv, ikke har brug for at få den ekstra hjælpende hånd fra det offentlige.
Det er f.eks. også det, der er logikken bag den ældrecheck, som jeg helt anerkender at Dansk Folkeparti har arbejdet for, og som vi jo i SF støtter.
Det er jo netop også, at man målretter noget til nogle dårligt stillede.
Derfor kommer det lidt bag på mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil forsvare, at meget velstillede ældre skal have gavn af den her ordning, når vi i stedet for kunne bruge de penge på at give nogle større fordele til de folk, som rent faktisk har problemer med at få pengene til at slå til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
På linje med Dansk Folkeparti og Venstre må vi meddele fra Det Konservative Folkepartis side, at vi ikke kan støtte det fremsatte lovforslag.
Jeg får, når jeg hører Socialdemokratiets indlæg ved hr. Ole Stavad, et deja-vu fra kommunalreformen om, at vi nu er i gang igen, og jeg bliver altid nervøs, når hr. Ole Stavad kaster sig over Gentofte Kommune og fremdrager den som et eksempel.
Det er rigtigt, hvad hr. Ole Stavad siger, at der har været en vis vækst i den her ordning fra 2,3 mia. kr. i 2001 til 3,4 mia. kr. i 2005, en vækst på 54 pct.
Men i Det Konservative Folkeparti er vi tilfredse med den nuværende ordning, og efter den gældende lov er det sådan, at ejendomme, der bebos af ejere over 65 år, kan få indefrosset ejendomsskatter, og det mener vi er fornuftigt.
Ideen med det er netop, at man efter at have boet i et hus i mange år kommer i pensionsalderen, og i pensionsalderen er det ikke så tit, at man kan opretholde en indtægt, som er lige så stor som den, man hele tiden har haft, og derfor er der med denne ordning mulighed for at indefryse sine ejendomsskatter.
Det sker til en rente, som i høj grad er konkurrencedygtig.
Det er en mulighed, som er givet alle, og derfor synes jeg også, at det er forkert at mistænkeliggøre personer, som udnytter denne ordning.
De er naturligvis underlagt de samme vilkår; når man kommer til senere i livet, vil man gerne blive boende, og hvis indkomsten er faldende, har man en mulighed for at udnytte denne ordning.
Socialistisk Folkeparti har fremsat et forslag om, at det skal ændres.
Aldersgrænsen skal bortfalde, og der skal indsættes en indkomstgrænse.
Husstandsindkomsten skal være under 366.000 kr. årligt og under 209.000 kr. for enlige.
Det betyder jo, at enlige eller ægtepar i en ung alder kan erhverve en ejendom og indefryse ejendomsskatter igennem hele livet.
Derved vil de beløb, vi har set, altså ca. 3,4 mia. kr., jo stige markant, og hvis SF har en bekymring for kommunernes likviditet, kan man sige, at det her i hvert fald vil påvirke den.
Ordningen er blevet kendt, og derfor er der mange, der udnytter den, og det synes jeg ikke der er noget forkert i.
Ordningen er lavet sådan, at den kan udnyttes af alle over 65 år, og det er vi godt tilfredse med.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Først undrer jeg mig over, at den konservative ordfører var synsk, da han henviste til det, som Venstre og som Dansk Folkeparti havde sagt.
Endnu har jeg da ikke hørt Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg har ikke hørt, hvad Dansk Folkeparti mener om det her.
Det er i givet fald i modstrid med det, man tidligere har sagt.
Den konservative ordfører mener, at det er fint nok, at alle bare kan benytte den her ordning.
Og så pakkes det ind i en retorik om, at hvis man nu går ned i indtægt osv.
Det svarer meget godt til det, jeg argumenterede for og sagde.
Men jeg står her med et udklip fra Ekstra Bladet den 21. februar 2005, der omtaler, at den konservative ordførers partifælle, nemlig transportministeren – dengang var titlen trafikminister – så hurtigt han overhovedet kan komme af sted med det, med fuldt ministervederlag og alt, hvad der i øvrigt hører med, indefryser sine ejendomsskatter, da han blev 65 år, som han fyldte den 9. august 2004.
Er det efter hr. Christian Wedell-Neergaards opfattelse dem, som den her ordning bør rettes mod?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Nu er jeg i den situation, at jeg følger debatten intenst, og det er sådan, at Venstres ordfører jo har meddelt, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte lovforslaget.
Derfor er der altså her fra talerstolen givet meddelelse om det.
Jeg er hverken synsk eller andet, men jeg går ud fra, at det er sådan.
Der er jo en ordning; den gælder for alle over 65 år uanset indkomst og formueforhold, og derfor er der ingen, der skal mistænkeliggøres for at bruge denne ordning, heller ikke borgere i Gentofte og Søllerød, som Socialdemokratiet hele tiden har et horn i siden på.
Det er mennesker ligesom os andre, de udnytter de muligheder, de har, og det er ganske naturligt, når der er en ordning.
Kan man se en fordel i at indefryse sin ejendomsskat, så gør man det.
Det gælder jo naturligvis, når man er fyldt 65 år.
Dermed følger det fuldstændig filosofien, der ligger bag ordningen, nemlig ønsket om at sikre, at folk, når de går på pension og har faldende indtægter, har en mulighed for at beholde deres hus.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Derfor har min kritik også rettet sig imod, at vi har fået de her regler skruet sådan sammen, at den nuværende transportminister og Olaf Haahr kan bruge den her ordning, ikke fordi de har brug for at få indefrosset deres ejendomsskatter for at kunne blive boende i deres bolig, fordi de er blevet over 65 år, men fordi vi har lavet den her ordning med en meget lav rente, p.t. 1 pct., som ministeren sagde, for at pensionister, der ikke har mange penge, skal kunne blive boende i deres bolig.
Derfor er det lovgivningen, jeg kritiserer.
Det er derfor, at jeg i min ordførertale var meget præcis med hensyn til at sige, at vi gerne ville gå ind i en drøftelse med hr. Christian WedellNeergaard, med ministeren og med SF om, hvordan vi får det her skruet sammen, men ikke ville være med til at forringe ordningen for dem, den er rettet mod.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Derfor fastholder jeg også, at mistænkeliggørelse af enkeltpersoner ligger helt uden for den her debat.
Der er en ordning, der er nogle mennesker, der udnytter den, og man kan ikke forhindre dem i det.
Når man kan indefryse ejendomsskatter, og når renten på det indefrosne beløb er 1 pct., så er der nogle, der ser deres fordel i det.
Alderskriteriet er grundlaget for denne ordning.
Vi ønsker ikke, at der indføres et indkomstkriterium, fordi det vil brede ordningen ud og gøre det indefrosne beløb betydelig større, og mange flere vil blive omfattet.
Vi ønsker ikke at ændre på renten.
Dermed kan man vel sige, at vi ikke ser de store ideer i lovforslaget, sådan som det er fremsat.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Men jeg vil godt diskutere det principielle, nemlig om de regler, vi så har, er de rigtige.
De kan få mulighed for at indefryse i millionvis af kroner på den her ordning.
Er det en rimelig udnyttelse af de offentlige kroner, eller kunne man bruge dem lidt bedre, hvis man målrettede dem de pensionister og de mennesker i samfundet i øvrigt, som virkelig har brug for den hjælp?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
I Det Konservative Folkeparti har vi et stort socialt ansvar, og for os er det vigtigt, at alle, der har hjælp behov, også kan få hjælp.
Derfor er det ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er den her ordning, og jeg synes, det er rimeligt, at man fastholder alderskriteriet, og det er rimeligt, at det kan udnyttes af alle.
Og jeg mener, at SF begår en stor fejl ved fremsættelse af dette lovforslag, nemlig at ville fjerne alderskriteriet.
Ved at fjerne alderskriteriet fjerner man ideen med loven, man fjerner grundlaget under loven, og dermed kan man sige, at det gør, at vi er nødt til at afvise det.
Det er rigtigt, at man i bilagene kan se, hvilke kommuner det er, og hvilke beløb der er for de enkelte kommuner.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Nu synes jeg, at hr. Wedell-Neergaard desværre bevæger sig tilbage i den her gammeldags opfattelse af, hvad det vil sige at være gammel og pensionist i det danske samfund.
Jeg er ked af at sige det, men den holder ikke længere, at man bliver en svag stakkel, blot fordi man fylder 65 år – eller om føje år 67 år og 68 år – og bliver pensionist.
Der er sådan set mindst lige så stor forskel på folk, der er pensionister, som der er på folk på arbejdsmarkedet.
Der er folk, der er meget fattige, og der er folk, der er utrolig velstående.
Hvis hr. Wedell-Neergaard åbner øjnene og ser på det samfund, vi lever i i dag, ikke som det så ud for 80 år siden, men det samfund, som vi lever i i dag, vil han så ikke medgive, at om man har behov for hjælp, overhovedet ikke hænger sammen med, hvilken alder man har?
Det hænger sammen med, hvilken økonomi man har, og hvilken situation man rent konkret står i.
Så vil hr. Wedell-Neergaard ikke medgive, at det er et forældet kriterium alene at opfatte folk som svage, fordi de har passeret en bestemt alder?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Jeg vil gerne medgive, at alder er relativ, og at nogle er gamle og andre yngre, selv om de har samme alder.
Men jeg synes, at det væsentlige ved det her er, at det lovmæssigt er til at holde fast i, hvad vi vil.
Man kan sige, at vi har lavet et velfærdsforlig, og der rykker vi jo folkepensionsalderen gradvis, og det gør vi netop i erkendelse af det, som hr. Morten Homann redegør for, altså at de ældre bliver mere friske.
Det er da rigtigt, at aldersgrænsen på den måde rykker sig, men det forhindrer ikke, at der her er en klar regel om, at når man er 65 år, kan man udnytte ordningen, og det synes jeg er ordentligt og retfærdigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Vi har det på den måde i Dansk Folkeparti, at vi jo gerne vil stille os til rådighed som ordførere i forbindelse med behandlingen af de lovforslag, der er.
Derfor er det selvfølgelig også glædeligt, at jeg kunne nå frem, så vi kan få en debat.
Det har været nævnt, at Dansk Folkeparti afviser forslaget.
Vi synes ikke, at vi på nuværende tidspunkt skal lave ordningen om.
Derfor synes vi ikke, at vi skal lave ordningen om, som det er foreslået af forslagsstillerne.
Skal man til at lave ordningen om, skal man til at beregne, hvad man så overhovedet ville få ud af at fjerne en gruppes mulighed for at få gavn af den, og hvad det i givet fald ville give af provenu.
Vi taler alene om en marginal her.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Jeg hører, at Dansk Folkeparti afviser SF’s forslag i den form, som SF har skitseret det.
Det gjorde jeg sådan set også, men der er et enkelt punkt, som jeg mener er helt både rigtigt og nødvendigt at gøre noget ved.
Men vi vil ikke være med til med højere rente at forringe ordningen for pensionister, der har brug for den, og vi ville også være meget betænkelige ved at udbrede den til alle.
Jeg vil godt have hr. Kristian Thulesen Dahl til at forholde sig til sin partifælle hr. Peter Skaarups udtalelser til Ekstra Bladet den 21. februar 2005, hvor han siger: »Jeg mener ikke, at ministre og andre, der er økonomisk godt ved muffen, skal kunne bruge reglen, og derfor vil jeg godt være med til at se på, hvad vi kan gøre, så det kun er ældre borgere med en svag økonomi, der kan få denne håndsrækning.«
Det siger hr. Peter Skaarup til Ekstra Bladet.
Det synes jeg jo egentlig harmonerer ret præcist med det signal, jeg også har sendt på Socialdemokratiets vegne.
Vi er helt indstillet på, at vi sætter os ned og diskuterer, hvor loftet så skal ligge.
Det er altså ikke nødvendigvis der, hvor SF har placeret det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Vi har overvejet det og er nået frem til, at vi ikke på nuværende tidspunkt går ind for ændringer.
Det, man jo skal tage i betragtning, når man overvejer det, er, hvad man vil få ud af at lave det om.
Her skal man altså huske på, at man ud fra aktuelle renteniveauer kan beregne en rentemarginal, som er det, det offentlige taber, ved at ordningen er der.
Man tager så en gruppe ud og siger, at de ikke skal have gavn af ordningen, og lige præcis for den gruppes vedkommende kan man så vurdere, hvad den der rentemarginal er, altså hvad det koster det offentlige at have ordningen også for den gruppe, som man nu ikke vil give ordningen fremover.
Det skal man så stille over for de omkostninger og gener, der jo er ved at lave sådan en differentiering og ved, at folk spekulerer i, at der er en grænse og sådan nogle ting.
Der vurderer vi samlet set, at det offentlige simpelt hen har for stort besvær og for store omkostninger ved at lave ordningen om, hvis man stiller det over for den gevinst, som det offentlige vil hente hjem på at forringe vilkårene for nogle af de pensionister, der har de bedste økonomiske kår.
Og det er derfor, vi er nået frem til, at vi ikke synes, at man skal lave om på ordningen nu.
Om der så kommer en fortløbende diskussion, og om man på et senere tidspunkt osv. osv., må vi tage stilling til på det tidspunkt.
Men på det her grundlag på nuværende tidspunkt synes vi ikke, at vi skal begynde at lave om på ordningen.
Hr. Peter Skaarup er ikke blevet underkendt.
Hr. Peter Skaarup siger i det citat, der blev læst op tidligere, at han ville overveje det og diskutere det i Dansk Folkeparti, og det har hr. Peter Skaarup gjort.
Han har gjort nøjagtig det, han stillede i udsigt.
Vi er så efter overvejelser nået frem til, at vi mener, at vi vil afvise det lovforslag, der ligger her fra SF.
Det er såmænd i al sin enkelhed det, jeg har sagt.
Den anden diskussion om, hvad man så skal til at lave om og hvordan osv., hvis man skal lave om, tager vi jo bl.a. også i forbindelse med den her diskussion.
Der vil vi hellere se på den ordning, man så har i dag, og se på, om den i givet fald skal udbredes, end at lave om for nogle.
Det vil vi simpelt hen ud fra den vurdering, at man i forskellige renteberegninger kan beregne sig frem til, hvad det egentlig koster, og stille det over for, hvad det offentlige taber i rentemarginal.
I forhold til, at man skal til at lave en differentieret ordning og de omkostninger, det er ved det, synes vi, det er ude af proportioner at indføre et nyt regelsæt, for så vidt angår pensionister.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Her er jeg igen på tynd is.
Jeg er ikke ekspert i EU’s støttereform, og hvordan det ser ud pr. bedrift.
Men det er rigtigt, at hvis man har et stort antal hektar med hvede, så vil det jo summe op, og for nogle bedrifter ser vi tal på 0,5 mio. kr.
Der er også nogle, der får op til 1 mio. kr., der er bedrifter, der ligger endnu højere; sådan vil det jo naturligvis være.
I øvrigt synes jeg, vi skulle holde os til sagen, nemlig at der med dette lovforslag gives en ejendomsskattelettelse som kompensation for fald i den direkte støtte.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-08:
Nu kan man jo ikke forlange, at jeg kan alle tal i hovedet, og derfor tog jeg også det forbehold, at jeg ikke kan huske antallet af bedrifter præcis, men jeg vil bare påpege, at det er en meget stor gruppe, og dermed har de meget forskellige vilkår.
Det er en gruppe af selvstændige, som har forskellige niveauer af indkomster og erhvervsaktivitet.
Det er også i høj grad folk med deltidsbedrifter, det er folk med andet erhverv, og derfor vil indkomstforholdene for disse mennesker være meget forskellige.
Derfor er den måde, man forsøger at beskrive det på her, fuldstændig fejlagtig.
Først kommer man fra oppositionens side med manipulerende argumenter, og derefter kører man debatten i grøften.
Gudrun Laub (V), 2006-12-08:
Nu er det her jo behandlingen af L 57 og L 58, så der er i virkeligheden ingen grund til, at nogen skulle komme med en forklaring på, hvad de mener om L 59, og Enhedslisten har ikke stillet nogen ændringsforslag, så jeg går ud fra, at det her lidt er et paradenummer.
Lovforslagene går forhåbentlig igennem.
At vi så må undvære Enhedslistens stemmer, er bare i orden.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Det, der er problemet i den her sag, er jo, at Dansk Folkeparti selv har haft meget svært ved at forklare, hvad det er, de mener.
De har haft meget svært ved at sige: Har vi skrevet under på en automatisk regulering af efterløns- og pensionsalderen i takt med den gennemsnitlige levetid – ja eller nej?
Sværere kan det vel ikke være.
Så har Dansk Folkeparti skrevet under på en aftale, hvor man automatisk regulerer efterlønsog pensionsalderen i takt med den gennemsnitlige levetid – ja eller nej?
Bent Bøgsted (DF), 2006-12-08:
Jeg skal blot sige, at forligspartierne selvfølgelig står bag velfærdsaftalen og den aftale, der er lavet, og så synes jeg faktisk ikke, der er mere at diskutere, og jeg har ikke i sinde at besvare flere spørgsmål på det område, for der er ikke mere at diskutere.
Forligspartierne står bag aftalen.
Det er det, vi har aftalt, og det er det, vi stemmer for, og dermed færdig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-08:
Problemet er jo, at Dansk Folkeparti selv har sat spørgsmålstegn ved, hvad aftalen indeholder.
Det er det, der er det helt åbne spørgsmål, så derfor – selv om hr. Bent Bøgsted ikke vil svare – bliver jeg nødt til at stille det samme spørgsmål igen, og man kan altså svare med et ja eller et nej.
Har Dansk Folkeparti tilsluttet sig en aftale, hvor man automatisk regulerer efterløns- og pensionsalderen i takt med den gennemsnitlige levetid – ja eller nej?
Anne Baastrup (SF), 2006-12-08:
Jeg tror, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr skal lære at lytte.
Hr. Bent Bøgsted sagde ja.
Det var fuldstændig umisforståeligt.
De har sagt ja.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Jeg betvivler på ingen måde de tal, som hr. Ole Stavad lægger frem, men det ville jo have været meget passende, hvis man så havde fuldført regnestykket.
Det er faktisk meget enkelt, for det, der mangler at blive trukket fra i hr. Ole Stavads regnestykke, er lige præcis det prisfald, der har været på produkterne fra dengang, hvor man havde smørbjerge osv., og tror jeg nok – det vil jeg da gætte på – med meget stort flertal også her fik omlagt støtten til det, det så er endt med i dag.
Så for at fuldføre regnestykket skal vi faktisk have trukket det fra, og så når vi jo præcis til den situation, som man opfatter i dag i landbruget, som hr. Ole Stavad mener er blevet overkompenseret ganske, ganske kraftigt.
Det er en fuldstændig fejlagtig fremstilling.
Landbruget kæmper jo for at få tingene til at hænge sammen økonomisk.
Jeg synes, det tjente til oplysning for alle at få det med til behandling af sagen.
Skal vi uddybe lidt nærmere, kan vi jo sige, at den overkompensation, som her bliver skitseret, ikke alene er fejlagtig, den er også misvisende.
Der har fra tidligere tid været en omlægning i EU, hvor man gav støtten direkte på produkterne, og hvor det dengang i gamle dage gjaldt om at få produceret mest muligt, så man kunne få støtten ind.
Der blev lagt om, sådan at man fik det kørt mere over på en direkte støtte, og det er godt, at det er blevet synliggjort.
Derfor er tallene, som hr. Ole Stavad har med, også ganske korrekte, men vi skal have de andre ting med for at få hele billedet og hele historien på plads.
Så ved hr. Ole Stavad sikkert også, at med hensyn til midtvejsreformen, som blev startet for nogle få år siden, er man jo lige præcis startet på den her reduktion, som er den rigtige del af fremstillingen, og det er lige præcis der, lovforslaget kommer ind i billedet og kompenserer.
Der passer det jo fint krone for krone; det er bare at sætte sig ned og regne efter.
Men med til vurderingen af det samlede billede skal man jo også have forhistorien.
Så vi kan sige, at til syvende og sidst har Venstre overhovedet ingen problemer med at støtte det her lovforslag – tværtimod.
Det undrer mig også, og det undrer os i Venstre, at man i Socialdemokratiet ikke har mere omsorg f.eks. for slagterierne og for arbejdspladserne i slagterierne, som man åbenbart er ligeglade med.
Det er vi ikke i Venstre, så vi bakker også op om arbejdspladsernes bevarelse i primærproduktionen, i slagterierne, i foderstofvirksomhederne, for det handler om handel og eksport og i sidste ende, som hr. Ole Stavad også svang sig op til, skattelettelser og velfærd.
Derfor er det her jo en vigtig indtægtskilde til vores budget og i sidste ende også til bevarelsen og videreudviklingen af velfærdssamfundet.
Så på det grundlag har vi ingen problemer i Venstre med at bakke op om dette lovforslag.
Per Clausen (EL), 2006-12-08:
For det er jo kernen i det her.
Vi har et område, hvor Venstre siger, at disse mennesker under ingen omstændigheder må lide den tort i et såkaldt frit erhverv at have nedgang i deres indtægter, så skal staten gribe ind og kompensere.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille til Venstres ordfører, er om beskæftigelsen.
Er det sådan, at Venstre er indstillet på, at vi kunne omlægge landbrugsstøtten i Danmark sådan, at den primært gik til de landmænd, som sørgede for, at deres produkter gik til fødevareproduktion i Danmark?
Det ville jo f.eks. betyde, at man skulle omlægge landbrugsstøtten i overensstemmelse med de muligheder, EU giver, sådan at man giver en langt større del af pengene til landdistriktsmidler i stedet for.
Så ville der nemlig være sammenhæng i Venstres ordførers snak om, at der er beskæftigelse i landbruget.
I den form for landbrug, som Venstre støtter i dag, er der meget lidt beskæftigelse og en svindende del af beskæftigelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2006-12-08:
Nu er det ikke lige mit område, socialområdet her, men det hænger jo lidt sammen med efterlønnen.
Jeg synes, det er på sin plads at sige, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr går ind og refererer fra nogle diskussioner, der er foregået i udvalget.
Det er rigtigt, at der har været nogle diskussioner om, hvordan det er, men forligspartierne er blevet enige om den tekst, der står i betænkningen, nemlig at der i velfærdsforliget er indbygget en indekseringsmekanisme, og Dansk Folkeparti understreger, at der træffes politisk beslutning første gang i 2015 om, i hvilket omfang tilbagetrækningsalderen øges fra 2025.
Det er det, der kom til at stå i begge lovforslag – det her forslag og L 59 – og det er det, forligspartierne er blevet enige om, og så er der faktisk ikke mere diskussion om det.
At hr. Jørgen Arbo-Bæhr så refererer fra, hvad der er sket i interne diskussioner, kommer ikke den her sag ved.
Forligspartierne er blevet enige om den tekst her, og dermed færdig.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Hvis man sætter sig lidt ind i branchens forhold, hjælper det jo ikke noget, at vi ensidigt afskaffer støtten på kort sigt i et land.
Det her handler også om internationale handelsforpligtelser og internationale handelsaftaler, og alle her ved, at det arbejdes der løbende med.
Så de spor skal selvfølgelig forfølges, og der er Venstre enig i de overordnede mål, der tidligere er meldt ud.
For så vidt det handler om omlægning, er der også allerede gang i det, og Venstre støtter også det igangværende arbejde på det område.
Lise von Seelen (S), 2006-12-08:
Som socialudvalgsmedlem er det overraskende at høre de her ting, for det er ikke noget af det, vi har haft med inde i debatten i Socialudvalget.
Derfor kunne det da godt indikere – og jeg kan støtte hr. Thomas Adelskov ved at sige det – at vi lige kunne have brug for, at Dansk Folkeparti markerede, hvad det egentlig er, der foregår her, for i Socialudvalget er den diskussion ikke foregået.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-08:
Jeg ville sådan set bare godt have ordføreren til at bekræfte, at det, vi almindeligvis kalder heltidslandbrug inden for dansk landbrug, ligger på et støtteniveau på omkring 400.000-500.000 kr. pr. bedrift.
Det var sådan set det helt simple spørgsmål, jeg godt ville have et svar på fra ordføreren.