runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Tak for det.
Jeg vil starte med at oplyse formanden om, at jeg kommer fra Frederikshavn.
Vi får ikke nogen letbane, men vi kunne godt se en lille motorvej mellem Frederikshavn og Hjørring for os, for så kunne vi jo ligesom få et nyt trekantområde deroppe.
Så det skulle jeg lige bede om, mens jeg er her i Folketinget.
Ellers vil jeg sige, at Liberal Alliance støtter op om forslaget til lov om ændring af færdselsloven, så vi kan tilpasse de juridiske rammer til de letbaner, der kommer, og være klar til, at de bliver etableret og sat i drift fra 2017.
Vi bemærker særligt, at ændringen af definitionen af motorredskaber ifølge justitsministeren forventes at medføre, at flere motorredskaber vil kunne sælges i Danmark.
Så forslaget imødekommer den tekniske udvikling, der ellers har medført et fald i udbuddet af motorredskaber, og Liberal Alliance er selvfølgelig tilfreds med denne tilpasning af definitionen, der øger konkurrencen blandt udbyderne på det danske marked, så vi fremover kan komme til at vælge mellem bedre og billigere løsninger.
Ligeledes er vi tilfredse med ophævelsen af kravet om en forudgående tilladelse fra politiet til at køre med blokvogne, der allerede opfylder kravene til dimensionerne.
Der er tale om en overflødig tilladelse og administration, når lovgivningens krav fuldt ud er opfyldt, og ophævelsen er selvfølgelig derfor tiltrængt.
Vi vil dog gerne gøre opmærksom på, at vi synes, det er vigtigt, at man lytter til de bemærkninger, der er givet under høringen.
Som det fremgår af bl.a. Dansk Industris bemærkninger, bør man jo bestræbe sig på at afholde udgifter til legitimationskort inden for de rammer, så gebyrerne ikke pålægges branchen som helhed.
Med de her bemærkninger kan jeg så meddele, at Liberal Alliance stemmer for forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2014-11-07:
Nej, det er jeg ikke.
Jeg er født og opvokset i Aalborg og valgt på Fyn, så det ønske, som jeg er blevet opfostret med, siden jeg startede i Folketinget tilbage i 1994, nemlig at vi fra SF's side ville have letbaner, begynder nu at blive virkeliggjort.
Men forudsætningen for, at man kan virkeliggøre det, og at de kommer til at køre rigtigt,
er, at vi rent faktisk laver det rugbrødsarbejde, som Justitsministeriet nu har lavet, nemlig at gennemgå færdselsloven meget omhyggeligt og sørge for, at der ikke er elementer, man har overset, for det er jo en ny type køretøj, der nu kommer til at bevæge sig rundt i de danske gader.
Justitsministeriet har, som jeg kan se det, stort set været inde over alle de spørgsmål, man kunne forestille sig.
Derudover er der jo en ganske omfattende høringsrunde, hvor det også er mit indtryk at man har givet sig der, hvor man bør give sig, og erkendt, at det ikke bare er uhensigtsmæssigt at parkere på en bane, og det vil vi ikke have, men at man heller ikke må parkere så tæt på, at man reelt kommer til at forhindre toget på letbanen i at køre.
Så på den måde har man virkelig, tror jeg, været igennem det hele.
Men det er jo så også et opsamlingsforslag.
Og jeg vil sige, at det jo er smart, at man kan købe nogle billigere – det går jeg ud fra de bliver – store motorredskaber, fordi, og det går jeg ud fra er grunden til at man kommer med forslaget, de bliver lavet, hvor de kan køre 40 km/t., og så bliver det besværligt, hvis de så skal ændres indvendigt til kun at kunne køre 30 km/t.
Så det er sikkert ganske hensigtsmæssigt.
Jeg er dog ikke enig med Venstre i, at vi på den baggrund skal forøge muligheden for, at man kan køre hurtigere med de store motorredskaber.
Så samlet set støtter vi lovforslaget og satser på, at vi i 2017 og 2018-20 har letbaner i alle storbyerne – og så går vi i gang med at snakke om Esbjerg.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-07:
Tak – og jeg strammer også fra Aarhusområdet.
Formålet med forslaget til lov om ændring af færdselsloven med hensyn til letbaner er, som de øvrige ordførere har været inde på, at skabe de færdselsmæssige rammer for etablering af de kommende letbaner.
Der foreslås ændringer af færdselsloven, som er nødvendige for at gennemføre de dele af det tredje kørekortdirektiv, som pålægger medlemsstaterne at udveksle oplysninger om udstedte, ombyttede, erstattede, forlængede eller annullerede kørekort via det europæiske kørekortnetværk.
Med hensyn til færdselsloven vil jeg sige, at letbanerne jo snart kommer i gang, så derfor er det selvfølgelig vigtigt, at alt, hvad der hedder lovgivning vedrørende de der ting, er på plads forinden.
Så det er også rigtig, rigtig vigtigt, at vi får vedtaget en tilpasning af de eksisterende regler i færdselsloven, inden letbanerne kan få lov at starte.
Så er der en lille krølle, og det skal forstås sådan, at transportministeren kan udstede legitimationsbevis til en person, som regulerer færdslen i forbindelse med særtransporter.
Det håber jeg meget bliver en forenkling.
Med hensyn til det tredje kørekortdirektiv har jeg bemærket, at Frie Danske Lastbilvognmænd, FDL, er positive over for det her.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-07:
Det er klart, at når nu vi langt om længe i 2017 får sporvognene tilbage til Danmark – for det er jo det, det er; jeg ved godt, at det er blevet så moderne at kalde det letbaner, men det er jo reelt sporvogne – så er det specielt glædeligt for Dansk Folkeparti, som var med til at bevilge de første millioner kroner, så man kunne komme i gang i Aarhus.
Og det er jo sådan, når vi taler om 2017, at jeg må skuffe den socialdemokratiske ordfører med at sige, at det altså ikke er Odense, men Aarhus, der kommer først, også i det her tilfælde.
Men det er korrekt, at det også kommer i Odense, og det er meget glædeligt, og at det senere kommer i Aalborg og også her i København.
Det er klart, at vi så skal have gjort bilisterne opmærksom på, at nu er der altså pludselig et nyt element i trafikken, og det har man selvfølgelig også lavet nogle regler om.
Det, jeg så også bare lige vil opfordre ministeren til, er, at man ser på oplysningen i forhold til det her.
For der er jo i tusindvis af mennesker, der har taget et kørekort, og som måske ikke er så bekendt med de her nye regler, der nu kommer, og der skal man i hvert fald have et fornuftigt informationsniveau og få gjort bilisterne opmærksom på de nye regler.
Det tror jeg er vigtigt, og jeg går ud fra, at det er noget, der bliver implementeret i den fremtidige kørekortundervisning.
Det kunne måske så også afstedkomme, at det var større køretøjer.
Hvordan vil man håndtere det i forhold til de 16-årige, som jo har mulighed for at tage kørekort til at køre med de her store landbrugsmaskiner?
Vil det give nogle betænkeligheder i forhold til det?
Den regering, som ministeren er minister for, kan jo ikke tillade unge mennesker på 16 år at køre en knallert, der kan løbe 45 km/t., så man kunne måske også have visse betænkeligheder med hensyn til de her store landbrugskøretøjer, men det er jeg sikker på at ministeren har et rigtig godt svar på.
Der er flere andre har været inde på de andre dele.
Men det her lovforslag er, vil jeg sige, lidt som det, vi tit kommer ud for, nemlig sådan en skraldespand forslag, der er puttet ind i det.
Afslutningsvis vil jeg sige, at der er noget om det tredje kørekortdirektiv med i det.
Men lige specielt det her element tror jeg kan være godt, i forhold til at vi får den her mulighed for at tjekke udenlandske chaufførers kørekort, når de kører rundt i Danmark.
Så den del af det kan vi nok leve med.
Men jeg vil godt lige påpege, at jeg synes, det er lidt af en uskik, at man propper så mange ting ind i et lovforslag.
Men Dansk Folkeparti kan støtte det.
Trine Bramsen (S), 2014-11-07:
I Odense, hvor jeg kommer fra, skal vi have en letbane, og vi glæder os rigtig meget, ligesom de gør i alle de andre byer, hvor infrastrukturen også bliver forbedret markant.
Letbanen vil betyde en langt bedre sammenhæng i de store danske byer, som netop fungerer som lokomotiver i forhold til skabelsen af arbejdspladser – byer, der huser de nye supersygehuse og de store uddannelsesinstitutioner.
Derfor kan vi næsten ikke vente, til letbanerne står klar. Formålet med lovforslaget her i dag er netop at sikre de lovmæssige rammer i færdselsloven, så vi kan få lov til at bygge vores letbaner og kan få lov til at køre med dem.
Det sker ved at tilpasse en række af de eksisterende regler i færdselsloven til kørsel med letbanekøretøjer og ved at tilføje ny lovgivning, så rammerne er på plads.
Netop det her med at have rammerne på plads er naturligvis vigtigt, inden vi begynder at forbedre vores infrastruktur med letbaner.
Jeg vil blot konstatere, at forslaget understreger, hvad der er kernen i et retssamfund, nemlig at vi ikke laver vores egne regler eller gradbøjer dem lidt ude i landet, selv om det giver god mening.
Vi ændrer lovgivningen her i Folketinget, så den modsvarer de krav, der er i det moderne samfund, og i dag altså en sikring af, at letbanebyggerierne kan komme i gang, og vi kan få letbaner rundtomkring i Danmark.
Med de ord skal jeg meddele, at vi socialdemokrater kan støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-07:
Tak for det.
Jeg holder denne tale på vegne af Venstres sædvanlige ordfører i de spørgsmål, Kristian Pihl Lorentzen.
Forslaget indebærer en ændring af færdselsloven på en række områder.
For det første baner vi vejen for de letbaner, som fra 2017 bliver sat i drift i Danmark, startende i Aarhus, senere følger åbning af letbaner i København, Odense og Aalborg – gerne i modsat rækkefølge.
Dermed indfører vi en ny færdselsart, som færdselsloven naturligvis skal tage højde for, så vi ikke oplever, at der sker ulykker.
Reglerne i lovforslaget er inspireret af de gældende regler i Norge og de tidligere danske regler for de hedengangne sporvogne.
For det andet medfører lovforslaget, at det bliver muligt for entreprenører og landmænd at anvende de motorredskaber, der er konstrueret til at køre op til 40 km/t. i stedet for de nugældende 30 km/t. Som led i Venstres politik, der hedder »Fart med Fornuft«, ønsker vi, at også fartgrænsen for nutidens moderne, sikre motorredskaber og traktorer hæves fra 30 km/t. til 40 km/t.
For det tredje forenkles reglerne for kørsel med blokvogne.
skal der fremover ikke søges om tilladelse hos politiet.
Venstre hilser denne konkrete reduktion af erhvervslivets administrative byrder velkommen.
For det fjerde gives transportministeren hjemmel til opkrævning af et gebyr i forbindelse med udstedelse af legitimationskort til personer, der bliver bemyndiget til at regulere færdslen i forbindelse med særtransporter.
Venstre er skeptiske over for den del af forslaget, idet vi mener, at denne administration af legitimationskort burde kunne gennemføres inden for de ressourcer, der allerede er hos Trafikstyrelsen.
Under alle omstændigheder må det ikke udvikle sig til en pengemaskine.
For det femte sker der med lovforslaget en implementering af EU's tredje kørekortdirektiv, så der kommer retligt grundlag for medlemsstaternes udveksling af oplysninger om kørekort; herved sigtes bl.a. på at undgå forfalskning og svindel med kørekort.
Med disse bemærkninger kan Venstre sammenfattende støtte lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-07:
Men lad os endelig tage et udvalgsspørgsmål på det også.
Jeg skal nok svare skriftligt.
Finn Thranum (V), 2014-11-07:
Lovforslaget, vi behandler i dag, er et af de mere tekniske.
Det handler dog grundlæggende om at forbedre de færøske virksomheders finansieringsmuligheder og ikke mindst om lettelser for administrative byrder for det færøske erhvervsliv.
Det kan vi i Venstre kun være positivt stemt over for.
At lovforslaget er på dagsordenen på foranledning af landsstyret på Færøerne, gør blot sagen endnu lettere at tage stilling til.
Tilmed er der tale om en lovændring, som sikrer Færøerne samme regler som i Danmark.
Derfor mener vi i Venstre, at der er et solidt grundlag for at gennemføre lovforslaget.
Med lovforslaget vil færøske virksomheder være sikret samme regler om virksomhedspant og fordringspant som de danske virksomheder.
Reglerne giver nye og mere fleksible muligheder for at pantsætte aktiver.
Dermed er lovforslaget altså med til at gøre virksomhedernes hverdag og arbejde endnu nemmere.
Vi mener derudover, at det er af afgørende betydning at støtte det færøske erhvervsliv i det omfang, som det er muligt.
Færøerne har allerede selv taget det første skridt med ændringerne af den færøske tinglysningslov i maj 2014.
Det vil Venstre bestemt ikke stå i vejen for.
Lovforslaget vil bidrage til at sikre et bedre erhvervsklima i rigsfællesskabet.
På lang sigt er det ikke blot til gavn for virksomheder på Færøerne, men også for virksomheder her i Danmark.
Vi skal løbende gøre det lettere at træffe mere fleksible beslutninger på egen virksomhed, også for færøske virksomheder.
Derfor støtter Venstre lov om ændring af lov for Færøerne om rettens pleje og lov om ændring af tinglysningsloven, konkursloven og andre love.
Tak for ordet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-11-07:
Der er gennem de senere år fra flere steder blevet råbt op om, at der var behov for at liberalisere apotekssektoren, og derfor nedsatte den tidligere regering en arbejdsgruppe, som skulle se på hele sektoren og på, om der var behov for øget liberalisering.
Det arbejde har den her regering fortsat og fulgt til dørs, og i dag førstebehandler vi så det lovforslag, som regeringen har fremsat på baggrund af arbejdet.
Lovforslaget lægger ikke op til en liberalisering af apotekssektoren.
Det lægger op til en modernisering.
For Radikale Venstre er det vigtigt, at apotekerne i Danmark stadig væk er en del af sundhedssektoren.
Vi ønsker, at lægemidler stadig skal være adskilt fra øvrige varer i detailhandelen.
Det er noget specielt at sælge medicin.
Der skal tages særlige forholdsregler, og det er også det, som det her lovforslag lægger op til.
Det skal derfor stadig væk være op til Sundhedsstyrelsen, om og hvor der er behov for apoteker, og det skal ligeledes være op til Sundhedsstyrelsen at bestemme, hvilke personer med farmaceutisk kandidateksamen der skal have bevilling som apotekere.
Der, hvor lovforslaget moderniserer i forhold til reglerne i dag, er ved at give apotekerne en friere adgang til at oprette filialer til deres apoteker uden at skulle have tilladelse til det først af Sundhedsstyrelsen.
Det er vi nemlig overbevist om vil give flere filialer og dermed øge tilgængeligheden for borgerne.
Vi ser også gerne, at der oprettes flere af de her såkaldte shop i shop-apoteksenheder, så flere borgere får mulighed for at købe deres medicin i umiddelbar nærhed af, hvor de ellers foretager deres indkøb, eller på eller i nærheden af det sygehus, som de måske modtager behandling på.
Alt i alt er vi fra radikal side tilfredse med lovforslaget, fordi vi synes, at vi med det her forslag finder den rigtige balance i, at vi på den ene side åbner op for lidt mere konkurrence apotekerne imellem, og at vi på den anden side øger tilgængeligheden for borgerne.
Og vi slipper ikke apotekerne helt fri på det liberale detailmarked.
Vi understreger, at apotekerne stadig væk er en del af sundhedssektoren.
Det synes vi fra radikal side som sagt er afbalanceret, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Tak for det.
Hvad angår en yderligere præcisering af kriterierne, som Sundhedsstyrelsen skal handle ud fra, når det gælder forsyningstilskud, er jeg helt med på det.
Det er et meget, meget væsentligt område for os Socialdemokrater, og det præciserede jeg også i min tale.
Så hvis der kan laves en yderligere præcisering her inden for det, der er rammen, så lad os endelig hjælpe hinanden med det.
En sidste kommentar skal være, at hele mønsteret af apotekere rundtomkring i landet ligger fast.
Filialdelen kan altså udvikle sig også ude i landdistrikterne med flere filialer.
Jeg har som sagt selv et eksempel, men det er jo rigtigt, som fru Sophie Løhde siger, at de mest oplagte områder er der, hvor der de sidste 10, 20, 30 år har været en befolkningsmæssig udvikling, og hvor der ikke er blevet oprettet nye apoteker.
Der vil det være oplagt, for der er pengene lette at tjene, og det er også der, vi har lagt et rigtig godt element ind i lovgivningen om, at her skal man naturligvis ikke have et forsyningstilskud, som alle har fået hidtil.
Det giver slet, slet ingen mening.
Når pengene er lette at tjene, skal det ikke fordyre vores apoteksvæsen.
Sophie Løhde (V), 2014-11-07:
Jeg er enig med ordføreren i, at der godt kan komme flere filialer, men det er her, jeg også appellerer til at vi får en vis ærlighed ind i diskussionen herinde.
De foretagsomme apotekere, som ordføreren omtaler, har nok primært blikket rettet mod der, hvor kunderne er i de større byer.
Det er derfor, jeg siger, at vi er optaget af at sikre, at når det gælder de tyndtbefolkede områder, skal dækningen i hvert fald ikke blive markant forringet.
Vi noterer os selvfølgelig, at der er et element, der drejer sig om, hvad Sundhedsstyrelsen skal vurdere ud fra.
Det er bare ikke særlig tydeligt med det lovforslag, der ligger her, hvad det er for nogle konkrete kriterier, og det er noget af det, vi i hvert fald har behov for få præciseret, så der ikke sker en enormt stor forringelse med det her lovforslag.
Men jeg vil egentlig blot kvittere for ordførerens imødekommenhed og åbenhed over for Venstres forslag om at supplere det her lovforslag med en række sundhedspolitiske initiativer med henblik på at tage det i de videre drøftelser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Mange tak til fru Sophie Løhde.
Men der kan godt blive en udvikling i forhold til filialer, som altså stadig væk er receptindløsende steder.
Jeg kan sige, at der i mit lokalområde er en foretagsom apoteker, som åbner en ny filial ude i landområdet, og det betyder en væsentlig forbedring i vores område.
Og hvis det skulle smitte af på andre dele af landet, bliver det altså en forbedring.
Men jeg tror ikke, at der bliver forringelser i landdistriktet; det har vi sikret med lovforslaget.
I forhold til fru Sophie Løhdes næste spørgsmål om det med at få lagt en højere grad af sundhedsfaglighed og forebyggelse ind synes jeg vi skal tale om det frem mod tredjebehandlingen.
Når jeg står her på talerstolen og siger, at apotekerne er en integreret del og en væsentlig del af vores sundhedsvæsen, betyder det, at jeg synes, at vi skal udnytte vores sundhedsvæsens potentiale.
Der har også været talt om akkreditering af apotekerne i forhold til den danske kvalitetsmodel.
Det er jeg ikke tonedøv over for; det er også et spørgsmål om at sikre en kvalitetsmæssig vurdering af apotekerne.
Men lad os tale om forebyggelse, lad os tale om uudnyttede potentialer; jo bredere et flertal vi får bag den her lov, des bedre er det for alle egne af Danmark.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Der er i alt fald mange ude i landdistrikterne, som er rigtig bekymrede, og jeg tror, vi skylder dem at tage den bekymring seriøst.
Der er en anden ting, som også har været meget diskuteret i det her lovforslag, og det er shop i shop-løsningerne, hvor man jo risikerer, at man, når man kommer ind på apoteket, så først skal igennem hele Føtex med al den musik og al den støj og larm og undgå alle de overivrige salgsassistenter.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Hensigten med det her lovforslag er, at vi faktisk får flere receptindløsende filialer rundtomkring i landet, og det kan jeg også se på høringssvarene at langt de fleste af de faglige parter tror.
Og det er det, der skal sikres, for at det her med rette kan siges at være en integreret del af et meget professionelt sundhedsvæsen i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Det er jo rigtigt nok, at det er et lovforslag, der har været lang tid undervejs, og derfor undrer det mig også, at det sådan bliver en lidt omvendt måde at gribe tingene an på, hvor man først laver et lovforslag, og vi så bagefter har forhandlingen om lovforslaget.
Men altså, når bare vi får den forhandling, håber vi også, det vil være fint.
Vi er jo i hvert fald konstruktive.
Vi må jo sige, at tilgængeligheden er blevet diskuteret rigtig mange gange, og jeg føler mig ikke nødvendigvis sikker på, at vi får dækket det ordentligt ude i yderområderne og ude i landdistrikterne.
Vil ordføreren her fra talerstolen i dag give en garanti for, at vi ikke kommer til at opleve skandalesager, hvor der er borgere, som vil få for lang vej til et apotek?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Man skal passe på med ikke at anholde noget her fra talerstolen, men det vil jeg alligevel gerne gøre en lille smule, for i min ordførertale blev det i hvert fald med meget stor tydelighed præciseret, at der er geografisk spredning, at der er dækning og tilgængelighed ude i landdistrikterne, hvor jeg selv bor.
Jeg kan på mit landkort tegne ind, lige nøjagtig hvor der er apoteker og filialer, så jeg har et meget, meget detaljeret billede af, hvor risikoen ville være, hvis ikke der var de kriterier, der er stillet op i forhold til forsyningstilskuddet til de her filialer.
Jeg må altså bare sige til fru Mai Mercado, at jeg har en rigtig, rigtig god mavefornemmelse i forhold til, at det her lovforslags præcisering af kriterier dækker det, der skal til for at have en decentral filialstruktur fremover, og jeg tror, at den bliver endnu bedre, fordi vi også får muligheden for at lade foretagsomme apotekere oprette det, jeg kalder konkurrencefilialer, som yderligere vil sikre en god dækning.
Sophie Løhde (V), 2014-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Altså, jeg synes, vi skal være ærlige og sige, at det her lovforslag jo ikke kommer til at føre til flere apoteker ude i de tyndtbefolkede områder; det kan vi lige så godt være ærlige og tale lige ud af posen om.
Hvis vi er heldige, fører det til flere apoteker i de større byer.
Derfor er det afgørende jo også i forhold til at få rettet op på det her lovforslag, at vi, når det gælder de tyndtbefolkede områder, sikrer, at dækningen i hvert fald ikke bliver markant forringet.
Og det var også derfor, jeg i min tale nævnte, at jeg synes, det er vigtigt, at vi får set på forsyningsbidraget i forhold til apoteksenheder i de tyndtbefolkede områder og får tydeliggjort de kriterier, som Sundhedsstyrelsen altså ud fra lovforslaget skal vurdere det ud fra.
Men når jeg tog ordet, var det egentlig blot for at høre den socialdemokratiske sundhedsordfører, om han ligesom også var enig i, at der er behov for at skrue op for det sundhedspolitiske ambitionsniveau i det her lovforslag og dermed også få lovforslaget bygget ud og ændret på nogle punkter, så vi også kan få noget mere sundhedspolitik ind i det i forhold til f.eks. at sætte fokus på forebyggelse af fejlmedicinering og i sidste ende jo også sikre mere sundhed for pengene.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-11-07:
Der er jo udtrykt rigtig mange målsætninger og rigtig mange kritikpunkter.
Jeg skal bare sådan stilfærdigt spørge, om Liberal Alliance agter at støtte lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Jeg tror i virkeligheden ikke, jeg forstår, hvorfor Liberal Alliance har den bekymring, for hvis man er liberal, må man jo synes, at så skal man bare kunne sælge, hvad man har lyst til, hvorhenne man nu måtte have lysten til det.
Jeg kan sige, at i Det Konservative Folkeparti – og jeg gentager det gerne igen – har vi jo den bekymring, at når man kommer ind på et apotek, forventer man også at blive mødt med en vis standard og en vis faglighed.
Og der har jo været en tendens til, at der er blevet solgt rigtig mange flere ting end bare medicin og det, som er tilknyttet lægemidler.
Derfor synes jeg, det er rigtig fint, og det understreger jeg igen, at man nu går ind og kigger på at begrænse det udbud af varer, der bliver solgt på apotekerne, for på den måde at sikre, at det bliver den høje faglige standard, der kommer i højsædet.
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun ikke deler bekymringen for, at apotekerne, som har fået monopol på nogle områder, sælger en hel række andre varer, som kunne være solgt andre steder.
Det er jo noget omsætning, som forsvinder ud fra de små forretninger.
Det er måske de varer, der er næsten trækker kunderne til, så det gør det ekstra svært at drive forretning ude i randområderne, hvor vi begge to holder til.
Er det også en bekymring, som De Konservative deler ?