runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-02-27:
Nu har jeg jo en vis erfaring fra den virkelige verden med hensyn til indsamlinger og udviklingsoplysning, og mine erfaringer siger mig, at der er stor forskel på at købe en ged eller købe et æsel og de oplysninger, der i den forbindelse gives om en meget kort historie, og så det behov for oplysning om det lange, seje træk, det er at ændre fattigdommen f.eks. i Afrika, som langsomt er ved at stagnere, det går jo ikke opad, det går jo ikke i den rigtige retning.
Mener ordføreren ikke, at det er væsentligt, at vi sørger for begge dele, at det er vigtigt, at dansk udviklingsoplysning ikke blot bliver: Køb dig en ged, så lærer du noget om en afrikansk kvinde i en meget, meget snæver relation?
Man er nødt til at forstå de større sammenhænge, at Danmark er en del af en større verden - eller er udviklingsbistand bare reduceret til æsler?
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Som jeg sagde i min ordførertale, giver Danmark jo ganske meget til oplysningsarbejde, og som ministeren også redegjorde for i sin redegørelse, har vi faktisk en særlig pulje på over 12 mio. kr. for 2008, hvor privatpersoner og alle mulige andre end almindelige ngo'er kan ansøge, til oplysningsarbejde.
Jeg synes faktisk, at den ramme, vi har afsat til oplysning, er ganske fornuftig, og min pointe er blot, at jeg ikke mener, man kan sætte lighedstegn mellem den mængde penge, som det offentlige, staten, bruger på oplysning, og så den folkelige forankring, men det mener ordføreren for SF måske.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Man hoppede også op af stolen med den sammenligning.
Nu får vi at vide, at vi giver tonsvis af penge, statslige penge, til oplysning, så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han kan bekræfte, at vi giver - relativt set - langt færre penge, også i kroner og øre, end både Norge og Sverige.
Mens de pågældende to lande har givet flere penge til oplysning, har vi skåret i oplysningsbevillinger til ngo'erne.
Det andet, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren er vidende om, at der rent faktisk er en kæmpe interesse for det på f.eks. uddannelsesinstitutioner, og mange af de store rammeorganisationer, vi netop har diskuteret, får henvendelser om materialer og om oplysning, som de ikke kan honorere, fordi de ikke har ressourcer til det.
Så der er et kæmpe behov, som vi kan hjælpe med at imødekomme ved at give en ny oplysningsbevilling.
Kan Venstres ordfører se det her?
Karsten Lauritzen (V), 2008-02-27:
Hvis jeg skal svare hr. Jeppe Kofod, bliver jeg nødt til at sige, at det kan jeg ikke umiddelbart se, for jeg sætter ikke lighedstegn mellem den mængde af statslige kroner, der bliver givet til oplysning, og så den folkelige forankring.
Jeg synes da, at ngo'erne, som har store problemer med at finansiere projekterne i forhold til oplysning i folkeskolen, skulle gå ud og søge de muligheder, der er.
Der er også andre muligheder end staten.
Der er jo en grund til, at det hedder non-governmental organizations, og det er jo bl.a., at ikke al støtten til dem skal komme fra staten, som det ellers næsten er tilfældet i dag.
Der er også andre muligheder for støtte til oplysning, f.eks. via det private erhvervsliv og private fonde.
Dem synes jeg man skulle benytte sig af, og det tror jeg også sagtens kunne lade sig gøre.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg vil først takke for de rigtige og venlige bemærkninger om oplysningsindsats og det, som vi i realiteten foreslår, og som også ligger bag beslutningsforslaget, nemlig at der skal være en ny form for oplysningspulje.
Man måtte forstå på hr. Lars Barfoed, at det er hr. Lars Barfoed enig i.
Størrelsen og udformningen osv. kan man altid diskutere, men jeg skal spørge hr. Lars Barfoed, om Det Konservative Folkeparti kan støtte, at vi får oprettet en ny pulje, som ngo'er kan søge til oplysningsformål, som det er foreslået her i beslutningsforslaget.
Så skal jeg bare have hr. Lars Barfoed til at bekræfte, at den 26. september 2007 udtalte hr. Lars Barfoed til Politiken, at det er vigtigt, at der gøres en ny oplysningsindsats og oprettes en ny oplysningspulje.
Kan hr. Lars Barfoed bekræfte det?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Først skal jeg måske lige sige, ikke mindst til hr. Jeppe Kofod, at jeg var så optaget af at forklare, hvad Det Konservative Folkeparti mener om denne sag, at jeg helt glemte at sige, hvad vi mener om beslutningsforslaget.
Jeg kan oplyse, at vi mener, man skal afvise beslutningsforslaget, og det gør vi af samme grund som ministeren.
Det er helt overflødigt, for ministeren er jo i fuld gang med at lave den analyse, som foreslås her, og så er der jo ingen grund til at vedtage sådan et beslutningsforslag.
Det kunne jo ses som udtryk for en kritik at det, regeringen gør, og det er der jo ingen grund til.
Ministeren er jo i fuld gang med at udvikle tingene.
Det kunne være en udmærket ting at gøre, og det vil vi da have med i vores betragtninger, når vi også i forbindelse med ministerens analyse ser på, hvad der kan gøres fremadrettet for at udvikle informationsindsatsen.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg vil bare lige spørge hr. Jeppe Kofod om, om han vil bekræfte, at der gives omkring de her 12 mio. kr. til oplysning i øjeblikket.
Nu blev jeg sådan lidt, jeg ved ikke, om man skal kalde det skuffet, da jeg hørte hr. Jørgen Poulsen nævne det her med, at man har nok i sig selv.
Så vil jeg gerne spørge: Er det den generelle holdning, man mener at den danske befolkning har, altså, at den har nok i sig selv, og at den ikke søger informationer om den globale verden, altså om, hvordan verden er, og om, hvordan tilstanden er rundtomkring i verden?
Jeg må sige, at jeg ikke tror på, at tilstanden er sådan.
Vedrørende de 45 mio. kr., som man ønsker med det her forslag, må jeg spørge: Mener hr. Jeppe Kofod ikke, at de 45 mio. kr. kunne gøre godt et andet sted?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jeg vil først sige til det principielle, at jeg er fuldstændig enig med fru Tina Petersen i, at danskerne ved rigtig meget om verden, og det er godt.
Og det gør de bl.a., fordi Danmark som land jo generelt gennem en årrække har været utrolig engageret i globale spørgsmål.
Tidligere havde vi verdensrekord både i omfang og kvalitet af vores ulandsbistand og for øvrigt også af vores miljøbistand.
Så ja, jeg tror da klart, at danskerne ved rigtig meget om verden, og det er godt.
Men det betyder ikke, at vi bare skal sige, at så er alting godt.
Vi skal jo sikre, at også kommende generationer ved mere om den verden, de vokser op i.
Det er derfor, vi ikke accepterede det, og det er derfor, vi kritiserede voldsomt, når regeringen skar på oplysningsindsatsen i Danmark, som den jo gjorde - og her synes jeg at vi skal være helt ærlige, for det gjorde den jo.
Derfor vil vi gerne have vendt den udvikling og øge oplysningen, for vi tror, at danskerne efterspørger det.
Vi kan se, at de efterspørger det her, og vi tror, at danskerne bliver meget bedre rustet til globaliseringen, hvis de også ved mere om ulandenes forhold.
Så det er det, som det her er udtryk for.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Ganske kort: Jeg vil gerne have en bekræftelse fra hr. Jeppe Kofod på, at du mener så - eller De mener, at de 12 mio. kr., der gives til lige netop oplysning om dette specifikke område, og som er temmelig mange penge, ikke er tilstrækkeligt til at informere en befolkning på godt 5 millioner mennesker.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Det er klart, at jeg synes, vi har en forpligtelse til at give en ordentlig oplysning, om de ting.
Vi vil gerne have ambitionen sat op, og vi tror sådan set, at det kommer mange gange igen, at danskerne er bedre rustet til globaliseringen, også ved en oplysningsindsats, som vi foreslår.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Jeg synes, det må være meget klart, at oplysning er med til at flytte ting.
Jeg synes, vi har et meget klart eksempel på det, når vi f.eks. tager aids.
Folk i Afrika ved udmærket, at i denne del af verden dør vi ikke af aids, men vi levede faktisk utrolig godt med det, indtil vi fik at vide, hvad det egentlig var, der skete.
Det er den slags, der er med til at ændre tingene.
Jeg har lidt svært ved at formulere det som et spørgsmål, men jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at vi ved langt mere om globaliseringens konsekvenser for os danskere, end vi ved om konsekvenserne for de mennesker, som ikke bor lige om hjørnet.
Det er jo egentlig også det, forslaget her handler om.
Jeg bliver også nødt til at sige, at danskerne er veloplyste.
Vi er blandt de mest oplyste i verden.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Jamen jeg kan bekræfte - og det skriver vi i øvrigt også i bemærkningerne til beslutningsforslaget - at generelt ved danskerne meget om globalisering.
Men vi kan også se, at der er en kæmpe efterspørgsel efter viden om de fattige landes forhold, viden om ulandene osv.
Grunden til, at jeg kan stå her og slå det så fast, er jo bl.a., at når man taler med de mange organisationer og ngo'er, som tidligere havde adgang til oplysningsmidler, fortæller de jo også, at der er en kæmpe efterspørgsel fra uddannelsesinstitutioner og fra alle mulige andre efter materialer og aktiviteter, som kan skabe oplysning.
Så er det bare, jeg spørger mig selv: Jamen er Danmark ikke et samfund, som for det første gerne vil ruste sine borgere godt til globaliseringen og skabe forståelse for verden, og for det andet som et af verdens rigeste samfund også må have overskud til at sætte os ind i, hvordan andre mennesker lever i den tredje verden, i den fattige verden?
Derfor skal vi selvfølgelig øge oplysningsindsatsen, og det er sådan set det, som forslaget her er udtryk for.
Det kan jeg bekræfte.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Nej, jeg mener bestemt, at det handler om at være så oplyst, at man kan træffe de rigtige beslutninger.
Men det handler jo også om, at vi lever i en verden - jeg tror, det var statsministeren, der sagde det i sin nytårstale - hvor vi gerne må være os selv, men vi må ikke være os selv nok.
Og der er problemet jo netop her, at der er en meget stor risiko for, at vi isolerer os i den her verden og bliver os selv nok.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Det, jeg så kan forstå på hr. Jørgen Poulsen, er, at man sådan generelt mener, at de danske borgere ikke er velinformeret i den her globaliserede verden, vi nu lever i.
Man har en - sådan som jeg forstår det - forventning til, at man kan ændre en holdning i befolkningen.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Tak for det i virkeligheden bekræftende svar.
Det er selvfølgelig beklageligt, at Det Konservative Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget, men jeg kan forstå, at i hvert fald en del af beslutningsforslaget støtter Det Konservative Folkeparti, nemlig forslaget om at udarbejde en analyse.
Men jeg vil bare spørge til det mere principielle, for jeg synes, det er vigtigt her i debatten også at få klarhed over, hvad Det Konservative Folkeparti mener om det principielle.
Det her er jo en form for folkeoplysning om udviklingslandenes forhold, og det forstår jeg at man støtter.
Men er det også sådan i fremtiden, uanset hvad den analyse nu kommer frem til?
Skal princippet om, at ikkestatslige organisationer udfører folkeoplysning, genindføres i form af en pulje eller noget andet, hvor man som privat organisation kan søge med henblik på at give oplysning?
Det princip vil vi jo gerne have genindført, altså ikke en statsligt kontrolleret oplysning, men en bredere oplysning forankret i f.eks. ngo'erne og andre private organisationer.
Kan man støtte det?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg vil sige, at for det første kan man ikke tale om at genindføre en mulighed for, at organisationerne kan give oplysning uden at være under statslig kontrol, for det kan de jo gøre i dag.
For det andet kan jeg bekræfte - jeg tror, det er tredje gang, jeg gør det, men jeg gør det gerne igen - at vi synes, det kunne være en udmærket ting at have en sådan fælles pulje.
Men der er egentlig ikke tale om at genindføre noget, for det er jo noget helt andet at have sådan en fælles pulje, hvor man kan søge om midler og blive imødekommet, hvis man har en tilstrækkelig kvalificeret ansøgning, der ligger inden for de midler, der er til rådighed.
Det er en anden situation, end når man har nogle midler, som man på forhånd kan anvende til oplysningsvirksomhed, og der ikke er nogen som helst kritisk tilgang til det, men man bare har penge, der på forhånd er ens ejendom, og så kan man ellers lave den informationsindsats, man synes.
Der er en begrænsning af mulighederne for det i dag, og det synes vi sådan set er rigtigt.
Der er altså ikke tale om at genindføre noget, men vi ser gerne indført nye tiltag, der kan styrke oplysningsindsatsen, alt afhængigt af hvad ministerens analyse nu konkluderer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-27:
Efter at have hørt alle de fortrinlige argumenter for en styrket oplysningsindsats, var den en skuffelse.
Jeg beklager, at jeg skal være negativ igen oven på en i øvrigt på mange leder og kanter god ordførertale, men jeg beklager, at jeg igen skal være lidt skuffet over, at konklusionen er et nej til et i øvrigt fornuftigt beslutningsforslag.
Det Radikale Venstre er medforslagsstiller, fordi vi finder, at oplysningsarbejdet er fantastisk vigtigt.
Vi ønsker generelt en højere ulandsbistand, og vi finder det problematisk med de besparelser, der generelt har været på området, og også med de besparelser, der har været på oplysningsarbejdet som sådan.
Oplysningsarbejde er vigtigt for at sikre, at der er en generel folkelig forankring i den bistand, vi yder herhjemmefra.
Oplysningsarbejde er vigtigt for at gøre ungdommen og befolkningen generelt opmærksom på de store problemer, som udviklingslandene møder i deres hverdag, og ikke mindst på de konsekvenser, globaliseringen har for udviklingsarbejdet generelt.
Kan det i øvrigt føre til en konstruktiv diskussion om, hvordan man kan udvikle nye former for undervisningsmateriale og anvende nye teknologier til at formidle og sprede viden om udviklingsarbejde generelt, kunne det da også være et konstruktivt resultat af debatten her i dag.
Men vi er selvfølgelig med på det forslag, vi er medforslagsstiller på.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Ny Alliance er jo også medforslagsstiller på dette beslutningsforslag.
Vi er ikke helt så mange, der står bag forslaget, som vi var, den dag det blev fremsat, men alligevel er det et rigtig godt forslag. Som man har været inde på, er der jo ikke noget galt med hverken Danmarksindsamling eller Køb en Ged eller de tiltag, der nu gøres.
Det er der ikke noget galt i, men der er jo samtidig en utrolig stor risiko for en tivolisering af de komplekse problemstillinger, som jo findes på området her, og det er ikke noget, som markedskræfterne i sig selv udligner.
Derfor er det nok nødvendigt, at vi skaffer midler til netop at kunne give mere oplysning til befolkningen, således at vi til syvende og sidst kan træffe nogle bedre beslutninger og ikke ligger under for lidt mere tivoliagtige argumenter på det her område.
Hvis vi skal bevare troværdigheden, handler det nemlig virkelig om, at vi også får udbredt kendskabet til den kompleksitet, der er på området.
Det er ikke altid lige let, men jeg er meget glad for, at der i forslaget bl.a. nævnes den mulighed, at man i forbindelse med de store landsindsamlinger kobler dem sammen med et stykke oplysningsarbejde, som netop tager højde for disse komplekse ting.
Vi hørte ministeren tale om Norges og Sveriges brug af penge til oplysning, som jo selvfølgelig går fra projekterne; det er jo klart nok.
Men det kan næppe være sådan, at behovet for oplysning er mindre i Danmark, end det er i Norge og Sverige.
Jeg giver ikke så meget for, at folk ikke kan 2015-målene i søvne.
Det kan jeg godt forstå at de ikke kan, for jeg mener, de er alt for opdelt.
Men jeg så gerne, at der var en sådan pulje, som er foreslået her, så vi kunne udbrede det dybere kendskab, for jeg tror, at det er det, der skaber troværdighed, og at det er det, som kan gøre, at Danmark til syvende og sidst kan træffe langt bedre beslutninger.
Jeg tror ikke, jeg vil sige mere.
Tina Petersen (DF), 2008-02-27:
Jeg bliver nødt til at spørge en gang til, for gentagne gange hører jeg fra venstrefløjen, at det her drejer sig om at skabe en holdning.
I min tale kom jeg ind på det, der hedder en holdningsbearbejdning af befolkningen.
Drejer det sig ikke om, at få den her holdning drejet lige nøjagtig over i den holdning, venstrefløjen har, nemlig at få så mange midler som overhovedet muligt til udviklingsbistanden?
En helt konkret holdningsændring i befolkningen ønsker man.
Er det korrekt?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Og for så vidt er det o.k. med mig.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Det er jo ikke forbigået nogens opmærksomhed, at der har været voldsom kritik af dilemmaprojektet fra en række ngo'ers side.
I det svar, jeg har fået på spørgsmål 54 - det kan jeg bekræfte - står der jo også, at det forventes, at der bliver bevilget 10,5 mio. kr. til dilemmaprojektet, hvoraf 6 mio. kr. er anvendt med henblik på at involvere danskerne, medier, konsulentydelser, kommunikation osv.
Det vil sige, at man har en meget, meget høj administrationsprocent i forhold til det her oplysningsprojekt, dilemma.dk.
Så jeg vil for det første spørge, om ministeren synes, det er rimeligt med så mange penge anvendt på konsulentydelser og ikke på oplysning eller bistand til landene i Syd.
For det andet vil jeg spørge ministeren, om også det her dilemmaprojekt vil være omfattet af den evaluering, som ministeren vil foretage af oplysningsindsatsen, som så kommer til efteråret.
Ulla Tørnæs (V), 2008-02-27:
Det spørgsmål er der jo givet svar på i Folketingets Udenrigsudvalg, men jeg vil godt her redegøre for dilemmaprojektet, som kører videre.
Ud over selve hjemmesiden og det oplysningsmateriale, som bliver udarbejdet, er projekterne jo nu ved at blive gennemført i takt med hele analysearbejdet, der selvfølgelig er gået forud for, at projekterne kan realiseres og gennemføres.
Det arbejde pågår i de forskellige lande.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Det har jo på mange måder været velgørende at høre, ikke fra mindst hr. Lars Barfoeds side, om det at påtage sig et vist fadderskab til indholdet i det her forslag.
Nu ved jeg godt, at der ikke er mange her, der har læst vores program, og endnu færre - havde jeg nær sagt - der har stemt på det.
Men lad mig få lov til at komme med et citat: Ny Alliance ønsker at stoppe den beskæring af de danske ulandsorganisationer, som har fundet sted siden 2001.
Organisationerne gør et stort stykke arbejde i de fattige lande og støtter de progressive kræfter, der kæmper for god regeringsførelse og rettigheder til marginaliserede grupper.
Derfor er der behov for en ny alliance mellem staten og de folkelige organisationer.
Det er helt afgørende for, at udviklingsprojekter bliver gennemført og er vellykkede.
Dels bør de statslige bevillinger følge den almindelige prisudvikling, så bidraget ikke udhules af inflationen, dels bør organisationerne med rammebevillinger få et generelt løft.
Organisationerne har netop den ekspertise og det netværk, der skal til for at styrke civilsamfundene i de fattige lande.
Vi bør opbygge landenes statslige kapacitet, samtidig med at vi giver en øget støtte til civilsamfundsnetværk og -alliancer.
Så vidt vores partiprogram.
Så vil jeg egentlig bare tilføje, at jeg jo synes, at når vi tager forpligtelserne i Parisaftalen, så gør det det jo endnu mere nødvendigt at bruge en større del af bistandsmidlerne til direkte sektor- og budgetstøtte, altså til, at de folkelige organisationer får en større rolle.
Jeg vil næsten sige, at det er en forudsætning for direkte budgetstøtte fra stat til stat.
Jeg tror nok, at jeg er meget enig i, at der ikke behøver at være en automatik i det her, men det er da påfaldende, at man så rigoristisk holder organisationerne uden for den regulering.
Jeg forstår så på ministeren nu, at man er i gang med at revidere civilsamfundsstrategien, hvor ngo'erne er inddraget.
Jeg vil derfor gerne spørge, om ministeren i den forbindelse kunne tænke sig i lyset af den reviderede civilsamfundsstrategi at overveje at revurdere støtteordningerne til ngo'erne, og herunder også rammernes størrelse og deres udvikling.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Jeg hæftede mig lidt ved, at hr. Jørgen Poulsen sagde, at Parisaftalens bemærkninger om at give en stigende budgetstøtte så skulle betyde en nødvendiggørelse af at øge hjælpen til ngo'erne, sådan så man formidler bistanden den vej igennem.
Er det i virkeligheden ikke udtryk for, at man måske skal sætte lidt spørgsmålstegn ved, hvor bogstaveligt man skal følge Parisaftalen?
Er det ikke også sådan, at vi svækker de officielle bistandsorganisationers, i vores tilfælde altså Danidas muligheder for at øge støtten der, hvor vi gerne vil yde den, hvis vi føler os tvunget til i stigende grad at yde budgetstøtte, som jo har en række svagheder bl.a. derved, at vi ikke kan kontrollere det og allokere midlerne derhen, hvor vi gerne vil?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Hr. Lars Barfoed kan have meget ret i, at man kan have visse synspunkter om, hvor vellykket det vil være at følge Parisaftalen.
Men det er jo ikke desto mindre en forpligtelse, som Danmark har påtaget sig.
Og det, jeg egentlig ville med det her, var jo bare at sige, at der er en diskrepans mellem opgraderingen af midlerne til de danske ngo'er, hvis man vil føre prisaftalen ud i livet.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Men der er jo også et vist rum for fortolkning og for prioritering selv inden for det, der står i prisaftalen.
Man kan jo også give budgetstøtten på den måde, at det ikke er en generel budgetstøtte, men en budgetstøtte til visse sektorer, hvor man så holder øje med, at der sker en fornuftig udvikling i de pågældende sektorer.
Men jeg synes egentlig, at vi skal passe på med - selv om vi skal overholde aftaler - at vi ikke fremhæver aftalerne som noget helligt, der slet ikke kan diskuteres.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-27:
Det er da glimrende, at vi kan diskutere Parisaftalerne, men ikke desto mindre peger jeg bare på, at man har vedtaget nogle forpligtelser.
Jeg vil meget gerne i udvalgsarbejdet netop drøfte de her muligheder, og hvor langt vi skal gå.
Men jeg brugte det kun som eksempel på, at hvis man vil følge den vej, så gør det det i hvert fald ikke mindre vigtigt, at man følger med med de danske ngo'ers indsats.
Det var det.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-27:
Nu har jeg fuld forståelse for, at sådan et beslutningsforslag har været under udarbejdelse i et stykke tid, og jeg forstår, at man bl.a. grundigt har gennemlæst og konsulteret Det Konservative Folkepartis debatoplæg på området, inden man skrev beslutningsforslaget.
Det synes jeg absolut er positivt.
Men kan jeg ikke have ret i, at forudsætningerne for forslaget er faldet lidt bort, da det er sådan, at regeringen faktisk har foreslået en stigning på 50 mio. kr. i finanslovforslaget til netop ngo'erne?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-27:
Selv om det er meget positivt, at regeringen har foreslået 50 mio. kr., så har man stadig væk fortsat fastfrysningen af tre rammeorganisationers bevillinger på 2001-niveau.
Det vil vi gerne have ophævet, og det håber vi at vi med det her forslag og i det videre arbejde kan få en bred opbakning til i Folketinget.
Så må vi få udredt tallene, for jeg er lige så mystificeret som hr. Barfoed med hensyn til, hvor meget der reelt er tale om i forhold til ngo-bistanden.
Af de tal, vi har fået, herunder også dem i Danidas egne publikationer, har vi i hvert fald oplevet og læst, at ngo-bistanden er faldet.
Vi ved jo, at der tilbage fra 2002 var en notorisk nedprioritering af ngo-bistanden.
Det er det, vi skal have lavet om på.
Det er det, der er vores hensigt, og jeg håber, at hr. Lars Barfoed også støtter, at de rammeorganisationer ikke mere får fastfrosset deres bidrag, så de reelt ikke år for år får færre og færre penge til deres arbejde.