runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-14:
Jeg er slet ikke uenig i, at mulighederne for at sikre bedre vilkår for vores ældre – det er både de ældre, der bor hjemme og er afhængige af, at der kommer en hjemmehjælper på besøg, og de ældre, der bor på et plejecenter – er betydelig bedre med det flertal, vi har i dag, end hvis hr. Lars Løkke Rasmussen og hans nulvækst kommer til magten.
Men det ændrer ikke på, at selv om vi ganske rigtigt har sørget for, at der er blevet givet nogle flere penge, er der alligevel blevet mindre personale på vores plejecentre.
Og derfor mener jeg ikke, at svaret kun er økonomi.
Der er ikke nogen tvivl om, at penge betyder rigtig, rigtig meget, men svaret er også lovgivning.
Jeg synes, det er klogt, at vi har sikret vores børn nogle rettigheder.
Vi siger, at der maks. må sidde 28 elever i klasserne, og det gør vi, fordi vi er bange for, at der kommer til at sidde så mange børn i klasserne, at de ikke får en undervisning, der er god nok.
Jeg synes faktisk, det er på tide, efter at vi har set, hvordan udviklingen er gået de sidste mange år, at sige, at vi også skal sikre vores ældre nogle grundlæggende rettigheder, fordi det, der foregår, statsminister, på plejehjemmene lige nu, synes jeg faktisk ikke er værdigt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge statsministeren: Når statsministeren ser noget som det her, tænker statsministeren så ikke, om f.eks. de der selskabsskattelettelser, som man gav, nu var kloge, og var det nu klogt at give skattelettelser til de mest velhavende, når vi kan se, hvor stort behov der er for pengene ude i den borgernære velfærd, ikke mindst til vores ældre på plejehjemmene?
Jeg tænker da selv, og jeg tror, at der er mange, der har det som mig: Hvorfor pokker skulle jeg have en skattelettelse, når jeg kan se, hvor meget der er brug for ekstra hænder på plejehjemmene?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-14:
Det skal forstås soleklart sådan, at vi er imod, at offentlige myndigheder sådan pr. automatik får adgang til uden retskendelse at kunne komme ind på folks grunde, folks ejendomme, og det opfatter jeg egentlig som noget, man er enige om politisk i Folketinget.
Nu er der så en mulighed.
For nu behandler vi et lovforslag på baggrund af en aftale, vi selv har været med til at indgå, og hvor man altså giver en sådan mulighed.
Der hæver vi så flaget, fordi der altså nu er mulighed for at kunne sige stop.
Det er vores holdning til det.
Thomas Jensen (S), 2015-04-14:
I december måned – det er ca. 5 måneder siden – indgik Det Konservative Folkeparti repræsenteret ved hr. Brian Mikkelsen jo den her aftale, og som det er blevet sagt af Liberal Alliances ordfører, fremgår det jo klokkeklart af aftalen, hvad den indeholder.
Nu står den konservative ordfører så her og undsiger aftalen fra Folketingets talerstol.
Synes hr. Brian Mikkelsen selv, at det er troværdigt?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Nej, nu må jeg lige sige, at jeg ikke lavede noget skønmaleri af noget som helst.
Det, jeg ligesom sagde, var, at når man øger udbuddet af arbejdskraft, stiger beskæftigelsen også.
Det gælder på tværs af lande, det gælder i USA, det gælder i Tyskland, det gælder i Danmark.
Det er et ret ukontroversielt synspunkt at have.
Jeg vil meget gerne sende ordføreren dokumentation for det fra OECD og Finansministeriet, ja, jeg tror endda, at Beskæftigelsesministeriet også vil kunne gøre det.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Jeg prøvede ikke at male et skønmaleri af noget som helst.
Jeg synes dog, der måske nogle gange er en tendens til at male et skønmaleri af Danmark, som er et fantastisk land, men hvor der altså også er problemer.
Jeg ved godt, at der er nogle partier, som ønsker, at vi har så mange mennesker på overførselsindkomst som muligt.
Det er ikke noget ønske fra os.
Det er et ønske fra SF.
Det er altså ikke et ønske, vi deler.
Vi synes, der skal gøres noget ved det.
Det kræver nogle reformer.
Her har vi altså en reform af vores refusionssystem, som bidrager til, at lidt flere mennesker kommer tættere på arbejdsmarkedet, og det synes vi er positivt.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-14:
Fra konservativ side har vi ét overordnet mål med beskæftigelsesindsatsen, og det er, at flest mulige får den bedst mulige hjælp til at komme i beskæftigelse, være så tæt på arbejdsmarkedet som overhovedet muligt, forhåbentlig i et helt almindeligt job, men i det omfang, det ikke er muligt, så i forskellige andre ordninger, så man ikke bliver isoleret fra arbejdsmarkedet.
Vi ved, at det for rigtig mange mennesker er en kæmpe personlig krise, hvis ikke man kan få fodfæste på arbejdsmarkedet, og derfor er det så vigtigt, at den indsats, der gøres, har et meget målrettet fokus på at hjælpe borgerne til at få job.
Selv får jeg f.eks. ganske ofte henvendelser fra borgere, med den ene eller den anden lille skavank, som siger: Jeg vil så gerne have arbejde, men jeg synes faktisk ikke, jeg har fået den nødvendige hjælp til at få det job.
Det er det, vi skal sørge for med den indsats, vi laver: at der altid – altid – er det mål for øje at hjælpe borgerne til at få det job.
Med den refusionsordning, vi nu har lavet som en del af reformen her, håber vi meget at kunne bidrage til – og det er jo det, der er målet, og det har flere også været inde på – at det ikke må være refusionen, der er afgørende for, hvilken ydelse man ender på.
Og derfor vil refusionssatserne nu være ens på tværs af ydelserne.
Det tror vi på som en god model, og det er selvfølgelig også derfor, vi er gået med i den aftale.
Det tror vi på også vil få den konsekvens, at kommunerne tænker i, hvad der er rigtigt for borgeren, frem for hvilken ydelse de får flest penge ud af.
Det er vigtigt, og det er særlig vigtigt for den enkelte borger.
Det er også vigtigt for vores velfærdssamfund, som jo er afhængigt af, at de mennesker, der både kan og vil arbejde, også har et job og bidrager til vores fælles velfærd.
Så er det jo også sådan, at der med den her aftale bliver lavet en udligning mellem kommunerne, sådan at man jo kompenserer de kommuner, som forventes at få en højere udgift med den her ændring, så det altså ikke er et spørgsmål om, at man udhuler kommunernes økonomi, men et spørgsmål om, at man ændrer på den økonomi og giver kommunerne pengene på en anden måde.
Det er sådan set helt overordnet godt.
Det har vi også helt overordnet bakket op om.
Jeg vil dog ikke undlade her i dag at nævne, at den finansiering, man har lavet, den model, man er endt på, altså på ingen måde har groet i vores baghave.
Vi synes godt, det kunne have været gjort betydelig bedre, og vi er faktisk noget skuffet over, at forligskredsen ikke har været indstillet på at ramme noget mere præcist i forhold til den her udligning mellem kommunerne.
Det vil min kollega komme ind på i forbindelse med det lovforslag, der behandles lidt senere i dag, om den del.
Jeg syntes bare lige, det var værd at nævne det her også.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Det har været interessant at følge debatten.
Når vi har den, er det jo, fordi regeringen og Venstre og Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti tilbage i 2014 lavede et forlig om beskæftigelsesreformen.
Der var der også en aftale om, at der skulle gennemføres en refusionsomlægning, og det har vi så lavet en aftale om her i år, tilbage i februar måned.
Det nuværende system, som også flere af ordførerne har været inde på, består jo af en række komplicerede regler.
For nogle falder ydelsen for refusion over tid, for andre gør den ikke.
Nogle typer indsats giver en høj refusion, og andre giver en lav.
Man må sige, at der i dag er et system, som et godt stykke hen ad vejen kan være uoverskueligt for mange parter.
Med det her lovforslag indfører vi i stedet et langt mere simpelt, og også meget mere gennemskueligt refusionssystem, hvor satserne bliver ens på tværs af ydelser og så også falder over tid.
En refusionssats på tværs af ydelser er jeg sikker på vil understøtte, at der i kommunerne kan iværksættes en indsats, der har øje for borgernes konkrete situation, men også deres behov.
Med andre ord skaber vi et system, som sætter borgeren i centrum for indsatsen, i stedet for at vi har et system, som er til for systemets skyld.
Det mener jeg faktisk er en markant forbedring.
Undervejs i debatten her i dag er der flere, der har rejst bekymringer om, at kommunerne med forslaget vil skære i indsatsen over for de grupper, der er længst væk fra arbejdsmarkedet.
Der vil jeg sådan bare stilfærdigt understrege, at det selvfølgelig er vigtigt, at vi med den beskæftigelsesindsats ikke lader de udsatte i stikken, og derfor giver det nye refusionssystem netop kommunerne en større gevinst end i dag ved at få borgere i udkanten af arbejdsmarkedet i varig beskæftigelse.
Derudover indgår det i aftalen, at vi sammen med de øvrige partier bag reformen vil følge udviklingen i aktiveringsomfanget og overgangen til beskæftigelse tæt, herunder også for de udsatte borgere og grupper.
Det handler i stedet om at styrke kommunernes incitament til at fokusere på en effektiv indsats og resultater frem for refusionsprocenter.
Jeg vil gerne takke for den debat, der har været her i dag.
Jeg glæder mig til udvalgsarbejdet og skal give mit bidrag til, at det kommer til at gå så nemt og smidigt som muligt.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Tak, og tak til ministeren for fremlæggelsen.
Der er jo ikke nogen, der kritiserer, at satserne er ensartede, det håber jeg ministeren har fanget; kritikken går på satsernes størrelse.
Så vidt, så godt.
Det er jo rigtigt, at gevinsten ved at få folk i arbejde stiger, jo lavere refusionen fra staten er.
Det er jo indlysende.
Så kan man spørge sådan lidt polemisk måske, men alligevel: Hvorfor har man så ikke bare fjernet refusionen helt, for så ville det jo medføre, at alle de arbejdsløse og alle de syge kom i arbejde?
Det er vel lige så rigtigt, vil jeg sige til ministeren, at jo lavere refusionen er, jo større er straffen også for de kommuner, der af grunde, som de ikke selv har indflydelse på, ikke er i stand til at få folk i arbejde, fordi de har mange langtidsledige, fordi de har mange langtidssyge, måske mange mennesker med handicap af tilfældige årsager, og fordi de ikke har noget lokalt arbejdsmarked til at tage imod disse mennesker.
Det er jo det, der er hovedanken imod det her lovforslag.
Og så spørger jeg bare en god socialdemokrat, for jeg går ud fra, at ministeren opfatter sig sådan: Er det rimeligt, at man straffer de kommuner på den måde?
Men så lad mig spørge på en anden måde, når nu vi er ved høringssvarene
: Mener ministeren, at det, som LO, FTF, Danske Handicaporganisationer og Rådet for Socialt Udsatte siger, bare er grebet ud af luften, at det er ondsindet revolutionær propaganda, eller hvad det nu måtte være, når de siger, at de frygter og forventer med gru, at dette lovforslag vil føre til, at kommunerne i langt højere grad presser mennesker helt ud over kanten, ud i en situation, hvor de ikke har nogen forsørgelse overhovedet, og hvor de ikke er i stand til at forsørge sig selv gennem et lønarbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Revolutionære mener jeg faktisk ikke der er nogen af de organisationer der er, og ondsindet er jeg ret sikker på ingen af dem er.
Jeg tror bare, at de har en forkert opfattelse af, hvad konsekvenserne vil være af det her.
Jeg vil også sige, og det synes jeg også er fremgået af både de taler og de svar, som er givet fra ordførernes side, som er en del af det her forlig, at det er en omvæltning, som er stor, men som også er vigtig, og det er lige præcis med til at understøtte det, som vi er rigtig mange der har været optaget af nu igennem godt 3½ år, nemlig at sørge for, at de mennesker, som var uden for arbejdsmarkedet, kunne få fodfæste igen på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, en række af de her reformer er gennemført.
Og der kan man ligesom sige at vi nu sætter prikken over i'et, ved at vi også lader de gode viljer følge med de økonomiske intentioner, og det tror jeg faktisk er en ganske udmærket idé.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Det er et forholdsvis lille lovforslag, men dog alligevel væsentligt.
Hovedformålet med det her lovforslag er at harmonisere investeringsreglerne i lov om Arbejdsmarkedets Tillægspension, altså ATP, og lov om Lønmodtagernes Dyrtidsfond, LD, med ændringer for pensionsvirksomheder omfattet af lov om finansiel virksomhed.
Det sker som følge af, at vi står over for at skulle implementere Solvens II-direktivet.
Det handler om, at ATP og LD skal investere deres aktiver ud fra et princip, der skal sikre, at selskaberne løbende skal bevæge sig i retning af direktivet, og således vil medlemmernes interesser bliver varetaget bedst muligt.
Arbejdsmarkedets Tillægspension og Lønmodtagernes Dyrtidsfond skal altså have en passende forståelse for de aktiver, som man vil investere i, og til enhver tid være opmærksom på de risici, som man påtager sig ved investeringerne.
Det betyder også, at en række regler i dag i form af placerings- og spredningsregler ophæves, og at man altså følger princippet, som det er tidligere nævnt.
Det her lovforslag giver også mulighed for, at ATP og LD har mulighed for at investere i og drive infrastruktur i lighed med andre forsikringsselskaber og har samme mulighed for at investere i dattervirksomheder.
Vi finder måske ikke, at der her er et stort behov for at ændre på lovgivningen.
Vi er jo optaget af, at de personer, der skal sidde i Lønmodtagernes Dyrtidsfond, er valgt ud fra deres kvalifikationer frem for deres køn.
Så lige præcis det element i lovforslaget vil vi gerne kigge nærmere på i forbindelse med lovbehandlingen.
Men ellers vil vi være positive over for det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Jeg synes, det er et kerneforslag i forhold til, at det, vi skal nu, er at sætte den enkelte person i centrum frem for at have indviklede refusionssystemer.
Må jeg sige til hr. Finn Sørensen: Hvad er det så for et arbejde, der skal til?
Hvis man havde den opgivende holdning til det, var der jo ingen grund til at gøre, hvad man kunne for at få flere i beskæftigelse, for så kunne man bare læne sig tilbage og sige, at der nok ikke er noget at gøre.
Det er jo det stik modsatte, den her regering har gjort.
Jeg er da sådan set ganske godt tilpas med, at det er lykkedes os at flytte rigtig mange mennesker, i tusindvis, fra offentlig forsørgelse til at være en del af arbejdsmarkedet.
Jeg er da rigtig glad ved, at der er over 42.000, der har fået job, og at ledighedstallene er reduceret med 30.000 – alle de flotte tal, som vi har.
Og det her er med til at understøtte, hvad jeg synes er det fuldstændig afgørende, nemlig at det, når man som borger kommer i en situation, hvor man har behov for hjælp, bliver den rigtige hjælp, kommunerne satser på at give fra starten af.
Endelig vil jeg, hvad angår høringssvarene – jeg kunne høre, man refererede til høringssvar – sige, at dem, man bekymrer sig meget om, nemlig kommunerne, sådan set er meget positive over for det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Når jeg bragte USA ind i billedet, var det jo, fordi hr. Joachim B. Olsen bragte USA ind i billedet og malede et skønmaleri af, at når der var et stort arbejdsudbud i USA, kom jobbene også af sig selv.
Jeg må bare konstatere, at de i hvert fald ikke er kommet til de tusinder af fattige familier, som vi hørte om i Atlanta, Georgia.
Det er de ikke.
Men jeg vil gerne spørge om Liberal Alliances vision angående det her emne.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Det var da helt utroligt.
Vi står og behandler et lovforslag, hvor vi ændrer refusionerne i Danmark, og så bliver det til en diskussion om, hvorvidt USA er et drømmesamfund.
Det tror jeg ikke at jeg har sagt.
Det mener jeg ikke at USA er.
Jeg mener, at USA på mange måder er et godt samfund.
Man kan jo sammenligne USA med Danmark på den måde, at hvis Danmark var den enoghalvtredssindstyvende stat i USA, ville vi være den tiendefattigste stat målt på BNP pr. indbygger, på købekraftkorrigeret BNP pr. indbygger.
Vi ville ikke være nogen specielt rig stat.
Den danske befolkning målt på købekraftkorrigeret BNP er ikke specielt velstående i forhold til amerikanerne.
Den sociale mobilitet er høj i USA.
Betyder det, at der ikke er sorte huller, at der ikke er problemer?
Nej, for det er der, men det er der ved gud også i Danmark.
Et af problemerne i Danmark er, at vi har rigtig, rigtig mange mennesker på overførselsindkomst – og det synes vi i Liberal Alliance er et stort socialt problem – og som, hvis de havde været borgere i andre højt udviklede velfærdssamfund, faktisk havde været i arbejde.
Så havde børnene i de familier vokset op og havde set deres forældre gå på arbejde.
Det, vi ved fra Danmark, er, at den sociale arv, når det kommer til at være på overførselsindkomst, er enormt høj.
Vi synes ikke, det er godt, at man er på overførselsindkomst i Danmark.
Det skal være en midlertidig ting, så vidt det er muligt.
For alt for mange mennesker i Danmark er det blevet en permanent ting.
Det synes vi at man skal lave om, og i det omfang, som det her lovforslag bidrager til det, hilser vi det velkommen.
Så det er Enhedslistens opfattelse, at hvis refusionen er 100 pct., vil det ikke påvirke kommunernes adfærd i retning af, at de så vil tildele flere og dyrere overførselsindkomster.
Hvis det er tilfældet, hvordan forklarer Enhedslisten så, at der i dag er stor forskel på, hvordan kommunerne tildeler forskellige overførselsindkomster?
Og det er der også, når man renser for forskelle i sociale baggrunde osv.; der er simpelt hen nogle uforklarlige årsager til, at nogle kommuner tildeler flere f.eks. førtidspensioner end andre kommuner.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
De forklaringer findes jo ikke konkret, i forhold tila hvordan borgersammensætningen er i den pågældende kommune.
Det eneste, man bare kan sige, er, at herindefra – og det er jo så ikke Enhedslisten, der har medvirket til at lave den lovgivning – har man lavet en lovgivning, som hele tiden skruer på de økonomiske knapper, sådan at man tvinger kommunerne til, at borgerne bliver anbragt på de lavest tænkelige sociale ydelser.
Det er en knap, der bliver yderligere skruet på med det her lovforslag.
Det er jo det korte af det lange, og det er det interessante i den her diskussion.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Det lovforslag, vi behandler her, ændrer på refusionerne til kommunerne, når de tildeler forskellige overførselsindkomster.
Det siger jo lidt om den træghed, der er i det politiske system, altså det, at politikere nedsætter kommissioner til at komme med nogle anbefalinger til, hvordan man sikrer øget vækst, beskæftigelse og i det hele taget sikrer, at man løser nogle af de problemer, der er på f.eks. arbejdsmarkedet, og så tager det altså ganske, ganske mange år, før politikerne viser handlekraft.
Det synes vi er problematisk.
Den model, der ligger nu, kan vi godt bakke op om, om end vi gerne havde set, at den var mere ambitiøs.
Vi synes, det ville være passende, at der ikke var nogen refusion efter 1 år, og det synes vi sådan set, fordi det er hævet over enhver tvivl, at refusionen påvirker kommunernes adfærd.
Vi synes sådan set, at det vigtige i Danmark og vores måske største strukturelle problem er, at vi har alt for mange mennesker på overførselsindkomst i den arbejdsdygtige alder i forhold til andre højt udviklede velfærdssamfund.
Det er et problem, som vi skal gøre noget ved, både fordi det giver os udfordringer i forhold til vores økonomi og på lang sigt holdbarheden på de offentlige finanser, men mest af alt fordi Danmark har et produktivitetsproblem, et vækstproblem.
En del af løsningen på det er altså at øge beskæftigelsen.
Så initiativer, der kan gøre, at der kommer færre mennesker på overførselsindkomst i Danmark, hilser vi sådan set velkommen.
Når det så er sagt, er de forventede effekter af den her lovgivning ikke vildt prangende.
Man forventer, at omlægningen af refusionen isoleret set vil øge beskæftigelsen med 3.000 personer.
Det synes vi ikke er særlig mange.
De andre elementer i beskæftigelsesreformen øger, så vidt jeg husker, beskæftigelsen med 500 personer.
Jeg synes, det er ret morsomt, at man laver en beskæftigelsesreform, hvor elementerne uden om refusionen øger beskæftigelsen med 500.
Det kan man vel knap nok kalde en reform.
Det er da lidt morsomt.
Men det her trækker altså i den rigtige retning.
Det vil trods alt øge beskæftigelsen, og det giver et mere ensartet refusionssystem hen over ydelserne.
Det synes vi er fornuftigt, og derfor kan vi godt bakke op om det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Jeg skal bare spørge hr. Joachim B. Olsen, som jo mener at den her reform øger beskæftigelsen, hvad det er for nogle arbejdspladser, der bliver skabt, fordi man strammer det økonomiske greb over for kommunerne.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Noget af det frustrerende ved at diskutere beskæftigelse med Enhedslisten er, at vi skal begynde diskussionen forfra hver evig eneste gang.
Enhedslisten er jo et af de eneste partier, som ikke anerkender det, man vil kalde mainstreamøkonomisk teori, altså det, at når man øger udbuddet af arbejdskraft, stiger beskæftigelsen også, fordi der jo ikke er et bestemt antal job i en økonomi.
Det er jo morsomt – det må også undre Enhedslisten – at når man ser rundt på landene og man ser på beskæftigelsen i de forskellige lande, så svarer den meget godt til, hvor mange mennesker der ligesom står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så kan der være konjunkturer, der gør, at arbejdsløsheden stiger og falder osv., men det passer sådan cirka til det antal mennesker, der udbyder deres arbejdskraft på arbejdsmarkedet.
Det samme gør sig sjovt nok gældende i Tyskland og i Danmark.
Så det er sådan, at når man øger udbuddet af arbejdskraft, så øger man også beskæftigelsen.
Og det gør man altså med det her lovforslag, ved at man skaber nogle incitamenter for kommunerne til, at folk i højere grad vil stå til rådighed for arbejdsmarkedet og være på ydelser, hvor de står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Men dem, der er på overførselsindkomst, er i stigende grad kommet længere væk fra arbejdsmarkedet, og det synes vi ikke er nogen succes; det synes vi man bør gøre noget ved.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Nu bad jeg ikke om, at ordføreren gentog sin sædvanlige forelæsning om mainstreamøkonomisk teori osv.
Ordføreren mener, at det øger beskæftigelsen, og så spørger jeg bare: Hvor opstår de arbejdspladser henne?
Hvad er det for nogle arbejdspladser, der opstår, fordi man strammer det økonomiske greb om kommunerne?
Det er ordføreren ikke i stand til at forklare, men det eneste, jeg forstod, var, at ordføreren har bidt sig fast i en myte, en løgn, som går ud på, at hvis man bare har tilstrækkelig mange mennesker stående i en arbejdsløshedskø, opstår der også nogle arbejdspladser.
Det kommer så ikke bag på mig, men jeg fik bekræftet, at mere er der sådan set ikke i det, og det er jo ikke ret meget.
Tak for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jo, det er der.
Sådan er det på tværs af landene, på tværs af alle mulige institutionelle forhold, der er forskellige i de enkelte lande.
Øger man udbuddet af arbejdskraft, stiger beskæftigelsen.
Det kan hr. Finn Sørensen ikke løbe fra, lige meget hvor meget han prøver.
Han kan benægte det, men det, han gør, er, at han benægter virkeligheden.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Nu maler hr. Joachim B. Olsen så et skønmaleri af USA, men det er jo heldigvis sådan, at både hr. Joachim B. Olsen og jeg sammen har været i Atlanta, Georgia, med Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg, og der fik vi jo beskrevet, at der er særdeles mange mennesker, som lever under fattigdomsgrænsen.
De står til rådighed for arbejdsmarkedet, men de har ikke noget arbejde, og den fattigdomsgrænse i USA er på cirka 130.000 kr. om året til en familie, der består af to voksne og to børn – ganske skrækkeligt.
Der spurgte vi så ved et af de arrangementer, som vi begge to var til, hvor lang tid man så er i den situation, for det er jo noget forfærdeligt noget.
Og svaret var, at det typisk var i tre generationer – tre generationer!
Det er jo den sociale arv, som så ikke bliver brudt.
Mit spørgsmål er derfor: Mener ordføreren stadig væk, at USA er et drømmesamfund, hvor man kan sige at det hele fungerer perfekt, når man tager det i betragtning, som jeg lige har beskrevet her?