Magnus Heunicke (S), 2015-03-11:
Tak for det.
Det er jo et forslag fra Liberal Alliance om at fjerne afgiften for biler på Storebælt.
Det er klart, at det koster nogle penge, og som jeg forstår forslaget, er det sådan, at Liberal Alliance foreslår, at tabet for A/S Storebælt hentes fra staten via besparelser.
Det står sådan her i forslaget: som følge af generelle produktivitetsforbedringer i den offentlige sektor samt en reduktion af erhvervsstøtteordninger eller anden ikkeskatte- eller afgiftsforøgende kilde.
Det er en udgift på i alt 32 mia. kr., som forslaget her så vil vælte over på skatteyderne, plus 1 mia. kr. om året til drift og vedligehold og øget tilskud til færgefart.
Og hvor pengene konkret skal komme fra fremgår af det, jeg læste op før.
Jeg synes, at det sådan mildt sagt fremgår lidt uklart.
Sandheden er jo den, at det at fremsætte sådan et forslag her om en så kæmpestor milliardregning måske er lige lovlig nemt nok, hvis man ikke har en holdbar økonomisk finansiering.
Derfor er det heller ikke regeringens politik.
Som jeg forstår Liberal Alliances politik, er man ellers ret vild med at indføre brugerbetaling på snart sagt hvad som helst, men lige præcis på Storebælt skal man så åbenbart fjerne brugerbetalingen og sende regningen over til skatteyderne.
Der kan jeg sige, at Storebæltsforbindelsen faktisk oprindelig var tænkt som skattefinansieret, men sandheden er jo også, at den først blev til virkelighed og bygget, da modellen om en brugerbetaling kom på banen, altså den samme model, som vi også har brugt på Øresund, og som vi vil bruge med Femern.
Så faktum er jo nok, at Storebæltsbroen næppe nogen sinde var blevet bygget, hvis den skulle være betalt over skatten, som det nu er foreslået fra Liberal Alliances side.
Men det er altså vores forgængere, visionære politikere op gennem 1980'erne, der fandt den her gode løsning med statsgaranterede lån og brugerbetaling, så forbindelsen blev til noget.
Den model synes jeg vi skal holde fast i.
Det er det løfte, vi gav hinanden, og som vi gav den danske befolkning, og det må vi så stå til regnskab for og sikre at vi også fører igennem fuldt ud.
Om Storebæltsforbindelsen må vi bare sige, at vi jo alle sammen ved, hvor enorm og kæmpestor en gevinst den er for Danmark.
Men der er også stadig væk en gæld på 24 mia. kr. i den forbindelse, og de løbende udgifter til drift og vedligehold udgør allerede i dag over 0,5 mia. kr. om året.
Det beløb vil stige, i takt med at forbindelsen bliver ældre.
Og så er der også hensynet til den her færgegaranti.
Den er ikke nævnt i Liberal Alliances forslag.
Jeg går ud fra, at man er bekendt med færgegarantien.
Det ligger i aftalen om Storebæltsforbindelsen, at der skal opretholdes to færgeruter, henholdsvis nord for og syd for Storebælt.
Mols-Linien sejler i dag på kommercielle vilkår.
Det vil naturligvis ikke kunne lade sig gøre, hvis det blev gratis at passere Storebælt.
Hvad betyder det så konkret?
Ja, det betyder jo, at det her forslag fra Liberal Alliance reelt ville få det resultat, at overfarten på Kattegat ville lukke ned.
Så ville man jo skulle sende det i udbud, og underskuddet – som sandsynligvis ville være på et meget stort årligt millionbeløb – ville skulle dækkes af staten.
Det har man overhovedet ikke berørt i sit forslag her, men det er jo det, der faktisk er virkeligheden.
Hvad angår underskudsdækningen af den sydlige forbindelse, Spodsbjerg-Tårs, udgør den i dag ca. 40 mio. kr. årligt, og det beløb vil jo selvfølgelig også stige, hvis passage af Storebælt bliver gratis.
Derudover og måske til sidst i forhold til økonomien er hensynet til den aftalte udbyttebetaling til Infrastrukturfonden en aftale, som Liberal Alliance jo selv er med i.
Hvis man sådan helt hypotetisk skulle gennemføre det her forslag fra Liberal Alliance, ville det kræve et engangsbeløb på omkring 32 mia. kr. til at dække gælden og den aftalte udbyttebetaling til Infrastrukturfonden, altså 32 mia. kr.
Derudover vil der være årlige omkostninger på 1 mia. kr. til drift og vedligehold af forbindelsen og til øget tilskud til færgefart som følge af færgegarantien.
Det er 32 mia. kr. up front fra starten af og derefter 1 mia. kr. ekstra, som alt sammen bliver væltet over på skatteborgerne.
Frem for at fortsætte det, der sådan set ligger i Storebæltsforliget, nemlig at Storebæltsforbindelsen betales af dem, der faktisk bruger den, ville det være sådan med Liberal Alliances forslag, at det ville være alle danskere, der via skatten skulle betale for forbindelsen.
Så kan man jo vælge enten at hæve skatten eller sænke velfærden, og jeg kan forstå, at Liberal Alliance har et ønske om det sidste, nemlig at sænke velfærden og dermed finde de her milliarder af kroner.
Jeg er ikke helt sikker på, om det er med i Liberal Alliances såkaldte økonomiske politik.
Hvis det ikke er det, vil jeg anbefale, at det kommer med, for det er trods alt en betragtelig udskrivning – 32 mia. kr. bare med et snuptag og derefter 1 mia. kr. ekstra om året.
Det er ikke regeringens politik, og derfor har vi ikke til hensigt at ændre på grundlaget for Storebæltsforbindelsen.
Modellen med statsgaranterede lån og brugerbetaling er en præmis for de store faste forbindelser, og den fungerer rigtig godt.
Jeg vil gerne sige helt åbent, at jeg og regeringen meget gerne vil være med til at se på, om der er mulighed for at forbedre pendlernes vilkår her.
Det vil især kunne gavne personer fra nærområderne, der dagligt passerer Storebælt for at komme til og fra arbejde.
Men det er en forudsætning for os og for mig, at det ikke må få de her alvorlige konsekvenser for økonomien i Storebæltsforbindelsen.
Det er sådan, at regeringen fører en økonomisk ansvarlig politik, og det gælder selvfølgelig også i forhold til økonomien i Storebæltsforbindelsen.