runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-30:
til det her spørgsmål: Er det det rigtige tidspunkt at lave en lempelse på ca. 400 mio. kr.?
Vi vil afvente debatten om finansloven, inden vi tager endelig stilling.
Når det er sagt, synes jeg, det er værd at huske på, når vi nu er gået lidt ind i den principielle skattepolitiske diskussion, at børnechecken er en erstatning for et fradrag, som det jo var tidligere, og derfor er det altså lidt forkert at begynde at diskutere den her indkomstregulering af børnechecken.
For uanset hvad: Hvis der er to familier, som begge tjener 1.000.000 kr., så er det altså sådan, at den familie, som har børn, har flere munde at mætte.
Det er i den sammenhæng, man skal se børnechecken; det var oprindelig et fradrag, som blev lavet om til en børnecheck i Schlüterregeringens tid.
Det princip synes jeg er meget vigtigt at holde sig for øje.
Derudover er det altså også vigtigt at understrege, at hvis man endelig går ind og laver en indkomstregulering af børnechecken, skal man i hvert fald, hvis man overhovedet skal have noget ud af sådan en øvelse, gøre det i sammenhæng med en skattereform, hvor man lemper i mellem- og topskatten, for ellers får vi bare øgede marginalskatter - helt oppe i nærheden af 80-85 pct. på visse indkomstniveauer.
Det håber jeg i hvert fald også at SF vil tage med i sine fortsatte overvejelser.
Men som udgangspunkt synes vi, at det måske er et problematisk tidspunkt at gøre det her på, og derfor vil vi vente med vores endelige stillingtagen.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Nu har jeg jo ikke været med i statsministerens egne personlige overvejelser om, på hvilket grundlag han skulle udskrive valget, men jeg tvivler altså på, at valget blev udskrevet, fordi vi her den 1. januar skulle hæve børnechecken.
Jeg tror heller ikke, at hr. Niels Helveg Petersen reelt mener, at grunden til, at valget blev udskrevet nu, var, at vi her den 1. januar skulle hæve børnechecken for de mindste børn.
Altså, den sammenhæng, som hr. Niels Helveg Petersen forsøger at sætte op, er ikkeeksisterende.
Til spørgsmålet om, hvorvidt vi tager Nationalbankens advarsler alvorligt, vil jeg sige: Ja, det gør vi.
Det var faktisk grundlaget for, at valget blev udskrevet, for vi kunne mærke, at det med den stemning, der var på Christiansborg før valgets udskrivelse, ikke var muligt at løfte de store udfordringer, vi havde foran os, inden for en ansvarlig økonomisk ramme.
Nu håber jeg, efter at valgdebatten har dæmpet sig og valgfeberen er dampet af, at der er en større økonomisk realisme, og at de ord og løfter om uansvarlige gevinster eller gaver til enkeltgrupper også vil dampe af, sådan at vi kan holde dansk økonomi på sporet, præcis som regeringen har gjort i de foregående 6 år.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det her forslag skal jo ses som et led i den langsigtede strategi, der går ud på at skabe bedre vilkår for børnefamilierne.
Det interesserer regeringen sig for at gøre på en lang række fronter, og det vil vi fortsat gøre.
Vi skal have en god balance mellem familieliv og arbejdsliv.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det er vigtigt, at familien er velfungerende.
Hvis familien ikke er velfungerende, er arbejdslivet i øvrigt heller ikke velfungerende - der er en sammenhæng mellem de to ting.
Begge dele skal der være balance i, og en af metoderne er altså at sikre, at der er økonomisk ordentlige og gode forhold for børnefamilierne, og det er som sagt et led i den strategi, at vi nu gennemfører en forhøjelse af børnefamilieydelsen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-11-30:
Det var jo meget interessant at høre hr. Nick Hækkerups tale, for hr. Nick Hækkerup går ind for skattestoppet, men vil alligevel ikke bruge de penge, som man så sætter af her, til at løfte skatterne, men vil til gengæld lette taksterne i den kollektive trafik.
Nu er det sådan, at fru Helle Thorning-Schmidt, som jo er partiformand for hr. Nick Hækkerup, har sagt, at hun klokkeklart går ind for regeringens skattestop; det blev sagt mange gange i løbet af valgkampen.
Nu er det sådan i regeringens skattestop, at hvis man sætter én skat eller afgift op, skal man sætte en anden ned, og takster på kollektiv trafik kan ikke betragtes som værende en skat.
Nick Hækkerup (S), 2007-11-30:
Socialdemokratiet kan støtte forslaget om indeksering af energiafgifterne.
Det kan vi først og fremmest, fordi vi i vores økonomiske plan, »Ny ansvarlighed«, også har foreslået at indeksere energiafgifterne med udviklingen i forbrugerpriserne.
Samtidig støtter Socialdemokratiet skattestoppet, hvorfor det er afgørende, at de forhøjede energiafgifter føres tilbage til borgerne og ikke får virkning som en skattestigning.
Borgerne skal med andre ord kompenseres på anden vis for de forhøjede energiafgifter.
Og det er så netop på det her punkt, at uenigheden opstår, for hvordan kompenserer vi borgerne?
Alle og enhver ved, at energiafgifterne vender den tunge ende nedad; energiafgifterne rammer dem med de laveste indkomster forholdsmæssigt hårdere end dem med de høje indkomster.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at kompensationen for de højere afgifter gennemføres på en socialt ansvarlig måde, ligesom det i øvrigt vil være afgørende for os i arbejdet med den kommende skattereform, at vi sikrer en ordentlig social balance.
Regeringen og Dansk Folkeparti har allerede vedtaget at bruge størstedelen af de 4 mia. kr., som indekseringen af energiafgifterne giver, på skattelettelser, skattelettelser, som jo først og fremmest kommer de velstillede til gode.
Der anvendes således alene 0,7 mia. kr. til kompensation til pensionister og andre overførselsmodtagere.
Socialdemokratiets forslag til kompensation har en langt bedre social og miljømæssig profil end det, der følger af skatteaftalen.
Vi har foreslået at forhøje satsreguleringen med yderligere 1,3 mia. kr., sådan at den samlede forhøjelse bliver på 2 mia. kr. i stedet for 0,7 mia. kr.
Det vil f.eks. forhøje kompensationen for folkepensionisterne fra ca. 440 kr. efter skat til ca. 1.250 kr.
De resterende 2 mia. kr. har vi foreslået anvendt til markant lavere takster på offentlig transport.
Dermed ville prisernes kunne sænkes med ca. 25 procent.
Det ville både have en god social profil, og det ville komme miljøet til gode.
Vi er selvfølgelig isoleret set enige i, at det af miljømæssige grunde er hensigtsmæssigt at indeksere energiafgifterne, fordi det alt andet lige vil føre til mere energibesparelse og/eller omlægning til mere vedvarende energi.
Begge dele fører igen til reduktionen af udledningen af drivhusgasser, herunder CO2-udledning.
Jeg vil bare godt advare mod at løfte den miljømæssige fane alt for højt over netop det her forslag til indeksering af energiafgifterne.
Afgifterne her har - og det kan vi lige så godt indrømme - helt overvejende fiskal karakter og afspejler kun i meget ringe omfang de forskellige energiformers miljøbelastning.
Affaldsreguleringen er f.eks. den samme på olie, kul og naturgas, selv om CO2-udledningen fra naturgas er markant lavere end fra olie og kul.
Socialdemokratiet vil i forbindelse med den kommende skattereform forfølge, at afgifterne tilpasses den egentlige miljøbelastning, hvorved den grønne profil styrkes betragteligt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-11-30:
Det er sådan, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at lettelsen er langt større end det, som f.eks. en pensionist vil blive udsat for i forhøjelse af energiafgifterne.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jeg har forståelse for, at hr. Lars Christian Lilleholt mener, at det er sådan.
Men skulle virkeligheden nu vise noget andet, f.eks. gennem nogle af de spørgsmål, vi må stille til skatteministeren i den her anledning, og skulle det vise sig, at der er grupper, der faktisk taber på den øvelse, der har med det her at gøre, plus lovforslagene, vi vedtog før valget, vil Venstre så være med til at lave om, sådan at der ikke er nogen grupper, der under nogen omstændigheder taber på det her?
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-11-30:
Det er der rent faktisk taget højde for: Folkepensionen hæves, fradrag af forskellig art hæves, og det sikres, at mennesker med et almindeligt energiforbrug, herunder pensionister, ikke bliver yderligere belastet.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Hvis det viser sig, at der er grupper, f.eks. pensionister, som taber ved det, når vi lægger den her lov sammen med forslaget om lavere skat, som vi vedtog før valget, vil Venstre så overveje at ændre enten på det her eller på de ydelser, som gives til folk, der måtte tabe på den her lov?
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-11-30:
Lovforslaget her er en del af aftalen om lavere skat på arbejde.
Forslaget går ud på at indeksregulere eller prisregulere energiafgifterne og den økonomi, der kommer ud af det, og lade den gå til nedsat skat på arbejde.
Forslaget her er i rigtig god tråd med regeringens klima- og energipolitik.
Det sikrer, at vi fortsat kan reducere udledningerne af klimagasser, gøre Danmark mindre afhængigt af olie, naturgas og kul og fremme energibesparelser og vedvarende energi i vores energiforsyning.
Og ved at lade energiafgifterne indeksregulere sikrer vi også, at realværdien af besparelserne ikke udhules, og vi sikrer, at der er en økonomisk fordel for den enkelte familie ved at spare på energien.
Lovforslaget her ligger i fin forlængelse af det og vil også sikre, at der også fremadrettet er økonomiske fordele ved at spare på energien.
Vi må nu også i de forhandlinger, der er, se, om det her er nok, eller om der skal yderligere tiltag til for at sikre, at der også fremadrettet kan spares på energien i Danmark.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Ja, vi kan jo sagtens kalde hinanden for økonomisk uansvarlige.
Men jeg kan bare konstatere, at det er regeringen og ikke Dansk Folkeparti, som fremsætter lovforslag her i Folketinget med betydelige merudgifter til staten til følge og får dem vedtaget sammen med alternative flertal uden om den normale finanspolitiske samarbejdspartner.
Dertil er Dansk Folkeparti ikke kommet endnu, men det kan da godt være, at den nye praksis her fra regeringens side kunne give anledning til, at vi også kunne begynde på det samme.
Men indtil videre vil jeg da sige, at vi vil nøjes med at fremføre vores udgiftsforslag ved forhandlingsbordet og så forhandle dem ind i den samlede ramme dér.
Jeg håber, det også er en praksis, som regeringen vil vende tilbage til på et tidspunkt.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Jeg ved godt, at det var det første argument, hr. Niels Helveg Petersen kom med, men så er der altså en fantastisk tiltro til, at man, lige præcis da man skrev regeringsgrundlaget i februar måned 2005, kunne forudse, at valget skulle komme i efteråret 2007.
Det tror jeg ærlig talt ikke, vil jeg sige til hr. Niels Helveg Petersen.
Hvis hr. Niels Helveg Petersen vil genlæse regeringsgrundlaget fra februar måned 2005, så står der klart, at det, som regeringen lægger op til, er, at her den 1. januar 2008 skulle løftet i børnechecken komme, og det er det, som vi lever op til.
Vi gennemfører det, vi lovede vælgerne, også før valget i 2005.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Det sidste ønsker jeg så sandelig også, og det er bl.a. derfor, vi stemmer imod denne børnecheck.
Men jeg synes, skatteministeren spænder vognen for hesten.
Nej, jeg sagde ikke, at valget blev udskrevet, fordi man havde fremsat et forslag om børnecheck.
Det var det modsatte, jeg sagde: Man fremsatte et forslag om børnecheck, fordi valget skulle udskrives.
Det var det, jeg sagde.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Vi har samme principielle opfattelse af det her lovforslag som af det forrige.
Jeg kan måske tilføje, at ikke alene er der jo tale om enorme skattefradrag, som nu sendes ud i Europa til ukendt beskatning – i hvert fald usikker beskatning, mere usikker end den er i dag; det er også asociale fradrag, for rige mennesker med høj indkomst får et kæmpemæssigt fradrag helt op til flere hundrede tusind kroner om året i skatteværdi, og de lavtlønnede får meget mindre fradrag, og de, der ikke har nogen privat pensionsordning, får 0 kr. i fradrag og dermed 0 kr. i skattetilskud til deres pensionsordning.
Det er noget af det mest asociale, vi har i det danske skattesystem.
Så er der argumentet om, at det kommer til beskatning senere, men det er jo ikke rigtigt, for det er jo en skattebegunstiget ordning.
Det er jo en skattebegunstigelse, der bl.a. viser sig ved, at man har en lavere beskatning af afkastet, end hvis det var en almindelig kapitalindkomst – en meget lavere beskatning.
Det er alene en stor fordel.
Man forærer et milliardbeløb væk om året, ja, så stort et beløb, at jeg ikke engang har kunnet få skatteministeren til at beregne det, for han siger, at det kan man ikke helt vide.
Men jeg skal nok give skatteministeren muligheden en gang mere med nogle yderligere spørgsmål for at få at vide, hvor meget der egentlig går tabt, ved at vi har så lav en beskatning af afkastet, som det er tilfældet.
Det er jo også sådan historisk, at fradraget til pensionsordninger i procent har været meget større end den aktuelle skatteprocent.
Engang kunne man få over 70 pct. i fradrag.
Så er det blevet sat ned, men hver eneste gang, skatteprocenten er sat ned, betyder det jo, at pensionsopsparere tjener på det uden at røre en finger, fordi de engang fik et fradrag til en højere procent og nu får en beskatning til en lavere procent.
Går det som hr. Lars Barfoed gerne vil, nemlig at personskatten sænkes endnu mere og særlig for de højeste indkomster, betyder det jo, at alle de, der i dag har et stort fradrag, får pengene udbetalt med en mindre skatteprocent.
Så det er i virkeligheden en enorm foræring mest til fordel for dem, som tjener mest, og det er selvfølgelig også derfor, vi ser, at Det Konservative Folkeparti er blandt dem, der er mest ivrige for at støtte det her, for de støtter jo altid det, der gavner de rigeste.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
I Dansk Folkeparti har vi også den opfattelse, at de eksisterende dobbeltbeskatningsoverenskomster mellem Danmark og så Frankrig og Spanien er helt urimelige i relation til deres beskatning af pensionsudbetalinger fra Danmark.
Derfor har vi også bakket op om, at regeringen har forsøgt at forhandle nye overenskomster på plads med de to lande, og vi har jo desværre måttet konstatere, at det ikke har været muligt.
Derfor er vi helt indstillet på at bemyndige regeringen til eventuelt at opsige overenskomsterne med de to lande, så man, kan man sige, på den måde har et godt instrument at bruge over for landene, når man skal til forhandlingsbordet.
I Dansk Folkeparti har vi heller ingen intentioner om at komme til at ramme eller trække tæppet væk under folk, som allerede har bosat sig i de to lande, og som har handlet i tillid til de eksisterende regler.
Derfor ser vi også med tilfredshed på, at der i forhold til det oprindelige lovforslag fra før valget er blevet indsat nogle overgangsregler, som sikrer, at de mennesker, som allerede er taget af sted, ikke får ødelagt den tilværelse, som de ellers har planlagt.
Så vi kan altså støtte, at det her lovforslag vedtages.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-11-30:
I Socialdemokratiet har vi aldrig lagt skjul på, at vi ikke bryder os om, at velhavende danskere har mulighed for at lave en pensionsopsparing i Danmark med et betydeligt skattefradrag og efterfølgende unddrage sig dansk beskatning af de opnåede store gevinster.
Den mulighed er rent faktisk til stede, og det mindste, vi kan gøre, er da at forsøge at lukke muligheden.
Lovforslag nr. L 13, som vi her behandler, er et led i opgøret med disse muligheder for, at velhavende danskere kan opnå store gevinster ved at spare op med store fradragsfordele i Danmark og så flytte til f.eks. Frankrig, når opsparingen skal udbetales.
Man kan dårligt klandre folk for at udnytte sådan en lovlig mulighed for at få flere penge til sig selv, men derfor kan vi jo godt have en politisk intention og ambition om, at vi vil lukke den mulighed.
I dag er det sådan, at de eksisterende aftaler med Frankrig og Spanien ikke tager højde for den her mulighed for pensionsopsparing og overflytning af den mellem forskellige lande.
Det skyldes, at aftalerne er gamle - de er fra henholdsvis 1957 og 1972 - og hvor vi med andre lande har kunnet lave nye og mere moderne aftaler, har det ikke været muligt med Frankrig og Spanien.
Man kan undre sig over det, og det er såmænd ikke, fordi det har skortet på viljen - og det gælder sådan set både den nuværende skatteminister og den tidligere skatteminister.
Det skal siges, at det har været forsøgt, men der har tilsyneladende ikke være politisk vilje i de to lande.
Derfor tager vi nu endnu en holmgang på det her område, hvor vi forsøger at modernisere dobbeltbeskatningsaftalerne med de to lande.
Vi har lavet et helt nyt aftalekompleks på pensionsområdet, og i den sammenhæng er det helt naturligt, at vi nu giver bemyndigelse til skatteministeren til at tage forhandlingerne med de to lande endnu en gang
Det er ikke meningen; meningen er, at vi skal lukke den mulighed for en helt urimelig skattebegunstigelse i Danmark, der så efterfølgende ikke bliver til gavn for det danske skattesystem.
Så vi støtter det her lovforslag.
Jacob Jensen (V), 2007-11-30:
Forslaget her skal sådan set ses lidt i sammenhæng med et tidligere behandlet forslag her i dag om ændringen af pensionsbeskatningslovgivningen, der som følge af EU-lovgivningen gør, at det bliver muligt at få fradrag i den danske skattebetaling ved indbetaling på udenlandske pensionsordninger.
Det giver så et særligt problem i forbindelse med de overenskomster om dobbeltbeskatning, som vi har med Spanien og Frankrig, da de medfører, at Danmark ikke kan beskatte personer i de to lande, som modtager dansk pension, uanset om Danmark i øvrigt har givet fradragsret for indbetalingerne.
Vi mener derfor, at det er rimeligt, som forslaget her lægger op til, at ministeren får en bemyndigelse til at genforhandle overenskomsterne og eventuelt i sidste ende helt opsige overenskomsterne med Frankrig og Spanien.
Dog forudsætter det, som det også fremgår af forslaget, at de personer, som i dag er bosiddende i Frankrig og Spanien, ikke kommer i klemme som følge af den ændring, og vi hilser derfor også med tilfredshed, at der er de her overgangsordninger, som netop sikrer en passende mulighed for at kunne tilrette sig efter de nye regler.
Vi noterer os i øvrigt også, at det ikke vil skabe nogen problemer for den samhandel, der er mellem Danmark og Frankrig og Spanien, herunder for erhvervslivet, da der jo så også er en intern regel, som i øvrigt er blevet accepteret af EF-Domstolen, som siger, at en person eller et selskab i Danmark kan få nedsat den danske skat på indkomsten med en eventuelt allerede indbetalt skat i Frankrig eller Spanien.
Derfor føler vi, at princippet om, at man har et fradrag, der så følger beskatningen, er fornuftigt.
Og når så også ændringen af personbeskatningslovgivningen her i kombination med den gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst med Frankrig og Spanien medfører, at princippet ikke længere vil være gældende, synes vi, at det er rimeligt - og vi har i øvrigt stor tiltro til ministerens forhandlingsevner - at ministeren får denne bemyndigelse til at genforhandle og eventuelt i sidste ende helt opsige overenskomsterne med Frankrig og Spanien.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Nu skal jeg ikke gentage det, jeg har sagt én gang.
Altså, når man har en høj indkomst, har man et stort fradrag.
Når man har en lav indkomst, har man et lille fradrag.
Har man ikke råd til at spare op, har man intet fradrag.
Det er asocialt.
Og når så skatteprocenten – og det var det, jeg sagde før – historisk er faldet fra, at man har et stort fradrag, når pengene indbetales, og har en meget lavere beskatning, når de udbetales,
jamen så er der jo et tabt skatteprovenu.
Når man betaler lavere skat af kapitalafkastet undervejs, er der også et tabt skatteprovenu.
Det er jo derfor, at de, der har de store formuer, tjener en masse på det her, og de, der ikke har nogen formuer, bare må se, at der ikke er så mange penge til velfærd.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det er sådan, at vi siger, når man nu i stedet for at få pengene udbetalt til forbrug vælger at indbetale dem til en pensionsordning, venter vi også med at beskatte pengene, til man får dem ud til forbrug, og så bliver pengene jo beskattet.
Der er jo ikke noget, der går fri for beskatning.
Der er fuldstændig kontrol med, hvad der bliver udbetalt fra pensionsinstitutterne.
Det sikrer vi også med det her lovforslag eller med det lovforslag, vi netop har behandlet, hvor der skal indgås omhyggelige aftaler med pensionsudbyderne om, at der skal betales skat af de penge, når de udbetales.
Så alt kommer til beskatning bare på et senere tidspunkt, for det er på det tidspunkt, pengene kommer ud til forbrug, men det gør, at folk synes, det er en fordel at spare op til deres pension.
Alle må jo være interesseret i, at der spares op til pension, og det er netop til fordel for dem med de laveste indkomster, for de får et større incitament til at spare op til pension, når der er fradragsret.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jamen sagen er jo, at når man beskatter ved kilden, som vi gør med kildeskat i Danmark for alle andre indkomster, kommer pengene altså i kassen.
Jeg kan ikke forstå, at Det Konservative Folkeparti synes, det er så vigtigt at opretholde en fradragsordning i stedet for at veksle den til at kunne nedsætte skatten på f.eks. arbejde.
Der ikke noget provenutab.
Det er logik, at der ikke er noget provenutab, når vi har beskattet pengene.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Jeg forstod på hr. Frank Aaen før, at hr. Frank Aaen ville erstatte fradragsretten med til gengæld at gøre udbetalingerne skattefri.
Jeg vil gerne spørge: Vil det ikke give et tilsvarende provenutab at gøre udbetalingerne skattefri til sin tid?
Det kommer bare på et senere tidspunkt, men provenutabet må vel blive det samme.
Altså, jeg forstår slet ikke, hvad argumentet imod en fradragsordning er, hvis det er sådan, at man alligevel vil gøre det skattefrit, når man får udbetalt pengene.
Nick Hækkerup (S), 2007-11-30:
Jamen vi har jo, siden vi definerede vores skattestop og tilsluttede os skattestoppet i øvrigt, sagt, at det afgørende i den her sammenhæng, når vi kigger på vores skattestop, er, at der er tre ting, som der skal tages højde for, nemlig at skatten, den samlede beskatning, selvfølgelig ikke må stige, at taksterne på jo bl.a. kollektiv trafik osv. holdes i ro, herunder jo også, at det kan reguleres ned, og at vi skal have lukket de skattehuller, som der måtte være.
Så med vores udlægning af skattestoppet holder det her sig helt inden for skattestoppet.