runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-16:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte efter.
Og jeg kan også forstå, at hr. Benny Engelbrecht har svært ved at svare på det, og det er helt forståeligt.
Men ud fra det her kan jeg konstatere, at Socialdemokratiet egentlig synes, det er i orden, at de ældre får så store stigninger og har så store boligudgifter.
For det, jeg spurgte om, er netop, om Socialdemokratiet ikke synes, at boligudgifterne til de ældre er for høje, og at der skal gøres noget for at sænke de boligudgifter – altså om man ikke skal få lavet en aftale, så boligudgifterne på ældreboliger bliver sat ned.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Problemet er jo netop, at Dansk Folkeparti ikke sikrer noget som helst, tværtimod har man via den ændring i planloven, som man har givet støtte til, sikret, at kommunerne ikke har mulighed for at kunne bygge billigere boliger.
Og det vil sige, at man med det, man lægger op til, skyder sig selv i foden, ikke bare en gang, men to gange.
Så det, at hr. Bent Bøgsted overhovedet stiller et spørgsmål om det, udstiller jo i virkeligheden bare den svaghed, der er i de aftaler, som Dansk Folkeparti har været med til at indgå.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Tak, formand.
Det vil vi rigtig gerne i Dansk Folkeparti.
Man kunne se hr. Benny Engelbrecht stå heroppe på talerstolen og være helt ophidset over det her.
Hvor er man ærgerlig over, at de ældre ikke bliver ramt med det her forslag, som helt rigtigt ikke kunne føres ud i livet.
Hvor er man i oppositionen ærgerlig over, at der ikke er 22.000 ældre, som bor i ældreboliger, som bliver ramt, for så kunne man have kørt en politisk kampagne.
Hvor er man ærgerlig over, at det her forslag ...
Det er sådan, at det her forslag nu er taget af bordet, og det er vi rigtig glade for, for det giver mulighed for at tage fat i sagens kerne.
For hvad er udfordringen?
Udfordringen er jo, at vi kan se, at de her huslejer er steget markant.
Tænk, at man kan få en bolig tildelt i 2005 til 75.000 kr., og i 2016 har man en husleje på over 100.000 kr.
Det er altså en voldsom stigning.
Det skal vi have gjort noget ved, og derfor vil vi selvfølgelig opfordre regeringen til at komme med et forslag, hvor man også har diskuteret med KL og kommunerne, hvad det er, der sker i forhold til de her ældrecentre, man bygger derude.
Hvordan kan det være, at huslejerne skal være så høje?
9.000 kr. for 60 m² – det er ikke fair.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg havde den fornøjelse, da man trak forslaget eller midlertidigt udskød det, hvilket jeg synes er positivt, at høre ordføreren fra Dansk Folkeparti i morges på News fortælle, at pensionisterne skulle friholdes.
Jeg vil bare gerne høre, hvordan det er i overensstemmelse med, at man skal forhandle en boligydelsespakke til foråret, hvor man skal hente 1,9 mia. kr.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Jamen det er da utroligt.
Vi kunne så sige, at hvis man nu fik sagt noget forkert i den første runde, rettede man det i næste runde.
Men nu siger man så, at folkepensionister er svage.
Altså, fordi man har en indkomst, der kan være lav, så er man svag. Nej, man er da ikke svag på grund af indkomsten.
Derfor kan man da godt være en stærk og velfungerende borger.
Men vi kan her se, at man kigger på indkomsten og siger, at hvis en borger har en lav indkomst, er vedkommende svag.
Det siger man også i anden runde.
Lad nu være at tale ned til de her borgere.
Det her forslag handler om, at vi bruger 10 mia. kr. om året, og at vi har en husleje, der er skudt voldsomt i vejret.
Det skal vi have rettet op på.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
For det første vil jeg opfordre hr. René Christensen til at læse den rapport, som ATP har udgivet, hvor de siger, at 95 pct. af dem, der modtager boligydelse, enten har meget lave indkomster eller lave indkomster.
Så det vil sige, at det ikke er forkert at sige, at det er folk, der er svage, og at det er folk, der er fattige, der bor i den type af boliger, som de gør.
For det andet vil jeg gerne bede hr. René Christensen om at forholde sig til noget, som han aldrig nogen sinde svarede på.
Vil han ikke bare bekræfte her i Folketingssalen, at man stadig væk har tænkt sig at gennemføre besparelser på boligydelsesområdet til foråret og i årene frem, og at forslaget sådan set ikke er trukket, men at det bare er udsat?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Hvor er jeg ked af, at man sådan kan mærke ophidselsen i stemmen.
Man taler om de her fattige pensionister, der er derude.
Man taler bare ned til pensionisterne.
Vi taler altså om 200.000 mennesker derude, som nu er blevet kategoriseret som fattige pensionister.
Lad dog være at tale ned til de mennesker, hold op med det.
Det, som I foreslår, er jo, at vi skal holde fast i, at man skal betale 9.000 kr. om måneden for at bo i en bolig på 60 m².
Det er da ikke i orden.
Hør nu her: Det er fair nok at diskutere, om det er godt nok at bruge 10 mia. kr. om året på at subsidiere de her boligtyper.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Hr. René Christensen tager sådan set fejl i stort set alt det, han står og siger fra talerstolen.
Først vil jeg sige, at der ikke er nogen opposition, der ærgrer sig over noget som helst.
Det eneste, vi måske ærgrer os over, er, at forslaget netop ikke er trukket.
Hr. René Christensen tager jo fejl, når han fra talerstolen siger, at forslaget er trukket, og at man har grund til at glæde sig, og at der er en masse pensionister, der ikke bliver ramt.
Det er jo forkert.
Sagen er, at det her forslag kun er udsat til foråret, og at man jo stadig væk i den aftale, som ordførerens eget parti har indgået med regeringen, vil søge at udmønte budgetreguleringen på boligydelsesområdet i foråret 2016 og måske også – det var der lidt uklarhed om på samrådet i går – i 2017, 2018, 2019, 2020 og måske også længere frem endda.
Så vil hr. René Christensen ikke lige bekræfte for mig, at forslaget sådan set ikke er trukket, men at det bare er udsat til foråret?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Hvor er man ærgerlig over, at det her forslag er trukket.
Det er rigtig godt, at det her forslag er trukket.
For det forløb, der har været, viste jo desværre – og det har også været noget rodet – at der lå et forslag i finansloven om at spare 500 mio. kr. på den udgift, som er steget til 10 mia. kr.
Det er et meget stort beløb.
Så har der selvfølgelig være nogle forhandlingsforløb, hvor man endte med at lave den her sociale trappe, hvor dem, der havde mindst, ikke skulle berøres.
Det var en god politisk aftale, men det har så vist sig, at det på regnearket og i virkeligheden ikke kunne lade sig gøre.
Det viste sig jo, at selv om man havde lavet en politisk aftale om, at dem med de mindste indkomster ikke skulle berøres, så var der alligevel 22.500 af dem, der blev berørt.
Det forslag ærgrer man sig så over i oppositionen er fjernet.
Det glæder vi os over i Dansk Folkeparti.
Vi glæder os faktisk over, at det her forslag ikke blev gennemført, da det viste sig, da det kom ned på papir, at der faktisk var ældre, der kunne miste op til 16.000 kr. Jeg er sådan set rystet over, at man fra oppositionens side så tydeligt ærgrer sig over, at de ældre ikke bliver ramt.
Jeg vil bare sige, at vi fra Dansk Folkepartis side glæder os.
Det var en rigtig god dag i går, hvor det her forslag blev taget af.
Det var en god dag, det var ikke en skidt dag.
Jeg ved godt, at man holder fast i den her forespørgsel, fordi man synes, det var en rigtig skidt dag i går: Desværre blev de ældre ikke ramt af den boligydelsespakke, der lå.
Jeg vil bare sige, at en samlet blå blok er enig om, at det var en god dag i går, hvor det her forslag blev pillet af.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Jeg skal give et så klart svar, at også ordføreren er med.
Dem med de lave indkomster skal ikke berøres, og det var også det, der lå i forslaget
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål herfra, men jeg vil sige: Hvornår er det en lav indkomst?
Så siger man, at alle, der får boligydelse, har lave indkomster.
Det er faktisk sådan, at næsten 80.000 altså ligger over 250.000 kr.
Vi siger bare, at dem vil vi altså ikke tale ned til, og så kan man have en diskussion om, hvornår man har en meget, meget lille indkomst.
Det er jo så den diskussion, der skal være. Vi har bare sagt: Det er dem, der sidder med en folkepension og lidt ATP, der ikke skal berøres.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jeg blev nærmest skudt i skoene før, at jeg skulle være ked af, at man var kommet på bedre tanker i Dansk Folkeparti.
Det er jeg sådan set ikke.
Det, som jeg er bekymret over, er, at det er uklart – eller klart som blæk – hvad det egentlig er, der kommer til at skulle ske i forhold til en aftale i foråret.
Kan ordføreren ikke bare lige afklare i hvert fald den del, der handler om provenuet, og bekræfte, at det provenu, der skal findes i 2016, 2017, 2018 og 2019, står uændret, altså at de penge, som skal skaffes fra en boligydelsespakke, er de samme?
Så kan det godt være, at man kan folde kortene på en anden måde og tage hensyn til alle de ting, som måtte være uklare, men med hensyn til det provenu, der skal findes, kan vi ikke få bekræftet, at det er det samme, og at det er det, Dansk Folkeparti har forpligtet sig på?
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Venstre er jo blevet betroet regeringsmagten og ansvaret for rigets finanser, og man må sige, at det sejler – det sejler fuldstændig.
Om en time skal vi stå her og tredjebehandle et finanslovsforslag, som reelt ikke er færdigforhandlet, hvor der udestår en lang række udgifter, som der ikke er dækning for, og hvor vi ikke aner, hvad det egentlig er, man har tænkt sig at gøre for udgifterne i 2016.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jeg synes, det er udtryk for, at man har respekt for demokratiet og de interessenter og de folk, der arbejder med det her i dagligdagen.
Det synes jeg faktisk er mest sobert.
Det havde ville have været underligt, hvis vi havde gjort det på den måde.
Jeg ved ikke, om det er den radikale måde, de dyrker politik på – det er ikke Venstres.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Den måde, vi gjorde det på, da vi var i regering, var, at vi foretog de her høringsrunder, før vi lavede aftalerne, i stedet for at tumle fra sag til sag, sjuske sig igennem med alt for forhastede processer og lovgivninger, for så undgår man nemlig den usikkerhed, der står om det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget: Er det forstået rigtigt, at man ud over stadig væk at ville lukke de huller, man nu har skabt for næste år gennem boligydelsen, også vil finansiere de indrømmelser, man nu har været nødt til at give til Liberal Alliance, til Konservative i forhold til affaldsgebyr og udligningsskat, så det altså også skal finansieres over boligydelsen?
Eller har man ikke finansieret det for næste år?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at det jo ikke er diskuteret, om der skal finansieres noget.
Det er diskuteret, at vi skal kigge på de to områder.
Jeg ved ikke, om vi er tilbage ved Berlusconimetoderne.
Så jeg tror ikke, vi har noget at lade hinanden høre, hvad det angår.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Men det er jo ikke trukket.
Det er jo det, der er problemet.
Det er det, vi nu har hørt Dansk Folkeparti forsøge at forklare, nemlig at forslaget er trukket eller forsvundet.
Det er det jo ikke.
Der ligger stadig væk en aftale, som man også kan læse på Finansministeriets hjemmeside, om, at man skal ud at finde et vist beløb.
Men usikkerheden omkring, hvad det er for et beløb, var meget åbenlys på det samråd, vi havde i går, med finansministeren.
Jeg vil bare høre, om Venstres ordfører kan klargøre, om det bare er 90 mio. kr. i 2016, eller om det er de her 1,9 mia. kr., som man har budgetteret med i forslaget, man skal ud og finde via besparelser på boligydelsen de kommende år.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Det er 90 mio. kr. i 2016 – men det gælder jo også i 2017, 2018 og 2019.
Så ved jeg godt, at hr. Jonas Dahl så kan sige, at ja, hvis man frembudgetterer det til 2025, 2035, 2050, så bliver beløbet eksorbitant stort.
Det kan man selvfølgelig vælge at gøre.
Man kan også vælge at sige, at den udgift, vi har i øjeblikket på omkring 10 mia. kr. til boligydelse, bl.a. og måske primært fordi at man har så høje huslejer ude omkring, jo ville eksplodere yderligere, hvis man ingenting gjorde.
Og så kan man jo stille spørgsmålet, om det så er klogt politisk og strategisk at disponere på den måde og bare sige, at der er nogle udgifter, og de eksploderer, men det vender vi det blinde øje til.
Vi kigger ikke på det, for det skal nok gå alt sammen.
Der vælger vi at gå den anden vej og sige: Jamen prøv at høre: Der er nogle udgifter, som eksploderer.
Vi synes ikke, det er en rigtig måde at bruge pengene på, vi vil gerne have en dialog med kommunerne om, hvorvidt vi dog ikke i fremtiden kunne finde nogle måder at få huslejerne i ældreboligerne bragt ned på.
Og det er sådan set det, der er måden, vi gør det på.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg vil gerne kvittere for, at ordføreren bekræfter, at det ikke bare er i 2016, der skal findes finansiering, det er over en længere årrække.
Vi kan så diskutere, hvilket milliardbeløb det bliver, men vi er i hvert fald enige om, at det bliver et milliardbeløb, når vi ser frem mod 2020.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren: Kan man finde den besparelse på boligydelsen, uden at det rammer pensionisterne?
Det var den lovning, vi fik fra Dansk Folkeparti tidligere i dag, nemlig at pensionisterne skulle friholdes.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Når man taler om, at man friholder pensionisterne – nu skal jeg ikke gøre rede for, hvad hr. René Christensen sagde før, det må hr. René Christensen selvfølgelig selv redegøre for, det er han også bedst til – så tror jeg, at vi skal skille tingene ad, for det, hr. Jonas Dahl sigter efter, tror jeg, er, hvorvidt man får en lavere boligydelse.
Det, som vi taler om, når vi taler om, at de lave indkomstområder skal friholdes, er bl.a., at man kan få et løft i boligydelsen.
Men det er sådan set ikke så interessant, hvad boligydelsen lander på; det interessante er, hvad det er for en disponibel indkomst, man har, når man har fået sin boligydelse, og når man har betalt sin husleje.
Det er derfor, at de to ting hænger sammen: boligydelsens størrelse, men så sandelig også huslejens størrelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Jeg skal gøre det kort, for det er sådan set i forlængelse af det sidste spørgsmål.
Jeg vil bare bede Venstres ordfører bekræfte, at ATP har lavet sådan en oversigt, som viser, at mere end 95 pct. af dem, der modtager boligydelse, er mennesker med lave eller meget lave indkomster.
Det betyder, at hvis man går ind og skærer i boligydelsen, vil de mennesker, der bliver ramt af det, i sagens natur være præcis den gruppe.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Det ved jeg ikke om jeg kan bekræfte.
Der kan man selvfølgelig lægge snittet, hvor man ønsker, men man kan også kigge på, hvad det er for en udvikling, der er, efter at der er set på huslejen, efter at der er set på boligydelsen, og det er det sigte, vi har med den her tilgang.
Vi har ovenikøbet aftalt – det har været intentionen fra starten – at de laveste indkomster ikke skulle rammes; de skulle tværtimod have et løft.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Jo, men i den her sammenhæng har de jo alle sammen lave indkomster.
Så er det jo rigtigt, at der er nogle, der har 150.000 kr., og der er nogle, der har 175.000 kr. som husstandsindkomst før skat.
Altså, jeg går ud fra, at vi kan være enige om – i hvert fald er det det, ATP slår fast – at det er lave indkomster
, uanset om det er 150.000 eller 175.000 kr.
Man kan jo slet ikke få boligydelse, hvis ikke man har en lav indkomst.
Men jeg vil igen bede hr. Jacob Jensen bekræfte ATP's tal – det skulle dog være relativt simpelt: at mere end 95 pct. af dem, som modtager boligydelse, har lave indkomster.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Ja, men det, jeg sådan set stadig væk prøver at forklare fru Pernille Rosenkrantz-Theil og andre, er: Det er jo ikke interessant for den ældre, hvad man får i boligydelse isoleret set.
Det er det, vores sigte går på, og vi har så forsøgt at lave en social profil, en social trappe, om man vil.
Det lykkedes så ikke at ramme spot on, fordi der var nogle eksempler fra Ældre Sagen i høringssvaret, som indikerede, at der kunne være nogle særlige tilfælde, som lå uden for det, som var den politiske intention.
Og det er på den baggrund, at vi sådan set tager de høringssvar og de spørgsmål seriøst og giver os selv noget betænkningstid for at få rettet det ind, så den politiske intention kan efterleves.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Jeg synes, der hersker så stor usikkerhed med det her forløb.
Nu har man så valgt at udskyde det her til foråret – og helt ærligt, det tror jeg alle her er klar over: alene fordi der kom et pres, alene fordi Dansk Folkeparti kom under pres fra mange folkepensionister og mange andre mennesker, og man blev opdaget i det, man var i gang med.
Så siger ordføreren, lidt ligesom Dansk Folkepartis ordfører: Nå jo, men det er den disponible indkomst, vi skal kigge på, og måske kan vi også nedbringe huslejen, så folk har det samme bagefter.
Det synes jeg er udmærket.
Kan vi så ikke bare få en garanti i det lovforslag for, at når man over en årrække skal ud og finde de her 400-500 mio. kr. hos pensionisterne, så vil der ikke være en eneste folkepensionist eller førtidspensionist med lav eller meget lav indkomst, som får en lavere disponibel indkomst?
Kan vi få en garanti for det?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Sigtet er jo, som jeg har prøvet at gøre rede for flere gange nu – men det gør jeg gerne, selvfølgelig – at de grupper, som har de laveste indkomster, er dem, der skal have et løft, mens andre så må nedjusteres for at få tingene til at hænge sammen.
Det er det, der har været den politiske intention, og i det billede, kan man sige, har vi netop den tilgang, at vi både skal kigge på ydelsen, fordi vi synes, at 10 mia. kr., som er stadig stigende og vil være stigende, hvis vi ingenting gør, er mange penge at bruge på området, hvis man kunne bruge pengene klogere, og samtidig kigge på, hvordan huslejen bliver sat ned.
Det er den dialog, regeringen nu skal have med Kommunernes Landsforening, og det synes jeg sådan set er meget fornuftigt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
For det, der bliver sagt her, er, at hvis man sidder derude som folkepensionist, som et par på folkepension eller som førtidspensionist, fordi man har et bevægelseshandicap eller andet, og man har en husstandsindkomst på f.eks. 200.000 kr. – en husstandsindkomst på 200.000 kr., altså cirka en tredjedel af, hvad ordføreren tjener alene på sit folketingsvederlag – så har man overhovedet ingen garanti for, at Dansk Folkeparti og regeringen ikke kommer og stikker hånden dybt ned i lommerne på en i løbet af det kommende år.
Det er det, som står tilbage efter det svar, som ordføreren giver, og det synes jeg er trist.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Man kan jo mene meget om, hvad der er trist, og hvad der ikke er trist.
Jeg tror, det er 45 kr. eller noget i den stil, som man havde regnet med for husstandsindkomster på over 150.000 kr. eller i det leje.
Intentionen har været klar fra dag et, og den vil jeg gerne nævne igen: Laveste indkomster skulle have et løft, højere indkomster skulle have noget andet, og det var i forhold til ydelsen.
Jeg kan kun forholde mig til, hvad der er blevet aftalt og vedtaget her i huset, og det er de regler, der er blevet aftalt og vedtaget her i huset, som myndighederne skal administrere efter.
Hvis man gør det andet, må man jo lave det om.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Jeg stiller jo bare spørgsmålet, fordi jeg gerne vil have noget at vide, og der vil jeg gerne vide, om ordføreren ved det.
Ordføreren er i regeringspartiet, så jeg tænkte, at ordføreren måske var orienteret om noget sådant og enten kunne be- eller afkræfte det.
Jeg vil da håbe, at ordføreren vil afkræfte det og sige, at det intet – absolut intet – har på sig.
Det vil jeg da håbe, for det ville da være en katastrofe.
Det ville jo også afsløre en måske meget voldsom selvtillid i forhold til det her lovforslag, man nu havde fremsat, at sige: Jamen det kører bare igennem, og det er, som det skal være.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det skal søges udmøntet også inden for det her område.
Nu har hr. Benny Engelbrecht jo ordet en gang til, så derfor kan jeg godt stille et spørgsmål.
Hvis man ikke gør noget, bruger vi 10 mia. kr. i 2016, og så kan vi bruge flere milliarder fremadrettet, og så kan jeg jo spørge: Er man imod, at vi går ind og kigger på, hvordan vi bruger pengene?
Hvordan bruger vi bedst pengene fra de skatteborgere, der betaler deres skat?
Gør vi det ved, at huslejerne bare stiger og stiger, og vi oplever, at man, hvis man bliver visiteret til en bolig, kan få en på 60 m², som kan koste 9.000 kr. og også mere?
Er Socialdemokratiet enig i, at vi bare skal fortsætte ud ad den vej?
Der siger Dansk Folkeparti, at vi ikke skal fortsætte ud ad den vej.
Men vi er da et socialt indigneret parti, og derfor har vi jo også lavet den her trappemodel.
Det kunne så ikke lade sig gøre nu; forslaget er pillet væk.
Nu må vi se på, hvordan vi så kan skaffe de her penge, selvfølgelig uden at det rammer den enkelte ældre.
Men selvfølgelig har vi da en interesse i, at man ikke bruger 10 mia. kr. om året på at subsidiere den her boligform.
Det har vi en interesse i; det står vi gerne på mål for.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jamen selvfølgelig er der en udfordring, i forhold til at der er pensionister, hvis husleje stiger, men – vil jeg sige til hr. René Christensen – man skal finde 90 mio. kr. i 2016 og et stigende beløb de efterfølgende år.
Vi ved, at der er nogle pensionister, som skal af med nogle penge i boligydelse i 2016, men vi ved ikke hvilke.
Men hvordan vil man sikre, at deres husleje parallelt med det sænkes?
Det kan jeg slet ikke se hvordan man kan få til at hænge sammen.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det er jo også der, forslaget kommer fra.
Man får nu lejlighed til i 2016 at få en dialog, bl.a. med KL og kommunerne, om, hvordan man håndterer den her måde, man har indrettet sig på derude i forhold til bl.a. ældreboliger.
Så er det fuldstændig rigtigt, at der er nogle boligformer til særligt handicappede og andre, og der har man en byggeform, som er meget speciel, og derfor vil der være nogle dyre byggeomkostninger der.
Og der får vi også lejlighed til at se på, om der er nogle grupper, der helt skal pilles ud, i forhold til hvordan man håndterer det her fremadrettet.
Det bliver der tid til nu, og vi er meget fortrøstningsfulde i Dansk Folkeparti.
Christian Juhl (EL), 2015-12-16:
Tak for det.
At tale ned til pensionisterne, sagde ordføreren.
Jeg mener, der er en part, der taler ned til pensionisterne i den her sag, og det er DF og de partier, der siger: Kære pensionister, I skal levere hundredvis af millioner kroner om året, så der er råd til en afgiftslettelse på sportsvognene, og så der er råd til en skattelettelse på villaerne.
Det er dem, der taler ned til pensionisterne.
Det er der, uanstændigheden opstår, og ingen andre steder, og jo før vi får det stoppet, des bedre.
Nu ser det ud til, at Dansk Folkeparti angrer, og det er jo fint.
Jeg vil bare sige, at jeg kan forstå på ordføreren – han glemte i øvrigt at nævne, at de 250.000 kr. jo er husstandsindtægten; det er ikke pensionistens indtægt, det er husstandsindtægten – at alle pensionister, der nu sidder og har så lav en indtægt som husstandsindtægt, et par hundrede tusind kroner, skal sidde og føle sig usikre på Dansk Folkepartis og regeringens forhandlinger i foråret, fordi det kan være, at man alligevel napper penge fra dem, fordi man skal have fundet nogle.
Det må være den rigtige konklusion.