runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sina (S), 2015-01-20:
Piratkopiering af mærkevarer og design er et stort forbrugerpolitisk problem.
Det forringer ikke bare tilliden til den enkelte virksomheds produkter, det går også ud over den viden om produkter, som vi som forbrugere tror vi har, f.eks. om, hvor varen stammer fra, og hvordan den er blevet til.
Piratkopiering er også hamrende usolidarisk.
Derfor ligger det Socialdemokraterne meget på sinde at begrænse piratkopiering, og med det her forslag sætter vi hårdt ind over for det.
For hverken forbrugere eller virksomheder er tjent med, at der florerer kopivarer på markedet.
Regeringens kamp mod piratkopiering er allerede godt i gang.
Vi har med vores vækstplan fra 2013 udstukket retningen for, hvordan de kreative erhverv kan fastholde og udvikle deres position.
Med det her lovforslag indføres en ny håndhævelsesenhed som en del af Patent- og Varemærkestyrelsen.
Enheden skal fungere som kontaktpunkt for forbrugere såvel som for små og mellemstore virksomheder.
Hvor man tidligere har måttet nøjes med at få generel vejledning i Patent- og Varemærkestyrelsen, kan den her nyoprettede enhed altså give hjælp i konkrete sager, og forhåbningen er, at det kan give forbrugerne og virksomhederne den fornødne viden til at forfølge sagen videre bagefter.
Det her lovforslag indeholder desuden andre elementer, og det forsimpler den procedure, der er forbundet med at få et europæisk patent, og det gør, at selve patentpublikationen bliver elektronisk.
På den måde fjerner vi det gebyr, som tidligere afhang af patentets sideantal.
Alt i alt er lovforslaget altså et bidrag til at forbedre forholdene for både forbrugere og virksomheder her i landet, og det kan man da kun være glad for.
Derfor støtter Socialdemokraterne lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2015-01-20:
Der er sket en smutter for arbejdsministeren, så vi er nødt til lige at snakke lidt om det her.
I den nuværende lov er det sådan, at hvis man har været funktionær i 12 år og bliver opsagt, får man en godtgørelse på 1 måneds løn.
Hvis man til gengæld har været ansat i 15 år, får man 2 måneders løn, og hvis man har været ansat i 18 år, får man 3 måneders løn.
Nu har EU tilsyneladende blandet sig, og så har ministeren rodet rundt i gryden og fået spildt noget på gulvet, som vi skal have tørret op.
Det er nemlig sådan, at han nu synes, at man efter 12 år stadig væk skal have 1 måneds godtgørelse.
Og så siger han, at vi kan nøjes med efter 17 år at få 3 måneders godtgørelse.
Det vil sige, at dem, der har været ansat i 15 år, så bliver snydt for 1 måned.
Det er vi nødt til at have lavet om.
Og derfor har vi stillet det her ændringsforslag, og vi går ud fra som en selvfølge, at der er tale om en forglemmelse, at du ikke har fået de der 2 måneder med, så jeg regner med, at der er et godt flertal for vores ændringsforslag.
Det er nemlig det, det drejer sig om.
Henrik Høegh (V), 2015-01-20:
Det her forslag kan være meget sympatisk.
For en rimelig velpolstret kommune med et velpolstret forsyningsselskab er det ikke nødvendigvis noget problem at hjælpe nødstedte familier, som ikke kan betale for en kloaktilslutning.
Det drejer sig om 70.000-80.000 kr., og man forventer, at der for de kommuner, jeg omtaler her, er tale om 1, 1,5 eller måske 2 pct. af borgerne.
Det kan sagtens lade sig gøre, også med hensyn til forsyningsselskabets økonomi.
Men hvis vi går ud i nogle kommuner, som ikke er i den situation, at de er velpolstrede, så taler vi om, at med de kriterier, der er, nemlig at forsyningsselskabet skal lege pengeinstitut for økonomisk nødstedte borgere, så er det et sted imellem 15-20 pct. af borgerne, der ikke kan skaffe beløbene til at grave ude i vejen.
Jeg kommer fra Lolland Kommune.
Vi løser de her problemer, vi sætter ikke nogen borgere i fængsel, fordi de ikke kan skaffe de her penge.
Vi har en aftale med et større pengeinstitut, der giver lån på helt almindelige privatlånsvilkår til rigtig mange af dem.
For restens vedkommende finder man ud af enten at sætte pant i ejendommen eller på anden måde give henstand.
Derfor har Venstre stillet et ændringsforslag, der siger, at vi bør gøre det her frivilligt for de enkelte kommuner, for der er så stor forskel på, hvad det betyder økonomisk for et forsyningsselskab at blive tvunget til at være finansieringsinstitut.
Derfor appellerer jeg til, at man stemmer for Venstres ændringsforslag og gør det frivilligt for den enkelte kommune.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Men der er også et godt princip, der hedder, at man skal bruge magten, mens man har den, for pludselig en dag har man måske beklageligvis tabt den.
Det trækker jo i retning af, at det burde ske nu, og at det burde være sket for længst.
Jeg vil også sige, at det, der er det helt store problem med det her, jo ikke er, at der ikke kan skabes et nyt dagpengesystem.
Vil ordføreren i fuld alvor påstå, at der med den talentmasse, der er i den danske fagbevægelse, A-Kassernes Samvirke og blandt mange andre gode mennesker, også i ordførerens eget parti, ikke er en talentmasse, som ville kunne skabe et nyt dagpengesystem om 2 uger?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-20:
Som andre ordførere før mig har sagt, er det her jo et lovforslag, som i sin helhed er ganske fornuftigt, set i forhold til at vi dels skal gøre det nemmere for virksomhederne at finde rundt i patentsystemer, dels skal sikre, at forbuddet mod piratkopiering bliver håndhævet de steder, hvor det er nødvendigt.
Især de små og mellemstore virksomheder har jo gennemgående store udfordringer, da de jo ikke selv har personer ansat, der har de her ekspertiser på et højt niveau.
Den særlige håndhævelsesenhed er jo så også i forbindelse med det her lovforslag med til at sikre, at Patent- og Varemærkestyrelsens opgaver i forbindelse med det samarbejde, som de jo så også har efterfølgende – eller har haft forud for det her – med politi, anklagemyndighed og andre, varetages.
Så har vi sådan set nogle gode værktøjer til at tage favntag med den piratkopiering, som desværre kan foregå i Danmark via import af ulovlige varer, men så sandelig også på de store danske eksportmarkeder og de steder, hvor danske produktionsvirksomheder generelt gør sig gældende.
Så vi synes i Dansk Folkeparti, at det er fornuftigt, at regeringen har taget det her element med i deres vækstplan, »Danmark i arbejde«.
Vi behøver jo ikke sige ja til alle de vækstinitiativer, der kommer fra regeringen – nogle er så afgjort bedre end andre – men det skal ikke hindre os i at sige, at det her forslag er et af de fornuftige og gode elementer, og vi støtter forslaget, som det ligger i sin nuværende form.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Tak, formand.
Før jeg lige henleder opmærksomheden på selve sagen, vil jeg da gerne kvittere over for Dansk Folkeparti for at rose regeringen: Fortsæt det gode arbejde!
Piratkopiering er et stigende problem
globalt set.
Virksomheder, designere, kunstnere og mange flere oplever, at ideer og værker, det kan have taget år at udvikle, bliver kopieret og udnyttet af andre.
Det er urimeligt for ejerne, og det er dårligt for vores samfund, der har brug for, at vores virksomheder udvikler nye løsninger.
Og så kan man sige, at i en tid, hvor vi også taler meget om innovationskraft og om at styrke innovationsklimaet, er det jo ikke noget, der er befordrende for et sådant klima.
Med dette lovforslag opretter vi en egentlig håndhævelsesenhed, der kan hjælpe forbrugere og virksomheder i sager om piratkopiering.
Såvel forbrugere som virksomheder oplever, at det kan virke uoverskueligt at reagere på sager, hvor der kan være tale om piratkopiering.
Hvis ikke f.eks. de små virksomheder reagerer på piratkopiering, kan det i sidste ende koste indtjening og arbejdspladser.
Derfor ønsker vi at gøre det let for forbrugerne og virksomhederne at få råd og vejledning i sager om piratkopiering.
Danmark er et land med mange patenter, mange dygtige designere og mange små og mellemstore virksomheder, der lever af at være konkurrencedygtige på viden.
Det skal vi prise os lykkelige for, men vi må ikke hvile på laurbærrene.
Vi skal hele tiden udvikle de vilkår, som de her mennesker og virksomheder har.
Derfor har regeringen nu fremsat dette forslag som et led i vores bekæmpelse af piratkopiering.
Radikale Venstre kan naturligvis støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2015-01-20:
Det sådan væsentligste indhold i det her lovforslag er jo, som flere har nævnt, det med en håndhævelsesenhed i Patent- og Varemærkestyrelsen, som dog ikke får beføjelser til at håndhæve noget, men til at kunne foretage en vurdering mod et gebyr på 1.500 kr.
Den vurdering, man kan lave, er ikke bindende og afgives, hvad skal man sige, også sådan uden ansvar i forhold til et videre sagsforløb.
Jeg synes egentlig, det er mere præcist at sige, at der i højere grad er tale om en form for retshjælp til f.eks. virksomheder, som mener, at de kunne være blevet udsat for piratkopiering eller varemærkeforfalskning, og det er så lovforslagets kerne og det, som det på en eller anden måde handler om.
Man kunne jo godt diskutere, om virksomheder ikke i en eller anden forstand selv kunne betale for en sådan retslig rådgivning hos en advokat; nu finder man så nogle penge inden for det, der er Patent- og Varemærkestyrelsens budget i forvejen, og det er for så vidt okay med os.
Jeg vil bare nævne, at det for os sådan set er vigtigere, at Folketinget prioriterer retshjælp til nogle af de borgere, som ikke har så mange muligheder for det selv, f.eks. nogle af de socialt udsatte, som vi jo tidligere har diskuteret retshjælp til, men også til forbrugere; der diskuteres jo for øjeblikket en hel del om forbrugernes muligheder for at klage.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-20:
Altså, man kan ikke bare sige ja eller nej til den slags ting, og det tror jeg egentlig også godt at hr. Frank Aaen ved.
Vi har hele SIFI-diskussionen her i Danmark om det med særlig følsomme finansielle institutioner.
Vi har jo kunnet se, at en række af de danske pensioner var truet under finanskrisen, for hvis ejerne af obligationerne bag eksempelvis de korte flekslån fik store tab, kunne det have betydning for det udkomme, der måtte komme, og som skulle finansiere de pensioner, som folk skulle have, når de skulle fratræde på arbejdsmarkedet.
Der kan man altså ikke afvise, at der ville komme en situation fremover,
og jeg synes, det er helt fair og helt legitimt, at man ikke afviser noget.
Men det, der står i det her lovforslag, er, at man som udgangspunkt ikke har den samme åbning, som man har haft tidligere.
Men jeg synes jo også, at hr. Frank Aaen skal notere sig, at Dansk Folkeparti ikke har sagt endeligt ja til det her samlede lovforslag.
Vi har stadig væk en lang række bekymringer, som gør sig gældende, hvad angår de to lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2015-01-20:
Der kan jo bruges mange ord på det her.
Det er bare så enkelt: Skal skatteyderne betale, hvis en bank har lavet vilde spekulationer i – nu tager jeg det helt tilfældigt – Irland eller Finland eller Danmark?
Er det så lige pludselig skatteyderne, der skal betale for tabet?
Det må man kunne sige ja eller nej til.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-20:
Jeg vil sige tak for den generelt meget positive modtagelse af forslaget.
Som det har været nævnt, er en af de ting, som navnlig Danmark lever af, jo, at vi har været dygtige til at finde på design, nye ideer.
Og det er selvfølgelig sådan, at hvis ikke de nye ideer, det design, den innovation, der er til stede, beskyttes, så bliver man jo hurtigt udkonkurreret, og så har man jo ikke den fordel længere.
Derfor er det meget, meget vigtigt, at vi kan beskytte alle de mennesker, virksomheder og andre ildsjæle, som gør en stor forskel derude.
Der har været rejst et enkelt spørgsmål her til sidst fra Liberal Alliances og Konservatives side.
Det drejer sig om en bekymring for, om det her nu er et forsøg på at lade en offentlig myndighed komme ind og tage brødet ud af munden på en branche, der eksisterer i forvejen.
Det er ikke hensigten med forslaget.
Vi har været opmærksomme på problemstillingen, men det er ikke hensigten.
Vores observation er, at små virksomheder og private oftest overhovedet ikke anlægger nogen sager eller gør nogen særlige indsigelser, når de er udsatte for piratkopiering, fordi de giver op på forhånd, og fordi de mange gange vurderer, at omkostningerne er for uoverkommelige, hvis de først skal til at hyre advokater og alt muligt andet; det er vores generelle erfaring.
Ideen er her, at man med en enkelt udtalelse og en enkelt afgørelse myndighedsmæssigt rent faktisk kan gå ud at få rejst en sag, for så har man lige pludselig fået en mere korrekt vurdering af, hvordan det forholder sig.
Så ideen er, at vi gerne på den her måde skulle have flere sager, sådan at private forbrugere og små virksomheder blev beskyttet, og det er det, som vi skal bruge det her led indimellem til.
Det er det, der er tankegangen bag den måde, hvorpå vi har etableret det.
Og hvis der er spørgsmål, i forbindelse med hvordan det er skruet sammen, og hvordan vi har tænkt os at få det til at fungere, tager vi dem meget gerne i udvalgsarbejdet, men vores prognose er sådan set, at rådgivningsbranchen derude vil få flere kunder på den her baggrund, og dermed vil man øge markedet, og det er sådan set også det, der er hensigten med forslaget.
Så vi står meget gerne til rådighed i forhold til spørgsmål og andet i forbindelse med lovarbejdet, for vi har faktisk ikke som intention at tage brødet ud af munden på de eksisterende rådgivere.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-20:
Vi skal jo leve af små og mellemstore virksomheders mulighed for innovation, for den nyskabelse, for den muskelkraft, der ligger i, at man skaber nogle nye produkter, som man kan komme ud på markedet med.
Og en sådan innovation kræver jo også, at der er en beskyttelse af de rettigheder, der ligger bag hele den proces, det er, at man får innoveret noget, får skabt nogle nye ting.
Og der synes jeg at regeringens forslag her om at etablere en særskilt enhed i Patent- og Varemærkestyrelsen er en glimrende idé – det er sådan set en god idé.
Det betyder, at der bliver et kontaktpunkt, at der bliver mulighed for ligesom at følge det her til dørs og også implementere nogle af de tanker, vi har, om, at man beskytter de immaterielle rettigheder.
Så langt, så godt.
Det er positivt, og det, vi skal leve af i fremtiden, er jo også, at vi beskytter vores rettigheder, at vi beskytter vores patenter.
Og den måde, vi får fremgang og vækst på i det danske samfund, er jo ved, at der også bliver luft og plads til, at vores SMV'er bliver beskyttet, når de udvikler nye ting.
Så alt, hvad vi kan gøre for at beskytte SMV'erne, er vi positive over for.
Til gengæld er vi ikke så positive over for, at man her tillader en offentlig virksomhed, at den her håndhævelsesenhed, man så har, skal tillægges beføjelser til skriftlige udtalelser.
Vi er principielt imod, at offentlige virksomheder går ind på områder, hvor private virksomheder er i dag.
Der er jo private virksomheder, som laver den rådgivning, som laver de udtalelser, og som fungerer ganske glimrende.
Så det, at man nu tillader håndhævelsesenheden at gå ind og lave præcis det samme, som nogle private rådgivere laver, er altså den forkerte vej at gå.
Man kan sige, at det er en lillebitte ting, men der er jo altså aktører derude, der laver de ting i forvejen, og der synes jeg at staten og samfundet og det offentlige kunne have tusind andre ting, som de kunne beskæftige sig med, end at gå ind på et område, hvor der i forvejen er nogle, der laver noget, som de gør ganske glimrende.
Så vi er fra konservativ side lidt ambivalente med hensyn til forslaget.
Vi synes, at ideen, konceptet, strukturen er rigtig god og rigtig glimrende, og at intentionen er rigtig god, og det vil vi godt rose ministeren for – det er rigtig godt tænkt – men hele implementeringen af det, i forhold til at man lader offentlige virksomheder gå ind og overtage private virksomheders opgaver, er problematisk i en situation, hvor vi også skal sørge for, at rådgiverne får mulighed for at drive deres virksomhed.
Det kan godt være, at man opbygger en struktur her, der beskytter nogle rettigheder, men så tager man samtidig brødet ud af munden på nogle private rådgivere, som selvfølgelig også skal have noget at leve af.
Så det er en af de ting, som vi gerne vil forfølge under udvalgsbehandlingen, og vi håber, at regeringen vil se på, hvordan man måske kan spidse det her til.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Med det her lovforslag, L 92, ønsker regeringen at etablere en særskilt enhed i Patent- og Varemærkestyrelsen, hvor forbrugere, virksomheder og myndigheder kan modtage information og vejledning om håndhævelse af ulovlig kopiering.
Men ligesom en del af høringssvarene også giver udtryk for, er vi lidt uforstående over for nødvendigheden af at lovgive for at styrke den her indsats.
Der har også på det seneste været en række eksempler i medierne, bl.a. har Børsen kørt en artikelserie, hvor man har påvist, at offentlige institutioner går ind og udbyder varer og serviceydelser i direkte konkurrence med private aktører.
Som en del af høringssvarene gør opmærksom på, kunne det godt forstås sådan, at det også er det, der sker her.
Når der oprettes den her særlige håndhævelsesenhed i Patent- og Varemærkestyrelsen, som mod betaling skal rådgive virksomheder i sager om eventuel ulovlig kopiering, vil jeg sige, at det jo er sådan, at der i dag allerede udbydes sådan rådgivning på det private marked, bl.a. fra advokater og patentbureauer.
Derfor er vi skeptiske over for lovforslaget, som det er udformet.
Vi synes, at intentionen er god, men da vi ikke kan medvirke til, at offentlige institutioner kommer i en direkte og en unfair konkurrence med private udbydere, kan vi ikke støtte lovforslaget, som det ligger nu, men det kan jo selvfølgelig være, at vi kan overbevises om, at det ikke forholder sig sådan.
Steen Gade (SF), 2015-01-20:
Det er jo en opfølgning på »Danmark i arbejde – vækstplan for kreative erhverv og design«, som er en udmærket vækstplan, og nu er vi så nået til håndhævelsesenhedens etablering gennem lov.
Der er andre ordførere, der har fremført de gode argumenter, så dem har jeg ikke tænkt mig gentage.
Vi støtter.
Frank Aaen (EL), 2015-01-20:
Jeg forstod ordføreren sådan, at de fleste initiativer i bankpakkerne har ramt godt, men i udtrykket de fleste ligger, at der er nogle, som ikke har gjort det.
Hvilke kunne det f.eks. være?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-20:
Jeg står bag alle de bankpakker, vi har lavet, både før og efter jeg selv sad i regering.
Men det er summen, det er akkumuleringen, det er omfanget af de mange regler, vi har skabt både på globalt plan, på EU-plan og på nationalt plan, som vi skal passe på med ikke virker for restriktive, under hensyntagen til at der også skal være vækst i det danske samfund.
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
I forhold til vores finanslovsudspil vil jeg sige, at vi jo gerne havde set, at f.eks. boligjobordningen fortsatte.
Der er 5.000 job i den her ordning, jævnfør Dansk Byggeri, og den bliver nu afviklet.
Så har regeringen sammen med Enhedslisten og SF indgået en finanslovsaftale, der sådan set nærmest er blottet for nye private arbejdspladser.
Så synes vi, at det er den forkerte vej at gå, det er den forkerte vej at prioritere pengene.
Vores fælles midler skal jo prioriteres med henblik på at få skabt flere job i Danmark, således at de ledige har noget at stå op til om morgenen og komme i gang med, og ikke, at man bliver ved med at komme med den ene akutpakke og lappeløsning efter den anden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jamen det sidste her er også rigtig godt at høre fra Venstres ordfører, for vi hører jo igen og igen, at arbejdsløse er nogle dovne slamberter, der bare vil ligge i sofaen og ikke vil arbejde, og at de bare vil have ydelser fra samfundet.
Det er rigtig godt at høre, at Venstre har fundet ud af, at dem, der er så uheldige at blive arbejdsløse i det her land, faktisk gerne vil have et arbejde, og det er det vigtigste for dem.
Så vil jeg da godt sige, at jeg da sådan set er enig i, at vi skal skabe endnu flere job, og det er da sådan set også det, vi arbejder på hver eneste vågne time – det tror jeg gælder for i hvert fald alle socialdemokrater, og det tror jeg også gælder for Venstre, det har jeg ligesom en opfattelse af.
Det kan være, vi ikke arbejder i samme retning, men vi har trods alt lavet nogle ting i fællesskab også i den her periode.
Lad det nu være.
Ordføreren sagde det jo selv: Kravet til, at man overhovedet kan få den her ydelse, er faktisk, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet, deltager i de aktiviteter, man bliver sat til, med henblik på at man kommer i arbejde.
Det står endda meget specifikt i bemærkningerne, at man skal tage arbejde, alle tilbud undervejs, ellers så mister man retten til ydelsen.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Jeg er jo trods alt glad for, at vi sammen kan støtte det her forslag, men det undrer mig altså, at ordføreren ligesom ømmer sig over eller brokker sig over, at dagpengespørgsmålet er ude på den politiske slagmark.
Altså, hvordan kan man undgå det, når vi har gennemlevet 3 år, hvor ordføreren og ordførerens parti har gennemført en dagpengereform, som man selv gik til valg på at bekæmpe?
Man har gennemført den, man har ført den ud i livet, og så har vi lavet nogle lapper og sat lap på lap, ja.
Men man har jo ikke antastet dagpengereformen som sådan.
Det er grunden til, at den er genstand for politisk debat, og den her kontantydelse løser jo ikke det problem.
Den løser et forsørgelsesproblem, men den løser ikke det grundlæggende problem, nemlig konsekvenserne af dagpengereformen, de mange tusinde, der har mistet deres dagpengeret, eller som kommer til det i de kommende år, og som får umådelig svært ved at genoptjene retten til dagpenge.
Det problem er ikke løst.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan sikrer vi så trygheden for de arbejdsløse?
Hvordan sikrer vi, at færre falder ud?
Og forventer ordføreren virkelig, at der fra Dagpengekommissionen, som ordføreren selv har været med til at nedsætte, skulle komme nogle gode anbefalinger til det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-01-20:
Jeg synes da godt nok, at det er noget interessant, at ordføreren står og påstår, at der ikke bliver skabt nogen job under den her regering.
Jeg vil bare lige sige i al stilfærdighed, at mens hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, mistede vi 170.000 private job i Danmark, og inden for de sidste 3 år under den her regering er der skabt 43.000 nye job i Danmark – bare lige så ordføreren er helt opdateret, i forhold til hvordan virkeligheden er på det her område.
Da vi sad her for 4 år siden og behandlede den daværende dagpengereform, som Venstre og hele borgerligheden her i Folketinget havde besluttet sig for skulle gennemføres, havde man en teori om, at der måske ville være 1.200-1.500, der ville miste deres dagpengeret.
Der gik så et stykke tid, så fandt man ud af, at det nok var 2.500 i stedet for – den daværende beskæftigelsesminister fik regnet sig frem til det.
De mister deres dagpengeret, de falder ud af dagpengesystemet, og derfor synes jeg faktisk, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at Venstre ikke vil påtage sig det ansvar at sikre, at der er nogen i den her gruppe, der stadig væk vil have et forsørgelsesgrundlag, som de vil få med det lovforslag, vi behandler her.
Hans Andersen (V), 2015-01-20:
Det bedste, vi kan gøre for de ledige, er sådan set at skabe flere job i Danmark.
Og det er jo det, som den nuværende regering ikke har taget initiativ til.
Altså, man har lanceret den ene akutpakke efter den anden, men det er ikke lykkedes at skabe vækst i Danmark.
Det er jo det, vi mangler.
De ledige mangler sådan set, at der er job at få.
Og så skal det da drøftes, hvordan vi håndterer både Dagpengekommissionen og en kommende finanslov for 2016, men den har vi jo ikke taget stilling til endnu.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Det er en midlertidig ordning, og det, som ordføreren her taler om, er, hvordan dagpengesystemet generelt skal se ud.
Der vil være nogle, som efter dagens lovforslag får et ekstra beløb allerede fra den 1. oktober, så derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål: Er Venstres budskab til de arbejdsløse, at de rettigheder, som regeringen, Enhedslisten og SF i dag giver arbejdsløse, vil Venstre fjerne efter et valg, hvor der eventuelt er kommet en borgerlig regering?