runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Jo, men jeg må jo bede hr. Ole Vagn Christensen om, næste gang han måtte være i den situation, at han ser Socialdemokratiets formand, så at rette spørgsmålet omkring strudsepolitik til fru Helle Thorning-Schmidt.
Der kan man da vist tale om en struds, der vil noget.
Der kan vi tale om politik, som man overhovedet ikke kan finde ud af, som forandrer sig fra den ene dag til den anden, og som aldrig nogen sinde kommer op til jordens overflade, fordi man ikke ønsker at være i en politisk debat.
Det er sådan set den virkelighed, der er, hr. Ole Vagn Christensen.
Og så må jeg sige, at det er et meget flot studie, hr. Ole Vagn Christensen nok har brugt mange timer på.
Jeg vil sådan set
bare bede hr. Ole Vagn Christensen om at lave det endelige studie af perioden fra da statsministeren – da han ikke var statsminister, men folketingsmedlem – kom i Folketinget, og så frem til han blev statsminister.
Lav en lille, banal optælling der, hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg tror, det vil tage flere uger.
Så vil du komme i den situation, at du når langt over fem gange på talerstolen, ja, du når vel op på over 1.000.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-25:
Det, vi er vidne til her i eftermiddag, er efter min bedste overbevisning en hidtil uset, ynkelig kombination af uld i mund og personhetz.
Vi hørte på et meget konkret spørgsmål fra hr. Morten Bødskov, at hr. Troels Lund Poulsen ikke kunne svare andet, end at der ikke kommer skattelettelser, medmindre råderummet er til det.
Men her står vi jo med en artikel fra Børsen, hvor det meget tydeligt af regeringens og Venstres skatteminister bliver sagt, at det er politikken, at der skal skattelettelser til.
Man har en skatteminister, som på fuld tid arbejder med regeringens skattepolitik, der siger skattelettelser, og så har man en politisk ordfører, der siger det modsatte.
Det er ynkeligt, og det er uld i mund.
Når det så er sagt, vil jeg gerne have et klart svar – det kan så være, vi kan få det – med hensyn til brugerbetaling, for der har vi jo det samme dilemma: Der har vi en statsminister, der i offentligheden har sagt, at man ikke ønsker en generel stigning i brugerbetalingen, og så har man Venstres landsmøde, som har vedtaget, at der skal ske en stigning i brugerbetalingen.
Hvad er Venstres holdning?
Er det statsministeren, der tegner butikken, eller er det landsmødet?
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-25:
Jeg står her med Årbog & Registre 2000-01 fra Folketinget.
Jeg kan fortælle, at der på side 839 står »Egon Pleidrup Poulsen« – det gælder fortegnelsen over, hvem der har talt i Folketingssalen – og så »Lars Løkke Rasmussen«, og derefter skulle der så have stået en særlig ukendt statsministerkandidat, men det næste, der står, er »Inge Refshauge«.
Jeg er glad for, at man fra talerstolen her har bekræftet, at fru Helle Thorning-Schmidt har været fem gange så meget i Folketingssalen end den statsministerkandidat, der var på det der tidspunkt.
Det, man gør, er sådan set, at man i sit eget forslag til vedtagelse refererer, hvordan man har gjort det.
Og her må vi jo sige, at velfærdsaftalen er et stort fælles projekt, men når det drejer sig om fremtiden, er der intet projekt, og man vil i hvert fald ikke konstatere, hvordan vilkårene er for danskerne, som der står i det indledende afsnit.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg har ikke noget specielt behov for at gå ind i en diskussion om hr. Søren Pinds forhold til den tidligere socialdemokratiske overborgmester, hvordan man fik økonomien i Københavns Kommune til at gå op, og hvordan det virkede.
Hr. Søren Pind skal være hjertelig velkommen til at få en detaljeret redegørelse for, hvordan jeg har oplevet tilbagegang i den offentlige velfærdsservice på de områder, hvor jeg er i kontakt med den offentlige sektor i den kommune, jeg bor i.
Så kan vi jo mødes et eller andet sted på lige fod, hvor jeg får lidt mere at vide om Københavns Kommune og hr. Søren Pind kan få lidt mere at vide om en Venstrestyret kommune på Norddjursland, hvor jeg så også kan sige, at brugerbetalingen er steget i 2007.
Altså, jeg fik sådan set også selv en regning på 200 kr. mere, dvs. en 20-procents-stigning i brugerbetaling på skolefritidsordningen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-01-25:
Er det fru Helle Thorning-Schmidt, som jo er oppositionens leder, og som siger, at væksten skal være på 1 pct.?
Er det hr. Jan Petersen, som stod i spidsen for finanslovforslaget, og som havde en vækst på 1,7 pct.?
Eller er det hr. Mogens Lykketoft, den tidligere finansminister, som jo ønsker, at væksten skal være højere end de 1,7 pct., når man ser det over en længere årrække?
Jeg vil bare gerne have et ærligt svar: Hvem er det, vi skal stole på – fru Helle ThorningSchmidt, hr. Jan Petersen eller hr. Mogens Lykketoft?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det kan jeg roligt bekræfte, og den gik til nogle gode formål.
Nu spørger hr. Torsten Schack Pedersen formentlig en gang mere, og så kunne vi måske for at fortsætte diskussionen lige få oplyst, om den nuværende regering har holdt målsætningen hvert eneste år og også i gennemsnit.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-25:
Jeg skal gerne gentage, hvad jeg har sagt: at væksten under VK-regeringen har været højere end den, som den socialdemokratiske regering lagde op til, og det er jeg da glad for at hr. Jan Petersen vil bekræfte.
Men hvad betyder det så, når vi hører nogle udmeldinger om den socialdemokratiske holdning til økonomisk politik?
Altså, vi kan jo forstå, at det, man sagde var målet med sin 2010-plan, da man selv havde regeringsmagten, bum, bum, tja, måske var noget, man mente.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det er jo en fantastisk måde at diskutere på, for hvad er det, der gælder i regeringen og hos Venstre?
Man har en målsætning, som man siger man overtager fra 2010-planen, om en bestemt vækstrate på 0,5 pct. i den offentlige sektor.
Man har også en målsætning, man overtager, for gældsafvikling og for beskæftigelse.
Og den eneste vækstrate, man holdt fast i, indtil man fandt ud af, at man sådan set ikke hundrede procent skulle være slave af en prognose, der indeholdt en målsætning, var vækstraten i den offentlige sektor.
Hvorfor har man ikke gjort det til et tilsvarende stort problem, at vi afvikler vores gæld hurtigere?
Nej, det er, fordi man har et ideologisk formål, man er ude at forfægte, og som er, at den offentlige sektor ikke må blive for stor; den skulle sådan set helst reduceres.
Derfor ville man gå ned.
Det er første gang, der er lavet sådan en prognose.
Den var veldoseret, den var udtryk for et ønske om at få gang i gældsafviklingen og rentenedgangen.
Vi er foran på de punkter.
Vi er over vækstraterne – det er den nuværende regering, og det har vi også været.
Nu er det så, vi konkluderer: Vi skal prøve at dele ligeligt, og så skal vi i øvrigt i højere grad kunne flytte et landskab.
Vi skal køre ansvarligt, men vi skal ikke køre efter et kort, der ikke passer til det landskab, vi har med at gøre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-01-25:
Jeg tror sådan set, der er mange af os – der også læser Information, der læser Børsen, der læser de øvrige aviser – som har læst Socialdemokraternes finanslovforslag for 2007, der er en smule forvirrede.
Jeg har sådan set også tænkt mig at spørge ind til det her med vækstraterne, for nu har vi haft de her tre tal på bordet ...
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Udgangspunktet for spørgsmålet er forkert.
Altså, fru Thorning-Schmidt udtaler sig på et tidspunkt inden for samme rum, som vi har udarbejdet vores finanslovforslag i, og hvor vi konkret byder på 2007-væksten.
Hr. Mogens Lykketoft taler om, hvordan udviklingen kan gå hen og blive, når vi alle sammen forfægter det, at vi skal have en vækst, der er delt ligeligt mellem den offentlige og den private sektor – og det er en gennemsnitsbetragtning, og ud fra det siger jeg, hvad alle er enige om.
Og derfor er det synspunktet: at der ikke kommer nogen procent ud.
Altså, jeg forstår sådan set ikke, hvad det er for et tal- og procentparti, Venstre er blevet til.
Vores ambition er at sikre, at velfærdssamfundet udvikler sig, og at der er velfærdsgoder til folk.
Hvis det er sådan, at Venstre mener, at slagnummeret i næste valgkamp er kampen for 1 pct. og ikke spor mere, så bliver det en meget, meget interessant valgkamp.
Det kræver, at alle danskere først skal på kursus i procentregning, så vi er sikre på, vi snakker om den samme procent, og hvad den består af.
Altså, det bliver virkelig et slagnummer.
Jeg tror, Venstre får en stor sejr på det grundlag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-01-25:
Jeg tror, Venstre får en stor sejr uanset hvad, vil jeg sige til hr. Jan Petersen.
Men det er så en anden diskussion.
Jeg må bare konstatere, at det så er hr. Jan Petersen, som tegner den økonomiske politik i Socialdemokratiet.
Hvis man udtaler sig inden for de 1,7 pct., som var det finanslovoplæg, som hr. Jan Petersen kom med, så er det helt i orden, så er man på partiets linje.
Og hvis man udtaler sig anderledes end det her, er man uden for partiets linje.
Så derfor må jeg jo bare konkludere på baggrund af det svar, som hr. Jan Petersen har givet, at hr. Mogens Lykketoft ikke tegner partiets linje på nogen som helst måde, når vi taler om økonomisk politik.
Hvis hr. Jan Petersen så nu alligevel vil sige, at hr. Mogens Lykketoft da sandelig også bidrager til at tegne den økonomiske politik hos Socialdemokraterne, så vil jeg da bare gerne vide, hvad det er, der har ændret sig, fra at Socialdemokraterne kom med deres finanslovforslag, som vi stemte om i midten af december, og så til, at hr. Mogens Lykketoft udtaler sig den 8. januar.
Hvad er det lige præcis, der er sket hen over julen, siden at væksten nu så alligevel godt kan være højere, hvis nu hr. Mogens Lykketoft alligevel kan få lov til at tegne den økonomiske politik for Socialdemokraterne?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Der er sådan set kun den lille ting at føje til: Spørgeren fatter stadig væk ikke, hvad udgangspunktet for hr. Mogens Lykketofts svar er.
Hr. Mogens Lykketoft svarer ikke på situationen i 2007, han svarer på, hvad udviklingen kan gå hen at blive.
Det er han sådan set citeret for, og jeg er sikker på at hr. Kim Andersen havde fat i de rigtige sætninger.
Så vil man hvert eneste år som regering eller som oppositionsparti, der byder på en regering, skulle svare på, hvad det konkrete så er, vi kan gøre i år inden for de økonomiske vilkår, vi har.
Hvad det bliver næste år, må man have til gode.
Altså, vi må vel også have lov at forholde os til den virkelige situation.
Kunne fru Gitte Lillelund Bech ikke bare tillade et vist rum for, at vi også byder på 2007, når vi er lidt mere bekendt med, hvad alle forholdene er i danske økonomi?
Det passer meget godt med fremlæggelsen af finansloven.
Der skal vi andre nok også være der.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-25:
Socialdemokraterne har fra tid til anden her på det seneste brugt ordet garanti i forskellige politiske sammenhænge om nogle ting, man vil love, hvis man kom til magten.
Jeg kunne godt tænke mig sådan i generelle vendinger at høre: Hvad forstår hr. Jan Petersen ved en garanti, når den kommer fra Socialdemokratiet?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det er et retorisk spørgsmål, jeg kun vil svare på, hvis hr. Jakob Axel Nielsen vil fortælle mig, hvad det er for nogle garantier, han mener er afgivet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-25:
Jamen så vil jeg tillade mig at konkludere, at Socialdemokraterne forstår ordet garanti på samme måde som befolkningen, at det altså er noget, man lover og indestår for.
Og så kommer mine spørgsmål: Hvordan vil Socialdemokraterne garantere en videreførelse af regeringens skattestop, når SF, Enhedslisten og De Radikale er lodret imod?
Hvordan vil Socialdemokraterne garantere, som de har lovet, den faste udlændingepolitik, når SF, Enhedslisten og De Radikale er imod?
Hvordan vil man garantere retspolitikken, når SF, Enhedslisten og De Radikale er imod?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Ved en nøgtern iagttagelse af, hvordan stemmerne er fordelt også efter et valg i den her sag, gætter jeg på, at der stadig væk vil være flertal for et skattestop.
Men det kan også godt være, der er flertal for, at det skattestop skal indeholde et mere offensivt angreb på manglende ligning, som jo godt kunne gå hen at give et øget bidrag til statskassen.
Det kunne også være, der var et par steder, hvor man var ude i så spekulative forhold, at det sådan set er uden for en anstændig betragtning af, hvad et skattestop er.
Det kan da godt være, der er et flertal, der så vil hjælpe os der.
Men skattestoppet med den tryghed, det indeholder, tror jeg sådan set der er et flertal for også efter næste valg.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Nu har jeg forstået, at Venstres dresserede løver har set sig endog meget sure på en enkelt sætning i det forslag til vedtagelse, som vi har lavet sammen i oppositionen.
Så for god ordens skyld vil jeg lige læse den sætning op, som Venstre øjensynligt er så ked af.
Der står nemlig: Regeringen skal sikre kommuner og regioner tilstrækkelige midler, der kan give dem mulighed for at leve op til regeringens løfter om velfærdsforbedringer.
Det kan jo godt undre mig lidt, at en repræsentant for et regeringsparti kan være så sur på en sætning, som går ud på, at kommunerne skal have mulighed for at opfylde de løfter, regeringen har givet.
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om det er sådan, at Socialdemokratiets ordfører her kan sige, at når en kommende socialdemokratisk ledet regering giver løfter om velfærdsforbedringer, så skal kommunerne og regionerne også have de nødvendige økonomiske midler til at udføre det.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg vil bare bekræfte, at det vil være vores målsætning, at der er overensstemmelse mellem, hvad vi lover, og hvad der er af økonomi stillet til rådighed for kommunerne.
Det er et stigende problem, og det skaber stor lede ved forholdet mellem stat og kommuner, at der ikke er den overensstemmelse, og at regeringspartierne udsteder løfter, som kommunerne ikke er i stand til at indfri.
Jeg har mødt mange reaktioner på, at: Nå, nu får vi lavere dagsinstitutionstakster.
Nå, det bliver billigere at have børn.
I hvert fald har regeringen på det punkt et meget, meget stort troværdighedsproblem.
Søren Pind (V), 2007-01-25:
Det skal hr. Jan Petersen som socialdemokrat ikke være så ked af.
Han ved jo om nogen som socialdemokrat, at holdningen grundlæggende er den, at hver krone betalt ind til det offentlige er en krone, der er godt betalt.
Så jeg synes ikke, han skal stå og beklage sig her på Folketingets talerstol over netop de 200 kr.
Jeg ville egentlig spørge om noget andet.
Grunden til, at man gjorde sådan i Københavns Kommune, var jo, at der overhovedet ingen styring var på de offentlige udgifter.
Det fik man så, og det fører mig så frem til: Hvordan skal den danske befolkning kunne have tillid til Socialdemokratiets økonomiske politik, når vi ikke engang her fra Folketingets talerstol kan få svar på, hvor mange penge man vil pumpe ud?
Man vil ikke angive nogen procenter, man vil ikke sætte nogen grænse.
Venstre ved man er ansvarlig, for Venstre har kørt en bestemt politisk kurs de sidste 5-6 år.
Hvordan skal vi egentlig have den tillid til Socialdemokratiets økonomiske politik, når først det ene, så det andet, så det tredje bud flyver løs og hr. Jan Petersen ikke vil sige noget som helst om indholdet?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Jeg er glad for svaret fra den socialdemokratiske ordfører, og så kan jeg måske i forlængelse af det også få hr. Jan Petersen til at bekræfte, at det her måske er en af forskellene på den nuværende regering og den regering, vi kan se frem til efter et kommende valg?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Der er en enighed om de målsætninger, som skulle forfægtes.
Der er ikke aftalt procenter, konkrete milliarder.
Det er der mig bekendt også, når De Konservative og Venstre skal drøfte, hvorledes de i fællesskab vil skabe resultater.
Jeg forstår, at De Konservative vil bruge en del af det råderum, der jo må være gemt i den 2015-plan, der kommer lige efter sommer, til skattelettelser.
Jeg gætter på, at Venstre sådan set også har stor sympati for tanken, og det, der afholder Venstre fra at gå så konkret til værks, er alene frygten for, at vælgerne opdager, at man sådan set ikke vil velfærden så ærligt, som man prøver at manuducere befolkningen til at tro.
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
Vi kan så ikke få noget klart svar fra Socialdemokraternes ordfører, men kunne vi så få et svar på, om de forventninger til væksten – måske ikke en fast procent, men så i hvert fald de forventninger til væksten, som Socialdemokraterne ligger inde med – så er afstemt med eksempelvis De Radikale, måske SF for ikke at sige Enhedslisten, for vi står jo her med et forslag til vedtagelse, der er fremsat af de fire partier.
Så må man vel også kunne forvente, at der er en form for afstemthed i forhold til de forventninger, man lægger ind i sådan et forslag til vedtagelse.
Det er jo det, vi skal forholde os til, så kan vi ikke få et bud på fra hr. Jan Petersen: Er der en afstemthed mellem Socialdemokraterne, De Radikale, SF og Enhedslisten med hensyn til væksten i den offentlige sektor?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-01-25:
Jeg havde jo håbet, at jeg kunne stille mit spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt, men det må jeg så vente med til en anden lejlighed.
Hr. Jan Petersen har sagt, at den nuværende vækstramme er en spændetrøje, så jeg skal bare høre, om hr. Jan Petersen kan bekræfte, at den hidtidige vækst under VK-regeringen har været højere end den, Socialdemokraterne selv lagde op til, da Socialdemokraterne havde regeringsmagten.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det kunne være, vi skulle have lov at være to på talerstolen – hr. Ole Sohn er jo til stede – så kan vi jo stå heroppe og sige samdrægtigt, at vi ønsker en socialdemokratisk ledet regering, og så kan hr. Ole Sohn fremføre, hvad han også gjorde under tredje behandling af finansloven, at SF vil bekæmpe det skattestop så indædt, som man kan.
Og jeg bekræftede adskillige gange, at Socialdemokratiet står fast på det skattestop – det var måske, fordi der var nogle, der kom og gik, at de ikke hørte det hver gang, svaret, men alle forstod vel, at jeg bekræftede det.
Dertil kommer, at der bliver indbudt til forhandlinger om en skattereform, hvor f.eks. også fru Pia Christmas-Møllers parti bliver inviteret og formentlig også har ganske gode ideer til, hvordan en skattereform kunne se ud.
Det er jo et emne, der optager skatteordførere i Det Konservative Folkeparti ganske meget, også uanset hvad navnet er.
Må jeg så sige omkring vækstprocenten, bare for at gøre det klart ...
Jens Hald Madsen (V), 2007-01-25:
Undskyld mig, undskyld mig, er den her forespørgselsdebat ikke foranlediget af Socialdemokratiet og Enhedslisten?
Ja, den er foranlediget af Enhedslisten, men Socialdemokratiet er med i forslaget til vedtagelse.
Vi spørger, om der er sammenhæng i det forslag til vedtagelse.
Hvad er den fælles synergi?
For det er vel også et udtryk for, om der overhovedet er et regeringsalternativ, for den økonomiske substans skal være til stede.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Indimellem kan man blive overrasket over, hvor lavt et niveau så fremtrædende medlemmer af Venstres folketingsgruppe kan anlægge.
Jeg forstår sådan set ikke, at Venstre synes, det er sjovt at vedligeholde et mediestunt, som statsministeren har introduceret i mangel af eget projekt, for man kan jo se forskellen på de to forslag til vedtagelse.
Der er relevante og nødvendige målsætninger i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet er medforslagsstiller til, hvorimod man i det forslag, som regeringspartierne med støtte fra Dansk Folkeparti har fremsat, bare konstaterer, hvad man har gjort.
Tomme tønder buldrer åbenbart mest, og der er ret meget bulder i Venstres gruppe i dag,
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Der er jo en meget udbredt forvirring om, hvad det er, Socialdemokraterne vil på en lang række områder, men jeg tror, ret skal være ret, at vi i dag må konkludere, at finansordføreren mener, at det er den vækst, der er indarbejdet i Socialdemokratiets finanslovforslag for 2007, vi skal regne med er Socialdemokratiets officielle politik.
Det betyder så, at Socialdemokraternes formand er sat på plads af gruppen, og det er måske derfor, hun ikke er til stede i dag, og lad os så lade det være det.
Lad mig vende mig mod en anden meget central ting, som er spørgsmålet om skattestoppet.
Her vil vedvarende oplysninger fra meget velinformerede journalister her på Christiansborg vide, at Socialdemokraterne har en decideret aftale med SF, personificeret ved hr. Villy Søvndal, om, at SF vil sluge skattestoppet efter den eventuelle valgdag.
Og det er derfor, at den socialdemokratiske ordfører i dag med så stor styrke kan sige: Skattestoppet vil stå også efter en valgdag.
Kan det bekræftes, at der er en klokkeklar aftale om, at SF stikker piben ind, når det drejer sig om deres modvilje mod skattestoppet?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg fristes til at svare: Det beror på opgaven.
For 2007 er der meldt klart ud.
For årene derefter er der varslet, at målsætningen er en ligelig fordeling af den vækst, vi har.
Det er det rum, hr. Mogens Lykketoft har udtalt sig inden for, og så er der kommet en historisk ledsagelse til.
Det er det rum, andre Socialdemokrater, man kan citere, har udtalt sig inden for.
Jeg ved godt, hvad hr. Jacob Jensen vil.
Han vil have mig til at sige, at det er en bestemt procent, og så kører vi derefter.
Men nu ved jeg jo af mediemæssig omtale, at hr. Jacob Jensen har et dybt og formentlig ganske sagligt kendskab til, hvad der foregår i den private sektor.
Hvis man nu anlagde så planøkonomiske rigide forhold i dynamiske private danske virksomheder, ville det så være særlig klogt?
Mon ikke, vi også skulle tillade, at den offentlige økonomi i Danmark indeholdt en smule dynamik og havde en reaktionsmulighed over for den virkelighed, vi har?
Det er sådan set i al beskedenhed det, jeg siger.
Og derfor er det ikke nødvendigvis klogt at lægge sig fast på en bestemt procent, ligesom man vel heller ikke gør i en privat virksomhed.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jeg vil meget gerne vide, om der er en aftale, for det er der altså meget velinformerede kilder der hævder gang på gang her på Christiansborg.
Og det kan jo måske forklare, at Socialdemokratiet med så stor styrke kan sige, at skattestoppet vil stå i hvert fald i en periode efter et valg, der måtte give Socialdemokraterne statsministerposten.
Og det kan jo kun lade sig gøre, hvis de partier, der skal pege på Socialdemokraterne, er med på den, og foreløbig hører vi jo gang på gang her i salen og alle mulige andre steder en meget, meget stor og voldsom modstand fra SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten netop mod skattestoppet.
Derfor interesserer det os lidt: Hvad er mulighederne for, at Socialdemokraterne kan gennemføre deres løfte?
Er der en aftale?
Er der en korridoraftale, ja eller nej?