Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Vi fik da på mange måder en god debat ud af det, synes jeg, specielt den i forhold til tænketanken.
Det var sådan set det, debatten skulle handle om.
Men det, jeg godt kunne tænke mig, var at prøve at holde debatten lidt på sporet af det, som egentlig var intentionen i forhold til den debat, som er meget vigtig.
Det er jo tænketankens anbefalinger af, at man udeomkring på skolerne, på institutionerne og i kommunerne får en dialog om, hvad der fremmer integration, og hvad der er danske værdier.
Det er faktisk ret vigtigt, at vi siger noget til vores skolebørn, at vi siger noget til klienterne henne på socialkontoret, og at vi i det hele taget sørger for rundtomkring i samfundet at få fortalt, når man går i den forkerte retning, når man, som der har været nogle eksempler på her på talerstolen, virker stik modsat det, vi egentlig gerne vil, nemlig integration for en gruppe, der i et vist omfang holder sig i de her parallelsamfund.
Hvis vi ser på rapportens gennemgang, er der jo store problemer på masser af områder.
Der er også store forskelle mellem landegrupperne.
De tyrkiske indvandrere har således en holdning til det spørgsmål, der ligger meget langt fra danskernes holdning i det hele taget, da kun 2 pct. af danskerne er enige i det udsagn.
Det samme mønster gør sig egentlig gældende, når det drejer sig om, hvorvidt interviewpersonen mener, at det skader et førskolebarn, at moderen arbejder.
Der er altså på flere områder en afgrundsdyb forskel på det, man mener, når man har boet i det danske samfund i masser af år og er fuldt integreret – har dansk statsborgerskab og er vokset op med de grundlæggende værdier, vi har i Danmark – og så den gruppe, der er indvandrere eller desværre også efterkommere af indvandrere, og som har et helt andet udgangspunkt.
Videre i rapporten kan man se, at når det gælder sådan noget som abort – man har spurgt, om abort er i orden – er der 21 pct. af de tyrkiske mænd, der siger ja, og 14 pct. af kvinderne siger ja.
Man må så slutte, at resten siger nej.
Det er jo en himmelvid forskel i forhold til det, der er gængs tankegang i Danmark, for vi anerkender selvfølgelig, at abort skal være en mulighed.
Det vil sige, at indvandrere og efterkommere ikke er en bestemt gruppe.
Det afhænger af, hvor man kommer fra.
Det afhænger af, hvilken kultur man har, og hvilken tilgang man i det hele taget har til tingene.
Det er måske også en af de vigtige ting, vi skal prøve på her i Folketinget, nemlig at se indvandrere som forskellige i stedet for at sige, at indvandrere er én gruppe, og at alle ikke er integreret, eller at alle er integreret.
Vi må se på, om der kan være nogle særlige problemer for folk, der kommer fra nogle bestemte områder, bestemte lande, som skal bearbejdes.
Det er derfor, jeg ikke forstår den modstand, som har været under debatten, mod, at man sender de analyser fra tænketanken ud til vores kommuner og vores regioner og får sat gang i de ting, der skal foregå.
For det er jo uhyre vigtigt, at vi knivskarpt siger til de mennesker, der lever i parallelsamfundene og går ind for diskrimination mellem kønnene, går ind for alle de ting, som er i strid med danske værdier, at de skal gøre noget ved det, og at de må sørge for at komme i gang.
Sådan noget som homoseksualitet giver også lidt samme billede.
Der har man spurgt indvandrergrupper: Er homoseksualitet i orden?
8 pct. af de pakistanske mænd og 10 pct. af de pakistanske kvinder svarede ja, resten må man gå ud fra mere eller mindre siger nej.
Men 59 pct. af de iranske mænd og 52 pct. af de iranske kvinder svarede, at ja, det er i orden med homoseksualitet.
Der er altså virkelig noget at tage fat på, og der nytter det ikke noget, at sagsbehandleren eller skolelæreren eller plejehjemsassistenten stikker tingene ind under gulvtæppet og ikke tør sige noget, ikke tør tage den dialog eller konflikt, det måtte give, når man er ude, for ellers når vi åbenbart ikke videre.
Nu har vi fået nogenlunde styr på, hvem der kommer ind i vores land.
Hvem er det, der får asyl?
Hvem er det, der får familiesammenføring?
Hvem er det, der får greencard osv.?
Der er langt bedre styr på det, end dengang S og R var i regering og tillod den her fuldstændig håbløse indvandrerpolitik, som de ikke vil erkende er håbløs; som fru Elsebeth Gerner Nielsen i hvert fald ikke ville erkende er håbløs og ofte heller ikke Socialdemokraterne, men som er håbløs, og hvor der ikke er styr på tingene.
Her er det altså vigtigt, at vi taler integration, taler om, at det ikke duer, at de værdier, man kører med, er nogle, der er fuldstændig ude af trit med, hvad vi står for her i landet.
Og så synes jeg, det er lidt forstemmende under sådan en debat at opleve, at der hos Socialdemokraterne ikke engang er et afklaret forhold til det, som partiformanden har sagt om tørklæder.
De fleste er enige om, at tørklæder virkelig kan være et problem, og det er det, partiformanden siger, for tørklædet er med til at undertrykke kvinden; at man skal sætte sig under manden, er det, der er symbolet i tørklædet.
Men alligevel kan vi opleve, at hr. Troels Ravn under debatten ikke klart siger det samme som fru Helle ThorningSchmidt og heller ikke på Socialdemokraternes vegne overhovedet kan sige, hvad den socialdemokratiske holdning er.
Det er egentlig forstemmende.
Men ellers vil jeg sige, at der er sagt fornuftige ting, og der er en god vedtagelse, som vi forhåbentlig kan få noget godt ud af i fremtiden.