runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Det er rigtigt, at tallene på asylområdet forandrer sig, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at forudse, hvordan tingene udvikler sig.
Men det er det, bliver jeg altså bare nødt til at sige, svært at gøre – selv for en oppositionspolitiker – med de vilkår, der lige nu gælder i Mellemøsten.
For det går altså rigtig stærkt.
De uhyrligheder, som bl.a. IS, Islamisk Stat, står bag, har jo kastet endnu mere uro af sig, vi har fortsat en meget, meget blodig og grim borgerkrig i Syrien, og vi har rigtig mange flygtninge i nærområderne.
Alle de ting indgår jo i, hvordan tingene udvikler sig.
Det er helt rigtigt i, at tallet bliver opskrevet, og det er også derfor, vi reagerer.
Jeg tror, det er sådan, at tallet for september måned offentliggøres i dag.
Tallet for september måned, hvad angår asylansøgere, er ca. 3.000 personer.
Det vil sige, at der er en stigning fra august til september.
Jeg hverken kan eller vil forholde mig til hypotetiske situationer.
Det er simpelt hen ikke min opgave som landets justitsminister.
Jeg vil meget, meget gerne på baggrund af de seneste tal for september måned oversende svar til Folketinget på, om det forventes at have nogen indflydelse på den samlede prognose for 2014.
For det er selvfølgelig et både konkret og fuldstændig relevant og aktuelt spørgsmål at stille.
Jeg tror, i forhold til hvad det er for informationer, der florerer i menneskesmuglerkredse og hele den, synes jeg faktisk, ret ubehagelige infrastruktur, der er på asylområdet, at det er sådan, at langt hovedparten af de mennesker, der flygter, har en ting for øje, og det er beskyttelse.
Det er at komme væk fra krigen, komme væk fra rædslerne, at bringe sig selv og eventuel familie i sikkerhed.
Men man skal ikke være blind for, at der ved siden af det jo altså er opstået et helt system af menneskesmugling, transport og logistik.
Vi ved også, at der i nogle sammenhænge bliver givet informationer om specifik landelovgivning.
Der tror jeg altså ikke man skal være blind for, at alle faktorer spiller en rolle, herunder også de stramninger, vi har lagt op til fra dansk side.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Må jeg ikke godt gå til biddet på det spørgsmål, der handler om, hvilken virkning regeringens lovforslag her vil komme til at have.
For det er rigtigt nok, at det her lovforslag ikke kommer til at handle om konventionsflygtninge, men om krigsflygtninge, om man vil.
Jeg har en hypotese, som jeg vil bede ministeren om at forholde sig til, for det her jo er en reaktion på det med generelt at give asyl til folk på flugt fra krig, hvilket man gav sidste år.
Når en asylansøger kommer her til landet med det in mente, måske fortalt af menneskesmuglere, at man ikke længere kan få familiesammenføring, hvis det er sådan, at man er krigsflygtning, hvad tror ministeren så, at den pågældende asylansøger vil fortælle de danske myndigheder?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Tak til ministeren for svaret.
Det med de foranderlige flygtningestrømme er jo noget, man har lagt til grund for at lave den her ændring, og det vil jeg egentlig gerne, hvis ministeren kan fortælle lidt mere om.
For det er i hvert fald ikke noget, jeg sådan er bekendt med.
Mit indtryk er, at flygtningestrømmen har været støt og stadig stigende, og at den kan forventes at vokse yderligere i de kommende år.
Men hvis ministeren kan forklare lidt mere om, hvordan de her mønstre i flygtningestrømmene ændrer sig, så er det noget, jeg er meget interesseret i.
Grunden til, at jeg spørger, er jo ikke, at jeg vil genere ministeren personligt.
Det skyldes sådan set blot, at ministerens forgænger meget klart har udtalt, at stramningerne vil have betydning for størstedelen af de flygtninge, der kommer hertil – det er taget til referat i Folketingssalen – altså at det vil påvirke og berøre en væsentlig del af de mennesker, der kommer og søger asyl i Danmark.
Det seneste bud fra regeringen er så, at det antal er nede på en tredjedel.
Økonomi- og indenrigsministeren har jo altså også i pressen ad flere omgange udtalt, at han betragter det som værende et lille indgreb, og at han vil sætte spørgsmålstegn ved, hvor stor en effekt det egentlig vil have.
Så ministeren må tilgive, at jeg er en smule forvirret i forhold til, hvad effekten af det lovforslag, regeringen vil fremsætte, egentlig kommer til at være.
Det har så også været fremme i pressen i den seneste uges tid, at den måde, vi behandler familiesammenføringssager på her, er hurtig og effektiv, og det kan vi egentlig være stolte af.
Så hvis ministeren kort kunne fortælle lidt mere om de her flygtningestrømme og ændringen i dem og redegøre for, om det påvirker en stor del eller kun en lille del.
Måske vil hun også fortælle folketingsforhandlingernes lyttere og undertegnede lidt mere om familiesammenføringsreglerne betydning.
Det vil jeg være meget interesseret i at høre.
Jeg vil ærlig talt
godt takke ministeren, for det synes jeg er flot at ministeren erkender.
Men det står jo altså også i skærende kontrast til det, som ministerens egen statsminister og regeringsleder har udtalt fra Folketingets talerstol.
Men det er rart at få det på plads.
Det lader, for nu at være ærlig, til, at regeringen lidt har mistet kontrollen med området.
For kort tid siden regnede man med, at der ville komme 7.500 asylansøgere til Danmark.
Så blev tallet opjusteret til 10.000, og nu er det seneste opjusterede tal 20.000.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi holder øje med området, og det ved jeg at ministeren også er interesseret i.
Jeg kan så forstå, at regeringen endnu ikke har offentliggjort, hvor mange asylansøgere der er kommet til Danmark i september måned.
Vil ministeren i dag oplyse, hvor mange asylansøgere der er kommet til Danmark i september måned?
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Det er jo præcis det, der er pointen.
Tiden tillader ikke at nævne dem, men der er jo en lang række eksempler på, at vand løber, som vand løber, og at man som asylansøger eller flygtning indretter sig efter de vilkår, der nu er i det pågældende land.
Så det er jo stadig interessant for mig, hvorvidt ministeren fuldstændig kan afvise, at vi vil se, at folk, der måske hidtil ville have betragtet sig selv som krigsflygtninge og sagt til myndighederne, at de var det, fremadrettet i stedet for vil sige, at de er individuelt forfulgt – netop og præcis på grund af den ændring, som regeringen her vil foretage.
Der er det opfølgende spørgsmål så: Hvilken værdi vil den ændring så i virkeligheden have?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Altså, man kan jo ikke se bort fra, at så massive flygtningestrømme ud af nogle lande i Mellemøsten har en afsmittende effekt på rigtig mange lande.
Ser vi på nærområderne, kan vi se meget, meget større flygtningestrømme end dem, der overhovedet når Danmark eller nogen andre europæiske lande.
Og hvis vi taler om landene, der støder lige op til de værste konfliktområder, så taler vi jo om millioner af flygtninge i nærområderne.
Så man kan sige, at de allerstørste konsekvenser, både af menneskelig karakter og i antal, er i nærområderne og ikke i Europa.
Starthjælpen synes jeg kræver flere ord end det, man ofte formår i diskussionen af den.
For der bliver nødt til at være en balance.
På den ene side har jeg ingen problemer med at bruge økonomiske sanktioner over for folk, der godt kan honorere dem.
Det kender man man også til som beskæftigelsesminister: Det at bygge vores ydelsessystem på ret og pligt skal have den følge, at man kan sanktioneres, og at der bliver nødt til at være den sammenhæng.
På den anden side er der jo så også i mine øjne en grænse for, hvor lang tid man ønsker at folk, der faktisk ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, skal gå på kraftigt nedsatte ydelser.
Og det er jo i det spændingsfelt, at man skal tage den diskussion.
I forhold til det her gælder jo det, der gælder generelt, nemlig at vi må have tiltro til, at vores myndigheder kan afdække de faktiske forhold, når der bliver søgt asyl.
Det er et vanvittig kompliceret område, og det bliver selvfølgelig ikke gjort lettere af, at tilstrømningen er så stor, som den er, hvorfor vores lovforslag er fremsat.
Men det er en myndighedsopgave at afdække ægtheden af det, der bliver sagt af de asylansøgere, der kommer hertil, og myndighederne skal selvfølgelig tage højde for, at der nu kan være andre elementer, der kan indgå i folks overvejelser – også i forhold til hvad der bliver sagt.
Men det er en opgave for myndighederne at håndtere.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Men nu står vi altså i en situation, hvor det er sådan, at vi formentlig kan regne med over 20.000 asylansøgere i 2014.
Så mit spørgsmål er, om vi ikke bredt i Folketinget skulle sætte os sammen og kigge på det her.
Det har regeringen taget fat på, for så vidt angår asylreglerne, og det får en eller anden effekt, lad os se, hvad den bliver.
Men skulle vi ikke også kigge på det, der handler om økonomiske incitamenter?
Skulle vi ikke tage fat på det nu og få en grundlæggende snak om det, præcis fordi udfordringen er så stor, som den er?
Den er simpelt hen historisk stor.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Jeg er glad for, at ministeren gerne vil debattere substansen.
Det vil jeg også gerne, og derfor lyder spørgsmålet: Hvad er ministerens forventning til virkningen af regeringens bebudede justering i adgang til familiesammenføring for visse flygtninge, når justeringen antagelig alene vil have betydning for en tredjedel af de syriske flygtninge?
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Jeg kan have mine tvivl om, hvorvidt det egentlig vil have den store effekt.
Vi kan jo sagtens svinge os op til de store ord om, at man skal hjælpe folk, der har hjælp behov.
Jeg ville sådan set også gerne selv holde den der type af taler.
Men jeg bliver bare bekymret, når regeringen indtil nu har estimeret, at det er 20.000 asylansøgere, og at det muligvis også er mere end det.
Altså, vi skal jo mange, mange år tilbage, hvis nogen sinde, for at finde et så voldsomt antal asylansøgere i Danmark.
Det er sådan set det, der er min bekymring.
Når jeg spørger til, om man har gjort det mere attraktivt at søge til Danmark, handler det f.eks. om spørgsmålet om starthjælpen.
For vi ved jo, at vand løber, som vand løber.
Man regulerer via konventioner, men der reguleres også via økonomi.
Lad mig give et eksempel: Sidste år fandt justitsministerens forgænger ud af, at der lige pludselig var en kæmpe stigning i antallet af serbere, der søgte asyl her i landet.
Man fandt ud af, at det var, fordi man havde en ordning, hvor de kunne få en pose penge til at rejse hjem igen for.
Så blev disse serbere sat på en cateringordning, en madpakkeordning om man vil, og lige pludselig faldt antallet af serbiske asylansøgere.
Det er bare for sige, at økonomi og økonomiske incitamenter da har en betydning.
Så er det ikke korrekt, når jeg i det her spørgsmål mere eller mindre insinuerer, at det er blevet mere attraktivt, fordi regeringen har ændret på nogle økonomiske incitamenter i, om jeg så må sige, positiv retning?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Nu er der jo en vis risiko for, at vi kommer til at gå i ring med spørgsmålene her, men lad os efterstræbe i fællesskab at have en ordentlig diskussion.
Altså, må jeg ikke bare sige først, og det ved spørgeren sådan set godt, at der ikke er ændret et komma i betingelserne for at få asyl i Danmark, efter den her regering er tiltrådt.
Vi har nu – i lyset af, at der kommer et stigende antal asylansøgere til Danmark – taget initiativ til at stramme reglerne for visse borgerkrigsflygtninge, og vi fremsætter lovforslag i starten af november måned, hvad det angår.
Jeg tror, det er den rigtige beslutning, og man kan sige, at på det helt centrale parameter, nemlig betingelserne for at udstede opholdstilladelser, har regeringen ikke lempet reglerne, men har faktisk til hensigt at skærpe dem.
Bare så vi lige får det på plads.
Altså, vi har at gøre med mennesker, der jo bogstavelig talt flygter fra død og ødelæggelse, og jeg synes egentlig, det ville gavne vores diskussion af asylspørgsmålet, hvis vi på den ene side erkendte, at der er en verden, der står i brand, at der er alvorlige udfordringer i Mellemøsten, og at vi har mange flygtninge i nærområdet, mens vi på den anden side skal være realistiske, pragmatiske, og finde, kan man sige, snusfornuftige løsninger i en rigtig svær situation, og det skal man kunne gøre ude i den enkelte kommune.
Der er rigtig mange opgaver, der skal løftes lige nu, og vi vil gerne afhjælpe den situation ved at sige: Jo, jo, selvfølgelig skal man kunne komme hertil og opnå beskyttelse, men hvad angår de flygtninge, der flygter fra borgerkrig, skal det også være muligt at vende hjem, når freden forhåbentlig snart igen sænker sig over Mellemøsten.
Og derfor kommer der altså en anden form for midlertidige regler.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Jeg glemte helt før – og var i virkeligheden meget uhøflig ved ikke at gøre det – at ønske ministeren tillykke med den nye ministerpost.
Mit spørgsmål lyder sådan her: Er ministeren enig i, at regeringen siden sin tiltræden har gjort det betydelig mere attraktivt at søge til Danmark som asylansøger?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jeg vil egentlig kraftigt anbefale partiet Venstre ikke at se bort fra de forhold, der gør sig gældende ude i verden.
Det er simpelt hen ikke ladsiggørligt at føre udlændinge- og asylpolitik i Danmark uden at vide, hvad der foregår ude i verden, og selvfølgelig også erkende, at der er en sammenhæng mellem den største flygtningekatastrofe siden anden verdenskrig og de forhold, der gør sig gældende i Danmark.
Det bliver man simpelt hen nødt til at lægge til grund, hvis man gerne vil være et regeringsbærende parti.
Så vil jeg gerne sige, når spørgeren bruger ordet bekymret: Jeg er da lige så bekymret.
Og jeg er bekymret for, hvad det er for en opgave, vi skal løfte i Danmark.
For det er ikke en let opgave, og det er ikke let for landets kommuner at håndtere et så voldsomt antal asylansøgere på en gang.
Det er derfor, vi bliver nødt til at reagere, og det er det, vi gør med lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Tak til ministeren for de forskellige svar.
Jeg er ikke blevet mindre bekymret af den diskussion, vi har haft i Folketingssalen i dag.
Det nye tal, altså at der i september måned er ankommet 3.000 asylansøgere til Danmark,
betyder jo, at vi, hvis det tal holder, i 2015 som minimum kan imødese 36.000 mennesker.
Og hvis tendensen fortsætter, kan det tal kun ventes at stige.
Det bekræfter altså kun min antagelse, nemlig at regeringens lempelser har betydet en markant større tilstrømning, i takt med at situationen forværres, og at området, hvis ikke det er ude af kontrol, så i hvert fald har brug for ministerens politiske årvågenhed.
Jeg mener egentlig, at ministeren bør overveje at indkalde Folketingets partier til nye drøftelser om, hvad vi kan gøre på det her område for at sikre, at Danmark ikke også i fremtiden vil være en asylmagnet.
Ministeren skal have tak for sin åbenhjertighed, men bekymringen i min side af salen er i hvert fald ikke blevet mindre.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Altså, nu kan jeg forstå, at man ikke alene skal være slapper eller strammer, nu skal man også være fugl.
Jeg vil bare sige, at jeg som beskæftigelsesminister nu har brugt 3 år på at bekæmpe pipfuglekurser i beskæftigelsespolitikken; Venstre får altså ikke lov til at bringe dem ind i udlændingepolitikken, så jeg skal starte forfra der.
Altså, kom nu ind til sagens substans.
Vi kan jo godt lade det her være sådan en råbekonkurrence, men hvad skal vi bruge den til?
Virkeligheden er jo den, at der er en integration, der skal fungere, der en udlændingepolitik, der skal være i balance, der er nogle aktuelle udfordringer på asylområdet, der skal løses.
Svaret er jo ikke, som nogle påstår, at man kan sende alle verdens flygtninge til Afrika – hold nu op, og kom ind i kampen der, hvor virkeligheden er.
Vi skal selvfølgelig yde mennesker den beskyttelse, man har krav på, når man står i en svær situation, men tingene skal også foregå på en ordentlig måde, og derfor er vi nødsaget til at bringe det lovforslag frem, vi gør nu, for der er en aktuel udfordring med et meget, meget stort, et ekstraordinært stort, antal asylansøgere, og det kan vi ikke bare se på udvikler sig.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Tak for det.
Og tillykke til ministeren med den nye post.
Jeg håber selvfølgelig på et godt samarbejde, som jeg også havde med ministeren i ministerens tidligere ministerium.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Er ministeren enig i, at regeringen har lempet udlændingepolitikken 31 gange siden sin tiltrædelse?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Vi er jo i den situation, at Justitsministeriets embedsmænd er til stede i salen og har hørt, hvad ministeren netop har sagt, nemlig at der skal indhentes en redegørelse fra politiet, hvad angår de problemer, som rejses her i dag.
Lige så snart den redegørelse er færdiggjort, og den bør man selvfølgelig lave så hurtigt, som det lader sig gøre, vil den overgå til Folketinget.
Så vil jeg selvfølgelig tage stilling til, om der er behov for at sætte noget i værk med det samme.
For der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at vi bliver nødt til at have en effektiv indsats omkring de danske grænser, og det gælder ikke mindst i forhold til Københavns lufthavn.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Altså, ifølge TV 2 Nyhederne den 14. oktober har det her været et problem siden den 27. august.
Jeg ved godt, der er kommet en ny minister, men det var trods alt ministerens partifælle, der sad der før, så man kunne måske have handlet allerede nu.
Men jeg synes, man skal give ministeren en chance for at få styr på det i det omfang, det ikke har kunnet lade sig gøre.
Ifølge TV 2 er det så sådan, at Justitsministeriet vurderer, at man tidligst i det nye år kan gøre noget for at rette op på det her problem med manglende grænsekontrol, og derefter skal der laves en betænkning over det svar, der kommer fra Rigspolitiet, med henblik på at udmønte, hvordan tingene skal være.
Så kan ministeren ikke godt her i Folketingets spørgetid sige til os, så vi ikke behøver at spørge ministeren igen om f.eks. en uge eller to, at der sker noget nu?
For jeg tror altså, man forventer hos bl.a. politiet og den danske befolkning, at regeringen handler.
Martin Henriksen (DF), 2014-10-22:
Jeg vil opfordre – og det er så mere en opfordring end et spørgsmål – justitsministeren til, når ministeren skal kigge på at finde en løsning på det her spørgsmål, men også mere generelt i forhold til at styrke kontrollen bl.a. i København Lufthavn, og også i andre lufthavne, at man ud over at diskutere det med politiledelsen så også diskuterer det med de tillidsmænd, der er for de menige betjente, for de har, tror jeg, nogle gode bud på, hvor det er, man kan gå ind og stramme op.
Det skal mere være en opfordring herfra end et spørgsmål, og lad os så få noget grænsekontrol, minister!
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jeg synes bare, det er fuldstændig åbenbart, at der selvfølgelig skal være en ordentlig indsats ved de grænseovergange, vi har til andre lande, ligegyldigt hvordan folk end måtte komme hertil, for kriminaliteten er grænseoverskridende.
Der er meget, meget alvorlige kriminalitetsproblemer i Danmark, der relaterer sig til den kriminalitet og de kriminelle, der vandrer over grænser.
Derfor er det for mig som justitsminister helt åbenbart, at indsatsen omkring grænserne er af vital betydning for vores evne til at vide, hvad det er, der foregår i Danmark, og sikkert også i forhold til den efterfølgende efterforskning.
Hvis der er opstået nogle konkrete problemer mellem politiet og SKAT, hvad angår adgang til nogle oplysninger i Københavns Lufthavn, skal jeg jo have mulighed for at afdække det og vende tilbage, så jeg kan give et fyldestgørende svar, for jeg antager, at det er det, Folketinget ønsker sig.
Det siger sig selv, at der ikke er noget på retsområdet, der skal forsinkes af, at der kommer ny minister.
Men når nye oplysninger tilgår mig, er jeg nødt til at afdække dem og sørge for, at Folketinget har et tilstrækkeligt vidensgrundlag at stå på.
Og så skal der selvfølgelig handles, hvis det viser sig, at der er et hul så at sige mellem den situation, vi står i i dag, og den lovgivning, jeg har tænkt mig skal gælde fremadrettet, som jo handler om at skærpe indsatsen ved grænserne.
Martin Henriksen (DF), 2014-10-22:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, det er fair nok, at man som ny minister skal sætte sig ind i området.
Det er ikke, fordi jeg sådan set vil kritisere den minister, der sidder nu – det vil jeg sikkert på et eller andet tidspunkt, men ikke lige i dag – men der har jo været ministre før den nye justitsminister, også ministre, som jo har været med Integrationsudvalget og Retsudvalget ude at kigge på forholdene i Københavns Lufthavn og har fået at vide råt for usødet, hvordan tingene fungerer, og det har ikke altid været sådan specielt betryggende, vil jeg bare sige.
Så jeg vil helt klart opfordre justitsministeren til at tage ud og både beskæftige sig med det emne, som hr. Peter Skaarup og jeg spørger ind til her, men også mere generelt sætte sig ind i, hvordan kontrollen rent faktisk fungerer f.eks. i Københavns Lufthavn, for der er massive mangler.
Men jeg vil så spørge: Kan ministeren ikke se, at det altså sender nogle underlige signaler, at Justitsministeriet træffer en beslutning om at svække i hvert fald dele af kontrollen i august måned, og så kommer der en åbningstale fra statsministeren, hvor man så proklamerer, at nu vil man styrke grænsekontrollen?
Så det er en opfordring herfra til, at der kommer sådan en mere klar linje i spørgsmålet om grænsekontrol fra regeringens side i det hele taget.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en ekstraordinær situation med den voldsomme tilstrømning til Danmark, der sker lige nu, og det nødvendiggør, at vi reagerer, og at vi får tingene til at fungere.
Det er derfor, vi snart fremsætter et lovforslag, og jeg vil da meget gerne opfordre Venstre til at stemme for det, så de nye regler kan komme til at virke.
Tak for invitationen til et godt samarbejde.
Den vil jeg gerne gengælde allerede nu; det gælder både til Venstre, som stiller spørgsmålet her, men også til Dansk Folkeparti, som netop har stillet spørgsmål.
Så til det konkrete svar: Det er helt rigtigt, at regeringen i overensstemmelse med vores regeringsgrundlag har lavet en lang række ændringer på udlændingeområdet.
På familiesammenføringsområdet, hvis vi skal tage et konkret eksempel,
har vi afskaffet det, synes jeg, urimelige pointsystem, som VK-regeringen indførte før valget i 2011.
Det var jo et pointsystem, som gjorde en meget, meget stor forskel på folk.
Det var lettere at få lov til at leve i Danmark med sin udenlandske ægtefælle, hvis vedkommende var akademiker, end hvis vedkommende var håndværker.
Det er klart, at jeg som socialdemokrat ikke synes, at akademikere er mere værd, end håndværkere er, og det skal afspejle sig både i vores uddannelsespolitik, men også i vores udlændingepolitik.
Jeg har haft anledning til at se de 31 punkter, som der spørges til.
Jeg kan forstå, at et af de elementer, man mener er en lempelse, er, at Flygtningenævnet er blevet udvidet med to personer, herunder en fra Udenrigsministeriet.
Det er nok en lille smule tvivlsomt, om man kan kalde det en lempelse, og om man i øvrigt kan pådutte det et bestemt navn.
Så det kan godt være, at der er grund til sådan at diskutere den samling af punkter, som Venstre har fundet.
Ikke desto mindre vil jeg meget, meget gerne diskutere udlændingepolitik også med Venstre.
Det kunne være, det var det, vi skulle bruge resten af tiden i dag på.