runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Jeg synes, at det jo er rigtigt nok, som justitsministeren sagde, at vi har diskuteret flere konventioner flere gange.
Det har vi jo.
Og på et eller andet tidspunkt skulle vi jo gerne gå fra at diskutere noget til så i hvert fald at gøre bare en lille smule ved tingene.
Og det er det, det her beslutningsforslag er et forsøg på; det er et første skridt til rent faktisk at gøre noget ved tingene.
Jeg ved jo, at Venstre faktisk tidligere har sagt her i Folketingssalen, at man vil lade være med at rette sig efter statsløsekonventionen, fordi man også fra Venstres side mener, at det er uheldigt, at der er kriminelle udlændinge, der får dansk indfødsret.
Så vi ved jo, at Venstre på en række områder har været imod elementer i konventionen.
Vi har diskuteret det.
Spørgsmålet er nu, om vi skal begynde at gøre noget ved det andet end bare at diskutere det.
Jeg ved også, at fru Inger Støjberg tidligere har været utilfreds med den dom, der er kommet fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om Somalia, som gør, at Danmark ikke i et godt stykke tid har kunnet sende somaliere tilbage til Somalia som afviste asylansøgere.
Nogle af dem har så fået asyl i Danmark, selv om de under normale omstændigheder faktisk slet ikke ville have haft krav på det, men det kom fra en dom fra Domstolen .
Jeg vil gerne høre, om Venstre, ud over at diskutere, også vil tage nogle initiativer, der går skridtet videre, så vi også begynder at forholde os til, hvilke konkrete konventioner vi ønsker at ændre eller måske træde helt ud af.
Vil Venstre det?
Men jeg synes jo, at justitsministerens svar meget godt illustrerer, hvorfor der er et problem med debatten om konventionerne.
For justitsministeren forholder sig jo ikke til, at der faktisk er kriminelle udlændinge, der får tildelt statsborgerskab, og at der er udlændinge, der af vores efterretningstjeneste er blevet vurderet til at udgøre en sikkerhedsrisiko, som får tildelt dansk statsborgerskab på baggrund af en konvention.
For jeg mener, at jeg har hørt masser af integrationsordførere og indfødsretsordførere fra næsten alle partier sige, at hvis du begår kriminalitet, skal du selvfølgelig ikke være dansk statsborger.
Men der har man så et andet synspunkt, fordi det handler om en konvention, og den konvention vægter man så tungere.
Det synes jeg da er en diskussion værd, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor justitsministeren ikke stille og roligt vil lade en gruppe kyndige mennesker – jurister, mennesker, der er udpeget af ministerens eget ministerium – gennemgå konventionerne og se på, om der ikke er en vej til, at vi kan justere lidt, sådan at vi får noget mere selvbestemmelse tilbage til Folketinget.
Det skal ikke være sådan, at vi bryder reglerne, men sådan, at vi simpelt hen internationalt rejser en debat.
Konventionerne er jo lavet af mennesker, ligesom love er lavet af mennesker.
Vi kan ændre love, og derfor kan vi også ændre konventioner, hvis vi vil.
Morten Bødskov (S), 2013-02-19:
Der var to spørgsmål, først et vedrørende statsløsekonventionen, som vi jo har diskuteret et par gange, særlig i forbindelse med vores behandling af indfødsretslovforslag.
Som sagt er det – hvilket regeringen også har tilkendegivet, og som jeg er meget tilfreds med at et bredt flertal også tilkendegav – en konvention, som et bredt flertal i Folketinget, herunder selvfølgelig også regeringen, mener, at Danmark skal leve op til.
Jeg mener ikke, at der er noget dilemma i den sammenhæng.
Betyder det så, at regeringen er for, at folk bare skal kunne lave alverdens former for kriminalitet?
Nej, men vi har skrevet under på en konvention, som selvfølgelig skal overholdes.
I hvert fald er det, hver gang vi har diskuteret det, indtil nu under den her regerings ledelse af landet blevet klart signaleret her fra talerstolen, at der er opbakning til, at vi selvfølgelig står vagt om også statsløsekonventionen.
Med hensyn til udvisningsreglerne er det jo sådan, at det eneste, der står i vejen for, at folk kan blive udvist af Danmark, hvis de begår kriminalitet, er vores internationale forpligtelser.
Der er strammet kraftigt op på det, og regeringen har ikke ændret et komma i forhold til effekten af, hvem der kan blive udvist eller ej.
Kim Andersen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Jeg kan sige til justitsministeren, at vi er positive over for det forslag, som her er til første behandling.
Det er jo et lille, teknisk forslag, men derfor behøver det jo ikke at være mindre vigtigt.
Det drejer sig om et forslag om at implementere Rådets forordning og Europa-Parlamentets vedtagelse, så dansk ret kommer i overensstemmelse med disse.
Samtidig præciserer lovforslaget, at de relevante straffebestemmelser i våbenloven og straffeloven vil blive tilpasset.
Endelig er der det element i forslaget, at man vil sidestille forskellige hardball- og paintballvåben, så de for personer, der er fyldt 18 år, kan erhverves og anvendes frit; det betyder, at man ikke skal have våbentilladelse.
Dette kan justitsministeren gøre administrativt.
Venstre er positive over for dette forslag og vil være konstruktive i udvalgsbehandlingen.
Julie Skovsby (S), 2013-02-19:
Da Socialdemokratiets retsordfører, hr. Ole Hækkerup, ikke kan være til stede, vil jeg læse den socialdemokratiske ordførertale for lovforslag nr. L 140 op. Socialdemokraterne kan støtte dette lovforslag.
Forslaget handler om, at EU's forordning om regler for at kontrollere skydevåben ind og ud af EU's område nu bliver gennemført i dansk lovgivning.
Dernæst indeholder lovforslaget, at det fremover bliver tilladt at have alle paintball- og hardballvåben uden våbentilladelse.
I dag er det tilladt at have paintball- og hardballvåben uden våbentilladelse, hvis det er et våben drevet af luft eller kulsyre.
I fremtiden bliver det alle typer af hardball- og paintballvåben, man kan erhverve uden våbentilladelse.
Man kan sige, at det for den, der køber et paintballvåben, næppe gør den store forskel, om det er drevet af det ene eller det andet, men det gør det altså i lovgivningen, og det retter vi op på.
Endelig får justitsministeren muligheden for administrativt at fastsætte regler for, hvordan skytteforeninger kan meddele våbentilladelse til deres medlemmer, samt præcis hvilke organisationer der omfattes af den ordning.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til Folketinget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-19:
Nu har de to tidligere ordførere jo så pænt fortalt, hvad det drejer sig om; der er jo ikke den store ændring.
Jeg vil blot sige, at jeg i forbindelse med de her paintballvåben synes, det er værd at nævne – og jeg ved ikke, om man kan få det opklaret – at de faktisk kan slå gevaldig hårdt, uanset hvad de så i øvrigt kører på, om det er trykluft, gas og alt det der.
Men det kunne jo være rart nok at høre noget om det – og det kan da være, at der kommer et lille udvalgsspørgsmål om det – altså om det faktisk er et problem herhjemme, eller om det ikke er det.
Men ellers er der ikke de store ting i det her lille lovforslag, så Dansk Folkeparti anbefaler også et ja.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-19:
Tak for ordet, formand.
Som sagt indeholder dette lovforslag tre elementer.
Først og fremmest kom der i 2012 EU-regler for udførsel af skydevåben til tredjelande uden for EU; dem retter vi nu dansk lovgivning ind efter.
Strafferammen for overtrædelser står vi dog stadig for, men lovteknisk bliver vi så nødt til at ændre lidt i vores lovgivning.
Det gør vi også med dette lovforslag, og vi fastholder den nuværende strafferamme.
Som det andet lovliggør vi som nævnt nu de hardball- og paintballvåben, som bruger gas som drivmiddel.
Det er jo, som beskrevet, fordi de ikke er mere farlige end de hardball- og paintballvåben, som bruger luft og kulsyre, og som allerede i dag er lovlige.
Sidst, men ikke mindst, får justitsministeren nu bemyndigelse til at blåstemple den ret, en skytteforening fortsat har til at udstede våbentilladelser, selv om den givne skytteforening måtte skifte navn.
Det er jo simpelt hen et problem af lovteknisk karakter, da foreningerne i dag står med navns nævnelse i loven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-19:
Jeg tror, at når andre på talerstolen her har redegjort meget udførligt for forslaget, er det, fordi der i virkeligheden ikke er så meget at sige om det her forslag; det er nogle relativt små ændringer.
De er naturligvis vigtige, men jeg noterer mig, at høringssvarene på ingen måde er særlig kritiske, og det tager jeg som et udtryk for, at det er fuldstændig i orden at stemme ja til det her lovforslag.
Så det vil SF også gøre.
Så kan jeg da sige tillykke til de mennesker, der interesserer sig for hardball- og paintballpistoler.
Nu bliver der ensartede regler på området, og det betyder, at det ikke længere vil være ulovligt at have noget, der er gasdrevet.
Det kan jeg forstå at man i de kredse, der er optaget af den slags, er rigtig glade for.
Så det støtter vi fra SF's side; vi stemmer ja til det her forslag.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-19:
Tak for det.
Der er blevet redegjort udførligt for lovforslagets indhold.
Der er tale om nogle tekniske ændringer, som Enhedslisten selvfølgelig kan støtte, men vi mener samtidig også, at det er vigtigt med en stram våbenlovgivning.
Det er vigtigt, hvis man skal undgå et samfund, hvor der er våben mange steder, som kan bringe menneskers liv i fare.
Vi vil lige være sikre på, at det ikke kommer til at betyde en mere lempelig våbenlovgivning end den, der er i dag.
Men umiddelbart er vi positive over for lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Ja, det vil Venstre godt.
Men det hører hjemme i en politisk debat og ikke i en kommission, der er tværpolitisk.
Det er sådan set der, jeg synes et af svaghedspunkterne er i det her beslutningsforslag.
Det er mig også lidt uforståeligt, at netop Dansk Folkeparti har det element med, at det netop skal være en kommission, der jo er sådan en armslængde fra Folketinget, der skal afgøre det.
Jeg synes jo, at politiske debatter, der er så væsentlige, som bl.a. debatten om, om man skal arbejde på at ændre en konvention eller måske endda helt udtræde af den, nu engang hører hjemme her i Folketingssalen.
Så man kan rejse de enkelte konventioner til debat her, og så kan vi jo se, hvor langt vi kan nå med det.
Grundlæggende mener jeg, at den slags debatter hører til i Folketingssalen og ikke i noget, der ligger en armslængde væk fra Folketinget, nemlig i en kommission.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-19:
Det lader til at være en god måde at starte ugen på.
Vi bakker også op om L 140, hvor man gennemfører nogle regler fra EU om udførsel af våben fra EU's område.
Og så er der den der lille ting, som vi alle sammen har glædet os over, nemlig at der er nogle folk inden for hardball- og paintballorganisationer og den slags ting, som nu kan slippe for at skulle erhverve våbentilladelse, og at folk derfor kan have deres fritidsinteresser, uden at staten skal ind og blande sig i det.
Det synes vi som liberale sådan set er et meget godt princip, så vi stemmer for det her lille forslag.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Det her er et oprigtigt forsøg på en nuanceret tilgang til debatten om de internationale konventioner.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke justitsministeren mener, at der er problemer i forhold til nogle konventioner.
Altså, når f.eks. det danske Folketing bliver pålagt via en FN-konvention, at kriminelle udlændinge, som er statsløse, skal have dansk statsborgerskab, må justitsministeren vel mene – det kan godt være, at jeg tager fejl – at det da som minimum udgør et dilemma, altså det, at der er en konvention, der siger, at nogle mennesker, som faktisk slet ikke lever op til kravene for statsborgerskab, alligevel skal have det.
Det må vel være et dilemma, og kunne det ikke være interessant at diskutere, om vi kunne lave om på det, sådan at der ikke mere var den forpligtigelse for Danmark?
Mener justitsministeren ikke også, at der har været situationer, hvor udlændinge har begået kriminalitet i Danmark – grov kriminalitet i Danmark – men alligevel ikke er blevet udvist, f.eks. på grund af hensynet til, at de har etableret et familieliv i Danmark?
Er det rimeligt, at reglerne er indrettet på den måde?
Burde den kriminalitet, som vedkommende har begået, ikke vægte tungere?
Tom Behnke (KF), 2013-02-19:
Efter alle disse ord vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Jeg synes jo, at fru Trine Bramsen overser en ret væsentlig pointe.
For det første overser fru Trine Bramsen, at siden mange af de her konventioner er blevet skrevet, har tiderne jo ændret sig.
Det er den første ting, som fru Trine Bramsen overser.
For det andet overser fru Trine Bramsen, at konventionerne spænder lige fra, at man skal sørge for, at folk har ret til en ordentlig rettergang, hvis de lever i et af de lande, som har skrevet under på f.eks. menneskerettighedskonventionen eller andre konventioner – hvilket er fornuftigt – og helt over til, at der f.eks. er udlændinge, der begår grov kriminalitet, men som ikke bliver udvist, fordi de bliver beskyttet af konventionerne.
Hvorfor skulle vi dog foreslå det?
Hvad skulle være ideen med det?
Men konventionerne beskytter jo sådan set både mennesker, som man i nogle tilfælde kan sige med rimelighed bør ydes beskyttelse, og også mennesker, som man med rimelighed kan sige er kommet til et land og har misbrugt landets gæstfrihed, har været dybt kriminelle, og derfor skal de ud.
De skal have sparket ud.
Problemet er jo, at konventionerne så at sige dækker det hele.
Kunne vi så ikke blive enige om, at de ikke skal dække de sidste, i hvert fald ikke i lige så stort omfang som i dag, altså dem, der begår kriminalitet.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Det er jo korrekt, at tiderne har ændret sig, siden vi tiltrådte mange af de her konventioner.
Verden er blevet mere og ikke mindre globaliseret, og derfor er der også behov for internationale, fælles spilleregler.
Derudover må jeg i øvrigt tilføje til Dansk Folkepartis forslag her, at det jo i dag helt praktisk gælder, at de konventioner, vi har tiltrådt, løbende kortlægges, registreres og opdateres fra centralt hold.
Derfor er der altså en løbende overvågning, og derfor står jeg uforstående over for, hvorfor vi skal bruge en kommission til at gennemgå vores internationale forpligtelser.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-19:
Jeg tror godt, fru Trine Bramsen kan se det.
Fru Trine Bramsen læser bare op fra det der stykke papir, som fru Trine Bramsen har fået fra Justitsministeriet, og det er det, der er problemet, altså at fru Trine Bramsen ikke forholder sig til substansen.
Jeg kunne godt tænke mig at læse et citat op fra en tale, som den britiske justitsminister for ganske nylig holdt til de britiske parlamentsmedlemmer.
Han sagde: »Jeg tror ikke, at de, der skabte de menneskerettighedslove, vi lige nu lever under, ville have, at mennesker, der har en åben hensigt om at skade dette land,« – altså Storbritannien – »skulle kunne bruge menneskeretslovene til at modarbejde at blive sendt hjem til deres oprindelseslande« .
Det er den britiske justitsminister, der siger det her.
Altså, det er jo ikke bare hvem som helst.
Det er jo ikke en eller anden tilfældig landsbytosse, som lige pludselig finder på, at der er nogle alvorlige problemer.
I søndags sagde den britiske indenrigsminister, at i det konkrete tilfælde bliver menneskerettighederne brugt til at forhindre, at dybt kriminelle mennesker bliver smidt ud af Storbritannien.
Og det er det samme, der gør sig gældende i Danmark, så lad os da lytte til, hvad der også bliver sagt uden for Danmarks grænser, og så blive enige om at sige ja tak til menneskerettigheder, men nej tak til mennesker, der misbruger vores gæstfrihed og er dybt kriminelle.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Nu kunne vi jo godt indlede en konkurrence i at læse op fra papirer, men det synes jeg ikke der er nogen grund til.
Der er ikke nogen tvivl om, at den her regering ser kritisk på særlig asylansøgere, der kommer til Danmark og begår kriminalitet, men vi ønsker altså også at overholde de internationale konventioner, vi har tiltrådt.
Og det gør vi, fordi vi i et globaliseret samfund bliver nødt til at have nogle spilleregler for at sikre fred i verden og for at sikre, at mennesker behandles ordentligt og anstændigt.
Sådan er det.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Altså, jeg synes måske nok, at taleren excellerede i en masse snak.
Ét er, at menneskerettighedserklæringen blev vedtaget i 1948, men noget andet er konventionernes tilblivelsesproces, hvor ordføreren så foretager en direkte kobling.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, jeg forstår ikke meningen med det.
Det vil sige, at hver eneste konvention har været genstand for overvejelser, hvor man har spurgt: Er det en konvention, man vil tilslutte sig?
Vi tilsluttede os den i 1961, og der er altså gået de år siden .
Jeg synes, det er noget snak.
Hvis vi tager statsløsekonventionen, mener ordføreren så, at det er rimeligt, at potentielle terrorister tildeles statsborgerskab, som der så at sige står, fordi vi er forpligtet af statsløsekonventionen?
Det er et konkret spørgsmål.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Det er en debat om et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Dansk Folkeparti ønsker at nedsætte en kommission, der skal gennemgå Danmarks forpligtelser i henhold til internationale konventioner.
Jeg må bare slå fast, at den danske regering har en ambition om at sikre efterlevelse af Danmarks internationale forpligtelser, og det står altså i modsætningsforhold til det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Det var overhovedet ikke noget svar.
Mener ordføreren, at det er rimeligt?
Det er i øvrigt en konvention, som de fleste her i Folketinget jo ikke anede eksisterede, men som Søren Krarup så opdagede og gjorde opmærksom på.
Et andet spørgsmål, jeg har til ordføreren, er: Hvem er det, der overvåger konventionerne?
Det er ikke Folketinget, hvem er det så?
Jeg vil godt have et konkret svar på det.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Jeg vil slet ikke afvise, at Venstre vil indgå i et sådant arbejde, men det hører nu engang til i Folketinget og ikke i en kommission, men jeg kan jo høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll sådan set også er enig med mig i det nu, og det glæder mig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-19:
Selvfølgelig har vi det.
Jeg tror bare gerne, at jeg næsten vil agere spåmand og sige, at hvis Dansk Folkeparti kom rendende med ti konventioner, som de gerne ville snakke med Venstre om, så endte det med, at Venstre ville stemme nej til samtlige konventioner og til at træde ud osv.
Det er jo heller ikke det, der er det interessante.
Man kunne jo godt gå ind og prøve at undersøge nærmere, om Danmark efterlever det på en måde, så vi er mere hellige end paven selv, ligesom det tit gøres på EU-området?
Det kunne være interessant at få undersøgt, hvordan man i forskellige europæiske lande tolker forskellige konventioner, som vi sagtens kunne udvælge sammen.
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Statsløsekonventionen og Metockdommen f.eks.
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Ordføreren siger endvidere, at vi herhjemme skal have en kritisk debat i Folketinget om, hvilke konsekvenser de internationale konventioner har.
Kan ordføreren fremhæve, hvilke internationale konventioner hun tænker på?
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Det kunne f.eks. være statsløsekonventionen.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Jeg deler ordførerens betænkeligheder med hensyn til at nedsætte en kommission.
Det kan godt være, det skulle have en anden form, for jeg synes, at udgangspunktet jo er, om det så at sige bevæger sig videre fra diskussionsstadiet.
Folketinget kan godt blive en snakkeklub, hvor der ikke bliver taget initiativer, men hvor man bedyrer sin enighed i kritikken, hvorefter det så får lov til at ligge i årevis, indtil debatten kommer igen, og så siger man, at det er godt, vi får diskussionen.
Jeg synes, det er helt uden for nummer, og det er helt uden for rimelighedens grænse.
Jeg mener sådan set godt, man kan bruge sin sunde fornuft og sige: Ja, vi har en konvention, der blev til i 1961 som et resultat af anden verdenskrig, men der var virkeligheden altså en anden.
Nu står vi i dag i en ny virkelighed, hvor man kan sige, at udviklingen simpelt hen er løbet fra konventionen.
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre ved det?
Trine Bramsen (S), 2013-02-19:
Men ordføreren for Venstre siger også indledningsvis i sin ordførertale, at der er set en række eksempler på uhensigtsmæssigheder i forbindelse med internationale konventioner, og siger i sit opfølgende svar til hr. Martin Henriksen, at nogle konventioner har en utilsigtet virkning.
Kan ordføreren konkretisere, hvilke internationale konventioner der er tale om?
Hvilke internationale konventioner tænker ordføreren på, når hun siger, at der er uhensigtsmæssigheder, og at de har haft en utilsigtet virkning?
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Venstre har tænkt sig at gøre præcis det ved det, som jeg nævnte ikke alene i min ordførertale, men også over for hr. Martin Henriksen, nemlig at vi jo kan diskutere konvention for konvention, men at det skal foregå i Folketingssalen.
Nu kender jeg jo hr. Christian Langballe så udmærket, og jeg ved også, at hr. Christian Langballe ikke er til snakkeklubber, men mere til handling, og der kan jeg sige, at jeg tilslutter mig det fuldt ud.
Så lad os tage debatten om konventionsændringer og om, hvordan Danmark skal forholde sig til det, her i Folketingssalen og ikke i en kommission.
Jeg er så glad for, at hr. Christian Langballe godt kan følge mig i den argumentation, så i virkeligheden er vi nok ikke så langt fra hinanden endda.
Christian Langballe (DF), 2013-02-19:
Ja, men det, jeg så vil understrege, er jo, at der så også er vilje til at tage så at sige kritisk livtag med de her konventioner.
Jeg synes alt for ofte, at konventioner får sådan et nærmest helligt præg, som ingen anden lovgivning har.
De politikere, der har været oppe at forsvare konventionerne, siger, at de så at sige står der banket fast med syvtommersøm, de er så at sige evige og ukrænkelige.
Det er da de samme politikere, der taler om udviklingen og udviklingen og udviklingen og siger, at nu skal vi have en lovgivning på et område.
Hvorfor kan man ikke ændre det?
Eller er det ordførerens holdning, at man sagtens kan ændre konventioner, selvfølgelig i respekt for de aftaler, man har lavet, altså at aftalepartnerne selvfølgelig kan gå ind og ændre konventioner, hvis de ikke lever op til virkeligheden, som den er i dag?
Inger Støjberg (V), 2013-02-19:
Jeg deler fuldstændig hr. Christian Langballes syn på, at konventioner selvfølgelig skal afspejle den virkelighed og den tid, som vi lever i, og det er også årsagen til, at vi fra Venstres side gerne tager en debat om, hvordan vi kan påvirke og dermed måske også være med til at ændre nogle af konventionerne og i yderste konsekvens udtræde af nogle af de konventioner, som vi ikke mener er tidssvarende eller lever op til det, vi ønsker fra dansk side.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-19:
Jeg skal bare lige prøve at få klarhed over, hvad ordføreren egentlig mener.
Ordføreren vil gerne diskutere Danmarks forhold til konventionerne.
Jeg vil sige, at hvis der er et parti, der skulle være så vanvittigt at foreslå at sætte skatten op, lover jeg, at vi kommer fra Liberal Alliance og diskuterer det.
Vi synes, det er en dårlig idé og argumenterer imod, men vi vil gerne diskutere det.
Faktisk ville det være ret bemærkelsesværdigt, hvis der var et parti, der om et hvilket som helst emne ville sige, at de ikke vil diskutere det.
Men kunne vi komme lidt nærmere, hvorfor man i Venstre gerne vil diskutere det?
Med hvilket formål, med hvilket sigte vil man gerne diskutere det, og kunne vi ligesom kredse ind, at det kunne være, at vi kunne gøre noget ved problemerne i stedet for bare at snakke om dem?