runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-10:
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, for jeg tror desværre ikke, at vi kommer meget længere i den.
Jeg vil bare lige bede ministeren bekræfte, at i den kortlægning, hun nu har lovet at ville lave hen over sommeren, også indgår, hvor stor en mangel på arbejdskraft der egentlig er på dette område.
Hans Andersen (V), 2007-05-10:
Nej, jeg er absolut ikke tilhænger af, at vi her i Folketinget skal detailregulere løn- og ansættelsesvilkår.
Vi har arbejdsmarkedet, hvor parterne historisk set har været rigtig gode til det, og det forventer jeg også de vil være i fremtiden.
Her er det afgørende, at vi også i forhold til hjælpeordninger får gjort det muligt for handicappede, der er omfattet af de her ordninger, sammen med andre at kunne påtage sig et arbejdsgiveransvar, så man faktisk kunne blive part i en overenskomstmæssig forhandling.
Det synes jeg sådan set kunne være et mål, for jeg synes ikke, det er Folketinget, der skal detailregulere alting, men først og fremmest og på den korte bane er det altså kommunerne, der skal løfte det ansvar, som det også er tydeliggjort her i dag at de har.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Vi ved jo faktisk rigtig meget om, hvad der skal til, for at ældre mennesker synes, de lever et værdigt liv.
Vi ved rigtig meget om, hvad de ønsker sig i hverdagen, for at de har den livsglæde, der skal til, for at de kan leve aktive liv.
Vi ved noget om, at de gerne selv vil have indflydelse på deres hverdag, på de nære forhold, som også er beskrevet i Enhedslistens forslag.
Det er alt det, der bevæger sig helt tæt på mennesker, og som er meget afgørende for, at man kan have den trivsel i hverdagen, som er så afgørende vigtig, for at man også kan føle sig som et værdigt menneske.
Vi ved, at det også er vigtigt, at man har overskud til at indgå i sociale relationer, også selv om man bliver gammel, også selv om man skal have hjælp til at flytte sig for at kunne være aktiv i de sociale sammenhænge, hvor man nu måtte befinde sig.
Det er utrolig vigtigt, at alle de ting sker rigtigt og der er tid til, at de mennesker, der er omkring de ældre, kan anvende den tid, de har, på en sådan måde, at den ældre føler sig værdsat og føler, at man får indfriet de forventninger, man har til livet.
Derfor synes vi, at Enhedslistens forslag rammer noget meget centralt, fordi det, vi ser lige nu, jo er rigtig mange tilbagemeldinger fra ældreområdet, som lige præcis trækker i den modsatte retning.
Vi hører tilbagemeldinger fra mange ældre, der føler sig overset i hverdagen, fordi de mennesker, som skal hjælpe dem med de her centrale ting, har for travlt.
De har ikke tid til, at de ældre bliver betragtet som de personligheder, de er, med den historie, de har med sig, med den livssituation, de befinder sig i.
Og derfor er det utrolig vigtigt, at vi får brudt det mønster, som vi har set de sidste år, hvor vi jo har set, at regeringen en overgang har sagt, man ville bryde minuttyranniet.
Men det er ikke blevet brudt.
Vi har stadig væk nogle systemer, som styres således, at ældre føler sig overset.
Og det er så vigtigt, at vi får brudt op og får lavet en fuldstændig kovending i ældreomsorgen i forhold til, om man styrer efter stive systemer, eller man styrer efter de mennesker, man har foran sig, og som man har blik for at se, og som man har tid til at arbejde sammen med.
Vi Socialdemokrater vedtog et ældreoplæg i august måned sidste år, og det ligger fuldstændig i forlængelse af det beslutningsforslag, Enhedslisten har skrevet her.
Vi har i vores udkast til finansloven, som vi har gang i lige nu, sat penge af til, at vi lige præcis gerne vil gå ind og styrke området omkring de ældre.
Hvis vi lister alle de initiativer op, som er taget, så har vi altså ikke ramt nerven i ældrepolitikken, før vi også kigger på, om de ældre mennesker, som er derude, også føler, at de har fået en bedre omsorg og pleje, og om de har fået mere tid til at se sig selv som værdige mennesker med hele den historie, de har med sig.
Derfor vil vi gerne støtte det her ændringsforslag, og vi håber meget, at vi kan få en god snak om, hvordan vi kan gøre ældreomsorgen bedre, for den kan nemlig gøres meget bedre.
Hans Andersen (V), 2007-05-10:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har fokus på målet, altså kvaliteten af den hjemmehjælp, man modtager, uanset om det er til personlig pleje eller praktisk hjælp, og at det er målet.
Og så tror jeg sådan set meget naturligt, at kompetencerne for de personer følger med.
Men på forhånd at sige, at vi kun vil have, at personer med den og den uddannelse leverer hjemmehjælp til vores ældre medborgere, mener jeg sådan set ikke vi på forhånd skal lægge os fast på.
Det afgørende er, at vi styrer efter kvaliteten, og den skal være høj.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
På langt de fleste områder er det jo sådan, at vi kræver formelle kompetencer, og dertil kommer der også personlige og tilegnede kompetencer efterfølgende.
Det, der var mit spørgsmål, var, om hr. Hans Andersen ikke er enig i, at når det er de her opgaver, man er visiteret til, så kræver det, at man også har formelle kompetencer med sig.
Hans Andersen (V), 2007-05-10:
Jeg synes, det er vigtigt, at leverandører, private eller offentlige, når de skal levere en serviceydelse til vores ældre medborgere, leverer en god kvalitet, og det betyder jo også, at de skal besidde en række kompetencer for at udøve den opgave.
Så målet er – og jeg synes, vi skal have fokus på målet – god kvalitet til de ældre mennesker, der har brug for hjemmehjælp.
Og det er det, vi skal have fokus på, når vi i fremtiden skal godkende offentlige, kommunale leverandører eller private leverandører.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Hr. Hans Andersen nævner, at Venstre er optaget af fortsat at kvalitetsudvikle, og taler meget om det frie valg.
Og ministeren talte i sin tale om, at man forventede i fremtiden også selv at kunne vælge, hvilken ansat man ønskede til de enkelte opgaver.
Når vi taler så meget om uddannelse, og at det er et fagligt arbejde, vil jeg gerne spørge ordføreren, om de valg, man kan træffe, bevæger sig inden for rammen af, at det er fagpersoner, man som borger kan vælge til de opgaver, som er defineret i form af ældreomsorg og hjemmepleje.
Hans Andersen (V), 2007-05-10:
Tak til Enhedslisten for at genfremsætte dette beslutningsforslag.
Jeg vil gerne på Venstres vegne tilslutte mig målet om at sikre et værdigt liv for alle ældre.
Ligeledes kan vi tilslutte os intentionerne i de ti punkter om ældres rettigheder, som nævnes i beslutningsforslaget.
Men jeg synes ikke, at argumentationen i forslaget er holdbar.
Enhedslisten har for hvert af de ti punkter fundet konkrete eksempler på enkeltsager, som de tager hele ældreplejen til indtægt for.
Det er hverken fair over for de ældre eller plejepersonalet, som gør en stor daglig indsats.
Naturligvis skal vi kvalitetsudvikle ældreplejen, og Venstre har også været med til at tage en række initiativer til at styrke kvaliteten.
Der er, som socialministeren nævnte, tilført mange millioner kroner til dette område, og vi har desuden indført det frie valg af leverandører af både personlig og praktisk hjælp.
De ældres retssikkerhed er blevet styrket, og med det frie valg er der jo netop sat fokus på kvaliteten i ældreplejen.
Ældre kan i dag skifte leverandør, hvis de ikke er tilfredse med deres nuværende leverandør, hvad enten det er den kommunale eller den private.
Det giver konkurrence om, hvem der er bedst til kvalitet.
Ældre kan også vælge frit mellem kommunale plejeboliger, selvejende institutioner og private plejeboliger.
Det er alt sammen noget, der i høj grad er med til at forbedre kvalitetsoplevelsen for den enkelte ældre.
Desuden er projektet »Kvalitet i ældreplejen« gennemført.
Venstre vil gerne gå videre med mere frit valg for borgerne og større sammenhæng og fleksibilitet i den hjælp, som de ældre modtager.
Og i forbindelse med kvalitetsreformen støtter Venstre varmt en udvidelse af kontaktpersonordningen i hjemmeplejen og indførelsen af en servicebevisordning for borgere, der er visiteret til personlig og praktisk hjemmehjælp.
Konkret mener vi i Venstre, at intentionerne i dette beslutningsforslag er gode, men at vi allerede er godt i gang med kvalitetsudviklingsprojekterne, udvidelse af det frie valg og kvalitetsreformen.
Så derfor mener jeg, at forslaget er overflødigt, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Men er ministeren ikke enig med mig i, at lige præcis det, at alle ydelser på de områder skal konkurrenceudsættes, betyder, at der stadig og fortløbende vil være meget af personalets tid, der går med dokumentation og kontrol, fordi det jo er den eneste måde, man kan konkurrenceudsætte det, de rent faktisk går og laver, på; at det lige præcis er dér, at en del af problemet med at kunne give en god og værdig behandling af de ældre ligger, altså i mangelen på tid?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Det er da noget underligt noget at sige, at frit valg-reglerne ikke er med til at øge respekten og værdigheden for den enkelte ældre.
Det er det da om noget, fordi man der får meget mere indflydelse på de ting, der betyder noget for en i dagligdagen, får meget mere selvbestemmelse.
Noget af det helt afgørende er da f.eks., at man frit kan vælge, hvilket plejehjem man ønsker at være på, når man er visiteret til en plejehjemsplads, hvad enten det så er et kommunalt eller et privat plejehjem, og i hvilken kommune det måtte ligge.
Er det her et sted, hvor jeg har lyst til at være?
Så om noget har vi da med frit valg-bestemmelserne på de forskellige områder netop sat fokus på, hvad der er værdighed for den enkelte modtager.
Det er så rigtigt, at det har krævet nogle omstillinger i kommunerne at indføre det frie valg, f.eks. i forbindelse med leverance af hjemmehjælp, men det regelsæt har jo så også markant forbedret den ældres retssikkerhed i forhold til, at der er kommet en mere ensartet visitation.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Nu lød det, som om ministeren mente, at de her mange initiativer fra regeringens side med såkaldt frit valg skulle have noget som helst at gøre med det frie valg for den ældre i vedkommendes dagligdag i forhold til mad, påklædning, hygiejne osv.
Virkeligheden er jo, at det frie valg kun er et valg mellem, hvad det er for nogle udbydere – om det skal være offentligt eller privat – der rent faktisk skal stå for de her ydelser.
Så der er ikke nogen direkte sammenhæng, måske lige bortset fra noget, som jeg godt vil spørge ministeren om: Ser ministeren ikke en sammenhæng i hele det her spørgsmål om frit valg – såkaldt frit valg – udbud osv. og så de øgede krav til, at de ansatte skal bruge meget tid på dokumentation og kontrol af den simple årsag, at det jo er forudsætningen for, at man kan konkurrenceudsætte, som det så fint hedder, de ydelser, der bliver givet på hjemmehjælpsområdet?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Jeg vil gerne understrege, at jeg til enhver tid vil være åben over for at kigge på, om vi har lavet nogle regler, som tager unødvendig megen tid.
Jeg tvivler på, at det er de centralt fastsatte regler, der er det store problem, men tror, at det måske mere er et spørgsmål om, hvordan man får det tilrettelagt, og hvad man kræver lokalt.
Men jeg vil til enhver tid være lydhør over for at se på, om jeg kan bidrage til at gøre noget for, at den tid, man har til det, som det hele drejer sig om, nemlig plejen og omsorgen, faktisk bliver større.
Det har jeg jo bl.a. bidraget til ved, at vi fra regeringens side afsatte midler til at investere i de håndholdte computere, hvor vi jo har haft rigtig gode resultater med de forsøg, vi har kørt med en række kommuner.
En af fordelene er bl.a., at man sparer noget tid på det, der kunne kaldes bureaukratiet, og på kørsel, fordi man på stedet kan notere de ting, som er nødvendige af hensyn til at sikre plejen for den ældre.
Jeg synes, vi skal være meget åbne over for investeringer i ny teknologi, men også over for andre måder at tilrettelægge arbejdet på med henblik på at frigøre tid til det vigtigste.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Ministeren giver mig ret i, at der kan være en sammenhæng imellem det at udvise respekt og det at have tiden til rådighed.
Jeg mener ikke kun, at der kan være en sammenhæng; jeg mener, at der er en sammenhæng.
Men er ministeren så ikke ærgerlig over, at der, mens denne regering har siddet, er blevet mindre direkte tid for de ansatte i ældreomsorgen til at være sammen med de ældre?
Med hensyn til det at få mere tid til netop at kunne udvise respekt i samarbejde med de ældre får vi i dag tilbagemeldinger om, at den her regering har indført så mange administrative rutiner, så mange dokumentationsopgaver og så meget kontrol, at det betyder, at den enkelte ansatte i dag har langt færre minutter sammen med de ældre, end man havde, da denne regering tiltrådte.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Man kan jo ikke afvise, at tid også spiller en rolle i forhold til, om man nu får gjort arbejdet ordentligt og måske har lidt ekstra overskud, men det er jo lokalt, man skal sørge for at tilrettelægge arbejdet, så de ansatte kan nå at komme omkring det, de skal, og finde ud af, hvor meget tid der skal til for at løfte de ting, som den pågældende er visiteret til.
Jeg tror, der er mange ting, der spiller ind.
Der er hele det med arbejdets tilrettelæggelse, altså at der er god styring på det, og at man finder nogle måder at gøre det på, som for medarbejderen virker hensigtsmæssige.
Det kræver, at vi har nogle rigtig dygtige ledere udeomkring, og derfor sætter vi fra regeringens side meget fokus på, om lederne så også har de kompetencer, de skal have.
Jeg synes, at mange undersøgelser viser, at lederne i høj grad er omdrejningspunktet for at skabe en god trivsel for medarbejderne, der så smitter af på de ældre.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Ministeren nævner i sin tale, at de ældre skal mødes med respekt, og at det skal være udgangspunktet.
Jeg vil så godt spørge ministeren, om hun er enig med mig i, at der er en stor sammenhæng imellem det at udvise respekt og have tid til at gøre det, hvis man er ansat i en ældrepleje.
For hvis der er en sammenhæng imellem at udvise respekt og have tid til rådighed, så har vi måske noget af nøglen til, at mange ældre ikke føler sig respektfuldt behandlet, og at mange ansatte føler, at de skal pendle fra den ene opgave til den anden uden at have mulighed for at bruge den faglighed, som de rent faktisk er i besiddelse af.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Jeg synes, det er helt afgørende, at man fra kommunens side er i stand til at dokumentere, at den ældre får den hjælp, som den ældre har behov for, og den hjælp, som den ældre er visiteret til.
Og det kræver selvfølgelig noget papirarbejde at levere den dokumentation, men den er da helt nødvendig af hensyn til den ældre og det behov, den ældre har.
Jeg ved godt, at der er kommuner, der f.eks. synes, det er irriterende, at man skal give en skriftlig afgørelse til den ældre om den beslutning, der er taget i visitationen, men det synes jeg jo er særdeles vigtigt af hensyn til den ældres retssikkerhed.
Og så synes jeg, der er oplagte fordele ved, at man får konkurrence på området, fordi det faktisk gør, at man så alle steder opper sig noget mere for at levere en service af god kvalitet.
Der er så et regelsæt, man har skullet indføre med at adskille myndigheds- og leverandørrolle osv., men det mener jeg er rigtig positivt, fordi det har skabt noget klarhed og noget gennemsigtighed, som ender med at komme de ældre til gode.
Lise von Seelen (S), 2007-05-10:
Fru Pia Kristensen siger, at der er tilført mange penge til området.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-10:
Det kan der jo gives forskellige svar på.
Der er nogle kommuner, skal jeg lige huske at sige først, som gør det virkelig godt, hvor ældre er meget, meget tilfredse med den hjemmehjælp, de modtager, og hvor de føler, at hjemmehjælperen har tid til også at sætte sig ned og drikke en kop kaffe og tage en sludder, men så er der kommuner, som visiterer meget stramt, det vil jeg medgive.
Der synes jeg faktisk, der er en forpligtelse fra kommunernes side til, at de sikrer, at der er nogle flere medarbejdere i systemet.
Jeg ved godt, der var en omstillingsproces, da det frie valg skulle køres på plads, men det er overstået, det må kommunerne have styr på nu.
Så pengene skal altså gå direkte til en bedre ældrepleje.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-10:
Jamen vi arbejder jo meget aktivt med netop at videreudvikle boligmarkedet og har jo bl.a. sørget for, at der gennem de senere år er blevet bygget rigtig mange nye almene boliger.
Men det konkrete forslag, som hr. Bjarne Laustsen henviser til her, går jo udelukkende ud på at øge den offentlige støtte til det almene byggeri, men på en måde, hvor det vil blive meget vilkårligt og meget mere uigennemsigtigt, hvor det er, at den ekstra offentlige støtte så falder.
Og der må jeg bare sige: Det er ikke den kurs, regeringen vil ind på.
Vi vil hellere se på, hvordan vi på anden vis kan gribe det an, og bl.a. har jeg jo arbejdet med forskellige forslag til, hvordan man gennem en effektivisering af byggeriet kan skabe billigere boliger af samme kvalitet.
Det er sådan nogle overvejelser, vi skal gøre os, frem for bare at poste flere offentlige støttekroner ud i byggeriet.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-10:
Det, at man overhovedet skal lave et sådant forslag, er jo et tegn på, at det ikke går helt så fantastisk godt, som nogle ordførere har været heroppe at sige.
Hvis man skulle tro den konservative ordfører, behøvede vi jo ikke at have modstand mod det her forslag, så kunne vi bare godtage det, for så var der ikke noget problem, så var det jo alt sammen på plads.
Sådan hørte jeg i hvert fald talen fra hr. Tom Behnke lige før.
Sandheden er jo desværre en lidt anden.
Det går ikke den rigtige vej med det her.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske de der diskussioner om stopuret i valgkampen og den forargelse, der var over, at man nu skulle bruge den slags, når man var ude og havde med rigtige mennesker at gøre.
Håndholdte computere eller ej, så er det jo stadig væk et spørgsmål om at få tiden til at slå til, der er det bærende, når der kommer hjemmehjælp osv. ud til de ældre.
Det, som jeg tror mange af os her i dag en gang imellem overvejer, er, hvordan det vil blive, når man en dag selv står der og skal opleve den situation, at man rent faktisk risikerer at blive umyndiggjort, at man rent faktisk risikerer at blive gjort til et objekt for andres arbejde.
Hvordan vil man mon komme til at opleve det, at der bliver handlet og besluttet, og at det har man så at rette sig efter, hvor markant anderledes må man ikke føle sig og sit menneskeværd i sådan en situation.
Jeg kan godt være enig i alle de der ting, der er sagt om de 10 punkter: hvorfor lige 10, hvorfor ikke 11, eller hvorfor ikke 3, eller hvorfor ikke 100?
Det er jo sådan, at når vi prøver at lave nogle fundamentale rettigheder, bliver vi jo altid nødt til at prøve at formulere os på en eller anden måde vel vidende, at det aldrig kan være dækkende nok, men det er jo en retningspil, det er jo en måde at signalere, hvad det er, man vil, på.
Det er selvfølgelig meningen, at man ikke skal gøre det ringere, men helst bedre, end der står i sådan et sæt standardregler.
Jeg synes ikke, det er nogen dårlig idé at lave et sæt af fundamentale rettigheder, som man vil fastholde livet ud.
Jeg vil gerne støtte forslaget, også selv om jeg er enig i nogle af de andre ting, der er sagt fra folk, som kun støtter tanken i forslaget: at det først og fremmest drejer sig om at sikre kvaliteten i arbejdet, altså sikre, at de mennesker, der arbejder i ældreplejen, får den tid, den respekt, det selvværd i deres job og den frihed til at løse det på den måde, som de ønsker at gøre det på, der vil være virkelig fremmende for en bedre situation for vores ældre.
Men det ene udelukker jo ikke det andet.
Hvis man laver et sæt af fundamentale rettigheder, er man jo også med til at lægge en værdi i det arbejde, der skal udføres, som jo spiller tilbage på de mennesker, der skal udføre det, og som gør, at de vil være bedre i stand til at løfte opgaven.
Så jeg vil på SF’s vegne gerne støtte beslutningsforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-10:
Set sådan lidt fra oven og lidt overfladisk betragtet er det jo et ret sympatisk forslag, Enhedslisten er kommet med.
Hvem ønsker ikke større fleksibilitet for de ældre, hvem ønsker ikke en bedre hjemmepleje, hvem ønsker ikke større fokus på alle de ømme punkter, der desværre er i ældreplejen i dag?
Derfor synes vi også, at der bliver ramt lidt skævt i det her forslag; det skal jeg ikke lægge skjul på.
Som altid er det ufinansieret – det er jo vane fra Enhedslistens side – men hvis man ser bort fra det, som i sig selv er lidt problematisk for en radikal, så er svaret på de problemer, der er i hjemmeplejen, for os at se ikke nødvendigvis at opstille ti rettigheder, som lige præcis er de ti rettigheder, de ældre skal tilbydes.
Vi tror egentlig, at det, der skal til, for at ældreplejen bliver bedre i Danmark, og det, der skal til, for at den enkelte ældre føler, at der bliver taget hånd og hans eller hendes situation, er, at vi tør overlade beslutningen og ansvaret til den ældre selv i samarbejde med den medarbejder, der er i spil.
Det vil sige, at vi egentlig ikke har lyst til at lægge os fast på lige præcis 10 eller 12 eller 20 rettigheder eller ting, som hjemmeplejen skal tjekkes på.
Vi har lyst til at give tillid og faglighed til den enkelte medarbejder i hjemmeplejen, vi har lyst til at give flere ressourcer til de ømme punkter, ikke mindst til de socialt udsatte ældre, vi har lyst til at satse på massiv videre- og efteruddannelse af de mennesker, der arbejder i hjemmeplejen, og satse på deres faglighed, deres vurdering i samarbejde med den borger, som det hele handler om.
Af de grunde kan vi ikke umiddelbart stemme for forslaget.
Selv om vi giver gode point for intentionen om at få en bedre ældrepleje, er vi ikke sikre på, at dette er vejen til det.
Tom Behnke (KF), 2007-05-10:
Det, der er sagen, er, at vi jo rent faktisk har gennemført en lang række tiltag, således at vi har sikret helt basale rettigheder, herunder helt basale rettigheder for ældre.
Vi har i den her regering nemlig sørget for at tage nogle konkrete tiltag.
Hvad gjorde man, da hr. Jørgen Arbo-Bæhrs parti, Enhedslisten, havde magten under Nyrupregeringerne?
Da talte man og talte og talte, men man gennemførte jo ikke noget reelt.
Det er jo først, da den her regeringen kommer til, at man begynder at gennemføre reelle forslag i stedet for kun at tale om tingene.
Så begynder man at få gennemført nogle forbedringer for i det her tilfælde de ældre, at få gennemført nogle basale rettigheder, f.eks. at man, når man er blevet visiteret til hjemmehjælp, har et retskrav på at få den, og hvis ikke det offentlige kan levere den, så må man vælge en anden leverandør.
Den form for basale rettigheder gennemfører vi konkret.
Vi nøjes ikke med at tale om det ligesom Enhedslisten.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-10:
Nu er jeg jo godt klar over, at hr. Tom Behnke ikke er en nedslidt, ufaglært kvinde, som ikke har den glæde, som hr. Tom Behnke har, af at leve længere.
Det, der bare undrer mig, er, hvordan man kan stille sig op på den talerstol og i den grad – hr. Tom Behnke sagde det jo selv – prale med alt det fantastiske, der er gjort, når man så alligevel ikke har formået at løse det fuldstændig basale problem at sørge for, at ældre mennesker i det her land har nogle helt almindelige menneskelige rettigheder.
Det må da mane til eftertanke for en regering, som øjensynligt spytter fantastiske initiativer ud, at man så ikke er i stand til at få løst de helt basale problemer for ældre mennesker i det her land.
Det undrer mig lidt, at man ikke kan det.