runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2011-03-31:
Fru Karen Klint taler ikke for døve øren her, men jeg må bare sige, at jeg på et tidspunkt offentliggjorde et retsoplæg, hvis skæbne ikke var så god til at starte med, men som siden blev gennemført nærmest i sin fulde længde på nær nogle enkelte ting; herunder foreslog jeg også, at man i bl.a. skolen i højere grad, end man gør i dag, anvender psykiske screeninger for bestemte grupper, fordi vi ved – vi ved – at der findes f.eks. en langt højere frekvens af posttraumatisk stress-syndrom og lignende i grupperne.
Og jeg kan bare huske den reaktion, jeg blev mødt med, dengang jeg foreslog det: Det var at udstille bestemte grupper, og hvad bildte jeg mig ind, og sådan noget.
Men sandheden er, vil jeg sige til fru Karen Klint, at jeg er fuldstændig pragmatisk, hvis bare det, vi gør, virker – fuldstændig pragmatisk.
Derfor var jeg også fuldstændig pragmatisk, da der for nylig kom en sag frem om Holbæk Kommune, som i forhold til at afsløre socialt bedrageri havde taget en imam i anvendelse, ikke i forhold til nogle konkrete sager, men for at forstå det kulturgrundlag, man opererede med.
Jeg er fuldstændig pragmatisk.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Det var jo mange spørgsmål til ministeren.
Det bliver digitaliseret.
Alt papirarbejde kommer væk, der bliver en central database, man kan gøre det hele elektronisk.
Se, det synes jeg jo er en rigtig, rigtig smart løsning.
Jeg vil høre, om det ikke er sådan nogle løsninger, som ordførerens formand har tænkt på, dengang ordførerens formand i en tv-duel med statsministeren sagde, at hvis der engang i fremtiden kom en S-SF-regering, så skulle der ske effektiviseringer og besparelser.
Er det her ikke en af de effektiviseringer, som dels letter arbejdet, dels fjerner noget bureaukrati, og som vi alle sammen kan leve med – eller kan ordføreren se noget andet i det?
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Det er jo tankevækkende, at det eneste eksempel, som Dansk Folkepartis ordfører kan komme med, er de konkrete sager, som Socialdemokraternes ordfører, hr. Bjarne Laustsen, har kørt meget dygtigt, for vi er bestemt optaget af, at der ikke skal ske snyd i systemet – i øvrigt sager, som Dansk Folkeparti overhovedet ikke er gået ind i.
Vi synes, at man skal gå konkret til det.
Der, hvor der er snyd og fusk, skal man gå ind at se, hvad der er galt, og så skal man selvfølgelig ramme dem, der snyder.
Men at sige ja generelt til et lovforslag, der mistænkeliggør en hel branche, kan vi ikke.
Der er i øvrigt er entydig kritik både fra arbejdsgiver- og arbejdstagerside, som jeg går ud fra at Dansk Folkepartis ordfører har læst i de høringssvar, der ligger.
Der er tale om en meget markant kritik af det her, for det vil ramme helt unødig skævt.
Så jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil undersøge, hvor de konkrete eksempler er, men bare henviser til lige præcis det ene, som Socialdemokraternes ordfører havde, og det er åbenbart det, der betyder, at Dansk Folkeparti sådan uden videre kan støtte det her.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
F.eks. fortæller undervisningsministeren i lovforslaget, at der er eksempler på bl.a. østeuropæere, som bliver hentet til Danmark, og som altså på det groveste udnytter vores voksen- og efteruddannelsessystem i forhold til godtgørelsesordningen.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Men jeg har jo altså også i dag hørt eksempler fra Socialdemokraternes side, så Socialdemokraterne ved jo, at de her eksempler eksisterer.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man er så fortørnet over det, som undervisningsministeren fremfører i sit lovforslag, og hvorfor det er så forfærdeligt og så fattigt, eller hvad man kalder det, når man rent faktisk selv har mange eksempler på, at ordningen bliver misbrugt.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg lyttede også med nysgerrighed efter svaret fra Dansk Folkepartis ordfører på, hvor det bedrageri skete inden for voksen- og efteruddannelsessystemet.
Så jeg vil give ordføreren chancen for en gang til at komme med bare et par eksempler på, hvor det bedrageri er sket, for det må jo være nemt at finde, når det er grunden til, at Dansk Folkeparti støtter et forslag, som bygger på, at der sker en masse bedrageri – bare to eksempler.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Det viser bestemt ikke politisk handlekraft fra Socialdemokraternes side, og jeg kunne heller ikke lade være med at le indvendig, da jeg tidligere hørte spørgsmålet til bl.a. hr. Peter Juel Jensen om det her med, at hr. Peter Juel Jensen skulle komme med eksempler, fordi den socialdemokratiske ordfører ikke selv kunne komme med flere.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jeg vil gerne starte med at rose ordføreren for en god ordførertale.
Så vil jeg høre, om ordføreren ikke finder det besynderligt, at ordføreren for Socialdemokratiet stiller sig op og efterlyser praktiske eksempler fra resten af partiernes ordførere i Folketinget.
Finder ordføreren for Dansk Folkeparti ikke, at det er besynderligt, at man har kendskab til nogle sager, som ikke er kørt efter bogen, og at man, når man så bliver præsenteret for et lovforslag, som kan dæmme op for det, ikke bakker det op?
Er det politisk handlekraft?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Man kan ikke ligefrem sige, at vi i Dansk Folkeparti er tavse i forhold til hele debatten om østeuropæere, og hvordan de kommer til Danmark og skaber et pres på vores arbejdsmarked.
Der må jeg sige, at man fra Socialdemokraternes side i høj grad sidder på hænderne, for fra Socialdemokraternes side går man med til aftaler med Den Europæiske Union, som netop skaber det her pres på vores danske samfund, og det synes jeg da er dybt kritisk.
Vi har i Dansk Folkeparti adskillige gange – med de røster, som vi har her i Folketinget – gjort opmærksom på, at de EU-lalleglade partier her i Folketinget desværre ikke har ret, som de gerne vil have det, når det er, de siger, at bl.a. de åbne grænser og det her med, at arbejdskraften kan bevæge sig frit inden for EU, skulle være godt for det danske samfund, for det er det ikke.
Og hr. Bjarne Laustsen må også anerkende, at det har skabt et pres på vores arbejdsmarked.
Så hr. Bjarne Laustsen har slet ikke ret i, at vi skulle sidde på hænderne.
Altså, længere er den ikke: Hvis man bevidst snyder med reglerne, altså sådan helt forsætligt snyder med reglerne, så må der være tale om bedrageri.
Det kan godt være, hr. Bjarne Laustsen ikke bryder sig om det ord, men jeg synes nu, at jeg vil sige, også her fra Folketingets talerstol, at vi i Dansk Folkeparti holder af at kalde en skovl for en skovl.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Jeg hørte fru Marlene Harpsøe svinge sig helt op til at tale om bedrageri, og der tænkte jeg, at det jo selvfølgelig er et dansk ord, men når ordføreren bruger sådan et ord, er hun så i stand til at komme med nogle eksempler på, hvor hun mener at der er begået bedrageri?
Andre har brugt ordet snyd, og hvis det sker, skulle jeg være den første til at tage afstand fra det.
Men hvis Dansk Folkeparti har været med til at udarbejde det her forslag, vil jeg gerne høre, hvad det er for nogle ting, der har overbevist dem om, at det her er så groft, at man er nødt til at bruge ord som bedrageri.
Så må man jo kende til nogle eksempler, og jeg tror, det ville glæde ikke bare undertegnede, men også resten af Danmarks befolkning – måske nogle af dem, som har deltaget i de her kurser – at få nogle eksempler på noget, der er foregået, og som nogle mener er bedrageri.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
I Dansk Folkeparti er vi knap så kritiske som Socialdemokraterne.
Det er jo utroligt.
Man kan virkelig høre, at det er valgtid, for selv de mest udmærkede forslag kan blive haglet ned her fra talerstolen af Socialdemokraterne.
Men sådan er det, og vi andre i Folketinget skal jo nok leve med, at det åbenbart er sådan for Socialdemokraterne, indtil vi får et valg og så at sige får renset luften.
Regeringen har fremsat det her lovforslag om bl.a. tilpasning af godtgørelsesordningen, fordi det jo desværre har vist sig, at godtgørelsesordningen bliver misbrugt.
Vi har tillid til, at det, der rent faktisk står i lovforslaget, og som ministeren har opridset, rent faktisk også passer.
Med det her lovforslag skaber vi så nogle værktøjer, der skal sikre, at godtgørelsesordningen ikke bliver misbrugt.
Man kan jo ikke undgå at blive vred, når man hører, at der f.eks. er arbejdsgivere, der har hentet en person til Danmark fra Østeuropa og har tilmeldt personen den her ordning og så herefter har fået penge, selv om personen reelt ikke har deltaget i en uddannelse, som giver ret til den her godtgørelse.
Det er naturligvis uacceptabelt, og derfor er vi i Dansk Folkeparti i hvert fald meget positive over for, at man netop kommer med nogle ændringer, som vil sikre, at det her misbrug og bedrageri ikke kan fortsætte.
Lovforslaget indeholder også en række tilpasninger, som bevirker, at ikkebeskæftigede ikke kan få tilskud til befordring samt kost og logi efter reglerne i loven om voksen- og efteruddannelse.
Det ligger helt i tråd med det, vi selvfølgelig forventer.
Vi forventer nemlig, at ordningen om godtgørelse ved voksen- og efteruddannelse er målrettet personer i beskæftigelse.
Personer, der er ledige, falder ind under andre regler.
Det ved vi, og det skal selvfølgelig klart siges, at det her lovforslag ikke betyder, at ledige afskæres fra uddannelse.
Det kan de stadig væk få.
Men som sagt falder den gruppe bare ind under en anden lovgivning.
Begrebet tabt arbejdsmulighed afskaffes med dette lovforslag, fordi der er tale om et såkaldt uhensigtsmæssigt begreb, som i visse tilfælde fører til en økonomisk overkompensation.
Man skal selvfølgelig kun have det beløb udbetalt, som man vitterlig har behov for at blive kompenseret for, ikke mere end det.
Men det betyder så selvfølgelig ikke, at man ikke længere kan få godtgørelse.
Der vil stadig kunne udbetales godtgørelse til personer, der ikke er berettiget til dagpenge, ligesom en ikkeforsikret kan få udbetalt en godtgørelse for det antal timer, som vedkommende rent faktisk har deltaget i uddannelse.
Med lovforslaget her er der også nogle arbejdsgange, som bliver forenklet.
Det kunne jeg høre at bl.a. Venstres ordfører, hr. Peter Juel Jensen, var inde på, og jeg er sikker på, at bl.a. administrativt personale generelt hilser fornuftige og lettere arbejdsgange velkommen.
Det ville jeg i hvert fald gøre.
I Dansk Folkeparti kan vi støtte lovforslaget.
Vi finder det f.eks. meget glædeligt, at man med lovforslaget her forsøger at forhindre virksomheder i at snyde med godtgørelsesordningen.
Så Dansk Folkeparti nikker ja til forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Hr. Peter Juel Jensen fra Venstre har ikke været i stand til at frembringe et eneste eksempel på, at der er blevet misbrugt nogle penge.
Det er ikke kommet endnu.
Jeg har inden for det seneste år eller halvandet frembragt tre sager, hvor hr. Peter Juel Jensen har siddet på hænderne og klappet ministeren på ryggen og sagt, at det er fint alt sammen, og ikke stillet et eneste kritisk spørgsmål.
Det har vi gjort.
Så kommer man og siger, at det her løser alting.
Dansk Industri siger, at det her forslag, når man begrænser muligheden for godtgørelse i fritiden, trækker arbejdskraft ud af Danmark, for så vil de mennesker tage fri fra arbejde for at uddanne sig.
Tænk engang, vil jeg sige til hr. Peter Juel Jensen, der findes folk, der både godt vil passe et almindeligt arbejde og så dygtiggøre sig i deres fritid.
Er det misbrug?
Jeg spørger bare.
Det er jo sådan, det er konstrueret.
Og de begrænsninger ønsker vi ikke.
Vi ønsker ikke at lægge hindringer for, at der er nogle arbejdsløse – det kan være på Bornholm eller i Nordjylland – som har mulighed for at komme i arbejde.
Det vil da være sund fornuft, at de kan komme frem og tilbage, således at de stadig væk kan få deres godtgørelse, når det ellers er en fornuftig uddannelse, de deltager i.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Fugle på taget – det er ikke de 12 minutter, vi snakker om her.
Vi snakker om en ordning, der vil gøre det lettere for arbejdsgiverne, for skolerne og for a-kasserne.
Der skal ikke skubbes en masse papirer frem og tilbage.
Det hele kan gøres elektronisk, men jeg synes, det er sund fornuft, at vi, når der er offentlige penge involveret, så kan følge pengestrømmene.
Hvilken vej går de?
Og det har været svært, kan jeg forstå – det kan jeg også læse mig til i dag på Altinget.dk – at følge pengestrømmene, og der synes jeg, at vi har en forpligtelse over for skatteyderne til at følge de penge, således at vi kan se, om pengene bliver brugt til de formål, de nu er bevilget til.
Men jeg kan forstå Socialdemokratiets ordfører således, at man så hellere vil have, at der bliver skubbet en masse papirer frem og tilbage, at der en masse, der bliver frankeret forkert, og at det bliver uoverskueligt at finde ud af, om pengene havner i de rette lommer.
Det kalder jeg en effektivisering.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-31:
Der, hvor der er tale om rene besparelsesforslag, skal man bare lægge kortene på bordet og sige, at det er det.
Hvis man er i stand til at frembringe forslag, hvorom man kan sige, at de indeholder smarte løsninger, og at man har fundet en intelligent løsning på det, er det o.k., men den har man jo ikke fundet endnu.
Derfor siger vi, at der altså er nogle ting, man skal kigge lidt nærmere på.
Dernæst siger alle høringssvarene, at det er fint nok, at staten vil tørre nogle udgifter af på nogle andre, men er det reelt?
Det er arbejdsgiverne, der siger, at det her er forbundet med, at nogle jo skal servicere og indberette.
Noget af det, vi ved erhvervslivet er meget bekymret for, er, at der er nogle, der skal sidde og taste noget ind.
Så kan det godt være, at der står en fin maskine og et fint system et andet sted, der så kan køre nogle lister ud osv. og foretage nogle ting, som man så manuelt er fri for, fint nok med mig.
Men den garanti vil jeg gerne bare have, inden vi siger ja til et projekt, hvor fuglene sidder på taget, i stedet for at vi har dem i hånden.
Jeg hørte ikke ét eneste eksempel.
Er det virkelig så fattigt, at man har sagt ja til et lovforslag, der bygger på bedrageri, og så har man ikke ét eneste eksempel?
Nå, jeg vil bare sige, at vi har haft en masse åbne samråd, hvor jeg ved at også fru Marlene Harpsøe har været til stede, og der har fru Marlene Harpsøe siddet på hænderne, når vi har diskuteret Noreco, som har hentet alle de østeuropæere herop, som der var et tvivlsomt formål med at invitere herop, og som har malket statskassen for millioner af kroner.
Det drejer sig om hoteludgifter, det drejer sig om kørselsudgifter, det drejer sig om taxameterudgifter.
Nogle er efterfølgende blevet ansat her, nogle er bare blevet sendt hjem, og nogle af dem har fået underbetaling.
Jeg har ikke hørt Dansk Folkeparti og fru Marlene Harpsøe mæle ét eneste ord.
Der har været så tavst, at man kunne høre en knappenål falde til jorden.
Hvordan hænger det sammen?
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Tak for det.
Jeg synes også, at det er lidt tyndt, at vi ikke kan få mere ud af ordføreren for regeringspartiet.
Nu er der så belejligt en undersøgelse på vej, men vi har jo set en masse konkrete eksempler på, at der er de lave timetal, og alle er jo enige om, at en god læreruddannelse er nøglen til en god folkeskole.
Vi diskuterer rigtig meget, hvordan vi kan få den bedste læreruddannelse, så vi kan få rigtig dygtige lærere.
Det er det, de gør i Finland.
De har en rigtig god læreruddannelse, og det er det, der giver gode resultater i folkeskolen i Finland.
Det går vi alle sammen og snakker om.
Så er det bare, at det undrer mig, at situationen er, at fra 2002 og hvis man fortsætter regeringens politik frem til 2014 – det er vi nogle der håber på at regeringen ikke får mulighed for, men hvis man gør – så vil der være kommet 6 pct. mindre på undervisningstaxametrene i den periode.
Vi har set eksempler på, at man har mindre end 10 timers undervisning ugentligt på læreruddannelsen.
Vi har set lærerstuderende, der stiller sig frem og siger i Skive, i Odense, i Esbjerg, på Zahles Seminarium, at de er rigtig trætte af, at de har mindre end 10 timer ugentligt.
Jeg vil bare gerne høre: Hvordan hænger det sammen med regeringens planer om en folkeskole i verdensklasse, at vi hører lærerstuderende, som stiller sig op og siger, at de er trætte af at have mindre end 10 timer ugentligt?
Tak for det.
Nu er De Konservative jo et borgerligt parti, der hylder konkurrencen og det, at man bliver belønnet for at gøre noget godt.
Derfor vil jeg bare høre, hvordan det hænger sammen med, at De Konservative har valgt at straffe professionshøjskolerne for, at de har tiltrukket flere studerende, for det er jo sådan, at fordi der er kommet flere studerende, har man sagt: I får reduceret jeres undervisningstaxametre med 1,5 pct.
Hvorfor har man valgt at straffe, at de får flere studerende?
Er det ikke meget imod en borgerlig logik om at belønne dem, der gør det godt?
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jamen de 10 timer om ugen, de har, er det i gennemsnit over hele uddannelsesforløbet over alle 4 år, eller er det gennemsnittet for 1 uge, hvor der kan være sket et eller andet?
Der er nogle krav, og de skal selvfølgelig opfyldes, men et seminarium kan jo skrue sine studieordninger sammen på mange forskellige måder, og mange seminarier bryde skemaperioderne op, således at man i en periode kan have mange timer og i en anden periode kan have færre.
Lad os derfor få at vide, hvad der er op og ned i det her, inden vi diskuterer det, inden ordføreren fra SF trækker samtlige læreruddannelser i hele Danmark igennem sølet og håner dem.
For jeg tror faktisk ikke, at det er korrekt, og Eurostudentundersøgelsen, som baserer sig på spørgeskemaundersøgelsen til de studerende, viser noget helt andet.
Lad os nu få fakta på bordet og så tage diskussionen.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Igen kommer vi jo lidt ind i den der overvejelse, om det er os herinde, der skal sætte standarden, eller det er professionshøjskolerne, for det kommer meget an på, hvad det dækker over.
Det kommer utrolig meget an på, om det dækker over, at der også er en hel masse andre ting, som man lærer noget af, men som ikke er medregnet.
Og hvis nu det her er rigtigt, er der jo altså også nogle, der får flere timer.
Så er vi deroppe, hvor de andre tal, som andre har henvist til tidligere, måske er dækkende for det, der er toppen af de her tal.
Lad os nu sige, at der faktisk er nogle, der giver op mod 15-20 timer, så er der jo basis for, at der er nogle andre, der kan lære voldsomt meget af dem.
Så skulle vi ikke se mulighederne i det og prøve at se, om ikke dem, der er mindre dygtige til at formå at få midlerne til at strække til et anstændigt antal undervisningstimer, så kunne lære af dem, der er rigtig gode til det, medmindre det altså dækker over, at man har undervisning på en helt anden måde de steder, og så skal vi jo overveje, om vi vil pille ved det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Det er jo helt rigtigt, at det her med de 11 lektioner er et gennemsnit, det vil sige, at der kan være nogle, der får flere, og nogle, der får færre, men det ændrer jo ikke ved, at det er et meget lavt gennemsnit.
Altså, 11 lektioner a 45 minutter er meget, meget lidt – i hvert fald efter min opfattelse.
Er det et gennemsnit, man kan leve med?
Er ordføreren for De Konservative ikke enig med mig i, at det er et meget lavt timeantal, også selv om det naturligvis, når det er et gennemsnit, er udtryk for, at nogle muligvis får mere og andre får mindre, men at det er et meget lavt gennemsnit af lektioner på vores pædagoguddannelse?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Hvis nu det er rigtigt, så er det også rigtigt, at det svinger fra 8 til 16.
Så hvis nu det tal er rigtigt, er der også en hvis nu-situation, der hedder, at man gør det utrolig forskelligt på de forskellige professionshøjskoler.
Det tyder jo på en eller måske flere af følgende ting: Man prioriterer forskelligt i forhold til almindelig undervisningstid over for vejledningstid eller andet.
Man har forskellig evne til at styre sin økonomi og føre den i retning af det relevante, nemlig undervisningstid; det kunne også være en mulighed.
Og det kunne simpelt hen også være en mulighed, at man beregner det med undervisningstid meget forskelligt og inddrager forskellige parametre.
Men noget tyder jo på – hvis nu det er rigtigt – at der er nogle professionshøjskoler, der kunne lære noget af andre professionshøjskoler, og derfor er det da voldsomt interessant at finde ud af, hvad der er hoved og hale her, bl.a. sådan at dem, der måske er mindre dygtige til at få brugt deres penge målrettet på undervisning og på opkvalificering af de studerende, bliver bedre til det ved at lære af de andre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg vil bare stille spørgsmål til det her med timerne, hvis nu det er rigtigt, og jeg gentager, hvis nu det er rigtigt, for der har været sådan lidt tvivl om det.
Jeg spurgte ikke, hvor mange timer der er på pædagoguddannelsen.
Jeg siger: Hvis nu det er rigtigt, hvad de pædagogstuderende siger, nemlig at de har de her meget få timer, altså i gennemsnit 11 lektioner a 45 minutter om ugen på deres uddannelse, mener De Konservative så, at det er en tilfredsstillende situation?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-03-31:
Så er det heldigvis sådan, at der er kommet flere studerende på professionshøjskolerne.
Det er heldigvis sådan, at deres omsætning er blevet langt større og også bliver større i år, end den var sidste år.
Derfor finder vi det muligt at lave de nødvendige effektiviseringer også på professionshøjskolerne, ligesom vi alle andre steder i samfundet er nødt til at spænde livremmen ind.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Tak for det.
Det, ordføreren siger, er jo ikke korrekt.
Man har jo reduceret taxametrene med 1,5 pct., og det har undervisningsministeren gjort med begrundelsen, at der er kommet flere studerende, og derfor bliver vi nødt til at spare lidt.
Så er det bare, at jeg spørger: Hvordan hænger det sammen med det borgerlige princip om, at man skal belønne dem, der gør det godt?
At man så reducerer taxametrene, fordi der er kommet flere studerende, er jo netop, fordi professionshøjskolerne har gjort et godt stykke arbejde og tiltrukket flere.
Jeg forstår ikke, hvordan det hænger sammen med et princip om belønning for at gøre det godt.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Det kan meget vel være.
Vi ved det ikke på nuværende tidspunkt, men nogle af de meldinger, der kommer om den manglende opbakning fra venstrefløjens side i forhold til professionshøjskolerne og deres ansvar for selvfølgelig at administrere undervisningstimer osv. på ordentlig vis, kunne godt tyde på, at man fra venstrefløjens side rent faktisk pønser på netop at indføre pligt til at komme til alle timer.
I Dansk Folkeparti synes vi sådan set, at der er tale om voksne mennesker.
Vi synes, der er tale om voksne mennesker, der selvfølgelig har et ansvar for selv at møde op til deres timer og deres eksamen og læse på deres ting.
Så det er i hvert fald først og fremmest det, som vi i Dansk Folkeparti mener der bør lægges vægt på.
Men om venstrefløjen har andre planer i den forbindelse, ved vi jo ikke på nuværende tidspunkt, men det kunne være rart at få et svar på det nu, hvor der bliver udtrykt den her skepsis over for det ansvar, som professionshøjskolerne selvfølgelig har på området.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Nu er der blevet sagt »hvis« mange gange her i Folketingssalen i dag: hvis nu det kun er 11 lektioner om ugen osv.
Det er jo et tal, som vi nok alle sammen forventer havde været lidt højere.
Skulle man ikke også være med til at sikre, at de studerende så var der til det antal lektioner, der blev afholdt på studiet?
Tror ordføreren for Dansk Folkeparti, at det, man i oppositionen går og pønser på, er at indføre mødepligt på professionshøjskolerne i alle fag og ikke lade det være op til det enkelte seminarium eller den enkelte uddannelse at finde ud af, hvordan man skruer uddannelsen sammen?
Er det mødepligt, oppositionen går og pønser på?
Er det det, som de studerende kan forvente, når oppositionen engang får magt, som de har agt?