runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-12-15:
Jeg hørte jo med interesse, at finansministeren sagde, at han overhovedet ikke kunne forstå, at Socialdemokraterne kunne sige, at der bliver sparet på uddannelsesområdet, for der var jo samlet set givet flere penge.
Som uddannelsesordfører sad jeg og tænkte, at det da var pokkers, for vi har nu brugt den sidste måned på at behandle et antal uddannelsesnedskæringsforslag her i salen, og nu har jeg lige, mens finansministeren svarede, brugt tiden på at kigge nogle af de uddannelsesnedskæringer igennem.
Med L 33, hvor man skærer ned på de videregående uddannelsers muligheder for at kunne opgradere på enkeltfag, sparer man 200 mio. kr. over 3 år.
Med L 41, som betyder, at man ikke kan få voksen-SU inden for en række områder på samme måde som tidligere, sparer man 700 mio. kr. over 3 år.
Hvordan i alverden kan finansministeren stå og sige, at der ikke bliver sparet, når vi bare med de her fire forslag har siddet og stemt nedskæringer igennem, som regeringen har vedtaget sammen med Dansk Folkeparti?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Jamen vi har ikke forlangt, at kommunerne skal spare en eneste krone.
Kommunerne skal overholde deres budgetter.
Nu inddrager hr. Orla Hav regionerne.
Vi har tilført regionerne 2 mia. kr. mere i 2011 til sygehusvæsenet, til medicin og praktiserende læger.
Vi fik jo fra SF og fra Socialdemokraterne, fra hr. Ole Sohn og hr. Morten Bødskov, den klokkeklare erkendelse, at de offentlige udgifter aldrig har været højere, end de er i dag – og det skyldes muligvis, at hr. Orla Hav ikke var i salen her i formiddags, når han siger det, han gør – hvordan kan man så stå her i salen og sige, at vi har skåret ned?
De har aldrig været større.
Hr. Ole Sohn sagde det: Siden Madsen-Mygdal er det bare gået frem, og udgifterne til den offentlige sektor har aldrig været større, og så står hr. Orla Hav her og siger, at vi har skåret ned.
Men det må da på en eller anden måde lyde mærkeligt, vil jeg sige til hr. Orla Hav.
Med den genopretningspakke, vi vedtog i maj måned, er der gennemført omprioriteringer af offentlige udgifter for i alt 10 mia. kr., herunder til flere i uddannelse.
Og på finansloven for 2011 er der ikke desto mindre
opført en stigning i bevillingerne på det statslige område til ungdomsuddannelserne, til de videregående uddannelser og til SU på over 2 mia. kr. i forhold til 2010, og som jeg sagde før, er der til forskning blevet afsat 0,5 mia. kr. mere i 2011 end i 2010.
Mogens Jensen (S), 2010-12-15:
Den lyser rødt, det er dejligt.
Jeg vil sige til finansministeren, at det ikke er dårligt at have som politiker.
Det er heller ikke dårligt at have føling med, hvad der foregår ude i samfundet.
Og jeg må sige efter at have hørt finansministeren her, at så føler jeg ikke, at finansministeren har ret meget føling med, hvad det egentlig er, der foregår, hvis finansministeren ikke kan se, at det vil være et problem for Danmark, at det vil være et problem for virksomhederne, når der skæres så afgørende ned på voksnes efteruddannelsesmuligheder, som regeringen jo gør her fra 2011, hvor det for nogle voksne kommer til at koste op til 10.000 kr. at tage et enkeltfagskursus på hf; hvor man skærer i uddannelsesydelsen til voksne med 20 pct.; og hvor man fjerner transportgodtgørelsen for unge, i forhold til at de kan transportere sig til deres uddannelsessted.
Kan finansministeren ikke fortælle mig, hvordan det skaber yderligere vækst i Danmark, hvordan det bidrager til, at virksomhederne får gang i den nødvendige efteruddannelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Det mener jeg heller ikke.
Jeg leverer de aftalte penge til kommunerne, og i 2011 får kommunerne det samme beløb som i 2010, det er oven i købet fremskrevet med løn- og prisudviklingen.
Så man kan have det samme personale, som man har i år, fordi beløbet fremskrives med lønudviklingen.
Man kan købe de samme varer og tjenesteydelser til næste år, fordi beløbet fremskrives med prisudviklingen.
Så er der nogle kommuner, der har haft et kæmpe overforbrug, men ligesom det gælder for fru Line Barfod og det gælder for mig, skal vi da sørge for, at indtægter og udgifter hænger sammen.
Grunden til, at jeg nu er meget optaget af at få arbejdspladser i den private sektor, er jo, at det er der, værdierne skabes, som man skal bruge til børnepasning, som man skal bruge i sundhedsvæsenet, og som man skal bruge i folkeskolen.
Det er jo derfor, det er så afgørende.
Jeg er nødt til at sige til fru Margrethe Vestager, at der jo kom en krise i 2008.
Den kunne vi nok – rimeligvis – ikke forudse ved sidste folketingsvalg.
Men må jeg gerne have lov til at sige – og jeg ved, at De Radikale ikke bryder sig om det – at jeg nu har valgt at løse udfordringerne i den rækkefølge, jeg støder på dem.
Det, jeg støder på, er, at vi har fået en EU-henstilling om, at vi skal under 3 pct. af BNP i 2013.
Den har vi efterkommet med genopretningspakken.
Socialdemokraterne og SF – altså fru Margrethe Vestagers venner – mangler 10 mia. kr. i at løse den helt nære udfordring.
Så har vi udfordringen til 2015.
Af de 31 mia. kr. har vi altså nu løst over 27 mia. kr., og vi har så 4 år tilbage.
Så tro mig, vi skal også nok klare at løse den udfordring.
Det er jo det, som fru Margrethe Vestager må øve og øve sig i at fortælle hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt, nemlig at man også fra oppositionens side skal forholde sig til disse ting – og ikke efterlade et hul på 10 mia. kr.
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-15:
Ligesom fru Margrethe Vestager hæftede jeg mig også ved, at finansministeren sagde, at enhver anstændighed tilsiger, at man kan svare konkret.
For 14 dage siden svarede finansministeren på et skriftligt spørgsmål om finansieringen af motorvejen mellem Holstebro og Herning til 2,5 mia. kr.
Svaret lyder sådan: »Hovedparten af udgifterne til et motorvejsprojekt falder iden sidste del af anlægsperioden.
I perioden indtil da vil der kunne realiseres etprovenu fra aktiver, der under alle omstændigheder skal afhændes …«.
Jeg har sådan set tre spørgsmål til finansministeren: Er det konkret, eller kan vi konkret få at vide, hvilke anlægsaktiver man planlægger at sælge i de kommende år, så vi kan se, hvad råderum og finansieringsbidrag det egentlig kan give, eller har regeringen andre ufinansierede investeringsforslag i tasken?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Jamen jeg værdsætter Socialdemokraternes omsorg for, hvordan vi skal finansiere i 2018.
Staten har da masser af aktiver, og det, vi taler om, er udgifter, der falder i 2016 og fremefter, og tro mig, der vil være masser af aktiver, vi kan sælge.
Nogle af dem vil vi da ikke offentliggøre på forhånd, fordi det eventuelt kunne påvirke markedsprisen på de ting, når vi stod og skulle afhænde et eller andet.
Så vi handler med fornuft, vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup.
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-15:
Men jeg har altså ikke kunnet få svar på mit spørgsmål.
Vi har en regering, der har lovet ufinansierede investeringer i fremtiden, og vi har ikke engang kunnet få svar på, om der er andre ufinansierede investeringer.
Oven i det kan vi så lægge, at det er en regering, der har arbejdet med ufinansierede skattelettelser og som nu går ud og bebuder nulvækst i de offentlige udgifter.
Undskyld, men hvordan hænger det her overhovedet sammen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
På grund af den internationale økonomiske krise må vi også holde igen med de offentlige udgifter, og det er jo i al sin enkelhed det, regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet at gøre; vi vil gøre regningen op, og derfor skal vi i de næste 3 år holde de offentlige udgifter i ro.
Det betyder, at de offentlige udgifter til næste år vil være de samme som i 2010, dog forøget med pris- og lønudviklingen i de kommende år.
Og det ved jeg at hr. Klaus Hækkerup er imod, for jeg kan jo se, at Socialdemokraterne og SF stiller massevis af ufinansierede forslag, så det giver jo sig selv, at man ikke vil respektere det.
Men det er jo den byrde, vi sammen med Dansk Folkeparti har påtaget os – vi vil sørge for, at vi kommer sikkert igennem den her krise, og en af måderne er at holde de offentlige udgifter i ro.
Og i lyset af at vi jo har løftet de offentlige udgifter på serviceområderne med 73.500 mio. kr. siden 2001, kan vi jo nok lige holde det på det niveau i 3 år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-15:
I regeringens konvergensprogram fra februar 2010 lagde man op til, at de offentlige udgifter i 2020 skulle udgøre 27 pct. af BNP.
Men med nulvækst frem til 2020 lægger man i stedet for op til, at de offentlige udgifter bliver i omegnen af 25 pct. af BNP.
Det betyder en besparelse på 30 mia. kr., og 30 mia. kr. mindre til forbrug i det offentlige betyder kort sagt, at vi får mindre service for vores borgere og en ringere velfærd.
KL siger, at vi i forhold til næste år taler om 10.000 færre kommunalt ansatte.
Det kan godt være, at nulvækst lyder besnærende, men det betyder jo også reelt besparelser og besparelser ude i kommunerne på skolelærerne, på pædagogerne, i ældreplejen.
Folk vil kunne mærke det her.
Det har konsekvenser.
Jeg vil spørge, om finansministeren ikke godt vil indrømme det.
Ministeren siger, at vi skal have nulvækst ude i kommunerne.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg tror, at finansministeren overser det lille faktum, at nulvækst jo reelt betyder negativ vækst, betyder færre penge ude i kommunerne.
Det er jo ikke sådan, at man lige pludselig kan se bort fra inflationen.
Det synes jeg ministeren skylder et svar på.
Jeg synes ikke, at vi herinde skal føle.
Jeg synes, vi skal forholde os til fakta, og fakta er, at KL klart fremskriver, at vi kommer til mangle 10.000 medarbejdere ude i kommunerne på grund af de besparelser.
Det er skolelærere.
Det er hjemmehjælpere.
Du skylder et svar til befolkningen på, hvorfor der skal være de besparelser, hvis der ikke er nogen problemer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Pia Olsen Dyhr
… Nej, det er helt i orden, nu holder vi jo på formerne her: De og du og alt det der.
Der sidder jo en vogter her fra »Vogternes Råd«.
Men må jeg lige sige, jeg synes, det er meget, meget fint, hvis Pia Olsen Dyhr kan komme med ét forslag, hvor vi har forlangt, at kommunerne skal spare.
Kom med et forslag, så vil jeg gerne se det.
Hvor er det, vi har forlangt at kommunerne skal spare?
Vi har godkendt deres budgetter.
De er historisk høje, og det eneste, vi forlanger, er, at man har orden i pengesagerne.
Vi kan jo konstatere, at man havde en oplevelse af at spare i 2009, men den oplevelse viste sig faktisk at være forkert, fordi man havde brugt 5 mia. kr. mere.
Ligesom Pia Olsen Dyhr skal holde orden i sit regnskab derhjemme og jeg i mit, så skal vi jo sørge for, at indtægter og udgifter hænger sammen, og det vilkår stiller vi selvfølgelig til kommunerne.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Ude i kommunerne er der klart den opfattelse, at de får dummebøder af regeringen, hvis ikke de sørger for, at de ikke overskrider budgetterne.
Det betyder, at man i børnehaverne oplever, at der er flere og flere børn pr. voksen, at man i skolerne oplever, at der bliver presset flere og flere børn ind i lokaler, hvor der næsten ikke er plads til dem, at ældre må se længere og længere efter hjemmehjælpen, og at handicappede ikke længere kan få den hjælp, de har behov for.
Nogle er nærmest blevet tvunget til at flytte hjem til deres gamle forældre, fordi de ikke længere kan få hjælp døgnet rundt, som de ellers har behov for, og ikke kan få hjælp til at tage den medicin, de har behov for, osv.
Kunne ministeren ikke forklare, hvorfor man synes, det er vigtigt, at man her nedprioriterer vores fælles velfærd for i stedet at sikre, at der er penge til, at der bliver importeret flere biler?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Jamen jeg vil sige til fru Line Barfod, at vi ikke har nedprioriteret velfærden, kommunernes budgetter er historisk høje, og vi leverer finansiering til det.
Så er der nogle kommuner, der ikke kan styre deres økonomi, men ligesom fru Line Barfod må sørge for, at der er overensstemmelse derhjemme mellem indtægter og udgifter, må kommunerne selvfølgelig også det.
Og det, vi oplever i øjeblikket, er jo, at man fra, at man har overskredet budgetterne, nu skal vænne sig til den ubehagelige ting, at budgetterne skal overholdes.
Men tilbage bliver bare, at vi ikke har bedt kommunerne om at spare eller forlangt, at de skulle spare.
Vi har tværtimod leveret penge til, at de kan overholde deres budgetter, og så er der nogle kommuner, der må spare.
Nogle kommuner har opført sig økonomisk fornuftigt, nogle bruger 100.000 kr. pr. folkeskoleelev om året, og andre kommuner bruger 50.000 kr. pr. folkeskoleelev om året.
Nogle kommuner har 19 offentligt ansatte pr. 1.000 indbyggere, andre kommuner har 11 administrativt ansatte pr. 1.000 indbyggere, og sådan prioriterer kommunerne jo forskelligt.
Det, jeg skal som finansminister, er at sørge for, at jeg overholder de aftaler, vi indgår, og leverer pengene, og det har jeg gjort hvert eneste år.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Ministeren svarer simpelt hen ikke på mit spørgsmål: Hvorfor mener ministeren, det er vigtigere, at der bliver importeret flere biler til Danmark næste år, end det er at sikre, at der kommer penge ud til børnehaver og vuggestuer, hvor der faktisk er flere børn i børnehaver og vuggestuer i dag, end der var tidligere, men altså færre penge pr. barn? Hvorfor synes ministeren, det er vigtigere, at der er penge til at importere biler og øge privatforbruget end til at sikre, at der er penge til at tage sig af vores børn i vuggestuer og børnehaver?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Nu vil jeg røbe en hemmelighed.
Regeringen har hvert år set og fået præsenteret, hvad kommunernes budgetter er.
Vi har leveret pengene.
Den ulykke, nogle kommuner er kommet i, er jo, at de ikke har kunnet overholde deres egne budgetter.
Efter 2009, hvor vi et helt år igennem måtte høre om, hvordan man alle steder havde sparet, viste det sig så, da regnskabet kom, at man havde brugt 5 mia. kr. mere.
Det vil sige, at den oplevelse, man kommunalt havde af, at man sparede, gav sig udslag i, at man havde brugt 5 mia. kr. mere.
Vi finansierer gennem de aftaler, vi laver, de budgetter, som kommunerne lægger.
Det eneste, vi forlanger, er jo sådan set, at man overholder sine egne budgetter.
Som fru Pia Olsen Dyhr måske kan huske, indgik der i vores udspil om genopretningspakken, at man skulle spare 4 mia. kr. på kommunerne, for at vi kunne tilføre sundhedsvæsenet, uddannelsesområdet, de svage grupper flere penge, men vi valgte at tage de 4 mia. kr. ud, og derfor har vi ikke pålagt kommunerne en krones besparelse.
Jamen jeg vil sige til fru Julie Rademacher, at vi jo skal se, hvad udfordringen er, før vi finder ud af, hvad det er for nogle initiativer, der skal tages.
Det må da være simpel logik.
P.t. arbejder vi efter en 2015-plan, og jeg har adskillige gange redegjort for, med hvilken hast vi løfter de udfordringer, der er.
Jeg synes da, at den bekymring, som fru Julie Rademacher gør sig i forbindelse med personers, families, venners, bekendtes, borgeres økonomi, er helt relevant, og det er da også derfor, vi gør, hvad vi kan, for at sikre en holdbar økonomi her i landet, så vi kan få gang i beskæftigelsen igen.
Det er jo det, vi alle sammen arbejder for, og det er jo det, fru Julie Rademachers parti også burde deltage i i stedet for at stikke folk blår i øjnene med, at man kan komme igennem den største økonomiske krise siden anden verdenskrig – ja, nogle siger siden krakket i Wall Street – uden at det skulle have nogen omkostninger overhovedet.
Vi prøver, og vi fordeler det retfærdigt, men en krise har da altid omkostninger.
Julie Rademacher (S), 2010-12-15:
Det ved jeg, fordi jeg taler med folk derude.
Mange i min omgangskreds og også i min generation kommer ud i ungdomsarbejdsløshed.
Så ja, jeg ved udmærket godt, kan jeg fortælle ministeren, at krisen har en pris.
Så siger finansministeren: Vi gør, hvad vi kan.
Så kan vi jo bare konstatere, at det, regeringen gør, ikke er godt nok.
I øvrigt kan jeg minde finansministeren om, at han ikke svarede på mit spørgsmål, og at jeg nu vil stille det igen: Vil man garantere, at man ikke vil røre ved efterlønnen til foråret, når der skal tales 2020-plan – ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Nu mener jeg, at jeg har svaret på det med efterlønnen.
Det bliver jo ikke bedre af, at fru Julie Rademacher bliver ved at gentage noget, der er forkert.
Fru Julie Rademachers parti og hr. Villy Søvndal foregiver over for befolkningen, at man kan komme igennem den største krise siden krakket i Wall Street eller anden verdenskrig, uden at det har nogen omkostninger.
Jamen hør nu her: Det er jo det, vi fra regeringens side, fra Dansk Folkepartis side, fra Kristendemokraternes side har måttet tage til efterretning.
Vi står i den krise.
Vi skal igennem den.
Alle kriser har en omkostning.
Vi har så tacklet det ved at sige nu, hvad vi gerne vil gøre, i modsætning til hr. Morten Bødskov, som oplever tingene på en anden måde.
Vibeke Grave (S), 2010-12-15:
Finansministeren taler meget om, at vi skal have gang i beskæftigelsen.
Det er vi jo ganske enige om.
Vi er nok bare ikke enige om strategierne, og det er vel det, vi har brugt dagen på at diskutere.
Jeg vil egentlig gerne lidt tilbage til uddannelsesstrategierne, som man åbenbart har eller ikke har i den her regering; det er det lidt svært at finde ud af.
Men jeg vil gerne spørge til, hvordan man vil nå 2015-målene, sammenholdt med, at man rent faktisk laver de beskæringer på finansloven, som der er i øjeblikket.
Jeg selv kommer fra et område i landet, hvor der kun er knap 77 pct., der får en ungdomsuddannelse, nemlig Lolland.
Hvis jeg tager Falster med, er det 1 pct. yderligere, der får.
Det kan man vel ikke være tilfreds med, eftersom det er noget af det, vi skal leve af, og noget af det, der skal være med til at sætte gang i beskæftigelsen.
På et tidligere tidspunkt i foråret var regeringen ret optaget af, at hele Danmark skulle være omfattet, når vi skulle finde løsninger på det her.
Hvordan vil man sikre det nu?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Det er da en meget, meget vigtig problemstilling at få de unge mennesker til at gå ind i uddannelsessystemet, og man må sige, at en af de positive ting, måske en af de få positive ting, der er kommet ud af den her krise, jo er, at de unge strømmer ind på ungdomsuddannelserne og strømmer ind på de videregående uddannelser.
Det er jo lige præcis det, vi har brug for i det danske samfund, og det er også derfor, vi har måttet lave nogle prioriteringer, der kan sikre, at vi får det store optag.
Men debatten i dag har jo handlet om disse massive nedskæringer i undervisningssektoren.
Det kan man jo ikke efter mine enkle begreber kalde for en nedskæring.
Det dækker selvfølgelig over nogle omprioriteringer, men vi har valgt at prioritere, at de unge skal ind på ungdomsuddannelserne og ind på de videregående uddannelser.
Vibeke Grave (S), 2010-12-15:
Jamen det er så dér, jeg ikke helt forstår, hvorfor man så er ude at lave nogle besparelser, der rent faktisk er med til at gøre, at der formentlig lukkes nogle uddannelsesafdelinger.
Der er 20 konkrete VUC-afdelinger, der bliver lukket, og jeg kunne godt høre, at ministeren mente, at det mest var nogle pensionister, der brugte dem her, men jeg mener nu altså også, at der er en del unge, der bruger enkeltfagene til netop at komme videre i uddannelsessystemet på et senere tidspunkt.
Så jeg spurgte til: Hvordan vil man sikre strategierne?
Det er jo dejligt, at de strømmer ind på uddannelsesinstitutionerne, men de skal ikke kun strømme ind, de skal jo også færdiggøre studierne.
Som jeg siger, kan jeg i hvert fald fremvise nogle tal, som viser, at unge på Lolland-Falster slet ikke er oppe i nærheden af de mål, som vi alle har, nemlig 2015-målene om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse.
Der ligger vi i øjeblikket på 77 pct. og på 78 pct. i Guldborgsund.
Det kan da ikke være godt nok, heller ikke for regeringen.
Steen Gade (SF), 2010-12-15:
Jeg synes, det er lidt morsomt at høre på finansministeren, for når finansministeren taler om, at oppositionen vil overveje et kasseeftersyn, når oppositionen får magten, så er det meget suspekt.
Men når finansministeren selv laver et kasseeftersyn, så er det meget eftertænksomt.
Der er vist flere af den slags interessante iagttagelser, man kan gøre, når man sidder her.
Mit spørgsmål går på et tema, som ikke har fyldt meget.
Men finansministeren har trods alt sagt nogle gange, at han er meget optaget af arbejdspladser i den private sektor.
Det er jeg da glad for bliver nævnt, for det er vel det, der er hovedproblemet i dansk økonomi – at vi har mistet næsten 200.000 arbejdspladser i den private sektor.
Og det er der jo ingen løsninger på.
Jeg vil spørge, hvordan finansministeren har det med, at det nu er over 3 år siden, at hans regering lovede en innovationsstrategi for virksomheder, og at den stadig ikke er kommet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Min pointe i den diskussion, vi har haft her i dag, er jo, at jeg tror, at det kasseeftersyn, som S og SF vil foretage, når de kommer i regering, skal bruges som platform for at slippe ud af alle de uansvarlige overbud, man har givet i de sidste mange år.
Det er milliard på milliard på milliard.
Vi så i dag, hvordan det var på trafikområdet med 8,5 mia. kr. om året.
Jeg redegjorde for, hvordan man bruger pengene på folkeskoleområdet.
Det kasseeftersyn, vi foretager, vil jeg godt sige til hr. Steen Gade, er af samfundsøkonomien, og den gælder jo lige så meget for S og SF, og der kan vi konstatere, at bare med hensyn til EU-henstillingen mangler S og SF 10 mia. kr.
Det er det, jeg i al beskedenhed prøver at gøre oppositionen opmærksom på.
Man er her ude i noget, der ligner et vælgerbedrag, og det kasseeftersyn, som man tilsyneladende går og taler med journalister om, kan jo kun forstås på den måde, at man vil bruge det til at stå af på sin egen politik.
Det kasseeftersyn, vi leverer, er af samfundsøkonomien.
Så hr. Steen Gade kan jo udmærket se, at der mangler 31 mia. kr. frem til 2015.
Vi har leveret de 27 komma et eller andet, og vi mangler at levere 3,75 i holdbarheden til 2015.
Og det gælder for hr. Steen Gade, som det gælder for mig.
Steen Gade (SF), 2010-12-15:
Absolut.
Jeg konstaterer, at finansministeren taler om to slags kasseeftersyn, et, han tror på, og et, han ikke tror på.
Men lad den nu ligge, for mit spørgsmål går faktisk på jobskabelsen i den private sektor, som jo er akilleshæl nummer et hos den her regering.
Det er der, regeringen har sit rigtig alvorlige problem, og det er noget, regeringen selv har vidst i 3-4 år, hvis jeg må være så fri at sige det.
Og hvorfor ved jeg det?
Det ved jeg, fordi daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen i november 2007 sagde, at vi har brug for en virksomhedsrettet innovationsstrategi, fordi Danmark ikke er konkurrencedygtig.
Det er altså ikke noget, der er dukket op på grund af krisen.
Det er noget, vi alle sammen har vidst i årevis, og regeringen har siddet på hænderne.
Hvornår kommer den innovationsstrategi for virksomheder, som kunne være med til at skabe arbejdspladserne, og som er lovet af to statsministre og af tre erhvervsministre og stadig ikke er kommet?