runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jo tak.
Det er rigtigt, at det her lovforslag både indeholder energipolitiske og dermed også klimapolitiske aspekter og i høj grad også skattepolitiske aspekter.
Min del af opgaven her er at få dækket de energi- og klimapolitiske aspekter.
Det kan for nogle måske lyde lidt teknisk, men pointen er enkel: Danmark skal føre en politik, der betyder, at vi udleder mindre CO2 på det, man populært kalder bønder, biler og boliger.
For at nå det skal en række initiativer i Danmark trække i den samme retning.
I dag er det så skatteaftalen, vi behandler.
For nylig har regeringen fremlagt en plan for vækst i landbruget.
Det skal lægges sammen med, hvad der så i øvrigt kan gøres med transport, med bilbeskatning, med energibesparelser i bygninger osv. osv.
Pointen er, at det er summen af alle disse initiativer, der tilsammen skal give Danmark en reduktion i CO2-udledningen.
Bidrager skatteaftalen så ikke til det?
Jo, det gør den.
Enkelt sagt skal vi gå fra en CO2-udledning fra Danmark på 37,5 mio. t til en udledning på ca. 30 mio. t i 2020 altså et fald på 7,5 mio. t.
Det er i det lys, skatteaftalens bidrag med 0,4 mio. t mindre skal ses.
Så kan man tænke, at vi hermed har klaret en tiendedel af opgaven med skatteaftalen.
Det bliver vel trods alt mindre og mindre, vi skal klare.
Men nej, regeringen har netop opskrevet buddet på, hvor meget vi mangler for at komme i hus i 2020, når det gælder udledningerne af CO2.
Man har for en uge siden opskrevet tallet fra 3 mio. t til nu 5 mio. t.
Pludselig synes de 0,4 mio. t, som skatteaftalen bidrager med for, at vi kan nå klimamålsætningerne, af uendelig lidt.
Det er i forhold til opgaven og i forhold til udviklingen i CO2-udledningen fra Danmark helt utilstrækkeligt.
Pointen her er, at det vil være et nederlag for klimaet, det vil være et nederlag for statskassen, og det vil være et nederlag for Danmark som foregangsland, hvis det her fører til, at vi skal ud at købe CO2-kvoter.
Her er vi ved det helt centrale i det her forslag.
Der er en række nye energiafgifter, som skal finansiere skatteaftalen, men det er slet ikke nok til at løse den anden del af opgaven med at lave energiafgifter, nemlig at reducere CO2-udledningen.
Oplægget til skatteforhandlingerne gav en vis reduktion i udledningen af CO2.
Efter aftale med Dansk Folkeparti er reduktionen blevet mindre, og det er en pointe i sig selv, når det gælder klimaet: fra utilstrækkeligt til helt utilstrækkeligt.
Konkret betyder det så, at vi igennem det her lovforslag har en række punkter, vi gerne vil belyse.
Hvorledes forløber reduktionen af CO2-udledningen år for år i aftaleperioden?
Hvordan kunne man styrke effekten af denne aftale med det samlede provenu og alligevel opnå en større effekt på udledning af CO2?
Det her forslag giver knap 19 mia. kr. til at finansiere skatteaftalen, men for lidt, når det gælder effekten af udledning af CO2.
Man kan jo spørge sig selv, hvor mange af de 19 mia. kr., vi ender med at skulle bruge på at købe varm luft i udlandet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Jeg hæftede mig ved, at hr. Ole Hækkerup sagde, at det slet ikke var nok.
Det var slet ikke nok.
Det afføder det helt naturlige spørgsmål: Hvor meget skal afgifterne så stige?
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Det var jo netop derfor, at jeg både i min ordførertale og i øvrigt også, da jeg havde mulighed for at stille spørgsmål til hr. Torsten Schack Pedersen, sagde: Hvis vi undervejs ved at belyse de enkelte elementer i den skatteaftale, man har lavet, kan sige, at der er nogle, der bidrager mere effektivt end andre til at reducere CO2-udslippet, er man så åben over for, at man måske kunne indrette denne aftale lidt anderledes, så vi faktisk opnår en styrket effekt på reduktionen af CO2 uden i øvrigt at anfægte det samlede bidrag til finansieringen af skatteaftalen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Det vil sige, at Socialdemokratiet afviser, at der skal opkræves mere i afgift, og det er da et bidrag til oplysning omkring Socialdemokratiets skattepolitik, som jeg må sige er et af de største, jeg har fået her i den senere tid.
Når nu det bliver nævnt i sammenhæng med afgifter, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle afgiftsinstrumenter, som Socialdemokratiet har i tankerne, når det gælder om at begrænse energiudledningen fra boliger, fra transportsektoren og fra landbruget.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Nu pågår der jo forhandlinger, som hr. Torsten Schack Pedersen sikkert er bevist om, om planen for landbrugets vækst i øjeblikket, og der står vi sådan set med den samme udfordring, som vi står med her.
Det, som jeg jo i virkeligheden godt kunne tænke mig, var, hvis man vendte tilbage til noget af det, som lå i regeringens eget oprindelige udspil, og som havde en større effekt på at begrænse udledningerne af CO2 end det, der endte med at blive aftalen, efter man havde forhandlet med Dansk Folkeparti.
Så kan man sige: Hvad er det for en skattepolitik?
og sådan noget, men jeg kan forvisse om, at hvis man havde haft en socialdemokrat stående på den her talerstol for 10 år siden, havde vedkommende grundlæggende haft den samme holdning til grønne afgifter, som jeg nu giver udtryk for, og det er jeg ikke sikker på man altid ville kunne sige om en Venstremand.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Det var uklart for mig, hvad den socialdemokratiske politik er, og jeg beklager, at jeg ikke fik alle ordene med.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, der kan nikke genkendende til den usikkerhed, fordi man ikke kan få nogle klare svar.
Et af de mest klare svar er jo kommet fra hr. Klaus Hækkerups partifælle, fru Mette Frederiksens, 1. majtale, hvor hun efter diskussionen på torvet i Nykøbing blev spurgt, hvordan og hvorledes socialdemokratisk skattepolitik skal opfattes, og svaret lød: Lad mig sige det sådan, at almindelige mennesker ikke vil opleve skattestigninger, men jeg vil ikke afvise skattestigninger til f.eks. landmænd.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle afgiftsstigninger, som fru Mette Frederiksen refererer til skal pålægges landbruget.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Men lad mig prøve en gang til:
Vi vender tilbage med vores skatteudspil inden næste folketingsvalg; vi skal nok lægge frem, hvad vi vil.
Men det, vi behandler i dag, det vi tager stilling til i dag, er regeringens lovforslag og ikke Socialdemokratiets politik.
Sådan var det onsdag i sidste uge, sådan var det torsdag i sidste uge, sådan er det torsdag i denne uge, og sådan vil det være under anden- og tredjebehandlingerne.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Vi er jo nået frem til det sidste lovforslag til udmøntning af skatteaftalen i denne omgang.
Som de andre ordførere allerede har været inde på, blev de 12 foregående førstebehandlinger jo foretaget i sidste uge, og her kommer så den sidste.
Lovforslaget her er jo forårspakke 2,0's afsnit om energiafgifter, som skal bidrage til en meget væsentlig del af finansieringen af hele skattepakken.
Et af formålene med forårspakke 2,0 er at foretage en række miljøfremmende og klimafremmende tiltag, og det er nogle elementer, som vi i Dansk Folkeparti er ret godt tilfredse med.
Bl.a. hæves energiafgifterne på brændsel og på el med henholdsvis 15 og 5 pct., og den grønne energiafgift på el i husholdninger og erhverv forhøjes med 17 kr. pr. gigajoule.
På den måde sker der en lang række forhøjelser af forskellige energiafgifter, som jeg ikke skal komme ind på i detaljer.
Jeg vil dog sige, at lovforslaget her og forårspakke 2,0 i det hele taget lægger op til en række forbedringer af dansk klima- og miljøpolitik.
Bl.a. gives der jo med de højere afgifter på energi et kraftigt incitament til, at de enkelte husholdninger, hvis de har et meget højt energiforbrug, sørger for at moderere deres energiforbrug, og på samme måde kan man sige, at der mere langsigtet lægges op til, at der vil være en bedre gevinst ved at foretage energiforbedringer af sin bolig.
Det er alt sammen ting, som vi er glade for, både fordi de fremmer miljøet generelt, og fordi de også er med til at fremme den klimapolitik, som Danmark allerede står for.
Derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er godt tilfredse med indholdet af lovforslaget her, ligesom vi er godt tilfredse med indholdet af forårspakke 2,0 i det hele taget, og at vi derfor støtter lovforslaget her.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg skal spørge hr. Mikkel Dencker, som jo nu talte varmt om klima- og miljøpolitiske hensyn i den her forbindelse.
Det kan jo være, at vi har lidt forskellig indfaldsvinkel med hensyn til alt det med, om man synes, 0,4 mio. t mindre CO2-udledning er et væsentligt bidrag, når mankoen er 5 mio. t CO2-udledning, som vi mangler at indhente i Danmark for at nå vores 2020-mål.
Der har jeg i hvert fald nok et lidt andet syn end hr. Mikkel Dencker.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Jeg blev lidt i tvivl - det har jeg været længe, men nu blev det forstærket - ved at høre nogle af de sidste kommentarer, jeg fik til mit spørgsmål til hr. Ole Hækkerup, og nu vil jeg håbe, at hr. Klaus Hækkerup kan skabe klarhed.
Det lød, som om hr. Ole Hækkerup mente, regeringen havde svigtet nogle af Skattekommissionens forslag ved ikke at tage dem med, eksempelvis en afgift på metan, altså en afgift på husdyrproduktionen i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Jeg fornemmer på hr. Ole Hækkerup, at han ærgrer sig over, at han ikke selv har været med inde ved forhandlingsbordet, fordi det har ligesom skinnet igennem i alle de socialdemokratiske kommentarer, der har været både i dag og ved førstebehandlingerne i sidste uge, at der var nogle ting, man ikke var helt tilfredse med i den forårspakke 2.0, der er aftalt.
Der fornemmer jeg, at man ærgrer sig over, at man ikke selv har været med inde ved forhandlingsbordet.
Men man har jo altså sin egen partiledelse at takke for, at man gik fra forhandlingerne allerede efter ganske få minutter, og at man derfor ikke kunne være med ved forhandlingsbordet og dermed sætte sit aftryk på forhandlingerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Det kan jeg jo om noget karakterisere som et hypotetisk spørgsmål.
Vi går selvfølgelig til arbejdet med det udgangspunkt, at vi har lavet en fremragende aftale, der sikrer de mål og ambitioner, som vi har med aftalen.
Det står vi ved, og det er vores udgangspunkt for det videre arbejde.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg syntes jo, at det havde været ufint, hvis jeg havde rejst mig op og bedt hr. Torsten Schack Pedersen om at svare på, hvad min skattepolitik er, så derfor spurgte jeg i første række til Venstres politik.
Pointen er sådan set i al sin gribende enkelhed 19 mia. kr.
Lad os prøve at sætte det lidt i perspektiv.
Vi har endnu en manko i det her land på 5 mio. t for at nå det, vi har forpligtet os til i 2020.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-07:
Jeg var egentlig glad for at høre, at ministeren stadig væk har håb om, at Rusland vil gå med til implementering af protokol 14.
Men hvis ikke det sker, kan vi så regne med, at den danske holdning på mandag er, at man tyer til den administrative løsning med, at de 46 lande så beslutter sig for at implementere den uden Rusland?
Og for det andet vil jeg gerne høre ministeren bekræfte, at vi er rede til at lægge flere penge over til domstolen, uanset at det nok er rigtigt, at ministeren ikke kan skaffe mange flere penge til rådet som sådan.
Per Stig Møller (KF), 2009-05-07:
Jeg har jo egentlig udtalt mig om begge dele her under debatten, men jeg skal gerne gentage det.
Min indstilling er, at Danmark skal arbejde for, at russerne respekterer protokollen, og som jeg sagde før, at hvis Rusland ikke gør det, skal de jo ikke forhindre de 46 lande i at gøre det, for det vil rationalisere arbejdet, og så må vi lave en ordning, hvor de 46 lande kører efter protokol 14.
Det vil være min linje på mandag.
Det andet spørgsmål om flere penge har jeg lige svaret på.
Det går altså ud på, at jeg ikke tror, at man samlet kommer af med flere penge til Europarådet, men jeg tror, at Europarådet kan prøve at se på sine rutiner og arbejdsområder og koncentrere dem noget mere og derved skaffe flere penge til domstolen.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-07:
Jeg vil gerne høre ministeren sige, at Danmark i hvert fald vil være med til at støtte domstolen, uden at der skal være besparelser på andre områder.
Per Stig Møller (KF), 2009-05-07:
Det kan jeg jo ikke stå og sige, for hvis jeg siger, at jeg vil give domstolen flere penge, uden at der samlet kommer flere penge ind i europarådsystemet, har jeg jo dermed også sagt, at der er nogle områder, hvor der skal skæres.
Da vi jo er enige om, at Europarådet skal koncentrere sit arbejde noget mere, vil der altså være noget, man skal gøre mindre af, og det vil skabe ressourcer.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Det synes jeg er overraskende.
At henvise til, at ministeriet nu er i dialog med branchen, er jo det mest klare udtryk for, at det her er et lovforslag, der er hastet igennem uden nogen forberedelse.
Vi har fået en henvendelse fra formanden for Kommunernes Landsforening, en Venstreborgmester.
Vi har fået henvendelsen vedrørende Kommunekemi.
Lægger vi afgiften på, så vil man påføre Kommunekemi en ekstra udgift på mellem 70 og 80 mio. kr. årligt.
Det kan vi så holde op imod, at Kommunekemi havde et driftsoverskud på 33 mio. kr. sidste år.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Som jeg sagde i mit første svar, pågår der en dialog, for at vi kan være sikre på, hvad de faktiske tal er i den her situation.
Det er selvfølgelig afgørende for, hvordan vi får det her til at lande endeligt.
Jeg må sige, at det altså er en reel problemstilling, at vi har et afgiftssystem, som kan motivere til, at man ikke får begrænset mængden af farligt affald alene af hensyn til afgiftsmæssige forhold, og jeg mener, at det er en problemstilling, vi er nødt til at tage alvorligt.
Hvem det så er, der i den sidste ende kommer til at afregne afgiften, kan der jo også være en del bud på.
Det er jo sådan i dag, at selv om der ikke er afgift på affaldet, skal man betale for at komme af med det, og hvis man som alternativ til at få det håndteret i Danmark skal have det eksporteret til udlandet, skal man også være klar over, at der påkommer nogle transportomkostninger.
Så det er noget, som der er opmærksomhed på, og som der kigges på i øjeblikket.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg vil spørge lidt ind til den her skatteaftales virkning på Danmarks udledning af CO2.
Det er jo ingen hemmelighed, at det tal er mindre end det, som regeringen og regeringspartierne oprindelig havde forestillet sig at man skulle opnå med den her aftale, og derfor vil jeg spørge ordføreren: Hvis det er muligt inden for det samme provenu, som det her lovforslag giver - de knap 19 mia. kr. - at flytte rundt på noget, så man opnår det samme provenu, men opnår en større reduktion af CO2, er det så noget, som Venstre er åben over for?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Vi opnår resultater, der nedbringer vores CO2-udslip og vores bruttoenergiforbrug, og det er jo med til at sikre, at vi er bedre rustet i fremtiden til at håndtere klimaudfordringer.
At skulle svare helt konkret på spørgsmålet er temmelig vanskeligt.
Jeg har jo endnu til gode at vide, hvad det er, Socialdemokratiet gerne vil med hensyn til energiafgifter.
Nogle siger, at de er for høje, og nogle siger, at de er for lave, men hvis hr. Ole Hækkerup kan konkretisere det mere, ville det da være lidt opløftende for debatten.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Nu er det jo et meget omfattende lovforslag, vi tager fat på at behandle i dag.
Jeg hørte ikke Venstres ordfører sige meget om selve lovforslaget, men jeg hørte meget en gentagelse af den tale, vi hørte i sidste uge, om den samlede skattereform.
Det har der været ganske mange reaktioner på.
Altså, hvad er afgifterne i Sverige og i Tyskland, som er de store eksportmarkeder, sammenlignet med det, der indføres her i Danmark?
Per Stig Møller (KF), 2009-05-07:
Nej, jeg synes, det er dem begge.
Det er fuldstændig rigtigt, at det grundlæggende i meget høj grad er Europarådet, fordi man laver de her konventioner, hvor man hele tiden løfter tærsklen.
Derfor er det område, jeg synes er vigtigst i Europarådet, den der fælles bevidsthed, man får skabt i Europarådet om, hvordan man kan opføre sig, og så kommer den ene konvention efter den anden, som parlamenterne så ratificerer hen ad vejen.
Men ved siden af vil jeg stadig væk gerne fastholde - og der tror jeg altså ikke, vi er uenige - at EU har en meget stor forpligtelse over for menneskerettighedsområdet, ikke mindst i verden uden for Europa, for der har vi altså meget store muligheder for at reagere.
displaced persons, hedder de, altså de personer, der er flygtet i eget land, lidt bedre.
Det ville Europarådet jo ikke kunne sige, men det kan EU.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg bemærkede, at Det Konservative Folkepartis ordfører i dag gentog, at han var glad for og stolt over reformen.
Jeg står her med en opgørelse fra Skjern Papirfabrik.
Afgiftsbelastningen pr. medarbejder i produktionen bliver næsten tidoblet, fra 14.000 kr. i 2008 til 133.000 kr. i 2013.
Skjern Papirfabrik er i stærk konkurrence med udenlandske virksomheder i et prismæssigt presset marked.
I 2008 havde virksomheden et overskud før skat på knap 3 mio. kr.
Når hele afgiftspakken er indfaset, så vil afgiftsbelastningen komme på 5,6 mio. kr., og det overskud, de har nu, vil være vendt til et underskud på godt 2 mio. kr. Er det det, Det Konservative Folkepartis ordfører er glad for og stolt over?
Mike Legarth (KF), 2009-05-07:
Den konservative ordfører er glad og stolt over helhedsindtrykket og også de afgifter, som er en del af reformen.
En ting kan jeg slå fast: Det Konservative Folkeparti har aldrig medvirket til at skabe betingelser for virksomheder, der gør, at det kan betale sig for dem at flytte til udlandet og ej heller, at en konsekvens af et lovforslag gør, at en virksomhed må lukke.
Så hvis en virksomhed i en eller anden særlig situation kan påvise, at den bliver ramt helt uhensigtsmæssigt i forhold til de hensigter, der har været med de enkelte lovforslag, så er vi selvfølgelig villige til at se på det, men lad mig bare sådan helt generelt, inden jeg forholder mig til et enkelt eksempel, sige, at vi har lovet de energiintensive virksomheder, der bliver ramt, at vi laver en konkurrencemæssig vurdering af vores afgiftsniveau for at se, om det svarer til resten af EU's.
Det er den ene ting.
Den anden er, at de afgifter, vi forhøjer, jo sådan set er indført i 1994 og derfor er udhulet med 30 pct. Nu tilpasser vi dem så, og det har vi gjort efter bedste evne.
Men hvis det skulle vise sig, at den provenuskabelon, der er indført fra Skatteministeriet i vores tænkemåde og oplæg, er forkert, så retter vi den selvfølgelig.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jamen hvorfor vælger Det Konservative Folkeparti at indføre en afgift, som man stensikkert ved vil skabe usikkerhed for dansk erhvervsliv?
Her taler jeg bare om en i international sammenhæng lille virksomhed, men det er jo hele den underskov af virksomheder, der præger dansk erhvervsliv.
Det kan godt ske, at Det Konservative Folkeparti har spillet golfturneringer og deltaget i jagtfrokoster med de store erhvervsvirksomheders ledere.
Det synes der at være et vist belæg for at kunne sige.
Men alt det, der bærer det danske samfund, de små virksomheder, hvor folk går på arbejde, hvor der er et tillidsfuldt forhold mellem ledere og medarbejdere, er det, der bliver ramt.
Det er dem, der bliver udsat for det pres her.
Hvilke ideer er der i at vende et overskud til et underskud på 2 mio. kr. for sådan en lille virksomhed?
Hvorfor forholder Det Konservative Folkeparti sig ikke til det?
Hvorfor står ordføreren bare her og siger, at det vil man se på, hvis det skulle vise sig, og at vi nok finder ud af det en gang i 2012, når vi laver en undersøgelse?
Der skal jo træffes mange beslutninger før 2012 i alle de små virksomheder i Danmark, om de skal forny deres produktionsapparat, om de skal flytte til udlandet, om de skal lave et generationsskifte, om de kan overleve det her afgiftspres.
Denne lov viser, at man vil det modsatte.
Mike Legarth (KF), 2009-05-07:
Nu vil jeg starte med at sige, at jeg som konservativ erhvervsordfører og skatteordfører ikke har behov for hjælp fra Socialdemokratiet til at sige, hvad jeg mener er bedst for dansk erhvervsliv.
Det tror jeg jeg har betydelig mere indsigt i, end Socialdemokratiet har.
Og så synes jeg, at man, inden man vælger at stille sig op her og pege fingre ad andre, skulle feje for egen dør.
Vi har eksempelvis ikke engang set et skatteudspil fra Socialdemokraterne, der i stedet optræder her i dag med kritik på kritik og sår tvivl om værdien og fordelene af det, vi har indført, mens man ikke har gjort noget som helst selv.
Man har brilleret ved at læne sig tilbage og smide trumfkortene over i skødet på fru Pia Kjærsgaard og sige: Vi skal ikke medvirke til noget.
Dansk Folkeparti bliver nøglen til, at vi kan skabe en reform.
Heldigvis var Dansk Folkeparti meget konstruktive, og det takker vi for, sådan at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har lavet en gigantisk, flot skattereform, som jeg er pavestolt af.
Og når danskerne og virksomhederne den 1. januar opdager, hvor meget mere man får udbetalt, og ser de positive konsekvenser, bliver regeringen og Dansk Folkeparti klappet ud af banen, og Socialdemokraterne bliver der buhet af.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-05-07:
Vi har jo allerede for nylig haft to store debatter om skattepakken, og det betyder, at jeg kan fatte mig så nogenlunde i korthed.
Vi var ikke som S og SF til forhandling i tre kvarter, vi var der vistnok i halvanden time.
Men mere blev det altså ikke til, og det ærgrer mig, at denne skattepakke ikke er bredere funderet, for så havde vi fået et bedre resultat.
Dette forslag, L 207, om energiafgifterne er jo det tunge skyts, om jeg så må sige.
Det har nogle svagheder: Der er en for ringe tilskyndelse til at omstille til vedvarende energi; der er for ringe bidrag til nedbringelse af CO2; jeg synes også, det er lidt bagvendt i analysen af, hvad energiafgifterne betyder for energitunge virksomheder, da det er noget, der først sættes i gang nu.
Det er en svaghed ved forslaget, som er blevet påvist ikke mindst af fynske borgmestre og virksomheder, at forslaget om afgift på affald er en del af forslaget.
Venstres ordfører har været inde på problemstillingen, og jeg glæder mig også til at høre, hvad skatteministeren har at sige til de indvendinger, som er kommet i rigt mål vedrørende netop denne del af forslaget.
Forslaget er jo som sagt tungt på indkomstsiden med de 18 mia. kr., men det skal dog her føjes til, at vi på grund af den hidtidige indeksering, som jo nu er ophævet og bliver yderligere ophævet, er bagud med grønne afgifter i denne regerings tid med et beløb på ca. 9 mia. kr. om året.
Det rettes der jo noget op på nu her, men der vil stadig væk være nogle grønne afgifter i kroner og øre, der låses fast, og som vil blive udhulet i de kommende år.
Det gælder ikke energiafgifterne, men det gælder andre grønne afgifter.
Så er forslaget her jo interessant ikke bare på grund af størrelsen af provenuet, men også i hele debatten om skattestoppet.
Jeg var inde på det, da vi havde den første debat: Af de 18 mia. kr., som her indbringes, går de 15 mia. kr. til opfyldelse af 2015-planen.
Altså, langt den største del af de penge, der kommer ind på energiafgifterne, går til finansieringen af regeringens almindelige virksomhed.
Det er lagt helt åbent og klart frem i den finansieringstabel, vi har fået til lovforslag nr. L 195, hvor der står, at indekseringen af energiafgifter giver 15 mia. kr., og finansieringsbidrag fra energiafgifter forudsat i 2015-planen koster lige netop de 15 mia. kr.
Det er jo det, der gør, at vi må sige, at den hidtidige fortolkning af skattestoppet hermed er ophørt.
Hidtil har jeg forstået det sådan, at skattestoppet var ensbetydende med, at hvis man opkrævede flere penge i afgifter, skulle de gå til nedbringelse af andre skatter.
Det er nu helt åbent blevet lagt frem, at det ikke er sådan mere, og det havde ministeren nogle lidt indviklede betragtninger om, da vi havde førstebehandlingen af lovforslag nr. L 195, hvor det var nogle beregningstekniske ting, der lå til grund for dette.
Men altså 15 mia. kr. betragter jeg ikke som en beregningsteknisk ting