runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Vi har jo haft den debat mange gange, men det betyder ikke, at jeg ikke gerne tager den igen.
Når man skærer ned, så er det i hr. Karsten Nonbos optik ikke det samme, som at man bare siger, at man ikke må bruge pengene.
Men når jeg kigger ud og spørger, hvad virkeligheden er, må jeg sige, at når man ikke må bruge pengene, så er det altså det samme, som at man skærer ned, og da regeringen vedtog sit finanslovudspil, blev der skåret 1 pct. på domstolene, og der blev skåret ½ pct. på politiet.
Det er jo nogle fakta, som vi ikke kan blive ved med at diskutere, for det stemte vi jo om i sidste uge; Socialdemokraterne stemte imod, og regeringspartierne stemte for.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Ja, jeg bliver af ren nysgerrighed nødt til at følge op på udsagnet om nedskæringer.
Er det ikke sådan, at fru Karen Hækkerup måske mener, at det er de der udskydelser af investeringer?
Jeg tror ikke, at der decideret er skåret ned på personalet, hverken ved domstolene eller hos politiet - der er ikke nogen nedskæringer - og det her bevarer jo også samlet status quo, så jeg ved ikke, hvad det er for nogle nedskæringer, fru Karen Hækkerup snakker om.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Nej, jeg synes ikke, det er fint, at der er problemer, og det er netop derfor, vi er i fuld gang med at løse problemerne.
Men mens man omstrukturerer, er det klart, at der bliver noget stress.
Det er det samme, som hvis man skifter bolig.
I den fase, hvor man flytter, er der også en masse ting, der halter, men man flytter jo for at komme til noget, der er bedre, og det er også det, der sker her.
Men jeg er glad for, at vi nu fik det slået helt fast, for som fru Karen Hækkerup siger, er der ikke reduceret med én eneste dommer - punktum!
Sådan er hverdagen, og det var da en god indrømmelse at få.
Og hvis det er sådan, at der har været lidt problemer nogle steder, er det jo noget af det, som forslaget netop tager hånd om.
Man sørger for at øge antallet af dommere i København med en, og man sørger for at øge antallet af dommere på Bornholm med en, netop fordi man er blevet klar over, at der er behov for noget mere.
Så tilfører man noget mere, og set med fru Karen Hækkerups øjne må det da virkelig være et fantastisk forslag, når vi netop gør det, som fru Karen Hækkerup efterlyser.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Den er vel egentlig rimelig forventelig; den er nok mere forventelig, end hvis vi havde modtaget en indsigelse fra Bornholm eller København om, at de skulle opnormeres.
Så det er vel nok ret forventeligt.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Nu tog jeg bare ordet, fordi hr. Karsten Nonbo var så kæk at sige, at man havde fået styr på kriminaliteten på Frederiksberg, og så vil jeg da bare lige tillade mig at læse en linje op fra det høringssvar, der er kommet fra retten på Frederiksberg.
De skriver, at de mener, at det her lovforslag er forhastet, og at det er forhastet her et år efter domstolsreformens ikrafttræden og baseret på sagstallene fra 2007 at ændre på dommernormeringen, og at en reduktion i dommernormeringen ved retten vil betyde, at rettens fleksibilitet forringes.
Så jeg vil bare sige, at indtrykket fra Frederiksberg er, at det her altså ikke er en god idé.
Hvordan forholder Venstres ordfører sig til den oplysning?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jamen der er ikke nogen, der siger, at det lige netop er dér, bulen på slangen er; det kan jo være i hele sagsforberedelsen, og det kan være i efterforskningen.
Men det åbner jo op for en større debat.
Jeg ved ikke, om det er sådan, at spørgeren lægger op til en generel ændring eller opnormering af antallet af dommere i retskredsene.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Hvad er det, der får Venstres ordfører til at mene, at man har fået løst problemerne på Frederiksberg?
Er det ikke et generelt problem over hele landet, at der er stigende ventetider på sagsbehandling ved domstolene?
Er det ikke korrekt forstået, at der ud over stigende ventetider også er mange af de sager, for hvilke regeringen og også Socialdemokraterne har fastsat nogle frister for, hvor hurtigt sagerne skal behandles, som ikke bliver løftet, fordi der mangler ressourcer ved domstolene?
Er det ikke korrekt, at i en hel masse af sagerne bliver dommen afsagt alt for sent i forhold til de regler, vi selv har fastsat, for, hvor hurtigt de skal igennem retssystemet?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Det er en ændring af retsplejelovens § 9, for det er jo indskrevet i retsplejeloven, hvor mange dommerembeder der er i hver retskreds, og det betyder, at når vi skal lave det om, skal vi også ændre retsplejeloven.
Her drejer det sig om, at man ændrer retsplejeloven, således at der bliver to dommere færre på Frederiksberg.
Det er forhåbentlig et udtryk for, at man har fået styr på kriminaliteten, så der ikke er så meget behov for dommerne der, som der jo så desværre er i København, hvor der skal være en mere.
Der skal også være en mere på Bornholm, således at der nu bliver to på Bornholm, og den ene kan for fremtiden tillade sig at kalde sig præsident - det kan så være, at den anden, der er derovre, i det mindste kan kalde sig vicepræsident.
Venstre støtter lovforslaget.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Ny Alliance støtter lovforslaget.
Vi synes, det er et fornuftigt forslag.
Vi kan konstatere nu, at man er begyndt at indse, at tingene omkring politi- og domstolsreformen ikke helt fungerer, som man regnede med de ville, da reformen blev vedtaget.
Det betyder, at justitsministeren nu vil flytte rundt på nogle dommere, dog uden at der ændres på det samlede antal dommere på landsplan.
Det er udmærket, og det kan vi i Ny Alliance godt støtte.
Men jeg vil godt sige, at jeg har læst høringssvarene med bekymring.
Heraf fremgår det, at retterne generelt er meget pressede.
Frederiksberg Ret, hvorfra justitsministeren ønsker at fjerne to dommerstillinger, oplyser således, at de i første kvartal af 2008 har modtaget 123 pct. flere straffesager end i samme periode i 2007.
123 pct.!
Det er altså den samme ret, hvorfra der nu flyttes to dommere.
Byretspræsidenten for Retten i Århus skriver, at såvel dommere som øvrige jurister og kontormedarbejdere er alvorligt pressede.
Jeg kender flere jurister og deres normale retorik, og alvorligt pressede er altså et rimelig voldsomt udtryk.
Så vi håber, at det kommer til at gå meget bedre, og alt i alt støtter vi lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Jeg er bange for, at jeg som vikarierende retsordfører må indrømme, at det er svært at tilføre debatten yderligere synsvinkler eller synspunkter.
Jeg skal nøjes med at sige, at vi da deler den opfattelse, at det er meget vigtigt, at der er så mange dommere, at man er i stand til at gennemføre retssager hurtigt.
Det er vigtigt af hensyn til samfundet som helhed, det er vigtigt af hensyn til den, der bliver udsat for forbrydelsen, og det er i virkeligheden også vigtigt for den, der måtte have begået en lovovertrædelse, fordi man så kan få sagen afgjort.
Så det er klart, at man selvfølgelig godt kan indgå i en lidt mere generel debat om de ressourcer, der er til det her område, men når det er sagt, vil jeg sige, at vi mener, at den ændring, der lægges op til i det her lovforslag, ser fornuftig ud, og vi vil også stemme for det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det er et fint lille lovforslag, som vi får lov til at lægge ud med her på en dag, hvor vi skal diskutere retspolitik.
Så enhver skulle kunne få stillet sin lyst for netop denne øvelse.
Det er sådan, at justitsministeren foreslår at lave nogle småjusteringer i forhold til dommerembederne rundtom i landet.
Det er der kommet et positivt høringssvar til fra Den Danske Dommerforening, og det er vi selvfølgelig tilfredse med fra radikal side.
Vi kan kun bakke op om det forslag, som justitsministeren kommer med.
Rent principielt kunne vi godt ønske os, at der var flere dommere, og at man kunne konvertere nogle retsassessorstillinger til dommerstillinger osv., men det er en stor diskussion at skulle gå ind i dag.
I forhold til det konkrete lovforslag kan jeg kun sige, at vi er for og støtter ministerens forslag.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Først vil jeg gerne kvittere for, at fru Karen Hækkerup nu har bevæget sig så langt som til at sige, at på sigt er domstolsreformen udmærket, og at den nok skal vise sig at blive rigtig god.
Det er man jo selvfølgelig også nødt til at sige, når man selv står bag domstolsreformen, men det er jo fuldstændig rigtigt.
Grunden til, at vi lavede en domstolsreform, var jo netop, at vi ville på forkant med den udvikling, som vi kunne se var ved at ske, nemlig at domstolene fik sværere og sværere ved at nå de mange sager.
Vi lavede domstolsreformen sådan, at domstolene er indrettet efter fremtidens opgaver, og det er i sig selv en kæmpesucces.
Men den succes kan vi ikke se endnu, for lige i øjeblikket står vi i en overgangsperiode mellem det gamle system og det nye system.
Lad mig så sige angående ventetider, som fru Karen Hækkerup jo går rigtig meget op i, at det havde man jo også før domstolsreformen.
Det var netop på grund af ventetiderne, at vi lavede en domstolsreform.
Vi gjorde det, for at der ikke skulle være ventetider i fremtiden, det er derfor vi har lavet en reform, men reformen skal jo først nå at virke, før vi ser den store effekt af den.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Vi er bare stadig væk bekymrede over ventetiderne ved domstolene, som jo altså er meget stærkt stigende.
Sagerne bliver ikke behandlet hurtigt nok, borgerne skal vente alt for længe, forbryderne er på fri fod i for lang tid, og de forhold ændrer lovforslaget desværre ikke på.
Det er jo bare et lille lovforslag, der flytter rundt på nogle enkelte dommerstillinger, men det store, samlede billede af et system, der er meget under pres, ændrer lovforslaget ikke.
Tidligere spurgte hr. Tom Behnke mig, om vi ikke er tilfredse med, at man har lavet en gennemarbejdet plan på baggrund af reformen.
Vi støtter reformen, fordi forholdene på sigt vil blive udmærkede, men her og nu er der altså virkelig nogle problemer, som ikke bliver løst, og samtidig med det har regeringspartierne jo valgt at skære bevillingerne ned i dette års finanslov.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, hvornår De Konservative synes, det er i orden, at reformen er implementeret, og hvornår De Konservative synes, det er i orden, at borgerne ikke skal vente længere end de frister, vi selv har sat for, hvornår sager skal være færdigbehandlet.
Hvilket år skal vi frem til, før borgerne kan få garanti for, at sagerne bliver behandlet inden for de frister, vi selv har besluttet?
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Det er helt naturligt, at man gør det, men det er altså ikke noget, man skal gøre hver anden uge eller hver anden måned.
Det er noget, der må ske, når man har et grundlag at træffe beslutning på, det har man altså på nuværende tidspunkt, og det er derfor, der er kommet et lovforslag.
Men ud over de dommere, der er nævnt i lovforslaget, har man altså de 25 ekstra dommere, som kan fordeles efter behov, og det er jo den buffermekanisme, der skal fjerne spidsbelastningerne.
Men hvis der derudover er behov for at justere yderligere, må vi jo se på det, når det er sådan, at der foreligger dokumentation for det.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, hvad han mener om indvendingerne i høringssvarene, som går på, at man ikke kan bruge 2007 som udgangspunkt, fordi der var en ekstraordinær situation, bl.a. på grund af sagerne angående Ungdomshuset.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Fra konservativ side kan vi støtte det her lovforslag.
Lovforslaget er jo en naturlig ting, når man ved de forskellige embeder konstaterer, hvad behovet for dommere er.
Nogle steder kan det være, at det går bedre, end man havde frygtet, og andre steder kan det være, at det går dårligere, end man havde håbet, og så er det meget naturligt, at man justerer en anelse på det.
Men det, vi justerer på her - skal vi så også huske - er jo antallet af fast nominerede dommerstillinger ved de forskellige embeder, og det vil sige, at det er efter meget grundige overvejelser, at lovforslaget her nu kommer.
Men ud over det er der jo også den, skal vi kalde det pulje, altså disse ekstra 25 byretsdommere på landsplan, som man kan fordele efter, hvor behovet er størst, netop fordi der kan være perioder, hvor et behov stiger, der kan være nogle spidsbelastninger, der kan være nogle særlige sager, der gør, at man altså der har behov for at få en, to eller tre dommere ekstra i en periode, og de 25 ekstra dommere er nogle af dem, man bl.a. også kan bruge f.eks. i København, hvis det er sådan, at det presser på der.
Men det er jo ikke noget, vi skal stå og tage politisk stilling til.
Så slipper vi for at skulle lave lovforslag hver eneste måned for at rykke rundt på dommerne.
Så alt i alt er det et rigtig godt lovforslag, som får fuld opbakning fra konservativ side.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Man kunne ikke gøre det på baggrund af antal sager, fordi man ikke havde en sådan statistik.
Det betyder, at vi i dag er i den situation, at nogle byretter har mere at lave end andre, og at vi derfor er nødt til at justere i dommernormeringerne.
SF kan støtte forslaget og finder det meget positivt, at man reagerer hurtigt på den ophobning af sager, der sker ved byretterne, og på det forhold, at man nu håndterer meget tungere sager end før, fordi nogle sager starter i byretten i dag i stedet for i landsretten.
Vi kan derfor tilslutte os, at Frederiksberg nedjusteres og at København og Bornholm opjusteres tilsvarende.
Men SF må også spørge, hvad man så gør, indtil opjusteringen rent faktisk sker, for at sikre flowet i sagerne, når man nu kun kan få besat stillingen på Bornholm, i forbindelse med at der bliver stillingsledighed et andet sted, eller tidligst den 1. januar 2009, hvor stillingen så vil blive taget fra den pulje, der er af endnu ubesatte stillinger i forbindelse med domstolsog politireformen.
Ligesom fru Karen Hækkerup har også jeg en bekymring, for jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at en del høringssvar peger på, at man generelt skal se på den belastning, som er pålagt byretterne, i forbindelse med at de har fået de her tungere sager.
Vi er i SF klar over, at Domstolsstyrelsen ser på at nedbringe sagsbehandlingstiderne, og at man fire gange årligt afholder nogle møder med retspræsidenterne, men vi mener også, at det er enormt vigtigt, at belastningen bliver fulgt, og at ændringerne bliver foretaget hurtigt, både af hensyn til det psykiske arbejdspres og også i høj grad af hensyn til sagsøgere og sagsøgte.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-21:
Nu var det jo faktisk os i Dansk Folkeparti, som gik ud og sagde, at vi ønskede flere dommere, end det egentlig var forudsat ved forhandlingernes start, og det opnåede vi egentlig også.
Det synes jeg er utrolig positivt.
En anden ting, jeg også vil sige med det her, er, at jeg er uddannet kontorassistent, og i det fag har vi meget med organisationen og med implementering af nye tiltag at gøre, f.eks. i virksomheder.
Det er helt naturligt, og det vil det også være i forhold til sådan en reform.
Så vi stemmer trygt for det her forslag.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Socialdemokraterne støtter jo også, at man rykker rundt, men vi er meget bekymrede over den meget lave normering, man har rundtomkring.
Jeg synes, det bl.a. er værd at nævne, at Københavns Byret i sit høringssvar oplyser, at man må beklage, at man kan konstatere, at man ikke kan opretholde acceptable sagsbehandlingstider.
Men det mener man altså heller ikke man vil kunne komme til at gøre, selv om man får en ekstra dommer, for det er simpelt hen ikke nok.
Mener fru Marlene Harpsøe, det er den rigtige retning, vi går i, når domstolene, på trods af at man nu laver den her justering, stadig væk ikke har ressourcer nok til at løfte de opgaver, vi fra politisk side har pålagt dem, sådan at borgerne stadig vil opleve, at de skal vente meget lang tid på at få en sag behandlet ved domstolene, og sådan at forbryderne stadig vil opleve, at de kan gå meget længere tid rundt på gaderne, før de bliver pågrebet, fordi der ikke er ressourcer nok?
Er det den rigtige retning, fru Marlene Harpsøe mener vi går i?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-21:
Nu er det jo sådan, at når man implementerer en ny reform, så er det jo helt naturligt, at der går noget tid, før virkningerne af en sådan reform ses.
Man skal jo også tænke på størrelsen af reformen.
Det er jo ikke en hvilken som helst lille ting, som vi her i Folketinget har fået igennem.
Så vi tager det egentlig roligt i Dansk Folkeparti, vi ser tingene an, ser, om der er nogle ting, som vi skal gå ind og rette op på, og så håber vi på og ser frem til, at vi kan se resultaterne snart.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Når fru Marlene Harpsøe fra Dansk Folkeparti siger, at udviklingen går i den rigtige retning, tænker hun så på den kæmpe stigning, der er i antallet af sager, som hober sig op ved domstolene, og som ikke kan blive behandlet, eller hvad er det for en rigtig retning, som Dansk Folkepartis ordfører mener vi går i?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-21:
En beregning fra Domstolsstyrelsen var udgangspunktet for antallet af dommere ved byretterne, da vi forhandlede om politi- og domstolsreformen.
Dansk Folkeparti gjorde en stor indsats og pressede på under forhandlingerne og fik afsat flere penge, som sikrer flere dommere og ekstra retskredse, end hvad der var udgangspunktet ved forhandlingernes start.
Efter reformens ikrafttræden har det på dette område været nødvendigt med en justering, fordi arbejdsbyrden i København og på Bornholm har været større end forventet.
Samtidig har retten på Frederiksberg oplevet mindre sagsarbejde, end hvad der var forudsat.
Der er derfor behov for en justering i forhold til antallet af dommere, hvilket vi fra Dansk Folkepartis side bakker op om.
Desuden finder vi det udmærket, at der nu udnævnes en præsident for retten på Bornholm, eftersom antallet af dommere for Bornholm med dette forslag stiger til to.
Politi- og domstolsreformen går i den rigtige retning, og vi får rettet op på de skævheder, som helt naturligt kan forekomme.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-21:
Rigsadvokaten har undersøgt og i dette år redegjort for forholdene vedrørende flugtbilisme, og i Socialdemokratiet er vi ganske enige i, at den nuværende retspraksis ikke afspejler den forkastelige handling, det er bevidst at flygte fra et uheld, hvor man har været årsag til ulykken.
Alle med ansvar for trafiksikkerhed følger med gru den daglige opgørelse over trafikdræbte, som et af dagbladene offentliggør, og givetvis er ministeren også stærkt berørt af, at mindst ét menneske om dagen omkommer i trafikken; alene her i weekenden er seks trafikdræbt.
Derfor bør vi sikre støtte til alle de initiativer, der kan få antallet af trafikdrab til på ny at dale, eksempelvis ved brug af sele, kontrol af fart m.v.
Det er en række af voldsomme dødsulykker med flugtbilisme, der har skabt ny opmærksomhed om problemet og affødt Rigsadvokatens undersøgelse af retspraksis på området.
I gennemsnit var der ét tilfælde af flugtbilisme om dagen i hele 2006, oplyser rigspolitiet i deres undersøgelse.
Med baggrund heri har Rigsadvokaten afgivet sin redegørelse om straf for flugtbilisme.
Ulykkeligt og stærkt bekymrende er det, at så mange trafikanter ikke har den fornødne samvittighed til at standse, når de har været anledning til et trafikuheld eller en trafikulykke.
Af befolkningen opfattes det som værende helt uforståeligt, at selv alvorlige ulykker og endda dødsulykker forårsaget af flugtbilister kun har givet bødestraf.
Dog kan det komme på tale med frihedsstraf, hvis bilistens kørsel i forbindelse med ulykken har været af særlig grov karakter.
Med udgangspunkt i analysen kommer Rigsadvokaten frem med en anbefaling af, at straffene skal skærpes på en sådan en vis, at der nu som regel skal falde en fængselsstraf i sager, når en flugtbilist er forsvundet fra et færdselsuheld med personskade, samt at flugtbilismen alene skal være tilstrækkelig grund til at frakende føreren kørekortet.
Der kan som bekendt være mange grunde til at flygte fra et ulykkessted, men ikke særlig mange undskyldninger.
Andre trafikanter reagerer ved at gå i panik og skynder sig væk.
Andre igen er simpelt hen ikke deres ansvar voksent og fremtræder umodent og uetisk ved at forsvinde.
Disse flugtbilister er udmærket klar over, at noget er gået galt, og de tager flugten alene for ikke at stå til ansvar.
De kan have stjålet køretøjet, eller de kan være så påvirkede, at de er uegnede til at bruge køretøjet.
Alle kan kun beklage, at udviklingen har gjort det nødvendigt på denne vis at stramme både færdsels- og straffeloven, for det burde være det mest naturlige at stoppe op, når man har været indblandet i et færdselsuheld.
Vi konstaterer bare, at det nu i betydeligt omfang slet ikke er så indlysende for trafikanterne, hvorfor der nu skal tales med et tydeligere sprog og også bruges en tydeligere justits.
Hvordan er lovene indrettet i eksempelvis Sverige, Norge og Tyskland?
Er der i nogle eksempler set effekt af øget fokus på flugtbilisme, herunder præcisering af de forpligtelser, der ligger i at være bilist, eksempelvis i færdselsundervisningen på køreskolerne?
Per Clausen (EL), 2008-04-21:
Hr. Flemming Møller Mortensen stillede jo afslutningsvis en række uhyre relevante spørgsmål til ministeren.
Jeg vil så spørge hr. Flemming Møller Mortensen om noget andet.
Hr. Flemming Møller Mortensen har ret i, at antallet af trafikdræbte vokser.
Hr. Flemming Møller Mortensen ved også udmærket godt, at problemerne er hastigheden, spiritus og mangel på seler, og så er det bare, jeg spørger: Hvis det er problemet, hvis det er udfordringen, hvad er det her forslag så løsningen på, for der øger man straffen på et område, hvor antallet af overtrædelser falder?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-21:
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører om en ting.
Nu er det jo helt tydeligt, at SF går meget op i at tænke på de kriminelle og sørge for, at de har det godt, også når det handler om sædelighedsforbrydelser, kan vi nu høre med ordførerens tale.
Derfor vil jeg gerne høre, om SF's ordfører slet ikke har nogen overvejelser om ofrene, f.eks. de ofre, som bliver udstillet, fordi personer udbreder børnepornografi, eller de personer, der f.eks. er udsat for, at andre blotter sig, og som får krænket deres blufærdighed.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Sexovergreb mod børn er en af de mest krænkende og afskyelige forbrydelser, der findes.
SF har stor forståelse for, at forældre og børn har brug for, at krænkeren efterfølgende kan tilbageholdes på grund af hensynet til de berørtes retsfølelse.
Forslaget giver en udvidet adgang til netop at tilbageholde mennesker, som begår visse overgreb i sager om blufærdighedskrænkelse, børnepornografi osv., alene fordi hensynet til retsfølelsen kræver det.
Ved de allergroveste sædelighedssager mod børn under 15 år har man allerede den her mulighed for tilbageholdelse, fordi de opfylder kravet til en strafferamme på 6 år.
Når man udvider retshåndhævelsesarrest til sager med den mindre strafferamme, der er for de førnævnte kategorier, vil det betyde, at afsoningstiden bliver så kort, at der ikke kan iværksættes en behandling af de dømte.
SF synes, at det at behandle vejer tungere end hensynet til retsfølelsen.
Hvis vi spærrer inde uden behandling, har vi altså problemet efter løsladelsen igen.
Desuden er behandlingstilbud noget, som vi har knoklet ret meget for politisk for at få gennemført, så det ville være tåbeligt at afskære os fra at bruge denne mulighed for at gøre noget ved problemet på længere sigt.
Så foreligger der selvfølgelig en fare for, at en gerningsmand bliver gerningsmand på ny i den mellemliggende periode fra en eventuel tilståelse og dom, til afsoningen påbegyndes.
Det kunne i stedet have været en løsning at speede sagsbehandlingstiden lidt mere op, som man har gjort det i voldssager, men vi ved, at det er et ressourcespørgsmål, og at det er svært lige nu på grund af domstolsreformen.
På den måde kunne vi sikre, at den dømte hurtigt kom ind til behandling.
SF vil under udvalgsarbejdet spørge ind til, hvor mange sager der ligger af den her slags, for det er da klart, at hvis det er et reelt og et stort problem, jamen så må vi da forholde os til det.