runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
For det første, som jeg nævnte i min tale, er vi sammen med rigspolitiet i gang med at udarbejde en vejledning til politiet, som giver politiet en vejledning i, hvordan man håndterer de her sager.
Der er mulighed for at give pålæg om, at hundene skal føres i snor, at de kan være iført mundkurv osv., og det bliver altså registreret i kriminalregistret under den pågældende hundeejer.
Så det pålæg er der, og det kan trækkes ud.
Så er det sådan, at jeg meget gerne ville have, at man kunne trække store statistiske oplysninger ud af kriminalregistret.
Men politiet har altså ikke mulighed for på tværs af kriminalregistret at trække f.eks. statistiske oplysninger over antallet af udstedte pålæg i en bestemt periode ud.
Politiet kan via det sagsstyringssystem, man har, som hedder Polsas, udtrække oplysninger om alle sager, som er oprettet under den journalkode, der hedder hundeloven, og sagerne vil herefter skulle gennemgås manuelt for at finde ud af, hvilke sager der vedrører udstedelse af pålæg.
Derfor kan vi ikke få et præcist svar på, hvor mange det er.
Så det er der altså mulighed for at følge op på.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Ministeren nævner, at man ikke skal lovgive på følelser, og det kan jeg og Dansk Folkeparti sådan set ikke være mere enige i.
Vi er meget enige i, at man ikke skal lovgive på følelser.
Det er vel også derfor, at ministeren netop har nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på det her problem med muskelhunde og kamphunde i Danmark, se på omfanget.
Men jeg synes så, at ministeren – og man kan også drage ministerens forgænger, fru Lene Espersen, ind i det her - har været noget længe om at sætte de her initiativer med en arbejdsgruppe i gang.
Så jeg vil gerne høre den nuværende minister, hr. Brian Mikkelsen, hvad der fik bægeret til at flyde over.
Hvad var det præcis, der gjorde, at Justitsministeriet netop i februar endelig kom til det punkt, at man ønskede at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle se på det her?
Hvorfor gjorde man det ikke langt før?
Jeg ved i hvert fald, at den her diskussion har været oppe før; det var noget af det første, jeg var til samråd om i Retsudvalget, da jeg blev valgt ind.
Så det har jo stået på længe.
Man kunne have nedsat den arbejdsgruppe for længst.
Hvorfor har man ikke gjort det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Vi har selvfølgelig diskuteret den her sag i ministeriet i meget lang tid, og i den mellemliggende periode har vi også snakket med mange hundepsykologer, for øvrigt også med Dansk Kennel Klub og andre, som ved noget om de her problematikker.
Og en af de ting, som der er lidt diskussion om, er jo, at det, der ofte er problemet, sådan set ikke er hunden, men det menneske, der står bag den hund.
Derfor er det sådan set svært bare lige at forbyde alle 20.000 muskelhunde i Danmark - hvis der er det antal, hvilket vi lige hørte her.
Det er ofte de mennesker, som står bag hundene, der er problemet.
Men det kan jo godt være, at der er nogle hunde, som har større flair, så at sige, for at være mere aggressive og brutale i deres adfærd end andre.
Det kan også godt være, at der er nogle ting, vi kan gøre, for at de ikke kommer ud til almindelige mennesker.
Det kan også godt være, vi kan gøre nogle ting, for at almindelige mennesker ikke ligesom bliver gidsler i hundenes egen kamp.
Og det kan også godt være, vi kan gøre noget, for at der bliver rene linjer, så nogle af de meget, meget gode mennesker, som kan håndtere de her hunde, får mulighed for at gøre det.
Alle de ting må man jo bore i.
Det, der egentlig var prikken over i'et for mig, var de mange sager og de følelsesmæssige tiltag og udbrud, der var, når muskelhunde f.eks. angreb børn.
Det er jo helt utilstedeligt, og det er fuldstændig forfærdeligt og vanvittigt, at de får lov til det.
Der har politiet som sagt i dag mulighed for at give de her pålæg.
Men jeg vil godt bore i, om der er nogle andre muligheder, nogle bedre muligheder for at undgå de episoder i fremtiden.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det selvfølgelig er ejeren, dvs. mennesket i den anden ende af hundesnoren, som det først og fremmest er galt med.
Nu nævner ministeren noget om forbud mod hundene.
Jeg vil bare gerne lige pointere, at det har jeg ikke sagt noget om.
Jeg har ikke sagt noget som helst om, at vi skulle forbyde 20.000 hunde i Danmark.
Men jeg hæfter mig ved, at ministeren nu indrømmer, at det er de her flere og flere sager, som ministeren bl.a. har oplevet i medierne, om børn, der er blevet overfaldet af nogle bidske hunde.
Det synes jeg er interessant.
Hvorfor skal der gå så lang tid, før der nedsættes en arbejdsgruppe?
Hvorfor skal der flere og flere sager til, hvorfor skal der flere og flere ofre til, før man egentlig ønsker at nedsætte en ganske enkel arbejdsgruppe af nogle kompetente mennesker, som kan komme med gode forslag på det her område?
Hvorfor skal der gå så lang tid?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Man kan sige det på den måde, at alting har sin tid.
Jeg er for øvrigt opmærksom på, at DF og fru Marlene Harpsøe jo ikke har foreslået forbud mod en hel masse hunde, men det er der jo folk ude i offentligheden, som har, og jeg synes, man skal nuancere den debat i forhold til menneskers ansvar for hunde. Derfor synes jeg også, det er vigtigt og relevant og meget rigtigt lovgivningsarbejde, at vi får et udvalg til at bore i det her, så vi i Folketinget får et rigtigt beslutningsgrundlag for eventuelle tiltag på området.
Så kan man spørge, om det skulle være gjort tidligere.
Nu har vi så valgt at gøre det.
Det kan man jo så, synes jeg da, være positiv over for, for så får vi et rigtigt beslutningsgrundlag i Folketinget for at kigge på det her og se, hvad der eventuelt kan gøres på området.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Er hr. Karsten Lauritzen opmærksom på, at der faktisk er mulighed for at definere begrebet muskelhunde?
I hvert fald er det sådan, at almene boligforeninger og hundetræningsklubber er i stand til at definere muskelhunde - ikke ud fra race, men ud fra objektive kriterier såsom stor muskelmasse, høj vægt og stort kæbeparti.
Altså, hvis man i sådan nogle organisationer er i stand til at definere dem, burde det vel også være muligt i forhold til lovgivningen at definere, i forbindelse med hvilke typer hunde det vil være en forudsætning at man har et lidt større kendskab til hunderacer for at få lov til at besidde.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Og tak for det spørgsmål.
Jeg er godt bekendt med, at nogle boligforeninger har valgt at lave en definition på en muskelhund, men jeg er ikke bekendt med, at det er en definition, som holder rent juridisk.
Den eneste definition, man hidtil er kommet med, er jo den genetiske og den racemæssige.
Jeg håber, at mit eksempel med sanktbernhardshunden illustrerer, at det vil være en forkert måde at definere det på.
For jeg tror, det er de færreste af os, der er til stede her i dag, der mener, at det er sanktbernhardshundene, der udgør det store problem.
Man kan træne enhver hund til at være aggressiv, og derfor bliver vi nødt til at se på, hvad det er for nogle hunde, der er aggressive, frem for, hvilke racer det er.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Men hr. Karsten Lauritzen er vel også enig i, at når man er i stand til at træne hunde til eksempelvis at blive aggressive, forudsætter det rent faktisk også, at den person, som står bag det, er i stand til og har den indsigt og viden, der skal til for at kunne håndtere en hund.
Alt andet lige er der da en større kampvægt bag en hund, som er oppe i en vis vægtklasse, end f.eks. en chihuahua.
Så hvis man tager udgangspunkt i f.eks. hundens muskelmasse, kunne det jo godt tænkes, at man faktisk kunne finde nogle gode definitioner i forhold til, hvem der bør besidde en lille smule større viden end blot det, at det er en hund med fire poter.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Jeg må være helt ærlig at sige, at jeg ikke tror på, at vi kan bruge en definition som muskelmasse.
Nu er der jo nogle, der forsøger at overføre de retsprincipper, som gælder for mennesker, til dyr.
Jeg må indrømme, at det har jeg ikke altid sympati for, men der må også være noget retssikkerhed for hunde, forstået på den måde at vi måske rammer en masse uskyldige hunde ved at se på muskelmasse.
I Venstre har vi det dårligt med at lovgive efter laveste fællesnævner, og derfor må vi gå efter de ejere, der ikke kan finde ud af at opdrage deres hunde ordentligt, og give dem påbud.
Og det betyder altså, at man giver politiet nogle flere redskaber, og at man laver en individuel vurdering, i stedet for bare at kategorisere en masse racer og en masse hunde som aggressive ud fra muskelmasse og andre ting.
For det er de altså kun, hvis de er opdraget til det.
Alle hunde, selv gravhunde, kan opdrages til at være aggressive.
Jeg har selv været udsat for en, der var ganske ubehagelig, en gang tidligere i mit liv.
Så derfor bliver vi nødt til at nuancere vores argumentation og se lidt på, hvad sagkundskaben siger.
Og det er jo netop det, regeringens hundeudvalg vil kigge på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg synes egentlig, det er en lidt underlig argumentation, Venstres ordfører kommer med i forhold til kørekortet: at det skal man ikke indføre, fordi det straffer alle dem, som godt kan finde ud af at have en hund.
Jamen vi har jo også kørekort til bil, og det er jo ikke sådan, at bare fordi man kan finde ud af at køre bil, så skal man ikke have et kørekort.
Der ligger jo rent faktisk noget præventivt i det her, at man er i stand til at styre sin hund.
Men det var slet ikke det, jeg ville sige noget om; det, jeg vil sige noget om, er med hensyn til den her kategorisering af muskelhunde, som vi lægger op til fra SF's side, og der må vi jo undersøge, hvordan man rent faktisk kan gøre det her.
I Schweiz har man jo lavet nogle definitioner, og i Spanien opererer man med et begreb, der hedder farlige hunde.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg hører egentlig hr. Benny Engelbrecht sige to ting.
På den ene side skal det være lettere for politiet at gribe ind - de skal være klædt på til en sag - og på den anden side skal et dyrepoliti ikke køre ud med fuld udrykning, hvis der lige er en sag om en kamphund, der har bidt en anden hund.
Det vil jeg nu også mene.
Altså, fem betjente behøver ikke at køre ud til sådan en sag.
Men kan jeg ikke få hr. Benny Engelbrecht til at svare på: Vil eller vil man ikke fra Socialdemokraternes side være med til at indføre et dyrepoliti, der er klædt på til at varetage dyresager?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Nej, vi vil klæde det nuværende politi på til de sager, som skal løses, uanset om det handler om hunde, menneskehandel, narkokriminalitet, eller om det handler om overtrædelse af våbenlovgivningen eller alt muligt andet.
Det er klart, at vi er nødt til at have et politi, som er klædt på til de opgaver, som opstår i hverdagen.
Det er bl.a. også at tage sig af hundesager, og jeg synes, det må være helt oplagt, at vi også har en tiltro til, at vores gode og dygtige politifolk naturligvis kan klare det, men det kræver, at de har ressourcerne, og ikke mindst, at de er klædt på til det med hensyn til viden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Man bliver jo helt i godt humør, når man hører hr. Per Clausen stå og tale heroppe.
Jeg synes, det er et udmærket forslag, hr. Per Clausen lufter, nemlig at vi selvfølgelig skal prøve at lave en beretning med Dansk Folkeparti, som jo i hvert fald har været meget i pressen med de her sager.
Så man må gå ud fra, at de har et meget, meget udtrykkeligt ønske om, at der skal ske noget.
Så selvfølgelig skal vi ikke lade os forhindre af, at ministeren har nedsat et udvalg.
Jeg synes, vi skal få gennemført de ting, som nu er mulige at gennemføre.
Så jeg vil tage kontakt til fru Marlene Harpsøe for at se, hvad intentionerne er.
Jeg synes under alle omstændigheder, at det er godt, at vi er kommet videre.
Der er rigtig mange historier om kamphunde, som angriber især andre hunde, men også mennesker af og til.
Så vi har et behov for at sætte ind på det her område.
Alpha, som er sådan et hundeadfærdscenter, er nok noget nær de eneste i Danmark, der har lavet et større studie af de her dyr, af kamphunde; de var på besøg i Retsudvalget, og jeg synes, det er meget bemærkelsesværdigt, at det, de faktisk bakker op, er, at man skal indføre et kørekort.
Det siger de giver god mening; det er det, der skal til.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi i hvert fald får gennemført den del af ordningen.
Det synes jeg vil være præventivt.
Det betyder nemlig, at vi kan få sorteret de værste fra - dem, som ikke har intentioner om at anskaffe sig et dyr med henblik på også at opdrage det ordentligt.
Dem kan vi simpelt hen luge ud her, og jeg har en fornemmelse af, at nogle af de typer også er dem, hvis hunde angriber andre.
Så synes jeg, der havde været masser af inspiration at hente i både spansk og schweizisk lovgivning.
Det er jo normalt det, man også gør, når man ellers skal lave lovgivning - kigger på andre lande.
Der var sikkert ideer der, som vi kunne have implementeret med det samme.
Men vi må jo så fejre, at vi nu har fået styr på det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Som ordføreren fra SF's sagde, er vi jo enige om i Folketinget, at vi gerne vil gøre noget ved det her problem.
Vi er lidt uenige om, hvad løsningen så er, og nu har vi som sagt fået nedsat et hundeudvalg, der ser på det.
Det, jeg vil spørge fru Karina Lorentzen om, er, om hun er bevidst om den undersøgelse, som jeg nævnte i min ordførertale, og som viser, at sanktbernhardshunde er de mest aggressive.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi får udarbejdet en liste over muskelhunde eller farlige hunde.
Vi må se, hvordan snittet skal være, og det er jo også netop det, beslutningsforslaget går ud på.
En sanktbernhardshund kan også sagtens være et farligt dyr, hvis den bider på en helt speciel måde, som også muskelhundene gør.
Jeg synes ikke, at en liste skal være absolut eller endelig.
Den skal tage udgangspunkt i nogle mere objektive kriterier, så vi måske kan sige, at den hunderace er farlig på grund af det og det.
Så en sanktbernhardshund vil formentlig kunne omfattes af forslaget.
Jeg er ikke så lukket om det her, jeg søger egentlig bare en løsning vedrørende de hunderacer, som tilsyneladende er farlige og angriber mennesker og dyr.
Det vil vi gerne være med til at gøre noget ved, og vi har ingen problemer med at omfatte den pågældende hunderace, hvis det er det, der skal til.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Socialistisk Folkeparti går ind i det her med et åbent sind.
Det tror jeg også der er behov for, hvis vi skal løse det her problem.
Jeg bliver bare nødt til at hæfte mig ved, at ordføreren rent faktisk mener, at det at forbyde sanktbernhardshunde, når det nu er 45 pct. af dem, der er aggressive, er en løsning af problemet.
For det illustrerer netop, at man ikke, som der ellers står i forslaget, kan kigge på racen og ud fra det definere, hvad en muskelhund er.
Jeg tror, at en sanktbernhardshund vil falde i den kategori.
Men når man åbner Ekstra Bladet og B.T., som jo er anledningen til, at SF og andre oppositionspartier har fremsat de her beslutningsforslag, er det jo ikke sanktbernhardshunde, man oplever angriber den lille pige eller andre dyr.
Dem har man ligesom fundet en løsning på.
Jeg synes, at det illustrerer, at det forslag om en definition, som SF har lagt frem her, jo ikke løser problemet, og det vil jeg godt høre om ordføreren ikke har en bemærkning til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, der er et behov for at få defineret, hvad det er nogle hunde, der skal være omfattet af den her liste.
Der er jo rent faktisk lande, som har formået at opstille nogle lister.
Spanien gør det f.eks., og Schweiz gør det også i en eller anden udstrækning.
Så det vil være muligt at definere, hvilke typer der skal være omfattet af en sådan liste.
Det er bare et spørgsmål om, hvor snittet lægges, og det er det, vi opfordrer til.
I øvrigt synes jeg, at man selv har løst det meget godt i forbindelse med båndpligten i hundeloven, hvor man siger, at det er de og de hunde, som skal være omfattet af båndpligten på det tidspunkt - og i øvrigt alle krydsninger af de her hunde.
Så det er bestemt muligt at udarbejde en eller anden form for liste.
Jeg er selvfølgelig meget enig i, at det skal gøres klogt, og det har jeg ikke noget imod at et udvalg kigger på.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti er enormt optaget af aldersgrænser: lavere kriminel lavalder, højere lavalder for at få en piercing osv.
Og nu er det 25 år for at holde en hund.
Jeg synes, det er noget rod, at vi har så mange forskellige aldersgrænser.
Hvis der er noget, der sådan objektivt kan begrunde, at det virkelig er nødvendigt, at man lægger en aldersgrænse på 25 år for at holde og have sådan en hund, vil jeg da måske være villig til at kigge på det.
Men umiddelbart tror jeg ikke, at man kan finde sådan en saglig begrundelse for, at snittet lige skal ligge ved 25 år.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg må indrømme, at jeg er meget overrasket over det svar, som jeg nu får fra Socialistisk Folkeparti.
Jeg føler på en eller anden måde, at ordføreren her taler udenom ved at henvise til, at det er noget mærkeligt noget med alderskrav.
Undskyld mig, men der kan jo altså være fornuft i alderskrav.
Jeg troede rent faktisk, at ordføreren var villig til at lytte og også at se på, om der kunne være nogle initiativer - ud over dem, som man lige netop foreslår fra Socialistisk Folkepartis side - som kunne være gode og ordentlige og rent faktisk kunne hjælpe rigtig, rigtig mange mennesker i det danske samfund og forhindre, at hunde ender hos de forkerte, som er førstegangsejere og ikke lige helt forstår, hvordan man konsekvent skal opdrage f.eks. en kamphund.
Jeg troede, at man var lidt mere åben fra SF's side, men det er man så ikke, kan jeg forstå.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Nu tror jeg, at vi må være enige om, at der kommer en første gang for alle gange, man holder hund; på et eller andet tidspunkt skal man jo sådan set lære det.
Jeg vil sige til Dansk Folkeparti, at de friskt skal fremlægge noget dokumentation for, at 25 år er det, der er nødvendigt, for at vi får tacklet de her problemer med muskelhunde.
Så er vi da åbne.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra Socialistisk Folkeparti nævnte i sine afsluttende bemærkninger, at det kunne være godt at hente inspiration fra udlandet.
Det har vi så taget med os, for det var egentlig en god idé.
Alderskrav er jo noget nyt, det har man måske ikke lige tænkt på før her i Danmark.
Så derfor foreslår vi i det forslag, som vi netop har fremsat, et alderskrav på 25 år for ejeren, altså for netop at have og eje en muskelhund.
Der vil jeg gerne høre ordføreren, om det var et forslag - med inspiration fra udlandet - som man fra Socialistisk Folkepartis side kunne være positive over for.
Bente Dahl (RV), 2009-04-02:
En hund er et rovdyr.
Om det er en stor hund, en muskelhund, en puddelhund, en lille hund, en skødehund - hunden er fra naturens side et rovdyr.
Det er altså hundeejeren, vi skal samle opmærksomheden om.
Det ser ud, som om der i den voldsstatistik er en overvægt af de racer, der kaldes muskelhunde.
B 111 er et sympatisk forslag, som vil dette problem til livs.
Der er en lang række fornuftige forslag i beslutningsforslaget.
De er alle sammen ganske rimelige forslag, problemets natur taget i betragtning.
Der er flere og flere sager, hvor hunde, hvis ejere ikke kan finde ud af at opdrage og passe dem ordentligt, går ud og bider.
De såkaldte muskelhunde er i overtal i angrebene, og derfor giver det mening at definere dem.
Men det kan være vanskeligt, hvilket andre ordførere har været inde på.
Det er en af svaghederne ved beslutningsforslaget her: Hvordan defineres en muskelhund?
Men jeg mener nu, at vi, i stedet for at vi skal kaste os ud i definitionsdiskussioner, bør gøre noget.
F.eks. - som det også står i bemærkningerne til beslutningsforslaget - skal alle hundeejere i Schweiz have et 15 timers kursus, som så giver dem ret til at have en hund.
Som sagt, det er Schweiz.
Det er altså ikke noget med et hundekørekort for særligt at have muskelhunde, men for at have alle slags hunde.
Under alle omstændigheder er det her beslutningsforslag et godt tiltag, så vi kan tage fat på den problematik, at hundeejere skal opdrage deres dyr og passe på dem, så hundene ikke bider.
Og grunden til, at de bider, er for så vidt underordnet.
Hunde må ikke bide.
Jeg er helt enig med beslutningsforslagsstillerne i, at hvis en hund har bidt bare en gang, er det aflivningsgrund.
Det lyser ud af min ordførertale, at vi er positive over for B 111.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Gang på gang har medierne kunnet berette om aggressive hunde, der har overfaldet andre dyr og sågar børn og voksne.
I januar kunne JydskeVestkysten f.eks. berette om hundehvalpen Aslak, der blev overfaldet af en muskelhund af racen amstaff.
Aslaks ejer berettede, at man ligefrem kunne høre knoglerne splintre, da Tyson bed Aslak.
Amstaffen var ikke i snor og kunne derfor frit rende rundt, og for Aslak var angrebet yderst pinefuldt.
Efter det voldsomme næsten 30 minutter lange overfald var hundehvalpen Aslak stærkt medtaget og måtte aflives, og hermed mistede Aslak livet, og Aslaks familie mistede et kært familiemedlem.
Dette er blot et ud af mange eksempler.
Ifølge Dansk Kennelklub angriber muskelhunde dyr og mennesker cirka hver 14. dag.
Antallet af muskelhunde i Danmark er på få år steget til 20.000.
Der er et stærkt behov for at revidere hundeloven, så vi kan hindre, at flere dyr og mennesker bliver ofre for aggressive hundes afskyelige adfærd.
Dansk Folkeparti er meget optaget af at skærpe hundeloven, således at mennesker og dyr ikke skal føle sig utrygge ved at færdes ude i det fri.
Der er flere gode ideer i det aktuelle forslag, og Dansk Folkeparti har netop fremsat et forslag, der også går ud på at skærpe hundeloven.
Her kræver vi bl.a. mundkurv på alle muskelhunde over 6 måneder, linepåbud for alle hunde i byområder samt en firedobling af straffen, således at straffen for at overtræde hundeloven som minimum er en bøde på 2.000 kr.
Vores forslag er endnu ikke behandlet her i Folketingssalen, men vi ser frem til behandlingen, og vi mener, at det herefter vil være en rigtig god idé, hvis et flertal her i Folketinget kunne blive enige om at gennemføre skærpede krav i hundeloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Det er jo en sand fryd at høre Dansk Folkepartis ordfører, og jeg kan ikke lade være med at genkalde mig, at ordføreren for lidt siden sagde, at man ikke skulle lave lovgivning på følelser.
Det lød i hvert fald, som om der var nogle følelser indblandet her.
Men jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om der ikke er nogen dele af det her forslag, som man kan støtte, så vi sådan kvit og frit kan lave noget lovgivning og komme i gang og omgå det her sylteudvalg, som ministeren nu har sat i gang.
Dansk Folkeparti har jo i hvert fald været ude i pressen og give sit ja til kørekort osv., men jeg ved ikke, om det kun var i pressen og det så ikke gælder i virkeligheden, når det kommer dertil.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er der flere gode forslag i det aktuelle beslutningsforslag, som vi behandler i dag, så det vil jeg slet ikke afvise over for fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Men i Dansk Folkeparti synes vi, at vi vil give Folketinget mulighed for også at behandle vores forslag, inden vi tager endelig stilling til, hvordan vi skal skærpe hundeloven, og hvad vi kan blive enige om.
Det er jo klart, at vi fra Dansk Folkepartis side har en klar intention om, at vores forslag bliver vedtaget, og om ikke andet må vi gøre, hvad vi kan, for at skabe et flertal her i Folketinget med nogle gode initiativer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Det, jeg hører Dansk Folkeparti sige her helt klart og tydeligt, er: Vi stikker halen mellem benene, vi vil ikke støtte det her forslag om kørekort, som vi ellers i pressen har sagt at vi vil, og der er faktisk ikke et eneste af de her forslag, som vi vil være med til at lave en beretning om og sætte i gang med det samme.