runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-01-23:
Jeg synes, at diskussionen om de spørgsmål, der kommer fra venstrefløjen, for at sige det mildt er lidt latterlig.
Den minder jo lidt om Informations forside i dag om Danmarks Domstoles logo, hvor der står »Skal korset blive, når tørklædet forsvinder?«
Man fristes til at sige lidt provokerende: Ja, selvfølgelig, i hvert fald når vi taler om logoer.
Det er jo sådan, at en del af argumentationen for, at det skal gælde for de juridiske dommere, er, at de træffer afgørelser.
Man kunne jo godt videreføre den argumentation og sige, at det gør nævninge også, så jeg vil høre, om Venstre kunne være indstillet på at udvide lovforslagets område til at gælde for alle i domstolssystemet, som så at sige har afgørelseskompetence.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Ja, det kunne man godt overveje, og det har jo også været diskuteret, om forslaget skulle være mere omfattende og f.eks. også omfatte domsmænd og nævninge.
Vi mener dog, at snittet er lagt rigtigt her i det fremsatte forslag, hvor det alene drejer sig om juridiske dommeres fremtræden i forbindelse med hovedforhandlinger og retsmøder.
Når vi mener, at det er den rigtige afgrænsning, er det, fordi der i nævninge- og domsmandssystemet jo er et ønske om at få en bred rekruttering fra befolkningen til at indgå i disse retsafgørelser, og derfor ville et sådant pålæg jo være i modstrid med ønsket om at få en bred rekruttering fra befolkningen.
Martin Henriksen (DF), 2009-01-23:
Det er jo et lidt søgt argument, for vi har vel alle sammen et ønske om, at juridiske dommere og de, der ønsker at blive det, kommer bredt fra forskellige lag af befolkningen, så argumentet virker lidt søgt, når vi taler om andre personalegrupper ved domstolene.
Her er der jo ikke tale om, at vi forhindrer nogen i at blive juridiske dommere.
Man kan jo f.eks. bare lægge sit tørklæde fra sig, hvis man ønsker at blive det, så kan hr. Kim Andersen ikke se, at argumentationen om, at vi ønsker en bred folkelig repræsentation blandt f.eks. nævninge, ikke rigtig holder?
Dybest set ønsker vi vel også, at folk fra så mange forskellige lag i samfundet som muligt bliver juridiske dommere.
Så jeg vil høre, om hr. Kim Andersen vil genoverveje og være villig til at diskutere at udvide lovforslagets virkefelt, så det kommer til at omfatte alle personer, der har afgørelseskompetence.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Vi har overvejet dette lovforslag meget grundigt, og vi er nået dertil, at snittet skal ligge, hvor det ligger nu, fordi det varetager den samlede sum af interesser bedst muligt i det spørgsmål, der her søges besvaret.
Vi er ikke indstillet på at udvide lovforslaget til at omfatte domsmænd og nævninge.
Vi mener, der er en korrekt afgrænsning i forslaget, som det foreligger her.
Nu er det jo ikke forbudt politisk at rejse tvivl.
Det er jo heller ikke forbudt, at man politisk forholder sig til et spørgsmål eller et problem, som måske ikke er eksisterende i dag, men som man har en formodning om ville kunne blive en realitet på et eller andet tidspunkt om 5 eller 10 år.
Så er det faktisk rettidig omhu og et fint politisk arbejde at tage højde for sådan en problemstilling i tide, sådan at man kan træffe en rimelig neutral, uhildet, principiel beslutning, som man så fremadrettet kan rette sig efter, og derved undgår man at skulle tage stilling til en konkret sag på et givet tidspunkt.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Hr. Kim Andersen siger, at der ikke må herske tvivl om domstolenes uafhængighed, og det tror jeg ikke at der er nogen i det her land der er uenig med hr. Kim Andersen i.
Jeg er det i hvert fald ikke.
Derfor undrer det mig også, at hr. Kim Andersen med det her forslag er med til at rejse den tvivl.
Det er jo præcis forslaget, der rejser tvivlen, for tvivlen er der ikke.
Hr. Kim Andersen siger selv: Der er ikke tvivl, jeg er ikke i tvivl, de har gjort, som de skulle, der er ikke nogen som helst grund til at sætte spørgsmålstegn ved, hvordan de har ageret. Der er ikke tvivl.
Der var ikke tvivl.
Der må ikke herske tvivl.
Men hr. Kim Andersen og regeringen og regeringens partner i det her rejser tvivlen.
Kan hr. Kim Andersen se det problem?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Men argumenterne hænger jo bare ikke sammen for Venstre og for hr. Kim Andersen, for man kan jo ikke sige, at man ikke har nogen grund til at have mistillid til det, dommerne har gjort, men fordi man ser en ny udvikling, har man mistillid til, hvordan de vil agere fremover.
Der må man jo bestemme sig.
Enten har man tillid, eller også har man ikke tillid.
Det eneste, hr. Kim Andersen har sagt,
er, at dommerne intet har foretaget sig indtil dato, som kan give anledning til mistillid.
Og alligevel er lovforslaget et udtryk for, at man regulerer noget, som hidtil ikke har været reguleret, fordi man ikke tror, at dommerne og dommerstanden er i stand til selv at håndtere det.
Det er endda mod, hvad alle advokater på området ønsker, altså uanset om det er Danske Advokater, Advokatsamfundet eller Juristforbundet - alle som en siger, at det her er unødvendig lovgivning.
Jeg vil bare spørge hr. Kim Andersen, om Venstre er bekendt med, at det jo ikke er et hypotetisk tilfælde.
Der findes ansatte i juridiske funktioner ved danske domstole, der i dag bærer tørklæde.
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen: Er det Venstres opfattelse, at de så må fyres og afskediges fra deres job, på trods af at de indtil i dag har fungeret helt upåklageligt, også ifølge Venstre?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Som det fremgår af lovforslaget, drejer det her sig om den juridiske dommers fremtræden i hovedforhandlinger og i retsmøder.
Hvad man sidder med og har på på sit kontor og til og fra sit arbejde og i interne møder, er det her forslag uvedkommende.
Det her forslag er et spørgsmål om at være på forkant med tingene og udvise rettidig omhu.
Det er jo altså Domstolsstyrelsen selv, der i sit personaledirektiv har omtalt muligheden, og det er også en række dommere, bl.a. højesteretspræsidenten, der har været ude og sige, at det her var en mulighed.
Vi er fra Venstres side tilfredse med den måde, man har optrådt på fra dommernes side i mødet med borgerne indtil nu, og vi vil gerne have, at det også bliver den måde, man fremstår på fremover.
Det er altså lettere at sige i dag, at vi ikke vil have religiøse symboler fra de juridiske dommeres side i forbindelse med retsmøder, end det er at sige det, når det måtte være et problem om 5 eller 10 år.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Det, hr. Kim Andersen risikerer, er jo at gøre det til et problem.
Hidtil har dommerne været i stand til fuldt ud at håndtere den her situation, og hverken hr. Kim Andersen eller andre har kunnet komme med et eneste eksempel på, at tingene ikke fungerer.
Det, man gør, er lige pludselig at lægge et problem ind og gøre en kæmpe sag ud af noget, som ingen hidtil har klaget over, og hvor der ikke har været nogen problemer.
Det risikerer vi at få fremover.
Retssikkerhedsfonden har jo gjort opmærksom på Domstolsstyrelsens logo, hvor der er et kors.
Det er også på forsiden af Information i dag.
Betyder det også, at de skal ændre logo?
Betyder det, at vi alle steder, der har med domstolene at gøre, skal sikre, at der ikke er noget som helst, som nogle kan fortolke som noget, der er religiøse eller politiske symboler, eller hvor langt mener hr. Kim Andersen vi skal gå?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg mener, vi skal gå så langt, at vi skal sikre os, at den juridiske dommer i mødet med borgeren i retssalen ikke har en fremtoning, en beklædning eller bærer religiøse symboler, som er egnet til at skabe en begrundet mistanke om, at der indgår andet i dommerens arbejde end udlægningen af lovens bogstav.
Det, der er i et logo,
Der er også et kors i vores flag.
Jeg vil anse det for helt naturligt, at der på danske retsbygninger fortsat må flages med Dannebrog, uden at det er et problem.
Det er alene for at være på forkant med udviklingen, og vi vil gerne fastholde, at det skal være fuldstændig neutralt, når man møder op i en retssal.
Borgerne må ikke have mistanke om, at der indgår andre ting end udlægningen af lovens bogstav i den afgørelse, der falder.
Derfor er det her forslag yderst fornuftigt.
Vi sikrer, at den nuværende tilstand også bibeholdes i årene fremover, og risikerer altså ikke lige pludselig at stå med en konkret sag, som vil gøre, at det bliver vanskeligt at træffe en afgørelse.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Hr. Kim Andersen mener, at domstolene skal fremtræde utrolig neutralt.
De må gerne have Dannebrog med kors, de må gerne have logo og symboler og alt muligt andet med kristne symboler, men der må altså ikke være religiøse symboler fra andre religioner end kristendommen.
Det er det ene, som jeg mener man må diskutere som et problem, og som vi må diskutere i den debat, der skal være fremover.
Men det andet er det her, hr. Kim Andersen siger med hensyn til, hvad det er, folk lægger vægt på, når de skal vurdere, om dommerne er neutrale
Der kan jeg forstå, at det er hr. Kim Andersens opfattelse, at folk kun ser på, hvad dommeren har på, når han sidder i retslokalet, ikke, hvad han giver udtryk for, ikke, hvad han laver i sin fritid, ikke, hvor man møder ham alle andre steder, ikke, hvordan han ser ud, når han ikke lige sidder i dommersædet, men kun, hvad han har på, når han sidder i dommersædet.
Min oplevelse er altså, at folk går lige så højt op i, om de kender dommeren andre steder fra og de ved, at dommeren indgår i private sammenhænge med andre osv.
Mener hr. Kim Andersen, at man ikke skal gå så højt op i det, og at det vigtige er den ydre fremtræden og ikke, hvad det ellers er, folk gør, når de ikke lige sidder i dommersædet.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg synes, det her lovforslag rører ved noget meget essentielt, nemlig magtens tredeling.
Jeg troede, at Venstre og Konservative var enige med SF i, at det er et grundlæggende princip i dansk lovgivning.
Det var jo sådan, at både Venstre og Konservative faktisk lagde stemmer til i 1998, da Domstolsstyrelsen blev oprettet, netop fordi man erkendte, at det ikke var hensigtsmæssigt, at domstolene var så tæt knyttet til Justitsministeriet.
Jeg skal bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at man stadig væk synes, at det her er et helt nødvendigt princip.
Og så skal jeg høre, om man er ved at løbe fra den indstilling, man havde i 1998.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg vil gerne slå fast over for SF's ordfører, at Venstre i dag som tilforn er stor tilhænger af og fortaler for magtens tredeling.
Der er ingen som helst tvivl om, at vi har frie og uafhængige domstole i Danmark, og vi henholder os helt til den beskrivelse, hvormed de indgår i grundloven.
Uagtet det er det altså sådan, at det er den lovgivende forsamling, Folketinget, som fastsætter vilkårene og rammerne for domstolenes virksomhed, lige så vel som at politiet f.eks. er underlagt domstolskontrol.
Der er altså nogle gensidige forpligtelser, som man i et folkestyre og et demokrati som det danske må acceptere og leve med, og det tror jeg også domstolene gør og er helt tilfredse med.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg kan bare ikke forstå, at lige så snart der kommer en sag, hvor Domstolsstyrelsen rent faktisk handler og udfylder deres rolle, men som regeringen er utilfreds med, tillader man sig som regering og Folketing at gribe ind i domstolenes uafhængighed.
For mig at se er det et ret stort brud på magtens tredeling.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Det er jeg meget uenig med SF's ordfører i, og jeg mener, at ordføreren virkelig blander nogle ting sammen.
Jeg mener på ingen måde, at det her er en indblanding i magtens tredeling og i domstolenes frie uafhængighed, på ingen som helst måde.
Det her er alene udtryk for, at det er Folketinget, der angiver de ydre rammer for domstolene og deres virke og deres måde at arbejde på, ikke deres substantielle forholden sig til de spørgsmål, de bliver stillet over for og skal finde svar på i retssalene.
Jeg bliver nødt til at sige, at vi altså har et ønske om, at borgerne skal være fuldstændig trygge ved, at det alene er en udlægning af lovens bogstav, det drejer sig om, når man er i retssalen, ikke dommerens personlige politiske eller religiøse anti- eller sympatier.
Og derfor har der været en stor diskussion i befolkningen.
Dommere, herunder Højesterets præsident, har blandet sig i den debat, og det er de velkomne til.
Domstolsstyrelsen har udsendt et cirkulære, som angiver nogle retningslinjer for en mulig udvikling, som vi ikke synes er hensigtsmæssig, og derfor støtter vi forslaget.
Vi må jo fastholde, at danske dommere arbejder i danske domstole.
Domstolene er underlagt Folketingets beslutninger, den lovgivende forsamlings beslutninger, og det er jo ikke unaturligt, at danske domstole bruger de symboler, som kendetegner det danske samfund, den danske nation, dens historie og dens religiøse tilhørsforhold.
Jeg vil gerne sige, at det her forslag er formet sådan, at det forholder sig til de juridiske dommere og deres optræden i retsmøderne, i de formelle møder med borgeren, som er tiltalt og skal have afklaret et forhold.
Dommerne har deres fulde frihedsrettigheder, ytringsfrihed m.v. som andre borgere, når de er private, og når de i øvrigt agerer i samfundet.
Det her er et spørgsmål om fremtoning og et spørgsmål om den myndighed og værdighed, hvormed vi ønsker at dommerne skal fremtræde i mødet med borgeren.
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Hr. Kim Andersen sagde i sin ordførertale, at forslaget her er i balance.
Til det må man sige, at alle de mange høringssvar, vi har fået ind, er uenige med hr. Kim Andersen, for alle de mennesker, der har dyb forstand på de opgaver, der skal løses, giver et andet udsagn, nemlig at der ikke er brug for lovforslaget.
Nej, det skal jeg lige love for det ikke er.
Kan ordføreren overhovedet ikke forstå, at når man udformer et lovforslag, som tilfældet er her, skaber det tvivl og dernæst også mistillid til det system, som ingen - åbenbart heller ikke ordføreren - i øvrigt finder anledning til at kritisere?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg må fastholde, at det er altså Folketingets opgave og ret at ordne domstolenes forhold ved lov.
Vi har og har haft en stor diskussion om religiøse symboler i det åbne samfund, og dommerne og deres styrelse har rejst spørgsmålet om religiøse symboler.
Man kan sagtens have en hvilken som helst religiøs overbevisning og arbejde i det danske retssystem, men når det kommer dertil, at man skal møde borgeren i en hovedforhandling eller en retssag, og man er juridisk dommer, lægger vi meget vægt på, at dommerne og domstolene fremstår neutrale og uhildede.
Borgeren må ikke få begrundet mistanke om, at andre ting end lovens bogstav, herunder religiøse og politiske symboler, har indflydelse på dommerens afgørelse.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Det drejer sig om fru Karen Hækkerups bemærkning om, at man følte sig på sikker grund, i forhold til at det her jo handlede om at sikre rettighederne for dem, som var involveret i retssager.
Der er også i dag i retsplejeloven regler, der varetager hensynet til den enkelte person, der er involveret i en retssag, og som altid kan bringe dommernes habilitet under en grundig behandling ved domstolene.
Det, jeg så vil spørge om, er: Argumentet i de her meget komplicerede spørgsmål om, at hensynet til de her folk i de konkrete retssager gør, at det er et nødvendigt og proportionalt forslag, er jo ikke noget, man f.eks. deler i Domstolsstyrelsen, som i sit høringssvar har skrevet, at disse spørgsmål er ganske komplicerede og derfor bør underkastes en grundigere undersøgelse.
Er Socialdemokraterne villige til at medvirke til, at der kommer en grundigere undersøgelse af de her spørgsmål, altså nødvendighed og proportionalitet?
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Til det første, som den radikale ordfører bringer i spil, nemlig hvorvidt det drejer sig om de mennesker, som deltager i retsmødet, eller om det drejer sig om andre, som kigger på, vil jeg lige gøre den radikale ordfører opmærksom på, at der allerede i afsnit 5 i den skriftlige fremsættelse står, at et af formålene er, at domstolen skal fremstå uafhængig og upartisk.
Det står altså implicit i formålet med lovforslaget, at det ikke kun drejer sig om, hvordan domstolen opfattes, men også hvordan den fremstår.
Det var den argumentation, som jeg nævnte, og som jeg gentog sådan, som Pernille Boye Koch fra Syddansk Universitet har gengivet.
Så spørger den radikale ordfører, om jeg er villig til at underkaste lovgivningen en eller anden form for undersøgelse for at få afklaret, om det er proportionalt eller ej.
Så jeg er helt sikker på, at selv om det ikke er noget, der bliver sat i gang fra Folketingets side, er det en problemstilling, der vil blive belyst, og som ganske givet også vil blive underkastet grundig behandling i juridiske arbejder.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Det sidste forstod jeg ikke.
Var det et tilsagn om, at man gerne ville medvirke, eller var det et tilsagn om, at man ikke ville, fordi nogle andre måtte tage sig af det?
Jeg vil bare sige, at det jo ret tydeligt i afsnit 4.2 i bemærkningerne står: »Opfattelsen hos de tilstedeværende under det pågældende retsmøde eller dommerens egen bevæggrund er således ikke i sig selv afgørende for vurderingen af, om den pågældende adfærd eller påklædning er omfattet af forbuddet, …«.
Det var sådan set det argument.
Men jeg vil da også gerne bede fru Karen Hækkerup om her fra talerstolen at svare dem, der kalder sig Juridisk Initiativ, og som har skrevet til Folketinget, og jeg citerer: »Såfremt lovforslaget bliver endeligt vedtaget, vil dette være et tab for hele Danmark.
Det er endvidere et tab for den hårdtarbejdende muslimske kvinde, som gennem hele sit liv har betragtet sig selv som dansker med samme demokratiske rettigheder og forpligtelser på lige fod med enhver anden borger.
Ligeledes er det vores opfattelse, at det er et tilbageslag for integrationen i Danmark, idet det sender et signal om, at samtlige hverv og muligheder i landet ikke er ligeligt tilgængelige for alle.«
Hvad er Socialdemokraterne svar til de muslimske kvinder, som får den her opfattelse af Socialdemokraternes synspunkt i den her sag?
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Jeg er på lange strækninger meget enig i det, som hr. Jesper Langballe her har sagt, og er enig i, at det er fornuftigt, at vi har en retsplejelov, og at det naturligvis er Folketinget, der som det lovgivende organ her i landet angiver rammerne for domstolenes arbejde.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Nu kommer vi jo ind på noget af det, som sagen i virkeligheden handler om, nemlig hvordan andre vil opfatte det her lovforslag, hvad det betyder, når man bærer religiøse symboler i det offentlige rum.
Betyder det, at man som individ kommer tættere på at kunne deltage i et fællesskab, eller vælger man, når man iklæder sig religiøse symboler, at træde ud af et fællesskab?
Jeg har faktisk den opfattelse, at man skal kæmpe for, at alle har mulighed for at blive dommere.
Alle skal have ret til at tage en juridisk eksamen.
Alle skal have ret til også at nå dertil, at man bliver dommer, uanset hvilken hudfarve man har, hvilken religion man har, hvilken seksualitet man har.
Det er åbent og lige og demokratisk.
Der skal være adgang for alle.
Det, Socialdemokraterne bare ikke synes, er, at vi i vores domstole skal have religiøs beklædning og religiøse symboler på de dommere, som altså sidder på podiet.
Man må være tosset med hvad som helst, om det er Bruce Springsteen, man tror på, om det er Allah eller Vorherre, må folk sådan set selv om, men når man er i retslokalet, skal man fremstå neutral, og det er det, det her lovforslag handler om.
Det handler om at fremstå neutral, ikke om, hvad folk tror på.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, fru Karen Hækkerup, om det ikke er rimeligt, at det også bliver et krav til lægdommere, altså nævninge og domsmænd, at de ikke må bære religiøse eller politiske symboler, når de er til de her retsmøder, for de har jo ligesom dommerne også en afgørelseskompetence.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig med Dansk Folkeparti i det?
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Nej, det er Socialdemokraterne ikke enige med Dansk Folkeparti i.
Tværtimod har vi store problemer i dag med hensyn til at få fundet lægdommere, altså domsmand, som kan være med og bidrage til retshandlingen.
Vi ser det i Socialdemokratiet som et stort gode, at de lægdommere, som bliver kaldt ind, udgør et bredt udsnit af den danske befolkning, og der skal ikke gælde særlige regler for, hvordan man må tro, hvordan man må se ud, eller hvordan man må klæde sig.
Man møder frem, når man bliver domsmand, og der vil man også modtage en instruks i, hvordan det vil være passende at opføre sig.
Vi synes altså ikke, at der er nogen grund til på nogen som helst måde i lovgivningen at gå ind og omfatte lægdommere, som altså er almindelige borgere, der enten er udpeget af de forskellige politiske partier, eller som er trukket ud via cpr-registeret, såfremt man ikke kan opfylde de grundlister, der er.
Og det vil også på sigt give den bedste tillid i befolkningen til rettens afgørelser.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg tror ikke, at det for de fleste vil være det store problem, hvis man skal være f.eks. lægdommer, bare lige at lade sin kalot, det muslimske tørklæde eller sin bluse med påskriften »Jeg stemmer på Det Radikale Venstre« blive hjemme, hvis man skal ind i et retslokale.
Jeg tror rent faktisk ikke, det er det store problem at lade det blive derhjemme, men derfor kan vi jo selvfølgelig godt lave nogle regler for det.
Er fru Karen Hækkerup ikke enig med Dansk Folkeparti i, at netop i og med at man stadig giver domsmænd, nævninge, lov til at iføre sig f.eks. et muslimsk tørklæde eller en bluse med hammer og segl, underminerer man jo også dommerstandens autoritet?
Og det er rigtig, rigtig kedeligt, for vi bør jo have stor loyalitet over for netop dommerstanden og den afgørelseskompetence, de har.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg synes i virkeligheden, at man får bragt sagen lidt ud af proportioner.
Som jeg ser problemet med vores lægdommere, altså de domsmænd, som kommer ind og hjælper til i retssagerne, er det faktisk, at de bliver rekrutteret ud fra et meget snævert grundlag af befolkningen.
Når man kigger på dem, vil man se, at der er en overvægt af ældre medborgere.
Det er ikke, fordi ældre medborgere ikke er værdifulde og også skal være repræsenteret, men det havde nu engang været bedre, at den gruppe af lægdommere, som virker ved domstolene, havde været mere repræsentativ for den befolkning, som de rent faktisk er inde at dømme.
Så hvis jeg skulle se problemet i forhold til den måde, vi udvælger lægdommere på, er det rent faktisk, at det tit ender med at være en ganske lille gruppe, de bliver rekrutteret fra, hvorimod etniske mindretal og sådan set også unge slet ikke er særlig godt repræsenteret i de statistikker.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Jeg vil gerne høre fru Karen Hækkerup: Når hun nu mener, at domstolene skal fremstå neutrale, hvordan tror hun så, at det virker i forhold til muligheden for integration og hele opfattelsen af det danske samfund, når man får at vide, at de skal fremstå neutrale, men at de så, som vi hører fra Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, gerne må have dannebrog, gerne må have kongekroner med kors på og i det hele taget fremstå som kristne domstole, ikke bare den enkelte dommer, men hele domssystemet må gerne fremstå som et kristent domstolsvæsen, men man må altså ikke have noget, der symboliserer andre religioner?
Der vil jeg gerne høre, om fru Karen Hækkerup mener, at det fremmer integrationen, at vi med den her lov altså går ind og siger, at den enkelte dommer ikke må have et tørklæde eller en kalot eller en buddha, eller hvad det nu ellers kunne være, man havde af religiøse symboler, men man må gerne have dannebrog, man må gerne have kongekroner med kors på osv., og det må der også godt være på selve domstolen.