runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2012-02-09:
Tak for det.
Dette beslutningsforslag lægger op til en skærpelse af straffen for overtrædelse af lejelovens § 6, den såkaldte dusørbestemmelse.
Dusørbestemmelsen omhandler udlejere, der kræver penge under bordet ved udlejning.
Det er ulovligt og kan derfor i dag straffes med bøde eller fængsel i op til 4 måneder.
Med dette beslutningsforslag foreslår forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti, at straffen med fængsel øges til op til 1 år og 1 måned.
Lad mig fra starten slå fast, at Socialdemokraterne mener, at det er fuldstændig uacceptabelt, når en udlejer forsøger at udnytte situationen på boligmarkedet og kræver penge under bordet af sine kommende lejere.
Det er naturligvis ikke i orden, og derfor er det også ulovligt.
De eksempler fra Ekstra Bladet, som fremhæves i beslutningsforslaget, hvor en såkaldt bolighaj kræver tusindvis af kroner under bordet fra boligsøgerne, for at de kan få en lejlighed, skal vi ikke acceptere.
Derfor er der også med den gældende regel gode muligheder for at straffe sådan en boligspekulant.
Når det er slået fast, er det også vigtigt at få sagt, at der selvfølgelig også skal være en fornuftig balance mellem strafferammen og grovheden i de forhold, som bestemmelsen er rettet imod.
Når man foreslår mere end en tredobling af straffen, er det Socialdemokraternes holdning, at straffen ikke længere står mål med forbrydelsen.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget.
Når man lægger op til en strafferamme på over 1 år, lægges der samtidig op til, at forældelsesfristen for overtrædelse forhøjes fra 2 år til 5 år.
Socialdemokraterne er dog af den opfattelse, at den gældende forældelsesfrist på 2 år giver lejerne den fornødne tid til at reagere på overtrædelse af loven.
Endelig vil jeg minde om, at når man ender i sådan en situation, eller når sådan en situation overhovedet kan opstå, skyldes det jo ikke mindst en stor efterspørgsel på lejeboliger.
Derfor er det også med stor tilfredshed, at vi har lavet en bred aftale i Folketinget, hvor vi er blevet enige om at fremrykke investeringer til renovering i den almene boligsektor, så nedslidte og udsatte boligområder hurtigt kan få et tiltrængt løft.
Det vil også være med til at øge antallet af attraktive lejeboliger generelt.
Med disse ord skal jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget for nuværende.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Altså, man kan, efter at de her sager har været oppe, se, at der i Ekstra-Bladet står, at bolighajer skal straffes hårdere, og at et flertal i Folketinget vil skærpe straffen for penge under bordet for ledige lejligheder.
Det siger Ekstra Bladets afsløringer, og det vil sige, at der her står, at SF, Enhedslisten, S og Venstre er enige om det, men at SF og Enhedslisten dog er betænkelige ved at forlænge straffen.
Men jeg må da bare pointere, at jeg synes, det er meget problematisk, hvis det er sådan, at man, når der er en journalist, der ringer til en for at høre, om man synes, at det her er et godt forslag, siger, at man synes, at forslaget er rigtig godt, og det vil man gerne være med til at se på, men at man så bagefter, når man står heroppe på talerstolen, siger, at det vil man ikke være med til.
Det, som det handler om, er at sikre de her lejere, og når man øger forældelsesfristen til 5 år, er man jo også nødt til at hæve straffen.
Jan Johansen (S), 2012-02-09:
Lad mig slå fast, at vi også synes, det er ublu, at der er nogen, der tjener på, at andre skal leje sig ind, og det er noget, vi vil være med til at kigge på.
Der, hvor jeg faktisk også tror der skal sættes ind, er med hensyn til oplysning over for de lejere, der kommer ind, om, at det er strafbart at skulle betale penge under bordet.
Derfor mener jeg, at det er oplysning ikke kun fra lejerorganisationerne, men så sandelig også fra de organisationer, der er for udlejere, som skal være med til at udbrede kendskabet til, at der er den slags bolighajer.
Der tror jeg faktisk at information ville være en ting det var godt at gå i gang med.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg er da helt enig i det, som ordføreren siger, om, at information er rigtig godt, og at man skal være oplyst.
For selvfølgelig skal man være oplysende om den her problemstilling.
Men jeg må bare citere Ekstra Bladet for at skrive, at LLO's direktør, Claus Højte, siger, at han synes, at forslaget lyder fint, fordi det giver boligudlejerne et signal om, at det er strafbart at kræve penge under bordet.
Så må jeg, når ordføreren siger, at han synes, straffen er for hård, spørge: Hvad er det så for en straf, der er rimelig, når man fratager nogle unge de penge?
Deres viden om det at skulle til at have en bolig er ikke så stor, de er i akut bolignød, og det er der så nogle rigtig glubske bolighajer, der udnytter.
Så når det er sådan, at man som i de 17 tilfælde overskrider det og tager penge fra lejerne, mener jeg ikke, at en straf på 1 år og 1 måned er for meget.
Hvad mener ordføreren så er en rimelig straf i så grove tilfælde?
Jan Johansen (S), 2012-02-09:
Jamen jeg mener, at den straf på 4 måneder, der nu ligger, er en straf, der er rimelig.
Der, hvor vi skal sætte ind, er i forhold til oplysning, for jeg har den opfattelse, at det, selv om vi forlænger det og f.eks. giver en højere straf, så ikke er der, der skal sættes ind.
Jeg tror desværre også, at vi, hvis vi forlænger det fra 2 til 5 år, så godt vil kunne risikere, at man først får sagerne, efter at de 5 år er gået.
For det viste sig i de sager, som avisen skriver om, at de 2 år var gået, så tiden var jo udløbet, og forlænger vi det, er jeg nervøs for, at det også bare forlænges den anden vej.
Mette Bock (LA), 2012-02-09:
Ja, knasten i L 79 er, som det også er fremgået af tidligere ordførertaler, beslutningen om at nedlægge Teknologirådet.
I Liberal Alliance har vi et medansvar for beslutningen om, at Teknologirådet skal nedlægges, da det jo var et led i finanslovforhandlingerne om forskningsreserven.
Jeg medgiver, at vi på det tidspunkt ikke var opmærksomme på, at Teknologirådet udfører opgaver, som det er vigtigt at videreføre.
Vi er siden blevet klogere, og derfor må vi selvfølgelig tage udfordringen op og finde en løsning.
Det har været et led i en større øvelse, som skal sikre, at dansk forskning får fortsat gode vilkår, og det er en opgave, som er stor, og som det er værd at tage fat på.
Men vi må samtidig erkende, at Teknologirådet har formået at skabe nogle imponerende resultater med en relativt beskeden finansiering.
Af de resultater og de opgaver, Teknologirådet har varetaget, kan vi jo bl.a. nævne flere internationalt anerkendte forskningsprojekter, som bl.a. tæller en undersøgelse af kommunikationens betydning for folks syn på global opvarmning, og dertil kommer en række vigtige igangværende projekter inden for bl.a. bæredygtighed i det danske transportsystem, risici ved syntetisk biologi og sikkerhed ved levering af informations- og kommunikationsteknologier.
Vi er som sagt positive over for det samlede forslag, men vi ønsker fra Liberal Alliances side at medvirke til at finde en konstruktiv løsning, hvorved væsentlige aktiviteter som bl.a. dele af Teknologirådets nuværende opgaver kan videreføres i et andet regi.
Det kunne være i en privat virksomhed eller via en erhvervsdrivende fond med et almentgyldigt formål, som også aftaleteksten åbner mulighed for, og det vil vi meget gerne støtte.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg vil godt forklare, hvorfor der står 1 år og 1 måned.
Det er sådan, at det jo har med forældelsesfristen at gøre.
Derfor skal det være 1 år og 1 måned, for ellers kan forældelsesfristen ikke stige til 5 år.
Det er simpelt hen den rådgivning, jeg har fået i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Det er simpelt hen forældelsesfristen, der afgør det.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-02-09:
... i hvert fald hvis man ser på høringssvarene, som jo altså taler deres tydelige sprog.
Det er der vist ikke nogen grund til at vi lægger skjul på.
Derfor er det også vigtigt for mig at sige her i dag, at jeg sådan set deler mange af høringssvarenes rosende ord om Teknologirådets arbejde.
Der er ingen tvivl om, at mange har været glade for at samarbejde med Teknologirådet, ikke mindst jo på grund af den ekspertise, som rådet besidder i forhold til borgerinddragelse og demokratisk dialog om den teknologiske udvikling.
Er det så, fordi vi ikke længere har brug for den slags?
Nej, men man kan jo sætte spørgsmålstegn ved, om det er nødvendigt med en offentligt finansieret instans til at varetage denne opgave, eller om det arbejde fremadrettet kan ske på markedsvilkår, og om den teknologiske udvikling i dag går så hurtigt, at vi må forvente, at teknologi fremover vil være en integreret del af stort set alt, hvad vi foretager os, så det ikke længere giver mening at have en så bred arbejdsbeskrivelse for et enkeltstående råd som Teknologirådet, som jo altså beskæftiger sig med teknologivurdering.
Nedlæggelsen af Teknologirådet skal ikke ses som et signal om, at vi ikke længere interesserer os for den teknologiske udvikling, eller at der ikke er behov for en demokratisk debat om udviklingen.
Det er snarere et udtryk for, at det er en opgave, som ikke snævert kan varetages af én aktør alene.
Jeg håber dog, at Teknologirådet også fremover vil være blandt de aktører, der deltager i debatten.
Lovforslaget her åbner jo mulighed for, at Teknologirådets projekter og aktiviteter kan videreføres i regi af en erhvervsdrivende fond eller en privat virksomhed.
Jeg håber meget, at det resulterer i, at de mange høringsparter, som er glade for samarbejdet med Teknologirådet, og de mange, som har haft gavn af Teknologirådets arbejde, også i fremtiden kan trække på rådets ekspertise og ydelser, men altså i en anden form.
Så med de ord støtter Socialdemokraterne forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-02-09:
Jeg beklager over for formanden.
Vi har i dag lovforslag nr. L 79 til førstebehandling.
L 79 er forslag til lov om ophævelse af lov om Teknologirådet og om ændring af lov om Det Etiske Råd.
I Venstre er vi imødekommende over for lovforslaget fra uddannelsesministeren og de korrektioner, det indebærer, i forhold til lov om Det Etiske Råd.
Forslaget er en naturlig konsekvens af den aftale af 15. november 2011, som regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti indgik om fordeling af forskningsreserven.
I Venstre ønsker vi medindflydelse på udmøntningen af forskningsreserven, og derfor tager vi også et medansvar for at finde pengene, en indflydelse, der eksempelvis har udmøntet sig i flere penge til fødevareforskningen, som har været et centralt og afgørende punkt for Venstre.
Hensigten med aftalen var at fastholde den offentlige forsknings- og udviklingsindsats på mindst 1 pct. af BNP, samtidig med at aftalepartierne var enige om, at forskningsreserven i 2012 blev forhøjet med 300 mio. kr.
Aftalepartierne var enige om, at forhøjelsen af forskningsreserven finansieres ved bl.a. et bortfald af bevillingen til Teknologirådet.
Det fremgår dels af dagspressen, dels af mere end 100 høringssvar fra såvel ind- som udland.
Det gør naturligvis indtryk, når forskere, institutioner og undervisningsmiljøer på den måde gør indsigelse mod en nedlæggelse, også set i lyset af, at den danske model med et teknologiråd har dannet skole for andre lande som international rollemodel, et teknologiråd, der besidder en særlig faglighed og ekspertise, kompetencer inden for metodologi, strategisk fremsynethed og facilitering samt evne til at bygge bro mellem industri og universitetsmiljøer eller forskere og lægmænd.
Sagen om Teknologirådet er blevet grundigt belyst, og jeg mener ikke, der er behov for en international evaluering, som der ellers opfordres til i et af høringssvarene.
En evaluering tilvejebringer ikke flere ressourcer til forskning eller til en ændret prioritering ved fordelingen af forskningsreserven.
Imidlertid glæder det mig at se, at ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser med lovforslaget lægger op til, at Teknologirådet kan videreføres i regi af en offentlig organisation, erhvervsdrivende fond eller privat virksomhed.
Det er en linje, vi bakker op om i Venstre, og det er noget, vi gerne bidrager til at fremme, så de opgaver, som Teknologirådet har varetaget, bliver videreført.
Det giver også mulighed for fortsat at hjemtage EU-midler, som Teknologirådet har evnet, hvilket er et væsentligt bidrag til dansk forskning.
Med L 79 effektueres efterårets aftale, samtidig med at Teknologirådets opgavevaretagelse kan fortsættes i regi af en eller anden form for organisation og finansiering, og derfor ser vi i Venstre frem til de videre drøftelser i forbindelse med lovgivningsprocessen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-02-09:
Det her lovforslag er jo en følge af forliget om forskningsreserven.
I forliget blev alle Folketingets partier enige om at forhøje bevillingen til forskning, udvikling og innovation med 300 mio. kr., sådan at målsætningen om at give 1 pct. til forskning og udvikling kunne indfries, også i 2012.
Der er altså ikke længere nogen finanslovbevilling til Teknologirådet, og derfor skal rådet nedlægges ved lov.
Det er et velkendt mantra, at vi skal leve af forskning, udvikling og innovation i Danmark.
Forskning, udvikling og innovation skal hjælpe med at få Danmark ud af krisen.
Det skal være med til at skabe fremtidens nye job.
Det må aldrig bare blive ved mantraet, det skal prioriteres.
I en krisetid skal der prioriteres benhårdt.
Det kan være særlig svært, fordi forskningen som bekendt ikke boner direkte ud i et konkret beløb på fakturaen.
Den er ofte sværere at måle.
Vi kan se fra internationale sammenligninger, at andre lande, bl.a. i EU, har svært ved at prioritere forskning og udvikling højt lige nu og derfor falder bagud, når det gælder innovation, hvorimod vi i Danmark trods alt fortsat klarer os ret godt i konkurrencen.
Bl.a. er vi nr. 2 i det seneste innovationsbarometer fra EU.
Det er vi kun, fordi vi har turdet prioritere.
Vi skal fortsat turde prioritere.
Det har vi også gjort den her gang.
Det betyder, at der ikke længere er en statslig bevilling til Teknologirådet, og det har forståeligt nok givet en del kritik.
Det kan vi se af høringssvarene, og jeg anerkender fuldt ud, at det ikke ligefrem er en populær beslutning.
Derfor er jeg også glad for, som de øvrige ordførere er, at lovforslaget er udformet sådan, at det bliver muligt at videreføre dele af Teknologirådets arbejde i et ikkestatsligt regi, hvis altså der kan findes en bæredygtig model for det, f.eks. gennem en erhvervsdrivende fond eller ved at oprette en privat virksomhed.
I Det Radikale Venstre støtter vi lovforslaget og prioriteringen.
For os har det vejet meget tungt at finde finansiering til forhøjelse af forskningsmidlerne, og vi mener, at de opgaver, Teknologirådet løser, også bør kunne løses på markedsvilkår.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-09:
Tak for det.
Lovforslaget er en konsekvens, som flere allerede har været inde på, af den finanslovbevilling, som bortfalder, og derfor giver det heller ikke mening at fortsætte med lovgivningen.
Men jeg synes, det er vigtigt at pointere, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, at det her er en hård og vanskelig prioriteringsøvelse i den givne økonomiske situation.
Derfor er det klart, at Folketingets partier har været nødt til at foretage en vanskelig prioritering, men der har været en politisk bred enighed og bred opbakning til, at man skulle styrke forskningsreserven, og det har betydet, at man har skullet finde pengene et sted.
Nedlæggelsen af Teknologirådet er selvfølgelig upopulær, det har vi sådan set forståelse for, og det synes jeg også høringssvarene viser med al tydelighed.
Jeg synes, det er vigtigt i dag at slå fast, at det jo ikke er en utilfredshed med det arbejde, man har ydet.
Teknologirådet har ydet en stor og vigtig indsats siden 1995, hvor det blev oprettet, og det synes jeg man skal anerkende i dag.
Det har derfor været en vanskelig opgave at træffe den her beslutning, men jeg er omvendt heller ikke i tvivl om, at det er den rigtige beslutning.
Vi har behov for at prioritere vores midler, og vi har behov for også at styrke vores forskningsreserve.
Det betyder som sagt, at vi skal finde pengene et sted.
Det er kommet frem, og det er også det, man har kunne forstå på flere af de tidligere ordførere, at der nu arbejdes på at finde en løsning, hvor Teknologirådet og de opgaver, man løser i Teknologirådet, kan løses i en eller anden form for fri konkurrence, og jeg synes, det er vigtigt at anerkende, at den mulighed arbejdes der på.
Jeg ved, at både Teknologirådet, ministeriet og ministeren har lagt sig i selen for at finde en fælles løsning på de her ting, således at man kan fortsætte i en eller anden form.
Der arbejdes på flere forskellige modeller, bl.a. en erhvervsdrivende fond.
Jeg ved, at arbejdet er blevet intensiveret, og det vil forhåbentlig udmønte sig i, at man kan nå til fælles enighed om at fortsætte arbejdet i en eller anden form.
Nogle opgaver kan overføres direkte til ministeriet, og andre opgaver kan videreføres i en eventuel fond.
Jeg synes også, at man i dag må sige, at der er et behov for, at dele af det arbejde og de opgaver, som Teknologirådet har løst, fortsat skal løses netop i ministerielt regi, og andre dele kan så løses i den her selvstændige erhvervsfond.
Fra SF's side er der opbakning til, at det er en vanskelig, men nødvendig prioritering, vi foretager i de her år, og derfor er det vigtigt i dag at sige, at vi står fuldt ved den prioritering, der er foretaget, men jeg synes også, det skal stå meget klart, at der faktisk arbejdes med flere modeller for at finde en fælles løsning, så man kan bevare de mange kompetencer, der er samlet i Teknologirådet, i en eller anden form i årene fremover.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-09:
Mange tak.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan fremføre så meget nyt eller anderledes fra den her talerstol, end der allerede er blevet.
Det er jo et lovforslag, der gennemfører en finanslovaftale, hvor vi bl.a. sikrede en øget tilgang af basismidler til universiteterne.
Det har det været i mange år, og det håber vi vi kan fortsætte med.
Det er så ikke særlig populært eller særlig glædesspredende blandt ordførerne i dag i salen, at det fører til en fratagelse af bevillingen til Teknologirådet og til, at vi så i dag førstebehandler dette forslag.
Det er heller ikke, som det er fremført tidligere af mange andre, en kritik af Teknologirådets arbejde eller mangel på sådant, tværtimod.
Det kan vi også se på de mange høringssvar, og som det også er blevet sagt, har det gjort et stort indtryk på i hvert fald alle de tidligere ordførere og selvfølgelig også på Enhedslisten, at Teknologirådet bliver rost som værende en international rollemodel, som er demokratiskabende og dygtig og går forrest inden for den forskningsformidlende opgave.
Derfor er vi i Enhedslisten glade for, at man fra ministeriets side har lagt op til at finde en alternativ form, som Teknologirådet kan føres videre til, og jeg er glad for at høre her i dag, at der er opbakning, i hvert fald indtil videre, fra alle Folketingets partier til at finde en sådan løsning, hvor rådets aktiviteter kan blive overført til en erhvervsdrivende fond eller en anden form.
Jeg vil bruge taletiden til at opfordre til, at man fortsætter den dialog og finder en løsning.
Det er kun positivt.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-02-09:
Lovforslaget her om nedlæggelse af Teknologirådet er jo en konsekvens af, at finanslovbevillingen til Teknologirådet falder bort, og derfor giver det ikke mening længere at have den her lov.
I forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2012 var alle partier enige om at forhøje forskningsreserven med 300 mio. kr.
Forskning og udvikling er noget af det, der skal bidrage til at få Danmark styrket ud af krisen.
Derfor er det sund fornuft netop nu at prioritere til fordel for de investeringer, der fremadrettet kan bidrage til at sikre Danmarks konkurrenceevne.
Finansloven for 2012 er et udtryk for en benhård prioriteringsøvelse.
Med den økonomiske situation, vi står i, er der altså ingen lette løsninger, og hver en sten skal vendes.
Vi er nogle gange nødt til at træffe nogle upopulære beslutninger for at kunne gøre det, vi gerne vil, og i det her tilfælde altså sikre, at forskningsaktiviteten forbliver på minimum 1 pct. af BNP.
Og man kan vist godt sige, at nedlæggelsen af Teknologirådet må betegnes som en af de her upopulære beslutninger ...
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-09:
Forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti stiller forslag om at hæve straffen for overtrædelse af dusørbestemmelsen i lejeloven.
Helt konkret vil de udvide straffen med 9 måneder fra de nuværende 4 måneder til 13 måneder.
Det Radikale Venstre deler sådan set Dansk Folkepartis ønske om at stoppe den her udnyttelse af vores lejere samt den skadevirkning, som det her også forårsager på boligmarkedet, fordi det er uacceptabelt.
Men Det Radikale Venstre er omvendt også bare et parti, som ganske enkelt ikke køber Dansk Folkepartis præmis om, at mere straf kan løse alle problemer.
Derudover mener vi også, at det er et godt princip, at der er en sammenhæng imellem forbrydelse og straf og forældelsesfrister i øvrigt.
Det vil sige, at jo grovere en forbrydelse er, jo højere straf og jo længere forældelsesfrist.
I det her forslag mener vi, at den balance, der gerne skal være her, bliver brudt, og når man bryder den balance, bryder man også med det princip om proportionalitet, der skal være i forhold til den øvrige strafferamme.
Dermed bryder man også med sammenligneligheden med de forbrydelser, der er af lignende karakter, for hvis man gennemfører det her forslag, vil straffen for overtrædelse af dusørbestemmelsen jo være relativt højere end den øvrige strafferamme – og omvendt for forbrydelser af lignende karakter.
Så set med radikale øjne
giver den nuværende strafferamme egentlig ret god mening, og det er ikke noget, som vi synes at man kan sige om en tredobling af strafferammen for overtrædelse af den her dusørbestemmelse.
Helt ærligt har vi også svært at forestille os, at truslen om en højere straf vil afhjælpe noget som helst, for mon ikke muligheden for 4 måneders fængsel egentlig er nok, hvis risikoen for at blive opdaget og straffet er tilstrækkelig stor?
Derfor mener vi ikke at man skal udvide straffen, men optimere muligheden for konsekvens.
Vi skal have lejere til i højere grad at stå frem og melde de her udlejere, og vi skal have vores lejerorganisationer mere på banen, for de nuværende regler giver, som det også er blevet sagt af den socialdemokratiske ordfører, mulighed for, at man kan straffe de her svindlende udlejere, men det kræver jo, som ved enhver anden forbrydelse, at det bliver meldt.
Altså mener Det Radikale Venstre for at opsummere, at de nuværende 4 måneders fængsel er en passende strafferamme, og at forældelsesfristen på 2 år også er en passende frist for, at lejere, lejerorganisationer og anklagemyndigheden kan få samlet oplysninger om og få reageret på overtrædelser af dusørbestemmelsen.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag.