runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-03-13:
Jamen igen må jeg sige, at jeg sådan set er meget enig i, at det ikke ville være hensigtsmæssigt at udvide fra 4 til 8 uger, men det er jo egentlig den anden del af forslaget, jeg mere sigter til.
Altså, hvad er det, der har gjort, at regeringen ligesom har valgt at trække en streg mellem nogle typer af kriminalitet og har sagt, at de godt kan rumme det her med personaflytning, mens andre ikke kan?
Jeg forstår, at ministeren egentlig betragter det som en praktisk foranstaltning, som alligevel haster så meget, at man ikke kan afvente en kommende evaluering af de hidtidige forsøg med det inden for terrorlovgivningen.
Hvad er det for en afvejning?
Hvilke hensyn er det, som ministeren der lægger til grund?
Hvad er det for et skred, der ville ske i, hvis man valgte at, ja, tage skridtet fuldt ud, som Dansk Folkeparti siger, og lade det være alle typer af kriminalitet?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at det kan man ikke måle på en lineal.
Jeg mener, at Dansk Folkepartis forslag også godt kan rammes inden for den skive, som hedder, at det er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Vi vurderer blot fra regeringens side, at de 4 uger i forhold til de 8 uger er tilstrækkelige for politiet til at kunne foretage deres efterforskning.
Det har anklagemyndigheden sagt til Justitsministeriet er rigtigt - altså, Rigsadvokaten har svaret os, at man godt kan udføre et fornuftigt politiarbejde inden for de 4 uger, og dem kan man jo så forlænge efterfølgende.
Så det er et spørgsmål om praktik, og de 4 uger er så en retssikkerhedsmæssig afvejning i forhold til den person, som bliver aflyttet.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-13:
Jeg er sådan set ganske tryg ved justitsministerens afvisning af beslutningsforslaget, men jeg vil bare gerne bede om lige at få ministeren til måske at uddybe bemærkningerne om, hvad det retssikkerhedsmæssige skred ville være i forhold til det, som regeringen foreslår, som vi også behandler nu.
Altså, hvad er det, justitsministeren mener der går tabt, hvis man tog det fulde skridt, som Dansk Folkeparti foreslår?
Hvor er det at justitsministeren og regeringen finder, at her kommer man altså ud på så tynd is, at det ikke kan bære?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Nej, hr. Henrik Høegh har givet en fuldstændig præcis og korrekt fremstilling af, hvordan ordningen er, nemlig at lovforslaget siger, at fremtidige indtægter fra råstofområdet tilfalder det grønlandske selvstyre, dog således at Danmark får en andel i dem, som bortset fra de første 75 mio. kr. svarer til halvdelen.
Den andel, vi får af det, bruges så til at skære det danske bloktilskud ned.
Og når vi sparer en krone i tilskud til Grønland, er det lige så godt, som hvis vi havde tjent en krone.
Så derfor er det en helt teoretisk diskussion, hr. Martin Henriksen er inde i.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jeg kvitterer så for det klare svar, at statsministeren er uenig med ordføreren fra sit eget parti, og det må man jo bare notere sig.
Peter Skaarup (DF), 2009-03-13:
Det er meget positivt - set med Dansk Folkepartis øjne - at det, selv om vi ikke kommer igennem med hele pakken, ser ud til, at vi kommer igennem med en væsentlig ting, nemlig at lette politiets og retternes arbejde med at holde styr på de her ting med forskellige telefoner, som kriminelle erhverver sig.
De kriminelle skifter telefon næsten lige så ofte, som man skifter underbukser, kan vi se ud fra nogle af de eksempler, der har været tale om.
Men jeg skal sige, at grunden til, at vi egentlig har fremsat forslaget, jo er, at vi - i forbindelse med den rundtur, som Folketingets Retsudvalg har været på til forskellige politikredse - har hørt, at der er et konkret behov hos politiet.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren: Hvis justitsministeren kan konstatere, at der kommer et behov - og der er folk, der siger, at det her er et problem for politiets arbejde og i øvrigt også for rettens arbejde - vil regeringen så være indstillet på at ændre holdning og udvide perioden, hvor man vil tillade aflytning?
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Jeg mener ikke, at vi fra dansk side skal gå ind og sige, at så og så mange penge skal der bruges på de forskellige områder.
Derimod vil jeg meget gerne gå i kritisk dialog med de politikere i Grønlands landsstyre, som stemmer imod de forslag, der f.eks. kommer fra IA, om, at man skal gå ind og gøre noget ved situationen for de udsatte børn, at man skal gå ind og gøre noget ved den kæmpe ulighed, der er i Grønland, ligesom jeg i Folketinget bliver ved med at kæmpe imod regeringen og Dansk Folkeparti, hver gang de ikke vil være med til at gøre noget for de fattige børn i Danmark.
Det er klart, at man burde gøre noget, og det vil jeg arbejde for, både i forhold til de danske børn og i forhold til de grønlandske børn.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jeg vil bare ganske kort høre, om Enhedslisten synes, man skal målrette noget af bloktilskuddet til f.eks. socialt udsatte, altså at vi her fra Danmark skal stille krav om, at nogle af pengene f.eks. går til de grønlandske børn, og at det er betingelsen for, at man kan få det.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Det, vi har fastlagt, er, at vi nu har en aftale, der gælder i de næste mange år, om, at bloktilskuddet ligger fast.
Forudsætningerne kan ændre sig, og der kan ske andre ting.
Men det, vi har sagt nu, er, at bloktilskuddet ligger fast; Grønland kan arbejde ud fra det bloktilskud, der er.
Det giver en væsentlig tryghed i forhold til at kunne arbejde videre med at gøre Grønlands økonomi selvbærende.
Der kan vi så ved hjælp af en kritisk, ligeværdig dialog gå ind og være med til at påvirke, hvad vej vi synes man skal gå, nøjagtig ligesom Grønland kan være med til at påvirke Danmark i forhold til, hvad vej man synes Danmark skal gå, og i forhold til Island og andre lande, hvor man diskuterer: Hvordan synes man, den økonomiske udvikling skal være?
Hvad skal man satse på?
Skal det være noget, der er godt for klimaet, eller noget, der er dårligt for klimaet?
Skal det være noget, hvor man også prøver at sikre, at der bliver meget mindre ulighed i samfundet?
Eller hvad vej skal man gå?
Muligheden er der for en ordentlig, kritisk dialog.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Præcis; vi er fuldstændig enige.
Men hvorfor skulle det tal så skrives ind?
For vi er fuldstændig enige om, at bloktilskuddet jo nemlig er gået lidt op og ned, alt afhængigt af hvor Grønland lige står.
Det var bl.a. derfor, Demokraterne valgte at anbefale et nej.
Det er jo netop det, der er det helt unikke ved det her: at vi har fastlagt det her pris- og lønreguleret.
Og hvorfor gjorde man det, hvis det kun gælder, hvis produktionen i Grønland går op, men ikke hvis produktionen i Grønland går ned?
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Der kan ske mange ting de næste 50-100 år.
Som jeg sagde, kunne jeg også forestille mig en situation, hvor dansk økonomi går rigtig dårligt, og Grønland så kommer og yder et bidrag til Danmark, fordi det kommer til at gå rigtig godt i Grønlands økonomi.
Jeg kunne også forestille mig, at det kommer til at gå godt i Grønlands økonomi, og at man derfor selv kommer og beder om at få sat bloktilskuddet ekstra ned, ligesom Færøerne flere gange har henvendt sig og bedt om at få sat sit bloktilskud ned.
Så der er mange muligheder for, at tingene kan ændre sig i fremtiden.
Det kan også ske, at økonomien går enormt dårligt om 100 år, og verden så ser anderledes ud.
Det er der jo ingen her der kan garantere.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Igen må jeg lykønske Enhedslisten med det her resultat.
Det er en fremragende lov, Enhedslisten har fået lavet - og det kan vi selvfølgelig ikke støtte.
Må jeg lige spørge om det med bloktilskuddet.
Der blev ikke svaret på det.
Hvad nu, hvis produktionen i Grønland falder og ikke er tilstrækkelig til, at man kan klare sig uden et forøget bloktilskud?
Vi har jo besluttet, at hvis den her lov bliver vedtaget, ligger bloktilskuddet fast - op eller ned i produktion, så ligger bloktilskuddet fast.
Vil Enhedslisten garantere, at der ikke skal gives yderligere i bloktilskud, hvis produktionen i Grønland skulle gå ned?
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jeg synes, det er en af de debatter, hvor det er allernemmest at afsløre, hvor dobbeltmoralske alle de andre partier i Folketinget er i det her spørgsmål.
Fru Line Barfod sagde: Hver gang Enhedslisten har mulighed for at hjælpe borgerne, så slår vi til.
Men det gælder ikke, når det drejer sig om danske statsborgere med børn i Grønland, så slår man ikke til.
Den der kritiske dialog, som fru Line Barfod taler om, har jo været der i lang tid - det virker ikke.
Der har jo også været et forslag fra Grønlandsudvalget om, at man ad frivillighedens vej skulle nedsætte et udvalg bestående af grønlandske organisationer, danske politikere, grønlandske politikere, embedsmænd osv., der skulle tage til Grønland og sammen med det grønlandske hjemmestyre forsøge at rette op på tingene.
Det blev afvist - det var ad frivillighedens vej.
Fru Line Barfod siger: Hver gang vi har mulighed for at hjælpe borgerne, så hjælper vi borgerne.
Det gælder bare ikke danske statsborgere, der bor i Grønland, og som har børn; så vil man ikke være med til at målrette tilskuddet.
Man bliver bare ved med at snakke om, at man skal gøre noget.
Det har vi gjort i mange år, det virker ikke.
Det er flot!
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jeg synes, man skal passe lidt på med, hvad for nogle oplysninger man kommer med fra Folketingets talerstol.
Jeg mener, der blev sagt, at Dansk Folkeparti har været med til at give bankerne 3.000 mia. kr.
Så pas lige på med, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol.
Det var det første.
Jeg kan godt forstå, hvorfor fru Line Barfod synes, processen har været fremragende her, for det er første gang, Enhedslisten har været med helt inde i maskinrummet sammen med regeringen og har været med til at skrive et lovforslag, som nu er regeringens lovforslag, men i stor stil - og tillykke med det - med fru Line Barfod som pennefører, og det var et fremragende stykke arbejde, fru Line Barfod lavede i forbindelse med kommissionen.
Så tillykke med det.
Regeringen har fået en ny pennefører.
Det var da en mulighed; hvis Enhedslisten skulle glide ud af Folketinget, så er der en karriere dér.
Med hensyn til bloktilskuddet vil jeg lige spørge: Hvis nu bloktilskuddet ikke er tilstrækkeligt i de næste år, hvis nu f.eks. produktionen falder gevaldigt i Grønland, vil Enhedslisten så garantere her, at bloktilskuddet ligger fast, og at der ikke kommer yderligere bevillinger?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-13:
Jamen hvis Grønland ønsker selvstændighed, vil jeg da gå ud fra, at bloktilskuddet så falder væk.
Det er jo logikken i det, så jeg forstår ikke helt spørgeren.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Vil det sige, at hvis man på et tidspunkt skal diskutere grønlandsk selvstændighed, er man fra radikal side villig til også at tage den del med, som hedder bloktilskud?
Nu er der jo lagt et forslag frem her, men man kunne jo sagtens forestille sig, at Grønland var en selvstændig nation, og at man så sagde: Jamen så skærer vi bloktilskuddet ned med eksempelvis 100 mio. kr. pr. år, indtil det er nede på 0.
For som jeg ser det her med, at man skal give det i al evighed, vil det faktisk svare til, at vi også gav bloktilskud til både Norge og Skåne.
Hvis det er en selvstændig nation, giver det vel ingen mening at blive ved med at pumpe penge i den.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-13:
Det er jo ikke mig eller Det Konservative Folkeparti eller Det Radikale Venstre eller nogen andre her i salen, der skal bestemme, hvornår det tidspunkt kommer.
Det er en grønlandsk afgørelse - det er ikke os, der skal bestemme det.
Jeg vil sige, at jeg ikke har talt varmt for, at Grønland skulle være selvstændigt.
Jeg ønsker, at rigsfællesskabet skal bevares.
Jeg synes, at rigsfællesskabet fungerer godt, og jeg synes også, at det er til gavn for Grønland.
Men det afgørende i den her lovgivning er, at hvis man i Grønland ønsker selvstændighed, er der nu åbnet for, at der så skal forhandles om det.
Og dermed bringer denne lovgivning sig jo fuldstændig på linje med, hvad skiftende statsministre har sagt igennem mange år.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Som jeg hørte den radikale ordfører, talte han varmt for, at Grønland på sigt skulle være en selvstændig nation i den store globale verden.
Nu fik vi præciseret før, at De Konservative maksimalt kan kigge 15 år frem i tiden, så jeg vil bare spørge den radikale ordfører, om De Radikale kan se lidt længere frem i tiden og måske have en idé om, hvornår det med rimelighed kunne komme på tale, at Grønland blev en selvstændig nation.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-13:
Der står i lovforslaget, at hvis det grønlandske folk ønsker selvstændighed, er vi forpligtet til at forhandle med Grønland om gennemførelsen af selvstændighed.
Vi har ikke fra Selvstyrekommissionen - og det synes jeg heller ikke at man skal i lovgivningen - prøvet på at definere, hvilken proces der skal foregå i Grønland for at sætte den her proces i gang.
Men under alle omstændigheder skal et resultat jo godkendes ved en folkeafstemning, og udgangspunktet også for en folkeafstemning er selvfølgelig de gældende valgretsregler.
Og jeg har helt tillid til, at man fra Grønlands side vil fortolke det loyalt og ordentligt.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-03-13:
Med hensyn til det første med de nye toner vil jeg sige, at det er sådan, at det også er en ny situation; det er helt afgjort en ny situation, vi står i.
Og jeg har det sådan, at jeg tilpasser min tales indhold til den virkelighed, jeg nu er til stede i.
Hvorfor er bloktilskuddet nødvendigt?
Fordi vi ikke har fået vores indtægter endnu, så enkelt kan det siges.
Fordi der er to parter i den aftale, og man kan sige, at Grønland har fået en sikkerhed, indtil indtægterne overstiger det nuværende bloktilskud.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er nogle meget korte svar, jeg får.
Jamen det synes jeg da også er udmærket.
Det er jo dejligt, at der bliver svaret kort for en gangs skyld.
Men så kunne der måske også svares kort på, hvordan hr. Niels Helveg Petersen definerer det grønlandske folk.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Hvis vi tager bankgarantien først, så vil jeg sige, at der i efteråret blev lavet en bankpakke af flertallet i Folketinget inklusive Dansk Folkeparti, hvor man lavede en garanti for bankerne på, forventer man, op til 3.000 mia. kr., sådan at hvis bankerne bryder sammen, kan de mange spekulanter og andre, der har investeret, regne med at få deres tab dækket.
Det stemte Dansk Folkeparti for.
Det er noget andet end den bankpakke, der er kommet her senere; det er to forskellige ting.
Det var den i efteråret på op til 3.000 mia. kr., jeg snakkede om.
Så er det rigtigt, at det er meget sjældent, Enhedslisten er med til at skrive de lovforslag, som regeringen fremsætter.
Det sker en gang imellem, når man fra regeringens side synes, at nu skal man alligevel lave noget fornuftigt.
Juliane Henningsen (IA), 2009-03-13:
Den 25. november sidste år var en følelsernes dag i Grønland.
Det var dagen, hvor vi stemte ja til Grønlands selvstyre, det vil sige ja til de lovforslag, som vi har til behandling her i dag.
I Grønland blev det et overvældende ja til selvstyre med hele 75,5 pct. for og med en valgdeltagelse på op mod 72 pct.
Det vakte følelser af stor glæde, stolthed og stort håb for fremtiden, nok især hos de unge grønlændere og hos mig som en ung grønlandsk politiker, der så brændende ønsker forandring.
Jeg spurgte forleden en ung grønlandsk kvinde fra byen Manitoq, hvad dette ja til selvstyre betød for hende.
Hun svarede meget rammende, at hun og hendes generation ikke havde været med til at indføre hjemmestyret i sin tid, så det nye selvstyre var for hende en ny chance for at få sit eget land og sin egen fremtid, og at hun derfor sammen med andre unge på selve afstemningsaftenen havde sunget sange om drømme og håb om selvstændighed og sange om kampen for at få lov til at være herre i eget hus.
Det er jo helt rigtigt, for det her er vores mulighed.
Det er kort sagt en slags opfordring til jer her i salen om at behandle lovforslaget om Grønlands Selvstyre og de dertil hørende lovforslag med stor velvilje.
Frihed og ansvar går hånd i hånd i den nye lov.
Med loven får vi fastlagt fordelingen af indtægterne fra naturressourcerne mellem Grønland og Danmark, og med loven får vi selvstyre på en lang række politiske og juridiske områder, samtidig med at vi overtager det økonomiske ansvar, som vedrører områderne.
Rækkefølgen af de områder, der skal overtages, og tempoet, de overtages i, bestemmes alene af den grønlandske befolkning.
I Inuit Ataqatigiit kæmper vi for, at befolkningen til stadighed får mere lige levevilkår og lige muligheder.
Det er kendt, at nogle få danske politikere mener, at vi først har gjort os fortjent til selvstændighed, når vi har overvundet vores sociale problemer.
Men det siger sig selv, at skulle alle lande i verden efterkomme det krav, ville meget få af dem kunne gøre sig fortjent til selvstændighed.
Så i stedet for fortsat at fratage os ansvaret, mener jeg, at vi skal have ansvaret tilbage.
Kun på den måde tvinger vi vores regering hjemme i Grønland til at handle, så vi kan få skabt en sund befolkning, et stærkt samfund og en bedre økonomi.
At stå på egne ben er kort sagt en langsigtet løsning, som selvstyremodellen bygger på.
Selvstyre bliver naturligvis det helt store debatemne op til valget til det grønlandske Landsting i år.
Vi har også taget mange debatter om selvstyre her i salen, og dem takker jeg for.
Derfor tilslutter jeg mig de lovforslag, der er fremsat til behandling i dag.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det her var en tale, som pegede meget hen imod den dag, hvor Grønland bliver et selvstændigt land.
Det synes jeg ligesom at jeg kunne fornemme, og derfor synes jeg også, det er interessant at høre fra IA's ordfører, hvordan det forholder sig, når nu det skal ske, at man, som der står i selvstyreloven, skal beslutte, at man vil være et selvstændigt land med alt, hvad det indebærer.
Hvem er efter fru Juliane Henningsens opfattelse den gruppe, der kan stemme?
Er det dem, der bor i Grønland nu, er det dem, der er født i Grønland, eller er det, som hr. Lars-Emil Johansen foreslår, dem, der kan tale grønlandsk?
Hvem er det grønlandske folk?
Juliane Henningsen (IA), 2009-03-13:
Som sagt forestiller jeg mig ikke nogen drastiske ændringer, med hensyn til hvem der må stemme i Grønland til diverse valg.
Så det bliver det korte svar.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Det er muligt, at hr. Henrik Brodersen mener, at man har held med at tale børns sag, når man går ud og tager penge fra dem.
Jeg er ikke sikker på, at børnene er enige i, at det bedste, man kan gøre for dem, er at tage penge fra dem, så der ikke er penge til, at de f.eks. kan få vinterstøvler, når det bliver vinter, at de kan få tre måltider mad om dagen, og at de kan få medicin, hvis de bliver syge.
Jeg er ikke sikker på, at børn i Danmark synes, det er den rigtige og den heldige måde at gøre noget for dem på, og jeg tror altså, at man vil tale med større vægt, hvis man begynder at sikre, at alle børn i Danmark også kommer til at leve godt, og at vi ikke har børn i fattigdom.
Det tror jeg vægter højere, når man skal ud og snakke med andre om, hvad de bør gøre, for så er det vigtigt, at man også har orden i eget hus.
I forhold til at begynde at målrette pengene til Grønland vil jeg sige, at Danmark selvfølgelig godt kan gå ind og sige, at vi nu er ligeglade med folkeretten, at vi ikke længere synes, vi vil anerkende, at Grønland er et selvstændigt folk, at vi ikke synes, vi vil anerkende, at Grønland skal have ret til at bestemme i egne forhold, og at vi ikke længere vil være med til, at vi skal ansvarliggøre folk i Grønland til selv at tage ansvar for at sikre ordentlige forhold for børnene.
Jeg tror bare, det er den forkerte vej at gå, og jeg tror ikke, at det på lang sigt hjælper børnene i Grønland at sige, at man ikke i Grønland skal have et ansvar for, at der er ordentlige forhold.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen det svar er jeg meget godt tilfreds med.
Jeg tager det også som udtryk for, at hvis det en dag skulle komme til en afstemning, vil IA støtte, at det så ligger implicit, at det bliver de folk, som efter nugældende regler har adgang til at stemme til Grønlands Landsting.
Har jeg forstået det rigtigt?
Juliane Henningsen (IA), 2009-03-13:
Det er forstået helt rigtigt, at jeg henholder mig til de gældende regler om valgret i Grønland.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
I modsætning til Dansk Folkeparti ser vi ikke på, hvilket statsborgerskab folk har, når vi ønsker at hjælpe dem.
Vi ser ikke på, om det kun er danske statsborgere i Grønland eller andre statsborgere i Grønland, og i Danmark ser vi ikke på, om det er danske statsborgere eller grønlandske eller andre statsborgere.
Vi ser på, om der er nogle børn, der har brug for hjælp.
Der er ingen tvivl om, at i Danmark er der masser af fattige børn, der har brug for hjælp, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har sendt dem ud i fattigdom og fastholder dem i fattigdom.
På samme måde er der også i Grønland børn, der har stor brug for hjælp.
Derfor støtter vi kraftigt IA og andre, der i Grønland arbejder for at gøre noget ved den fattigdom, arbejder for at gøre noget for at mindske den store sociale ulighed, der er i Grønland.
Det vil vi blive ved med at arbejde for.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er jo anderledes toner, man hører fra hr. Lars-Emil Johansen i dag, end man f.eks. hørte ved hans tale ved Siumuts 30-års-jubilæum, hvor der var helt anderledes boller på suppen, med hensyn til hvor forfærdelig Danmark har været gennem årene.
Men lad nu det være.
Jeg forstod også, at det kun er de ansvarlige partier, der siger ja til det her i dag, underforstået at Dansk Folkeparti nok ikke er et ansvarligt parti.
Det er jeg ikke sikker på at statsministeren er enig i, han har nu siddet i den stol derovre i 8 år og har været glad for den ansvarlighed, vi har udvist, så det må jeg også lade stå for hr. Lars-Emil Johansens egen regning.
Må jeg godt lige spørge hr. Lars-Emil Johansen om bloktilskuddet.
Hvorfor var det så vigtigt at få bloktilskuddet låst fast?
Hvorfor kunne det ikke køre på den måde, som det gør nu, sådan at hvis Grønland har brug for mindre støtte, bliver det sat ned, og hvis man har mere brug for støtte, bliver det sat op?
Hvad var ideen med, at det skulle fastlåses?
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Det er den ene ting.
Derefter spørger jeg så konkret, om ikke det er muligt, når man ser, at der er nedskæringer på vej på børneområdet, og når det måske netop er det område i Grønland, som har de allerstørste problemer, at man fra Enhedslistens side ville være med til at øremærke nogle penge, så vi muligvis kan forhindre nedskæringerne i at ske.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er behov for, at der bliver gjort noget for børnene i Grønland, som der er for, at der bliver gjort noget for børnene i Danmark.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et problem, at der sidder et flertal i det grønlandske Landsting, ligesom der sidder et flertal i det danske Folketing, som prioriterer det at give til de rige højere end at sikre, at der er penge til de fattige, og som ikke prioriterer ordentligt at give hjælp til de udsatte børn.
Jeg sidder i velfærdsudvalget i Nordisk Råd.
Vi var i Grønland sidste sommer og har fulgt op med forslag til, hvad vi mener man kan gå ind og gøre, både i Grønland og i de andre nordiske lande.
Og vi har, da vi senest havde møde, igen fremsat en udtalelse også henvendt til Grønland for at prøve at påvirke de grønlandske politikere.
Det er det, man som politiker kan gøre i forhold til politikere i andre lande, nemlig at gå ind og prøve at påvirke dem, have en dialog med dem, nøjagtig ligesom vi vil gøre i forhold til Sverige eller andre lande, når der er et problem der.
Tina Petersen (DF), 2009-03-13:
Man vil ikke være med til at være hundrede procent sikker på, at man nu gør noget, at man påpeger, som De Konservatives ordfører gjorde, at der skal 35 mio. kr. til, ikke mere, for at løse det her problem på Grønland.
Der er taget initiativer fra Folketingets Grønlandsudvalg, men der sker intet.
Trods det hører vi så, at Enhedslisten heller ikke ønsker at målrette nogle midler på området.
Der er jo taget alle de her initiativer, som Enhedslistens ordfører står og nævner.