runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Jamen jeg er faktisk en lille smule i tvivl om, om Socialdemokraternes ordfører har læst beslutningsforslaget, for de spørgsmål, som ordføreren rejser i sin tale, er jo netop de spørgsmål, beslutningsforslaget går ud på at få afklaret og få svar på.
Det er ikke et beslutningsforslag, der handler om at indføre en ordning.
Det er et beslutningsforslag, som handler om at lave et forsøg for at få afklaret nogle spørgsmål og forhåbentlig få nogle svar.
Så kan vi ikke blive enige om, at det er svært at starte en glidebane, når man slet ikke starter?
Trine Bramsen (S), 2014-12-18:
Jamen jeg kan godt høre, at Enhedslistens ordfører nu er ved at trække i land, fordi det måske er gået op for ordføreren, hvad det her forslag egentlig vil sige, nemlig at det vil betyde øget overvågning, at det vil sende et meget kraftigt signal til vores offentligt ansatte om, at man ikke har tillid til dem.
Og må jeg ikke bare igen konstatere, at det er vi Socialdemokrater mod.
Vi har tillid til vores offentligt ansatte.
Vi mener ikke, at man skal starte forsøgsordninger eller stille en masse spørgsmål i en forsøgsordning om at sætte kameraer på folk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-18:
Det er jo fair nok, at man er imod, eller at man er for, eller hvad man nu har lyst til at være i forbindelse med et konkret beslutningsforslag.
Jeg synes bare ikke, det er rigtigt, når ordføreren siger, at forslagsstillerne trækker i land.
Det er vel fair nok, at man vil prøve at lave et forsøg og så se, hvad resultaterne er, og evaluere det og så finde ud af ens endelige stilling senere.
Det er jo det, forslaget her lægger op til, så det ville være rart, hvis bare det var det, vi diskuterede, i stedet for ligesom at lade, som om det er noget mere, der er blevet fremsat.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten for at rejse diskussionen om, hvad det egentlig er for et politi, vi gerne vil have.
Dermed sættes der også fokus på en meget vigtig del af forholdet til vores politimyndigheder, nemlig vores mulighed for at vide, hvad der foregår, og folks adgang til at kunne klage og kunne dokumentere det, der er sket.
Det tror jeg både skyldes den måde, dansk politi, arbejder, navigerer og agerer på, men jo også, at vi helt grundlæggende lever i et samfund, hvor de fleste af os har meget stor tillid til, at de offentligt ansatte, vi møder, ikke er korrupte, at der ikke finder nepotisme sted, at tingene er transparente, og at man kan regne med, at danske myndigheder gør det, de skal.
Hele den enorme mængde af tillid, vi har i vores samfund, er i mine øjne noget af det allerallervigtigste i Danmark.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der er effektive klagemuligheder for borgerne over for dispositioner og afgørelser udført af offentlige myndigheder, og det gælder ikke mindst i forhold til politiet, som har en række magtbeføjelser.
Jeg vil gerne have, at behandlingen af det her beslutningsforslag også kommer til at handle om noget andet ud over politiet.
For i Danmark driver vi en stor offentlig sektor som en meget, meget væsentlig del af vores velfærdssamfund.
Politiet er langt fra den eneste gruppe af offentligt ansatte, der har en meget direkte og tæt borgerkontakt.
Det har mange social- og sundhedsassistenter og -hjælpere også, det har socialrådgivere, sygeplejersker, læger på skadestuen, medarbejdere i psykiatrien og på det specialiserede socialområde.
For mange af vores offentligt ansatte er hverdagen jo præget af utrolig meget, der går godt, og nogle enkelte ting, der er svære.
Derfor rejser det her beslutningsforslag i mine øjne nogle meget principielle spørgsmål om offentligt ansattes arbejdsvilkår.
Er vi sikre på, at vi vil udstyre vores offentligt ansatte med kropskameraer?
Jeg tror ikke på, at man kan skabe tillid med mistillid, og jeg tror, det er meget vigtigere at være insisterende og engageret i at sikre, at vi har et dansk politi, som begår så få fejl som overhovedet muligt.
Den ordning, som Enhedslisten lægger op til, rejser derfor i mine øjne nogle meget mere generelle overvejelser i forhold til både borgere og ikke mindst medarbejdere.
Det er vigtigt, at der er ordentlig og reel klageadgang, og jeg vil også minde om, at der med den nye ordning med individuel markering af uniformerede polititjenestemænd allerede er taget initiativ til at lette identifikationen af politifolk i klagesager.
Men jeg synes, det her rejser så mange spørgsmål og har en stor indbygget risiko for, at vi i virkeligheden kommer til at underminere noget af det, jeg selv sætter allerallermest pris på i Danmark, nemlig at vi ikke alene har, men også kan have tillid til vores offentligt ansatte.
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Jeg kan godt forstå, at ministeren gerne vil have det til at handle om alt muligt andet end politiet.
Men forslaget handler ikke om alt muligt andet end politiet.
Det er et forslag om at sætte kropskameraer på uniformerede politibetjente i en forsøgsordning.
Det handler ikke om alle de andre ting, som ministeren gerne vil have det til at handle om.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren ikke er enig i, at politiet er særligt på grund af de magtbeføjelser, politiet har, sammenlignet med andre myndigheder, dels i forhold til magtbeføjelserne, dels i forhold til den klageordning, som jo også er et udtryk for, at vi netop siger, at politiet er noget andet end socialpædagoger inden for psykiatrien osv.
Vi har nemlig en helt særlig klageordning hos politiet, og vi har også haft nogle særlige problemer med at få afklaret klager hos politiet, dels fordi betjentene ikke kan findes, dels fordi der ikke er nogen beviser.
Er ministeren ikke enig i, at på de områder adskiller politiet sig fra andre myndigheder?
Karsten Lauritzen (V), 2014-12-18:
Jo, men det er da naturligvis problematisk, og jeg tror sådan set også, at der er nogle politifolk, som ville synes, at det her kunne være godt, fordi de jo nogle gange bliver mødt med, at folk optager dem på mobiltelefoner og andet og lægger det på Facebook, selv om man ikke må, og så er det kun en del af virkeligheden, der bliver fremstillet der, og på den måde bliver politiet fremstillet på helt forkert vis
Der kunne de jo godt ønske sig, at de også havde mulighed for at dokumentere det.
Så der er fordele ved forslaget.
Vi har meget få af dem der, hvor borgere overvåger politifolk og lægger det på de sociale medier, dem har vi relativt få af, og vi har altså også relativt få sager i Politiklagenævnet.
Så hvis man skulle kigge på de økonomiske ressourcer og det arbejde, der ville gå med at indføre den her ordning, også en forsøgsordning, tror jeg simpelt hen, man får mere ud af det, man får mere retssikkerhed for borgerne og mere beskyttelse for politiet ved at gå andre veje, og derfor støtter vi ikke forslaget på nuværende tidspunkt.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Politiet er noget særligt.
De myndigheder, der har magtbeføjelser på den måde, dansk politi har det, er noget helt særligt.
Der er selvfølgelig en grund til, at det er ganske få, der har de magtbeføjelser i et samfund, og sådan skal det også være.
Det er klart, at når man er nogle af dem, der kan udøve magt meget direkte og meget konkret med alvorlige konsekvenser til følge, så skal tingene være transparente.
De skal være gennemsigtige.
Der skal være meget fokus på klageadgang og dokumentation.
Jeg er fuldstændig enig.
Det ændrer bare ikke på, at selv om politifolk er noget særligt, er de også i mine øjne frontmedarbejdere i vores velfærdssamfund og i vores offentlige sektor.
I vores iver for at kunne dokumentere må vi ikke komme til at sætte ting over styr, og det er det, jeg mener der er en risiko for med forslaget her.
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Det er sådan lidt sjovt – det kan godt være, det kun er mig, der har det sådan – men jeg mener, at i et retssamfund er det at kontrollere magtbeføjelser sådan set ikke et udtryk for mistillid, men et udtryk for god demokratisk styreform.
Det gør vi med alle vores myndigheder, og des mere magt en myndighed har, des mere kontrollerer vi dem.
Det er sådan set det, der er forskellen på demokrati og alle mulige andre uhyggelige former for samfund.
Derudover vil jeg spørge: Mener ministeren ikke, at det er et problem for tilliden til politiet, at der er så mange klagesager, hvor man ikke kan finde den enkelte betjent – det bliver der forhåbentlig taget hånd om med identifikationsnumrene – men også som ikke kan blive afgjort; hvor borgeren simpelt hen ikke får en afgørelse på, om de har ret eller ej, fordi det er ord mod ord og der ikke er nogen beviser?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-18:
Men fru Pernille Skipper peger jo selv på, at de nye id-numre forhåbentlig bliver en hjælp i forhold til identifikationen.
Fru Pernille Skipper har jo også ret i, at det at føre en konsekvent, transparent kontrol med myndigheder, herunder i særlig grad myndigheder, der udøver magt, er en almindelig del af det at have et demokratisk samfund.
Selvfølgelig er det det.
Og når vi gerne vil vide, hvad der foregår i de konkrete situationer, er det ikke nødvendigvis et udtryk for mistillid og skal heller ikke tolkes sådan.
Men kropskamera er ret voldsomt.
Det er et brud med en årelang tradition, vi har i Danmark, og jeg tror også, man skal være varsom med den sammenligning, jeg ofte hører, nemlig at der er gode erfaringer med det eksempelvis i USA, hvor der jo er et helt andet politi og også en helt anden relation befolkning og politi imellem.
Så jeg vil altid meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi sikrer os, at tingene foregår på den rigtige måde, og at kontrollen, der skal understøtte det, fungerer.
Jeg synes, det er fornuftigt med numre på uniformerne, men jeg mener ikke, der er grundlag for at støtte beslutningsforslaget her.
Pernille Skipper (EL), 2014-12-18:
Tak for det, og tak til ordføreren for en konstruktiv, synes jeg, tilgang til beslutningsforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig for det første at påpege, at nogle af de bekymringer, ordføreren kommer med, er vi sådan set enige i fra Enhedslistens side, og det er derfor, at vi foreslår en 1-årig forsøgsordning, hvor man via en implementering i to politikredse kan se på, om det er noget, der ville gavne i en dansk sammenhæng.
For det er jo fuldstændig rigtigt, vi er et mindre land, vi har færre klager, der er i det hele taget en hel del forskel på os og andre lande, som har indført det her.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren vil bekræfte, at de problemer, vi har haft i en dansk sammenhæng, ikke kun begrænser sig til identifikation af de enkelte betjente, men – som jeg faktisk også tror hr. Karsten Lauritzen selv nævner i ordførertalen – også omfatter, at der faktisk har været en hel del sager, hvor borgeren ikke har kunnet få en afgørelse til hverken den ene eller anden side.
Og jeg vil også gerne have en bekræftelse på, at Venstre synes, at det er problematisk.
Trine Bramsen (S), 2014-12-18:
Jeg må igen bare give udtryk for Socialdemokraternes holdning: Vi har tillid til vores offentligt ansatte.
Vi ønsker hverken at igangsætte forsøgsordninger eller permanente ordninger, der skal overvåge vores offentligt ansatte.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-18:
Med dette lovforslag etablerer man nu – når det engang er blevet vedtaget, og det bliver det – et ganske, ganske voldsomt bygningsanlæg midt i et af dette lands meget, meget naturskønne områder.
Det er nærmest en naturperle.
Og man gennemskærer samtidig med dette voldsomme bygningsanlæg – det er et andet ord for bro – en række fredede områder og en række habitatsområder.
Det er en trængsel, som er der et par timer om morgenen og et par timer om eftermiddagen.
Det har været argumentet og undskyldningen for at etablere dette voldsomme bygningsanlæg, denne bro, tværs igennem fredede områder og habitatsområder.
Udbygning af den kollektive trafik i området har man ikke set alvorligt på for at komme trængslen til livs.
Den fjordkrydsende bustrafik er blevet forringet gennem mange år, men man har ikke set på at genoprette noget af den.
Man har heller ikke set alvorligt på at forbedre forholdene og de lokale veje omkring Kronprins Frederiks Bro, som denne bro skal aflaste for at afhjælpe nogle af de trængselsproblemer, der er.
Jeg må sige, at jeg er overrasket over, at partier som SF, til en vis grad De Radikale og i lidt mindre grad Socialdemokraterne, som jo da ellers profilerer sig på grønne profiler og grøn indstilling, grøn omlægning, hvad ved jeg, er med til at etablere denne bro i et naturskønt og fredet område, som samtidig er belagt med habitatsbestemmelser.
Vi mener i øvrigt ikke i Enhedslisten, at lovforslaget opfylder undtagelsesbestemmelsen i habitatsdirektivet om samfundsmæssigt nødvendigt tvingende grunde til at etablere sådan et anlæg midt i habitatsområder.
Det er ikke undersøgt for alvor, om der kan laves alternativer til den påtænkte linjeføring og den påtænkte bro, og det er ikke beskrevet, hvilke kompenserende foranstaltninger der iværksættes.
Der ligger en rapport i tilknytning til lovforslaget, som Vejdirektoratet i huj og hast blev sat til at udarbejde, fordi der lige kom en dom i foråret, i maj måned, fra EU-Domstolen, som klart skærpede kravene til undtagelsesbestemmelsen i habitatsdirektivet, som kræver, at de kompenserende foranstaltninger bliver beskrevet.
De er ikke beskrevet.
Den samme dom og den samme undtagelsesbestemmelse kræver, at de kompenserende foranstaltninger gennemføres, inden der meddeles tilladelse til at lave et sådant anlæg, som gennemskærer fredede områder og habitatsområder.
Men de kompenserende foranstaltninger bliver ikke gennemført, inden man får tilladelsen, tværtimod.
De kompenserende foranstaltninger, som man så i øvrigt ikke har beskrevet, vil man tage op hen ad vejen og drøfte med Frederikssund Kommune osv. osv. Vi forudser og håber, at der er lokale kræfter, der vil anlægge sag ved EU-Domstolen mod den danske stat for det her projekt.
Vi tror også, at det bliver udgangen, fordi man ikke opfylder habitatsdirektivets undtagelsesbestemmelse.
Pia Adelsteen (DF), 2014-12-18:
Efter den her svada imod en forbindelse, som vi i øvrigt har kæmpet for at få i, jeg ved ikke hvor mange år, bliver jeg simpelt hen nødt til at gå herop.
Når man har boet ved Frederikssund lige så længe, som jeg har, så ved man, at bare den trafikmængde, der er over den gamle Kronprins Frederiks Bro, altså er større, end hvad der kører over Øresundsbroen.
Det er en gammel klapbro, og vi har nogle trængselsproblemer i Frederikssund, som I simpelt hen ikke aner hvad er.
Så at høre Enhedslisten stå her og fortælle, at man kunne have løst det på, jeg ved ikke hvor mange andre måder, forstår jeg simpelt hen ikke.
Det bliver rigtig godt og rigtig smukt, at vi får en ny bro ved Frederikssund.
Det bliver så dejligt.
Det kommer til at hjælpe erhvervslivet deroppe, og det kommer også til at hjælpe alle borgerne, fordi de får mindre trængsel på den gamle bro.
Det er også det første sted i landet, hvor vi får en forbindelse, hvor der rent faktisk er brugerbetaling.
Det har været et stort debatemne, men ikke desto mindre var vi, i den tid jeg sad i byrådet i Frederikssund, et enigt byråd – det var så, før Enhedslisten kom ind – der sagde: Det her er godt for udviklingen i Frederikssund.
Det er rigtig godt for alle, for udviklingen i Hornsherred.
Vi forsøger selvfølgelig også at udvikle den kollektive trafik, så når Enhedslisten siger, at det gør man ikke, vil jeg bare fortælle, at vi har et helt nyt byprojekt, nemlig i Vinge, hvor der også er sat midler af til Vinge Station.
Så ja, der bliver mere kollektiv trafik, men man kan altså ikke komme over vand, uden at der er en forbindelse.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-18:
Tak for det.
Jeg skal meddele, at efter afstemningerne den 17. december om de ændringsforslag, der var stillet til finanslovsforslaget for 2015, har Finansudvalget holdt et møde, hvor man teknisk har gennemgået afstemningsresultaterne.
Jeg kan herefter på et enigt udvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke giver anledning til bemærkninger eller til, at der stilles yderligere ændringsforslag.
Det betyder, at finanslovsforslaget indstilles til fortsat behandling.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-18:
Altså, hvis fru Özlem Sara Cekic havde været her, da vi førstebehandlede sagen, havde hun jo også kunnet høre Venstres synspunkter der.
Jeg tror ikke, der er andre, der hører det, jeg siger, på samme måde.
Der er gudskelov ikke særlig mange terrorister, men i forhold til de ganske få, der er, tror jeg da, vi kan blive enige om, at det i givet fald er rart at have mulighed for at udvise den pågældende.
Det tror jeg også SF vil synes er meget fornuftigt.
Tak for ordet.
En gang om året har vi statsborgerskabsdag her i Folketinget, hvor vi inviterer de nye statsborgere herind, formanden holder en tale, og der er også underholdende indslag.
Det er en stor dag, men ikke så stor som dagen i dag, hvor vi har dobbelt statsborgerskabsdag.
Det er noget, der betyder rigtig meget for rigtig mange mennesker, og derfor er i dag en stor dag.
Desværre er det ikke et enigt Folketing, der stemmer for.
Vi i Venstre er lidt ærgerlige over, at vi ikke kunne blive enige om det alle sammen, men det er jo, som det er, og det er fair nok at se forskelligt på tingene.
Men en lille ting vil jeg alligevel gerne fremhæve ved lovforslaget.
Der har været debat om Sam Mansour eller Said Mansour, og om han skulle udvises eller ej.
Der har været mange, der har blandet sig i det, og jeg skal selvfølgelig undlade at gøre det, for det er et spørgsmål for domstolene, men når diskussionen om Mansour overhovedet er interessant, altså om man skal fratage ham sit danske statsborgerskab, er det jo, fordi hvis man fratager en person med dobbelt statsborgerskab det danske statsborgerskab, kan man udvise vedkommende til det land, han også har statsborgerskab i.
Hvis det er en person, der kun har dansk statsborgerskab, giver det ikke meget mening at tale om at fratage statsborgerskabet og udvise personen, for man kan ikke udvise ham noget sted hen – der er ikke et andet land, der står klar til at tage imod ham.
Så det er lidt ærgerligt, at det argument ikke i højere grad har vundet indpas, for det giver altså ikke megen mening at tale om at tage statsborgerskab fra terrorister med flere, hvis ikke de har et andet statsborgerskab og dermed et andet land, som man kan smide dem hen til.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-12-18:
Jeg vil gerne tage del i glæden.
Jeg synes faktisk, at det er en historisk dag, fordi man får den her mulighed.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg faktisk blev ret glad for at høre, at Venstre gik på talerstolen og for første gang i lang, lang tid talte om dobbelt statsborgerskab, men også om folk med minoritetsbaggrund.
Men så gjorde Venstre det, som Venstre altid plejer at gøre, nemlig at lave en lille krølle i forhold til, at der jo også er mennesker, der potentielt kan være terrorister og alle de ting.
Det er ikke et spørgsmål, jeg har bare en kommentar.
Nogle gange er det bare rigtig fedt for en borger med minoritetsbaggrund alene at høre noget positivt fra talerstolen.
Det behøver ikke være sådan, at man er potentiel terrorist, hvis man får dobbelt statsborgerskab, og så bare kan udvises.
Langt, langt de fleste vil gerne det her land.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-18:
Når ordføreren siger, at man skaber udvikling osv., vil jeg sige: Javel, det er jo det sædvanlige buzzword, når vi taler om den her slags ting.
Vil ordføreren medgive, at man altså her i den grad skaber udvikling på naturens bekostning, at den nye fjordforbindelse gennemskærer et naturskønt område med en række fredede områder og en række områder, som er habitatsområder?
Frank Aaen (EL), 2014-12-18:
Det er helt rigtigt, som det er sagt, at vi har haft en meget lang diskussion, hvor SF og Enhedslisten har været enige i at understrege de problemer, der er i den her dobbeltbeskatningsaftale.
Jeg vil da også gerne sige, at når vi laver den her slags ting, så er det et stort problem, at regeringen sådan set laver aftalen, uden at nogen bliver inddraget.
Det vil sige, at det ikke er helt, uden at nogen bliver det, for dansk erhvervsliv bliver altid inddraget med hensyn til, om de synes, det er en god idé, og hvad de har af interesser i en given dobbeltbeskatningsaftale.
Men Folketinget bliver jo ikke inddraget undervejs, og når så aftalen kommer til Folketinget, kan vi sådan set kun stemme ja eller nej, og i virkeligheden kan vi jo kun stemme ja.
Sådan har det været i 20 år.
Tidligere var det bare regeringen, der lavede aftalerne, men de sidste 20 år er de så kommet i Folketinget til godkendelse, men jo altid med bundet mandat, sådan at vi kun har kunnet stemme ja.
Vi har ikke kunnet lave ændringsforslag.
Vi har ikke kunnet lave ændringsforslag til den her dobbeltbeskatningsaftale.
Det er måske også logisk nok, men det viser jo bare nødvendigheden af, at vi har en principiel diskussion om, hvordan vi indgår de her aftaler.
F.eks. synes jeg da godt, at det i det her tilfælde kan indgå, at den største økonomiske interesse, Danmark har i Ghana, er A.P. Møllers meget store havneterminal i Ghana.
Det er dem, der virkelig har penge i klemme i den her sag.
Jeg har ikke nogen analyse af, om det her er til fordel for A.P. Møller eller Mærsk eller det er til fordel for Ghana eller andre.
Det står hen i det uvisse.
Men jeg vil da sige, at det er en meget god idé, at vi fremover får en mere principiel diskussion af forholdet imellem udviklingsbistand, vores holdning til at hjælpe udviklingslandene til at få deres egen skattebase og til selv at kunne opkræve deres skatter og selv bestemme, hvad de vil bruge pengene til, og så den danske skattepolitik.
For de to ting har åbenbart aldrig nogen sinde været koordineret.
I hvert fald vil vi lave en høring, hvor vi sætter fokus på to ting: som den ene ting, hvad ministeriet skal gøre, og som den anden ting, hvad man gør ovre i udviklingsafdelingen.
Det synes vi i hvert fald er noget godt, der er kommet ud af den her debat, som vi har haft om aftalen med Ghana, så på den måde kan vi måske i det fremadrettede sørge for, at der bliver kastet lidt mere lys over, hvilke interesser vi varetager, når vi laver den slags aftaler.
Pia Adelsteen (DF), 2014-12-18:
Nu var der flere spørgsmål.
I forhold til den kollektive trafik vil jeg sige: Nej, vi har ikke mindsket bustrafikken.
Vi har omlagt ruterne i Frederikssund Kommune, og der er faktisk kommet flere passagerer.
Det er den ene ting.
Og det vil den.
Det er meget nemt.
Og de er også indstillet på at betale for at køre over den nye broforbindelse.
Jeg er udmærket godt klar over, at vi har noget beskyttet natur.
Men nu ved jeg ikke rigtig – når jeg kører rundt i Danmark, ser jeg mange steder, hvor der er meget smuk natur, også steder, hvor der sikkert er beskyttet natur.
Og en bro mener jeg altså bare vil gøre, at vi så rigtig kan nyde naturen om ikke andet.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-18:
Det må jeg sige.
Det er en noget speciel udlægning af et broanlæg, som i den grad braser igennem, om jeg så må sige, et naturskønt område, som jeg gentager både består af en række fredede områder og områder, hvor habitatsbestemmelserne er gældende.
Det kan godt være, at ordføreren synes, det er rigtig fint at komme over en bro og kunne overskue det hele sådan lidt fra oven, men det ændrer ikke ved, at man er pisket til at komme med kompenserende foranstaltninger, fordi man selvfølgelig med broanlægget ødelægger en hel række af de habitatsområder, som man gennemskærer.
Og det er jo det, der i virkeligheden er problemet, nemlig at man heller ikke opfylder de undtagelsesbestemmelser, som EU-Domstolen nu har skærpet.
Pia Adelsteen (DF), 2014-12-18:
Altså, hvad angår det her med undtagelsesbestemmelserne, mener jeg også helt klart, at der ligger et notat fra Transportministeriet om, at selvfølgelig gør man det.
Den er klokkeklar, så det behøver vi ikke diskutere mere.
Men vi har altså omkring 130 broer og diger i Danmark, og jeg synes faktisk, de er smukke.
Jeg synes, de er skønne at køre på, og når man kører over vandet alle de her mange, mange steder, vi har i Danmark, kan man altså virkelig nyde naturen, og det synes jeg da også er prisværdigt.