runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-03-15:
Det gør man ikke; der skal være et konkret behov for det.
Det her knytter sig jo op på den regel, at hvis der er en sådan tv-overvågning i et boligområde, kan kommunalbestyrelsen efter drøftelse med politiet blive enige om, at det kan være hensigtsmæssigt, at man laver en udvidet overvågning, så man ikke kun gør det specifikt inde i beboelsesområdet, men også i de tilstødende områder.
Og det skal hele tiden være med henblik på at fremme trygheden. Så det er altså ikke noget, man bare kan gøre.
Der skal være et formål med det, der skal være proportionalitet i det, og det skal være efter drøftelse med politiet.
Derudover skal vi også huske, at det her jo ikke er gratis.
Det koster penge, og som jeg har forstået på kommunerne, mangler de penge, selv om de aldrig har fået så mange, som de gør i øjeblikket.
De siger i hvert fald tit, at de mangler penge, så jeg kan ikke forestille mig, at det her kommer til at løbe løbsk nogen som helst steder.
Men det vil være et godt teknisk værktøj til at fremme trygheden nogle steder, nemlig der, hvor behovet er til stede.
I forhold til kvaliteten af de optagelser, der er, er det jo sådan, at det allerede i dag fremgår af tv-overvågnings-loven – det sørgede vi jo for, da vi lavede den i sin tid – at politiet de steder, hvor der er sat overvågningskameraer op, kan pålægge dem, der har sat dem op, at kvaliteten skal være i orden, så de optagelser, der bliver lavet, kan bruges til noget, altså så kameraerne ikke bare hænger der for et syns skyld, men også for, at de rent faktisk kan bruges den dag, hvor der bliver behov for det.
Det er jo, hvis der sker en kriminel handling, og i den situation er det så kun politiet, der kan få lov til at kigge på det pågældende materiale og bruge det som bevis i den konkrete sag.
Så vi burde være hele vejen rundt, og her får vi så en udvidet mulighed, der handler lige så meget om trygheden som om sikkerheden, og derfor støtter vi forslaget fra konservativ side.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Som jeg også tilkendegav i min ordførertale for ganske kort tid siden, har YJ-ordningen jo igennem mange år været en succes, og den har også, tror jeg, nydt forholdsvis bred opbakning, og kunne den have fortsat i en fuldstændig uændret form, tror jeg ikke, vi havde haft sagen her.
Det, der ligesom driver det, er jo også, når man læser lidt ned i sagen, at man jo ikke kan fortsætte en ordning, hvis man kommer hen i en slags ulovlig EU-statsstøtteordning.
Det er man nødt til at forholde sig til.
Det kan man ikke bare sende i en kommission.
Så tror jeg nok, at man ligesom er nødt til at prøve at sondere lidt, og der tror jeg også lige, at den socialdemokratiske ordfører skal prøve at få kontakt til ungdommen en gang ekstra for lige at høre, hvordan det nu står, for det lyder lidt, som om det, den socialdemokratiske ordfører siger nu, synes at være både 2, 3, 4 og 5 måneder gammelt.
Der er altså sket nogle ting siden da.
Og så vil jeg slutte af med at spørge: Er det så ikke bedre, når vi kan se, at man umuligt kan fortsætte med det, som det er nu, at man så lige præcis prøver på at se på mulighederne inden for landdistriktsprogrammet, som vi rent faktisk lægger op til?
Så med lidt pragmatisme på, er det så ikke bedre at prøve at rette kikkerten mod det?
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-15:
Jeg vil også bare meget kort sige, at vi i Dansk Folkeparti bakker op om det.
Som det er nævnt tidligere, havde vi jo for knap et år siden L 185 til behandling, hvor netop kommunerne blev pillet ud, hvilket jeg på det tidspunkt var rigtig, rigtig ked af.
Man kan sige, at de nu får en lille del af det, for det er jo ikke helt det samme som L 185, sådan som jeg i hvert fald opfatter det.
Men det kan justitsministeren sikkert be- eller afkræfte.
Men de får i hvert fald en lille del af det.
Jeg havde jo, tilbage da vi havde L 185, ønsket, at kommunerne bare var kommet ind under det.
Det synes jeg ville have været rigtig godt, men det ønskede kommunerne jo så altså ikke selv, kunne man forstå på det hele.
Det her er en god ting.
Karen Hækkerup (S), 2011-03-15:
Også Socialdemokraterne bakker op om det her lovforslag.
Det var et ønske fra vores side for flere år siden, at man skulle give tilladelse til, at der kunne laves videoovervågning i de boligområder, der er plaget af hærværk, og hvor folk gang på gang vågner op til, at containere er blevet sat i brand, eller at cykler er blevet smadret.
Og man synes faktisk, at det er ret urimeligt, at man ikke kan finde ud af, hvem det er, der står bag de her ugerninger.
Det har vi, som hr. Karsten Nonbo allerede har redegjort for, jo lovgivet om for et år siden, men der var en del af det lovforslag sidste år, der blev pillet ud, og som så kommer nu.
Og det handler om, at hvis det med hensyn til de arealer, der støder op til de områder, som boligforeningerne efter tilladelse fra politidirektøren har mulighed for at overvåge, vurderes, at det altså der vil være fornuftigt også at sætte et kamera op, så skal der gives tilladelse til det.
Det bakker Socialdemokraterne naturligvis op om.
Jeg vil dog gerne sige, hvilket jeg tror jeg har sagt snart samtlige gange, vi her i Folketinget har diskuteret overvågning, at vi altså har et problem, når man ikke vil være med til at lave en ISO-certificering af de kameraer, der sættes op.
Det er sådan, at rigtig mange af de billeder, der bliver taget med videokameraer, ikke kan anvendes, fordi kameraerne ikke er sat op korrekt, materiellet er måske ikke særlig godt, eller indstillingen af kameraerne er ikke i orden, vinklen er måske forkert, og der er flere problemer.
Det kan handle om, at det, hvis man skal kunne bruge billederne til opklaring, er vigtigt, at kameraerne er sat rigtigt op.
Men der er også den anden vinkel på det, som handler om, at det, når Datatilsynet er dem, der har forpligtelse til at kontrollere, at billeder ikke bliver misbrugt, altså er fornuftigt, at de ved, hvor kameraerne er sat op, og at der findes nogle regler for, hvilke kameratyper der må anvendes, hvem der må sætte dem op, og hvordan de skal anvendes.
Det har Socialdemokraterne – jeg tror måske næsten også med opbakning fra den øvrige opposition – tidligere fremsat forslag om her i Folketinget, og det vil være noget, vi vil forfølge også en anden gang, og vi vil højst sandsynligt også stille det som ændringsforslag den her gang, velvidende at vi ikke får flertal for det.
Men vi synes stadig væk, at det er det rigtige at gøre, altså at man, når man giver mulighed for overvågning, så også laver nogle ordentlige regler for, hvad det er for nogle kameratyper, der kan sættes op, og hvem der må sætte dem op, og hvordan det skal behandles.
Så der vil højst sandsynligt komme et ændringsforslag, som jeg vil imødese endnu en gang vil blive nedstemt i Folketinget.
Vi har stillet det mange gange før, men vi kan selvfølgelig prøve en gang mere.
Men vi bakker op om forslaget, som det ligger.
Vi ønsker også at være med til at gøre, hvad vi kan, for at man i de områder, der er plaget af hærværk og kriminalitet, får mulighed for at skabe større tryghed, så borgerne ikke oplever det helt urimelige i, at der er utrygt i de åbne arealer, der findes, og som ligger op til eksempelvis de overvågede områder i boligforeningerne.
Karsten Nonbo (V), 2011-03-15:
For mindre end et år siden behandlede vi et tilsvarende lovforslag, der gav boligforeninger adgang til at måtte foretage tv-overvågning, og det sker selvfølgelig efter aftale med den lokale politidirektør, for det er ikke bare sådan, at man efter forgodtbefindende skal kunne overvåge offentlige steder, det skal være sådan, at det sker i kriminalitetsforebyggende eller kriminalitetsopklarende øjemed. For et år siden var det jo også meningen, at vi skulle have haft kommunerne med i det, men de var jo lidt kede af forslaget, for de mente, at de så også skulle have en økonomisk kompensation, i forbindelse med at de fik tilladelsen.
Derfor besluttede vi på daværende tidspunkt at forhøre os nærmere hos kommunerne, og så pillede vi dem ud af det forslag, vi behandlede for et år siden.
Og nu har vi så denne gang hørt i et høringssvar, da det drejer sig om, at kommunerne får tilladelsen, at de har det o.k. med det her lovforslag, således at vi nu også tager kommunerne med i det.
Deres høringssvar er, så vidt jeg husker, ret kort det, at de intet har at bemærke, og det vil sige, at de i hvert fald ikke gør den samme ophævelse som for et år siden.
Det her lovforslag går jo på, at vi i forbindelse med bekæmpelse af ghettoer netop også skulle kunne få at vide, hvad der foregår i de områder, og da boligforeningerne har lov til at overvåge, mener vi også, at det er helt o.k., at kommunerne får lov til det.
Det skal selvfølgelig behandles på samme måde, som det er sket med boligforeningerne, altså at kun politiet har adgang til at åbne og gennemse de her overvågningsbilleder eller -film; det skal ikke være sådan, at de kan fremlægges ved den næstkommende julefrokost i byrådet eller andre steder, men sådan, at udelukkende politiet har adgang.
Så med de ord har lovforslaget sin fulde støtte fra Venstre.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-15:
Altså, lovforslaget omfatter jo erhvervssygdomme.
Det, der er sat spørgsmålstegn ved, er, om der er andre personskader i forbindelse med arbejdsulykker eksempelvis, som burde have været omfattet.
Der er det så, beskæftigelsesministeren undersøger, om der overhovedet er eksempler på, at virkningerne af sådanne skader først viser sig efter 30 år.
Men af gode grunde kan jeg jo ikke sige noget om det, før undersøgelsen er gennemført.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i sin tale, at det bl.a. var godt for marskområderne.
Nu er det sådan, at Tønder Kommune i sit høringssvar netop voldsomt problematiserer den her lovs virkning på marskområderne, for som Tønder Kommune skriver i høringssvaret, bliver det nærmest umuligt at grøble, altså at vedligeholde vandløbene.
Hvordan forholder ordføreren sig til den problematik?
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Jeg synes da, det er godt, at man i Tønder og i marskområdet har fået sat fokus på den her problemstilling, så vi netop lige præcis kan få det tacklet i forbindelse med lovforslagets behandling.
Og der er jeg da også tilfreds med de udmeldinger, der er kommet om, at der vil blive dispensationer i forhold til de situationer, hvor vi har afvandingsrender, der ligger meget tæt på hinanden, hvor det ellers ville få uoverskuelige konsekvenser, hvis man havde gennemført randzonerne i fuldt omfang.
Og det er da også en kvittering for, at det her skal finde en god, fornuftig og naturlig balance.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Jeg kan sagtens give en bekræftelse på dialogen og på, at den er nødvendig.
Det er den ikke mindst, når det handler om at lave god landmandskundskab.
Vi i Socialdemokratiet har ikke den opfattelse, at vi skal lefle for nogen, som har protesteret, hverken den ene eller den anden gruppe.
Vi er glade for de initiativer, der er ved at blive taget i landbruget, hvor man siger, at man gerne vil have faglighed ind i arbejdet.
Man vil gerne have styrket fagligheden, og fagligheden er jo det, der afgør, hvordan de her strukturer skal være.
Men det, vi har sagt som målsætning, er, at vi finder, at det er nødvendigt at få 20.000 km af vores nuværende vandløb i en bedre tilstand.
Det har vi helt klart sagt.
En anden af de ting, som vi har sagt, er selvfølgelig, at hvis vi går ind og laver nogle reduktioner af kvælstof i visse områder, så skal der være mulighed for, at man kan belønne landmanden for den her kvælstofreduktion.
Det kan jeg sandelig ikke se er noget, der vil skade den enkelte landmand.
Jeg mener, at det vil styrke ham.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Tak for det.
Jeg kan berolige ordføreren med, at jeg har meget fast grund under fødderne.
Kernen i noget af det, som ordføreren var inde på, var jo også dialog, og vi har i Venstre faktisk også haft rigtig meget dialog med mange forskellige grupper af landmænd.
Her på det sidste er der faktisk rigtig mange landmænd, der har sagt til mig, at det nok ikke er så tosset med de randzoner, for der har Venstre jo sikret, eller er i hvert fald på vej til det, at vi lige præcis giver en fornuftig og god kompensation, og man kan stadig væk hæve sit EU-tilskud.
Så det er nok ikke så tosset endda, så det kan jeg godt forstå.
Det får vi ud af at have en god dialog fra Venstres side.
Så må vi jo spørge: Hvis Socialdemokraterne vil i dialog med landmændene og ligesom lade det afgøre, hvem er det så med
Er det dem, der stadig væk bliver ved med at protestere højlydt og bare ikke vil noget, for dem er der stadig væk nogle ganske få af?
Langt de fleste landmænd er jo ved at sige, at vi jo skal finde en balance i det her.
Så man skal jo ikke bare kunne lytte og have dialog, man må også mene noget selv, og når man nu går så hårdt til værks med hensyn til kvoter og andet, så må ordføreren også kunne give et svar på, om man så er parat til at gå ud over de 10 m, for jeg kunne jo næsten høre, at det var det, man ville.
Vi mangler jo bare en lille bekræftelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Først vil jeg sige tak for komplimenten, men det er jo det, vi hører fremsat alle steder.
Jeg sagde klart og tydeligt, at vi ønsker at indgå i en dialog med landbruget, når det handler om at foretage de nødvendige foranstaltninger.
Det er i modsætning til, hvordan regeringen har forholdt sig til tingene.
Så jeg vil sige til hr. Erling Christensen, at den slags udtalelser jo kun har et formål, nemlig at prøve at lægge sådan et slør hen over regeringens egen virkelighed, nemlig at den hænger fast i en sump.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Jamen det var jo en vaskeægte, rigtig god socialistisk brandtale, så tillykke med det.
Der blev sat ikke bare to streger, men fire streger under, at hvis de i Socialdemokratiet får magt, som de har agt, så betyder det et farvel til landbruget.
Det kunne simpelt hen ikke mejsles tydeligere ud, end det blev i dag, så selv om man ikke kan sige tak for indholdet, kan man i hvert fald sige tak for en klar melding.
Så ved vi da i hvert fald det.
Så til det konkrete.
Der blev også nævnt alle de ting, der vil blive indført, såsom kvoter osv., hvis det går så galt, at Socialdemokraterne kommer til magten.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få præciseret noget om bredden på de her randzoner.
Nu har vi skrevet, at den skal være op til 10 m, og jeg sagde også i forbindelse med min egen ordførertale, at vi så kunne finde ud af, om det så skulle være 10 m.
Men hvis jeg har hørt rigtigt, kan jeg forstå, at man også i Socialdemokraterne er parat til at lade randzonernes bredde gå op til 11 og 12 m, hvis man nu finder ud af, at det måske ikke var det hele, man kunne få løst med kvoterne.
Skal jeg forstå det sådan, at man godt vil gå op på 11 og 12 m på randzonerne, når man skal have det her vægtet af?
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
På det første spørgsmål svarede jeg sådan set bare på det, som spørgeren spurgte om.
Og til det andet spørgsmål, hvor der blev spurgt, om der også ville være nogle virkninger med hensyn til kvælstof- og fosforfjernelse, kan jeg sige, at det også fremgår ret tydeligt af sagsfremstillingen, at der er det.
Der er sådan nogle gode lærde folk, der strides lidt om, hvor store virkningerne er, og de må jo så prøve at finde lidt mere præcist frem til, hvad virkningerne er.
Men at der er virkninger, fremgår jo af sagsfremstillingen; det er der.
Så er det jo rigtigt, at man kan have forskellige opfattelser af, hvad natur er, men ifølge sagens definition er det jo, at der bliver taget de her ting ud af drift, bl.a. med baggrund i, der sker nogle lettelser og nogle lempelser i forhold til kvælstof- og fosforudledningen.
Og så står det jo også beskrevet i sagsfremstillingen, hvad de arealer kan bruges til, f.eks. til energiafgrøder i sammenhæng med de marker, de støder op til, hvis der i øvrigt dyrkes energiafgrøder på dem.
Per Clausen (EL), 2011-03-15:
Men det er altså sådan set ikke det, der driver værket her.
Det, der driver værket her, er, at man skal have skaffet 50.000 ha natur, og det er så det.
Så kunne jeg godt tænke mig i forlængelse af det at spørge hr. Erling Bonnesen, om det virkelig er rigtigt, at han opfatter pilemarker, energipilemarker, som natur.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Når vi sådan nærlæser teksten lidt, fremgår det jo – også af »Grøn Vækst«-aftalerne – at det er 50.000 ha, der skal leveres her, altså 50.000 ha natur.
Og så vil det jo afhænge lidt af, hvor mange kilometer vandløb man får til slut at dele det her ud på.
Det er i det lys, at de op til 10 m skal ses, for hvis man kan nå de 50.000 ha ved kun 7 m, 8 m eller 9 m, jamen så vil det også være en måde at være med til at balancere på.
Per Clausen (EL), 2011-03-15:
En enkelt anden lille ting i det her lovforslag, som jeg synes er lidt uklar, er spørgsmålet om de her randzoner.
Man opererede jo, så vidt jeg forstår, oprindelig med, at det var en god idé med 10 m brede randzoner, dyrkningsfrie randzoner, langs med vandløbene.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Jeg har da en klar forventning om, at EU selvfølgelig rykker i et passende hurtigt tempo, når vi fra Danmarks side er klar og kan sige, at sådan og sådan ønsker vi det indrettet.
Det har jeg en klar forventning om.
Så jeg må sige, at det må vi tage i vores drøftelser, når vi ser, hvor hurtigt de rykker.
Og rykker de så ikke hurtigt nok, må vi på banen.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Jeg takker selvfølgelig for det positive svar fra Venstre.
En anden ting, som en tidligere spørger var inde på, var kompensationen, for i »Grøn Vækst«-aftalen står der jo netop, at de her landmænd skal kompenseres.
Samtidig kan vi også se i lovforslaget her, at det er en lille smule diffust, hvordan det kommer til at blive fremadrettet.
Det er jo rigtigt, at der har været nogle tal fremme på omkring 2.500 kr., og det er jo todelt, sådan at hvis man eventuelt bruger arealerne til energiafgrøder, vil man få en anden kompensation.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om der bliver lagt op til, at hvis vi ikke når at få helt håndfaste tal på bordet, inden vi skal beslutte det her, så skal de forligspartier, som går ind i det her, mødes igen og kigge på det, når EU får taget sig sammen til at finde ud af, hvordan de her kompensationsregler skal skrues sammen.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Det kan jeg på Venstres vegne sige klart ja til.
Og vi har jo også en udvalgsbehandling.
Så et klart tilsagn til, at vi kigger godt og grundigt på kortet, sådan at vi får det her afbalanceret så godt som muligt.
Jeg har da også allerede fået information om, at der i hvert fald er et enkelt sted mere i landet, hvor man ser på det her lidt på samme måde, og jeg synes også, det vil være ganske naturligt at prøve at se på det og få det her afbalanceret.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Jeg vil holde fast i forslaget her, som jo omhandler randzoner og udtagning af produktionsområder, altså produktionsjord.
I forhold til det, der er blevet nævnt om marsken, har man jo været inde og kigge på de her arealer og de her gravede render og har sagt, at man dér kan give nogle dispensationer i forbindelse med de ulemper, som det giver for landmanden.
Er Venstre klar til at kigge lidt mere på det også i resten af landet?
Man kan jo også andre steder rundtomkring i landet se, at der er utrolig mange afvandingsrender.
Er Venstre klar til, her inden vi skal tredjebehandle forslaget, lige at få kigget på kortet en gang til og se, om der ikke også er andre steder, hvor man får dyrkningsmæssige ulemper, ved at vi indfører de her randområder?
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Jeg undrer mig da sådan set ikke over, at man f.eks. tager spørgsmålet op i marskområdet, for der er det da oplagt.
Der har man helt åbenlyst – for mig at se i hvert fald – en speciel situation, fordi man jo har afvandingsrender, der ligger meget tæt på hinanden, og så er det ret logisk, at hvis man tog bræmmer på 10 m på begge sider af dem, ville det jo ekstraordinært indskrænke det areal, man så kunne dyrke.
Så det er for mig helt naturligt, at man tager det op.
Derfor er jeg da også glad for, at der er blevet sagt, at man skal finde en fornuftig løsning på det, og så har der også oven i været meldt ud, at man, hvis der er andre tilsvarende områder, så selvfølgelig vil prøve at se på dem, sådan at der også kan findes en samlet afbalancering.
Ret meget bedre kan det næsten ikke tackles.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Nu er det jo sådan, at marskområderne har været i balance også med vedligehold af grøfterne igennem rigtig mange år.
Det er jo ikke noget nyt fænomen, at marsken bliver afvandet; det er den blevet siden 1930'erne, mener jeg.
Derfor forekommer det mig lidt underligt, at vi i marskområderne skal til at have dispensation på et område, der egentlig har fungeret meget godt.
Det er jo ikke kun Tønder Kommune, der har påpeget det her problem med, at det bliver umuligt at vedligeholde vandløbene, hvis den her lov træder i kraft, som den er tænkt.
Vil ordføreren så sige, at alle kommunerne skal have dispensation?
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-15:
Men det, det drejer sig om, er, at ministeren er helt klar i mælet om, at det, vi efterspørger her, er, at vi nu får lukket leddet, således at alle de sygdomme, som det er sandsynligt kan opstå, bliver omfattet af den liste, som der findes i forbindelse med § 7.
Det vil jeg gerne høre om ministeren vil give et svar på.
Vi kan jo ikke gøre sagen færdig, før vi har de papirer fremme, så vi kan se, om alle sygdommene er på listen.
Det er jo det, det drejer sig om.
Det er det, jeg gerne vil høre ministeren give et klart tilsagn om også kommer til at ske.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-15:
Altså, jeg er enig i det, jeg selv lige har sagt, og beskæftigelsesministeren er ved at undersøge den problemstilling.
Når undersøgelsen er færdig, vil jeg over for udvalget vende tilbage med en redegørelse for udfaldet af den pågældende undersøgelse.
Det kan jeg så muligvis få lidt ros for fra Socialdemokratiet, nu må vi høre i anden omgang.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Da vi havde første behandling om det her lovforslag om bestemmelser for hjemsendelse af afviste asylansøgere, var der en bred tilslutning blandt alle partier til at indføre de retningslinjer, der har et fælles EU-grundlag.
Udrejsefristen ved afvisning af asyl er i dag 15 dage.
EU anbefaler mellem 7 og 30 dage, så her ligger Danmark altså fint.
Men alligevel skal der gives den kortest mulige frist.
Det er fuldkommen urealistisk, at familier, der har været i Danmark i halve og hele år, skulle kunne udrejse med så kort varsel.
Der er så også indført en mulighed for at få forlænget fristen, hvis man vel at mærke samarbejder med politiet om hjemsendelsen.
Når jeg så har stillet spørgsmål om, hvad det er, der gør, at det er nødvendigt at ændre udrejsefristen, hvordan mulighederne for forlængelse fortolkes, og hvad det er for et samarbejde med politiet, der kan være tale om, kommer ministeren med et svar, der er skrevet i en balje vand, og hvor logikken blæser i vinden.
Der er intet svar på, hvad samarbejdet kan bestå i, men til gengæld svarer ministeren, at hvis det er dårligt vejr eller der er transportproblemer, så kan rejsen udsættes.
Med andre ord: intet svar.
Der er ikke klare regler, og det er helt op til politiet at vurdere fra sag til sag, om der er basis for at forlænge fristen for frivillig udrejse.
Der er absolut ingen grund til at ændre på den nuværende frist på 15 dage.
15 dage giver de afviste asylansøgere en rimelig tid til at få styr på tingene, inden de rejser, og det sikrer, at alle får den samme behandling.
Derfor skal jeg anbefale Tinget at stemme for ændringsforslaget, så den nuværende frist bibeholdes.