runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-27:
Det er jo en ren tilståelsessag for Socialdemokratiet.
Man indrømmer, at frigivelsen af SP-opsparingen har en positiv effekt på beskæftigelsen i Danmark, og alligevel siger man nej, og så henviser man til alt muligt andet.
Jeg spurgte isoleret set til frigivelsen af SP-opsparingen.
Bidrager den positivt eller negativt til beskæftigelsen i Danmark?
Jeg får, og det kvitterer jeg for, en bekræftelse på, at frigivelsen af SP-opsparingen bidrager positivt til beskæftigelsen i Danmark, og alligevel vil Socialdemokratiet ikke være med.
Det er dog topmålet af hykleri, at man foregøgler at være så bekymret for beskæftigelsessituationen, og så er der her et helt konkret værktøj fra regeringen, som man selv indrømmer har en positiv effekt på beskæftigelsen, og det stemmer man nej til.
Det er dog topmålet af hykleri.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Hvis man skulle følge Venstres ordførers logik her, var alt, hvad man satte i gang i samfundet, og som bare gav den mindste marginale forbedring af beskæftigelsen, det eneste kloge, man kunne gøre.
Men det er jo tilladt at føre økonomisk politik uden at have hovedet under armen.
Det er jo tilladt at dosere sin økonomiske politik og sige: Vi ønsker at gøre de ting, som er de mest effektive.
Og det mest effektive, man kan gøre, er ikke at booste privatøkonomien.
Jeg vil endda gerne tilføje en advarsel i forhold til det her.
Jeg vil gerne advare imod at gå ud til befolkningen nu og sige: Nu får I skattelettelser, der er en lav rente, og nu giver vi lige noget SP.
Tænk ikke over det her med den finansielle krise, tænk ikke over, at der kommer problemer med beskæftigelsen, det skal nok gå alt sammen.
For man risikerer faktisk at sende danskerne og dansk økonomi ud på en endnu større glidebane på lang sigt, fordi man lige præcis justerer den økonomiske politik forkert.
Det er vores advarsel.
Man kunne have gjort noget langt mere effektivt og langt mere mærkbart ved at følge Socialdemokraternes plan.
Ib Poulsen (DF), 2009-05-27:
Jeg er helt enig, og vi får forhåbentlig et bredt forlig på området, for det fortjener det her område i hvert fald.
Men Socialdemokratiet har været med til at lave den her kommissionsrapport på over 400 sider, og der står, at der skal være overensstemmelse mellem mål og midler.
Og hvis man læser den rigtigt, vil man klart kunne se, at der står, at der skal afsættes flere midler fremover til forsvaret, hvis vi f.eks. skal have sendt op til 2.000 mand af sted i internationale operationer.
Hvis man skal leve op til det, skal der flere midler til forsvaret.
Er Socialdemokratiet villige til at være med til at give flere midler til forsvaret?
Per Clausen (EL), 2009-05-27:
Jeg vil sige, at jeg er meget glad for, at hr. Henrik Sass Larsen i hvert fald klart tilkendegiver, at han ikke mener, at den nuværende tilstand er tilfredsstillende, når vi er gået fra at have en dækning, som i almindelighed udgjorde omkring 75 pct. af lønindkomsten, til en dækning, som udgør 50 pct., som det er nu, fordi det jo fører til, at folk ryger ud af deres hjem og risikerer at måtte sælge lejlighed, hus osv. på et tidspunkt, hvor man ikke kan få en ordentlig pris for det.
For det er jo fuldstændig rigtigt, at det er lykkedes at sprede den illusion – man må sige, at de borgerlige politikere er gode til at sprede illusioner – at vi ikke alene har et dagpengesystem, der er generøst, men at vi også har et kontanthjælpssystem, der er generøst.
Ingen af delene er jo rigtige, og det opdager folk nu.
Men jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at hr. Henrik Sass Larsen i hvert fald gav en åbning med, hensyn til at vi kan diskutere dagpengenes størrelse, og det må vi så vende tilbage til.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Ja, og jeg synes også, det skal være i en konstruktiv dialog med fagbevægelsen og arbejdsgiverne for at se, om vi måske i den forbindelse kunne gøre nogle fremskridt sammen med dem.
Jeg er også enig i, at vi selvfølgelig skal kunne give alle typer tilskyndelser til, at folk husker at blive forsikret, for jeg tror desværre, at vi, som jeg også sagde før, kommer til at stå over for nogle meget, meget vanskelige tilfælde, hvor folk lige pludselig overhovedet ikke har nogen former for indkomst, og det er dybt bekymrende.
Der synes jeg at vi fra politisk hold i hvert fald har forpligtelsen til at indrette de systemer sådan, at folk bliver tilskyndet til at melde sig ind i a-kasserne.
Tina Nedergaard (V), 2009-05-27:
Ja tak.
Jeg har virkelig undret mig over den her ordførertale, for størstedelen af tiden går jo med at kritisere bankpakken, finanspakken, afdragsfrie lån og en lang række ting, som Socialdemokraterne rent faktisk selv har stemt for.
Men det kan jo selvfølgelig skyldes, og det er også sket for Dan Jørgensen nede i EU, at man er kommet til at trykke på den forkerte knap, da man foretog afstemning i Folketingssalen.
Jeg synes dog immer væk, at det er interessant for befolkningen at vide, om man bakker op om de pakker, man har stemt for, for det sås der faktisk tvivl om.
Det kan også godt være, at der blev brugt så meget tid på at kritisere egen politik i talen, fordi man var bekymret for at tale om den politik, som vi alle sammen venter på skal komme fra Socialdemokraterne, nemlig skattepolitikken.
Jeg finder det faktisk helt urimeligt, at der henvises til, at det er meget demokratisk at tage en snak om Socialdemokraternes skattepolitik i oktober måned, når befolkningen nu har ventet på oppositionens forslag i 7½ år.
Altså, det almindelige i Venstre er, at vi har et synspunkt, en politik, som vi ændrer gradvis, men vi står dog immer væk aldrig uden en politik.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det skulle da lige være bortset fra det år, hvor Skattekommissionen sad og arbejdede, og hvor man så sagde, at man ikke kunne udtale sig om noget som helst, eller alle de andre gange, hvor man ikke har haft lyst til at mene noget, og hvor man har nedsat en kommission.
Men kunne man ikke blive enig ovre på den her side om, om man er glad eller skuffet over, at Socialdemokratiet vil diskutere det hen over efteråret, for der har været to glade og en skuffet, og det kan selvfølgelig være, at billedet ændrer sig i løbet af debatten, men indtil videre har vi jo flest glade, og lad os holde fast i det.
Så vil jeg sige i forhold til bankpakken, at det er klart, som jeg sagde før, at vi selvfølgelig på det tidspunkt afvejede at sige, at vi jo ikke kunne få alle vores krav opfyldt, og spørge, om vi skulle være med i det her, om vi skulle være med til at tage ansvar, og det valgte vi så.
For vi så, at konsekvenserne af, at man ikke fik en bankpakke, og de mærkbare indvirkninger, det ville have haft på det danske samfund, ville have været katastrofale.
Men vi er stadigvæk meget kritiske over for især mange af de store bankers ageren i den her situation.
Tina Nedergaard (V), 2009-05-27:
Nu har jeg lige været ude og sammenligne med situationen, hvor vi afventede Skattekommissionen udspil, og der bakkede vi op om den førte skattepolitik.
Den helt store forskel er, at Socialdemokraterne brugte hele foråret på at kritisere regeringens skattepolitik, men på intet tidspunkt har fremlagt sine egne synspunkter.
Jeg vil derfor i forlængelse af hr. Erling Bonnesens spørgsmål stille spørgsmålet: Kunne hr. Henrik Sass Larsen ikke bare pege på enkelte skatter, som man vil friholde for de skattestigninger, som befolkningen må imødese, for så vidt at socialisterne får flertal efter næste valg – bare nogle af de skatteområder, som man ikke ønsker at brandskatte yderligere fra Socialdemokraternes side?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg synes jo alligevel, at det er tankevækkende, hvis man følger den logik, som regeringen fremlagde i sin tid.
Man sagde: Nu vil vi gerne lave en skattereform, nu vil vi gerne have tid til at tænke os om, nu vil vi gerne lave noget gennemarbejdet, nu tager vi et år til det.
Og så siger man, at det overhovedet ikke kan sammenlignes med, at partierne i morgen skal trykke på knapperne og vedtage en hel skattereform, og at der så nu må gives ret til, at vi får mulighed for at arbejde det igennem over et par måneder.
Det er slet ikke det samme.
Men det var det, som fru Henriette Kjær var glad for, som jeg også hørte at hr. Erling Bonnesen var glad for, og som fru Tina Nedergaard så er meget, meget sur over, men det må man jo så selv afklare.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Det står jo og blafrer temmelig meget i vinden, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne har af skattepolitik.
Det må også vække undren hos alle dem, der har fulgt debatten over de seneste par måneder, hvor regeringen har fremlagt et skatteforslag, at Socialdemokraterne på ingen måde har fremlagt noget, der bare minder om et skatteforslag.
Vi kan så også høre fra talerstolen i dag, at alt det, Socialdemokraterne har lagt stemmer til, bankpakke, finansløsninger og andet, støtter Socialdemokraterne ikke længere.
Så hele politikken flagrer jo temmelig meget i vinden.
Noget af det, som hr. Sass Larsen så var meget klar til at svare på, var hr. Eyvind Vesselbos spørgsmål omkring Dan Jørgensen, der har brugt polske bogtrykkere til at få trykt sit valgmateriale og sine bøger.
Der kan jeg forstå på hr. Sass Larsen, at hr. Sass Larsen ikke går ind for en køb dansk-klausul.
Kan hr. Sass Larsen så ikke lige forklare, hvorfor det gælder vindmøller, hvor Socialdemokraterne ønskede, at man skulle give en ordre til Vestas?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Så var det jo, at vi her for nylig påpegede, at efter at man gjorde det, fik de virksomheder, som ellers ville have haft chancen for at lave demonstrationsprojekter og store anlæg, lige pludselig ikke længere mulighed for at udvikle det i Danmark, fordi man herhjemme havde lukket for det.
Så kom man lige pludselig på nogle bedre tanker, har fortrudt lidt osv.
Men det var i sin tid regeringens fuldt bevidste ansvar.
Jeg erindrer faktisk, at hr. Bendt Bendtsen og andre rendte rundt og pralede med, at de syntes, det var skæppeskønt, at man nu ikke skulle bruge penge på det her længere.
Så at man står ved sit ansvar, er såmænd bare det, som vi har efterlyst i den debat.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-05-27:
Det er interessant at opleve, hvordan Socialdemokratiets politik blæser i vinden nærmest lige så hurtigt, som en vindmølle kan dreje rundt.
For det er jo det ene svar, der bliver givet, når det ene spørgsmål bliver stillet, og så bliver der givet et andet svar, når et spørgsmål lydende på det modsatte bliver stillet.
Socialdemokraterne begræder i høj grad, at Vestas ikke har fået en ordre på nogen af de vindmølleparker, der nu bliver bygget i Danmark, og som vi andre er meget glade for, fordi det er med til at sætte Danmark på verdenskortet i forhold til at være et af de lande i verden, der bruger flest ressourcer på og har den største andel af vedvarende energi.
Den ordre gik til Siemens og ikke til Vestas.
Det kunne vi i pressen høre at Socialdemokraterne begræd utrolig meget.
Derfor vil jeg bare høre i relation til det, hr. Sass Larsen tidligere svarede hr. Eyvind Vesselbo om, at Socialdemokraterne på ingen måde ville støtte køb dansk-klausuler, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne ville gennemtvinge, at et udbud gik til et dansk firma.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Vi vil naturligvis altid ærgre os, hvis store virksomheder, som er placeret i Danmark, mister ordrer og dermed arbejdspladser.
Selvfølgelig vil vi da det.
Men vi kan ikke sige, at vi kun vil købe danske varer, hvis vi vil være en del af en international økonomi, hvis Danmark skal være et rigt land, hvis vi også skal kunne sælge vores vindmøller andre steder end i Danmark.
De skal også gerne købe noget af os, og vi skal også gerne købe noget af dem.
Sådan hænger moderne handel sammen.
Hvis vi herhjemme begyndte at sige, at vi søreme gerne vil sælge til dem derude, men når vi så selv skal købe ind, skal det kun være danske varer, ja, så ødelægger vi faktisk hele logikken, hvilket jeg ikke er i tvivl om at Venstre også er med på i forhold til det at have international handel.
Det smarte ved det er jo, at ved at vi handler sammen over grænsen og er internationale i vores forbrug, styrker vi os alle sammen på en gang.
Det betyder selvfølgelig ikke, at Socialdemokratiet går mere op i, hvor mange arbejdspladser der bliver skabt i Tjekkiet eller Portugal, end der gør i Danmark.
Vi er mange gange først og fremmest optaget af, at det går godt for Danmark, også fordi det er her, vi kan påvirke nogle ting.
Så det er derfor, at vi selvfølgelig er kede af det, hver eneste gang der er store danske virksomheder eller andre, som mister ordrer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-05-27:
Det har jo simpelt hen været fantastisk at høre hr. Henrik Sass Larsens tale og hans svar, eller måske mangel på samme.
Hr. Henrik Sass Larsen nævner, at det er spildte år.
Jeg tror, at nogle af os måske har siddet og tænkt, at det her vist var en spildt tale.
Det kunne måske være meget betegnende for Socialdemokraternes skattepolitik, som det er lige i øjeblikket.
Endelig siger hr. Henrik Sass Larsen, at Socialdemokraterne bestemt ikke vil putte med, hvad de vil med skattepolitikken.
Jeg kan oplyse hr. Henrik Sass Larsen om, at vi bestemt er mange, som ikke har lyst til at putte noget som helst med Socialdemokraterne eller hr. Henrik Sass Larsen, for den sags skyuld.
Jeg synes nu alligevel, at hr. Henrik Sass Larsen skylder et enkelt svar til borgerne om skat.
Vil Socialdemokraterne, givet at de kom i regering med SF efter et valgt, sætte indkomstskatten op, eller vil de bibeholde de skattelettelser, som vi nu gennemfører i morgen?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg har nogle gange en mistanke om, at uanset hvad det er, man svarer, er dele af Venstre blevet programmeret af en eller anden agitpropafdeling til at stille x antal spørgsmål, som man på forhånd har udvalgt, og muligheden for på nogen som helst måde at improvisere og finde på noget nyt er der ikke, svarene uafhængigt.
Der var et par stykker, der sådan var lidt glade for, at vi sagde, at vi kommer til at fremlægge noget, og at vi kommer til at fremlægge vores skattepolitik, så det ligger åbent, klart, direkte, og så alle vil kunne se lige præcis, hvad det er, vi kommer frem med.
Og det kommer, inden vi træder sammen igen i Folketinget, så det bliver ikke noget problem for fru Gitte Lillelund Bech og andre at se på, hvad det er, vi fremlægger af politik der.
Så det kan man jo glæde sig til.
Det synes jeg sådan set kun er fair nok, i form af at vi først i morgen vedtager den nye skattereform.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-05-27:
Man kunne måske undre sig lidt over den timing, som Socialdemokraterne har i den socialdemokratiske skattepolitik, for vi har jo forhandlet en skattereform, og der må man jo med de svar, som hr. Henrik Sass Larsen nu giver, fordi han netop ikke kan svare på noget som helst om skat, bare sige, at skattetankerne hos Socialdemokraterne har været fuldstændig tomme, også da der blev forhandlet skattereform.
Jeg stiller mit spørgsmål en gang til: Vil Socialdemokraterne sætte indkomstskatten op, hvis de får magt, som de mener de har agt?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det, som er det helt klare svar, og som man kan glæde sig meget til, er, at vi kommer til at fremlægge en samlet skattepolitik, hvor man nøjagtig vil kunne se, hvad det er for nogle ændringer, vi foreslår.
Uanset hvilket firmagrin man smører på nede i agitpropafdelingen, vil det lige præcis blive sådan.
Jeg er bare nødt til at sige, at hvis man skal diskutere skattepolitik, og hvem der putter med noget, vil jeg stadig minde om, at man op til sidste valg sendte materiale direkte ud til landets boligejere og sagde, at de bare skulle se her, man kunne holde fast i skattestoppet, det ville ikke blive åbnet, og at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF pønsede på at lave en skattereform.
Pas på, boligejere, for det er det, de gør.
Hvad gør man så selv?
Man gør endda det, at man piller ved rentefradraget i forhold til boliger.
Ib Poulsen (DF), 2009-05-27:
I de her dage er vi ved at lægge sidste hånd på forsvarsforliget.
Man mener, at vi skal helt frem sidst i juni, inden man er færdig.
Her er man meget fodslæbende.
Om det skyldes, at Socialdemokratiet ikke har fundet ud af, hvilken politik man har på området, kan jo være en af grundene.
Jeg står med deres udspil til finanslov 2008, og det har såmænd overskriften »Ny ansvarlighed«.
Der står under besparelser, at Socialdemokratiet vil spare 1,5 mia. kr. på forsvaret.
Nu har vi her for nylig hørt Socialdemokratiets leder være ude at sige, at vi skal have en nulløsning på området.
Så mit spørgsmål er: Hvad er det for en politik, Socialdemokratiet har på det her område?
Skal der spares, eller skal vi have en nulløsning, eller hvad er meningen?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Det er ikke en korrekt udlægning, men lad os antage, at det var virkeligheden, hvad det ikke er, men så er det da mærkeligt, at når man går ind og spørger dem, der er i nær kontakt med den offentlige velfærd, er de godt tilfredse.
Det er da mærkeligt, for det burde være dem, der først oplevede, at der blev skåret.
Altså, hvis det var sandheden, ville de, der modtager hjemmehjælp, da være de første til at mærke, at der blev skåret ned, og så er det da underligt, at der er 95 pct., som enten er tilfredse eller meget tilfredse.
Jeg løber ikke fra noget ansvar.
Vi mener til enhver tid og vil altid mene, at man kan gøre tingene bedre, men jeg tillader mig bare at gøre opmærksom på det faktum, at de mennesker, som er i nær kontakt med den offentlige velfærd, er betydelig mere tilfredse end dem, der ikke er det.
Det er da en interessant iagttagelse.
Så kan man begynde at diskutere, hvorfor det mon er sådan, og som jeg sagde tidligere, kunne det jo være, fordi f.eks. en Dennis Kristensen konstant og vedvarende prøver at bilde danskerne ind, at der bliver skåret, desuagtet at der siden 2001 er blevet brugt 59 mia. kr. mere på den offentlige sektor.
Det kunne jo være, at det faktisk er lykkedes for fagforeningerne at få tegnet et billede, som påvirker de danskere, som ikke møder den offentlige sektor og dermed kun har opfattelsen fra medierne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-27:
For nogle dage siden var der jo altså den her undersøgelse, der viste, at et meget stort flertal af danskerne ikke oplever nogen forbedringer af velfærden.
Så vidt jeg husker, sagde Venstres ordfører i den forbindelse, at det offentlige lider af et imageproblem.
Det er for mig at se en meget sær udtalelse.
Den kan betyde to ting.
Det kan også skyldes noget helt tredje.
I bogen »Løkkeland« udtaler vores statsminister, at han ser skattestoppet som en praktisk genvej til den kurs, hvor vi lader den private sektor vokse mere end den offentlige og dermed flytter balancen mellem, hvad der er offentligt ansvar og hvad der er vores eget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er enig i den udtalelse, altså at velfærdsforringelserne er med vilje, det er en praktisk genvej.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Hvilke velfærdsforringelser?
Altså faktum er, at når vi når 2009 i forhold til 2001, er der blevet brugt 59 mia. kr. mere på den offentlige sektor.
De er bl.a. gået til lønninger.
Man kan gå ind og se på sundhedsområdet.
Hvis man tager både læger og sygeplejersker sammen, er det næsten 5.000 mennesker, der er blevet ansat mere.
De får selvfølgelig løn.
Der går nogle af pengene.
Men lad mig lige igen vende tilbage til det med undersøgelsen.
Jeg synes altid, det er interessant at lytte til undersøgelser, hvor man får svar på, hvordan danskere opfatter det, vi går og laver.
Det lytter jeg til.
Men jeg lytter da endnu mere til dem, som skal have deres børn passet, og hvad de synes om børnepasningen.
Jeg lytter da endnu mere til dem, som er blevet syge, og hvordan de synes, at den behandling, de fik, var.
Jeg lytter da endnu mere til de ældre, der står over for at skulle have en hjemmehjælp, og hvad de synes om hjemmehjælpen.
Med fare for at skulle kaldes sær vil jeg dog sige, at det dog er mere interessant, end hvad dem, som ikke er i kontakt med den offentlige sektor, synes om den.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-27:
Jeg fik jo ikke noget svar.
Altså, er skattestoppet en praktisk genvej?
Det her med at man langsomt for hvert eneste år forringer vores velfærd til fordel for skattelettelser i toppen, er det en praktisk genvej til det samfund, hr. Peter Christensen drømmer om, ligesom statsministeren altså skriver her i bogen »Løkkeland«?
Det andet er til undersøgelsen.
Ordføreren mener altså ikke, at den her undersøgelse, kan bruges til noget.
Det kan som sagt betyde to ting, enten at danskerne ifølge Venstres ordfører ikke er i stand til at vurdere forholdene i børnehaverne og på sygehusene, altså at der ikke er voksne nok i børnehaverne, at man i ældreplejen ikke har tid nok til rent faktisk at tale med de gamle mennesker, eller at de offentligt ansatte, vores sygeplejersker, pædagoger, socialrådgivere, ikke sælger varen.
Hvilken af de to muligheder er årsagen til, at man så får sådan et resultat, hvis ordføreren nu holder fast i, at regeringen ikke har noget ansvar for noget som helst?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jamen som der blev refereret til, sagde jeg, da undersøgelsen kom, at jeg syntes, at den viste, at dele af det offentlige velfærd havde et imageproblem.
Det vil jeg sådan set gerne gentage, fordi når dem, som er brugere af den offentlige service, er godt tilfredse, og dem, som ikke møder tilbuddene, synes, at de er dårlige, er det da et imageproblem.
Det synes jeg af mange grunde er et problem, især fordi vi har en offentlig sektor, som skal rekruttere mange nye medarbejdere, også i fremtiden.
Det er da afgørende, at der ikke er en opfattelse af, at det er dårligt at være ansat i den offentlige sektor.
Altså, at lytte til ham giver i hvert fald næppe nogen lyst til at blive ansat.
Men faktum er bare, at der er givet flere penge til den offentlige sektor, og faktum er, at når man spørger dem, som møder børnepasningen, ældreomsorgen, eller som for den sags skyld bruger sundhedsvæsenet, er de i udpræget grad godt tilfredse.
Det er ikke det samme som, at vi ikke kan gøre tingene bedre.
Men altså, når man siger, at ni ud af ti er godt tilfredse med den ydelse, de får fra det offentlige sundhedsvæsen, er det da værd at notere.
Anders Samuelsen (LA), 2009-05-27:
Jeg syntes, at det var en rigtig udmærket tale, som statsministeren leverede, en tale, som også gav et indtryk af, at der faktisk sker rigtig meget fra regeringens side.
Der bliver taget rigtig mange initiativer, og vi har da også været med til at bakke op om en hel del af det.
Det synes jeg er rigtig godt, det synes jeg at statsministeren skal have anerkendelse for, og det kan jeg også se at han får i en af de målinger, som er i Berlingske Tidende i dag, og som viser, at det er tippet fuldstændig i forholdet mellem oppositionens ledere og statsministeren.
Fint nok med det.
Tilbage til det med den internationale krise og beskæftigelsessituationen: Der er blevet taget en række initiativer, godt.
Hvor meget ekstra kunne det have givet, hvis man havde fjernet resten af topskatten?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Det har jeg ikke lige tallet på her, men det ville helt givet kunne give endda nogle tusinde mere, hvis man fjernede resten af topskatten.
Anders Samuelsen (LA), 2009-05-27:
Hvad er årsagen til, at man opgav at kæmpe det igennem?
Eller er det, fordi man valgte at bakke for presset i forhold til hele misundelsesretorikken, altså at man valgte den løsning, som måske var den mest bekvemme, i stedet for at vælge det, som var den rigtige løsning, nemlig at lægge et maksimalt pres på?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Altså, for Venstre er det en historisk skattereform, som jeg også var inde på i min ordførertale.
For os var det jo fra starten af afgørende, at vi kunne få 90 mandater til at stemme for den, at den havde en rimelig fordelingsprofil, og at vi fik en høj beskæftigelseseffekt ud af den samlede pakke, og de ting har vi opnået.
Der har tidligere i historien været talt meget om skattereformer, men de er som regel ikke blevet til noget, og det er sådan set en ekstra grund til at glæde sig over, at der i morgen bliver stemt ja til en skattereform.
Der er simpelt hen et flertal, der for første gang er parat til at sænke skatten på den sidst tjente krone med 7½ procentpoint, og det er værd at glæde sig over.