runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
Hvis det er Ny Alliances politik, at ingen skal kastes ud i en situation socialt set, som de ikke kan komme ud af, og hvor de havner i dyb fattigdom, må jeg sige, at det er meget underligt, at man lige præcis i sit program skriver, at kontanthjælpsloftet skal fastholdes.
For det vil faktisk medføre det stik modsatte.
Men jeg kan love hr. Leif Mikkelsen, at lige så snart vi starter det nye folketingsår, ligger der et beslutningsforslag fra Enhedslisten om at ophæve de regler, der gør, at folk bliver meget fattige, og så må vi jo se, hvor Ny Alliance står i den debat.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Alt er relativt; det afhænger af, hvilken præmis man stiller op for sit spørgsmål.
Derfor kan jeg ikke svare entydigt: Ja, det og det vil vi være med til at løse.
Det var dog en mærkelig politisk diskussion.
Præmissen er jo valgt af hr. Frank Aaen, og derfor kan jeg ikke svare: Ja, det er vi klar til.
Jeg kan heller ikke svare: Nej, det er vi ikke klar til.
Sådan kan man ikke diskutere.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Jeg vil gerne følge lidt op på hr. Morten Bødskovs undersøgelse af, hvad samarbejde og næsten ultimativ betyder.
Kunne man forestille sig, at Dansk Folkeparti, undskyld, Ny Alliance, erklærer – man kan nemlig ikke forestille sig, at det forkerte parti, jeg nævnte, kunne gøre det – at de måske kunne forledes til at stemme for et forslag om en Irakundersøgelse i den kommende samling og efter et valg, når flertallet skifter?
Det er der, Ny Alliance har været inde og sige: Her skal der virkelig undersøges.
Men vil man også gøre det, hvis muligheden foreligger, uanset hvordan Folketinget i øvrigt er sammensat?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Man kan opstille alle mulige scenarier om, hvad man vil gøre på det tidspunkt.
Vi har en ambition om at komme i Folketinget med så mange mandater som muligt og dermed få indflydelse på politikken, men at trække enkelte områder ud i dag og svare på, hvordan vi vil forholde os til det og det, mener jeg faktisk er helt urimeligt.
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
Jeg forstår godt ønsket om at komme i Folketinget og få så mange mandater som muligt.
Det er et ønske, som også jeg deler, og jeg håber, at SF kommer i Folketinget med mange mandater.
Nu fremsætter vi selv forslaget, men selv om der var andre, der fremsatte det, så er jeg i stand til at sige, at vi vil støtte og stemme for et forslag om, at der skal laves en tilbundsgående undersøgelse om Irakkrigen og årsagen til Danmarks deltagelse, uanset hvilken regering der sidder.
Det må Ny Alliance da også kunne tage stilling til.
Det er Ny Alliance jo enig i.
Men vil man så ikke tage konsekvensen, når man nu har meddelt, at man ønsker en undersøgelse?
Vil man så ikke også tage konsekvensen i virkelighedens verden og sige: Naturligvis stemmer vi for, at den sag bliver undersøgt til bunds?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Nu må udtalelserne fra hr. Ole Sohns side om, at det er en katastrofe af rang, stå helt for hr. Ole Sohns egen regning.
Det er ikke ord, der skal lægges i munden på mig.
Vi anser bestemt Irakkrigen for at være et af de helt store udenrigspolitiske skridt, også af alvorlig karakter, hvor det til enhver tid er værd at analysere, hvad der skete, og om det skete på det rigtige grundlag osv.
Og hvis det er mangelfuldt oplyst, så må man jo gå videre.
Det tager vi stilling til på det tidspunkt, hvis der foreligger et forslag om det.
Ole Stavad (S), 2007-09-06:
Det er jo altid spændende, når et nyt parti dukker op til overfladen, og det har bestemt også været spændende at følge Ny Alliances fødsel.
Det, der jo så er interessant, er: Hvor placerer det sig i det politiske billede?
Jeg kan i det program, som Ny Alliance har fremlagt, finde en række bestemt – set ud fra min synsvinkel – tiltalende holdninger hos Ny Alliance til ulandsbistand, til miljøpolitik, til integration osv., men når vi så kommer ind på det, som ofte bestemmer placeringen i det politiske billede, nemlig hele den økonomiske politik i forhold til skattepolitikken, i forhold til fordelingspolitikken, får jeg det billede, at det grundlæggende er et dybt borgerligt parti, og når jeg ser på medlemmerne, er det vel heller ikke helt afkræftet, at det er sådan, det forholder sig.
Jeg hører hr. Leif Mikkelsen og også partiets ledere sige, at der ingen tvivl er om, at næsten uanset hvad der sker, at uanset hvilken snavset behandling man får af den siddende regering, så vil man starte med at give den første chance til den nuværende statsminister.
Så jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det ikke rigtigt oplevet, at det grundlæggende er et borgerligt parti, vi har med at gøre med med Ny Alliance?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Jeg kan berolige hr. Ole Stavad med, at det er rigtigt opfattet.
Vi har defineret os selv som et borgerligt midterparti.
Det er også derfor, at vi peger på, at vores indgang i givet fald er en borgerlig statsministerkandidat.
Det er der ingen tvivl om.
Men nu peger hr. Ole Stavad jo netop på, at der i vores partiprogram er en række områder, som tiltaler hr. Ole Stavad, og det signalerer jo lige præcis, at vi er et midterparti.
Jeg har hele dagen i dag angrebet den blokdannelse, hvor det kun er til den ene side af salen, man ser, og Ny Alliance har ikke som indgang, at alt, hvad man kommer i tanker om i den anden side af salen, ikke duer.
Derfor er vi sådan set klar til et samarbejde.
Vi kender udmærket spillereglerne: at der ligesom skal vælges side ved starten.
Nu kunne det jo så være, at Socialdemokraterne blev klogere rent skattepolitisk, og så er stenene jo næsten ryddet af vejen for et godt samarbejde, så det er også en mulighed for andre at flytte sig.
Jeg understreger bare, at vi er et borgerligt midterparti, men vi er et midterparti, og derfor er det rigtigt set, at vi har mange spørgsmål, der rækker over til den anden side af salen.
Det, vi peger på, er jo lige præcis, at man skal skelne, fordi vi har forpligtelser på flygtningeområdet, som der så bruges tid på.
Så en adskillelse, også med hensyn til ministerområde, peger vi på, sådan at det bliver helt klart, at der kan gøres en aktiv indsats for at tiltrække arbejdskraft til Danmark.
Med hensyn til vores asylcentre vil jeg sige, at ud fra en menneskelig vurdering og ud fra alle mulige andre vurderinger – det har jeg også hørt andre sige her i Tinget – er det en meget dårlig og menneskeligt uheldig situation at placere folk i, og at de faktisk får dårligere og dårligere vilkår for overhovedet at kunne klare sig, når de vender tilbage.
Så der ligger altså et menneskesyn til grund for at sige, at det er hensigtsmæssigt at se på det her.
Vel er fru Irene Simonsen sikkert glad for det system, vi har i dag, fordi fru Irene Simonsen måske står fadder til det, men der kan altså godt ske ændringer, der er bedre for de mennesker.
Irene Simonsen (V), 2007-09-06:
Jeg hørte hr. Leif Mikkelsen sige her i sin tale, at i Ny Alliance vil man ikke skelne mellem flygtninge og indvandrere.
Det var den sætning, jeg hørte.
Og så er det måske sådan, at der er noget, jeg ikke forstår, selv om jeg efterhånden nok er en af dem her i Folketinget, der har haft en integrationsordførerpost i flest år.
Jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det ikke rigtigt, at med den politik, der føres af regeringen nu, bliver der netop skelnet mellem asylpolitik og indvandringspolitik, og at det netop ikke sammenblandes?
Derfor forstår jeg ikke helt, hvad det er, Ny Alliance vil, når man siger, at man vil lukke asylcentrene.
Det vil sige, at når folk kommer og søger asyl i Danmark, så siger man: I er asylansøgere, men først får I lige indvandrerstatus, for I skal også have et job, mens I søger asyl, og I skal ud og leve på nogle vilkår, som om I var indvandrere i det her samfund.
Jeg hører netop Ny Alliance sammenblande disse ting, eller har jeg bare overhovedet ikke forstået det?
For i dag bliver der jo skelnet.
Jacob Jensen (V), 2007-09-06:
Nu har vi jo med finansministerens ord ikke lagt skjul på fra regeringens side, at vi går op til grænsen, men vi går dog ikke over grænsen, det er i hvert fald vores opfattelse.
Så kan De Radikale have en anden opfattelse.
På baggrund af de udmeldinger og signaler, der er kommet fra Socialdemokraterne tidligere i debatten – jeg ved godt, at de ikke har fremlagt et finanslovforslag, og det beklager jeg selvfølgelig også, men det er nu engang deres strategi – vil jeg gerne igen høre, hvor den radikale ordfører synes, at – hvad kan man sige? – den mest ansvarlige økonomiske fremlæggelse er.
Er det hos regeringen, eller er det i Socialdemokraternes signalpolitik, og hvor forventer den radikale ordfører egentlig at han med størst sandsynlighed kan få radikale mærkesager ført igennem?
Er det hos Socialdemokraterne eller hos regeringen med de signaler, der nu ligger?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Det her er sådan lidt pest eller kolera, for hvor går grænsen for en udgiftsvækst?
Den store konference, vi havde forleden dag med hele sagkundskaben i kongeriget, gik også i retning af, at man kører på en grænse, og hvor den grænse så i øvrigt præcis er, er svært at definere.
Det, jeg synes generelt er problemet i den økonomiske debat, er jo, at det har karakter af overbudspolitik.
Det er altså partier både på højre og venstre side af Det Radikale Venstre, der slynger om sig med milliardbeløb.
At skulle se partiet Venstre annoncere på udendørs reklamer for, at man vil bruge 50 mia. kr. mere på velfærd, altså, det er da ikke mange år siden, at det havde været helt utænkeligt.
Så jeg synes egentlig, at der udstedes temmelig mange checks i øjeblikket, hvor problemet er, at vi jo ikke er sikre på at have finansiering i form af den arbejdskraft, der skal til for at producere den produktion, der skal til for at danne grundlag for alle de her løfter.
Og jeg synes, det spørgsmål, som hr. Jacob Jensen stiller, er meget, meget svært at svare på – for ikke at sige umuligt.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Jeg kan forstå, at et led i De Radikales udspil er, at man vil skære over for de arbejdsløse, at dagpengeperioden skal forkortes.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Og det synes vi kunne være en god ting – ikke mindst i den her konjunktursituation, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Det kunne alt sammen bevirke, at der vil komme flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Så vi synes faktisk, at der kan være god fornuft i at indføre den slags ting, ikke mindst set i lyset af at vi har en højkonjunktursituation for tiden.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
De Radikale har jo tidligere troet på den der med, at man skal piske folk; det var jo De Radikale, der fandt på introduktionsydelsen, som man så afskaffede igen, da man så, at den ikke virkede, og som regeringen så har indført igen under navnet starthjælp, som De Radikale er imod.
De Radikale var med i forliget om kontanthjælpsloftet, men har også set, at det ikke virkede med hensyn til at få folk i arbejde, men tværtimod forarmede dem, og de er derfor i dag imod kontanthjælpsloftet.
Hvorfor er det så, at man alligevel vil blive ved med at bruge den model, der hedder økonomisk pisk til at få folk i arbejde, i stedet for at satse på at få dem uddannet til de steder, hvor der mangler hænder?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Uddannelse kan være og er bestemt også en vigtig ting i de her diskussioner – bevares.
Men vi forsøger både med vores skatteudspil og med vores forslag på dagpengeområdet at gøre det så attraktivt som muligt at træde ind på arbejdsmarkedet.
Og i lyset af at der er mangel på arbejdskraft i virksomhederne og mangel på arbejdskraft ude på daginstitutionerne og på sygehusene og at det faktisk er vores største udfordring, så kigger vi på, hvad det er for typer af tiltag og reformer på skatteområdet og på arbejdsmarkedsområdet, der gør, at vi kan få flere folk ud på arbejdsmarkedet.
Der er dagpengeperiodens længde også oplagt at kigge på, og det er det, vi har forsøgt at byde på, og den kan i øvrigt skaffe endnu flere mennesker ud på arbejdsmarkedet – ikke mindst i en situation som den, vi har i dag.
Ole Stavad (S), 2007-09-06:
Det var spørgsmålet fra hr. Jacob Jensen, der fik mig til at bede om ordet.
I forbindelse med det her spørgsmål om, hvor man tror og med hvem man tror man kan få størst indflydelse, kan jeg ikke lade være med at spørge – for det synes jeg kunne være interessant at høre – hvad den radikale ordfører synes
oplevelsen har været sådan fra en radikal synsvinkel
Hvad har man haft af muligheder for at få indflydelse under den nuværende regering og regeringsblok?
Det er måske også set i lyset af det allerseneste forløb med den såkaldte skattepakke, hvor jeg kan forstå at Det Radikale Venstre og Ny Alliance ikke blev sorteret fra og kasseret i første omgang, men blev inviteret tilbage i anden omgang.
Set udefra af os, der ikke var med, var oplevelsen, at man ikke fik tilbudt sådan en ekstremt stor indflydelse, men at man fik et tilbud om at skrive under på det, som regeringen og finansministeren havde aftalt med hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti.
Og derfor synes jeg, at jeg vil høre, om hr. Morten Helveg Petersen synes, at det er en god oplevelse at gå ind i et samarbejde med Venstre og den nuværende regering, der har været regering gennem de seneste 6 år.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg skal takke for spørgsmålet.
Det er jo soleklart, at det, der skete med skattepakken, var blokpolitik af værste skuffe.
Vi havde et møde, som jeg opfattede som meget konstruktivt, hvor jeg egentlig syntes at vi forhandlede, men det er måske mig, der er for håbefuld og optimistisk, for det gjorde vi så åbenbart ikke, men vi præsenterede i hvert fald synspunkter for hinanden, og så var det da vores forhåbning at komme ind i et reelt, regulært forhandlingsforløb.
Men der må vi jo konstatere – og det har sådan set også været belyst i offentligheden – at da først det gjaldt, så faldt regeringen tilbage til at bruge automatpiloten og trække en dårlig løsning i automaten ovre hos Dansk Folkeparti.
Så isoleret set var det forløb blokpolitik af værste skuffe.
Vi blev kaldt ind og kunne få lov til at skrive under eller lade være.
Det var bestemt ikke befordrende for et bredt samarbejde – det var det bestemt ikke.
Nu kan jeg af gode grunde ikke vurdere Socialdemokraternes udspil, da det ikke er kommet endnu.
Derfor må tingene hænge sammen.
Det synes vi er rigtig ansvarligt.
Jeg er så lidt ked af at måtte sige, at én ting er, at vi ikke har set et udspil fra Socialdemokraterne, noget andet er, at det har vi sådan set heller ikke set fra regeringen, andet end at der skal en kommission til for at byde på, hvordan man skaffer 20.000 ekstra i arbejde.
Jacob Jensen (V), 2007-09-06:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at vi har et finanslovudspil fra Det Radikale Venstre, som vi kan forholde os til her i dag.
Det er sådan set det, debatten går ud på.
Det er jo mere, end man kan sige at vi har fra visse andre partier, herunder Socialdemokraterne.
Når det er sagt, hørte jeg også den radikale ordfører kritisere regeringens udspil for at være økonomisk uansvarligt, og at der var for høj vækst i det offentlige.
På baggrund af de signaler, vi tidligere har hørt fra Socialdemokraternes ordfører, som jo kritiserede regeringen for ikke at ville bruge nok penge, vil jeg gerne spørge: Hvad mener De Radikale er mest ansvarligt af det, der bliver lagt frem?
Er det regeringens forslag eller de signaler, vi hører fra Socialdemokraterne?
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Apropos det med at slippe af sted med det, synes jeg, at der er et par ting, som hr. Christian Wedell-Neergaard ikke skal have lov at slippe af sted med.
Ifølge hr. Christian Wedell-Neergaard skulle økonomerne have sagt, at det kun er et problem, hvis regeringen fortsætter den ekspansive finanspolitik, og at det er o.k. i år.
Så vil jeg bare nævne en enkelt af dem, man plejer at lytte til, nemlig nationalbankdirektør Nils Bernstein, som har sagt, og jeg citerer: Regeringens finanslov øger risikoen for en skadelig overophedning af økonomien.
Hvordan det skulle harmonere med, hvad hr. Christian Wedell-Neergaard tidligere har sagt, synes jeg er meget svært at se.
Det samme kan man sige om den såkaldte miljøpolitik, som Det Konservative Folkeparti gerne slår sig op på ved festlige lejligheder.
Den skattepakke, man har lavet, vil gøre det billigere over år at forurene.
Det er vilkårene for forbrugerne; det vil blive billigere og billigere at forurene.
Det er den konservative miljøpolitik, som – præcis ligesom den finanspolitik, man er med til at legitimere i regeringen – af økonomerne får prædikatet: risiko for skadelig overophedning.
Det kan da ikke hue en konservativ finansordfører.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Vi har stor respekt for nationalbankdirektørens udtalelser.
Det er jo også baggrunden for, at vi har efterprøvet de udtalelser i adskillige diskussioner efterfølgende, hvor hr. Østergaard ikke har været til stede, men hvor vi altså har brugt tid på at prøve at udforske, hvad der ligger bag ved nationalbankdirektørens udsagn.
Det er klart, at det vil blive taget med i det videre arbejde, når nationalbankdirektøren udtaler sig – det har jeg sandelig stor respekt for.
Med hensyn til det med miljøprofil vil jeg bare sige, at der også i det her finanslovudspil er en lang række elementer om det, og jeg anerkender simpelt hen ikke, at det bliver billigere at forurene, og jeg forstår i øvrigt ikke synspunktet.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Det er jo så åbenlyst, at det handler om, at når de grønne afgifter fortsat udhules – med undtagelse af energiafgifterne – og den udhuling overstiger, hvad man forventer der vil komme af indtægter, ved at man nu prisregulerer energiafgifterne, ja, så bliver det samlet set billigere at forurene.
Det er ikke vanskeligt at forstå, og jeg er sikker på, at man fra Finansministeriet kan få svar på, at det er sådan, det hænger sammen.
Det andet, hr. Christian Wedell-Neergaard forsøgte at slippe af sted med, var at sige, at skattereformen skulle være fuldt finansieret.
Det må man stille sig fuldstændig måbende over for, når man kan se, at den indfases fuldt ud fra den 1. januar 2008.
Hver fjerde krone forventes at komme på efterbevillingen, hvis såfremt ifald den får den nødvendige beskæftigelseseffekt.
Hver fjerde krone er ufinansieret.
Det betyder jo, må jeg sige til hr. Christian Wedell-Neergaard, at det ikke hænger sammen; særlig når man tænker på, at det eneste, der er af forslag til at skaffe en effekt, er en kommission – en kommission, der måske skaffer arbejde til fem-ti mand, som skal sidde i kommissionen.
Men derudover er det jo helt åbent, hvad der kommer til at ske.
Og det er derfor, vi må sige, at det her er ufinansieret, det er uambitiøst, og det er decideret uansvarligt.
Og det, der bare er begrædeligt, er, at det er konservativ politik i 2007.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Det er hverken uambitiøst eller uansvarligt, og jeg synes, at hr. Morten Østergaard skulle veje sine ord på en guldvægt og ikke påstå, at andre er uansvarlige på den måde.
Så vil jeg godt sige med hensyn til det, at det bliver billigere at forurene, at det i hvert fald ikke selvstændigt som følge af den her aftale bliver billigere.
Den her aftale har et grønt element, og det grønne element betyder, at energiafgifterne stiger.
Det er indarbejdet og er medvirkende til finansieringen.
Så må jeg klart bestride, at det ikke har nogen beskæftigelseseffekt eller arbejdsudbudseffekt, når man reducerer skatterne, som det er sket i skatteaftalen.
Det virker; når folk får en skattelettelse, får de et incitament til at yde en ekstra indsats, og det giver familierne en mulighed for at planlægge flere ting selv og at disponere mere over egen tid, og det synes jeg er fornuftigt.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Nu har vi jo set De Radikales udspil til finanslov og tak for det.
Vi har også set, at Det Radikale Venstre jo har interesseret sig for hele velfærdsforliget.
Derfor er der et spørgsmål i forlængelse af, at vi jo i Ny Alliances skattepolitik har peget på, at et af de områder, vi skal se på, er efterlønsspørgsmålet, sådan at de bredeste skuldre og de rigeste i givet fald selv finansierer deres efterløn.
Spørgsmålet er så: Hvor er Det Radikale Venstre henne i det spørgsmål?
Har man bundet sig til at frede efterlønnen, så langt nogen kan se frem?
Eller er der et radikalt synspunkt, der kan være med til at bruge dette væsentlige element til at skaffe flere hænder i arbejde?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Der er to ting i det her.
Den ene er, at vi jo er bundet af forlig på det område – det ved hr. Leif Mikkelsen også udmærket godt – og dem respekterer vi.
Det Radikale Venstre respekterer de forlig, som vi indgår.
Den anden ting er, at der så også, i det omfang man går ind og rører ved efterlønnen, er en diskussion i sig selv om, hvornår man i givet fald kunne kalkulere med et provenu herfra.
Så hr. Leif Mikkelsen skal se langt efter efterlønnen som finansieringskilde i et finanslovudspil fra Det Radikale Venstre.
Desuden er vi bundet af forlig på området.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Det er jo så en binding for Det Radikale Venstre, som betyder, at de går ind for efterløn, kan jeg konstatere.
Et andet område, som jeg har fulgt med interesse, er de grønne afgifter, som spiller en væsentlig rolle i den radikale politik.
Uanset om man er rig eller fattig, så er det stort set svært at spare afgørende på vand og på, hvad man nu ellers har af forbrugsområder.
Det vil sige, at det sådan set bliver et problem, ikke mindst for dem, der har de laveste indtægter i Danmark, og de mindst bemidlede.
Jacob Jensen (V), 2007-09-06:
Jeg lyttede mig også til en masse gode ønsker og selvfølgelig en del kritik – det skal man jo komme med som oppositionsparti – af regeringens finanslovudspil, hvor der lægges op til en vækstramme i omegnen af 1,8 pct. næste år.
Vi har endnu ikke hørt noget udspil fra Socialdemokraterne, så dem vil jeg undlade at tage med i mit spørgsmål, men vi har dog hørt fra De Radikale, som ligger på 1,6 pct.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Nu er det jo helt afhængigt af, hvilken præmis man stiller op.
Vi mener ikke, at der er grund til, at man lever i dyb fattigdom i Danmark med de vilkår og de muligheder, der er.
Det mener vi ikke.
Vi har et rigt og godt samfund.
Der er muligheder, der kan udnyttes, og der er ting, der kan blive bedre.
Derfor peger vi på, at der gennem skattepolitikken kan skaffes de nødvendige hænder til, at vi kan fastholde og udbygge en velfærd, der har betydning for mennesker.
Men præmissen om, at vi har dyb fattigdom i Danmark, er ikke rigtig.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Betyder det, at hr. Leif Mikkelsens siger, at de mennesker, der på nettet fortæller om deres liv, lyver, at de mange mennesker, der har udtalt sig til de mange undersøgelser, der er lavet over konsekvenserne af de store nedskæringer på kontanthjælpsområdet, lyver?
Jeg kan jo forstå, at Ny Alliance mener, at starthjælpen skal ophæves, men hvorfor skal man ikke også ophæve de andre nedskæringer på kontanthjælpen, som betyder, at mennesker lever i dyb fattigdom?
F.eks. er der en mand, som er syg.
Han har sukkersyge, mavesår, hjertesygdom og slidgigt, så han skal tage ti tabletter tre gange dagligt ifølge sin læge, men eftersom han er ramt af kontanthjælpsloftet, har han ikke råd til at købe al den medicin og bliver mere og mere syg.
Han har heller ikke råd til at spise den mad, som han skal, for at hans sukkersyge ikke medfører en række alvorlige symptomer.
Mener hr. Leif Mikkelsen, at det er rimeligt i så rigt et samfund som Danmark, at nogle mennesker skal leve på den her måde?
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-06:
Jeg har ikke en mening om, at nogen lyver, jeg konstaterer bare, at vi har et social- og sundhedsvæsen, der skal klare eksempler som dem, fru Line Barfod her fremdrager.
Det er jo enkelteksempler.
Jeg peger bare på, at generelt set har vi et social- og sundhedsvæsen, der forhindrer, at folk lever i fattigdom og ikke har råd til den medicin, de eventuelt har brug for.
Det vil være umuligt at kommentere det konkrete eksempel, som fru Line Barfod fremdrager.
Jeg peger bare på, at vi altså har et system i Danmark, som tager højde for det.