runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-03-13:
Den nuværende forældelsesfrist i pædofilisager medfører, som det er Folketinget bekendt, at sagerne forældes, når offeret fylder 28 år.
I sager om søskendeincest forældes sagerne, når offeret fylder 23 år.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti her har foreslået, at de forældelsesfrister bliver fjernet.
Vi mener, at det er urimeligt og uhensigtsmæssigt, ikke mindst på grund af at børn, der har været udsat for seksuelle overgreb fra voksne, ofte fortrænger sådanne overgreb for så at få minderne tilbage på et senere tidspunkt i livet.
Derfor ser vi det som meget vigtigt, at Folketinget kommer de ofre til undsætning, der i dag ikke kan få lov til at føre deres sager og få bearbejdet de ulykkelige minder, som de har i forbindelse med sagerne.
Det har i forbindelse med behandlingen af forslaget været forsøgt at få regeringen til at fremskynde Straffelovrådets behandling af spørgsmålet omkring forældelsesfristerne, som de efterhånden har kigget på i meget lang tid.
Det er ikke lykkedes at få regeringen med på det.
Regeringen har været modstandere af at bede om en hurtig vurdering af de ting.
Derfor opfordrer vi i Dansk Folkeparti til, at politikerne her i Folketinget tager stilling nu på det grundlag, der er, og det grundlag er meget oplyst – vi har behandlet mange gange i Folketingssalen, hvad det er for et grundlag, der er for at fjerne forældelsesfristerne.
Vi er glade for, at Venstre og De Konservative og Liberal Alliance støtter forslaget, men opfordringen her fra talerstolen skal i dag lyde til de øvrige partier i Folketinget, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Det Radikale Venstre, om at støtte det her forslag.
Og hvis man af en eller anden grund som parti har valgt noget andet, kan der jo sidde folketingsmedlemmer, der siger: Det er faktisk et vigtigt spørgsmål, at vi kommer de her ofre til hjælp, og at de får mulighed for at få gjort rent bord og føre deres sager.
Så det markante, positive signal, man som enkeltstående folketingsmedlem kan sende, hvis man vil, kan man få mulighed for, når man trykker på stemmeknapperne om lidt.
Vores opfordring i Dansk Folkeparti er, at man trykker på de grønne knapper med henblik på et positivt signal til ofrene i de her sager, ofrene for pædofili, der får en hjælpende hånd, hvis man vælger at støtte det her forslag.
Alternativet er, at der går 1 år eller 2, inden der kan laves lovgivning, og at der altså går 1 år eller 2, hvis man ikke trykker på de grønne knapper, hvor ofre er i knibe, de kan ikke få bearbejdet deres minder, de kan ikke føre deres sager.
Det synes vi er synd og skam, så tryk på de grønne knapper om lidt, også selv om man er fra Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, De Radikale eller Enhedslisten.
Tænk på ofrene.
Frank Aaen (EL), 2012-03-13:
Vi havde desværre ikke mulighed for at deltage i førstebehandlingen af lovforslaget og har skrevet i betænkningen, at vi vil redegøre for vores holdning i dag.
Lovforslaget er et underligt et, fordi det sådan set ikke går ud på andet end at flytte nogle penge fra statskassen over i et privat selskabs pengekasse.
Det er sådan, at man har forskellige former for radiokommunikation, hvor der er bestemte ydelser, der skal udbydes, og hvor man har fri adgang til de forskellige former for ydelser.
I dag er det sådan, at når et teleselskab, i det her tilfælde TDC, har overskud på én type af ydelser, hvor der er forsyningspligt, og har underskud på en anden type af ydelser, så modregnes underskuddet i overskuddet.
Og nu siger Europa-Kommissionen så lige pludselig, at det er ulovlig statsstøtte, og fordi det er ulovlig statsstøtte, skal vi nu betale 50-60 mio. kr. om året til TDC.
Men sådan er EU-systemet åbenbart.
Jeg vil bare sige, at det der med at tage penge fra skatteyderne, 50-60 mio. kr. for ting, vi i dag ikke betaler for, og fremover give dem til TDC's aktionærer, er vi lodret imod.
Så vi stemmer imod forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-03-13:
Jeg falder lidt over de ord, som ordføreren bruger, når han siger: hullet i diget.
Ordfører sagde det flere gange, og første gang tænkte jeg, at nu overhører jeg det her, men jeg kunne da godt tænke mig at få det helt præciseret og spørge om, hvad ordføreren mener med at bruge udtrykket hul i diget?
For når jeg tænker på, at der bliver snakket sådan i hvert fald i forhold til integration og udlændingepolitik i Danmark, så handler det om, at der skal komme flygtningestrømme til Danmark, og jeg vil bare lige høre ordføreren, om det er det, der menes med det, eller hvad ordføreren egentlig mener med det.
Morten Bødskov (S), 2012-03-13:
Derfor synes jeg, at vi i ro og mag skal afvente det grundige arbejde, som Straffelovrådet af den tidligere regering blev sat til at arbejde med.
Det arbejde bliver så afsluttet omkring sommeren, og så kan vi tage stilling til det her spørgsmål, som er meget, meget relevant at tage stilling til, men som vi, den nuværende regering, er enig med den tidligere regering i krævede en grundig omgang i Straffelovrådet.
Og det arbejde bliver nu afsluttet, så Folketinget kan tage stilling på et rigtigt og grundigt grundlag.
Det mener vi er den bedste måde at håndtere det på.
Det ligger fuldstændig i forlængelse af den argumentationsrække, som tidligere regeringspartier også har anvendt til samme spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-13:
Når jeg spørger justitsministeren, hvornår sommeren er overstået, er det jo, fordi det her arbejde er blevet udsat flere gange, og det ved justitsministeren også godt.
Hvis det var sådan, at man hurtigt kunne få Straffelovrådet til at tage stilling til nogle ting, kunne man måske argumentere for, at det var i orden at vente på Straffelovrådet, men konsekvensen af det, som Socialdemokraterne, De Radikale, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten i dag siger at de vil gøre, altså at de trykker på de røde knapper og er imod det her forslag, er jo, at vi skal vente indtil sommeren, hvor der måske kommer noget.
Og hvis vi er heldige, betyder sommeren måske august måned, og så kan det være, der kommer et udspil fra Straffelovrådet.
Så skal der jo lovgivning til for at fjerne forældelsesreglen eller ændre den, og det vil sige, at der skal komme et udspil, et lovforslag, fra justitsministeren, som så i bedste fald kan fremsættes i oktober eller november måned, og som så i bedste fald kan vedtages næste år.
Så der går altså et år, vil jeg sige til justitsministeren, på grund af at man ikke vil støtte det her forslag, og det synes jeg er for ringe.
Morten Bødskov (S), 2012-03-13:
Det er svært for mig at udtale mig om, hvilke kampe fru Ellen Trane Nørby har haft med tidligere justitsministre, men jeg kan bare konstatere, at de tidligere justitsministre, som bl.a. er konservative forgængere, har haft fuldstændig den samme argumentationsrække, som jeg har fremført her i dag, nemlig punkt 1: Det her er alvorlige sager.
Punkt 2: Det rejser alvorlige spørgsmål.
Punkt 3: Dem skal vi se på, og hvis vi vil se på dem, er det rigtigst at gøre det bl.a. blandt de folk, som i forvejen sidder og overvejer noget af det her.
Hvem er det?
Det er Straffelovrådet.
Derfor kan vi godt vente, til deres arbejde er afsluttet, og det er afsluttet omkring sommer.
Derfor er det det, der er holdningen, og jeg synes, det er en rigtig måde at håndtere så alvorlige spørgsmål på.
Jeg synes som sagt, at det ville have været bedst, hvis man kunne have fastholdt den enighed, som der er forsøgt signaleret også fra den nuværende regerings side, i forhold til at den tidligere regering rent faktisk var dem, der sagde det her arbejde i gang.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-13:
Jamen jeg spurgte jo sådan set til den politiske retning, for jeg har også fulgt den her sag på meget tæt hold som socialordfører fra 2007 og frem til sidste forår.
Vi har haft den her debat adskillige gange.
Der har været socialdemokratiske ordførere, ordførere for SF, som i den periode, jeg sad som socialordfører, klart og tydeligt sagde, at man skulle ophæve forældelsesfristen.
Derfor spørger jeg bare helt mindeligt, om jeg ikke kan få en indikation fra ministeren af, hvad regeringens holdning er.
Der er jo intet til hinder for, at man afventer de anbefalinger, der kan være til, hvordan man vil implementere en lovgivning på baggrund af Straffelovrådets arbejde, altså i forhold til hvordan den konkrete lovgivning skal være, men det, der er interessant her i salen, er da at få en indikation af politisk karakter: Ønsker man at afskaffe forældelsesfristen, eller gør man ikke?
Der må vi da kunne bede om at få et klart svar, og det var egentlig derfor, jeg helt mindeligt bad om, at jeg ikke fik læst et cirkulære op, men at jeg reelt set fik en politisk indikation fra ministeren af, hvad han mener om forældelsesfristens ophævelse, om det er et ja eller et nej.
Morten Bødskov (S), 2012-03-13:
Nu skal jeg nok lade være med at kaste yderligere polemik ind i den her sag, det synes jeg forgængeren her bidrager ganske udmærket til.
Hvis man havde fulgt den debat, der har været om sagen, og de mange spørgsmål, der var, da vi havde den her debat i salen, ville man helt klart vide, hvad regeringens holdning er, nemlig punkt 1: Det her er forfærdelige forbrydelser.
Punkt 2: Der kan sagtens rejses mange af de spørgsmål, der bliver rejst nu.
Punkt 3: Når de bliver rejst, og hvis de bliver rejst, er det vigtigt at sørge for, at de bliver grundigt overvejet.
Derfor følger den nuværende regering fuldstændig det samme spor som den tidligere regering, nemlig at afvente Straffelovrådets arbejde.
Jeg må bare sige, at meget skal vi opleve med partiet Venstre, men at man ikke er i stand til at vente få måneder på afslutningen af et arbejde, man selv har sat i værk, på så vigtigt et område som det her, synes jeg simpelt hen er en parodi.
Jeg håber virkelig, folk kan se parodien i Venstres kommentar på det her punkt.
Det handler ikke om, at det her ikke er alvorlige sager.
Det handler ene og alene om, at vi får et solidt grundlag at tage den her diskussion ud fra frem for et beslutningsforslag, som jo altså slet, slet ikke er præcist nok i forhold til bl.a. de overvejelser, som den tidligere regering selv har bedt Straffelovrådet om at gøre sig.
Så jeg synes, at det rigtige at gøre, som den tidligere regering i øvrigt foreslog, er at afvente Straffelovrådets overvejelser og så tage stilling til spørgsmålet derefter.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-13:
Jo, men ministeren blev sådan set spurgt til en politisk holdning.
Altså, når ministeren svarer, som om han var et talende cirkulære, er det jo netop udtryk for, at man ikke politisk ønsker at diskutere substansen i det her, og det var sådan set det, der kort og kontant blev spurgt til: Hvad er ministerens og hvad er regeringens holdning?
Ønsker man at gå i en retning, hvor man ophæver forældelsesfristen på pædofili, eller gør man ikke?
For hvis det her bare er en syltekrukke, hvor man så kan afvente for at skyde noget til hjørne, så må man jo hellere sige det ærligt.
Altså, det, vi egentlig ønsker, er, at man signalerer en klar retningsgivning.
Jeg synes sådan set, at det virker, som om det forekommer meget fjernt for regeringen overhovedet at indikere en politisk holdning, og det synes jeg egentlig er ærgerligt, for så reducerer vi jo folkestyret til bare at være teknokratiske beslutninger, i stedet for at det også er politiske beslutninger af væsentlig substans.
Så hvad mener ministeren egentlig?
Morten Bødskov (S), 2012-03-13:
Jeg tror, det har været sagt meget klart, at der ikke er nogen som helst fordomme over at se på nogen spørgsmål i den her sag overhovedet, men vi følger sådan set bare det, som den tidligere regering gjorde, nemlig at nedsætte Straffelovrådet, som skulle se helt specifikt på bl.a. det her område.
Og jeg må sige, at man jo undres mere og mere fra dag til dag over oppositionen.
Det, at man ikke vil vente et ganske lille antal måneder på afslutningen af et arbejde, som man selv har igangsat, må jeg dog alligevel sige er topmålet.
Der er sagt det, som jeg står og siger her, gentagne gange af min forgænger, som er af anden politisk observans, men som altså hørte til dem, der besluttede, at Straffelovrådet skulle se på det.
Så derfor synes jeg ikke, at det her handler om, at der er nogle, der tager sig af ofrene, og at der er nogle, der ikke tager sig af ofrene.
Jeg synes, at debatten helt klart har vist, at alle har en interesse i at få det her efterset, og det er det, vi gør med afsæt i det, som Straffelovrådet nu sidder og kigger på.
Det mener jeg er den rigtige måde at håndtere det på, og så kan vi tage debatten om det.
Der er ingen tvivl om, at det her er alvorlige sager, og det er bedst tjent med at blive diskuteret i en ordentlig sammenhæng.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-03-13:
Venstre støtter beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, men jeg synes ikke, vi hørte justitsministeren fortælle, hvad man egentlig mener om beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Altså, kan man forestille sig, at regeringen, når den tid kommer og Straffelovrådet kommer med deres betænkning, er positiv over for det?
Hvad er egentlig holdningen fra regeringens side?
Det synes jeg da kunne være rart at få belyst, nu hvor vi debatterer et konkret forslag.
For hver dag, der går, er der et potentielt voldtægtsoffer, som er blevet krænket, og som ikke kan få sin sag prøvet ved domstolene.
Så vi kan ikke bare blive ved med at vente og vente på Straffelovrådet.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Der ligger det skatteproblem, at medlemmer af folkekirken kommer til måske at betale mere i kirkeskat.
Det vil få den konsekvens, at flere vil overveje, om de vil være medlem af folkekirken.
For nogle er det et økonomisk spørgsmål, om man vil være medlem af folkekirken eller ej.
Så derfor er det også set fra De Konservatives side et formål i sig selv, at det ikke bliver så dyrt at være medlem af folkekirken.
Karen J. Klint (S), 2012-03-13:
Det er lidt uretfærdigt at stille et spørgsmål til en afløser, men da det nu er så kompetent en afløser, vil jeg tillade mig at gøre det alligevel.
Ellers må jeg jo gentage det i udvalgsarbejdet.
Jeg lytter mig til, at der bliver talt om en skatteforhøjelse.
Men vi er vel enige om, at kirkeskatten aldrig har været omfattet af den tidligere regerings skattestop.
Det var i hvert fald den afklaring, der kom, da vi helt tilbage i Tove Fergos tid drøftede økonomiloven: at skattestoppet vedrører den skat, vi har som almindelig skat, hvorimod det, der hedder kirkeskat, er et medlemsbidrag.
Så der bliver kun lagt loft over den del af medlemsbidraget, som bliver tilbageholdt som landskirkeskat.
Det kan være, at jeg skal vente til udvalgsarbejdet med at spørge den konservative ordfører: Hvad er det for et skatteproblem, der ligger i det her, set med konservative øjne?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Da den konservative kirkeordfører, hr. Per Stig Møller, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Forslaget her er fremkommet, fordi regeringen har taget penge fra folkekirken.
I modsætning til tidligere får folkekirken ikke længere kompensation for anden lovgivnings påvirkning af kirkeskatten.
Den blomst vokser bestemt ikke i en konservativ have.
Det fører nemlig til, at folkekirken nu kan få lov til at forhøje kirkeskatten med 18,4 mio. kr. eller undgå denne forhøjelse, ved at folkekirkens fællesfond helt overtager betalingen af de 99 særpræstestillinger, som staten ellers har betalt 40 pct. af.
Vi er imod skatteforhøjelser og derfor også imod, at kirkeskatten skal forhøjes.
Tværtimod appellerede vi fra Kirkeministeriet til, at folkekirken holdt kirkeskatten i ro.
Vi kan jo konstatere, at stadig flere melder sig ud af folkekirken og i stigende grad gør det med henvisning til, at de vil spare kirkeskatten.
Men vi skal ikke svække folkekirken, den er central for vores fortsatte kulturelle og religiøse basis i kristendommen, og vi vil ikke svække kristendommens position i Danmark.
I bemærkningerne til lovforslaget skriver kirkeministeren, at om det nu bliver det ene eller det andet, en skatteforhøjelse eller en ændring af fællesfondens betalingsforpligtelse, vil »blive afklaret i samspil med de folkekirkelige repræsentanter i budgetfølgegruppen vedrørende fællesfonden.«
Men sådan mener vi ikke man kan behandle Folketinget.
Vi må vide, om det bliver det ene eller det andet.
Vi har bemærket, at høringssvarene fra folkekirkens repræsentanter tilslutter sig, at fællesfonden kan finansiere særpræstestillingerne, at folkekirken herefter forventer selv at fordele stillingerne, og at der herefter ikke kan være et loft over antallet af særpræstestillinger, selv om Landsforeningen af Menighedsråd i lyset af den økonomiske situation ønsker at fastholde antallet på 99.
Alt dette kan vi godt tilslutte os.
Men folkekirken gør kun dette, fordi den betragter skatteforhøjelsen som uønskværdig og derfor selv må betale for at undgå en sådan.
Imidlertid er det jo ifølge bemærkningerne som nævnt slet ikke afgjort, om det skal ske på den måde, eller om folkekirken bare kan sætte kirkeskatten op igen.
På grund af denne usikkerhed er vi sindet at stemme imod lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2012-03-13:
Jeg ser frem til diskussionen i udvalget.
Christian Langballe (DF), 2012-03-13:
Ja, men lige præcis det her lovforslag synes jeg måske ikke lige er et udgangspunkt for en lang diskussion om forståeligheden i folkekirken.
Altså, jeg vil mene, at det, som selvfølgelig bærer folkekirken oppe, jo er det kristne budskab – det giver sig selv – at der er en menighed, der får forkyndt evangeliet, og at det er det, man samles om.
Det er jo det, der så at sige er kirkens opgave.
I hvert fald mener jeg ikke, at det her lovforslag er så svært.
Men lad os tage diskussionen i udvalget.
Mette Bock (LA), 2012-03-13:
Jeg beklager selvfølgelig meget, hvis ikke jeg har hørt ordentligt efter, eller hvis jeg har misforstået noget, det var ikke min hensigt med det.
Jeg er helt enig i, at folkekirken har de to spor, men jeg tror så også, at vi kan være enige om, at hvis folkekirken skal være levende, skal den bæres af medlemmerne.
Det er ikke al mulig andet lim og mærkelige ting, som vi gør for at holde tingene oppe, der giver en levende folkekirke.
Det er medlemmernes engagement, og medlemmernes engagement forudsætter, at de kan forstå, hvordan tingene hænger sammen.
Christian Langballe (DF), 2012-03-13:
Det, der giver anledning til komplikationer ude i sognene, er selvfølgelig de budgetter og de regnskaber, der skal laves, og som man bruger utrolig meget tid på.
Men det var nu også en anden bemærkning, som kom, for jeg tror, at ordføreren misforstod, hvad jeg sagde.
Altså, med den folkelige sammenhængskraft mener jeg, at folkekirken så at sige har to spor.
På den ene side er den et trossamfund, og på den anden side er den et vidnesbyrd om vores kultur og vores historie, og på den måde er den jo selvfølgelig også med til at binde os sammen i et folkeligt fællesskab.
Så det er ikke sådan et kirkefællesskab.
Jeg tror, ordføreren misforstod, hvad jeg sagde, men det var i hvert fald, hvad jeg mente.
Mette Bock (LA), 2012-03-13:
Jeg synes, at det er væsentligt som princip, at man gør tingene så enkle, at man ikke behøver at have en akademisk uddannelse for at forstå dem.
Som sagt mener jeg sådan set, at det lægger sten i vejen for, at vi får en diskussion om det egentlige, nemlig vores fælles folkekirke – det, at vi har disse anstødssten, i forhold til at økonomien er blandet sammen.
Så jeg tror sådan set, at vi i fællesskab kan se frem til den formentlig meget, meget højt begavede diskussion på meget højt niveau, som vil foregå i udvalget herefter.
Hans Vestager (RV), 2012-03-13:
Jeg synes, at det er en alt for snæver betragtning, for jeg vil gerne være stolt af kirken i Ølgod eller Vor Frelsers Kirke og sige, at det har kirkeskatteyderne betalt, og skulle nogle andre have glæde af at se på Vor Frelsers Kirke, skønt de ikke har betalt til den sådan direkte, skal de have lov til at have det på den måde.
Hvis der er nogle, der ikke ved noget, er det jo kun et spørgsmål om at informere.
Præster er jo trods alt akademisk uddannet, og hvis de ikke kan fortælle om det, må de jo se at få det lært og komme på kursus.
Men vi kan vi jo diskutere i udvalgsarbejdet, hvem af os, der forstår mest, og så er det jo et pædagogisk arbejde.
Mette Bock (LA), 2012-03-13:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ude i hr. Hans Vestagers menighedsråd har man styr på tingene, man kan se igennem det.
Jeg er helt sikker på, at det er der helt styr på ude hos hr. Hans Vestager.
Men jeg vil sige, at når jeg færdes i præstegårde og sognehuse og forsamlingshuse og diskuterer både med menigheder og med menighedsråd, er der en vældig, vældig stor forvirring omkring de her ting.
Og det er oven i købet de mest engagerede medlemmer af folkekirken, som kommer der.
Så jeg synes, vi skylder, ikke bare hinanden her politisk, men også i forhold til befolkningen, at vi får skilt tingene ad, ikke mindst når det faktisk forholder sig sådan, at selv om vi skiller det ad og altså siger, at det må være kirkeskatten, som finansierer præstelønningerne, og til gengæld skal staten betale for de ydelser, som folkekirken leverer til civilsamfundet, går det nogenlunde økonomisk lige op.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå hverken med mit hoved eller mit hjerte, at der skulle være noget, som forhindrer os i det.
Karen J. Klint (S), 2012-03-13:
Jamen vi kan sådan set godt blive enige om, at det skal være medlemmerne, der også sætter beløbet for, hvad man vil give i medlemsbidrag.
Men det ændrer jo ikke på, at kirkeskatten hedder kirkeskat, fordi vi så opkræver medlemsbidraget over skattebilletten, og ikke er en traditionel skat.
Så jeg har lyttet mig til svaret.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-13:
Ja, for sådan som vi ser det, kan konklusionen jo summa summarum være, at medlemmer af folkekirken kan komme til at betale 18,4 mio. kr. i ekstra skat for at være medlem af folkekirken.
Det synes vi er uheldigt.
Folkekirken er basis for kristendommen, og vi vil godt have den udbredt til så mange som overhovedet muligt, så derfor vil vi godt holde omkostningerne i ro.
Ja, det er jo meget klart, og det er vel også årsagen til, at man laver en sådan aftale, og at Enhedslisten er så begejstrede, som de er.
Der er et lille hul i diget, og det er det, fordi man ikke længere forpligter kommunerne til at tage en samtale i forbindelse med repatrieringen, fordi man ikke længere giver kommunerne et økonomisk incitament til det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-13:
I Liberal Alliance er vi jo imod, at vi overhovedet har en lukkelov i Danmark, så derfor er det ikke svært for os at stemme for, at den lukkelov, vi har, skal man kunne dispensere fra ude i kommunerne.
Vi er sådan set bare kede af, at det forslag, vi behandler i dag, ikke handler om en fuldstændig afskaffelse af lukkeloven.
I stedet for at vi fastholder lukkeloven og så giver dispensation en gang mellem, kunne vi jo lige så godt bare afskaffe den.
Hvem er det, det kommer til gavn, at vi forbyder de to parter at møde hinanden i en fælles handel?
Det er ikke lige til at få øje på.
Så derfor håber vi sådan set bare, at den her dispensationsmulighed, som giver adgang til ved særlige lejligheder at holde åbent, selv om lukkeloven foreskriver, at der skal være lukket, vil blive elastisk formuleret, sådan at man ude i kommunerne i stadig højere grad kan udvande lukkeloven og presse lukkeloven ud, hvor den hører til, nemlig i ingenmandsland.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-03-13:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, hr. Andreas Steenberg, der er forhindret af et møde, tilslutte mig det, som de øvrige talere har sagt.
Det Radikale Venstre er vældig glade for den her mulighed for at få lavet en dispensation i lukkeloven.
Vi vil selvfølgelig gerne give mulighed for, at det alt sammen skal være festligt og fornøjeligt.
Jeg synes, at sagen udmærket beviser, at der ikke findes en lov, der ikke på et eller andet tidspunkt bliver udfordret af virkeligheden.
Vi vil selvfølgelig gerne have en dispensationsmulighed, så vi ved ganske særlige lejligheder – og vi lægger vægt på, at det er ved ganske særlige lejligheder – kan dispensere fra en i øvrigt fornuftig lov.
Så vi tilslutter os lovforslaget.