runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Der er forskel på, om den kollektive varmeforsyning bliver udhulet økonomisk af noget, som er miljømæssigt fornuftigt, eller af noget, som er miljømæssigt ufornuftigt.
Så der er den forskel.
Men jeg medgiver gerne hr. Steen Gade, at det kunne vi godt have skrevet med større omhu.
Det sker jo somme tider her i verden, at man, når man står og skal diskutere noget, man har skrevet, kommer i tanke om, at det kunne man godt have skrevet lidt mere præcist og lidt klogere.
Det er i hvert fald noget, som man, når man når min alder, har prøvet nogle gange i sit liv, og så kan det være klogt at indrømme det.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-12:
Tak for det.
I forhold til at ordføreren nu fremsætter det her lovforslag på grund af de udfordringer, man har med luftforurening – og det er særlig i storbyerne, kan jeg forstå på ordføreren, de største udfordringer er, hvilket jeg er enig med ordføreren i – kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om man har noget overblik over, hvad den reelle luftforurening i de områder, hvor vi har kollektiv opvarmning fra brændeovne og kun brændeovne, er.
Dan Jørgensen (S), 2015-05-12:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at give mulighed for at diskutere det nye Barrosodirektiv om mulighederne for at indføre forbud mod dyrkning af genmodificerede afgrøder i Danmark.
For at der ikke opstår misforståelser, vil jeg allerførst gøre opmærksom på, at Barrosodirektivet ikke skal forveksles med det nye forslag fra EU-Kommissionen, der vil give medlemslandene mulighed for at indføre forbud mod gmo i foder og fødevarer.
Det nye forslag påvirker altovervejende import.
Barossodirektivet, som beslutningsforslaget omhandler, drejer sig i stedet om dyrkningen af genmodificerede afgrøder her i Europa.
Der bliver ikke dyrket gmo-afgrøder i Danmark i dag, og det er regeringens intention at bruge de nye regler fuldt ud, så vi sikrer, at der heller ikke bliver dyrket gmo-afgrøder i Danmark i fremtiden.
Indtil nu har det alene været EU, der har besluttet, om det skulle være lovligt at dyrke gmo eller ej, også i Danmark.
Som noget nyt har vi nu fået mulighed for nationalt at forbyde genmodificerede afgrøder til dyrkning inden for nogle nærmere definerede rammer.
Det har Danmark arbejdet på at få indført, siden forslaget blev fremsat i 2010, og jeg er selvfølgelig glad for, at det nu er blevet virkelighed.
Nu til selve beslutningsforslaget: Enhedslisten foreslår, at vi bruger de nye regler til at indføre et generelt forbud mod dyrkning af genmodificerede afgrøder.
Det kan regeringen ikke støtte, da det simpelt hen ikke er juridisk muligt.
Det er juristernes klare vurdering, at det ikke vil være lovligt at udstede et generelt forbud på baggrund af Barrosodirektivet.
Det vil nemlig stride imod både EU-retten og WTO-reglerne.
Det fremgår af direktivet, at alle forbud skal være sagligt begrundede, proportionelle, ikkediskriminerende og bygge på tungtvejende hensyn til f.eks. nationale miljøpolitikker.
Derfor vil vi også i fremtiden skulle tage stilling til hver enkelt gmo-afgrøde sag for sag.
Det vil også stadig væk være EU's fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA, der vurderer, om en genmodificeret afgrøde er til fare for mennesker, dyr og miljø.
De begrundelser, som nationale forbud kan baseres på, skal derfor række ud over de spørgsmål, som EFSA allerede har forholdt sig til.
Men uagtet at vi ikke kan støtte Enhedslistens forslag, støtter vi selvfølgelig intentionen bag.
Der bliver ikke dyrket gmo-afgrøder i Danmark i dag, og sådan skal det gerne fortsætte med at være.
Jacob Lund (S), 2015-05-12:
Man kan jo sige, at der i øjeblikket er en udskiftningsrate på omkring 25.000 brændeovne om året, som jeg har fået det oplyst, og det er alligevel en god del.
Spørgsmålet er jo så, hvor mange af de her brændeovne, der er inden for det område, som man vil ramme med den her afgift, i forhold til dem, som er omfattet af det kollektive opvarmningsystem.
Det er i hvert fald svært at sige; det har jeg ikke noget overblik over.
Jeg tror jo på, at hvis folk faktisk bliver klar over, at de fyrer på en forkert måde og altså bruger de forkerte redskaber – det er sådan set det, der er udfordringen med den forkerte fyring i brændeovne – og derfor lader være med at bruge tændstikker til at tænde op, hvilket også gør, at de får mere ud af deres brænde, og hvis de jævnligt bliver oplyst om det af skorstensfejeren og andre, så vil det hjælpe på miljøet.
Om man når op på de tal, skal jeg lade være usagt, men man vil i hvert fald komme tættere på.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Det fremmer jo altid tempoet, når de to regeringspartier har fælles ordfører, og jeg ved heller ikke, om Det Radikale Venstre ville have noget særligt at tilføre her, så det lever vi nok uden.
Men jeg vil godt spørge hr. Jacob Lund, om det er hans vurdering, at man ved at gennemføre to ting, nemlig at stille skærpede krav til nye kakkelovne og at give vejledning i, hvordan man skal fyre korrekt op, vil kunne reducere forureningen fra kakkelovne med de her 54 pct., som den danske regering selv lægger op til – EU snakker godt nok om 64 pct., men lad os se, hvordan det falder ud.
Kan det indfries ved hjælp af det?
Altså, det er jo ikke så tit, at folk skifter kakkelovne ud, og det er jo ikke alle oplysningskampagner, der virker lige effektivt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at brændeovne, særlig i tæt bebyggede områder, udgør et meget stort forureningsproblem og opleves meget generende af de naboer, der er.
Det er vel også derfor, at regeringen har en plan om, at man skal reducere forureningen fra de her brændeovne med 50 pct. frem til 2030.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om han mener, at de tiltag, regeringen har taget indtil nu, er tilstrækkelige til at nå det mål.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Nu er jeg jo ikke miljøminister, og det er miljøministerens ressort at gøre den slags ting, men jeg vil dog gerne slå fast, at en tanke om at løse den udfordring ved hjælp af afgiftsskruen i hvert fald ikke er en tanke, som ligger denne regering på sinde.
Derimod er der god grund til at kigge på en række af de yderligere tiltag.
Jeg er f.eks. bekendt med, at hvis man efterlever Miljøstyrelsens råd, vil man alene ved hjælp af det tiltag kunne reducere partikelforureningen med op til 80 pct. i optændingsfasen, og det betyder jo ganske meget.
Derfor vil vi altså også med forskellige andre initiativer kunne nå nogle resultater.
Det ligger som sagt på andre ministres ressortområder, men det ændrer jo ikke på, at vi har nogle klare hensigter på dette punkt.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Nu ville det ligge mig meget, meget fjernt at blande mig i regeringens valg af, under hvilke ministerier man lægger forskellige opgaver.
Det ligger mig uendelig fjernt.
Jeg bliver så nødt til at have miljøministeren i samråd omkring den her sag, kan jeg forstå, fordi det er den måde, man kan få det belyst på.
Det gør vi gerne.
Jeg vil så bare gerne spørge skatteministeren, om det er sådan, at afgifter, der pålægger forureneren at betale de samfundsmæssige omkostninger, forureningen medfører, også er noget, der ligger regeringen fjernt, altså at det sådan er et princip om, at afgifter som adfærdsregulering for at medvirke til, at man kommer til at betale den pris, den adfærd, man har, reelt koster, også er i strid med regeringens grundlæggende principper.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Der er bestemt udmærkede reguleringsmuligheder ved at anvende beskatning i forskellige sammenhænge, men det, der jo desværre er sagen i det pågældende tilfælde, er, at her er der i hvert fald ikke belæg for at kunne sige, at indførslen af en afgift, sådan som det er beskrevet, vil have en effekt, som vil kunne ramme så præcist, at det netop vil være sådan, at de, der forurener mest, også er dem, der kommer til at betale mest.
Hvis det var sådan, kan man sige, så ville det være en anden diskussion, men det, som jeg især nu har brugt en del af min taletid på at anfægte, er, at man ikke vil kunne ramme særlig præcist, og der vil så også være en række administrative udfordringer i det i øvrigt.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-12:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag Enhedslistens forslag om at indføre en afgift på nye og eksisterende brændeovne, hvilket ifølge Enhedslisten har til formål at begrænse brugen af biobrændsel i private hjem.
Først og fremmest må jeg sige, at det, at Enhedslisten vil overlade til regeringen at udarbejde et konkret forslag til en ny brændeafgift, ikke kan komme på tale med Venstres opbakning.
Den foreslåede afgift for brug af brændeovne i private hjem minder unægtelig meget om den brændeafgift, som vi heldigvis fik regeringen til at droppe.
Modstanden var massiv fra både borgere, virksomheder og skovejere, der med rette kunne se, at det blev væsentlig dyrere at fyre med brænde og træflis, og det blev væsentlig mere bureaukratisk at administrere, end man havde forudset, da man indledningsvis kiggede på disse muligheder.
Særlig folk i landdistrikterne bliver hårdt ramt af sådan et forslag, men i Venstre ønsker vi derimod en grøn realisme i miljøpolitikken.
I stedet for at pålægge danskerne nye afgifter, så det bliver dyrere at være dansker, vil vi tilskynde danskerne til at købe miljøvenlige brændeovne, så luftforureningen mindskes mest muligt.
Vi er med i regeringens luftpakke, hvor vi ønsker, at flere af de 75 mio. kr. bliver brugt til tilskud til miljøvenlige brændeovne, så danskerne får et større incitament til at udskifte deres gamle brændeovne hurtigere.
Derudover er det selvfølgelig en god idé altid at sikre en god oplysning og kampagne om optænding og fyring m.v. Venstre støtter altså ikke forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Det beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vi nu skal behandle, handler om indførelse af en afgift på brændeovne i villakvarterer og lignende områder, som er tilsluttet den kollektive energiforsyning.
Lad mig indledningsvis slå fast, at det overordnede formål med forslaget, altså at begrænse luftforureningen i byerne, naturligvis er noget, som regeringen er enig i, og som vi har haft fokus på i de senere år.
Miljøstyrelsen gør en stor indsats for at oplyse om, hvordan borgerne kan optimere deres brug af brændeovne.
Regeringen mener ikke, at en indførelse af en afgift på brændeovne som den, Enhedslisten foreslår, er hensigtsmæssig eller effektiv i forhold til at mindske luftforureningen.
En afgift på brændeovne i private hjem vil ikke påvirke selve brugen af ovnene.
Afgiften vil derfor ikke give et incitament til at fyre mindre eller fyre mere energieffektivt eller mere korrekt, kunne man også sige, og dermed reducere udledningen af skadelige partikler.
Mange skorstensfejere giver udtryk for, at det netop ofte er sådan, at der ikke fyres korrekt.
Det kan ikke ændres ved en afgift.
Dertil kommer, at afgiften vil ramme skævt og uafhængigt af, hvor meget den enkelte ovn forurener.
Afgiften vil altså ramme lavindkomstgrupper hårdest.
Der knytter sig endvidere store administrative omkostninger ved at indføre en afgift på brændeovne.
Det vil kræve, at SKAT indhenter viden om, hvor de enkelte brændeovne står.
Der eksisterer i dag ikke noget officielt register over brændeovne, og dette vil altså skulle udarbejdes helt fra bunden.
Der vil være en stor risiko for omgåelse af afgiften, idet kontrolmulighederne er yderst begrænsede.
Der er nemlig stor forskel på brændeovnes miljøbelastning, afhængigt af hvilke materialer og hvilke fyringsteknikker der anvendes.
Miljøbelastningen bliver eksempelvis væsentligt reduceret, hvis der anvendes rent og tørt træ frem for malet, lakeret, limet eller imprægneret træ.
Det har ligeledes betydning, om der tilføres tilstrækkelig luft under afbrændingen, og hvor store mængder der fyres med ad gangen.
Alle disse forhold vil i praksis være umulige for myndighederne at kontrollere.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-12:
Det har vi ikke nogen politik om i Venstre.
Vi har den holdning, at vi ikke skal blande os i, om man ønsker en eller anden form for individuel opvarmning i form af en brændeovn, fordi der er en kollektiv opvarmningsform, altså fjernvarme eller på anden vis.
Så det har vi ikke nogen politik om.
Men vi kan sætte mange spørgsmålstegn ved det præsenterede beslutningsforslag, f.eks. i forhold til at man i de procentsatser i forhold til konsekvenserne både medregner pillefyr, brændeovne, områder, hvor der ikke er kollektiv opvarmning osv. Det, jeg synes vi skal forholde os til, er, at langt, langt størstedelen af den luftforurening, vi har i Danmark, egentlig ikke kommer fra Danmark, den kommer fra udlandet.
Derfor er det her en international opgave, hvor vi bør være nogle af dem, der går forrest, ligesom vi i øvrigt også er i verden, for at sikre, at vi får nedbragt den luftforurening, vi har som udfordring i Danmark.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Skal jeg forstå det sådan, at Venstre mener, at den forurening, der sker fra kakkelovne i byområder, og som i hvert fald rigtig mange naboer til de her kakkelovne klager over, faktisk slet ikke findes, og at den i hvert fald ikke er noget problem, som Venstre har tænkt sig at gøre noget ved?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-12:
Så hørte hr. Per Clausen forkert, hvis ordføreren fik hørt, at det ikke var noget problem.
Jo, der er udfordringer, og derfor er vi også med i et forlig til omkring 75 mio. kr. til at nedbringe luftforureningen fra brændeovne, men det, som jeg satte spørgsmålstegn ved, var de tal, som nu indgår i materialet, hvor vi jo kan se, at 8 pct. vil man kunne nedbringe med, hvis man lavede et forbud mod det her.
Det sætter jeg spørgsmålstegn ved, fordi langt størstedelen af de brændeovne, der bliver fyret i, altså ligger uden for de områder, hvor der er kollektiv opvarmning.
Det vil sige, at det så måske er nede på 3-4 pct.
Så er vi altså nede på 1-2 pct. måske.
Det er derfor, at jeg bare sætter spørgsmålstegn ved, om der er proportioner imellem det forslag, som ordføreren har fremsat, og så virkelighedens konsekvenser.
Men den luftforurening, vi har særligt i storbyerne, skal vi tage alvorligt, og det er også derfor, at vi er med i de luftpakker, som vi nu er.
Jacob Lund (S), 2015-05-12:
Vi er her i dag for at diskutere Enhedslistens forslag om at indføre en afgift på ejerskab og brug af brændeovne, hvis man har mulighed for i stedet at bruge kollektive energikilder som f.eks. naturgas eller fjernvarme.
I dag står brændeovne for ca. 70 pct. af den danske partikeludledning.
Forureningen udgør en stor påvirkning af sundheden, og man skal absolut tage det her og de konsekvenser, der er af det, alvorligt.
Derfor er Socialdemokraterne også enige i, at det er vigtigt, at vi tager hånd om, hvordan brændeovne skal bruges, så det bliver gjort på en ansvarlig måde.
Vi er dog ikke enige i Enhedslistens forslag til, hvordan det så skal gøres.
Enhedslisten foreslår, at vi skal bruge en pisk.
Vi skal indføre en afgift på ejerskabet og brug af brændeovne, når andre energikilder er tilgængelige.
Derfor vil vi meget hellere gøre brug af andre redskaber.
Regeringen præsenterede i efteråret sin ren luft-pakke, hvor vi havde brændeovne som et særligt indsatsområde på lige fod med skibstrafik og bustrafik i byerne.
Vi har lagt vægt på introduktionen af den nye brændeovnsbekendtgørelse med oplysninger til borgerne om korrekt fyring og den fælleseuropæiske indsats for at mindske luftforureningen.
Faktisk må en ny brændeovn kun udlede halvt så mange partikler som før.
Samtidig har vi sat stor fokus på, at de brugere, der fortsat fyrer i deres ældre brændeovne, ved, hvordan de skal gøre det rigtigt.
Man kan nemlig fjerne op til 80 pct. af forureningen, hvis man tænder op på en rigtig måde i en brændeovn.
Cirka hvert tredje danske hjem har en brændeovn, og vi er ikke interesseret i at fortælle dem, at de ikke må benytte den som deres foretrukne eller supplerende varmekilde.
Men vi er interesseret i at hjælpe dem til at gøre det på en optimal måde.
Der findes ingen perfekte energikilder, men vi kan bruge dem, vi har, på en optimal måde til gavn for både sundheden og miljøet.
Så derfor vil vi fortsætte den strategi, vi har lagt, med krav til nye brændeovne, information til borgerne om at bruge dem optimalt og en fælles europæisk miljøindsats.
På den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Jeg skal også hilse fra den radikale ordfører og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er Venstres politik, at det er en rigtig god idé at bruge opvarmning ved hjælp af brændeovne inden for områder, som er dækket af fjernvarme, altså af den kollektive energiforsyning, for det er jo det, det her forslag handler om.
Jeg vil bare høre, om hr. Thomas Danielsen, Venstre, synes, at det i grunden er en rigtig fornuftig idé at have en kakkelovn og bruge den til at fyre op i, når man bor i et område, som i forvejen er dækket af fjernvarme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-12:
Jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen burde læse lidt op på lektien.
Så jo, de to ting kan sagtens hænge sammen.
Det her handler om sort arbejde, men sort arbejde og social dumping er jo viklet ind i hinanden, fordi social dumping ikke handler om andet, end at man undergraver nogle standarder, der er på danske byggepladser.
Det kan være sikkerhedsstandarder, og det kan også være løn.
Men her handler det om sort arbejde.
Min henvendelse om social dumping, den del af det, var egentlig mest til DF, fordi jeg synes, at man svarer i meget forskellige retninger alt afhængigt af spørgsmålet, der bliver stillet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Nu bliver jeg lidt forvirret, det blev jeg sådan set også af fru Astrid Krag, fordi nu tales der om, at SKAT skal have adgang til folks haver, uden mistanke om at der begås ulovligheder, fordi man vil komme noget til livs, der hedder social dumping.
Nu er der jo ikke nogen lovgivning mod social dumping.
Det er jo ikke sådan, at det er ulovligt for udenlandske arbejdstagere at komme til Danmark og arbejde til en lavere løn end det, som danske lønmodtagere tager i løn.
Så er det simpelt hen sådan, at vi har åbnet folks haver for SKAT, fordi vi skal bekæmpe noget, der ikke er ulovligt?
Er det det, der er meningen med det?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Som ministeren selv har været inde på, er der ikke nogen statistik over, hvad konsekvensen har været af de 747 gange, som SKAT er trængt ind på folks private grund uden dommerkendelse.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad ministeren vil sige til de borgere, som har oplevet, at de har følt sig krænket.
De har siddet i deres baghave, de har siddet og drukket kaffe og pludselig fået unødvendigt besøg af skattemyndighederne.
Hvad er ministerens svar til de mennesker, som har oplevet en sådan voldsom indtrængen på deres private grund?
De er fuldstændig uskyldige, også bagefter.
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Først skal man huske på, at der ikke er nogen private borgere, der bliver kontrolleret i den her sammenhæng.
Det, der bliver kontrolleret, er jo den professionelle aktivitet, typisk byggeaktivitet, som foregår på en grund.
Så kan vi altid diskutere, om det er sandsynligt, at man sidder og drikker kaffe i sin have, hvis der er håndværkere, der roder rundt.
Det er selvfølgelig altid en diskussion, man kan tage.
Det foranlediger da i hvert fald mig til at konstatere, at det ikke er sådan, at der ligefrem er en meget udbredt mistro eller oplevelse af ubehag og kritik af de kontroller, der bliver gennemført.
Det skal siges i denne sammenhæng, at borgerne jo også bliver informeret tydeligt og skriftligt, når der foretages en sådan kontrol, og man bliver også informeret om, hvad kontrollen har handlet om.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Det synes jeg var et interessant svar, i hvert fald den første del af det, nemlig at man normalt ikke sidder ude i haven, hvis der er nogle håndværkere.
Det er jo netop en af de ting, som også er problematisk ved loven her.
Det er ikke rigtig defineret, hvad der giver den adgang.
Er det sådan, at der skal være nogle håndværkere til stede i haven?
Det står ikke nogen steder.
Er det sådan, at fordi der f.eks. står to bøtter maling og en pensel, så har man adgang til at komme ind på folks private grund?
Er det sådan?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Der skal være synlig aktivitet, og det betyder selvfølgelig i alle tilfælde, at der også skal være folk, der arbejder, til stede.
Det kan, som jeg nævnte, eksempelvis være en skole, som er ved at få lagt nyt tag.
Ellers går man jo forgæves for at lave kontrollen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Altså, før den her lovændring blev vedtaget, kunne SKAT jo godt gå ind på privat grund med en dommerkendelse.
Det var det, at man skulle have en dommerkendelse, der blev afskaffet.
Og ministeren fortalte helt ærligt, hvad det handlede om.
Det kræver en mistanke at få en dommerkendelse.
Det er det, der er problemet.
Regeringen vil gerne have, at SKAT kan gå ind på folks grund uden en mistanke, og derfor duer det ikke, at man skal have en dommerkendelse.
Der skal være en mulighed for at gå ind i folks haver uden mistanke om, at der foregår noget, som er ulovligt.
Det sagde ministeren fra talerstolen lidt mere pakket ind, men det kunne være rart, hvis ministeren også sagde det direkte, altså sådan: Regeringen ønsker, at SKAT skal kunne gå ind på folks private grunde uden en mistanke om, at der foregår ulovligheder.
Vil skatteministeren gentage det?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Jeg ønsker, og regeringen ønsker, at man skal kunne foretage kontrol af virksomheder, som arbejder på byggerier, uanset om det arbejde foregår på privat grund eller offentlig grund eller et andet sted.
Hvis hr. Ole Birk Olesen skal have foretaget udvendigt håndværksarbejde på sin ejendom, så er det ikke hr. Ole Birk Olesen, som skal kontrolleres.
Det er ikke borgeren i hjemmet, der skal kontrolleres.
Det er de virksomheder, som måtte have problemer med at svare korrekt skat, eller som udfører social dumping eller noget andet, som bliver kontrolleret, og det er klart, at den slags kontroller foretages som stikprøver og selvfølgelig også efter nøje overvejelse af, hvor der kan være nogle bestemte udfordringer.
Nu er det ikke, fordi der bliver udført så forfærdelig mange af dem: 747 over 2½ år.
Det er jo ikke overvældende, men det er selvfølgelig også, fordi man målrettet går efter de steder, hvor SKAT mener at kunne vurdere, at der kan være problemer.
Det er selvfølgelig også derfor, at det samlede antal sager, som er opstået på baggrund af de her 747 kontroller, alligevel løber op i 869.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Men altså, det ændrer jo ikke ved, at det handler om, at SKAT skal have mulighed for at gå ind på folks grund uden en mistanke.
Så går ministeren meget op i, at det jo ikke er ind i selve huset, at SKAT kan gå.
Nu ved jeg ikke, om det er skatteministeren bekendt, men folk, der har hus, har det ofte, fordi de godt kan lide at bruge haven og terrassen, også til ting, der har karakter af privatliv.
Lige så snart solen skinner, styrter danskerne ud på deres terrasse og lever en stor del af deres liv derude.
De har måske endda et udekøkken, så det er lige så meget privatliv som det, der foregår inde i huset.
Så er det bare, at jeg ikke kan forstå, at ministeren synes helt ligeglad med, at der kan foregå sådan en kontrol i folks private huse, uden at der er en mistanke om, at der foregår noget forkert.
Det er ligegyldigt, at ministeren henviser til, at det kun er håndværkerne, der bliver kontrolleret.
Det er folk, der får krænket deres privatlivs fred, ved at der kommer folk fra SKAT styrtende ind der, hvor folks privatliv foregår.