runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-06-02:
Jeg vil rigtig, rigtig gerne være med til at kigge på, hvordan vi også inden for satspuljekredsen kan sikre socialt udsatte de bedst mulige vilkår i Danmark, eller om der er en anden måde, vi kan fiansiere satspuljen på.
Vi er overhovedet ikke græskkatolske eller hellige, med hensyn til hvordan man finder finansieringen.
Men jeg synes bare, at vi skal huske, at så længe der er partier i Folketinget, der hellere ser, at hensynet tages til nulvækst og skattelettelser frem for til de socialt udsatte, kan det være farligt at åbne for en finansiering, der kan fjernes med et pennestrøg, og det er det, forslaget til vedtagelse i dag lægger op til.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at noget af det, der gjorde det meget svært for rigtig mange danskere, var den dagpengereform, som Dansk Folkeparti opfandt, og som Dansk Folkeparti nu også har fået en såkaldt ambivalent holdning til.
Sådan er det i politik.
Det har SF kunnet i de aftaler, vi har indgået.
Og vi kan konstatere, at Dansk Folkeparti fungerer på akkurat samme måde, og det er kun glædeligt, at politikere på begge fløje kan blive klogere.
Karina Adsbøl (DF), 2014-06-02:
Det er jo lidt interessant, det, ordføreren siger, nemlig at SF står ved de brede forlig, for samtidig har ordføreren stået på talerstolen og sagt, at de egentlig godt vil have ændret kontanthjælpsreformen.
Så det er sådan lidt ambivalent: Man står ved de brede forlig, men samtidig vil man godt ændre kontanthjælpsreformen.
Det kunne være, ordføreren kunne uddybe det.
Men jeg kunne egentlig også godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til den nye undersøgelse i forbindelse med meningsmålinger, som netop viser regeringen, at socialt udsatte har fået det værre.
SF har jo været en del af den regering, så det må også være en del, som SF har medvirket til, altså at socialt udsatte har fået det værre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-06-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, er vi i SF meget interesserede i at have indflydelse politisk, og derfor indgår vi gerne i brede forlig.
Vi indgår i brede forlig, der er med til at forbedre forholdene for en lang række borgere, og vi indgår også i forlig, som somme tider har den utilsigtede, men alligevel i det enkelte tilfælde acceptable konsekvens, at de sætter visse borgere i en dårligere situation end før.
Det står vi ved, fordi vi vil have indflydelse, fordi vi vil være et venstreorienteret indflydelsesparti.
Men vi anerkender, at der ofte er fem, seks eller syv andre partier, der har andre holdninger end os, som også skal være en del af de forlig, og derfor bliver tingene ikke, som de ville blive, hvis SF havde 90 mandater.
Karina Adsbøl (DF), 2014-06-02:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren redegøre for den skattereform, som ordførerens parti jo var med i, og som netop forringede overførselsindkomsterne.
Vi kan jo også alle sammen huske, hvor svært det var for ordførerens parti netop at indgå aftalen om den skattereform.
Hvordan den skattereform har påvirket dem på overførselsindkomsterne, og hvordan det har påvirket satspuljen, kunne det være interessant at høre ordføreren fortælle.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-06-02:
Det er en helt ny finansieringsform, fru Liselott Blixt her lancerer.
Det indebærer, at alle lønmodtagere giver 0,3 pct. oven i den skat, man i forvejen betaler, til satspuljen.
Det synes jeg lyder enormt interessant, og jeg kunne godt tænke mig at se det regnestykke.
Jeg har aldrig hørt om det før fra Dansk Folkepartis side, men jeg ser meget frem til de spændende beregninger, som Finansministeriet vil kunne lave ud fra den model.
Liselott Blixt (DF), 2014-06-02:
Jeg kan høre, der er lidt at komme efter, hvis man kunne finde ud af noget, hvis man nu i satspuljekredsen satte sig sammen og kiggede på alternative løsninger.
Det kunne jo ligesom være, at det var bedre.
Meget af vores politik bygger jo på, at det er de bredeste skuldre, der løfter for de andre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er villig til at se på det i satspuljekredsen.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-02:
Nu kan jeg forstå på SF's ordfører, at grunden til, at man ikke vil bakke op om en alternativ finansiering, ikke er, at man kan lide den nuværende finansiering.
Grunden er, at man er bange for, hvad et eventuelt højreorienteret flertal senere hen kan finde på af unoder.
Der er det jo som bekendt et forlig, der fastholder satspuljen i sin nuværende form med sin nuværende finansiering.
Kunne man forestille sig, at SF, hvis man opnåede et forlig med f.eks. Dansk Folkeparti, altså et bredt forlig, som ville være langtidsholdbart, ville gå med i et forlig om, at man f.eks. altid afsatte et vist minimumsbeløb på finansloven?
Ville det tilgodese SF's bekymring, ville man så være med?
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Når der er problemer, løser vi dem – bliver der sagt.
Men problemerne kan jo være så uoverstigelige, at det ville være fuldstændig tåbeligt at kaste gode penge efter dårlige penge, som det er blevet kaldt tidligere her.
Når man siger, at nu vil man gerne fortælle, hvordan der er holdt møder med Filippinernes regering, Perus regering og den indonesiske regering, så er det ikke en tvangstanke hos mig.
Så er det et forsøg på at bruge den sunde fornuft og sige: Er det det, vi har fået for 90 mio. kr.?
Og vil der ske det samme, når jeg kigger på de her lande og får lov til at få en tekst, f.eks. på dansk, som man kan læse, og så går i dybden, som jeg har gjort det med Etiopien, nemlig at det viser sig, at det billede, som ministeren maler op, faktisk er et skønmaleri?
Så synes jeg ikke, der er meget at hente eller mange forhåbninger at have til fremtiden for den her organisation.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Til den sidste sætning tænkte jeg: hmm!
Den siger jo lidt om, hvordan man tænker: værd at kaste flere penge efter.
Jeg vil nødig kaste penge efter nogle i forbindelse med udviklingsbistand, jeg vil gerne diskutere med dem om, hvad der er behov for, og så måske give dem næsten det, der er brug for.
Jeg vil gerne høre, om fru Lone Loklindt ikke mener, at der stadig væk er store problemer med strategien, når vi tænker på rettighedsbaseret tilgang, fattigdomsorientering og involvering af civilsamfundet i de strategier her.
Jeg skal senere komme tilbage til – da jeg jo ikke kan gøre det her – hvad jeg mener med de eksempler, der er her i rapporten.
De udtrykker jo endda i den mest stilfærdige avis, vi har, at man skal droppe ulandsstøtten.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-02:
Jeg mener ikke, at organisationen tidligere har levet op til de strategier, vi har – det har vi jo set beviser på.
Men jeg mener faktisk, at den del, der handler om at få grøn vækst bredt ud i verden, at få lavet om på både energiprogrammer og adgang til bæredygtig energi, er mål, som vi bliver nødt til at bruge forskellige midler til at nå.
Og i forhold til sådan som organisationen var, da det var en koreansk ngo, og i det hele taget med hensyn til hele den her renselsesproces, man vel kan sige der er pågået det sidste lange stykke tid, mener jeg faktisk, at man nu må sige, at der er gjort så mange forsøg på at få fokuseret indsatsen, at det er værd at kaste flere penge efter for at se, om vi kan opnå de resultater – også set ud fra, at vi nu får et rammeværk, der faktisk kan vurdere de resultater, der kommer ud af organisationens arbejde.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Jeg vil gerne spørge fru Lone Loklindt, om ikke hun selv synes, at det er lidt vanskeligt at forsvare den her situation, når man hele tiden skal snakke om, hvad man forventer at organisationen vil komme til i fremtiden.
Nu har vi 3 års erfaringer, og fru Lone Loklindt understreger jo nogle af de skandaløse ting, der har været – en perlerække af skandaler, ikke kun en enkelt skandale.
Er det ikke lidt svært at forsvare den, når man samtidig tænker på, at organisationen på væsentlige områder ikke lever op til den strategi, vi har som fælles dokument og fælles udgangspunkt for vores udviklingsbistand i Danmark?
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Nu er jeg forfatningsretligt ikke helt hjemme i det her, men jeg tror faktisk ikke, at jeg kan stå heroppe og sætte begrænsninger for, hvad Folketinget må eller ikke må.
Så jeg tror, at man altid må stille spørgsmål.
Jeg sagde ret tydeligt, at jeg ikke var ordfører på den her sag, og at jeg derfor vikarierede, men jeg kan jo af gode grunde ikke forhindre folketingsmedlemmer og gode kollegaer i at stille spørgsmål.
Det siger sig selv.
Jeg kan så berolige dem, der er bange for, at man ikke kan få en socialdemokrat til at svare på det her, med at sige, at hvis hr. Hans Kristian Skibby sender de her spørgsmål skriftligt til ministeriet, vil der være en socialdemokrat, som tilfældigvis også er ministeren, som besvarer disse spørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Jeg må altså indrømme, at jeg synes, det er underligt, at man kan gå op som ordfører for så stort et parti med så stor en indflydelse i Danmark og så bare sige: Det her ved jeg ikke noget om.
Det kan godt være, at ordføreren ikke har været ordfører i ret lang tid på det her, men ordføreren valgte jo trods alt at holde en ordførertale uden nogen form for begrænsning for, hvad vi måtte stille af spørgsmål.
Det var i hvert fald sådan, jeg forstod det.
Derfor spørger jeg bare: Hvad er partiet Socialdemokraternes holdning til, at man har valgt at give lønforhøjelser på 30-40 pct. til ledelsen i GGGI i december måned 2013?
Det er en organisation, som ordføreren nu står og siger har gjort det godt, så de skal have et skulderklap fra Danmark, de skal have 90 mio. kr. Så må ordføreren da også kunne give et simpelt svar på et simpelt spørgsmål.
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Jeg har heller ikke, al den stund at det kun er 40 minutter siden, jeg blev ordfører på den her sag, nogen mulighed for at gå ind og kommentere de personalesager, eller hvad man nu skal kalde det, som hr. Hans Kristian Skibby efterlyser svar på.
Det hverken kan eller vil jeg for nuværende.
Men jeg er sikker på, at ministeriet vil være behjælpelig med at svare, hvis man sender et spørgsmål over.
Der er jo også ting, som formanden selv har sagt at han ikke var stolt over, og som skulle gøres anderledes.
Og på den baggrund er der jo håb om, at man kan blive klogere.
Jeg synes faktisk ikke, den mest interessante diskussion er formandens ageren i den her sammenhæng.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke har været stolte over alt det, der er sket, men det har formanden jo heller ikke, og nu er der blevet rettet op på det.
Derfor siger vi, at vi tager det udgangspunkt, at vi skal have strammet op på de ting, der ikke var styr på i starten, men vi tager også det udgangspunkt, at hvis det arbejde, man ønsker at lave, og det arbejde, man nu kan lave, er et fornuftigt stykke arbejde, som der er brug for for klimaets og for udviklingens skyld, så vil vi også gerne støtte op om det, også selv om der mildest talt har været nogle problemer i den første periode.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Så vil jeg gerne gentage spørgsmålene.
Synes hr. Jens Joel, at man skal være stolt over bestyrelsesformanden, der er indsat i GGGI's bestyrelse?
Han har foreløbig brugt 90 mio. kr. på adskillige aktiviteter, som aldrig ville blive godkendt i almindelige Danidaprojekter.
Og synes ordføreren, at der er en direkte sammenhæng mellem strategien, hvor vi siger, at der skal være rettighedsbaseret tilgang, fattigdomsorienteret tilgang, involvering af lokalsamfundet, og så det, GGGI præsterer, når man vurderer de første 3 år?
Det burde vel være sådan, at man skal vurdere de første 3 år, før man kan gå videre med de næste 3 år.
Synes ordføreren helt ærligt, at der er sammenhæng mellem strategi og så det, GGGI præsterer, og er han stolt over formandens aktiviteter?
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Jeg forstod det, der blev læst op, som en kritik af, hvordan vi støtter, og derfor må jeg jo svare på, hvorfor det er, vi støtter GGGI.
Det ændrer jo ikke på – som hr. Christian Juhl også har fremført flere gange – at der er kritikpunkter.
Og ministeren har også fremført, at der har været kritik af det arbejde.
Det tror jeg der er en del i debatten der tyder på at vi kunne have gjort.
Men det, vi må se på i dag, er jo: Tror vi på, at den opgave, som GGGI er sat i verden for at løse, og som de skal løse fremover, er den rigtige, og vil vi støtte den?
Og det mener vi faktisk godt man kan – også med henblik på, at der jo er blevet strammet op på rigtig mange ting i forbindelse med vores gennemgang og ministeriets dialog med GGGI og i øvrigt de andre bidragydere.
Christian Juhl (EL), 2014-06-02:
Vores opfordring går nu altså også på at droppe bevillingen og ikke på at udskyde den.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han er lige så stolt af bestyrelsesformanden, der er indsat i GGGI, som Venstres ordfører var.
Det ville da være interessant at vide, om det er sådan, at man går rundt og er stolt over den slags ting.
Så vil jeg bede ordføreren om at tage stilling til punkt 2.7 i græsrøddernes kritiske gennemgang af organisationen.
De skriver: Det er ikke lykkedes os at finde et sted, hvor ministeren forklarer sine strategiske valg.
Det er vores indtryk, at nogle internationale organisationer supplerer hinanden, andre overlapper hinanden, og nogle konkurrerer reelt med hinanden.
Læsning af bl.a. klimapuljen giver indtryk af en vis spredt fægtning, hvor der mangler en klarere strategi for, hvilke fonde og internationale organisationer som får dansk støtte.
Er det ikke en meget, meget alvorlig kritik af en organisation som GGGI, hvis vi nu skal snakke om det rent faglige?
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Tak for det.
Da vores ordfører desværre er blevet forhindret, stiller jeg op her og vikarierer på bedste vis.
Der kan siges utrolig meget om GGGI, og det har vi også gjort fra Socialdemokraternes side.
I den forbindelse er der stadig væk en række spørgsmål, bl.a. til Lars Løkke Rasmussen, som vi nok aldrig lykkes med at få svar på – vi har i hvert fald ikke fået dem endnu.
Men det, vi også har sagt hele vejen igennem, er, at GGGI ikke er en hvilken som helst organisation, og at man ikke bare kan trække støtten fra GGGI og give pengene til en anden organisation, som så kunne opfylde det samme formål.
Hvis man har fulgt den danske debat om den lidt lemfældige omgang med pengene i GGGI – rejser på første klasse, bonuspoint, rejsen til Lars Løkke Rasmussens datter ved en fejl osv. osv. – kunne den mest nærliggende løsning jo være, at man måske sagde, jamen så lad os trække stikket til det her, sløjfe enhver form for støtte til foretagendet og få lukket skidtet.
Det vælger vi ikke at gøre, og når vi ikke gør det, har det nogle årsager, som måske ikke gør sig lige så godt på forsiden af aviserne og ikke er lige så nemme at kommunikere, som nogle af de budskaber, som i dag er kommet fra forslagsstillernes side, men som ikke desto mindre er mere tungtvejende og vigtigere for både klimaet og Danmark.
Årsagen til det er for det første, at mellemstatslige organisationer, der arbejder med at implementere klimapolitik på den måde, som GGGI gør, ikke hænger på træerne.
Som det er de fleste bekendt, rykker FN-systemet meget langsomt, og hvis vi skal gøre noget ved klimaforandringerne, er det altafgørende, at de enkelte stater, som faktisk er indstillet på at gøre noget, har fora, hvor de kan gå sammen og overføre viden, samarbejde og blive hjulpet på rette vej.
Det er afgørende vigtigt for udviklingslandene, at de ikke begår de samme fejl, som vi andre lavede, dengang vi opbyggede vores industrisamfund og vores vækst.
De står nu over for at skulle bygge energiinfrastrukturen op, og det gør en kæmpe forskel for klimaet, om man vælger at satse på kul og fossile brændsler, eller om man vælger den grønne vej med vindmøller og solceller.
Uanset hvad man gør, er det en meget, meget langsigtet investering, og derfor skal vi sikres os, at de ikke bygger kulkraftværker, som typisk har en 40-50-årig levetid, og som derfor er vanskelige at lave om på.
En mellemstatslig organisation som GGGI kan hjælpe med at træffe de rigtige beslutninger og kan bidrage til at overføre viden om grønne energisystemer.
For det andet handler det om, at GGGI har levet op til de krav om forandringer og stramninger, som de er blevet bedt om.
Er de nået i havn?
Det er de nok næppe, men de er på vej, og indtil videre er GGGI verdenssamfundets bedste bud på at skubbe på den grønne omstilling på præcis den måde, som de gør.
Derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte opfordringen til at trække aktstykket tilbage.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-06-02:
Jeg er meget enig i, at vi skal holde rigtig godt øje med vores bistandsmidler.
Og det, jeg hører ministeren sige, er også, at man har opstillet nogle meget klare krav og nogle meget målbare kriterier for det.
Men hvis vi stiller som et krav, at der ikke må ske svipsere undervejs, kan vi nøjes med at give udviklingsbistand til Norge, som i hvert fald økonomisk ikke rigtig har behov for det.
Der er jo altså masser af ganske udmærkede ngo'er, som også har haft udfordringer.
Det kan man jo se inde på Udenrigsministeriets hjemmeside.
Det gælder jo blandt andre Dansk Røde Kors, og det gælder IBIS, og det gælder CARE Danmark, og det gælder for så vidt også Mellemfolkeligt Samvirke, som også har haft problemer og har måttet rage nogle kastanjer ud af ilden.
Hvis man tror, der ikke er udfordringer og problemer i udviklingsarbejde, er der et eller andet, som man har misset undervejs.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Jeg vil egentlig gerne prøve at spørge ordføreren om noget helt konkret, og det er med hensyn til det, vi jo kunne se i december måned 2013, nemlig at der blev bevilget nogle ekstremt store lønforhøjelser til både mellemledere og selvfølgelig også topledelsen i GGGI, altså til dem på direktionsgangen osv.
Det er jo en løn, man får skattefrit, naturligvis, for man er jo humanitær, bestemt.
Sådan er det jo: Man skal have sin løn skattefrit, og så må vi andre bare betale noget mere.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det at acceptere en lønforhøjelse på 30-40 pct. i sådan en organisation noget, som Socialdemokraterne bare synes er helt legitimt i Danmark, hvor der jo via vores skatteyderbetalte midler nu desværre ser ud til at være flertal for at give op til 180 mio. kr. til GGGI?
Altså, prøv at føre det tilbage til Danmark.
Hvis det foregik i Danmark og det var Røde Kors i Danmark, der gennemførte en lønforhøjelse på 30-40 pct., eller det var Kræftens Bekæmpelse eller måske andre organisationer her, hvordan ville man så ikke tolke det?
Det undrer os i Dansk Folkeparti, at Socialdemokraterne sådan bare uden videre synes, at det her er en rigtig god idé.
Trine Mach (SF), 2014-06-02:
Jeg er ikke utilbøjelig til at være enig i, at det er korrekt, at der ikke er så mange, der leverer på samme niveau, og det er nok godt det samme.
Men jeg tænker, om ordføreren måske vil kommentere spørgsmålet, om ikke det vil være rimeligt, at der er nogenlunde de samme kriterier for en hvilken som helst organisation, der skal agere på baggrund af danske udviklingsmidler eller bistandskroner.
Skal man ikke anlægge de samme kriterier i forhold til resultater og dokumentation for, hvad man kan levere?
Og er det ikke også i ordførerens øjne sådan, at GGGI måske ikke har været helt så heldige på den konto, som rigtig mange ngo'er f.eks. har været det?
Lone Loklindt (RV), 2014-06-02:
Udtrykket er som regel, at man ikke skal kaste flere penge efter dårlige penge, men jeg mener faktisk her, at vi har lavet en stor investering i at få organisationen trimmet, og derfor er det værd at bruge flere ressourcer.
Der er stadig væk ting – det sagde jeg også i min tale – der skal integreres i strategierne i forhold til en kraftigere fattigdomsorientering.
Jeg synes, det er for meget at sige, at man, når man arbejder med bæredygtig energi og adgang til energi, så slet ikke fokuserer på fattige – det gør man jo allerede.
Derfor er det jo en præcisering af, at vi skal have en større inddragelse af civilsamfund, og at vi selvfølgelig også skal have en tydeligere fattigdomsorientering – det er vi enige om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti synes, at vi skal spare en del af den udviklingsstøtte, vi giver i dag – vi giver i Danmark over 16 mia. kr. om året i udviklingsstøtte samlet set.
Men når det så er sagt, er vi selvfølgelig tilhængere af, at de penge, man giver, skal gives med rettidig omhu, og at de skal gives til projekter, som man synes er fornuftige, og som virker troværdige.
Der synes vi jo, at man i organisationen GGGI har haft chancen for at vise, at man kunne opnå nogle resultater.
Jeg har spurgt flere ordførere i dag – og jeg har også spurgt ministeren – om jeg ikke kunne få nogle konkrete eksempler på, hvordan de her penge var endt med at blive anvendt rigtig godt, og hvor man sådan konkret kunne læse, at pengene havde gjort en forskel, frem for hvis vi havde brugt dem på en almindelig standardiseret humanitær indsats, hvis man kan kalde det det, altså nødhjælp, som vi jo kender det fra den almindelige begrebsverden, og det synes jeg faktisk ikke jeg har fået nogen steder fra; jeg synes ikke rigtig, der var nogen, der kom med noget.
Ja, man kom med sådan en masse fluffy ord om, at man skabte resultater, man havde i nogle lande også nået at lave nogle strategier, og der var også nogle lande, hvor man havde fået større fokus på nogle delelementer, og så var der nogle steder, hvor man virkelig havde fået uddybet det, så man bedre kunne se potentialet.
Men et potentiale i hvad?
Det var, som om der i den sætning manglede et eller andet hele vejen igennem.
Flere har tidligere sagt, at man ikke skal kaste gode penge efter dårlige.
Nej, det skal man så sandelig heller ikke.
Vi synes jo faktisk, at det her desværre har været et af de steder, hvor vi har kunnet se, at den danske indsats kunne have været anvendt langt, langt bedre.
Så er det jo rigtig nødhjælp, vi taler om.
Men sådan er vilkårene åbenbart. Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er sund fornuft at støtte initiativer, som målrettet går ind og gør en forskel, men jeg synes også retfærdigvis vi må sige, at der altså ikke er nogen tegn i sol og måne på, at GGGI har gjort nogen synderlig forskel.
Og vi tror heller ikke på, at man i de projekter, som er i gang, vil komme til at se en stor forskel med de her 180 mio. kr., som Danmark med den her bevilling kommer op på at have bevilget til GGGI, hvor de jo også får mange andre millioner fra en række andre donorlande.
Sådan er det.
Mogens Jensen (S), 2014-06-02:
Jamen jeg har ikke lagt skjul på, at der i GGGI's første år har været – nu har jeg også sagt det flere gange her – nogle børnesygdomme, som vi er ved at få kureret.
De skal kureres fuldstændig, og det bliver de.
Og Danmark vil følge klart op på det i forhold til de nye retningslinjer for økonomi og revision, som nu er blevet indført på det centrale kontor i Seoul, og som selvfølgelig også skal implementeres ude på landeniveau.
Der skal ikke være nogen slinger i valsen, og det vil vi helt klart forfølge i bestyrelsen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-06-02:
Nu er det sådan, at ministeren jo er nummer tre minister i rækkefølgen bare under den nuværende regering ovre i Udenrigsministeriet på den her post.
Derfor kan man jo heller ikke sige, at ministeren skal vide alt om sine forgængere.
Men som jeg husker det, dengang vi havde den begyndende GGGI-sag herhjemme, kom det bl.a. frem, at en af de danske donationer på 30 mio. kr. røg direkte ud af Udenrigsministeriets pengekasse og over til et Londonbaseret revisionsfirma, som havde lavet nogle rådgivningsprojekter i et tredjeland.
Vi ved jo alle sammen godt, at rådgivning koster, og det betyder selvfølgelig også, at der er nogle penge, der er havnet i London og er blevet i London.
Det giver altså ikke udvikling i forskellige lande rundtomkring.