runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2014-12-10:
Det er jo svært at udlede så frygtelig meget af det, som skatteministeren siger, for der bliver ikke sagt så frygtelig meget.
Så jeg vil afslutte med at spørge ind til den supplerende grønne check, som reklameafgiften var tiltænkt at skulle finansiere.
Nu er reklameafgiften jo gud ske tak og lov ikke indført endnu, og den bliver det forhåbentlig heller aldrig, men den grønne check er jo blevet udbetalt, så regeringen må et eller andet sted havde fundet pengene til den supplerende grønne check uden en reklameafgift.
Er ministeren fortrøstningsfuld, i forhold til om det kan lade sig gøre at finde en finansiering af de trods alt forholdsvis små udgifter, vi efterhånden taler om?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Jeg har jo sagt meget klart, at vi har tænkt os at indkalde SF og Enhedslisten til drøftelser om det her i januar, og i forbindelse med det har jeg da også en forventning om at vi så når frem til en konklusion.
Igen må jeg understrege, at hvis det er sådan, at man ikke skal gennemføre afgiften, så skal man jo på anden vis finde frem til et tilsvarende provenu.
Inger Støjberg (V), 2014-12-10:
Men man indkalder jo ikke bare til drøftelser.
Man må jo have et mål med de drøftelser.
Altså, så godt kender jeg trods alt en ministers kalender, også selv om der ikke længere er indsigt i forhold til lobbyister og andet i en ministers kalender eller der ikke skal være det i fremtiden.
Men vil det sige, at de ansatte på f.eks. Stibo og Graphic Dipak i Skive og mange andre steder vil kunne ånde lettet op, og at kampen mod reklameafgiften rent faktisk er lykkedes?
Er det sådan, det skal forstås?
For hvis det skal forstås sådan, vil jeg da bestemt glæde mig over det, men det er måske altid lidt farligt at tage glæderne på forskud, når vi lige præcis har at gøre med en socialdemokratisk ledet regering i spidsen for Danmark lige i øjeblikket.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Det er jo klart at afsøge de synspunkter, som er luftet fra bl.a. SF's og Enhedslistens side.
Det er klart, at det da ville være meget underligt, hvis ikke man lyttede til de synspunkter, når det er sådan, at de bliver luftet, også i pressen, og det er klart, at det her er en sag, som af indlysende årsager har meget stor bevågenhed.
Der har været meget snak om antallet af arbejdspladser, som det her drejer sig om, og det skøn, der bliver anvendt i branchen, er nok noget overvurderet, i hvert fald i forhold til det, der har ligget til grund som beslutningsgrundlag.
Men det ændrer jo ikke på det helt grundlæggende faktum, at hvis det er sådan, at der er et ønske om at drøfte afgiften, og om den eventuelt kan erstattes med noget andet, så skal man da selvfølgelig gøre det.
Men det forudsætter jo altså, at man finder frem til det provenu, som ellers skulle have været kommet ind på basis af finanslovsforslaget fra 2012.
Inger Støjberg (V), 2014-12-10:
Det er jo en rigtig alvorlig sag for de mange, mange hundrede mennesker, der står til at miste deres arbejde.
Derfor kan jeg jo kun være, jeg tør ikke sige tryg, for det er måske et meget stort ord, når man lige nøjagtig har med den socialdemokratisk ledede regering at gøre, men jeg ser i hvert fald mere fortrøstningsfuldt på fremtiden, i og med at der er blevet indkaldt til forhandlinger i den røde forligskreds.
Så jeg vil egentlig også bare prøve at følge op på hr. Jan E. Jørgensens spørgsmål.
Hvad har ministeren tænkt sig at bruge de forhandlinger til?
Man indkalder jo ikke bare til forhandlinger – det ved jeg jo fra min tid som minister – bare sådan for hyggens skyld, man må jo have et eller andet på hjerte, og hvad går det ud på?
Det vil jeg spørge ministeren om.
Finn Thranum (V), 2014-12-10:
Jeg kan så undre mig over, hvor vi har de tal fra, men det er da kun glædeligt, hvis ministeren mener, at der i den sammenhæng så er afsat væsentlig flere penge.
Det vil sige, at ministeren så slet ikke er bekymret for de problemstillinger, der er omkring kraftig overbelægning rundtomkring på vores sygehuse, som jo skaber nogle problemer, og som ikke er løst.
Hvornår forestiller ministeren sig de problemer er løst?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Nu troede jeg, det var kriterierne for udpegelse af særlige boligområder, vi behandlede nu – for der var mulighed for at høre efter før.
Fru Fatma Øktem hørte måske ikke, hvad jeg sagde om tryghedsindsatsen.
Vi siger jo, at på alle områder, hvor vi sætter ind og giver penge fra Landsbyggefonden i samarbejde og med en bred aftale, hvor jeg jo glæder mig over, at hele Folketinget, begge sider af Folketinget, er repræsenteret på nær Venstre og Liberal Alliance, sætter vi tryghed på dagsordenen.
Må jeg ikke om de særlige kriterier her sige, at når faldet i antallet af særligt udsatte boligområder træder så tydeligt frem med den ændrede opgørelsesmetode, så ser det ud til, at vi har fået knækket kurven.
Vi kan faktisk se, at det går den rigtige vej mange steder.
Det går faktisk bedre i flere af de udsatte boligområder, og det skyldes bl.a. regeringens politik, herunder vores økonomiske politik.
Så jeg er da enig med fru Fatma Øktem i, at vi skal glæde os over det – både at der kommer flere i arbejde, og at der er færre, der bliver dømt.
Fatma Øktem (V), 2014-12-10:
Jeg antager, at svaret betyder, at der faktisk godt kan ændres på listen, ved at der er to eller tre, der er flyttet, hvis det er kriteriet om kriminalitet, det handler om.
Så man kan godt ryge af listen og komme på den igen ud fra enkelte små ændringer.
Det mener vi helt klart også i Venstre, og vi glæder os, hver gang der er nogle, der kommer i arbejde.
Det vil jeg også godt lige understrege.
For vi mener, at det til enhver tid skal kunne betale sig at arbejde.
Så det vil glæde os, hver gang der er nogle, der går fra passiv forsørgelse til beskæftigelse.
Når tryghed er det altafgørende, hvilket ministeren sagde flere gange til bl.a. min kollega Jane Heitmann, mener ministeren så, at de her kriterier er med til at skabe en større tryghed?
For i Bispehaven ved jeg at der ikke er nogen stor tryghed.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren har nogle særlige redskaber, der kan være med til at skabe en større tryghed.
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Det er faktisk sådan, som jeg også har sagt til fru Louise Schack Elholm, at vi ønskede 2-årige kriterier, fordi man så bedre kan afspejle den indsats, der er gjort, i stedet for at der, som på den tidligere liste, som fru Fatma Øktems parti lavede, kunne gå op til 5 år, før man kunne se, om den indsats, der blev lavet, virkede.
Det er faktisk sådan, at 2-årige kriterier og udvidelsen af uddannelse og indkomst giver et langt mere retvisende billede af de her udsatte boligområder.
Jeg vil gerne sige, at når jeg sagde, det gik den rigtige vej, var det også, fordi vi kan se det.
Både i forhold til antallet af dømte, hvad jeg redegjorde for under sidste spørgsmål – kriminaliteten er faktisk faldet rigtig meget også i vores udsatte boligområder – men også, fordi vi kan se, at der er flere og flere, der får tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det synes jeg vi skal glæde os over i stedet for at hænge os i en bagatel om nogle grænseværdier.
For når man laver grænseværdier, vil det altid være sådan, at nogle vil ligge indenfor eller udenfor.
Dog skal vi glæde os over, at den særlige indsats, man kan få, når man er på den her liste over særlig udsatte boligområder, holder, fem år efter man har været på listen.
Så det er ikke sådan, at de muligheder, man har haft for en forebyggende indsats, bare forsvinder.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Jeg må jo sige, at det er skuffende – men det kan jo ikke overraske, at jeg mener det – at den her regering på den måde har udvandet ghettolisten, så man godt nok får det resultat, man gerne vil have, nemlig færre ghettoer, men det er jo kun, fordi man har udvandet kriterierne.
Derudover har man jo lavet et boligforlig, hvor der ingen tiltag er til at imødegå de ghettoproblemer, der er.
Jeg må indrømme, at det er, om der er utryghed, om der er parallelsamfund, jeg bruger til at definere et ghettoområde, ikke om folk har fået en uddannelse, eller om de er arbejdsløse.
Uddannelse kan være et middel til at hjælpe dem videre, og arbejdsløshed er ikke årsagen til, at det er et utrygt område.
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Nu vil jeg ikke gøre mig til dommer over, hvad fru Louise Schack Elholm synes er værst på den ene eller den anden måde.
Jeg vil godt sige, at hvis man har områder med meget, meget lav uddannelsesfrekvens og kun folkeskoleeksamen, så indikerer det jo, at der er nogle kæmpe udfordringer i området, for fru Louise Schack Elholm ved sikkert lige så godt som mig, at skal man klare sig på det danske arbejdsmarked, skal man have en uddannelse.
Det går heldigvis den rigtige vej med de unge mennesker.
I forhold til indkomst vil jeg sige, at hvis der er meget lave indkomster i området og man lever af overførselsindkomst, danner det også grobund for sort økonomi, bandekriminalitet osv.
Så derfor har vi taget det med.
Fru Louise Schack Elholm forsøger at definere etnicitet eller antallet af dømte som det eneste afgørende.
Det er ikke rigtigt, for der er masser af andre parametre, man er nødt til at inddrage.
Vi synes jo, at de kriterier, vi har lavet, hvor Venstre desværre heller ikke ville være med, jo i højere grad afspejler de udfordringer, man står over for i de udsatte boligområder, og der synes jeg at de er rigtigt lavet.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Den her ændring af ghettokriterierne har også haft en betydning for, hvad det er for nogle områder, der er på ghettolisten.
F.eks. er Aldersrogade i København røget af listen, til trods for at 73 pct. af indbyggerne har en anden baggrund end vestlig eller er efterkommere heraf og at de også er over grænsen for antallet af dømte.
Det vil sige, at efter de normale regler – nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvad det 4-årige gennemsnit er for dømte – fra dengang inden ministeren ændrede det, ville Aldersrogade være røget på ghettolisten, fordi der ville være stor risiko for parallelsamfund, når man har 73 pct. med ikkevestlig baggrund, og man har så stor en andel af kriminelle.
I stedet for er et område som Præstebakken, Syrenparken i Esbjerg røget på listen.
Her er der 35 pct. beboere, som ikke har en vestlig baggrund.
Der kan det godt undre mig, for normalt når jeg tænker på, hvad en ghetto er, er det et spørgsmål om et sted, hvor der er parallelsamfund, og hvor der er utryghed, og jeg ville da være meget mere bekymret i forhold til Aldersrogade, end jeg ville være i forhold til Præstebakken og Syrenparken i Esbjerg sådan lige umiddelbart.
Mener ministeren, at det er et dækkende billede, at Aldersrogade med over 70 pct. med ikkevestlige baggrund er kommet af listen, mens et område som Præstebakken i Esbjerg med kun knap en tredjedel er kommet på listen?
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Jeg vil sige, at det jo er naturligt, at en liste over særlig udsatte boligområder bliver mere følsom over for udsving i antallet af dømte f.eks., når man går fra et 4-årigt gennemsnit til et 2-årigt, men det byggede på helt op til 5 år gamle tal.
Det vil sige, at boligforeningerne sagde, at nu har vi i samarbejde med politiet gjort en kæmpeindsats i forhold til den kriminalpræventive indsats, men vi kan ikke aflæse det af tallene.
Det var ikke hensigtsmæssigt, og det var også et ønske fra boligorganisationerne og fra kommunerne, at vi ændrede på det.
Men når man bygger på objektive kriterier, kan man ikke undgå, at mindre ændringer i kriterieværdierne, altså grænserne, kan betyde, når man ligger tæt på grænsen, at man ryger ind eller ud af listen, men det var et ønske om at afspejle mere aktualitet og afspejle den gode indsats, man gør rundtomkring.
Fatma Øktem (V), 2014-12-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
Jeg har læst ministeren udtale til Danmarks Radio, at med de kriterier, der er, er man ved at knække kurven på ghettoområdet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Når man vælger at lave et så skrøbeligt sæt kriterier for definitionen af, hvornår noget er ghetto eller ej, ved at lave en ændring fra et 4-årigt til et 2-årigt gennemsnit, vil ministeren så ikke lige svare på, at to personer eller en enkelt person for den sags skyld, som min kollega var inde på for lidt siden, faktisk kan afgøre, om man er på listen, eller om man ikke er på listen.
Er det at knække kurven?
Jeg synes, det virker meget useriøst, at man den ene dag kan ryge af listen, hvorefter man 3 måneder senere kan ryge på igen.
Vil ministeren ikke svare på, om det er korrekt?
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-10:
Så ministeren mener, at det er godt, hvis nu – jeg ved ikke, hvorfor de to er flyttet ud af området – de to var kommet i fængsel for noget rapseri og kommer tilbage om et år, at så kommer Løget på en gang til.
De her fluktuationer, altså små ændringer, der sker, betyder, at et område ryger af og på listen i tide og utide.
Det synes ministeren er et gode, fordi så kan man se nogle hurtige forandringer.
Men kan det ikke også være en ulempe, fordi man ikke kan lave det lange, seje træk, fordi man er følsom over for nogle små bevægelser?
Det kan også være, at de måske er flyttet til genhusning, fordi man er i gang med noget renovering i Løget.
Jeg ved det ikke, men under alle omstændigheder må det da være en udfordring, det påpeger man i hvert fald selv fra boligorganisationen, altså at man er følsom over for, at to beboere flytter ud af området.
Finn Thranum (V), 2014-12-10:
Jeg forsøgte at høre efter, og så må vi jo se, om jeg har forstået det rigtigt.
Jeg ville i hvert fald gerne spørge: Så er det ikke korrekt, når jeg tror, at der kun er afsat 50 mio. kr. i 2015, 100 mio. kr. i 2016 og 150 mio. kr. i 2017 med henblik på at få løst det her problem omkring overkapacitet?
Jane Heitmann (V), 2014-12-10:
Minister, jeg synes, det er så trist og utroligt, og jeg har faktisk lige sagt det til ministeren for by, bolig og landdistrikter, og så symptomatisk for den røde regering, at det eneste, man kan komme med, er et angreb på Venstre.
Tænk engang, her forærer man på et sølvfad ministeren mulighed for at fortælle om, hvad regeringen vil, og hvilken vej regeringen vil gå, og så bruger ministeren tiden på at kritisere Venstre.
Er det, fordi man reelt ikke har noget at komme med?
Jeg spurgte tidligere ministeren om, hvornår den milliard kroner bliver tilført, og så kommer ministeren med en lang remse om, hvordan man måske og til dels kan imødekomme en del af den overbelægning, som vi har set.
Men hvornår bliver den milliard kroner, som man ordret har lovet i sit eget sundhedsudspil til at bekæmpe overbelægning ved et løft af det medicinske område til flere sengepladser – det er ministerens eget parti, der har skrevet det – tilført?
Jeg prøver at spørge igen.
Carsten Hansen (S), 2014-12-10:
Jeg har ikke hørt Venstre sige, at de vil have de 4-årige kriterier igen, som i virkeligheden betød, at den faktiske situation i områderne var meget anderledes end det, tallene viste.
Sådan er det jo, når man bygger på tal, der er helt op til 5 år gamle.
Det er derfor, vi har valgt at gå fra 4-årige til 2-årige kriterier.
Må jeg så ikke sige, at jeg i virkeligheden er mere skuffet over, at Venstre som Folketingets største parti vælger ikke at tage ansvar for en så central del af det danske samfund.
Jeg er skuffet over, man kun vil lave 2-årige aftaler, men heldigvis var der en bred kreds i Folketinget, et meget bredt flertal, der ville tage et ansvar for at fortsætte den stærke indsats, vi har gjort de sidste 3 år.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-10:
Der har vi vel fat i noget af kernen af Venstres angrebsmanual, hvor Venstre anfører: »Løfte: Ingen senge på gangene på de medicinske afdelinger. Realitet: Stadig patienter på gangene og ingen initiativer ud over en analyse af behovet for flere senge.«
Det er jo, som så meget andet i angrebsmanualen, det rene sludder.
Med finansloven er der sat 750 mio. kr. af; med »Jo før – jo bedre« sættes der 1,5 mia. kr. af; med den nye sygehusstruktur, der også vil hjælpe på problemet, sættes der 41,4 mia. kr. af; og med de seneste 3 års økonomiaftaler er der sat 950 mio. kr. af.
Så man må da sige, at vi er rigelig i mål.
Jane Heitmann (V), 2014-12-10:
Tak for det.
Det var et klart svar.
Før valget i 2011 lovede Socialdemokraterne og SF, at der skulle tilføres 1 mia. kr. årligt til bekæmpelse af overbelægning.
S og SF skrev i deres fælles sundhedsudspil, »Tryghed om sundhed«, at man vil bekæmpe overbelægningen med et løft af det medicinske område med 1 mia. kr. til flere sengepladser – det betyder altså, at 1 mia. kr. årligt skulle sørge for, at ingen patienter skulle ligge på gangene.
Jeg vil bare gerne have lov at spørge ministeren her – jeg håber, han kan svare lige så præcist og kort: Hvornår tilføres den milliard?
Tak for det.
Deler ministeren den opfattelse, som Ulla Astman fra Socialdemokratiet, formand for Sundhedsudvalget i Danske Regioner, giver udtryk for i relation til regeringens reservation af 50 mio. kr. til overbelagte sygehusafdelinger i 2015, og jeg citerer: »Tror man, det giver økonomi til flere sengepladser, må jeg melde hus forbi.
For sengepladser på et døgnbemandet sygehus kræver både flere sygeplejersker og læger og den fysiske plads til sengene.«
Det udtaler Ulla Astman til Ritzau den 11. november 2014.
Og mener ministeren, at midlerne er tilstrækkelige til at få bugt med f.eks. overbelægningsprocenter på henholdsvis 175,9 og 131,8, som er fremgået af pressen i relation til Svendborg Sygehus i løbet af 2014?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Det betyder altså, at ministeren er enig i, at hvis advokat Jørgen Vinding vurderer, at der er begået tjenstlige forseelser, så har embedsmændene krav på de retsgarantier, der ligger i et tjenstligt forhør.
Men advokat Jørgen Vinding er jo af ministeren anmodet om på grundlag af Skattesagskommissionens beretning at foretage en retlig vurdering til belysning af, om der er begået tjenstlige forseelser i forbindelse med korrespondancen mellem myndighederne og Folketingets ombudsmand i sagen, altså i lodret strid med kommissionsformanden.
Det er naturligvis helt uhørt, at skatteministeren forsøger at omgå tjenestemandslovens bestemmelser ved at anmode advokat Jørgen Vinding om at foreslå en sanktion.
Jeg ved selvfølgelig godt – og det har jeg gentaget nogle gange – at retssikkerhed ikke er en kernekompetence hos ministeren, men det her må da efter al almindelig opfattelse være en ommer, vil jeg sige til ministeren.
Nick Hækkerup (S), 2014-12-10:
Jeg synes, at det kedelige her sådan set ikke er, hvordan tingene siges.
Jeg synes, at det kedelige er det, der siges, altså at Venstre mod bedre vidende hiver tal frem, som ikke hænger sammen med det, der er regeringens faktiske politik, at vi skal blive ved med at vade rundt i Venstres angrebsmanual med påstande og tal, som er løsrevet fra den virkelighed, der er.
Det kan godt være, at spørgeren føler sig stødt over, at tingene bliver sagt lige ud af posen.
Jeg føler mig stødt over, at man bliver ved med at komme med tal, som man ved ikke passer.
Man står her i Folketingssalen og tillader sig at blive ved med at fremføre tal, som man ved ikke passer.
Det synes jeg er beskæmmende.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Jeg tillader mig at gentage min besvarelse fra den indledende besvarelse, hvor jeg netop slår fast og gerne understreger, at hvis der i lyset af advokatens vurdering er grundlag for at antage, at en tjenestemand har begået en tjenesteforseelse, vil den fornødne opfølgning naturligvis ske i overensstemmelse med de gældende regler, herunder reglerne i tjenestemandsloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-10:
Er det ministerens holdning, at Udlændingestyrelsens omstridte Eritrearapport stadig er sagligt og fagligt velfunderet, når to medarbejdere i Udlændingestyrelsen tilsyneladende har sygemeldt sig i protest over rapportens konklusioner?
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens holdning, at Udlændingestyrelsens omstridte Eritrearapport stadig er sagligt og fagligt velfunderet, når to medarbejdere i Udlændingestyrelsen tilsyneladende har sygemeldt sig i protest over rapportens konklusioner?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Lad os lige tage lidt forhistorie for den diskussion, som også fylder meget i det offentlige rum.
Udlændingestyrelsen informerede i august 2014 Justitsministeriet om, at styrelsen ikke fandt de tilgængelige baggrundsoplysninger om Eritrea fuldt ud opdateret.
Styrelsen havde derfor besluttet at foretage en fact finding mission.
Når udlændingemyndighederne i Danmark behandler asylansøgere, så har de brug for at kende forholdene i det land, hvor ansøgerne kommer fra.
Oplysninger om forhold i hjemlandet er derfor noget, som asylmyndighederne følger meget tæt, og sådan bør det selvfølgelig også være.
Udlændingestyrelsen har et særligt dokumentationskontor, som har til opgave at indsamle baggrundsoplysninger om forholdene i de relevante lande, bl.a. ved at rejse ud.
Landedokumentationskontoret skaffer i stigende grad baggrundsoplysninger gennem missioner, hvor landerådgiverne selv rejser til de pågældende lande.
De indsamler informationer gennem møder bl.a. med landets myndigheder, internationale organisationer og ngo'er.
Siden 1983 har vi i Danmark haft et asylsystem, hvor asylsager er blevet behandlet uafhængigt af det politiske system.
Det er klogt.
Som justitsminister vil jeg ikke gå ind i behandlingen af de konkrete asylsager.
Her efterlever jeg, som jeg mener man bør gøre, et armslængdeprincip.
Det er et rigtigt princip, det er et vigtigt princip, og jeg synes også, at det et princip, man bør værne om, også selv om man måtte være uenig i materialet, ligegyldigt hvilken side af Folketinget man måtte komme fra.
Det armslængdeprincip gælder den konkrete asylbehandling, og det gælder også, hvad der måtte blive udarbejdet af forskellige rapporter.
Derfor vil det som ved alt andet baggrundsmateriale i sidste ende være Flygtningenævnet, som skal beslutte, om de nye oplysninger om Eritrea skal have betydning i forhold til de konkrete asylsager, og hvilken betydning de skal have.
Der har været rejst alvorlig kritik af den her rapport – det kommer ikke bag på nogen, tror jeg –
og derfor har jeg bedt Udlændingestyrelsen om at redegøre for forløbet omkring udarbejdelsen af rapporten, og jeg har bedt om, at den redegørelse foreligger hurtigst muligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-10:
Tak for det.
Siden jeg oversendte spørgsmålet i fredags er der jo sket en række positive ting – det skulle afleveres inden kl. 12.
Ministeren har som sagt bestilt en redegørelse for sagen, og Udlændingestyrelsen har jo også siden trukket en del af konklusionen tilbage, så der alligevel kan gives asyl til militærnægtere og illegalt udrejste fra Eritrea.
Mener ministeren ikke, at det er højst usædvanligt, at en styrelse ignorerer advarsler og leverer en så ringe rapport, som det åbenbart er tilfældet her?
Og mener ministeren ikke, at det er nærliggende at tro, at styrelsen direkte eller indirekte kunne have opfanget en slags reelt eller indbildt politisk signal, som har gjort, at man har kastet sig ud i det her projekt på den måde, man har?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Nu er det jo ikke mig, der spørger Folketinget.
Men jeg synes, man fra Folketingets side bliver nødt til at overveje, om vi skal stå og håndtere konkrete personalesager i landets Folketingssal.
Jeg synes også, man bliver nødt til at overveje ordlyden i det spørgsmål, man stiller om, om jeg tror, der har været politisk indblanding.
Jeg kan for mit eget vedkommende sige, at det har der selvfølgelig ikke.
Jeg er landets justitsminister.
Jeg sidder ikke og udarbejder landerapporter om Eritrea, Burma, Afghanistan, Irak eller nogen som helst andre lande, og hvorfor i alverden skulle jeg også gøre det?
Er man helt sikker på, at man ønsker et asylsystem i Danmark, hvor skiftende ministre og politikere skal gøre sig til overdommere over forholdene i de enkelte lande, hvorfra der kommer asylansøgere?
Jeg synes, man bliver nødt til at stoppe op og tænke sig grundigt op, inden man fortsætter ned ad den vej.