runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-04-17:
Vi ser det hver dag, vi hører det hver dag, og vi snakker om det hver dag - manglen på hænder på arbejdsmarkedet.
Vi har en rekordlav arbejdsløshed, og arbejdsmarkedet råber på mere arbejdskraft.
Og det er i det lys, at vi skal se på det her lovforslag.
Forslaget giver nemlig incitament til særlige grupper til at yde en ekstra arbejdsindsats.
Det er grupper, for hvem det ellers ikke har kunnet betale sig at yde en ekstra indsats.
Seniorer kan fortsætte med at gå på arbejde, de kan opsætte deres pension, og vi nedsætter beskæftigelseskravet fra 1.500 til 1.000 timer.
Førtidspensionister på den gamle ordning, som har lyst til at afprøve arbejdsevnen, får nu den mulighed med den sikkerhed i bagagen, at de er sikret deres pensionsret, hvis det alligevel ikke går at være ude på arbejdsmarkedet.
Så er der folkepensionister, som nu får mulighed for en mindre, lønnet arbejdsindsats, uden at det medfører en nedgang i de berettigede tilskud som f.eks. boligsikring og medicintilskud.
Fra konservativ side kan vi tilslutte os forslaget, som er et led i hele jobplanen, der netop går ud på, at vi får skaffet nogle flere hænder på arbejdsmarkedet.
Line Barfod (EL), 2008-04-17:
Jeg vil gerne sige, at vi klart støtter ideen om, at folk, der er på førtidspension, får muligheden for at komme ud og prøve, om de kan klare at være på arbejdsmarkedet i en periode, men så har retten til at komme tilbage på førtidspension, og jeg går ud fra, at vi kan få en klokkeklar bekræftelse fra velfærdsministeren på, at man ikke kan risikere at miste sin førtidspension, hvis det nu viser sig, at man alligevel ikke kunne holde til at være på arbejdsmarkedet.
Det skal vi have sikret, og jeg mener, at vi skal have det meget tydeligt.
Der er ingen tvivl om, at når mange af de mennesker, som har kæmpet i årevis og er blevet fuldstændig nedbrudt af kampen mod systemet for at få en fast, sikker indkomst, så de kan betale deres husleje og betale deres mad, først kommer på førtidspension og får den sociale tryghed og frihed, der ligger i at være sikker på, at man har penge nok hver måned, så får de også overskud, begynder at få det bedre og vil gerne prøve at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Og det er fint at gøre noget mere for at styrke den mulighed.
Så er der den del af forslaget, der handler om, at de, der ikke er nedslidte, når de når pensionsalderen, de, der er så heldige og privilegerede at have et godt helbred, have et godt arbejde osv. og derfor kan fortsætte med at være på arbejdsmarkedet, nu oven i at være heldige og privilegerede også skal præmieres med en kontant belønning.
Det var vi imod, da det blev indført, og vi er stadig imod det.
Jeg er helt med på, at der er brug for en jobplan, at der er brug for nogle initiativer for at sikre, at vi får flere mennesker ud at arbejde.
Jeg tror, at noget af det allervigtigste for at sikre, at vi får flere til den offentlige velfærd i fremtiden, er det, som de strejkende ude på Slotspladsen er i gang med, nemlig at sikre, at der er en ordentlig løn, at det kæmpe arbejde, som rigtig mange af vores offentligt ansatte udfører, bliver anerkendt, men også at vi tager fat i den anden del af deres krav, der handler om flere hænder.
Hvis vi ikke får skabt et arbejdsmarked, som man kan holde til at være på hele arbejdslivet og stadig have kræfter tilovers til at kunne løfte sine børnebørn, når man bliver pensioneret, så får vi et problem med at skaffe arbejdskraft i fremtiden.
Men omvendt, hvis det lykkes os at skabe et arbejdsmarked, hvor der ikke er 10.000-15.000 mennesker, der bliver udstødt hvert år, fordi de er slidt op, så ville vi have den arbejdsstyrke, vi faktisk har behov for.
Vi synes, det er den vej, vi skal gå og skabe et arbejdsmarked, man kan holde til at være på, frem for at gå ind og belønne dem, der i forvejen er privilegerede, ved at de så oveni får en økonomisk præmie for at være så heldige at have et godt helbred.
Så den del af forslaget kan vi ikke støtte.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-17:
En af de ting, som vi er meget opmærksomme på i Ny Alliance, er arbejdskraften i Danmark.
Vi er meget opmærksomme på, hvordan forholdene er nu, men er endnu mere opmærksomme på, hvordan forholdene vil blive i de kommende år.
Vi står jo over for en periode, hvor vi vil blive færre mennesker til at tage sig af flere mennesker end nogen sinde før.
Mange mennesker vil lade sig pensionere i de kommende år, og de årgange, der skal ind på arbejdsmarkedet, er ikke særlig store.
Det her forslag er på den måde utrolig vigtigt.
Det sikrer pensionisternes incitament for at arbejde.
I og for sig havde vi gerne i Ny Alliance ønsket endnu flere tiltag, men det her er så, hvad vi kunne nå frem til og forhandle os frem til.
Når det er sagt, handler det her jo ikke alene om at skaffe flere hænder.
Det handler jo også om at give mennesker en mulighed for at prøve sig selv og dermed gøre sig nyttige i et samfund, hvilket de vil have glæde af, og som også vil kunne give større værdighed og større meningsfuldhed.
Så jeg vil ikke sige andet, end at vi støtter forslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Fru Lise von Seelen spurgte om de 30.000, og sådan, som jeg forstod spørgsmålet, kan jeg berolige fru Lise von Seelen med, at der ikke er nogen, der kommer i klemme på den måde, der blev beskrevet, men det kan vi jo vende tilbage til med et skriftligt spørgsmål og et skriftligt svar under udvalgsbehandlingen.
Når det gælder det andet spørgsmål, som flere har rejst, kan jeg sige fuldstændig klart og utvetydigt, at når man er førtidspensionist efter den gamle ordning, er den mulighed for, at man kan miste sin pension igen, ikke længere eksisterende.
Så man får altså en tryghed og frihed, som er hundrede procent.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-17:
Jeg har jo lidt travlt.
Mine medsøstre demonstrerer nede på slotspladsen for at få mandeløn til deres kvindefag, så jeg vil meget gerne herfra meget kort fortælle, at SF er enig i, at der skal være ligestilling mellem beboere i forskellige boformer, og derfor støtter vi forslaget.
Så er der lige to ting, jeg gerne vil påpege, og den ene er hele den her måde, hvorpå man sender ting til høring.
Der er faktisk rigtig mange, der skriver, at det foregår på meget, meget kort tid, og om man ikke på en eller en måde kan imødekomme den kritik.
Det andet er, at det under punkt 4 fremgår, at kommunalbestyrelsen skal sørge for, at der udarbejdes en indflytningsrapport, og at en kopi af rapporten skal gives til beboeren.
Der vil vi også gerne opfordre ministeren til, at der bliver meget mere borgerinddragelse, end der er blevet lagt op til - det tror jeg vil være rigtig godt - plus samtidig også til at markere over for de borgere, f.eks. dem, der har alzheimer, at de faktisk har de rettigheder.
Det er ikke sikkert, at alle er klar over det.
Men vi støtter forslaget herfra.
Lise von Seelen (S), 2008-04-17:
At man ikke kan miste sin førtidspension, synes jeg også fremgår meget, meget tydeligt, men det, jeg spurgte om, var, om den enkelte borger selv styrer retten til, hvornår man vil gå tilbage og hente sin førtidspension, hvis man selv opfatter, at man ikke lykkes med det, man er i færd med ud på arbejdsmarkedet, og det vil jeg godt have ministerens svar på.
Er det borgeren, der styrer det her, eller er det kommunen, der siger til vedkommende, hvornår man kan genoptage pensionen, eller hvornår man ikke kan?
Marianne Jelved (RV), 2008-04-17:
Det er ikke bare noget, man sådan lige gør, for man skal også tænke sig grundigt om.
Derfor vil jeg gerne kvittere til kredsen af satspuljepartier, hvor vi har siddet og drøftet de her forslag, som vi behandler i lovforslaget her - nej, nu tror jeg, at jeg blander noget sammen.
Det er en anden kreds af partier, men det er stort set de samme partier på en eller anden måde.
I hvert fald har det været et frugtbart arbejde.
Undskyld fortalelsen, det er de p.t. værende jobplanpartier.
Vi synes, at det her er et lille, vigtigt skridt, men det er formentlig også et skridt, som kan give nogle borgere i vores samfund nogle bedre muligheder, som de selv vil komme til at sætte pris på.
Så vi er selvfølgelig enige i, at nedslaget på de 30.000 kr. fradragsmulighederne for folkepensionister - er en udmærket idé.
Vi er enige i, at man skal begrænse eller nedsætte kravet til beskæftigelse for de borgere, som gerne vil have opsat pension.
Det betyder, at der er flere, der får mulighed for det.
Vi tror også, at der er nogle pensionister, der vil sætte stor pris på, at det sker, for det giver dem nogle flere muligheder.
Endelig er vi faktisk optaget af førtidspensionsreglerne, som alle de andre ordførere også har gjort rede for, for førtidspensionister under den gamle ordning, hvor man fik tilkendt førtidspension efter nogle andre kriterier, end hvad man gør efter den nye ordning.
De får mulighed for at få deres pension gjort hvilende og at prøve deres muligheder på arbejdsmarkedet.
Det tror vi er en rigtig, rigtig god idé.
Og sådan som vi læser loven - og det er helt klart forudsætningen for, at vi er med på den del af det også - er det klart, at der ikke er nogen, der på grund af, at de ønsker at få en hvilende pension med henblik på at gå ud på arbejdsmarkedet, der kan tage de pågældendes pensionsrettighed fra dem.
Det kan ikke lade sig gøre.
Jeg mener faktisk, at det er gjort meget eksplicit i loven, det vil jeg gerne bede ministeren om at gøre rede for bare for en sikkerheds skyld, fordi der kan være nogen, som føler usikkerhed omkring det, ikke specielt her i salen, men ude omkring i landet.
Så der er jo en formidlingsopgave i det også.
Samlet set giver det her et lille, pænt bidrag til arbejdsstyrken, men jeg tror først og fremmest, at det giver en bedre kvalitet og nogle bedre muligheder for de borgere, som bliver berørt af det.
Det synes jeg også er positivt.
Anita Christensen (DF), 2008-04-17:
Forslaget indgår i udmøntningen af satspuljeaftalen for 2008, og Dansk Folkeparti støtter som forligsparti forslaget.
Formålet med lovforslaget er at ligestille beboerne i forskellige boformer efter serviceloven med lejere i almene, ældre- og handicapboliger, der er omfattet af den almene lejelov.
Forslaget vil omfatte såvel botilbud efter servicelovens § 108, i dag 12.000 boliger, og plejehjem og beskyttede boliger efter § 192, i dag 13.000 boliger, herunder også friplejehjem, der således ligestilles med almene ældreboliger, uden at beboerne dog bliver lejere i juridisk forstand.
Beboerne får en række rettigheder, som modsvarer et krav fra kommunalbestyrelsen, f.eks. vedrørende indretning af boligen.
Forbedringer og øvrige vilkår for lejemålet er fuldstændigt som for en almindelig lejebolig.
Der er dog modsætningsvis kun tale om rettigheder for beboere, da mange på grund af alder eller handicap vil have svært ved at opfylde de krav, der gælder.
For en almindelig lejer, der er anbragt i sikrede botilbud, jævnfør servicelovens § 108 og stk. 6, gælder særlige regler.
Loven er en bemyndigelseslov, dvs. at det er op til velfærdsministeren at udfylde rammerne.
I lovforslaget er nævnt stikordene boligdokument, boligbetaling, indflytningsrapport, vedligeholdelse, udlejerens adgang til boligen, sædvanlige installationer, råderet og opsigelse, fraflytningsrapport og klageadgang.
Dansk Folkeparti ser frem til udvalgsarbejdet og den nærmere diskussion af disse forslag.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-17:
Lovforslaget er jo en udmøntning af satspuljeaftalen for 2008, og det indeholder bl.a. en permanentgørelse af ordningen om tilskud til etablering af boligtilbud til udsatte grupper, de »skæve« boliger, der jo har været en rigtig stor succes.
I rapporten om bolig og hjem for socialt udsatte kan man læse, hvordan hjemløse igennem de »skæve« boliger har fået en bolig, der har været til at overskue for dem, og hvor der var plads til dem.
De har fået et fællesskab og et hjem, der har givet dem tryghed, og det er forudsætningen for at kunne klare sig selv på alle andre niveauer.
Det er altså meget positivt, at der nu lægges op til, at ordningen gøres permanent, og det er i allerhøjeste grad på tide.
Der er brug for flere »skæve« boliger, så vi kan forbedre vilkårene for de allermest udsatte i det her samfund, som vi har et ansvar for.
Så SF håber, at det her lovforslag er startskuddet til, at vi får sat gang i arbejdet med at få fjernet de barrierer, der er for byggeriet af »skæve« boliger.
Derudover lægges der i lovforslaget op til, at der bliver etableret et boligsocialt udviklingscenter, der kan være videncenter og idéudvikler i det boligsociale arbejde, så vi kan blive endnu bedre til at hjælpe dem, der befinder sig på bunden af det her samfund, og som har det rigtig, rigtig skidt i dag.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Lovforslaget her er jo, som vi hørte fra den socialdemokratiske ordfører, et projekt, der blev startet i 1999.
På daværende tidspunkt var der jo behov for det, og vi må sige, at udviklingen er gået i den retning, at der er endnu mere behov for det nu.
Hvis man måske også på daværende tidspunkt havde indtænkt, at der blev etableret sådan et boligsocialt udviklingscenter,
Jeg synes, det er et godt lovforslag, og jeg er glad for, at der er så stor en opbakning til det, som der netop er.
For når man bevæger sig rundt i nattemiljøet i de større byer, kan man se, at byens pakker og bænke, under viadukter osv. er optaget.
Det støtter Det Konservative Folkeparti.
Udviklingscenteret tror jeg på er rigtig godt i kombination med det her, for det gør jo, at man får erfaringerne her videndelt, sådan at man over hele landet har mulighed for at trække på den ekspertise, som man netop får igennem videncenteret.
Så vi er rigtig godt på vej, og jeg glæder mig meget over, at vi har en stor opbakning til forslaget her.
Thomas Jensen (S), 2008-04-17:
Godt, så er teknikken på plads.
Det glæder mig, at den konservative ordfører anerkender, at det var under den daværende SR-regering, at ordningen blev indført.
Dertil vil jeg knytte, at det jo igen var et enestående velfærdspolitisk initiativ fra en socialdemokratisk regering, at man satte gang i det her byggeri af »skæve« boliger.
Jeg vil så spørge den konservative ordfører, om han, når nu han roser det boligsociale udviklingscenter, som skal etableres nu, også vil anerkende, at der i vores nabolande også er mange hjemløse, og at vi nu skal lave sådan en eksportvare med vores velfærdspolitiske initiativ her og måske få lavet en rapport på engelsk f.eks., sådan at vi kan få udbredt alle de gode erfaringer fra de danske »skæve« boliger til vores nabolande, så vi også viser en solidaritet med hjemløse i andre lande.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-17:
Det er jo klart, at når man etablerer et boligsocialt center, kan man jo også videndele på tværs af landegrænserne, så det ser jeg som en meget naturlig del i det her.
Så vil jeg lige sige til ordføreren hr. Thomas Jensen, at jeg jo ingen problemer har med at rose nogle initiativer, der er blevet taget forud, men jeg har også erfaret, at det er sværere egentlig at rose den siddende regering for de initiativer, som den tager.
Jeg synes, at sådan noget går begge veje, og jeg er glad for, at vi er kommet så langt, og jeg er glad for, at vi har den opbakning til det her lovforslag.
Bente Dahl (RV), 2008-04-17:
Det Radikale Venstre mener, at det er vigtigt, at alle kan få en velegnet og sund bolig, der kan betales for rimelige penge.
Vi mener, at et varieret boligmarked er et godt boligmarked, et boligmarked, hvor alle kan få husly i egen lejlighed, hvis det er det, den enkelte ønsker sig.
I 1999 under SR-regeringen fik vi den første lov, der åbnede for forsøg med almennyttige boliger, hvor hjemløse og mennesker, der huses på herberger, og andre, der har det svært med deres boligsituation, var målgruppen.
Den er blevet forlænget flere gange, og nu behandler vi altså et lovforslag i dag, der har til hensigt at gøre ordningen permanent.
Vi kan basere det på en viden, der er afdækket i evalueringsrapporten fra april 2006 »Boliger og hjem for særligt udsatte«.
Den består af en evaluering baseret på 25 boligafdelinger med 217 boliger.
I alt findes der 373 boliger fordelt på 50 afdelinger, så det må kaldes en bred undersøgelse.
Rapporten konstaterer altså, at forsøget stort set er gået efter hensigten.
Beboerne er glade for boligformen.
Dog er der en undtagelse: den gruppe, der er psykisk syge, og som har misbrugsproblemer.
Denne gruppe skal altså have andre tilbud end blot et boligtilbud.
I boligtilbuddet indgår sociale viceværter, der varetager både sociale funktioner og viceværtfunktioner, men de er ikke uddannet til at varetage sundhedsproblemer for psykisk syge.
Vi skal altså have andre og bedre tilbud til denne gruppe.
En ting er, at boligformen er en succes, men det siger ikke noget om, hvor mange boliger der måske kunne være blevet etableret, hvis kommunerne helt og fuldt var medspillere.
Rapporten siger ikke noget om, at der kunne være etableret mange flere boliger, end der rent faktisk blev i årene 1999 og frem.
Hvor stort er behovet?
Det vil De Radikale gerne have undersøgt under lovbehandlingen.
Vi vil finde ud af, om midlerne er blevet brugt fuldt og helt hvert år, altså om kommunerne har udvist vilje til at være aktive bygherrer af »skæve« boliger.
De er til at få øje på med det blotte øje.
Vi har ikke præcise tal for, hvor mange der er.
Der kom ikke noget tal ud af den.
Det må vi se på i udvalgsarbejdet.
Vi skal have at vide, hvor stort behovet for de »skæve« boliger er med den hensigt at opfylde behovet.
Den anden del af det her lovforslag om at etablere et boligsocialt udviklingscenter er et udmærket forslag.
Det har til hensigt at styre de boligsociale indsatser og få videnopsamling og udvikling sat i gang systematisk.
Det er fint og godt.
Systematiske indsatser er altid bedre end mavefornemmelser.
Den omtalte evalueringsrapport har følgende ganske rimelige anbefalinger, som jeg i denne lovbehandling vil gøre til mine:
Vi ser frem til en god udvalgsbehandling, og vi støtter forslaget.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-17:
Desværre er der jo noget, der tyder på, at vi i disse år får flere og flere hjemløse.
Dermed får vi også et større og større behov for at kunne hjælpe den her gruppe af mennesker, som jo absolut hører til de svageste i samfundet.
Jeg synes, at det man så har forsøgt med såkaldte »skæve« boliger har været en rigtig god ting.
Jeg forstår også, at evalueringen er ganske positiv - det hjælper mange.
I Ny Alliance er vi glade for, at det tilbud nu bliver permanent.
Et boligsocialt udviklingscenter kan være en mulighed, så vi støtter beslutningsforslaget.
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Tak for den positive modtagelse, men det er jo også et forslag, vi har fundet frem til i fællesskab i forbindelse med satspuljeforhandlingerne.
Vi har et udgangspunkt, for der er faktisk lavet en national optælling af, hvor mange der er hjemløse på et bestemt tidspunkt.
Der har vi jo brug for den mere præcise viden, der er ude i de enkelte kommuner, så vi sammen med kommunerne kan lave en målrettet indsats.
Man kan sige, at vi her får et godt instrument til at lave den sammenhængende indsats for hele landet, der forhåbentlig kan få dette meget alvorlige problem gjort betydelig mindre og helst få det helt afskaffet.
Målet er at få det helt afskaffet.
Thomas Jensen (S), 2008-04-17:
Jeg er glad for, at velfærdsministeren lægger vægt på, at det ville være godt at få afskaffet hjemløsheden i Danmark.
Jeg vil så spørge ministeren, om hun er enig med formanden for Rådet for Socialt Udsatte og i det, som kommunerne også siger, nemlig at der endnu mangler at blive opført en masse »skæve« boliger.
Fra Socialdemokratiet side har vi jo erkendt, at problemet er, at grundpriserne er så høje.
Det er det, der gør, at man ikke kan opføre »skæve« boliger og holde sig inden for det huslejeloft, der er for »skæve« boliger.
Jeg spørger derfor: Er ministeren imødekommende over for Socialdemokraternes forslag om, at kommunerne kan føre en aktiv boligpolitik ved at sælge byggegrunde til »skæve« boliger under markedsprisen?
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Man kan sige, at forslaget jo er én måde at give offentlige tilskud til byggeriet på.
Jeg synes ikke, det er den mest hensigtsmæssige måde, fordi det også laver en skævvridning i forhold til andre udbydere af grunde.
Men den der samlede hjemløseplan, som Socialdemokratiet jo også står bag, bygger på, at man i samarbejde med de kommuner, hvor problemet er størst, laver en samlet plan, hvor de så får et betydeligt til tilskud fra staten som en motor for at få gjort noget ved det her problem.
Der kan det jo så også handle om, at man finder grunde, som måske ikke ligger i centrum af København og i centrum af Århus og andre byer.
Thomas Jensen (S), 2008-04-17:
Jeg vil spørge ministeren, om hun kan give mig ret i, at opførelsen af »skæve« boliger rent faktisk er gået i stå.
Som de hjemløses avis, »Hus forbi«, nævner i den seneste artikel, ligger der 30 ubrugte millioner kroner til »skæve« boliger, som slet ikke bliver brugt.
Er ministeren enig med mig i, at byggeriet af »skæve« boliger her i 2008 simpelt hen er gået i stå?
Karen Jespersen (V), 2008-04-17:
Ja, det er rigtigt nok.
Men jeg tror, at en del af forklaringen er, at man har ventet på den her lovgivning, der gør det her instrument permanent, og desuden også, at vi blev enige om hjemløseplanen, hvor der laves en indsats sammen med staten.
Målet er selvfølgelig, at der bliver bygget flere af de her boliger, for vi har kunnet se, at det er en rigtig god idé.
Men vi ved også godt, at man ude i kommunerne står i nogle overvejelser om prioriteringer, og det, der også er målet, er at få givet nogle tilkendegivelser herindefra om, at det her altså er et område, vi meget gerne vil have prioriteret, og at vi nu også kommer med nogle penge, der gør det nemmere for kommunerne at prioritere det.
Ellen Trane Nørby (V), 2008-04-17:
Vi har i dag mange mennesker, som igennem en årrække bor i boliger under serviceloven.
Det kan være boligtilbud til personer med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser, det kan være handicappede, det kan være ældre og andre, der midlertidigt er kommet til at bo i boliger under serviceloven.
Mange af de her mennesker bor i boligerne i en lang årrække, og det var også anledningen til, at der i 2005 opstod en kritik fra Institut for Menneskerettigheder, fordi de mennesker, der i dag bor i boliger under serviceloven, ikke har de samme rettigheder som dem, man har som lejer i et alment boligbyggeri.
Den kritik, der kom i 2005, tog Venstre og regeringen meget seriøst, og man kan sige, at L 153 er et svar på kritikken.
Med L 153 giver vi personer, der bor i botilbud under serviceloven, udvidede rettigheder og sammenstiller på mange områder deres rettigheder med de rettigheder, man har som lejer i en almen bolig.
Det er klart, at der er høringsparter, der ønsker, at personer, som bor i et botilbud under serviceloven, fuldt ud får de samme rettigheder, som man har som lejer i en almen bolig.
Det lægger lovforslaget ikke op til, for med rettigheder følger der selvfølgelig også pligter, og netop de pligter vil for mange af de personer, der bor i et boligtilbud under serviceloven, være uforenelige med de forhold, de har, og med de udfordringer, de har.
Det er derfor vigtigt, at der er en balance, og det er der i L 153.
Man må også sige, at ønsket jo også er, at mennesker kommer ud at bo i boligformer, der er tilrettet dem, og ikke fortsat bor i boligformer, der ligger under serviceloven.
Derfor afsatte satspuljepartierne i 2004 546 mio. kr. til forbedring og udbygning af handicapboliger.
Og vi må generelt sige, at det er og skal være kommunernes ansvar at sikre en blandet og mangfoldig boligmasse og dermed også boligtilbud til så mange forskellige mennesker som muligt.
I Venstre opfatter vi folks hjem som en væsentlig base for livet.
Det er her, vi bor,
det er her, vi sætter vores præg.
Vores hjem afspejler, hvem vi er, og er med til at skabe vores identitet som menneske.
Derfor er det også vigtigt, at der er fokus på de rettigheder, man har som beboer i et botilbud under serviceloven, og netop derfor er lovforslaget, L 153, et meget stort skridt fremad.
Det er nemlig vigtigt, at de personer, der bor i botilbud under serviceloven, også får udvidet deres rettigheder og de rettigheder, de har deres i eget hjem.