runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2007-10-05:
Det kan jeg ikke bekræfte, for det er sådan, at i forhold til de regler, der er gældende her i år, vil pensionisterne - selv når man tager den enlige pensionist, som måske vil være den, der mærker den største virkning af stigningen af energiafgifterne i forhold til virkningen af det forhøjede personfradrag - opleve, at de vil have flere penge til rådighed hvert eneste år fra nu af og frem til 2015, end de ville med de regler, der er gældende her i 2007.
Jeg er glad for, at hr. Frank Aaen anerkender, at pensionisterne starter med at få et løft.
Løftet er, som det er skrevet i svaret på spørgsmål 4, godt 500 kr. om året og stigende i de første år.
Det er korrekt, at den ekstra forhøjelse af personfradraget, der kommer, betyder, at løftet for pensionisterne bliver mindre efterfølgende, men jeg håber, vi kan være enige om, at det er et løft, der bliver mindre, og ikke en nedgang i indtægten.
Det, der er væsentligt her, er, at nogle af de påstande, der har været, går ud på, at pensionister vil opleve, at de vil have mindre til rådighed i de kommende år, end de har her i 2007.
Sandheden er, at også pensionisterne vil opleve en indkomstfremgang.
Men det er klart, at når man lader f.eks. energiafgifter eller andre afgifter stige, er det vigtigt, at vi tager hånd om, at der kommer et løft til de svageste grupper, fordi det er afgifter, som lidt teknisk sagt vender den tunge ende nedad, og derfor har det været vigtigt for regeringen at sikre, at der også kom et løft af både overførselsindkomsterne og personfradraget.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Under førstebehandlingen af L 220 havde vi en del debat om forholdene for enlige pensionister, og regeringen fastholder i de svar, vi har fået, at der er nogle håndører mere til enlige pensionister, også i 2008.
Derfor vil jeg gerne bede skatteministeren bekræfte, at den varige virkning af skatteforslaget er, at fordelen for pensionisterne falder og om nogle få år er mindre end den, de ville have fået uden skatteforslaget.
Kristian Jensen (V), 2007-10-05:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at vi får lettet mellemskatten for yderligere 575.000 danskere.
Det betyder, at deres gevinst ved at arbejde en time ekstra er blevet større, så det er en rigtig god aftale, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, og det ærgrer mig, at Det Radikale Venstre, hvis de egentlig mener, at vi skal have lavere skat på arbejde, undlader at stemme for, hver gang de får mulighed for det, og i dette tilfælde decideret stemmer imod.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-05:
Hvis vi nu prøver at holde det imellem os, er det vel ikke nogen stor hemmelighed, at det, som både Venstre og De Konservative ville, meget afspejler det, som både Ny Alliance og Det Radikale Venstre ville.
Derfor er det jo virkelig synd for regeringen, at man ikke kunne få et flertal, som kunne bringe noget mere langsigtet, noget mere holdbart ind end det makværk fyldt med sorte fingeraftryk, som man fik.
Kristian Jensen (V), 2007-10-05:
Jeg er glad for, at Det Radikale Venstre ønsker at deltage i forhandlingerne om regeringens jobplan og de ti punkter, vi har lagt frem, for, hvordan vi kan få øget arbejdskraften på det danske arbejdsmarked.
Vi gik ind til skatteforhandlingerne med det ønske at få det bredest mulige flertal bag mest muligt af regeringens politik, men det, der er nøgleordet her, er naturligvis, at vi skal skaffe et flertal.
Kernen i spørgsmålet var, hvorledes vi kunne sikre, at der ikke bare var en række partier, men også et flertal af folketingsmedlemmer, der ville stå bag en skattelettelse på arbejdsindkomst, sådan at vi også kunne gennemføre mest muligt af det, som er regeringens politik.
Den aftale blev så indgået med Dansk Folkeparti, og jeg skal beklage, at det ikke lykkedes at få en aftale, som også omfattede Det Radikale Venstre, men det var på daværende tidspunkt ikke muligt.
Morten Homann (SF), 2007-10-05:
Der er jo sket det, siden vi sidst debatterede det her, at kommunerne er nået længere i deres budgetlægningsproces.
Det fremgår også af et af skatteministerens egne svar til Skatteudvalget, hvad der sker, når kommunerne er nødsaget til at hæve skatten, hvad de jo er i ret stort omfang.
Hvilket indtryk gør det på skatteministeren, at det specielt for lavtlønnede pensionister osv. i en række af landets kommuner betyder, at den skattelettelse, som skatteministeren har været med til at give med dette forslag, bliver annulleret og ender med at blive til en skattestigning, fordi kommunerne er nødsaget til at hæve skatten endnu mere, end skatteministeren sænker den?
Man kan godt holde de vellønnede skadesløse i denne sammenhæng, men de lavtlønnede bliver hårdt ramt.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Det er selvfølgelig lidt sørgeligt at stå og skændes om en tier, eller er det en ellevekroneseddel?, om måneden - man kan selvfølgelig sige, at det behøver vi måske ikke.
Men jeg synes bare, vi lige skal se på det principielle i sagen, og her har ministeren igen svaret udenom.
Det principielle er, at på sigt vil den enlige folkepensionist få mindre udbetalt i pension med den her lov end med de regler, der er gældende i dag.
Sådan er det bare.
Kan vi ikke få den indrømmelse, i stedet for at man snakker udenom?
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-05:
Det er jo de små glæder, der trives i Skatteministeriet, det er ikke de store reformer, der udspringer derfra.
Det, der fik mig til at markere, var, at jeg er glad for, at skatteministeren nævner statsministerens ti punkter, som jo tager fat i den alvorligste udfordring, der er for det danske samfund, nemlig at skaffe mere arbejdskraft.
Jeg kan godt give et radikalt tilsagn om, at vi meget gerne deltager i forhandlinger om noget sådant og afventer og håber på at få en indkaldelse til det.
Jeg vil så også håbe, at disse forhandlinger får et andet forløb og et andet resultat end det, der var tilfældet omkring det med skattepakken.
Det at blive indkaldt til Finansministeriet og så af pressen få præsenteret en aftale, som er blevet indgået midt i et forhandlingsforløb, er ikke noget kønt syn.
Så jeg håber på, at der er realitetsforhandlinger og reelle ønsker om, at man vil have bredt forlig omkring det alvorlige problem at skaffe arbejdskraft.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Det er bare lige for at svare på det med pensionisterne: Regeringen fastholder i sine regnestykker, at der er en lillebitte fordel i 2008.
Men jeg er glad for, at skatteministeren så bekræfter, at fordelen for pensionister falder, og den falder varigt, fordi energipriserne stiger meget mere end de skattefordele, en enlig pensionist får ud af det.
Og i løbet af kort tid, og det var det, der var min pointe, vil den varige virkning for en enlig folkepensionist være en forringelse i forhold til gældende regler.
Det tror jeg gerne regeringen har gjort med åbne øjne, for den her regering vil ikke pensionisterne i det her land det godt.
Men det undrer mig, at Dansk Folkeparti - Dansk Folkeparti, der hver evig eneste dag prøver at slå sig op på, at de vil gøre noget for de enlige pensionister og andre på pension - er gået med til en lovændring, som gør, at pensionisterne på sigt er ringere stillet med den nye lov, end de ville have været med den gamle lov.
Det var bare den pointe, jeg prøvede at få frem: at Dansk Folkeparti er med til at forringe vilkårene for de enlige pensionister.
Kristian Jensen (V), 2007-10-05:
Ak ja, hvor længe lå Jeppe i baronens seng?
Jeg havde sådan håbet, at hr. Morten Homanns ansvarlighed strakte sig så langt, at man ville være med til at sikre, at kommunerne ikke brød den aftale, som kommunerne selv har indgået, om at holde skatten i ro.
Men det var ikke det, der var hr. Morten Homanns hensigt.
Hr. Morten Homanns hensigt var, at vi generelt skulle bryde skattestoppet og sikre, at de penge, der nu kommer ind i statskassen på grund af overskuddet i Arbejdsmarkedsfonden og stigningen i energiafgifterne, så bare skulle blive i den offentlige sektor i stedet for at vende tilbage til borgerne.
Hvis vi lige tager de kække kommentarer væk, vil jeg gerne sige, at jeg synes, at det er bekymrende, hvis den skattelettelse, der gives, bliver spist op af stigninger i kommunernes skatter.
Vi har sikret, at der i kommunerne er råd til et velfærdsløft.
Vi blev i går af hr. Morten Homanns partiformand, hr. Villy Søvndal, belært om, at det var en historisk lav vækst, men trods alt en vækst, der var.
For der er vækst i kommunerne, der er vækst nok til, at der ikke er tale om nedskæringer, men om serviceforbedringer.
Jeg vil være ked af det, hvis den skattelettelse, vi giver her, bliver spist op af kommunale skattestigninger, og derfor er jeg meget spændt på at se, hvad der sker, når de kommunale budgetter bliver fastlagt, men de er ikke fastlagt endnu, og dermed er det for tidligt at konkludere noget ud fra den del af debatten.
Morten Homann (SF), 2007-10-05:
Skatteministeren kan jo forvisse sig om, at det har været SF's position i årtier, at vi er meget betænkelige ved kommunale skattestigninger, for de har den kedelige effekt, at de netop rammer de laveste indkomster hårdest, specielt når man også har et skråt skatteloft.
Så vi er bestemt betænkelige ved kommunale skattestigninger.
Men det sjove er, at forskellen på skatteministeren og SF er, at skatteministeren synes, at problemet er, om man overholder en aftale, men jeg synes, problemet er, hvad det er for en virkelighed, man har ude i kommunerne.
Virkeligheden er, at hvis man bare skal begrænse de nedskæringer, der skal til i daginstitutioner, i ældreomsorg, i folkeskoler osv., er man nødsaget til at hæve skatterne i kommunerne, fordi den økonomiske styring fra regeringens side er så stram, som den er.
Så man kunne sige, at man kunne have en anden valgmulighed: De 9,5 mia. kr., som skatteministeren bruger til skattelettelser først og fremmest til de vellønnede, kunne man jo i stedet for have brugt på at lave velfærdsforbedringer i kommunerne.
Så havde man både fået bedre velfærd, undgået skattestigningerne i kommunerne og samlet set fået en bedre social balance.
Kan vi lave en ny alliance om det?
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Ja, men det er altså på sigt mindre.
For selvfølgelig får pensionister som alle andre en mindre forbedring, det skal de jo have.
Men forbedringen er bare med det her lovforslag mindre, end den ville have været uden lovforslaget.
Det bør vi da kunne få et klart svar på - ikke virkningen i 2008 eller i 2009, måske.
Men den varige virkning, som regeringen selv har opgjort, er en forringelse i forhold til gældende regler.
Det er bare en enkelt sætning, som jeg gerne lige vil have uddybet.
Hvordan kan Dansk Folkeparti sige, at de penge, der nu bliver delt ud som skattelettelser, ikke kunne være brugt til mere velfærd?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Selvfølgelig er pengene der et eller andet sted, nu bliver de delt ud, og kunne man ikke lige så godt have brugt dem til velfærd, og hvorfor vælger Dansk Folkeparti skattelettelser specielt til de rige i stedet for mere velfærd til alle?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-05:
Dagens førstebehandling af lovforslag nr. L 2 har vi jo, som Venstres ordfører også sagde, allerede haft.
Vi behandlede det som L 220 den 11. september 2007, altså for mindre end en måned siden.
Det er sådan, at der i Folketinget er tradition for, at vi ikke gentager debatter, vi har haft for nylig.
Det er en god tradition, og jeg skal gøre mit til, at den ikke bliver brudt i dag.
Derfor skal jeg også starte med ganske kort at sige lidt om det, vi sagde ved førstebehandlingen, nemlig at vi fortsat er af den opfattelse, at en krone, der anvendes til skattelettelser, er en krone, der ikke ikke - kan anvendes til velfærdsforbedringer, og enhver ved, at vi vælger velfærd frem for skattelettelser.
Jeg skal også sige, at vi ikke er enige i regeringens vurdering af de arbejdsudbudseffekter, dette lovforslag har.
Det redegjorde jeg for sidst, og vi har ikke ændret holdning på det punkt, siden vi sidst havde debatten.
Lad mig så sige lidt om, hvad der er sket, siden vi sidst havde førstebehandlingen.
For det første havde vi demonstrationer i tirsdags herude på Slotspladsen, og jeg synes, det er et klart bevis på, at vores opfattelse af, at der er behov for velfærdsforbedringer, blev bekræftet klart og tydeligt i tirsdags.
Vi mener, at de penge, der bruges til skattelettelser med det her forslag, kunne være anvendt til de velfærdsforbedringer.
For det andet har nogle af de svar, som ministeriet og skatteministeren har givet på de spørgsmål, vi har stillet om forslaget, bekræftet den opfattelse, vi har, nemlig at fordelingen i lovforslaget er skæv.
Vi har specielt fået det bekræftet af svaret på spørgsmål 4, og det er et emne, vi vil dyrke videre, også i den videre behandling af det her lovforslag.
Endelig er vi for det tredje nu ved at være ved vejs ende med kommunernes budgetlægning.
Det tyder på - meget kraftigt endda - at nogle kommuner har betydelige problemer med at få budgettet til at hænge sammen, og det er endnu en indikation af, at de penge, der bruges til skattelettelser, kunne være brugt bedre og med større gavn i de kommuner, der har de problemer.
Derfor skal jeg afslutningsvis sige, at vi fortsat ikke kan støtte dette lovforslag.
Kim Andersen (V), 2007-10-05:
Men vi snakker altså ikke udenom, og vi står helt klart ved det forslag, der her er fremsat, fordi det i alle henseender er ganske fornuftigt.
Der går ikke noget fra nogen.
Der er ikke tale om en finansiering af skattereduktionen på arbejdsindkomster, som kunne have været brugt på velfærdsydelser.
Som lovgivningen er i dag, skulle arbejdsmarkedsbidraget have været sat ned, fordi der på grund af den høje beskæftigelse og lave ledighed er et betragteligt overskud i Arbejdsmarkedsfonden.
Det skulle altså have været ude, og nu bruges det til at reducere skatten på arbejde.
Og ifølge skattestoppet og definitionen af skattestoppet er det jo også sådan, at hvis man forhøjer en afgift - i det her tilfælde indekserer energiafgifterne - så kan man det, når det har et miljøfremmende formål, og det har det i dette tilfælde, men så skal provenuet bruges til at nedsætte skatten på et andet område.
Det er helt klart definitionen af skattestoppet, og derfor er der ikke en finansiering af det foreliggende forslag, som kunne have været anvendt til velfærdsløft.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-05:
Nu kan jeg ikke se, at de her skattelettelser går til personer, der er specielt rige.
Jeg synes, de rammer mennesker, som har ganske almindelige indkomster, meget godt.
Omkring halvdelen af pengene kommer fra Arbejdsmarkedsfonden ifølge det gamle løfte, der blev givet i 1993, om, at hvis der blev et overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle pengene deles ud igen, og det er det løfte, som nu bliver holdt.
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaens parti ikke var repræsenteret i Folketinget dengang.
Det var Dansk Folkeparti heller ikke, men vi føler os alligevel bundet af det løfte, som den daværende regering gav til borgerne, og aftalen er finansieret.
Kim Andersen (V), 2007-10-05:
Jeg må fastholde, at forslaget her er finansieret.
Der tages ikke noget fra nogen, alle får, men der er naturligvis nogle, der får mere end andre, og der er ikke noget, der er skjult i forslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Vi har jo diskuteret det her lovforslag en gang før, men siden sidste diskussion er der jo kommet svar på nogle spørgsmål, som jeg godt synes hr. Kim Andersen bare lige kunne berøre i sit indlæg, f.eks. det med, at det her fuldt ud er finansieret.
Hvis vi tager regeringens egen kreative bogføring, kan vi se, at der i hvert fald mangler ca. 4 mia. kr. frem til 2015, som kunne have været brugt til noget andet - uanset al anden diskussion.
Er det ikke også korrekt, vil jeg spørge hr. Kim Andersen, at vi nu har fået oplyst, at der ligger en skjult skattelettelse på ¾ mia. kr. i det her lovforslag udelukkende til de allerrigeste i samfundet?
Der er ikke sat tal på i selve lovforslaget, men skatteministeren har oplyst Skatteudvalget om, at der er en skjult skattelettelse for de højeste indkomster på ¾ mia. kr.
Kim Andersen (V), 2007-10-05:
Det her er i virkeligheden en genfremsættelse af det forslag, som var til førstebehandling her i salen den 11. september 2007.
Det er en udmøntning af aftalen om lavere skat på arbejde indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti den 3. september 2007.
Formålet med aftalen om lavere skat på arbejde er at følge regeringsprogrammet med henblik på at reducere skatten på arbejde og samtidig at øge arbejdsudbuddet i det danske samfund.
Vi ved alle sammen, at vi mangler hænder og hoveder i den private sektor og den offentlige sektor, og med det her forslag bidrager vi til at løse det problem.
Finansministeriets beregninger viser, at denne aftale vil bringe arbejdsudbuddet op med, hvad der svarer til mellem 7.000 og 8.000 personer.
Skattestoppet har været grundlaget for regeringens og Venstres skattepolitik siden valget i 2001.
Skattestoppet har i høj grad været med til at skabe ro og stabilitet omkring familiernes og virksomhedernes skattebetalinger, og det har været med til at sætte gang i samfundet.
Det her forslag vil understøtte den udvikling.
Venstres støtter lovforslag nr. L 2 fra Skatteministeriet om lavere skat på arbejde.
Personfradraget vil blive hævet med 1.000 kr. over 2 år, 500 kr. ekstra i 2008 og yderligere 500 kr. i 2009.
Forhøjelsen af personfradraget og beskæftigelsesfradraget er navnlig til gavn for personer med forholdsvis små indkomster.
Samtidig vil mellemskattegrænsen for lønindkomst blive forhøjet i 2009 med 60.900 kr., og det svarer til 56.000 kr. for indkomster, hvor der er fratrukket arbejdsmarkedsbidrag.
Grænsen for, hvornår man skal betale mellemskat, kommer således til at svare til topskattegrænsen på 335.800 kr.
Ingen kommer til at betale mellem- eller topskat, hvis indkomsten før fradrag af arbejdsmarkedsbidrag er under 365.000 kr.
Finansieringen af aftalen sker ved, at energiafgifterne bliver prisreguleret, og ved, at arbejdsmarkedsbidraget, som skulle have været sat ned til 7,5 pct. efter de gældende regler, fastholdes på de nuværende 8 pct.
Aftalen er således fuldt finansieret, og der går ikke provenu til skattelettelser, som kunne have været anvendt til andre ting, herunder til velfærdsydelser.
Der tages ikke noget fra nogen, men der er naturligvis nogle, der får mere ud af skattenedsættelsen på arbejde end andre - 1 pct. af 500 kr. er nu engang mere end 1 pct. af 100 kr. - sådan er det med skattereduktioner på arbejdsindkomst.
Men det er afbalanceret, og det er med til at fremme arbejdsudbuddet, og det kan vi i Venstre fuldt ud støtte.
Vi støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Man kan selvfølgelig bare lukke øjnene og gentage det, man har sagt en gang, to gange, tre gange før; det kan det vist oven i købet efterhånden blive til.
Alle og enhver kan jo se, at der er en nedsættelse af indkomstskatten på 9,5 mia. kr. - det står jo i lovforslaget og i de bemærkninger, som vi har fået.
De penge kunne jo have været brugt til velfærd, det giver sig selv, det behøver man ikke at snakke uden om.
Men man kan altså også se af svaret på spørgsmål 1 om L 220, altså det lovforslag, vi diskuterede sidst, og som er blevet genfremsat i dag, at hvis man tager regeringens kreative bogføring, så mangler der i hvert fald mindst 4 mia. kr. Hvis vi tror på regeringen, mangler der alligevel 4 mia. kr. frem til 2015.
De kunne også have været brugt på noget andet.
Endelig har vi så også fået svar, der siger, at det, der står om, at topskatten skal lempes, kunne man beregne til at ville koste ¾ mia. kr. - altså yderligere en skattelettelse til de allerrigeste.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-10-05:
Jamen jeg ville også være blevet dybt skuffet, hvis hr. Dyrby Paulsen ikke havde gjort det, for så ville der have været udøvet forskelsbehandling her i Tinget, og det ville have været helt urimeligt.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Jamen jeg har ikke anfægtet, at der ikke er nogen penge; statskassen bugner jo af penge.
Men her deler man altså nogle penge ud til skattelettelser, som gives på en sådan måde, at jo mere man tjener, jo mere får man, men er man folkepensionist, får man en lang næse, og det kan jeg ikke forstå.
Hvis der blev fremsat et beslutningsforslag her i Folketingssalen, der sagde, at skattelettelserne aflyses, og der i stedet gives 9,5 mia. kr. ekstra til velfærd i kommunerne, så ville der være flertal for det, hvis Dansk Folkeparti ville være med, og så spørger jeg bare: Hvorfor vælger Dansk Folkeparti ikke velfærden frem for skattelettelser til dem, der tjener mest?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-05:
Det er såmænd ikke for at starte en debat, men der er bare en venlig sjæl, der har gjort mig opmærksom på, at jeg aldrig har fået budt hr. Leif Mikkelsen velkommen som skatteordfører.
Så der skal lyde et hjerteligt velkommen til hr. Leif Mikkelsen i kredsen af skatteordførere.
Velkommen.
Frank Aaen (EL), 2007-10-05:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten yderligere.
Jeg har også sagt nogle af tingene undervejs, og jeg vil bare sige, at her er altså efter regeringens opfattelse - og nu holder vi os udelukkende til regeringens opfattelse - 9,5 mia. kr. til rådighed.
Og når man har 9,5 mia. kr. til rådighed, så kan man selvfølgelig vælge, hvad man vil bruge pengene til, og det, der er flertal for her i Folketinget, bliver pengene brugt til.
Vi har altså en regering, der med hjælp fra Dansk Folkeparti vedtager, at når vi har 9,5 mia. kr. i posen, så skal de gå til skattelettelser og i særdeleshed til skattelettelser til dem, der tjener mest.
Ude i kommunerne mangler de penge til at sørge for ordentlig pleje af de ældre, sørge for ordentlige folkeskoler og sørge for ordentlig pasning af børnene.
Det er jo et klart valg, og regeringen og Dansk Folkeparti skal jo sådan set have tak for, at vi frem til det kommende valg kan få det til at stå lysende klart, at den ene side i Folketingssalen, hvortil Enhedslisten hører, går ind for mere velfærd, og at den anden side i Folketingssalen, hvor Dansk Folkeparti og VK hører hjemme, siger, at de prioriterer skattelettelser og flest til de rigeste i stedet for velfærd.
Det gør jo, at befolkningen får noget at vælge imellem, og det er jo sådan set det, et valg går ud på: Man kan vælge mellem den ene holdning og den anden holdning.
Lad mig så bare sige til sidst, at de svar, vi har fået, jo har dokumenteret uligheden i skatteforslaget.
Men jeg synes da også, det er interessant, at vi har fået at vide, at selv om det ikke er indregnet i tabellerne, ligger der en latent ekstra skattelettelse på 0,75 mia. kr. årligt i forslaget, men kun til de allerstørste indkomster her i samfundet.
Det er nævnt i én sætning, at det kan ske, men vi har spurgt til, hvad det reelt betyder, og det er altså 0,75 mia. kr., og det er altså igen 0,75 mia. kr., der hvert evig eneste år i stedet for at gå til de allerrigeste kunne være gået til folkeskolen, til plejehjemmene, til daginstitutionerne og til velfærden.
Det er jo et klart valg, at man hellere vil give penge til dem, der har mest, i stedet for at sørge for, at vi alle sammen får mere velfærd.
Men det interessante er jo, at både de, der har mest, og de, der har mindst, alle sammen siger, at de hellere vil have velfærd end skattelettelser.
Jeg synes, det er meget underligt, at De Konservative har kunnet drive regeringen derhen, for det er i virkeligheden et meget upopulært standpunkt, at der skal gives skattelettelser i stedet for velfærd, og det er helt utroligt, at man har kunnet drive Dansk Folkeparti helt derhen - Dansk Folkeparti, som for få måneder siden i stort opsatte artikler i landets aviser sagde: Der bliver ingen skattelettelser med os, vi vil have velfærd i stedet for - der bliver ingen skattelettelser med os, vi vil have velfærd i stedet for.
Det sagde Dansk Folkeparti gang på gang, og hvad ser vi nu?
Så ved vi også, hvor det parti er placeret.