runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Det mener jeg ikke det er.
Vi synes, det her er et redskab, som SKAT skal have.
Det er meget enkelt.
Min forestilling er, at det om få år, når det her har fungeret, vil være, fuldstændig som det er med Arbejdstilsynet i dag, hvor der er en accept af, at Arbejdstilsynet selvfølgelig kan gå ind at kontrollere, om der på en byggeplads bliver arbejdet efter reglerne, for selvfølgelig kan SKAT kontrollere, ligesom de i dag kan kontrollere det på en erhvervsejendom, hvor der bliver udført arbejde, om der bliver betalt skat.
Det vil man også kunne gøre på en privat ejendom, ikke inde i boligen, men på grunden rundt om.
Arbejdstilsynet har en lignende beføjelse.
SKAT må stadig væk ikke tilbageholde personer, som politiet f.eks. må.
Det, man gør, hvis man er modstander af det her, er, at man bliver ved med at give dem, der snyder, chancen for, at SKAT skal stå der med en lang næse og ikke kan kontrollere dem og skal tilbage og hente en retskendelse, og i mellemtiden er polakken forduftet, og det samme er den danske skattebetaling, hvis der er tale om en polak, der ikke betaler den skat, man skal, og det er der jo desværre nogle forekomster af, må vi sige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-13:
Så kom den almindelige fremmedfjendske fagforeningsretorik om østeuropæere lige frem igen her til sidst, men sådan er det jo altid, desværre.
Jeg synes ikke, der var svar på spørgsmålet.
Spørgsmål er der nok af til hr. Jesper Petersen, men svar mangler jo i den grad.
Hvad er det for en retsgaranti, der er for ganske almindelige mennesker i de her situationer?
Vil hr. Jesper Petersen ikke anerkende, at forhærdede kriminelle har en bedre retsgaranti, retssikkerhed, i virkeligheden, end ganske almindelige lovlydige borgere har?
Svar udbedes stadig.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Nej, det mener jeg ikke de har.
Der er tale om et helt simpelt, konkret redskab, som man giver SKAT.
Det ligner Arbejdstilsynets, og hr. Simon Emil Ammitzbøll har jo ordet igen om lidt, så i stedet for at gentage mig selv og sige, hvad jeg efterhånden nogle gange har svaret, vil jeg tillade mig et stille et modspørgsmål: Kan hr. Simon Emil Ammitzbøll sige, at Liberal Alliance vil fremsætte beslutningsforslag om at fjerne Arbejdstilsynets ret til at kontrollere en byggeplads for, om der bliver arbejdet efter reglerne?
Det er en fuldstændig lignende situation, der vil være, når SKAT får den mulighed.
Så undgår man jo den, også for Liberal Alliance, meget undergravende virksomhed, det må være, at andre mennesker skal betale mere i skat, hvilket hr. Simon Emil Ammitzbøll jo har så meget imod, fordi der er nogen, der tillader sig at snyde.
Det må vi jo gøre noget ved.
Her er der et meget konkret redskab til at gøre det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-13:
Jamen hvis man ikke ønsker at svare på spørgsmålet, kan man altid prøve at tale om noget andet.
Det har hr. Jesper Petersen så prøvet med en række spørgere nu.
Men tilbage til det spørgsmål, som er blevet stillet igen og igen, og som SF og hr. Jesper Petersen ikke ønsker at svare på, fordi man ønsker at krænke ganske almindelige borgeres retssikkerhed, fordi man åbenbart er fuldstændig ligeglad med, hvordan ganske almindelige, helt lovlydige borgere står i forhold til myndighederne.
Hvad er svaret?
Det vil jeg spørge hr. Jesper Petersen om.
Må jeg ikke komme med en opfordring?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Det er den heller ikke.
Det er noget vås.
Den mulighed vil vi også give SKAT.
Så er der den garanti, at skattevæsenet ikke må gå ind i ens bolig.
Det er det, der så er forskellen her.
Foregår der en facaderenovering eller andet i tilknytning til ens ejendom, så må man godt gå ind og kontrollere det, ligesom Arbejdstilsynet må.
Man bør forholde sig til sagen.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Det mener jeg heller ikke er tilfældet.
Og det er jo sådan, at politiet i modsætning til SKAT kan tilbageholde folk.
Det kan SKAT altså ikke.
Så må de tilkalde politiet, hvis de vil det.
Typisk er det jo noget arbejde, der foregår, mens folk slet ikke er hjemme, fordi de er på arbejde.
Der kan Arbejdstilsynet komme – det accepterer Venstre.
Jeg har ikke hørt dem fremsætte beslutningsforslag om at skulle fjerne Arbejdstilsynets muligheder for at kontrollere sikkerhedsforholdene på en arbejdsplads.
Vi vil gerne sørge for, at SKAT også har muligheder for at kontrollere, at de virksomheder, de håndværkere, der er der, har betalt deres skat.
Det er ikke et spørgsmål om en borger, må jeg sige til fru Birthe Rønn Hornbech, det er et spørgsmål om at kontrollere en virksomhed og nogle håndværkere, der angiveligt ikke bidrager til fællesskabet, som de skal, og som tager arbejde fra lovlydige danske håndværkere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-13:
Det er utroligt, at vi kan tale forbi hinanden i så lang tid.
Det her handler ikke om sort arbejde.
Det her handler om nogle meget vigtigere principper.
Sådan er det.
Det betyder ikke, at man ikke skal kontrollere ting, men det skal ikke gå så vidt, at man i sin iver for at kontrollere alting går ind og krænker nogle retsprincipper.
Det må man aldrig nogen sinde gøre, slet ikke nogle så fundamentale som den private ejendomsret.
Det er bare det, jeg synes er enormt ærgerligt at man ikke kan se.
Det her er en glidebane, for hvad skulle forhindre fremtidige regeringer i, når man er gået ind på den her sti, at sige, at vi går jo ind i folks haver, så nu kan vi også gå ind i deres huse?
Det er jo en glidebane.
Det må ordføreren også selv kunne se og være betænkelig ved.
Det håber jeg virkelig.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jeg ved ikke, hvor mange år det har gjort sig gældende, at politiet f.eks. har mulighed for at komme ind i en privat bolig med en retskendelse, hvilket er langt mere, end det her forslag går ud på.
Det er jo den beslutning, vi har truffet, om, hvad politiets beføjelser er, og det fungerer så der.
Man kunne også sige, at det skulle de ikke have ret til.
Der er alle mulige diskussioner, der knytter sig til, hvor man sætter grænsen, og det har på det her punkt med f.eks. politiets vilkår jo fungeret i en lang årrække.
Så jeg synes, at hr. Joachim B. Olsen har ret i den forstand, at der altid vil findes sort arbejde.
Og der kan jeg virkelig ikke se, at det er et problem, at Arbejdstilsynet må have skattemanden med under armen for at kontrollere, at tingene foregår, som de skal, på en byggeplads.
Det er det, der er tale om.
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Nu har regeringen barslet med en grundlovskommission, og der må man jo så gå ud fra, at der vil komme forslag, eller at regeringen i hvert fald vil støtte forslag om, at kampen mod sort arbejde prioriteres som § 1, og at andre lavere rangerende paragraffer, f.eks. sådan noget som ejendomsrettens ukrænkelighed, ytringsfriheden og andre mindre vigtige principper, så kommer længere nede i rækken.
For man må jo forstå det sådan – og det vil jeg godt bede SF's ordfører om at bekræfte – at for SF er det vigtigere at kæmpe imod sort arbejde end at beskytte ejendomsrettens ukrænkelighed.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jeg kan ikke bekræfte, at det er sådan.
Det har man fuldstændig misforstået.
Vi har en konkret praktisk diskussion om, hvilke beføjelser skattemyndighederne skal have for at kontrollere sort arbejde, ligesom det var en konkret og praktisk afvejning, da hr. Jacob Jensens parti med dets skatteminister dengang bad om at få udleveret oplysninger om private banktransaktioner, der var foretaget mellem Danmark og udlandet, fra over halvdelen af det danske bankmarkeds kunder, for at holde øje med, om der var foregået skattesnyd via skattely.
Så bad man om indblik i privatpersoners private banktransaktioner.
Det gjorde man for at undgå skattesnyd.
Det var den konkrete afvejning, man gjorde der.
Her er der så en konkret afvejning af, hvad der skal til, for at SKAT kan gøre noget ved sort arbejde.
Det er en lignende beføjelse som den, Arbejdstilsynet har, og som jeg ikke har hørt Venstre gerne vil afskaffe.
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Jo, men da man jo nu med forslaget her giver mulighed for, at myndigheden uden retskendelse kan gå ind på det, jeg i hvert fald definerer som privat område, altså en privat grund og dermed også et privat hjem, så har man jo også givet køb på det, at man vil beskytte ejendomsretten imod uvedkommendes indtrængen.
Med lad mig så spørge om et sådan rent praktisk element i lovforslaget.
Så kan man som skattemyndighed gå ind uden retskendelse.
Hvad så, hvis der foregår aktivitet på bagsiden af huset, måske i form af nogle bankelyde, man kan høre ude fra gaden, men sådan at man ikke kan se det?
Hvordan forholder det sig så der?
Er det også en del af lovforslaget?
Kan hr. Jesper Petersen ikke se problematikken, ikke kun rent principielt, men så sandelig også rent praktisk?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jeg synes, at det, der ikke hænger sammen i den her diskussion, er Venstres argumentation.
Der er jo ingen som helst forslag fra Venstre om at indskrænke f.eks. Arbejdstilsynets muligheder for at kontrollere byggepladser på privat ejendom; det er der ikke.
Så giver vi nogle lignende beføjelser til skattevæsenet, og der svinger man sig op til en eller anden meget stor principiel diskussion, som ikke har ret meget at gøre med den konkrete virkelighed, andet end at det, det vil betyde ude i den konkrete virkelighed, er, at almindelige danske håndværkere fortsat skal opleve at miste deres arbejde til dem, der snyder i skat.
Jeg kan ikke forholde mig til alle mulige meget specifikke eksempler: Hvad nu, hvis der er to grusbunker og ikke en, er det så et tydeligt tegn på, at det er professionel aktivitet eller hvad?
Come on, det er ikke det, vi diskuterer.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-13:
Det er få minutter siden, hr. Jesper Petersen til hr. Joachim B. Olsen sagde, at nu har vi i lang tid vænnet os til, at politiet kunne gå ind i folks private hjem med en retskendelse, og så bør vi også nu kunne acceptere, at SKAT går ind på folks grund uden enretskendelse.
Det virker, som om hr. Jesper Petersen ikke har forstået, at det netop er det med retskendelsen, som for os er problemet.
Vi ser jo på det danske samfund som et samfund, hvor den politiske magt er delt op i tre: den udøvende, den dømmende og den lovgivende magt.
Det, man sikrer sig ved at kræve en retskendelse, er, at den udøvende magt begrænses i sin magtudfoldelse og først skal spørge om lov hos den dømmende magt, før den kan få lov til at træde ind på privat grund.
Det er det, vi synes er så vigtigt et princip, fordi vi er bange for, at den udøvende magt får for meget magt i sig selv.
Forstår hr. Jesper Petersen slet ikke det?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jo, myndighederne skal ikke have lov til hvad som helst.
Det skal de ikke.
Der har vi nogle vigtige principper, som beskytter borgernes rettigheder, og vi har nogle muligheder for at give offentlige myndigheder beføjelser til at kontrollere på forskellig vis, hvor vi finder det rimeligt, og hvor det kan holdes inden for grundloven, og det finder vi her.
Der er ikke nogen, der kan sige, at det, hvis man gennemfører det her lovforslag, er i strid med grundloven.
Vi giver en beføjelse, som minder om den, Arbejdstilsynet har, til at gå ind på det, der i virkeligheden er en byggeplads, for at kontrollere en privat virksomhed og nogle håndværkere ansat af den private virksomhed, som snyder i skat og dermed undergraver andres arbejde, andres indtægt og fællesskabets indtægt.
Det er altid en konkret afvejning.
Mit argument før handlede jo om, at med hensyn til det der glidebaneargument, som hr. Ole Birk Olesen også forfølger her, er der masser af eksempler på, at man ikke bare kan sige, at det selvfølgelig bliver sådan og sådan.
Vi har ingen intention om, at man skal kunne gå ind i folks boliger uden en retskendelse.
Det har vi ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-13:
Jeg har ikke i den her debat sagt, at det her lovforslag er i strid med grundloven.
Jeg er ikke jurist, men jeg gætter på, at det ikke er i strid med grundloven, for der har ikke været nogen vægtige personer ude at sige, at det er i strid med grundloven.
Men jeg har sagt, at det er i strid med grundlovens principper – de principper, som ligger bag, at man har formuleret en grundlov.
For et af de principper er, at boligen er ukrænkelig, og at der skal en retskendelse til, før myndighederne kan træde ind over boligens tærskel, og med boligen menes altså også matriklens grænse.
For den kunstige skillelinje mellem indendørs og udendørs, som lovforslaget og hr. Jesper Petersen opererer med, er jo netop kunstig.
Jeg har i mit eget hjem en terrasse, der ligger lige op ad mit spisebord.
Der går vi ud og spiser, der har vi et gasgrillapparat stående, hvor vi tilbereder vores mad.
Det er lige så meget bolig for os som det spisebord, der står 2 m væk fra det udendørs areal.
Så derfor fastholder jeg altså, at hr. Jesper Petersen må svare på, om han ikke forstår, at der er principper i grundloven, som man skal overholde – ikke alene ord, men også principper.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Der er klart meget vigtige principper, og så er der også i de principper givet muligheder for, at man kan give myndigheder forskellige beføjelser.
Det står simpelt hen beskrevet i grundloven, hvor man med vilje giver den mulighed, og den vil vi benytte os af.
Så var der de der meget maleriske eksempler på det private ved haven osv.
Der var også tidligere et eksempel om at ligge i bikini ude i haven og om, hvorvidt SKAT så kommer der kontrollerer.
Altså, hvis man har et helt håndværkersjak gående, imens man ligger der i bikini, så klarer man måske nok også, at der kommer en medarbejder fra SKAT.
Man har i hvert fald selv bedt om, at der er andre mennesker til stede, mens man ligger der i bikini, for man har selv omgjort haven til en byggeplads.
Så kan man selv vælge, hvem man finder mest attraktiv i den forbindelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-06-13:
Vil hr. Jesper Petersen kort forklare mig begrundelsen for, at en lovlydig borger, der ikke engang er så meget som mistænkt for sort arbejde, skal have en dårligere retsstilling og retssikkerhed end en drabsmand og en terrorist?
Hvorfor skal den lovlydige borger have en dårligere retsstilling end en terrorist?
var spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2012-06-13:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han mener, at det er helt o.k., hvis en arbejdsgiver, som i Danmark har ret til at opkræve skat fra sine arbejdere eller ansatte eller medarbejdere – eller hvad ordføreren nu vil kalde dem – ikke betaler skatten videre til SKAT.
Skulle det være udtryk for en højere retfærdighed, at det så er den ansatte, som har fået trukket sin skat af en arbejdsgiver, der ikke betaler den videre, nu skal forpligtes til at betale den?
Sådan forstod jeg ordførerens indledende snak om arbejdsgivere og skat.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-13:
Man kan jo sige her, at det, der er den afgørende forskel, er,hvis skat det er.
Hvis arbejdsgiveren ikke betaler den ansattes skat, kommer den ansatte jo i problemer med skattemyndighederne, fordi den ansattes skat ikke er betalt.
Arbejdsgiveren har ikke levet op til det, som han skulle.
Men her er der jo noget andet på spil.
I den her sag handler det jo om, at det er sælgeren af en ydelse, som ikke har betalt sin egen skat.
Det forpligter man så køberen af ydelsen til at gøre på hans vegne.
Det er jo noget ganske, ganske andet, end at en lønmodtager skal sørge for at få sin egen skat betalt.
Og hvis det er sådan, at hans arbejdsgiver har snydt ham, har han et mellemværende med arbejdsgiveren.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-06-13:
Først vil jeg på spørgsmålet om det ikke at have noget at skjule svare, at jeg er nødt til at understrege, at SKAT med de bestemmelser ikke kommer til at undersøge grundejere eller private.
Det, der er tale om, er, at hvis virksomheder har en byggeplads på en privat grund, skal SKAT have mulighed for at kontrollere den pågældende virksomhed, også selv om det er på privat grund.
Så derfor synes jeg sådan set, at det er almindelig sund fornuft, at det, der gælder for en erhvervsgrund, fremover også kommer til at gælde for en privat grund.
Og der tror jeg at rigtig mange virksomheder, som betaler skat og moms, godt kan følge mig i den logik, og at de ikke har noget imod at få besøg af en stikprøvekontrol fra SKAT, hvis de ikke har noget at skjule.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Der var så ikke noget svar på – og det forstår jeg godt – det spørgsmål, som Ekstra Bladet har stillet til skatteministeren, om, hvorvidt skatteministeren vil bekræfte, at SKAT får mere vidtgående beføjelser end politiet.
Det har skatteministeren haft travlt med at undlade at svare på, og det kan jeg så forstå gentager sig nu, og det er sikkert, fordi svaret er så indlysende, nemlig at SKAT får mere vidtgående beføjelser end politiet.
Det har skatteministeren altså vanskeligt ved at indrømme, og det forstår jeg udmærket godt, og det er stærkt bekymrende.
Igen giver argumentationen fra skatteministeren jo anledning til temmelig meget bekymring.
Når SKAT har adgang til en erhvervsgrund, må SKAT også skulle have adgang til en privat grund.
Jo, men SKAT har jo også adgang til en erhvervsbygning.
Hvorfor skal SKAT så ikke have adgang til en privat bygning?
Den argumentation, som skatteministeren bruger, understreger med al tydelighed, at der ingen principfasthed er fra regeringens side i den her sag.
Det er en glidebane.
Nu tager vi et skridt i dag, og hvem ved, hvad der kommer
, næste gang regeringen får sjove ideer.
Målet helliger midlet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-06-13:
Først vil jeg i forhold til politiets beføjelser over for skattemyndighedernes beføjelser advare mod at sammenligne de to og blot understrege, at jeg tror, at de fleste vil give mig ret i, at politiet har noget mere vidtgående beføjelser end skattemyndighederne, og sådan skal det også være.
Når det handler sådan om skattemyndighedernes konkrete beføjelser i forhold til at kunne kontrollere en virksomhed, som har en byggeplads på en privat grund, synes jeg, der er tale om et praktisk svar på et praktisk problem.
Jeg er bekymret over, at så mange i Folketinget ikke anerkender, at vi har et stort problem med sort arbejde også på private villaer.
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Tak for det.
Jeg vil så bare spørge helt konkret, hvorfor ministeren og regeringen med det her lovforslag mener, at en farlig voldsforbryder og terrorist skal have en bedre retsstilling i det her land end en uskyldig boligejer, der gerne vil have malet sine vinduer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Ekstra Bladet forsøgte på et tidspunkt at få et svar fra skatteministeren på spørgsmål om det her lovforslag.
Ekstra Bladet fik ikke noget svar, så jeg vil prøve at se, om jeg kan få et svar: Kan ministeren bekræfte, at SKAT med det her forslag får mere vidtgående beføjelser, end politiet har, i forhold til adgangen til privat grund?
Det var første del.
Anden del er: Når ministeren gentagne gange i medierne har sagt, at hvis man ikke har noget at skjule, hvad er problemet så, hvad er ministerens begrundelse så for ikke også at give SKAT adgang til at komme ind i huset?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-06-13:
Jeg kan ikke bekræfte billedet.
Det, der er tale om, er, at SKAT fremover skal kontrollere virksomheder, der har en byggeplads på en privat grund.
SKAT skal ikke kunne gå ind på en privat grund og kontrollere en uskyldig boligejer.
Men det er korrekt, at fremover – hvis en virksomhed ikke betaler skat og moms og har en byggeplads på en privat grund – vil SKAT kunne gennemføre en stikprøvekontrol, præcis ligesom SKAT kan gennemføre en stikprøvekontrol til at kontrollere byggevirksomheder på erhvervsgrunde.
Jacob Jensen (V), 2012-06-13:
Men anerkender skatteministeren ikke, at lovforslaget her giver videre muligheder for SKAT i forhold til at gå ind på privat grund end det, som politiet har i dag?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-06-13:
Vi tildeler myndigheder beføjelser ud fra en vurdering af, hvad der er fornuftigt den pågældende myndighed skal have.
Det tror jeg også vi skal fastholde.
Politiet kan f.eks. tilbageholde personer og lignende.
Det tror jeg ikke at nogen herinde mener at skattemyndighederne skal.
Når det er så afgørende, at SKAT fremover skal have mulighed for også at kontrollere virksomheder, der har byggepladser på privat grund, skyldes det naturligvis, at vi kan se meget store problemer med sort arbejde, også på private grunde.
Jeg synes, det er mærkværdigt, at vi skulle se igennem fingre med det og vende det blinde øje til et stort samfundsproblem, nemlig at virksomheder snyder fællesskabet, og at der desværre også er håndværkere, der gør livet sværere for de håndværkere, der faktisk betaler skat og moms, ved at arbejde sort med store ombygninger og facaderenoveringer af private boliger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Investeringsskat er med rette, hvad man kan kalde dette lovforslag fra skatteministeren.
I dagens udgave af dagbladet Børsen tager en række centrale danske erhvervsfolk skarp afstand fra forslaget.
De skatteindtægter, man vil få, er så beskedne i forhold til den skade, man laver, lyder det fra Jørgen Mads Clausen, der bl.a. er formand for Højteknologifonden.
Der er en diametral modsætning mellem, at politikere siger, at de vil flere iværksættere inden for højteknologi, når de så samtidig skaber rammevilkår, der er dårligere, end hvad udlandet tilbyder, og så er det klart, at vi må overveje, om Danmark er det rigtige sted at være, siger Kirsten Drejer, der er administrerende direktør i biotekvirksomheden Symphogen og med en fortid i Novo Nordisk.
Og hun fortsætter: Jeg ved virkelig ikke, hvad de tænker på, når de laver sådan noget, så derfor må man bare sige, at der kommer ikke noget nyt Novo Nordisk, Lundbeck eller Carlsberg i Danmark, fordi vilkårene ikke er til det.
Fra Lundbeckfonden lyder der følgende: Over de senere år har vi investeret 460 mio. kr. i dansk biotek.
I øjeblikket har vi en investeringsramme på 1,4 mia. kr. frem til udgangen af 2014.
Så stort et beløb kommer vi ikke til at investere fremadrettet, hvis det her forslag kommer igennem.
I dagens udgave af Berlingske skriver selv samme Jørgen Mads Clausen sammen med Niels Duedahl og Anders Stouge bl.a.: Efter vores opfattelse er forslaget i klar modstrid med regeringens erklærede mål om at skabe gode vækstvilkår.
Forslaget vil bremse virksomhedernes vækstmuligheder.
En del af regeringen har i kampagner slået på, at partiet lytter, og det er derfor stærkt bekymrende, at Det Radikale Venstre støtter dette forslag.
De Radikale lytter.
Tja, men i det her tilfælde i hvert fald ikke til relevant kritik fra det erhvervsliv, som vil blive ramt af investeringsskatten.
Man kan forstå, at den radikale skatteordfører muligvis, hvis det viser sig at blive så slemt, alligevel måske en dag kunne finde på at overveje, om det nu var klogt.
Det er særlig biotek-, medico- og telebranchen, der rammes hårdt med tab af arbejdspladser til følge, med færre investeringer inden for brancherne.
Færre investeringer i teleinfrastrukturen vil bl.a. betyde dårligere udbygning af mobildækningen i Danmark.
I Venstre kan vi kun opfordre regeringen til at indrømme, at den tog fejl med dette forslag.
Det er ikke nogen skam at komme på bedre tanker – at regeringen fortryder, at den vil indføre en investeringsskat, som i den grad kun vil føre til færre arbejdspladser og færre investeringer i Danmark.
For Venstre er det afgørende, at vi skaber betingelser, som gør, at det er attraktivt at investere i Danmark.
Det er attraktivt at skabe arbejdspladser.
Det her lovforslag trækker entydigt i den forkerte retning, og det vender vi os skarpt imod.