runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-04-28:
Jeg kunne ikke drømme om at være arrogant.
Det handler om, at kommunerne i alt skal finde 4 mia. kr., ikke det første halvandet år, men i 2012 og 2013.
Det er der ret god tid til at tale om og til at få sat i værk, og det er jeg sikker på kan gøres uden forringelser for borgerne.
F.eks. kan jeg nævne, at et fællesskab mellem 17 kommuner har tilkendegivet, at de hver især har sparet mellem 10 og 30 pct. af udgifterne til indkøb via et indkøbsfællesskab.
Og en kommune med godt 75.000 indbyggere har formået at spare 26 mio. kr. ved en mere effektiv opfølgning på sygedagpengene.
Andre eksempler er administrative fællesskaber, som frigør ressourcer på institutionsniveau, kommunalt samarbejde om madordninger for ældre osv.
Det er ikke småpenge, vi taler om.
Det er eksempler, der er hentet fra dagligdagen, og dem kan man selvfølgelig finde flere af.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-28:
Jeg vil godt tilbage til det oprindelige spørgsmål.
Hvis man går ind og ser på, at dem med de højeste serviceniveauer skærer ned, så de rammer gennemsnittet, så vil det samlede gennemsnit for alle jo falde.
Og hvad så?
Er det så sådan, at regeringen så kommer igen til næste år eller i de kommende år og siger, at nu skal man igen ned og ramme gennemsnittet?
Der vil jeg godt minde om, at der også er kommuner, der allerede nu ligger under gennemsnittet, og som altså trækker gennemsnittet ned.
Det er det, som regeringen åbenbart har som sit mål, nemlig at vi skal helt derned, hvor vi ikke bare når bunden, men bunden af bunden.
Bertel Haarder (V), 2010-04-28:
Bemærk, at de eksempler, der bliver nævnt her, havde jeg ikke med, og det er ikke det, som regeringen foreslår.
Derimod nævnte jeg nogle andre ting, som jeg synes var mere relevante.
Men det er jo en rigtig erkendelse, og den minder mig lidt om, da jeg i sin tid gik til filosofikum.
Hvis man siger, at her har man et gennemsnit og dem, der ligger over det, kommer ned på det gennemsnit, så vi sparer et beløb, så er det rigtigt, at gennemsnittet vil være faldet året efter.
Hvis man så gør det samme året efter, vil gennemsnittet være faldet igen.
Meget interessant.
Jeg synes ikke, det har noget med den her diskussion at gøre, men iagttagelsen er rigtig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-28:
Jamen jeg er da glad for, at ministeren er enig med mig i, at iagttagelsen er rigtig, for det er jo den besked, som Finansministeriet og den her regering og også den her minister sender ud til kommunerne.
Man siger: Her er en liste over de kommuner, der ligger på det højeste serviceniveau, og nu kan I gå i gang med at skære allermest ned, så I kan ramme f.eks. det laveste niveau eller i hvert fald ramme gennemsnittet.
Så er det bare interessant, når man hører borgmesteren i Syddjurs Kommune sige: Vi er ikke særlig stolte af at ligge under gennemsnittet for serviceniveauet, vi har meget få undervisningstimer tilbage, vi har ikke nogen ekskursioner, vi har ikke nogen skolerejser for vores børn og unge, og vi har rigtig, rigtig svært ved at vedligeholde vores skoler.
Er det det lave, lave serviceniveau, regeringen sigter efter, når man går ud og siger til kommuner som Brøndby og Ishøj eller til Samsø Kommune, som netop har problemer med afstande, og hvor der ikke er så mange børn: Nu skal I altså bare vide, at hvis I bruger for mange penge pr. elev, fordi der er lange afstande og små skoler, ja, så skal I altså ned og ramme det laveste serviceniveau, som måske er det, de har i Syddjurs Kommune, hvor de hverken kan vedligeholde skolerne eller tilbyde en ordentlig undervisning til børnene?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-28:
Jeg læser spørgsmålet op.
Når Finansministeriet har fremlagt beregninger, der viser, at kommunerne kan spare 6 mia. kr., hvis kommuner, der har et højt serviceniveau, skærer deres udgifter ned til gennemsnittet, er ministeren så enig med næstformanden for Kommunernes Landsforening, Venstremanden Erik Fabrin, der kalder disse udregninger teoretiske og diskussionen absurd?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-28:
Er ministeren enig med sundhedsøkonom ved Syddansk Universitet Kjeld Møller Pedersen i, »at hvis niveauet i sundhedsvæsenet skal holdes, så bliver regeringen nødt til at gå på kompromis med politikker som behandlingsgarantien... eller indføre brugerbetaling«, hvis ikke borgerne skal opleve forringelser ved indlæggelse og behandling i vores fælles sundhedsvæsen?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Hvis jeg skal tage det sidste først, kan jeg sige, at vi har en selvstændig bestyrelse, der behandler ansøgninger i Fornyelsesfonden, men der er ingen tvivl om, at det mandat, Fornyelsesfonden har, også omfatter at kigge på, hvordan man kan skabe mere vækst i områder, der kan være hårdt ramt af økonomisk krise
bl.a. Når det gælder om at tage møder med forskellige parter i sagen, er jeg yderst lydhør, men jeg vil afvente, hvad DTU’s endelige beslutning i sagen bliver, inden jeg vil mene noget om, hvilke møder det giver mening at have efterfølgende.
Lad mig så lige korrigere den udlægning, der var af mine standpunkter.
Jeg kan sige det kort: Jeg respekterer uden tvivl universiteternes selvstyre, og jeg har stor forståelse for den udfordring, lokalområderne måtte have fået i den her forbindelse, og derfor synes jeg også, det er vigtigt at påpege de initiativer, regeringen har, og som kan afhjælpe situationen.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Vil ministeren være med til at redde veterinærforskningen på Lindholm og dermed de mange højtuddannede arbejdspladser samt de mange underleverandørvirksomheder på Sydsjælland, Lolland og Falster, og når beslutningen begrundes med økonomiske argumenter, hvor mange penge vil det i givet fald kræve sammenlignet med de samfundsmæssige omkostninger ved en lukning af en så vital statsinstitution i området?
Vil ministeren være med til at redde veterinærforskningen på Lindholm og dermed de mange højtuddannede arbejdspladser samt de mange underleverandørvirksomheder på Sydsjælland, Lolland og Falster, og når beslutningen begrundes med økonomiske argumenter, hvor mange penge vil det i givet fald kræve sammenlignet med de samfundsmæssige omkostninger ved en lukning af en så vital statsinstitution i området?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jeg vil meget gerne begynde med at understrege, at regeringen er meget opmærksom på spørgsmålet om, hvordan vi skaber vækst og arbejdspladser, og det gælder naturligvis også Sydsjælland, Lolland og Falster.
For tiden arbejder Danmarks Tekniske Universitet, også kaldet DTU, med en større campusplan, og den betyder, at universitetets aktiviteter samles på færre adresser.
DTU overvejer bl.a. at flytte universitetets Afdeling for Virologi, som nu er placeret på øen Lindholm, og baggrunden er forskningsmæssige og økonomiske hensyn.
DTU har oplyst, at det er uforholdsmæssigt omkostningskrævende at drive forskningsaktiviteterne på øen, og at der faktisk vil være bedre faglig synergi ved at samlokalisere aktiviteterne på Lindholm med DTU's øvrige miljøer.
Jeg vil gerne lige understrege, at beslutninger, der vedrører universiteters bygninger, træffes af det enkelte universitets bestyrelse, og det er altså bestyrelsens opgave at forvalte universiteternes midler, sådan at de bliver til størst mulig gavn for universitetets formål.
Og jeg mener jo klart, at vi bør respektere det beslutningsrum, som en meget bred kreds i Folketinget har givet universiteterne.
Afslutningsvis vil jeg gerne lige tilføje om processen, at hvis DTU ønsker at flytte aktiviteterne på Lindholm og der dermed skal opføres et erstatningsbyggeri på en af DTU's øvrige adresser, så skal det indpasses i en samlet plan for DTU's lokale- og bygningsmæssige udvikling, og hvis sådan en plan koster mere end 100 mio. kr., skal DTU simpelt hen tilbage til Finansudvalget med det spørgsmål.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Det glæder jeg mig til at tage en diskussion om ved førstkommende lejlighed.
Nu vælger jeg så at svare på det her spørgsmål, der handler om inddrivelse, for der er jo rig lejlighed til at stille mig lignende spørgsmål i spørgetiden fremover.
Jeg går bestemt op i, at kommunerne får opkrævet de penge, de skal.
Det er en ting, som jeg har sagt fra dag et.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at der er så mange, der f.eks. skylder i P-bøder og lignende, og det skal vi da have gjort noget ved.
Det er ikke acceptabelt.
Det er også derfor, jeg har sagt, at der skal bruges nye værktøjer.
Det startede jeg mit svar til hr. Nick Hækkerup med at sige, og jeg vil gerne slutte af med det: Der skal tages nye værktøjer i brug, for det er ikke acceptabelt.
Når det er sagt, bliver vi også nødt til at se på mange af de andre ting, der gælder i forhold til inddrivelse.
Vi bliver nødt til at se på, om der kan modregnes på en anden måde, end det sker i dag, og det håber jeg selvfølgelig også at hr. Nick Hækkerup vil være med til.
Jeg håber, at Socialdemokratiet vil tage aktivt del i den debat for at finde nogle fælles løsninger.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jeg skal lige være sikker på, at vi taler ud fra helt det samme grundlag: at vi respekterer bestyrelsernes selvstyre, så beslutningen om, hvilke af DTU's aktiviteter der skal ligge hvorhenne, er DTU's.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Det er helt sikkert, at DTU og andre under statens og under denne ministers ansvarsområde – det går vi også op i, og det tror jeg at hele Folketinget gør – naturligvis skal have vide frihedsgrænser, det er logisk; men der skal være grænser.
Det står ingen steder i DTU's formål, at de skal arbejde for, at vi også har arbejdspladser til højtuddannede f.eks. på Sydsjælland; det er regeringens ansvar.
Det er derfor, vi har en minister, og det er derfor, vi ikke kun kan sige, at det er noget, som man må overlade til nogle bestyrelser.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Jeg synes lige, vi skal adskille tingene.
Beslutningen om DTU's bygninger og deres faciliteter ligger i DTU's bestyrelse og i DTU's ledelse.
Når det er sagt, skal der ikke være tvivl om, at regeringen har en meget stor opmærksomhed rettet mod udkantsområderne.
Der er ingen tvivl om, at hele vækstpotentialet er af meget, meget stor betydning for regeringen, og derfor vil vi faktisk også fremlægge et regionalpolitisk udspil kaldet Danmark i balance.
Udspillet skal bidrage til, at man lokalt og regionalt kan udnytte mulighederne f.eks. inden for grøn vækst-økonomi.
Der er emner som grøn turisme, og der er klart mulighed for udvikling og anvendelse af avanceret grøn teknologi.
Regeringen har faktisk allerede taget en række initiativer, der skal komme udkantsområderne til gode.
Det gælder som sagt Grøn Vækst 2.0, der skal forbedre landbrugs- og fødevaresektorens vækstvilkår.
Så vil jeg også lige nævne, at vi aktuelt har oprettet en fond til grøn omstilling og erhvervsmæssig fornyelse; den hedder i daglig tale Fornyelsesfonden.
Den skal nemlig fremme erhvervsmæssig omstilling i de områder, der er særligt hårdt ramt af den økonomiske krise.
Så jeg vil sige, at hvis man sidder med gode ideer til projekter eller overvejelser, der kan bidrage til vækst i et område, så synes jeg klart, man skal tage fat i Fornyelsesfonden.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
Jeg respekterer fuldt og helt, at bestyrelserne naturligvis skal kunne operere temmelig frit, og de har jo én funktion, og det er at se på: Hvad er bedst for den her institution?
Og hvis der er en besparelse set over 20-30 års perspektiv, så skal de jo høste den besparelse, det er jo logisk nok.
Men så er det, jeg siger: Hvem har så ansvaret for det, som ministeren så flot talte om, og som vi hører Venstre sige hele tiden i øjeblikket: ansvaret for »det hele Danmark«?
Hvem har så ansvaret for, at vi tager en landsdel og fjerner arbejdspladser, fjerner mindst 80 højtuddannedes arbejdspladser fra et område, så man altså ikke har dem?
For hvad sker der, når de forsvinder?
Så kommer de aldrig tilbage igen.
Hvem er det, der har ansvaret for den overordnede tænkning?
Det står jo ingen steder i DTU's bestyrelses fundats, arbejdsområde eller dagsorden, at man også skal have ansvaret for det; de har kun ansvaret for DTU.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Det er jo rigtigt, at omkring en sjettedel af beløbene er kommunens egne penge, og resten kommer der statslig refusion på.
Det, som skatteministeren glemmer at sige i den her sammenhæng, er, at den statslige refusion normalt kommer, 3 år efter at beløbet i virkeligheden er forfalden i kommunerne, og det vil sige, at man jo i den periode lider både et likviditetstab og et rentetab m.v.
Det hører med til billedet af, hvorfor kommunerne er så pressede på økonomien.
Det bekymrer mig lidt, at ministeren ikke kan se, at man kunne hjælpe kommunerne igennem en meget besværlig økonomisk situation og undgå meget alvorlige besparelser på kernevelfærden udeomkring i kommunerne, hvis inddrivelsen af restancerne var bedre.
Så lad mig bare vende tilbage til spørgsmålet om skattereformen.
Jeg har aldrig benægtet, at skattereformen for 2009 er fuldt finansieret.
Den er det ikke endnu, men den er det i 2019.
Det, vi snakker om, er de to skattereformer i 2003 og 2007, der er underfinansieret med 20 mia. kr.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Det, jeg i hvert fald kan gentage, og det kan jeg ikke gentage for mange gange, er, at børnefamilieydelsen ikke er omfattet af regeringens skattestop.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Hvordan forholder ministeren sig til, at kommunerne skal spare store milliardbeløb og fyre mange tusinde ansatte, med forringet velfærd, f.eks. flere lukkedage i daginstitutioner, mindre omsorg i ældrepleje og færre undervisningstimer i folkeskole til følge, samtidig med, at ministerens eget ministerium ikke har overblik over de restancer og afskrivninger, som SKAT skal inddrive for blandt andet kommunerne, og som kunne bedre kommunernes økonomi betragteligt?
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til, at kommunerne skal spares store milliardbeløb og fyre mange tusinde ansatte, med forringet velfærd, f.eks. flere lukkedage i daginstitutioner, mindre omsorg i ældrepleje og færre undervisningstimer i folkeskole, til følge, samtidig med at ministerens eget ministerium ikke har overblik over de restancer og afskrivninger, som SKAT skal inddrive fra bl.a. kommunerne, og som, hvis de blev inddrevet, kunne have forbedret kommunernes økonomi betragteligt?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Lad mig starte med at sige, at jeg ikke er enig med spørgeren i det rædselsscenarie, der bliver stillet op.
Det er helt korrekt, at der er udfordringer i forhold til den kommunale service, og at regeringen også har fremlagt en plan for, hvordan vi har tænkt os at gribe den opgave an.
»Fair Forandring« har jo overhovedet ikke bragt nyt på banen der, så det venter vi alle sammen i spænding på.
Lad mig også sige, at jeg jo gentagne gange har sagt, efter at jeg tiltrådte som skatteminister, at der er udfordringer i forhold til inddrivelsesområdet.
Det kommer ikke som nogen overraskelse, det har jeg sagt gentagne gange offentligt, og jeg tror endda, at jeg også har svaret hr. Nick Hækkerup skriftligt.
Derfor skal vi selvfølgelig sætte ind over for inddrivelsesproblemerne.
Vi bliver nødt til at tage nye værktøjer i brug.
Jeg har allerede sagt, at jeg er villig til at se på en højere grad af lønindeholdelse, og jeg har også sagt, at vi bliver nødt til at overveje nye måder for at få de beløb opkrævet, som er skyldige til stat eller kommune.
Men når det er sagt, går jeg også ud fra, at hr. Nick Hækkerup har lagt mærke til, at vi igennem de sidste år har haft en vanskelig økonomisk situation, som har betydet, at der er mange mennesker, der har svært ved at betale de beløb, de skylder.
Jeg kender Socialdemokratiets normale holdning til, at man bliver nødt til at tage hensyn til sådanne spørgsmål.
Jeg ved blot ikke, om det er tilfældet i den pågældende sag, eller om Socialdemokratiet overhovedet ikke er optaget af, at der har været en økonomisk krise.
Det lader det jo ikke til at man er, i det spørgsmål, der er stillet.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Næh, tværtimod er vi meget optaget af det, og vi må også konstatere, at det er, fordi der er givet ufinansierede skattelettelser og den økonomiske krise kommer, at der nu skal spares så massivt, som der skal rundtomkring.
Når ministeren kalder det et rædselsscenarie, vil jeg bare referere til, hvad ministerens egen chef har sagt, nemlig at det svarer til, der skal spares 4 mia. kr. i kommunerne over 3 år, og at han – statsministeren – regner med, at der skal fyres omkring 8.000 medarbejdere rundtomkring i kommunerne.
Det er hans udlægning, og man kan rolig sige, at det er minimaludgaven.
Hvis vi ser det fra borgmestrenes synspunkt, altså dem, som faktisk skal eksekvere den her massakre, siger Høje-Taastrups borgmester, der vel at mærke er konservativ, Michael Ziegler: »Vi kommer til at skære i kerneområder – pasning, skole og ældreomsorg – for vi kan ikke effektivisere os ud af denne spareøvelse.
Jeg tror f. eks., at vi skal til at tale lukkedage og åbningstider i daginstitutionerne«.
Ministerens partifælle, borgmesteren i Kalundborg, Martin Damm, siger: »Vi regner med at skulle af med 80 ansatte i Kalundborg, og det bliver formentlig over hele linjen alt efter, hvad regeringen melder ud.
Men vi må helt sikkert sige farvel til nogle af velfærdssamfundets fodfolk ude hos borgerne«.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
Lad mig starte med at rette en fejl hos hr. Nick Hækkerup.
Jeg er i besiddelse af et papir fra hr. Nick Hækkerup, der klart siger, at den skattereform, vi har lavet, er fuldt finansieret.
Hr. Nick Hækkerup står og underholder Folketinget med, at den skattereform, vi lavede i 2009, ikke er fuldt finansieret, men her har jeg da i hvert fald sort på hvidt, at hr. Nick Hækkerup i et svar har givet udtryk for, at den er finansieret.
Så det går jeg ud fra at hr. Nick Hækkerup også står ved her i dag, altså at den altså er finansieret.
Når det så er sagt, er det helt rigtigt, at vi på baggrund af den svære økonomiske situation, vi har været i, bliver nødt til at sørge for at sikre, at vi fortsat kan udvikle vores velfærdssamfund.
I den udvikling må vi også tilpasse nogle af de udgifter, vi har.
Med et lavere børnetal er det vel helt fornuftigt – det går jeg ud fra hr. Nick Hækkerup som borgmester, i hvert fald på det tidspunkt, også havde som holdning – at man tilpasser situationen derefter.
Kommer der et lavere børnetal, er der vel ikke noget mærkeligt i, at man flytter rundt på ressourcerne.
Der er f.eks. ikke behov for så mange lærere.
Det er blot et eksempel.
Det er jo ikke sådan, at det er en massakre.
Vi taler om, at der er omkring 450.000 ansatte, tror jeg – det er for at give et billede af det.
Jeg må bare konstatere, at hr. Nick Hækkerup nu forsøger at gøre det her til en politisk kamp.
Det er helt fair, men det, som spørgsmålet går på, er inddrivelse.
Det er ikke den kommunale økonomi.
Nick Hækkerup (S), 2010-04-28:
Ja, det skal guderne vide at der er.
Det, man vel også kan konstatere, er, at der også er store udfordringer for afskrivningerne, altså at ministeren er øverste chef for et system, der står for afskrivninger af restancerne, og som ikke ved omfanget af de restancer, som man afskriver, og som ikke ved, hvilke restancer der bliver afskrevet.
Det betyder i virkeligheden, og det synes jeg ministeren skal bekræfte for Folketinget i dag, at der bliver foretaget afskrivninger, uden at fordringshaverne ved det, og uden at fordringshaverne har indflydelse på det.
Kan ministeren bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-28:
For det er jo sådan, og det går jeg ud fra at hr. Nick Hækkerup er opmærksom på, at 80 pct. af de kommunale krav er undergivet statslig refusion.
Det er blot en oplysning, som jo er lidt vigtig i den her debat.
Det vil sige, at 8 kr. ud af 10 kr. bliver statsligt refunderet.
Så til hele spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne har penge, kan man sige, at det er staten selv, der skal opkræve de penge, som den refunderer kommunerne.
Så det er 2 kr. ud af hver 10 kr., som der er en udfordring ved i forhold til den kommunale økonomi.
Det er klart, at det skal der gøres noget mere ved.
Jeg er ikke tilfreds med den måde, som inddrivelsen finder sted på.
Jeg har også skrevet det til hr. Nick Hækkerup, og jeg har endda givet et meget uddybende svar på det spørgsmål, hr. Nick Hækkerup stiller til sidst, nemlig hvordan og hvorledes udviklingen ser ud i forhold til restancer, og hvordan man håndhæver de krav, der måtte være.
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-28:
Jeg er sådan set enig med både ministeren og spørgeren, for spørgeren ønsker jo – og det kan jeg også forstå at ministeren ønsker – at styrke udkantsområderne.
Det er jo helt rigtigt, som spørgeren siger, at det giver nogle voldsomme problemer for Sydsjælland og Nordfalster, hvis man lukker, men jeg vil bare gerne, for at det bliver skåret ud i pap, høre: Er det ikke korrekt, at den lov, man vedtog for en del år siden, hvor man gav universiteterne rettigheden til at bestemme, hvor de vil have deres forskningsinstitutter, var en lov, som også Socialdemokraterne var med i, og at den ikke kan fortolkes på nogen måde, som om ministeren kan gribe ind, det er suverænt universiteterne, der selv bestemmer?
Og så kan man jo håbe, at universiteterne siger, at hvis vi skal sammenlægge, så kan vi lige så godt sammenlægge på Sydsjælland, som vi kan i København, men det er faktisk noget, hr. Magnus Heunickes parti, mit parti og andre partier har givet universiteterne rettigheden til at bestemme, og ministeren har ingen mulighed for at gribe ind.
Er det ikke korrekt?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Det er fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiet var med i den lov, der giver universiteterne øget selvstyre, og det er egentlig også derfor, at jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi som politikere respekterer det selvstyre og udtrykker en ubetinget tillid til, at universiteternes ledelse formår at forvalte det mandat, vi har givet dem.
Jeg synes, det ville være meget risikofyldt, hvis vi begyndte at så tvivl om det mandat, og det er egentlig også det, jeg vil opfordre spørgeren til at bekræfte, nemlig at Socialdemokratiet stadig væk står ved den aftale, vi har om at fastholde selvstyre på universiteterne.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-28:
O.k., så har ministeren forhåbentlig læst regeringsgrundlaget.
Der står nemlig, og nu citerer jeg fra det: »Regeringen ønsker et Danmark i balance. Mulighederne for at bo samt for at skabe vækst og erhvervsudvikling skal være gode i hele landet.«
Det står der, og vi har hørt ministeren sige, at det er meget vigtigt for regeringen, og at det vil man arbejde for.
Men hvad kan man bruge det til i et område som det sydsjællandske område, Lolland og Falster?
Vi så det i går i fjernsynet.
Nogle mennesker boede på Lolland, og andre boede i det sydsjællandske område, højtuddannede mennesker, og der er jo overhovedet ingen – ingen – andre job i den sektor med de uddannelseskrav, som der stilles der, i det område.
Det her er da kun centralisme, når det er allerværst.
Er ministeren ikke enig i det?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-28:
Nej, jeg kan faktisk ikke følge den argumentation, at der ikke er andre muligheder, og at der ikke er alternativer.
Nogle gange skal man simpelt hen udvikle nye ting for at bevare.
Jeg tror, at det måske er vigtigt lige her så at nævne den historiske baggrund for lige at kunne forstå, hvorfor det egentlig er, at vi har diskussionen omkring Lindholm.
Afdelingen på Lindholm, der arbejder med de her alvorlige virussygdomme hos huspattedyr, har det nationale diagnostiske redskab for alvorlige virussygdomme.
Der er ingen tvivl om, at man dengang syntes, at det var visionært, det, man lavede.
Nu synes jeg, det er rigtig vigtigt at kigge fremad.
Der er ny viden.
Jeg synes, det er vigtigt ikke at udelukke, som spørgeren ligesom gør, at de her bygninger kan bruges til andre opgaver end til en løsning af Lindholm.
Det er der jo historisk set mange spændende alternativer til rundtomkring i landet.