René Christensen (DF), 2015-10-22:
Tak, formand.
Så står vi her og skal debattere finansloven for 2016, og det er nogle forhandlinger, som Dansk Folkeparti ser frem til.
Vi kan da også glæde os over, at Socialdemokratiet er kommet ud af hjørnet, hvor man ikke rigtig ville forhandle, og nu siger, at man aktivt går ind i forhandlingerne om finansloven for 2016.
Dansk Folkeparti har tre sådan større klumper med i forhold til de forhandlinger, som vi kommer til, og dem vil jeg komme lidt ind på.
Det første er ældreområdet: Når vi kigger på den demografiske udvikling i Danmark, og det vil sige, hvordan befolkningssammensætningen er, så er det meget tydeligt, at vi bliver ældre.
Vi glæder os i Dansk Folkeparti over, at vi lever længere.
Vi glæder os også over, at vi lever længere med også de skavanker, vi har, og derfor er der behov for et løft ude i kommunerne i ældreplejen.
Derfor ser vi gerne, at der bliver en ældremilliard, en ægte ældremilliard.
Og hvorfor kalder vi den en ægte ældremilliard?
Det gør vi, fordi den netop skal følge demografien.
Den skal derud, hvor de ældre er, og den skal øremærkes til ældreområdet.
Vi var rigtig kede af, at KL fik forhandlet sig frem til, at man fjernede ældremilliarden.
Vi mener ikke, det har været til kommunernes bedste, at man netop fik forhandlet ældremilliarden væk, så den kom ud over blokken.
Derfor så vi gerne, at der blev et løft med en ægte ældremilliard.
På sundhedsområdet, som er det andet, har vi desværre udfordringer.
Vi har desværre store udfordringer med, at vi har folk liggende på gangene.
Når borgere bliver syge, er der ét mål, og det er at blive rask igen så hurtigt som muligt, både af hensyn til den enkeltes egen livskvalitet, men så sandelig også det økonomiske i, at man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi er glade for, at regeringen sådan set også har leveret på den dagsorden.
Det glæder vi os over.
Nu skal vi selvfølgelig i forbindelse med finanslovsforhandlingerne også udmønte de penge, som er sat af i regeringens udspil.
Så har vi en tredje stor pakke, som vi kalder tryghed.
Og hvad indebærer det?
Det indebærer bl.a., at vi skal have løftet politiområdet.
Jeg tror, alle er klar over, at politiet står over for en meget, meget stor udfordring.
Politiet er sat over for rigtig mange opgaver, som politiet løfter rigtig godt, men vi kan se, at det bliver svært i fremtiden.
Der er behov for, at vi nu hurtigt får sat det hjul i gang, der gør, at vi får uddannet flere betjente.
Det at uddanne flere betjente tager desværre en årrække, og derfor gælder det om at komme i gang så hurtigt som muligt.
En del af tryghedspakken er også grænsekontrol.
Grænsekontrol og efterspørgslen efter dette har vel aldrig været større, end den er nu.
Nu kan vi se, at selv lande som Sverige taler om at indføre grænsekontrol.
Derfor er det da utroligt i forhold til de udfordringer, som vi står med, at vi ikke i Danmark allerede har indført grænsekontrol.
Men når vi taler grænsekontrol i Dansk Folkeparti, er det ikke kun i forhold til den aktuelle situation med de store strømme af immigranter, som kommer til Europa.
Det var jo faktisk lykkedes for Dansk Folkeparti i en kort periode – desværre kun en kort periode – i 2011 at indføre en grænsekontrol i 3 måneder.
Hjalp det så noget at have grænsekontrol i 3 måneder?
Ja, det gjorde det faktisk.
Hvis man kigger på beslaglæggelsen af euforiserende stoffer, kan man se, at den steg – og nu skal man høre godt efter –
med 13.743 pct.
Det steg beslaglæggelsen af euforiserende stoffer med – 13.743 pct.!
Så er der nogle, der siger: Arh, det kan ikke passe.
Det var, fordi man fik et helt vognlæs med kat.
Det skal man ikke tælle med, det var nok ekstraordinært.
Så man skal også huske, at grænsekontrollen ikke kun handler om immigranter.
Det handler også om, når man står ude på folkeskolen og alle er forargede over, at nu er der 6.-klasser, der bliver tilbudt hash, og jeg ved ikke, hvad der sker derude.
Det er man meget forarget over.
Hvor kunne man finde det henne?
Det kunne man netop ved grænsen.
Og derfor går vi selvfølgelig også til politiforhandlingerne med et ønske om, at vi får lavet en grænsekontrol.
Selvfølgelig gør vi det, både i forhold til den nuværende situation, men så sandelig også til den normale situation.
Jeg kan også oplyse, at på de 3 måneder beslaglagde man 293 ulovlige våben ved grænsen – på 3 måneder!
Grænsekontrol er effektivt, og det skaber tryghed.
Ingen tvivl om det.
Det, der er vigtigt, når man kigger på finansloven, er også, hvordan vi skaffer midlerne til de ønsker, som Dansk Folkeparti har.
Der er vi da glade for, at der nu tegner sig et flertal for, at man også kigger på ulandshjælpen, og at man sænker den til 0,7 pct. Det hilser vi velkommen.
Vi hilser også velkommen, at vi skal til at tale om, hvordan vi så bruger de resterende midler, som stadig væk er et meget, meget stort og flot beløb, også når man kigger internationalt på det.
Der ønsker vi, som vi også gjorde i forbindelse med den forrige finanslov under den tidligere regering, at hjælpe i nærområderne, og som parti havde vi jo 400 mio. kr. med til at hjælpe i nærområderne, netop for at modstå det store pres, som Europa står over for.
Vi håber også, flere partier nu har fået øjnene op for, at det gælder om at hjælpe i nærområderne.
Vi er også glade for, at det lykkedes meget hurtigt med en ny regering, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti, at få strammet op på nogle få ting omkring asylreglerne.
Vi er rigtig glade for, at vi meget hurtigt fik strammet op på ydelserne til nyankomne til Danmark.
Vi er glade for, at der er blevet strammet op, så man ikke har ret til fuld kontanthjælp, men at man nu har krav på at få en startydelse efter at være kommet til Danmark som asylmodtager og have fået ophold.
Det er vi rigtig glade for, og der er ingen tvivl om, at det har været med til at stoppe tilstrømningen til netop Danmark i disse måneder – ingen tvivl om det.
Det viser, at det var vigtigt, at vi fik et nyt flertal.
Man skal huske, at udgifterne på asylområdet steg med 6 mia. kr. om året under den tidligere regering.
De skulle netop bruges på asylområdet til nyankomne til Danmark.
Den måde ønsker Dansk Folkeparti ikke at prioritere på.
Vi ønsker at prioritere den nære velfærd.
Det er selvfølgelig en finanslov, som ikke er så nem.
Vi anerkender fuldt ud det kasseeftersyn, der er blevet lavet.
Vi anerkender fuldt ud, at vi skal føre en ansvarlig politik, og 2016 er et svært år i forhold til finansloven.
Vi anerkender også, at når man kigger på anlægssiden, er der udfordringer, i forhold til at vi jo i Folketinget bredt set har været enige om, at man skulle holde hånden under beskæftigelsen, også under krisen, og derfor har igangsat en del offentlige projekter, hvilket jo også har gjort, at Danmark er kommet godt ud af krisen.
Vi kan dog se, at enkelte ting, som det har været oppe i pressen og andre steder at man vil udskyde, giver store udfordringer, og det vil vi selvfølgelig også diskutere i forbindelse med finansloven.
En af klumperne er bl.a. en Storstrømsbro, som det har været på tale at udskyde, men som er utrolig vigtig, både for infrastrukturen og for lokalområdet, og så sandelig også fordi det er en bro, som har det rigtig skidt, og skal der foretages store investeringer på noget, som om få år skal rives ned?
Ellers er Dansk Folkeparti klar til forhandlingerne, og vi håber, at det kan blive en god finanslov, hvor der bliver mulighed for at prioritere bl.a. ældreområdet, sundhed og tryghed for danskerne.