runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2008-12-16:
Jeg vil kun gøre opmærksom på, at ethvert menneske, selv en juridisk professor, er subjektiv, og når han er ude i politiske anliggender, skal man derfor ikke tro, at han er den højere, objektive autoritet, og det er beklageligvis det, som venstrefløjen her har gjort.
Jeg kan henvise - historiske paralleller er ganske sjove - hr. Henrik Dam Kristensen til at læse om henholdsvis Henning Matzen og Sophus Nellemann fra forfatningskampen.
Så vil han også se to juridiske autoriteter, som man absolut måtte stole på, selv om de ikke helt var i modsætning til ministeriet Estrup, som den ene i øvrigt var justitsminister i.
Og hvis hr. Henrik Dam Kristensen vil have dette bekræftet, vil jeg foreslå, at hr. Henrik Dam Kristensen kigger i Jyllands-Posten i dag og ser, hvad professor Ole Hasselbalch kan fortælle om Henning Kochs meritter i gamle dage.
De er temmelig afslørende.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Ja, sådan har vi jo alle vores favoriter.
Jeg forstår, at hr. Søren Krarups favorit er hr. Ole Hasselbalch, og det er jo o.k., sådan er det.
Sådan er det jo med jurister, de er uenige, og så må det i sidste instans være sådan, vil jeg sige til hr. Søren Krarup, at ekspertisen, der klart skal kunne vurdere det, selvfølgelig er Justitsministeriet.
Det er det, vi har bedt om fra Folketingets side, og det har justitsministeren så i øvrigt gjort.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Jeg kan ikke lade være med at bemærke til hr. Søren Krarup, om det må være mig tilladt, at Justitsministeriets embedsmænd nok var enige med de to professorer i 1800-tallet, men sådan er der så meget.
Dertil kommer, at jeg egentlig skal stille et spørgsmål til hr. Henrik Dam Kristensen, for jeg kunne godt tænke mig at vide, om Socialdemokratiets ordfører kunne have forestillet sig, at Justitsministeriet var kommet frem til noget andet, end at det selvfølgelig var i overensstemmelse med både grundloven og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det ville vel have været af nærmest historisk karakter, hvis Justitsministeriets embedsmænd var kommet frem til, at det her søreme ikke var i orden i forhold til internationale konventioner og grundloven, men man bare kunne køre videre.
Det handler jo ikke om situationer, hvor Justitsministeriets embedsmænd siger, at der er problemer.
Det handler om, at vi skal sørge for at få al relevant viden frem.
Er det ikke ærgerligt, at vi ikke kan få den viden frem?
Og kunne hr. Henrik Dam Kristensen virkelig forestille sig, at Justitsministeriet var kommet med et andet svar?
Jeg vil da i hvert fald komplimentere den socialdemokratiske optimisme i forhold til, hvad man kan få ud af et samråd.
Hvad kunne 2-3 nye uger ikke give af yderligere informationer, yderligere faglige overvejelser?
Men det vil Socialdemokratiet afskære Folketinget fra at få, fordi de ikke vil være med til at samle de 72 relevante underskrifter.
Så må man sige i forhold til taktikken, at da det gjaldt gruppeeksamener, var man parat til at ophæve clearings aftaler med en fuldstændig tom demonstration, hvor man vidste, hvad resultatet ville blive på forhånd.
Men når det drejer sig om, at der muligvis kan være problemer i forhold til landets forfatning og i forhold til de internationale konventioner, synes man, at det er en tom demonstration.
Jeg har utrolig svært ved at se, hvordan det er, Socialdemokraterne vægter de forskellige politiske sagers værdi, nemlig brud på grundlov og konventioner frem for en tom demonstration for at ydmyge nogle få, enkelte folketingsmedlemmer.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg må igen sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vi har taget det her alvorligt fra starten.
Vi har været med til at stille, jeg ved ikke hvor mange spørgsmål i udvalget på hele det her område, også i forhold til internationale konventioner og i forhold til grundloven.
Men jeg må også sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll: Når landets justitsminister bliver kaldt i et samråd med et meget præcist spørgsmål om grundloven og forholder sig til den kritik, der har været af Henning Koch - og i øvrigt er der jo ikke andre i det juridiske miljø, vil jeg gerne understrege, som har været ude og bakke op om Henning Kochs kritik, men lad det nu være - og når justitsministerens konklusion er, at der ikke er problemer i forhold til internationale konventioner og i forhold til grundloven, så vil jeg bare sige, at så har justitsministeren og regeringen påtaget sig det fulde ansvar.
For vi har fra oppositionens side jo helt klart gjort opmærksom på de her ting, vi har fokuseret på det, og så er det regeringens ansvar at sørge for, at det er i orden, og det har vi fået ord for at det er.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-16:
Det er, fordi ordføreren var en lille smule uklar i sin ordførertale, og der blev rettet lidt på det undervejs, men jeg vil bare gerne være helt sikker på, at vi er enige om nogle helt fundamentale ting.
Ordføreren sagde nemlig, at det krænkede hans retsbevidsthed, at en, der var mistænkt for at ville begå mord, gik frit omkring i gaderne.
Vi er vel ikke ude i, at folk, der er mistænkt, ikke kan gå frit omkring i gaderne?
Vi er vel forhåbentlig enige om det fundamentale i retsstaten, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og derfor sådan set godt kan gå frit omkring, selv om man er mistænkt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Når fru Pernille Frahm har hørt forkert i min ordførertale, er det jo godt, at vi kan få det rettet.
Jeg tror, at jeg både i ordførertalen og i en hel del svar her efterfølgende har gjort det meget, meget klart, at vi sammen med en række andre partier står bag den terrorlov, som blev vedtaget i 2002.
Men vi er også blevet klogere undervejs.
Andre lande har gjort sig nogle erfaringer undervejs, og jeg må sige til fru Pernille Frahm, at jeg er dybt optaget af to ting, når vi taler om tålt ophold og administrativ udvisning: Den ene er, at vi får så meget retssikkerhed ind over som overhovedet muligt og får nogle klare lovgivningsmæssige bestemmelser om, hvordan man håndterer folk, der er på tålt ophold og eventuelt er til fare for nationens sikkerhed.
Den anden er, at lige præcis det arbejdsudvalg, som jeg tror at faktisk næsten hele Folketinget var enige om skulle nedsættes, er færdig med sit arbejde nu til februar måned, og jeg håber, at vi på baggrund af det udvalgsarbejde kan få lavet en ordentlig og gedigen lovgivning, som både sikrer så meget retssikkerhed som overhovedet muligt - samtidig med at Politiets Efterretningstjeneste kan fungere - og en klar bestemmelse i forhold til dem, der er på tålt ophold.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-16:
Så må man sandelig håbe, at så meget retssikkerhed som muligt ikke betyder, at man kommer til at krænke det her fundamentale princip om, at man er fri og uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg gerne vil spørge, om ordføreren kan komme i tanke om et - bare et - eksempel på, at Justitsministeriets embedsmænd har udtalt, at noget var på kant med grundloven eller krænkede grundloven i forbindelse med et lovforslag, som alligevel blev fremsat af regeringen - bare et eksempel.
Jeg tror ikke engang, at Justitsministeriets embedsmænd gjorde det under tamilsagen - i hvert fald gav de ikke udtryk for, at der var tvivl om, hvorvidt der var problemer i forhold til grundloven.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg vil sige til fru Pia Christmas-Møller, at det er meget at lægge på mine skuldre, at jeg nu skal have skylden for regeringens lovsjusk - fru Pia Christmas-Møller må altså meget undskylde - altså at man skal til at give et oppositionsparti ansvaret for, at regeringen gennemfører lovsjusk.
Jeg vil bare sige, at jeg har respekt for, at vi har et demokrati, og jeg konstaterer, at der er et flertal for det her, ligegyldigt hvor spinkelt det er.
Men det flertal, VKO har, har jo været brugt før, og det vil også blive brugt i forbindelse med det her lovforslag; vi har set det i forbindelse med betænkningsbidraget, vi har set det i forbindelse med hele den debat, der har været.
Jeg konstaterer bare, at hvis man skal udsætte det her, så skal der være et begrundet håb om, at der er noget, der kan ændre sig, for ellers kunne man jo bruge to femtedel-reglen hele tiden, og det tror jeg ikke der er nogen der synes man burde gøre.
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det interessante her jo er, at Justitsministeriet skulle forholde sig til den konkrete kritik, som professor Henning Koch var kommet med.
Det var jo ikke bare en gengivelse af det, de havde sagt hidtil, det var en konkret kritik i forhold til det, professor Henning Koch kom med.
Det er derfor, at jeg siger, at jeg med den juridiske ekspertise, jeg har, ikke er i stand til at vurdere, hvem der har ret, og hvem der ikke har ret her.
Men jeg må selvfølgelig sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at når justitsministeren bliver kaldt i samråd vedrørende et konkret spørgsmål, som netop handler om grundloven og en professors udtalelse på en konference, og justitsministeren klart siger efter en argumentation, at der ikke er grundlovsproblemer, så vil jeg sige, at jeg synes, at det er svært at kunne argumentere i forhold til det.
Og endelig må jeg i hvert fald sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det jo til hele og fulde er regeringens ansvar.
Man kan ikke påstå, at der ikke har været sat fokus på det her, så det er selvfølgelig regeringens ansvar.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
Det er lige præcis skrevet meget klart i bemærkningerne til det her forslag, hvordan de gældende regler er.
Det er korrekt, når hr. Peter Skaarup siger det.
Der står i bemærkningerne, at det i dag er sådan, at efter en konkret vurdering kan meldepligten pålægges oftere end hver 14. dag, om fornødent dagligt.
Jeg kunne godt tænke mig at få hr. Peter Skaarup til at bekræfte, at der i dag findes alle tænkelige og helt klokkeklare muligheder for, at hvis man ud fra en konkret vurdering vil sige, at der er en, der skal melde sig dagligt, så er det en mulighed.
Det betyder, at den kinesiske abortlæge skal sidde der og kukkelure hver eneste dag.
Det betyder, at Elias, der er dømt for at stå vagt for hashpusherne på Christiania, og som har siddet 1½ år i fængsel, skal sidde og kukkelure der hver eneste dag.
Er vi enige om, at der i dag i forvejen er mulighed for at sige til tuneseren, at han skal melde sig dagligt?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Vi er enige om, at det i den yderste konsekvens kunne være situationen, men som det er nu, som reglerne har været fortolket, og som loven har været fortolket, har det jo os bekendt været sådan, at man ikke har brugt nogen muligheder for stramninger.
Vi har jo ligesom andre medlemmer i Folketinget kunnet konstatere, hvordan reglerne er blevet brugt, ud fra de svar, vi har fået i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, og der har vi kunnet konstatere - og det har vi i øvrigt også gjort tidligere, da vi diskuterede sagen i forbindelse med finanslovforhandlingerne - at der skal ske brud, for at man på nogen måde kunne komme hen i at stramme betingelserne i forhold til hver uge eller hver 14. dag, hvis den pågældende ikke er bosiddende i Center Sandholm.
Det var vores klare indtryk, og det kan man forvisse sig om, hvis man ser svarene, der er kommet til Udvalget for Udlændinge og Integrationspolitik, og hvis man læser lovteksten.
Jeg synes, at Enhedslisten bare skulle sige og erkende, at man er imod, at vi har nogle regler overhovedet på det her område, at man synes, det er i orden, at folk begår kriminalitet i Danmark og ikke skal udvises eller udsættes for meldepligt, når de pågældende ikke kan udvises.
Det var det, man skulle sige, i stedet for bare at forplumre debatten, som jeg synes man gør.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-16:
I modsætning til Dansk Folkeparti synes jeg faktisk ikke, at man skal lov til bare at begå kriminalitet i Danmark uden at blive dømt for det, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti, hvordan det dog på nogen måde kan hænge sammen for Dansk Folkeparti, at man ikke gør alt, hvad man overhovedet kan, for at få ikke bare den pågældende tuneser, men også de to andre, der af PET var mistænkt for at ville dræbe tegneren Kurt Westergaard, for en domstol.
Hvis de er skyldige, skal de da dømmes, så skal de da i fængsel.
Hvordan kan Dansk Folkeparti acceptere, at de her tre personer, som det jo er, får lov til at gå frit omkring uden at komme for en domstol, uden at vi kan se, om PET’s beviser rent faktisk er til noget, så vi kan få dem sat i fængsel, hvis de rent faktisk var i gang med at planlægge et mord på Kurt Westergaard?
Hvis der er nogen i den her sal, der er slappe i koderne, er det da Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg kan huske, at jeg efter terrorangrebet i USA i 2001 spurgte Enhedslistens daværende ordfører, Keld Albrechtsen, hvad han ville gøre, når han nu var imod, at man gik løs på Al-Qaeda og bin Laden, og da sagde han, at man skulle sende en politistyrke ind og hente bin Laden, så ville det være løst.
Selvfølgelig er det da fuldstændig rigtigt, at man ideelt set skulle lade en dommer afgøre tingene, men når nu det er sådan, at PET har nogle oplysninger, som de ikke - jeg vil godt tro, at Enhedslisten ville være med til, at de slap ud - kan fremlægge i offentligheden af hensyn til de kilder, de har, og som de gerne vil bevare, er man nødt til at gøre det på den måde, som man har gjort.
Så det er muligheden nu, og så sidder der et udvalg, der arbejder med den model, som jeg var inde på i min ordførertale, og som løser det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen er inde på.
Men det ligger ude i fremtiden, der skal gøres noget nu.
Det er derfor, at vi siger, at det her forslag skal vedtages.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-16:
Det var alle de bemærkninger om, hvad man kan forvente af hinanden, der fik mig til at reagere.
Ordføreren sagde, at Tunesien jo er medlem af FN og derfor også burde respektere konventionen mod tortur, og det er Dansk Folkeparti og SF fuldstændig enige om.
Er det ikke rigtigt, at vi er fundamentalt enige om de to ting?
Så er det, jeg spørger: Hvad er så forskellen på den måde, Dansk Folkeparti udlægger loven på her, og så frihedsberøvelse?
Hvad er forskellen i hr. Peter Skaarups optik?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Nu tror jeg ikke, fru Pernille Frahm var med til den høring, vi havde med de tre eksperter - nå, jo.
Men under alle omstændigheder var deres fejlslutning netop, at der var tale om frihedsberøvelse, og det var det, der fik Henning Koch til at sige, at nu bryder man grundloven.
Der er ikke tale om frihedsberøvelse, og derfor er ordningen, sådan som den nu er.
Jeg har undret mig over, at Socialistisk Folkeparti ikke er kommet med nogen konstruktive løsninger til, hvad man så skal, når man ikke vil være med til forslaget her, hvor betingelsen for meldepligt strammes, og det i øvrigt sørges for, at der er en reel straf, hvis man bryder meldepligten, fordi man mener, der ikke skal styr på disse på tålt ophold.
Det vil man stemme imod, men hvad er det så, man vil?
Kunne fru Pernille Frahm fortælle, hvad SF vil?
Det har jeg ikke hørt noget om, men jeg kan sige, at det her ikke er frihedsberøvelse.
Man gør noget, som er rigtigt, så stem dog for.
Pernille Frahm (SF), 2008-12-16:
Nu var der jo jordskælv i morges, og det kan jo gå ud over mange forskellige kropsdele, at man oplever sådan noget helt usædvanligt i sin tilværelse.
Ordføreren skal være undskyldt, hvis jordskælvet har påvirket ham.
Det har i hvert fald påvirket hans evne til at høre, for SF har jo foreslået ting.
Vi har f.eks. foreslået, at manden skulle komme for en dommer, og hvis han rent faktisk har begået de ting eller har planlagt at begå de ting, som ordføreren snakker om, vil han blive frihedsberøvet.
For sådan fungerer en retsstat.
Men hr. Peter Skaarup har konsekvent valgt at overhøre den lille detalje om retsstaten.
Jeg spurgte ordføreren: Hvad er forskellen på frihedsberøvelse og så den udlægning af loven, som hr. Peter Skaarup kommer med - altså frihedsberøvelse, som vi har det i åbne fængsler, og så den udlægning af loven, som hr. Peter Skaarup kommer med?
Jeg spørger hr. Peter Skaarup som ordfører: Hvad er forskellen på de to ting?
Jeg spørger ikke om, hvad Henning Koch og alle mulige andre mener, men om, hvad ordføreren mener.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg sover meget tungt, så jeg har ikke været opmærksom på det der jordskælv, men det havde nu heller ikke betydet noget, hvis jeg havde været det.
For forslaget er nøje gennemtænkt, og grunden til, at man jo ikke taler om frihedsberøvelse, er, at døren ikke er låst.
Det er ikke et fængsel, vi taler om her, det er ikke Guantánamo.
Jeg ved godt, at nogle i Socialistisk Folkeparti har sagt, at det er ligesom Guantánamo, og at det er helt galt.
Men det er det jo ikke, det er ikke sådan, at døren er låst.
Med hensyn til dommeren vil jeg sige, at det jo er et meget godt forslag, men det vil bare i situationen, som den er nu, betyde, at vi så måtte lade tuneseren gå fri, for PET kan efter al sandsynlighed ikke fremkomme med de ting i et åbent forum, som det vil være, for så ville man afsløre de kilder, vi skal bruge til at forpurre fremtidige terrorangreb.
Det er det, der er pointen, og derfor er det et helt godnatforslag fra SF i den konkrete situation.
Men det hører fremtiden til, og det er derfor, jeg efterlyser svar på, hvorfor SF ikke støtter forslaget nu.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Tak til hr. Peter Skaarup.
Det var sådan et befriende klart svar, for hr. Peter Skaarup gjorde det jo klart, at der ikke sker en skærpelse for tuneseren med den her nye lovgivning.
Det er det samme under den nuværende lov, som det vil være under den kommende lov, og man kan sige, at det, som hr. Peter Skaarup så har fået ud af det her, som sagt er, at tuneseren kan være en tredjedel af tiden i Århus.
Så skal jeg bare have bekræftet, at hr. Peter Skaarup insisterer på, går jeg ud fra, når det her skal forhandles videre med ministeren - for hr. Peter Skaarup har jo en vane med at sidde meget tæt på ministeren, når lovene skal udmøntes - at meldepligten bliver mellem kl. 12 og kl. 14, og det skal jeg bare lige have bekræftet.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Hvad der skal ske derudover, er jo så i øvrigt op til myndighederne, dvs. Udlændingeservice og politiet, at vurdere.
Jeg ved godt, at der har været holdninger fremme om, at meldepligten skulle praktiseres på den måde, at den skulle være kl. 9 om morgenen, fordi det skulle give mulighed for, at man kunne foretage sig nogle ting i løbet af dagen.
Jeg har så bare sagt, at det nødvendigvis ikke er noget, vi har skrevet under på, for vi kunne lige så godt forestille os, at det var kl. 12 eller kl. 14, så der tror jeg hr. Henrik Dam Kristensen har hørt rigtigt.
Vi har simpelt hen intet behov for at signalere pænhed og godhed over for den tuneser, der har forbrudt sig mod nogle helt grundlæggende principper i det danske samfund.
Men hvordan det bliver praktiseret i virkeligheden, er op til myndighederne.
Det er heldigvis ikke noget, vi herinde skal tage stilling til.
Jamen i den givne situation lever det her forslag op til det, vi vil.
Det gør det, og jeg kan tilføje, at politik jo er det muliges kunst.
Det tror jeg Det Radikale Venstre har kunnet tale rigtig meget med om op igennem tiderne.
Det muliges kunst består i at nå så langt, som man kan komme med de politiske holdninger, som man har.
Og i forhold til de politiske holdninger, vi har, er vi nået så langt, som vi kan med regeringen om de her ting, for der bliver strammet gevaldigt op på meldepligtreglerne, og jeg kan bare konstatere, at det står vi så alene sammen med regeringen om.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at De Radikale og andre partier ikke vil være med til det, og jeg forstår egentlig ikke, at man ikke vil, men det vil man åbenbart ikke.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Jeg vil gerne takke for det svar, for jeg betragter det som en anerkendelse af, at det her ikke fra hr. Peter Skaarups side er nogen løsning i forhold til den her omtalte tuneser.
Og så vil jeg bare spørge hr. Peter Skaarup: Er det ikke en underlig måde at lovgive på, når man ikke opnår det, man ville i forhold til tuneseren og ikke gør nogen som helst form for tjenester i forhold til tegneren Kurt Westergaard, men alene generer de andre mennesker på tålt ophold, som der ikke er nogen væsentlige problemer med?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Nej, det er ikke en underlig måde at lovgive på, for det er faktisk nødvendigt, som vi ser det.
Hvis det var sådan, at tuneseren fortsat kunne opholde sig tæt ved Kurt Westergaards bopæl, ville det jo være sådan, at politiet konstant skulle holde øje med den pågældende der, hvor han boede, samtidig med at man selvfølgelig gav den tryghed, der skulle til for Kurt Westergaard, og som han havde krav på.
Nu er det trods alt sådan, at der er meget mere tjek på, hvor den pågældende opholder sig henne.
Det vil De Radikale så ikke være med til, kan jeg forstå, men det vil vi, og vi vil sågar også sige med vedtagelsen af det her forslag, at hvis man så bryder den skærpede meldepligt, der er, sker der jo det, at man kan imødese en straf på 1 års fængsel.
Det er igen et vigtigt signal, fordi det formentlig får dem, der er på meldepligt til at tænke sig om en ekstra gang, inden de bryder den.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Det første spørgsmål: Hvornår har vi fået en tunesisk ambassade her i Danmark?
Det har vi faktisk ikke.
Der er forskel på Egypten og Tunesien.
Det andet spørgsmål er om skærpelse af meldepligten.
Hr. Peter Skaarup sagde flere gange, at L 69 skærper meldepligten.
Jamen det kan man allerede inden for den eksisterende lovgivning.
Det står faktisk i bemærkningerne til lovforslaget, at man allerede i dag kan skærpe meldepligten fra 14 dage til dagligt.
Så derfor forstår jeg ikke, at hr. Skaarup bliver ved med at gentage det.
Det tredje spørgsmål er meget kort.
Det var tre, der blev anholdt - for at forsøge at slå Kurt Westergaard ihjel - hvoraf en er rejst ud af landet, en anden har dansk statsborgerskab, og så er der ham, vi taler så meget om.
Hvad med ham tuneseren med dansk statsborgerskab, er han stadig væk farlig for Kurt Westergaard?
Og hvad skal vi gøre ved ham?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg er ked af at sige det, men jeg tror altså ikke, at hr. Naser Khader har helt styr på fakta i den her sag.
For det første er den tredje person mig bekendt en person af marokkansk afstemning, som bor i Århus og er dansk statsborger.
Set med vores øjne er det sådan - og det tror vi da også at udvalgsarbejdet bl.a. kommer til at gå ud på - at man i England også kan underkaste engelske statsborgere elektronisk fodlænke, fordi der også blandt dem er nogle, der er involveret i terrorisme.
Med hensyn til den tunesiske ambassadør er det mig bekendt sådan, at vedkommende, der har ansvaret for Danmark, deltog i kampagnen mod statsministeren, med henblik på at han skulle gribe ind over for Jyllands-Posten.
Med hensyn til meldepligten er det sådan i dag, at man hver 14. dag skal melde sig, hvis man ikke er pålagt at bosætte sig i Center Sandholm.
Men hvad angår dem, der er bosat i Center Sandholm, er det sådan, at det er hver uge.
Det er så det, vi strammer op til hver dag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup under sin ordførertale brugte udtrykket: vi får mere tjek på tuneseren med den pågældende lovgivning.
Og der vil jeg godt bede hr. Peter Skaarup om at svare på, om det ikke er rigtigt, at som det er i dag, er tuneseren pålagt daglig meldepligt og også overnatning på Center Sandholm.
Så vil hr. Peter Skaarup bare løfte en lille flig af, hvor det er man får mere tjek?
Så skal jeg bare lige have bekræftet noget om meldepligten.
Jeg så på tv den anden dag, at hr. Peter Skaarup gjorde det klart, at meldepligten for dem, der er på tålt ophold, skal være mellem kl. 12 og kl. 14 på eksempelvis Center Sandholm, og jeg skal bare lige have bekræftet, at det kommer til at forholde sig sådan.