runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-12:
En af de afgørende udfordringer, som regeringen tager op, er selvfølgelig udfordringen med at få Danmark ud af krisen og igen at få skabt nogle rammer for dansk erhvervsliv, så vi får skabt private arbejdspladser igen.
Et af de midler, vi har valgt at tage i brug, er de såkaldte vækstteams; det er en form for arbejdsgrupper, som skal komme med forslag inden for de erhvervsområder, hvor Danmark allerede har rigtig mange arbejdspladser.
En af disse arbejdsgrupper har kigget på Det Blå Danmark.
Det Blå Danmark dækker over rederier og industri på landjorden, som vedligeholder skibe og bygger skibsdele.
Det Blå Danmark står for 24 pct. af den danske eksport, der er ca. 80.000 personer beskæftiget direkte inden for Det Blå Danmark, og søfartens valutaindtjening var i 2011 på ca. 180 mia. kr.
Så man kan roligt konkludere, at det er et vigtigt erhverv, og at det er et erhverv, som regeringen gerne vil udvikle.
Det lovforslag, vi førstebehandler nu, gennemfører en række af de anbefalinger, som vækstteamet for Det Blå Danmark kom med.
For det første laver vi et regelsæt for sikkerhed, når skibe sejler ved Arktis og ved Grønland.
Vi ønsker at være på forkant med udviklingen, og vi forventer, at der i fremtiden vil være endnu flere skibe, som sejler nord om Grønland.
Det her lovforslag giver mulighed for lodspligt, og for Radikale Venstre har det været vigtigt, at grønlænderne får mulighed for at bruge den såkaldte kendt mand-ordning og ikke er bundet til udelukkende at bruge det danske lodsvæsen, DanPilot.
Vi øger konkurrenceevnen, og det skulle gerne betyde, at flere skibe bliver indregistreret, indflaget i Danmark, og det betyder, at vi kan skabe job ved at vedligeholde dem, og det betyder, at vi kan skabe indtjening ved at eje dem.
Vi letter også de administrative byrder ved at indføre en række internationale regler for godstransport til søs.
Det øger også konkurrenceevnen, fordi reglerne bliver de samme i hele verden og det derfor bliver nemmere for rederierne at agere.
Radikale Venstre ser det her lovforslag som et eksempel på, at vores vækstteam virker og er en succes.
Konkurrenceevne handler selvfølgelig om de økonomiske rammevilkår, som vi kigger på i »Vækstplan DK«, men det handler også om at se på de regler og rammer, vi sætter op gennem lovene.
Bl.a. derfor har vi nedsat disse vækstteams, og vi er rigtig glade for i dag at kunne gennemføre en række af de initiativer, som udspringer af det første vækstteam omkring Det Blå Danmark.
Vi kan støtte lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-12:
Det tal, jeg nævnte i min tale, er taget fra den her afrapportering fra vækstteamet, som altså konkluderer, at det er 80.000 personer, som er ansat direkte inden for det, der hedder Det Blå Danmark, der jo ikke kun er rederier, men også industri, som f.eks. bygger motorer og andet indmad til skibene.
Det dækker også over de folk, der er ansat offshore, f.eks. i Esbjerg, til at vedligeholde skibe og lave andre ting for rederierne.
Så 80.000 personer er det, som er det officielle tal fra vækstteamet.
Carsten Hansen (S), 2013-03-12:
Jeg skal blot kort kommentere det, som fru Louise Schack Elholm, Venstres boligordfører, sagde, og sige, at jeg har leveret teknisk bistand til udarbejdelsen af et forslag om en opdeling af lovforslaget.
Da man foretog den samlede del af forslaget, var det sådan, at det var så lille en del af det, der udspringer af satspuljeforliget, at vi ikke mente, at det kunne bære en opdeling af det.
Men jeg må også konstatere, at der har været et bredt ønske i Folketinget om at opdele lovforslaget.
Og derfor har vi besluttet at støtte den her opdeling, således at fru Louise Schack Elholm kan få lov til at stemme for det, som hun også har besluttet i satspuljeforligskredsen.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-12:
Det havde jeg bedt ministeren om, men ministeren havde i et svar til mig nægtet det.
Så jeg er glad for, at Folketinget vælger at dele lovforslaget op.
Det indeholdt ti forskellige elementer stammende fra bl.a. to forskellige aftaler, hvilket gjorde, at man som forligspart ikke kunne være med til at stemme for sit eget forlig.
Så jeg er rigtig glad for, at Folketinget bakker op om en opdeling af lovforslaget; det mener jeg vil stemme overens med god skik.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Nu spurgte jeg ikke til Det Blå Danmark i det hele taget, jeg spurgte specifikt til søfart og til rederierne, og hvad de beskæftiger af folk på de danske skibe.
Jeg tror da, at ordføreren vil give mig ret i, at der ikke er mange danske søfolk tilbage på de danske skibe, og det kan vel i høj grad tilskrives indførelsen af DIS-registeret i sin tid med de manglende muligheder for fagbevægelsen, for fagforeningerne, dels til at repræsentere søfolkene, dels til overhovedet at tegne overenskomster på det her område, og at det jo har ført til, om jeg så må sige, en ren katastrofe i hvert fald for den del af Det Blå Danmark, som så skulle være beskæftiget på dækket af de danske skibe.
Jeg konstaterer sådan set, at det udenomssvar, som ordføreren giver mig, jo nok kommer
, fordi man må indrømme, at hvis der er noget, der ikke har skabt danske jobs, er det DIS-registreret, som man nu vil forbedre muligheden for at tilslutte sig.
Derfor er det sådan lidt hult, når man snakker om, at vækstplanerne her skal give nye jobs.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-12:
Jeg skal lige først og fremmest sige, at jeg naturligvis ikke kan gå ind i den verserende sag, som jo på sørgeligste vis udspiller sig og har gjort det gennem meget lang tid.
Det, som hr. Henning Hyllested påtaler her, vil jeg simpelt hen knytte nogle kommentarer til, for også ligesom at få redt det ud.
Først og fremmest er det altså vigtigt at påpege, at redere er lovmæssigt forpligtede til at drage omsorg for de søfarende, hvis skibet anløber farvande eller havne, hvor der er fare for sørøveri.
Det er redernes ansvar.
Den lovmæssige forpligtelse omfatter forberedelse af skibet og besætningen på mulige overfald, forebyggelse af overfald og håndtering af angreb.
Der er ikke fastsat et strafansvar for redere ved manglende overholdelse af omsorgspligten.
Men rederiet vil kunne pådrage sig erstatningsansvar i overensstemmelse med dansk rets helt almindelige, gældende regler.
Et sådant ansvar vil i særlige tilfælde efter omstændighederne også kunne gøres gældende over for de personer, som har medvirket til, at omsorgspligten er blevet tilsidesat.
Så bliver der spurgt om sådan et krisenævn.
Men – hvad skal man sige – det, der står på bundlinjen her, er: Vi forhandler ikke med kriminelle.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Nej, det ved jeg jo godt.
Men ikke desto mindre gør man det jo altså lettere at tilslutte sig registeret.
Og der bliver da i hvert fald en ændring af bekendtgørelsen på området, kunne jeg se, så derfor kunne man jo godt have forventet sig, at ministeren måske havde en eller anden holdning til hele spørgsmålet omkring disse registre, når man nu gøre det nemmere at tilslutte sig det.
Men det kan jeg forstå ministeren ikke vil svare på.
Det er spørgsmålet om pirateri og søfolkenes retsstilling i den forbindelse.
Jeg synes, at det er fornuftigt med de forslag, der ligger i lovforslaget om, at man nu kan sikre løn, og at man også i højere grad kan gå ind og sikre familie og andre, som der er forsørgerpligt over for for eventuelt gidseltagne søfolk.
Men der ligger f.eks. et høringssvar fra 3F, som siger, at man jo godt kunne nedsætte et krisenævn, som træder sammen i forbindelse med gidseltagningssituationer, så der hele tiden kan vurderes en balance mellem det at få forhandlet en løsesum ned og de søfarendes tarv.
Det kunne jo, hvis man har sådan en ekspertgruppe, eller hvad man skal kalde det, sikre den bedste ekspertise og en meget mere ensartet handling, i tilfælde af at sådan nogle situationer opstår.
Er det ikke for meget, at det er det enkelte rederi?
Nu oplever vi det jo i øjeblikket med Shipcraft, som enten ikke vil eller ikke kan tackle opgaven ordentligt.
Så ville det jo være rart, hvis man havde sådan et krisenævn, hvor staten også på en eller anden måde var involveret og kunne gå ind og sige til sådan et rederi: Nu laver I altså en aftale, koste hvad det vil.
Og hvis endelig staten skulle smide nogle penge i det, gjorde det så noget?
Man kunne jo eventuelt lave det sådan, at man tog pant i rederiets værdier bagefter, skibe, bygninger, eller hvad de måtte det være.
Jamen jeg vil lige høre ministeren om noget.
Der ligger jo netop i lovforslaget om skibsregistreringsreglerne en såkaldt modernisering af muligheden for at tilslutte sig Dansk Internationalt Skibsregister.
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren har det med, at det er et register.
Nu gør man det altså lettere for folk, redere osv., fra tredjelande at tilslutte sig det.
Det er et register, som på mange måder – det er især § 10 i Dansk Internationalt Skibsregister – er erklæret i strid med konventionerne 87 og 98 af ILO, fordi man fratager fagforeningerne mulighederne for, om jeg så må sige, at kæmpe for de søfolk, der er på de danske skibe.
Man forhindrer søfolk i det hele taget i at lade sig repræsentere af et dansk forbund f.eks., og man aflønner arbejde af samme værdi med forskellig løn.
Hvordan har ministeren det med, at man gør det nemmere at tilslutte sig et sådant register, som er i direkte strid med ILO's og fagbevægelsens ønsker?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-12:
Jeg takker for de positive og konstruktive bemærkninger, som er kommet til forslaget, og med hensyn til spørgsmål fra bl.a. hr. Hans Kristian Skibby vil jeg bede om, at vi kan tage dem under udvalgsbehandlingen.
Det, vi vil med lovforslaget, er at underbygge og videreføre den igangværende positive udvikling af det blå Danmark, der er kendetegnet ved kvalitetsskibsfart og høje standarder for sikkerhed, sundhed og sociale forhold for de søfarende.
Med lovforslaget gennemfører vi en række initiativer fra ”Vækstplan for Det Blå Danmark”.
Lovforslaget indeholder således en række vigtige initiativer: forbedret sejladssikkerhed i arktiske farvande, mere moderne skibsregistreringsregler, gennemførelse af konventionen om aftaler for international transport af gods helt eller delvis til søs samt forbedret retssikkerhed for søfarende i piratfarvand.
Det er vigtige initiativer, som tager hånd om en række aktuelle problemstillinger.
Det skal bl.a. ses i lyset af, at der i Grønland er sket en stigning i antallet af store passagerskibe med mange turister om bord.
Det handler bl.a. om, at søfartserhvervet selv skal medvirke til at forbedre sikkerheden via deres sejladsplanlægning.
Samtidig er det vigtigt, at reglerne passer til de aktuelle forhold, og de nærmere regler vil derfor blive fastsat i samarbejde med det grønlandske selvstyre og erhvervet.
Jeg vil desuden fremhæve, at vi med reglerne om rederansvar og sikring af den søfarende ved sørøveri ønsker at gøre det helt klart, at sørøveri er en alvorlig trussel for den internationale skibsfart, og der må ikke herske tvivl om, hvem der har ansvaret for at sikre, at forholdene er i orden.
Lovforslaget er et vigtigt element i ”Vækstplan for Det Blå Danmark”, og det følger op på et møde, jeg har haft med søfartserhvervet om sørøveri.
Jeg mener som indledningsvis nævnt, at vi med forslaget underbygger og viderefører den igangværende positive udvikling for det blå Danmark, der er kendetegnet ved kvalitet og høje standarder for sikkerhed, sundhed og sociale forhold for de søfarende.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-03-12:
Mange tak.
Dette er et lovforslag, som indeholder rigtig mange fornuftige om end ret separate elementer.
Ønsket om at skærpe sikkerhedskravene til fartøjer, der sejler i arktiske farvande, er forståeligt i forhold til de farer, sejlads her medfører, og i forhold til manglen på et effektivt beredskab.
Som vi ser det, står de foreslåede stramninger i fin proportion til risikoen.
Forslaget farer med lempe i forhold til den del, der handler om søfarendes retsstilling ved sørøveri.
På dette område ligger en række meget svære problemstillinger, men forslagets styrkelse af de søfarendes retsstilling over for rederiet er et rigtig godt initiativ, der hjælper nogle særdeles hårdt ramte familier uden at være kompromitterende over for indsatsen imod pirateri.
Moderniseringen af skibsregistreringsreglerne og implementeringen af Rotterdamreglerne og ændringsprotokollen til HNS-konventionen vil sikre gode og ensartede rammevilkår samt administrative lettelser for rederierne.
De ensartede internationale regler, der sikrer danske virksomheder rimelige konkurrencevilkår, er specielt vigtige.
En fjernelse af Dykkerrådet ligger i forlængelse af regeringens sanering af nævn og råd.
Denne effektiviseringsindsats kan Liberal Alliance støtte op om.
Samlet set synes vi, at det er et rigtig fint forslag, og vi vil derfor stemme for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-12:
For fremtiden må vi sørge for, at rederierne dels har planer for, hvordan de håndterer en situation, når den opstår, dels har ressourcer til at håndtere den.
Det er jo derfor, at det her lovforslag er blevet til.
Det er simpelt hen for at forebygge, at vi kommer ud i de situationer.
Så jeg synes sådan set, at vi fra regeringens side prøver at blande os i det her og prøver at sikre en højere grad af sikkerhed omkring de søfolk.
Jeg mener stadig væk, at det er rederiets ansvar, men det må være vores opgave at sætte rammerne for, at rederiet så også kan leve op til det ansvar.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Problemet er bare, at hvis man står over for et rederi, som enten ikke magter det – det kan være af økonomiske grunde – eller måske vægter forretningen højere, end det vægter dets søfolk, hvad gør man så?
Skal man så virkelig bare lade det være overladt til rederiet at forestå de her forhandlinger, som man må gå ud fra der er med gidseltagerne, eller skal man i højere grad fra statens side blande sig i det eller sørge for, at det foregår på en mere organiseret måde?
Vi kan jo se det i øjeblikket.
Jeg mener faktisk, at Shipcraft har dumpet deres søfolk – for at sige det meget groft.
Hvad gør man så med et rederi, som ikke vil eller ikke kan?
Man bliver da nødt til at have et eller andet i baglommen i forhold til sådan nogle rederier, for de findes altså.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-12:
Jeg synes, at det er en rigtig, rigtig ubehagelig og beklagelig situation for de to søfolk, der sidder dernede, og det, vi jo fremadrettet kan gøre, er at sikre, at rederierne har en plan for, hvad de skal gøre, når det her opstår, og at de også har ressourcer til at håndtere sådan en situation.
Det er jo først og fremmest rederiet, som har et ansvar for deres besætningsmedlemmer, og her må vi jo opstille nogle rammer, som også i det mindste pålægger dem at have nogle planer for, hvordan de håndterer sådan en situation, når den opstår.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Jeg vil have lov at spørge, hvad man egentlig så har tænkt sig at gøre fra SF's side.
Jeg er enig i, at her ligger der nogle forbedringer i forhold til, at nu kan søfolk da få løn, mens de sidder som gidsel.
Ja, det manglede bare.
Der er der bare status quo, og er det tilfredsstillende?
Jeg henviser jo netop til det, som ordføreren selv var inde på.
Vi har i øjeblikket to danske søfolk siddende plus deres fire kammerater fra det samme skib fra rederiet Shipcraft, som sidder dernede på tredje år og rådner op.
Lovforslaget siger ikke noget om det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-12:
Det her lovforslag handler jo om rammevilkår og sikkerhed for det maritime erhverv.
Det er en blandet landhandel med mange forskellige punkter i.
Andre før mig har på fornemste vis gjort rede for mange dele af lovforslaget, så jeg vil koncentrere mig om to punkter, som jeg vil sige noget om.
Det ene handler om reglerne for sejlads i det arktiske.
Grønland er et rigtig smukt område, og jeg tror også, at det er blevet opdaget af rigtig mange turister.
Jeg havde selv lejlighed til at være på Grønland i 2010 med et af forsvarets inspektionsskibe.
Dengang var en af bekymringerne det stigende antal krydstogtskibe i de grønlandske farvande – mest fordi man ikke ville have redningskapacitet til at sikre de her skibe, hvis noget gik galt.
Derfor er det godt, at vi nu kan stille nogle bedre krav til skibe, der sejler lige præcis på Grønland.
Der kommer nogle krav i forhold til lodspligten og i forhold til at planlægge sejladsruten.
Det synes jeg sådan set er godt og fornuftigt.
Vi er nødt til at kere os om sikkerheden og om den kapacitet, vi har, for at kunne redde et meget stort antal mennesker under nogle vanskelige vilkår i et vanskeligt farvand.
Det har derfor været vanskeligt at forholde sig til hele det her store og komplekse lovforslag.
Jeg håber, at fru Sara Olsvig får stillet nogle spørgsmål til lovforslaget, hvis der er ting, der er uafklarede.
Det andet, som jeg vil sige noget om, er pirateri og sørøveri.
Det er jo meget aktuelt set i lyset af, at vi jo lige nu desværre har to danske besætningsmedlemmer i Somalia, som på ulykkelig vis sidder der og er taget som gidsler af somaliske pirater.
Jeg synes, det er godt, at vi får set lidt på rammerne for, hvad vi skal pålægge rederier i den forbindelse.
De skal simpelt hen have planer for og ressourcer til at kunne håndtere, hvis sådan en episode opstår.
Det må være det mindste, vi kan forlange.
Der kommer også nogle regler om, at man er sikret løn i den periode, man sidder som gidsel, at der er mulighed for at forsørge eventuelle familiemedlemmer og andre regler.
Jeg synes i hvert fald, at det er et skridt på vejen til at få nogle bedre regler på det her område.
Det tror jeg at vi alle sammen kan se den gode nytte af, så fra SF's side kan vi selvfølgelig stemme for det her lovforslag
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-12:
Jeg kan ikke give hr. Henning Hyllested svar på, hvor mange arbejdspladser der er konkret på skibene, det må hr. Henning Hyllested stille et spørgsmål om i udvalget.
Men vi støtter op om DIS-ordningen, for alternativet havde været, at vi slet ikke havde haft nogen rederier i Danmark, og så havde vi slet ikke haft nogen arbejdspladser.
Og der er jo i hvert fald her i København på Esplanaden ansat en del mennesker i Mærsk til at styre de her skibe.
Så kan det godt være, at mange af dem, der er på skibene, ikke er danskere, men der er masser af arbejdspladser i at have DIS-ordningen, for alternativet havde været, at alle rederierne havde været i Tyskland eller i Singapore eller i et andet land.
Så skal vi også huske på, at det jo altså giver os en valutaindtjening i 2011 på 180 mia. kr. – det er Det Blå Danmark samlet set.
Lone Loklindt (RV), 2013-03-12:
Jeg ved ikke af noget præcist tal for, at der bliver færre arbejdspladser ud af, at der bliver færre forhandlere.
Det kan også være, at der bliver flere til at rådgive i de butikker, der så er.
Det kan også være, at der bliver flere, der skal ud at bruge en hakke, fordi man ikke sprøjter så meget.
Jeg har ikke noget bud på, hvordan man gør det op i arbejdspladser.
Men intentionen bag det her lovforslag er jo ikke at skabe job.
Så skulle vi jo sådan helt forbyde det, så alle sammen skulle ud med en hakke.
Det handler om at skabe bedre vilkår for naturen og grundvandet i Danmark
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Jeg vil bare spørge ordføreren, hvor mange arbejdspladser man regner med at det her koster.
For der står jo i forslaget her, at man regner med, at der bliver færre forhandlere.
Så hvor mange arbejdspladser ryger der på den bekostning, og hvad har man tænkt sig i stedet for for de folk, der nu bliver arbejdsløse på grund af den politik, man fører i regeringen?
Forhandling
Lone Loklindt (RV), 2013-03-12:
I Danmark er vi så privilegerede, at vi kan drikke vores grundvand, og fra Det Radikale Venstres side er det noget, vi værner meget om.
I regeringsgrundlaget er beskyttelse af drikkevand og beskyttelse af naturen jo også fremhævet som prioriteringsområde.
Ét er at beskytte vandboringer mod forurening, noget andet er at holde de boringsnære områder sprøjtefrie.
Men skal man helt til kilden, drejer det sig naturligvis om, hvilke sprøjtegifte der bruges, og under hvilke vilkår de bruges.
Derfor har regeringen fremlagt en sprøjtemiddelstrategi, som har til formål at sænke belastningen med bekæmpelsesmidler og mindske risikoen for, at vores grundvand forurenes med sprøjtegifte.
Og den lov, vi behandler i dag, er så en del af den strategi.
Der er således skrappe regler på området; man skal have autorisation til at sælge produkterne og certifikat til at bruge dem.
Alligevel er der desværre nogle, der spekulerer i at bryde reglerne ved at importere, bruge og videresælge ulovlige midler.
Det går ud over de lovlydige, og i sidste ende går det ud over grundvandet.
Det må ikke kunne betale sig at importere, opbevare eller bruge ulovlige midler, og derfor går Det Radikale Venstre klart ind for, at vi skærper bøderne for den slags ulovligheder, så de ikke alene bliver afskrækkende, men også får reel effekt, såfremt de kommer til anvendelse.
Som noget nyt indføres der i kemikalieloven minimumsbøder på mellem 10.000 og 30.000 kroner ved erhvervsmæssig import, brug og opbevaring af ulovlige sprøjtemidler.
Der er ikke noget loft over bødernes størrelse, og den kommer fremover til at afhænge af, hvor store mængder det drejer sig om, og hvor meget det ulovlige middel belaster miljø og sundhed.
Den her lov skal også sikre, at almindelige forbrugere – altså os haveejere – får bedre vejledning, ved at produkterne ikke er frit tilgængelige længere.
Der skal gives vejledning til forbrugerne i forbindelse med selve salget, og dermed forventer vi ikke alene at få en mindre udbredelse af brug af sprøjtegifte, men også at færre kommer til at bruge dem forkert.
Formentlig vil salget til private falde, og det vil på sigt også gavne vores grundvand.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-12:
Vi er ikke for, at man lægger ekstra byrder på erhvervslivet på den her måde.
Hvis man tager det første år og lægger de to tal på henholdsvis 20 mio. kr. og 45 mio. kr. sammen, er det 65 mio. kr. ekstra i udgift til erhvervet på det her område.
Tror hr. Torben Hansen, at det giver flere job ude i detailhandelen, eller tror han, det giver færre job?
Det, vi gerne vil, er at være med til nogle af de her ting – vi vil bare ikke være med til byrdedelen.
Det med, at man kommer med ekstra afgifter, er, vil jeg sige, en forkert måde at håndtere det her på, for det kunne sagtens gøres i de butikker, som egentlig forhandler landbrugsting i dag.
Det var da meget bedre, og der ville jo også være rådgivning.
Men at lave ekstra skabe til det, når der er professionelle folk derude, og at pålægge dem, at de skal til at have et specielt skab, og at de nu skal til at bruge tid og penge på noget registrering, mener jeg er at skyde gråspurve med kanoner.
Torben Hansen (S), 2013-03-12:
Tak, hr. formand.
Jeg fik sådan set ikke svar på, hvad Dansk Folkeparti agter at gøre ved det her lovforslag.
Er man for en skærpelse af sanktioner, er man for, at vi skal bekæmpe de her ulovlige midler, er man for en hævelse af bødestraffen, er man for, at vi kan fratage folk autorisation, hvis de snyder, eller er man imod?
Det synes jeg faktisk ikke fremgår af hr. Dohrmanns tale.
Så kan jeg forstå, at 10.000 kr. i detailleddet til et skab til dem, der så skal sælge gift, lige pludselig er blevet den helt store anstødssten for Dansk Folkeparti, men synes Dansk Folkeparti egentlig ikke, at det er rimeligt nok, at dem, der sådan set skal sælge de pesticider, som brugerne, som almindelige borgere køber til deres haver, så rent faktisk er uddannet personale, og at man er sikker på, at det er opbevaret under betryggende former?
Tror hr. Dohrmann ikke, at et Silvan byggemarked, for at tage et eksempel, nok godt kan klare den udgift?
Men jeg vil først gerne have et svar på, om man er for eller imod.