runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
Danmarks Radio har bedt både CEPOS og AE om at udregne, hvad konsekvenserne er for Heidi Rasmussen, som er enlig mor til to børn, hvis det her nye kontanthjælpsloft bliver indført, og begge er nået frem til, at hun mister 2.536 kr. om måneden, altså omkring 30.000 kr. om året.
Det betyder, at hun også vil miste sin bolig.
Der er bare ikke nogen boliger i Helsingør, som er billigere end den bolig, hun bor i, og det har fået formanden for beskæftigelsesudvalget til at sige, at man ikke kan finde boliger i Helsingør, hvis kontanthjælpsloftet bliver indført, og at man derfor må indføre skurbyer, containere og andre muligheder, fordi man også har været i gang med at finde boliger til flygtninge.
Hvad vil fru Marlene Harpsøe gøre ved det?
Og hvordan tænker fru Marlene Harpsøe om det at lukke øjnene for de her urimelige konsekvenser for Heidi Rasmussen i Helsingør?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-17:
Jeg går meget op i, at vi skal være sikre på, at en sag er fuldt oplyst, inden vi stemmer endeligt om den.
Derfor vil jeg bare sikre mig, at fru Marlene Harpsøe har læst svaret på Finansudvalgets spørgsmål 76 og høre, om det er sådan, at Dansk Folkeparti, da man indgik aftalen om kontanthjælpsloftet, var klar over, at antallet af mennesker, der havde 0 kr. ud af at tage et arbejde, før kontanthjælpsloftet blev indført, var 14.000, og tallet er også 14.000, når kontanthjælpsloftet bliver indført.
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-17:
Mange tak for det.
Er ordføreren ikke enig i, at det her jo først træder i kraft til oktober, og at regeringen sammen med kommunerne dermed har et lille halvt års tid til at få ryddet ud i, hvem der nu måtte være fejlplacerede i det her kontanthjælpssystem, sådan at Lonnie f.eks. kan komme ud og finde sin rette plads?
Er ordføreren ikke enig i det?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, men nu har jeg bare været i det her system og været arbejdsmarkedsordfører i så mange år, at jeg – med al respekt for spørgeren og uden at vide helt præcis, hvad erfaringen er derfra – efterhånden ved så meget om det, og det tror jeg også at ministeren og andre gør, at jeg kan sige, at det altså ikke bare er noget, man sådan lige ændrer.
Det er jo derfor, at jeg meget gerne vil have, at vi lader den kontanthjælpsreform, vi lavede sammen, virke først.
Der var så mange gode effekter i den.
Venstre og Dansk Folkeparti roste den jo egentlig også, for de var også med i den kontanthjælpsreform.
Så skal vi ikke bare lade den virke først?
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at når den virker og de reformer, vi har lavet sammen, virker, og når førtidspensionsreformen, som jeg også synes der var meget godt i, virker, så hjælper vi mange af de mennesker.
Og det er derfor, jeg så inderligt beder Dansk Folkeparti om, at man nu giver tid i stedet for at tage penge fra de her mennesker nu.
Det virker ikke, og det har vi jo i masser af svar set eksempler på at det ikke gør.
Og tro mig, et halvt år er ikke nok.
Det her er et tungt system; det er ikke så enkelt.
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-17:
Jeg har også et andet spørgsmål: Huslejen er jo forskellig, alt efter om man bor inde i Københavns centrum eller ude på landet, og er ordføreren så ikke i forhold til den husleje, man betaler, enig i, at man får mere til rådighed, hvis man vælger at flytte hen et sted, hvor man har en lavere husleje?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Og i forhold til de boliger, som de mennesker, man tager penge fra, har råd til at bo i, så er der kun 111 i hovedstaden.
Der er selvfølgelig nogle på Lolland og andre steder, men beder fru Pernille Bendixen og Dansk Folkeparti så de mennesker fra hovedstaden, der mister en del penge her, og som ikke har råd til de dyre boliger inde i København, om at flytte til Lolland eller Nordjylland, eller hvad ved jeg?
Beder ordføreren dem om det?
For det er de jo sådan set nødt til, når de ikke kan få boliger herinde.
Morten Østergaard (RV), 2016-03-17:
Nu er det jo tredjebehandlingen, og jeg tror, at synspunkterne er velkendte.
Derfor vil jeg spørge til noget lidt andet end det, der indtil videre har været oppe i debatten.
Jeg vil spørge til det, som man trods alt har hørt, nemlig at formålet med det her er at skaffe sig et provenu til en skattereform til efteråret med henblik på at sænke skatten for dem med de laveste indkomster.
Jeg hørte så forleden dag Dansk Folkepartis formand i fjernsynet meddele, at Dansk Folkepartis politik er, at ingen skal betale lavere skat, for det er der ikke råd til.
Derfor vil jeg bare spørge her ved tredjebehandlingen af det her forslag, som tilsyneladende gennemføres med det formål at skaffe et sådant provenu, om der er indgået en aftale om, at pengene skal gå til den kassedame, der har fyldt så meget i debatten her, eller om der ikke er.
For Dansk Folkeparti kan jo ikke på den ene side indføre et kontanthjælpsloft med det formål at skaffe provenu til skattelettelser og på den anden side marchere rundt i verden og fortælle, at man slet ikke går ind for det.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg tror, at hr. Morten Østergaard blander nogle forskellige ting sammen.
Jeg vil gerne lige have lov til at sige, at der i den kontanthjælpsaftale, vi har lavet om kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen m.v., er skrevet ind, at provenuet skal gå til skattelettelser til dem, der tjener allermindst i det her land, altså til dem med de allerlaveste lønninger.
Nu er det jo sådan, at vi i Dansk Folkeparti, når vi laver en aftale, også holder den.
Så det er det, jeg i hvert fald kan bekræfte ud fra den aftale, vi har lavet.
Morten Østergaard (RV), 2016-03-17:
Det er bare derfor, det er så forbløffende, at når Dansk Folkepartis formand er på turné uden for Christiansborgs tykke mure, meddeler han, at det går man slet ikke ind for.
Det ville da være naturligt at stå ved den politik, som man her lægger stemmer til.
Jeg synes personligt, at man skal tænke sig rigtig grundigt om, før man for at kunne give en dansker en skattelettelse på 20-40 kr. om måneden marcherer ind i børneværelset hos de familier, der har allermindst, for at finde finansieringen til det.
Jeg vil meget gerne være med til at lave skattereformer, men jeg synes ikke, at vi skal finde finansieringen hos dem, der har allermindst.
Jeg forstår ærlig talt ikke, at det er Dansk Folkepartis politik, men jeg kan godt forstå, at formanden i hvert fald ikke vil stå ved det, når han optræder i medierne og uden for Christiansborg.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg vil nu sige, at hvis der er noget, hr. Kristian Thulesen Dahl gør som partiformand, er det at stå ved vores politik.
Det gør jeg sådan set også i dag her fra Folketingets talerstol.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg synes, der er meget, der er helt sort her, men det, jeg synes er ret interessant, er, at ordføreren siger, at Dansk Folkeparti forventer og forlanger af regeringen, at der ret snart – var det inden for halvt år, der blev sagt? – bliver tjekket op på, om der er nogle, der ikke skal være på kontanthjælp.
Nu kigger jeg over på ministeren, for ministeren kan godt forvente at få et hav af spørgsmål og blive kaldt i samråd og alt muligt andet, for vi vil virkelig gerne tjekke op på, hvad der er aftalt inden for det.
For det er noget rimelig nyt, og vi er jo selv en del af forligskredsen, så det synes jeg da er ret interessant, og det vil jeg da meget gerne høre noget om.
Jeg forventer også, at ministeren går på talerstolen og forklarer, hvad der er af planer om det her.
Jeg er så bare nødt til spørge ordføreren: Hvis det viser sig, at der om et halvt år, efter at det her er trådt i kraft, ikke er ryddet op, vil Dansk Folkeparti så gå ud og trække støtten til forslaget tilbage?
For ellers gør man jo det stik modsatte af det, man rent faktisk siger på talerstolen, og det, som man – som hr. Morten Østergaard også var inde på – siger uden for murene.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Nu er det jo sådan, at vi har tillid til regeringen, og vi har sådan set også med den aftale, vi lavede om kontanthjælpsloftet, aftalt, at man rent faktisk fra regeringen og beskæftigelsesministerens side tager kontakt til kommunerne for at få rettet op på det her.
Så det er sådan set ikke noget, der er nyt i forhold til den debat, der er i dag, for det er det, som vi aftalte allerede tilbage i november måned.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Mit spørgsmål er ganske enkelt: Hvis det viser sig, at der om et halvt år, altså efter det her er trådt i kraft, er nogle mennesker på kontanthjælp, som ikke skal være det, og det ikke er lykkedes at rydde op, vil man så trække støtten til lovforslaget tilbage?
Hvis ikke man gør det, er det her altså bare et stort bluffnummer.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Der er ingen, der bluffer her.
Det må jeg bare sige.
Det eneste bluffnummer, man må sige bliver lavet, er, når Socialdemokraterne igen og igen forsøger at afspore debatten og forsøger ikke at forholde sig til, at der rent faktisk er rigtig mange kontanthjælpsmodtagere, som har en ikkevestlig oprindelse.
Jeg er godt klar over, at der både er kontanthjælpsmodtagere af dansk etnisk herkomst, hvis man kan kalde det det, og så mennesker af ikkevestlig oprindelse – vi har mange kategorier – men i forhold til den overrepræsentation, der er af personer af ikkevestlig oprindelse på kontanthjælp, må jeg bare sige, at jeg ville ønske, at Socialdemokraterne ville komme med noget relevant, man kunne bruge i den her debat til at sikre, at der også var flere i den gruppe, der kom ud på arbejdsmarkedet.
Skal jeg bare svare?
Jeg fik ikke ordet direkte af formanden, så jeg blev lidt i tvivl om, om jeg må svare.
Jeg har selvfølgelig læst det pågældende svar, som hr. Benny Engelbrecht refererer til.
Vi mener, at det aldrig må være sådan, at hvis man er kontanthjælpsmodtager og prognosen er, at man kan komme i job, så skal man føle, at der en gevinst ved at tage det job.
Det synes vi er rigtig, rigtig vigtigt.
Det er bl.a. også af respekt for dem, som hver dag går på arbejde, har et ordinært arbejde, og som arbejder hårdt for at tjene til dagen og vejen.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Jeg er nødt til lige at forholde mig til, at jeg er her, for der ville altså blive ringet ret meget med den klokke, hvis jeg skulle føle, at jeg snakkede til mine havnearbejdervenner.
Så det er jeg nødt til at forholde mig til af respekt for Folketingets formand og Tinget.
Men der er forskel i forhold til at være i arbejde i dag – det er der; der er kæmpestor forskel.
Og der var en større forskel under den socialdemokratisk ledede regering, end dengang hr. Lars Løkke Rasmussen dannede regering sidst.
Der har Socialdemokraterne simpelt hen gjort en forskel.
Det har jeg også sagt til mine gode venner på Aarhus Havn, og jeg ved, at de forstår det.
Det ved de udmærket godt.
Og jeg tager meget gerne min gode ven hr. Jakob Engel-Schmidt med derned, så vi kan snakke med dem.
Pernille Schnoor (S), 2016-03-17:
To boligforeninger i Helsingør har udtalt, at det ikke er muligt at finde en bolig til Heidi Rasmussen, hvis kontanthjælpsloftet bliver indført,
og jeg håber, at fru Marlene Harpsøe som næstformand i beskæftigelsesudvalget har tid til at orientere sig om, hvordan det går for borgerne i Helsingør.
Og det vil sige, at hvis kontanthjælpsloftet bliver indført, er der ingen boliger at finde i Helsingør, og der er ingen boliger at finde i nærområdet og i øvrigt ikke i hele Nordsjælland.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det bekymrer fru Marlene Harpsøe, at den her mors børn skal udsættes for eventuelt at måtte flytte på herberg eller andre steder.
Tænker fru Marlene Harpsøe over de her urimelige og negative konsekvenser, det har for mennesker som f.eks. Heidi Rasmussen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-17:
Jeg er glad for, at ordføreren ikke synes, det er rimeligt.
Det er sådan set også derfor, at der er så stor modstand blandt mange af os her i salen i dag, for tre ud af fire af dem, der bliver ramt af det nye kontanthjælpsloft og 225-timersreglen, er ikke arbejdsparate.
Men skal jeg forstå ordførerens svar således, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre andet end at bede kommunerne om at oppe sig, eller skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil bruge den position som det største parti på højrefløjen til også at bruge den magt og indflydelse til reelt at gøre noget ved det her?
Hvad er det, befolkningen derude kan forvente?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Nu siger hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at tre fjerdedele af dem, som modtager kontanthjælp, ikke er arbejdsparate, og det er jo sådan set rigtigt, fordi så er man vurderet som det, der hedder aktivitetsparat, men det betyder ikke nødvendigvis, at hele den her gruppe så ikke har nogen arbejdsevne.
Det er rigtigt, som vi nogle gange har hørt, at der er nogle kommuner, hvis praksis er noget uacceptabel, vil jeg sige, i forhold til det, som er intentionen med lovgivningen, og det skal vi have rettet op på.
Der er det kommunernes ansvar, og nu sørger vi for via beskæftigelsesministeren at sikre, at kommunerne rent faktisk lever op til det ansvar, som de har.
Stine Brix (EL), 2016-03-17:
Der er sket noget med Dansk Folkeparti, sagde min kollega hr. Pelle Dragsted tidligere i debatten.
Tidligere var Dansk Folkeparti måske en eller anden form for social samvittighed i blå blok, man havde en eller anden form for omsorg for nogle af de mennesker, der var udsat.
Når nogen står på talerstolen og siger, at man bare må rykke lidt rundt i budgettet, eller man bare lige må finde en billigere bolig, selv om virkeligheden er, at man bor i den billigste bolig, det er muligt at opdrive, hvor man nu har sin bopæl, så har de jo til fulde demonstreret, at de intet forstår af, hvad det vil sige at tilhøre de udsatte i den her befolkning.
Hvorfor har Dansk Folkeparti meldt sig ind i overklassen og den politiske elite i den her sag og forladt de udsatte?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Vi har på ingen måde meldt os ind i en eller anden elitær klub.
Det har vi på ingen måde gjort.
Men vi har respekt for både vores velfærdssamfund og princippet om, at hvis man kan arbejde, så skal man arbejde.
Og hvis man ikke har det princip, og hvis man ikke prøver på at skabe nogle incitamenter for at sikre, at det rent faktisk er et princip, der efterleves, så må vi bare sige, at så bliver vores velfærdssamfund i den grad undergravet.
For det må og skal være sådan – det siger jeg også, fordi jeg klart mener, at vi rent faktisk er et arbejderparti – at hvis man kan arbejde, så skal man arbejde.
Derfor skal man også kunne mærke, at der vil være en gevinst ved at tage et arbejde frem for at være på offentlig forsørgelse, hvis man altså kan arbejde.
Stine Brix (EL), 2016-03-17:
Så kommer pladen igen: Det skal kunne betale sig at arbejde, økonomiske incitamenter.
Hvis det ikke er politisk elite, hvis det ikke er overklasse, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det er lige det, Dansk Folkeparti er blevet til i den her sag.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg er fuldstændig uenig med fru Stine Brix.
Jeg er godt klar over, at man fra Enhedslisten, som jo er det parti, fru Stine Brix repræsenterer, har et helt andet syn på det her med at arbejde i forhold til, hvad vi mener i Dansk Folkeparti.
Jeg har respekt for, at man har nogle politiske uenigheder, men vi står fast på i Dansk Folkeparti, at et kontanthjælpsloft er godt, fordi det skaber nogle økonomiske incitamenter til at komme i arbejde for dem, der kan arbejde.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Jeg er også fra Enhedslisten, hvis ordføreren skulle være i tvivl.
Jeg kunne godt tænke mig at tale om de børn, der bliver ramt af det her forslag.
Der er otte børneorganisationer – Red Barnet, Børnerådet, UNICEF, Børnesagens Fællesråd; jeg kan faktisk ikke komme i tanke om en børneorganisation, som ikke er på den liste – som i et debatindlæg her i dag indtrængende beder et flertal i Folketinget om at sige nej til at sende tusindvis af børn ud i fattigdom.
Det, de siger, er, at de ikke kan begribe, hvordan familier skal kunne leve for det, som Dansk Folkeparti beder dem om at leve for.
Og det, de siger, er, at det vil ramme børnene på uddannelse, på arbejde, på deres fremtidsmuligheder.
Hvad er Dansk Folkepartis svar til de børn og de børneorganisationer?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg vil bare gerne minde fru Pernille Skipper fra Enhedslisten om, at der altså også er mennesker, der er i arbejde, som det kan være svært for lige at finde pengene til det der fodboldklubkontingent eller penge til den der ekstra flyverdragt, som man er nødt til at købe hvert år, eller til nye vinterstøvler.
Der er også nogle, der er på arbejdsmarkedet, der står i den situation i dag.
Det synes jeg også at vi skal huske på.
Det er sådan set ikke kun kontanthjælpsmodtagere, der kan stå i den situation.
Den situation kan man også stå i, hvis man reelt har et arbejde.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Altså undskyld, men det var da den ringeste undskyldning, jeg længe har hørt: Det er, fordi der er mennesker i arbejde, der skal vende hver en 25-øre, og det ved jeg ved gud at der er – beklager, jeg må åbenbart ikke sige noget om de højere magter, så det lader jeg være med.
Hvordan skal det dog undskylde og retfærdiggøre det over for folk, der er så uheldige at være ramt af arbejdsløshed, som har stærke sociale problemer, misbrugsproblemer og sundhedsproblemer, som gør, at de ikke kan tage et arbejde?
Er virkeligheden ikke, at der ikke er en eneste god grund til, at man har fremsat det her forslag, andet end at det er en del af et ideologisk, elitært opgør, hvor Dansk Folkeparti har stillet sig på den helt forkerte side af stregen?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
I Dansk Folkeparti har vi rigtig stor respekt for velfærdssamfundet og også for dem, der hver dag arbejder.
Vi har også stor respekt for kontanthjælpsmodtagere, som måtte ende i en situation, hvor de netop er ledige og ikke kan forsørge sig selv og derfor er nødt til at få kontanthjælp.
Og vi er rigtig glade for det sociale sikkerhedsnet, som man har i Danmark.
Men jeg ser det sådan, at det, vi vedtager her i dag, netop sikrer, at et kontanthjælpsloft vil skabe nogle økonomiske incitamenter, så man mærker en gevinst ved at komme i arbejde.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Jeg kom egentlig på banen her, da ordføreren talte om Helsingør Kommune, og hvor svært det kunne være i Helsingør Kommune at sikre, at man kan finde boliger til alle dem, der bliver ramt af de her nedskæringer i kontanthjælpen.
Og det er jo allerede sådan i dag – jeg ved ikke, om ordføreren er opmærksom på det – at i nogle kommuner i det her land er over halvdelen af dem, der flytter dertil, på en eller anden form for overførselsindkomst, selv om de er i den arbejdsdygtige alder.
Det kunne f.eks. være i Lolland Kommune.
Vi kender alle sammen Låsby-Svendsen og de typer, som udlejer billige faldefærdige huse.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren mener, det er fornuftigt, at vi får et land, hvor vi presser kontanthjælpsmodtagerne ud i nogle kommuner, fordi de ikke kan bo i andre.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Jeg synes, at det, som har været et reelt problem, er, at man i for mange år har accepteret en alt for stor flygtningestrøm til Danmark, og at vi har haft en noget slap asylpolitik.
Det har jo bl.a. Socialdemokraterne stået bag.
Det har f.eks. betydet, at vi nu står i den situation – det gør man også i Helsingør Kommune – hvor flygtningetilstrømningen sådan set også presser os ude i kommunerne.
Det gør den både i Helsingør og i andre kommuner.
Og der lægger man sig fra kommunalbestyrelsens side – det gør man i hvert fald i Helsingør Kommune – på maven i det her spørgsmål og gør alt, hvad man kan, for at sikre dem en bolig.
Så hvis man kan sikre en bolig, og det gør man til alle de flygtninge, som kommer til kommunen, så kan man også gøre det til dem, som måtte stå i en situation, hvor de har behov for noget billigere at bo i.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-17:
Nu er det jo ikke flygtninge, der er problemet i den diskussion her.
Vi har set i de sidste 20 år, at der har været en trafik fra bl.a. ordførerens kommune og ud til kommuner, der ligger længere væk fra de store byer.
Og essensen i det er det grundlæggende, at man presser folk til at flytte, fordi boligerne er for dyre.
Og nu bliver der altså endnu flere mennesker, der har svært ved at betale en bolig.
Kan ordføreren, som jo repræsenterer et parti, der normalt påstår at ville styrke landdistrikterne og ville have et Danmark i balance, slet ikke se et problem i, at vi får nogle kommuner, hvor der er en markant stigning i antallet af folk, der er på overførselsindkomst, selv om de er i den arbejdsdygtige alder, og nogle kommuner, hvor man altså på en eller anden måde slipper af med dem, bl.a. ordførerens egen kommune?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-17:
Derfor har vi sådan set også sagt det tydeligt og klart – det gjorde vi under forhandlingerne, det er en del af aftalen, og vi siger det også i dag til beskæftigelsesministeren, til regeringen – at regeringen nu har et ansvar for at tage kontakt til kommunerne for at sikre, at der bliver rettet op på de sager, der måtte være, hvor folk er blevet placeret på en helt forkert ydelse, for jeg synes ikke, det er rimeligt.
Jeg synes da ikke, det er rimeligt nogle gange at skulle høre på, at der f.eks. er en person, som er handicappet og overhovedet ikke kan tage et arbejde, som skal placeres på kontanthjælp.
Det er da overhovedet ikke rimeligt for den borger, og det skal der ryddes op i.
Når det er, at der er tal ude om, at lige om lidt skulle 14.000 familier stå på gaden på grund af kontanthjælpsloftet, så vil jeg sige, at det er noget drastisk at gå ud og sige det, og jeg mener ikke, der er grund til den voldsomme bekymring, som man dér har.
Når man går ind og ser på det, som de er inde på i en rapport – jeg mener, det er en SFI-rapport – om årsagerne til, at folk bliver udsat af deres bolig, så kan man i hvert fald se, at det ikke sådan alene har noget med økonomi at gøre.
Jo, der er måske nogle, som ikke lige har et overblik over deres samlede privatøkonomi – nogle har måske taget nogle rigtig ærgerlige kviklån og lignende og har på den måde forgældet sig – men det er ikke nødvendigvis kontanthjælpsloftet i sig selv, der gør, at man bliver sat ud af sin bolig.
Det kan også være på baggrund af, at man måske har et misbrug eller en psykisk sygdom eller på anden måde har svært ved at overskue sin sociale situation.
Men kommunerne har altså nogle redskaber, som de kan bruge for at undgå, at folk bliver sat på gaden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-03-17:
Ja, det har kommunerne, og det er faktisk præcis det, Helsingør jo så gør brug af.
Kommunerne har f.eks. det redskab, at de kan lave en containerby eller en trailerpark – er det dét Danmark, som Dansk Folkeparti gerne vil skabe?
Altså, allerede inden vi har tredjebehandlet forslaget, er der borgmestre, der er ude at sige, at det er den løsningsmulighed, de har.
I de tal, man lægger til grund for rådighedsbeløbet, når man laver beregningerne, regner man med en gennemsnitlig boligydelse på 6.100 kr.
Nu kunne jeg kun finde tallene for, hvor mange boliger til 5.000 kr. der var i København – der er 111 boliger.
Der er omkring 1 million københavnere.
Altså, hvor lange ventelister kunne man forestille sig at der var til de boliger?
Det er jo komplet urealistisk at kunne finde et boligmarked for så store grupper af mennesker, som vi taler om her.
Så jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvis det nu er sådan, at der er kommuner, der begynder at opføre containerparker eller trailerparker, som det f.eks. er på tale at gøre i ordførerens egen kommune, Helsingør Kommune, er det så en tilstand, Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre noget ved, eller vil man fortsætte fuldstændig hovedløst med bare at gennemføre det her forslag?