runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jeg er rigtig tilfreds med, at SF også her i dag bakker op om den aftale, vi lavede for at mildne indfasningen af den dagpengereform, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gennemførte.
Det var jo en meget brutal måde at gøre det på, og det var rigtig godt, at vi kunne finde et flertal for at undgå det.
I forhold til genoptjeningskravet må jeg sige, at selvfølgelig er jeg generelt lydhør over for de forslag, der kommer fra vores støttepartier, men jeg må også sige, at regeringen ingen planer har om at ændre på genoptjeningskravet.
Det, vi har gjort, er jo at have massivt fokus på at skabe vækst i Danmark, skabe flere arbejdspladser, og meget ser også ud til at være lykkedes.
For det er lykkedes bare i 2013 at øge beskæftigelsen med 20.000.
jo ikke, hvor længe de kan få dagpenge, men om de kan få et arbejde, og der er regeringen rigtig godt i gang.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-05-06:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at fokus skal være på at skabe arbejdspladser.
Det har også været vores fokus, da vi sad i regeringen.
Det er det også stadig væk.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men lad os nu kigge på det.
Det skøn, som hr. Lars Løkke Rasmussen, da han sad i regering, kom med, var, at antallet af folk, der faldt ud af dagpengesystemet, ville være 2.000-4.000 mennesker.
Når vi så kigger på tallene for 2013, altså bare sidste år, ser vi, at der var 34.000 mennesker, der faldt ud af dagpengesystemet.
Det bør vække til eftertanke, også hos en socialdemokratisk ledet regering.
Med her synes jeg så også, det bliver væsentligt, hvad regeringen har tænkt sig i forbindelse med beskæftigelsesreformen og Venstres krav om de 4 mia. kr.
For Venstre foreslår jo, at man kan finde 4 mia. kr. i beskæftigelsesreformen og bruge dem til skatte- og afgiftslettelser.
Og der kan jeg være bekymret for – og jeg håber ikke, at det er en berettiget bekymring – at regeringen i forhandlingerne kunne finde på at række en hånd ud mod Venstre og sige: Vi er klar til skatte- og afgiftslettelser.
Så jeg vil spørge statsministeren, om hun vil sige definitivt nej til at finde pengene i beskæftigelsessystemet til skatte- og afgiftslettelser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Der er en meget stor forskel på det, vi har foreslået, og det, som jeg tror Venstre har foreslået.
For det er svært at blive klog på Venstres politik, fordi de ikke lægger deres forslag åbent frem.
Men der er meget stor forskel.
Og vores reform handler dybest set om, hvordan vi kan bruge de eksisterende midler i beskæftigelsessystemet på en klogere måde til gavn for dem, der har mindst uddannelse, og til gavn for de enkelte ledige, så de får lige præcis den indsats, som de har behov for.
Venstre har så i modsætning til os meldt ud, at de vil spare 4 mia. kr. på beskæftigelsespolitikken.
Så vidt jeg kan se, er de dog kun kommet med forslag til besparelser på 200 mio. kr., så der er altså langt derop.
Jeg har stadig ikke forstået, hvordan Venstre vil finde 4 mia. kr. i beskæftigelsessystemet, og det undrer mig, at Venstre kan slippe af sted med at sige, at man vil spare 4 mia. kr. uden på nogen måde at lægge frem konkret, hvordan det skulle gøres.
Så jeg vil gerne igen benytte lejligheden til at opfordre Venstre til det og også sige meget klart til fru Pia Olsen Dyhr, at vi ikke har fantasi til at forestille os, hvordan der kunne spares 4 mia. kr. i beskæftigelsesindsatsen.
På ingen måde.
Vores reform er jo ikke en besparelsesmanøvre på nogen måde, men et forsøg på at bruge pengene bedre i vores beskæftigelsesindsats.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-06:
Til den foregående diskussion vil jeg sige: Det er godt nok svært at forstå, at vi har en regering – oven i købet en socialdemokratisk ledet regering – som ikke kan se, at det her dagpengesystem, som hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Thulesen Dahl og fru Margrethe Vestager fandt på, ikke fungerer.
Jeg har det sådan, at når 34.000 mennesker falder ud af dagpengesystemet, burde det på en eller anden måde være åbenlyst for alle, at dagpengesystemet ikke fungerer.
Men det, jeg vil spørge om i dag, handler om datasikkerhed.
For hvis man skal sige noget som helst positivt om hele den her Se og Hør/Nets-sag, er det, at vi endelig diskuterer datasikkerhed.
Jeg vil gerne spørge statsministeren til statsministerens holdning til den såkaldte logningsbekendtgørelse, altså den regel, der betyder, at alle de sms'er, vi sender, alle de e-mails, vi sender, bliver registreret og gemt – ja, hver gang vi går ind på en hjemmeside, bliver det registreret og gemt – 1½ år.
Altså, hver gang en borger i Danmark sender en sms, skal den registreres og gemmes i 1½ år.
Det er enorme datamængder, og det er meget, meget personlige informationer om os alle sammen.
Det handler som sagt om, hvem vi sms'er med, og hvilke hjemmesider vi går ind på, og i øvrigt også hvor vi rent fysisk opholder os.
For hvis man har telefonen i lommen, kan det også ses, hvor man er.
I hele den her Netsskandale har vi jo se, hvordan sådan nogle personlige data kan misbruges.
Det er selvfølgelig sådan, at jo flere informationer om borgerne, man samler, jo flere informationer er der også at misbruge.
Det er jo mennesker, der håndterer de her data.
Dels kan der ske det, at der bliver begået fejl, dels kan der ske det, at der er nogle, der for egen vindings skyld finder på at sælge ud af personfølsomme oplysninger om borgerne.
Det er jo sådan set det, som hele den her Netsskandale handler om.
Dermed bliver det også meget, meget relevant, synes jeg, at diskutere, hvor mange informationer om borgerne man skal indsamle og gemme med den risiko, der nu er forbundet med det.
Kan statsministeren ikke for det første give mig ret i, at det er nødvendigt at diskutere, hvor meget information vi samler og gemmer om borgerne, og vil statsministeren for det andet i lyset af de seneste ugers afsløringer være med til at afskaffe den her voldsomme overvågning af borgerne, den her voldsomme indsamling af information om borgerne, som logningsbekendtgørelsen har medført?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Derfor vil jeg godt prøve at adskille sagerne lidt.
I forhold til, skal vi kalde det Se og Hør-sagen eller Netssagen, er det jo sådan, at det er særdeles alvorligt, hvis de beskyldninger, vi har hørt, er rigtige.
Det er en sag for politiet, fordi det, der angiveligt skulle have været foregået, er ulovligt.
Derfor er det en sag for politiet.
Vi ved også, at Datatilsynet og Finanstilsynet er gået ind i sagen.
Desuden har justitsministeren nu iværksat en undersøgelse af, hvorvidt beskyttelsen af oplysninger om elektroniske betalinger er god nok, og det er meget relevant at diskutere det.
For det, der er vigtigt, er, at hvis vi efter Netssagen kan se, at beskyttelsen af data ikke er tilstrækkelig, må vi på baggrund af de informationer håndtere det og eventuelt vurdere, om der er behov for yderligere initiativer.
Jeg tror til gengæld også, det er rigtig vigtigt, at vi ikke blander den her diskussion sammen med alle mulige andre diskussioner.
Og når vi har den anden diskussion, drøfter vi bl.a. logningsdirektivet her.
Der skal vi jo huske på hvorfor vi har logningsdirektivet, og hvad man kan bruge det til.
Logningsdirektivet skal jo sikre, at der er adgang til visse data med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre, retsforfølge grov kriminalitet, herunder organiseret kriminalitet og terrorisme.
Derfor er vi sådan set lidt optaget af logningsdirektivet, fordi det er et konkret redskab til, at vi som regering, som land kan gå op imod terrorisme.
Nu må vi jo se på den her sag, fordi der har været udfordringer i forhold til logningsdirektivet.
Men jeg tror også bare, det er vigtigt, at vi af og til minder hinanden om, at når vi har nogle af de her regler, er det, fordi vi skal kunne gå op imod organiserede kriminelle, herunder terrorister, som sådan set ikke vil Danmark det særlig godt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-06:
Jeg vil sige to ting.
Først vil jeg sige til statsministeren, at når tingene hænger sammen, er det, fordi hele den her Netsskandale viser, at når man har rigtig mange personlige informationer om borgerne samlet et sted, så kan de misbruges og lækkes, og nu har vi, når det handler om kendte og kongelige, set, hvad det går ud på.
Men man samler altså fra den danske stats side lige nu informationer om alle de sms'er, vi sender, alle de mails, vi sender, og hver eneste gang vi går ind på en hjemmeside.
Disse informationer kan selvfølgelig også misbruges, for det er mennesker, der har med dem at gøre.
Derfor hænger tingene sammen, og derfor synes jeg, at man som politiker bliver nødt til at spørge sig selv: Er det virkelig de rette proportioner?
Er det rimeligt over for borgerne, at vi udsætter dem for den risiko, der er forbundet med, at der indsamles og gemmes så mange personlige, private informationer om dem?
Jeg tænkte jo nok, at statsministeren ville tale om terror, for det plejer at være terror, som bliver brugt som begrundelse for, at man overvåger og registrerer os alle sammen hele tiden.
Og hvis statsministeren ligesom kan bekræfte det faktum, kan statsministeren så ikke også erkende, at der er tale om et helt overdrevet indgreb i borgernes ret til et privatliv?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
I forhold til det konkrete spørgsmål vil jeg bede fru Johanne Schmidt-Nielsen om at stille det til justitsministeren.
Men jeg vil også godt sige, at der jo i øjeblikket er en diskussion om logningsdirektivet på den måde, at der er kommet en EU-afgørelse, og det betyder, at Justitsministeriet nu er ved at gennemgå dommen for at undersøge, hvilke konsekvenser den skal have.
Men jeg tror, det er vigtigt at huske på, at når vi har fulgt logningsdirektivet i Danmark, så er det, fordi man, hvis man skal finde terrorister, så skal finde en nål i en høstak, og i den forbindelse kan logningsdirektivet sådan set være nyttigt.
Jeg vil også godt advare imod det her med at negligere, at der kan være nogle, der vil Danmark det ondt, at der kan være nogle terrorister, som vil Danmark det ondt.
Vi har altså brug for, at vi også har et modsvar til dem.
Jeg ved godt, at jeg står over for et parti, som ønsker, at Snowden skal have asyl, og at vi slet ikke skal håndtere nogen af de her kriminelle, men der er altså behov for, at vi også tager det meget alvorligt at sørge for, at kriminelle ikke får frit spil i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-06:
Jamen jeg vil sige til statsministeren, at problemet her jo er, at sagen ikke skal opstå.
Det er jo absurd, at man skal forhandle blandt Folketingets partier om, hvad der sker, hvis der opstår en situation.
Jamen Folketinget skal have de rigtige oplysninger, færdig, slut.
Så enkelt er det jo.
Hvis Folketinget skal udøve sin kontrolvirksomhed, skal Folketinget ikke vildledes.
Nu nævnte jeg loven om børnecheck før, og det var ikke en tilfældighed, for det er jo et sted, hvor regeringen åbenlyst har sagt, at uanset om Folketinget pålægger regeringen at følge dansk lovgivning, gør man det ikke.
Den kan være på ½ side.
Det er en meget kort og enkel lov.
Det fremgår krystalklart, at såfremt en minister giver Folketinget urigtige eller vildledende oplysninger, træder den her i kraft med risiko for fængsel i op til 2 år.
I den her sag, vi diskuterer om Christiania, er det en tilståelsessag, at Folketinget har fået vildledende oplysninger.
Så jeg skal bare være helt sikker på, når man diskuterer og tager noget til efterretning og vil diskutere med partierne, at der ikke deri ligger nogen som helst form for anerkendelse af, at der kan ske det, der skete i Christianiasagen, nemlig at Folketinget bliver vildledt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jeg tror, at hr. Kristian Thulesen Dahl kom til at give indtryk af, at den her forhørsledelsesberetning på en måde vedrører den tidligere justitsministers ageren i sagen, men det gør den jo ikke, fordi den vedrører udelukkende to embedsmænds ageren i sagen.
Det er tre dommere, som har kigget på den her sag ganske grundigt, og vi tager selvfølgelig konklusionen til efterretning.
Men der skal jo heller ikke herske tvivl om, og det synes jeg egentlig også jeg svarede meget, meget tydeligt til hr. Lars Løkke Rasmussen før, at selvfølgelig skal Folketinget have korrekte oplysninger.
Man skal sige sandheden til Folketinget, det kan der ikke være to holdninger til.
Og det er jo også derfor, at justitsministeren også i går tog initiativ til at indkalde Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan man skal håndtere sådan en situation, hvis den opstår fremadrettet.
Der synes jeg egentlig, at man også sætter fokus på, at vi vil undgå sådan en situation fremadrettet, og jeg synes egentlig også, at jeg tidligere har markeret, at jeg synes, at det var rigtig godt, at den tidligere justitsminister beklagede over for Retsudvalget, over for Folketinget, at han bidrog til, at medlemmerne af Retsudvalget fik en begrundelse for aflysning af Christianiabesøget, som ikke var den reelle.
Så jeg tror egentlig, at vi har alle komponenterne: Man skal sige sandheden til Folketinget, altid give korrekte oplysninger.
Der er kommet en rapport, som vi tager til efterretning, og nu indkalder justitsministeren til en snak med Folketingets partier om, hvordan man i givet fald skal håndtere en sådan sag, hvis den opstår fremadrettet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-06:
Tak, formand.
Jeg tror, at der er mange danskere, der er stolte over det danske demokrati, stolte over, at vi har et system i Danmark, som man har opfattelsen af ikke har korruption og ikke sådan misrøgt af embede – man går efter, at der skal være orden i tingene.
Sådan er det her i Danmark.
Vi har en presse, der er årvågen, og vi har mulighed for at kontrollere regeringens færden.
Vi har i Folketinget mulighed for at stille ministrene til ansvar for det, de går og gør osv.
Det er nu meget godt alt sammen.
Når jeg tager det her udgangspunkt i spørgetimen i dag, er det, fordi jeg synes, der lige præcis på de her områder er ved at ske noget, som måske kan rokke lidt ved den tillid, som mange danskere ellers har til Folketinget, til vores folkestyre og til vores demokrati.
Altså, på torsdag behandler Folketinget et beslutningsforslag om det, vi jo har diskuteret nogle gange her i spørgetimen, nemlig børnechecken.
Det lyder i al sin enkelhed: »Folketinget pålægger regeringen at sikre, at udbetalingen af børne- og ungeydelser og børnetilskud sker i overensstemmelse med den af Folketinget vedtagne lovgivning.«
Hvad har regeringen sagt til det?
Så fik vi jo i går et stykke papir – eller en stor rapport er det vel – der siger, at i et eller andet omfang er det også okay, hvis ministre stikker Folketinget en løgn, altså stikker Folketinget en nødløgn.
Forud for min deltagelse her i spørgetimen, har man forsøgt at få statsministerens udtalelse til, om det er acceptabelt, eller om det medfører en ministers øjeblikkelige afgang, hvis man gør sådan noget.
Det kan vi ikke rigtig få noget svar på, der skal være nogle forhandlinger.
Men jeg synes i bund og grund, at der er behov for og det er nødvendigt – for at sikre tilliden hos danskerne til vores folkestyre, vores demokrati – at statsministeren forholder sig til det.
Hvis nu det samme, som skete i den tidligere justitsministersag om Christiania, skete i morgen igen, ville sådan en minister så stadig væk kunne sidde i statsministerens regering?
Eller ville den politiske holdning til sådan en situation her i Danmark være den, at, nej, det er ikke acceptabelt at stikke Folketinget en nødløgn, fordi man skal have respekt for Folketinget?
Og Folketinget skal selvfølgelig have de oplysninger, Folketinget skal have, og ikke vildledes på nogen som helst måde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Det går bedre i dansk økonomi.
Det gør det på grund af det, der sker i udlandet, men også fordi regeringen har ført en aktiv og ansvarlig økonomisk politik.
Der er mere optimisme, ledigheden er den laveste i 4 år, og flere har et arbejde.
Dansk økonomi viser nu klare tegn på bedring.
Det fremgår også af den nye prognose, der er kommet fra Kommissionen i går.
Prognosen bekræfter, at Danmark forventes at komme fri af EU-henstillingen – formelt kan det jo først ske i juni.
Men vi har altså allerede nu fået det første kvalitetsstempel fra EU om, at de forventer, at vores offentlige underskud varigt er bragt ned under grænsen på 3 pct. af BNP.
I sidste uge fremsatte vi et nyt udspil.
Det beskæftigelsessystem, vi har i dag, har for meget bureaukrati og meningsløs aktivering, og det handler for lidt om det enkelte menneske.
Det vil vi lave om på.
Vi vil sætte den enkelte borger i centrum; vi vil gøre op med meningsløs aktivering – ikke flere pipfuglekurser.
Vi vil have en ny og klar arbejdsdeling mellem a-kasser og jobcentre, og helt centralt for regeringen er det, at vi vil gennemføre et markant uddannelsesløft.
Indsatsen skal målrettes sådan, at vi bruger flest på de ledige, der har fået mindst uddannelse, og færre penge på dem, der har meget uddannelse.
Det synes vi er en rimelig prioritering.
Beskæftigelsesministeren går nu i gang med forhandlingerne med forligspartierne.
Regeringen kommer også, som mange vil vide, snart med en ny vækstpakke.
Hovedfokus vil være på at hæve produktiviteten ved at styrke virksomhedernes rammevilkår.
Danmarks produktivitetsvækst har været lavere end i lande som Sverige og Tyskland.
Det skal vi gøre ved at sætte ind på mange områder.
Der findes – desværre – ikke én ting, som alene kan forbedre produktiviteten markant.
Vi vil bl.a. investere mere i forskning og innovation.
Ny viden er vigtig, når vi skal være konkurrencedygtige.
Derfor vil vi tilføre Danmarks Grundforskningsfond 3 mia. kr.
Det betyder, at fondens arbejde med at etablere nye forskningscentre kan videreføres frem til 2026.
Det kunne f.eks. være et forskningscenter som det, økonomiministeren og jeg besøgte på DTU i går.
Her bliver der forsket i nanoteknologi og nye materialer.
Sidste år sænkede vi skatter og afgifter i den store vækstplan til 90 mia. kr.
I år ønsker vi at sætte ind på andre områder.
Vi vil f.eks. forenkle bøvlede regler, vi vil fjerne den regulering, der hæmmer produktiviteten, og på den måde kan vi forbedre virksomhedernes vilkår uden at bruge mange penge.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Mange tak for det.
Her står så 1 minut og 14 sekunder.
Det vil jeg så ikke gå ind i her, for vi har jo ikke set noget endnu.
Så jeg vil bare opfordre til, at regeringen på et tidspunkt lægger sin plan frem, gerne så hurtigt som muligt, så vi kan komme i gang med at gøre det, der er nødvendigt for Danmark, nemlig at få lavet en offensiv vækstpakke i forlængelse af den, vi lavede sidste, år, der kan sikre nogle flere arbejdspladser, noget mere velstand.
Det går bedre, siger statsministeren, og det er jeg sådan set på mange måder enig i, og jeg vil også gerne, hvad jeg har gjort før, kvittere for, at regeringen har kørt videre ad de spor, der blev lagt ud af den tidligere regering, og ikke drejet fra, sådan som man ellers sagde det i valgkampen, men blev på det spor, der hed tilbagetrækningsreform, dagpengereform – de to reformer, der sådan for alvor har bidraget til at skabe holdbarhed i økonomien.
Men jeg vil egentlig spørge om noget andet her til en start og i virkeligheden meget simpelt, for det kræver sådan set bare et klart svar – et ja eller nej, tror jeg.
Vi fik jo i går en undersøgelsesrapport omkring hele den misere, der har været i Justitsministeriet, der førte til justitsministerens afgang, fordi justitsministeren havde løjet over for Folketinget.
Jeg ønsker ikke her at gå ind i en debat om den finere jura omkring vores embedsmænd, men overlader det helt til regeringen selv at finde ud af, hvilke embedsmænd regeringen synes man kan have tillid til.
Jeg vil sådan set bare spørge statsministeren, om statsministeren helt uagtet den her undersøgelsesrapport i går vil bekræfte over for Folketinget, at hendes ministre selvfølgelig ikke lyver for Folketinget, at der ikke kan opstå nogen situationer, hvor de lyver for Folketinget, og at det, hvis situationen alligevel skulle opstå, selvfølgelig automatisk vil medføre den pågældende ministers afgang.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Jeg ved ikke, om vi har afveget fra den tidligere økonomiske politik, vi har lagt betydelige ændringer ind i den økonomiske politik og gjort en række ting, som vi jo ikke har haft flertal til at gøre med Venstre og Konservative, men andre partier i Folketinget, og på den måde er der jo stor forskel på den økonomiske politik, som VK-regeringen førte, og den, som min regering fører – bare så det lige er noteret.
Vi tager redegørelsen til efterretning; det gør regeringen naturligvis.
Men jeg vil også godt understrege, at det selvfølgelig skal være sådan, at Folketinget får korrekte oplysninger.
Jeg tror ikke, der kan være to meninger om den sag, og det er også derfor, justitsministeren har taget initiativ til at invitere Folketingets partier til en dialog om, hvordan man burde håndtere en sådan sag en anden gang.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Det møder vi selvfølgelig op til, og det er jo en spændende diskussion, men nu spurgte jeg egentlig ikke til undersøgelsesrapporten som sådan, for den omhandler ikke ministeren, som ingenlunde er frikendt ved den undersøgelsesrapport, der kom i går.
Så det spørgsmål, jeg egentlig bare vil stille, handler ikke om, hvorvidt embedsmænd må indgå i produktionen af nødløgne eller andet, men handler om ministerens rolle.
Der vil jeg sådan set bare have statsministeren til at bekræfte fuldstændig utvetydigt, at hendes ministre ikke lyver for Folketinget, og at de i det omfang, de måtte lyve for Folketinget, så ikke længere er ministre i statsministerens regering.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Som jeg også nævnte i det samråd, som jeg deltog i den 17. januar, så har den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, jo beklaget over for Folketinget, at han bidrog til, at medlemmerne af Retsudvalget fik en begrundelse for aflysningen af besøget på Christiania, som ikke var den reelle.
Det mener jeg var rigtigt at gøre, for der kan ikke herske to meninger om, at Folketinget skal have korrekte oplysninger, og at man naturligvis altid skal sige sandheden til Folketinget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Men så forstår jeg, at statsministeren har det synspunkt, at ministrene ikke skal lyve for Folketinget.
Det er jo derfor, statsministeren var enig i beklagelsen.
Så gik ministeren jo af, fordi der var ved at forme sig et flertal, som ikke havde tillid til ministeren.
Det er lidt uklart, om statsministeren i givet fald ville have været en del af det flertal eller ej.
Derfor mangler vi lige at få svar på et andet spørgsmål.
Hvis vi nu er enige om, at statsministerens ministre selvfølgelig ikke skal lyve for Folketinget, er vi så også enige om, at hvis de gør det alligevel, så medfører det automatisk deres afgang?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-06:
Jeg må sige, at jeg synes, at når statsministeren bruger terror som hovedargument for så omfattende en overvågning af borgerne, som det her faktisk er, så var det måske ikke for meget at forvente, at statsministeren havde sat sig en lille smule ind i det, og hvis statsministeren havde gjort det, kunne statsministeren have bekræftet, at man ikke har brugt den her logning, den her overvågning, af vores internettrafik i en eneste terrorsag.
Jeg synes, at når det er hovedargumentet, ville det måske også være fair lige at sætte sig ind i det.
Nu bringer statsministeren EU på banen, og jeg har godt bemærket, at statsministeren har en tendens til at lytte væsentlig mere til EU end til mig og Enhedslisten, og det er ganske rigtigt, at EU faktisk lige er kommet med en afgørelse, som siger, at logningsbekendtgørelsen er i strid med grundlæggende rettigheder.
Så mit afsluttende spørgsmål vil være: Hvorfor har statsministeren ikke allerede gjort det klart, at vi i Danmark skal følge EU-dommen og stoppe den voldsomme overvågning af borgerne?
For det er jo sådan set det, den EU-dom siger.
Jeg har det sådan, at jeg er imod den der logningsbekendtgørelse.
Det har Enhedslisten været fra starten, og statsministeren ved, hvordan vi har det med EU, men statsministeren plejer at være helt pjattet med at følge alt, hvad EU siger og tænker og gør.
EU har sagt, at den der logningsbekendtgørelse ikke holder.
Hvornår skal der ske noget?