runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Vi har i tæt dialog med Transportministeriet fundet, at det her er forsvarligt at anbefale.
Det er et kendt fænomen syd for landets grænser.
Der er danske busser, som gennemgår godkendelsesprocedurer i dag.
Der er en hel stribe krav til, hvad man skal igennem.
Der vil selvfølgelig være chauffører, som har uddannelse i at køre med tunge køretøjer.
Den samlede vurdering er altså, at det her er et projekt og dermed selvfølgelig et forslag, som vi – det giver sig selv – kan anbefale.
Det sker selvfølgelig også under skyldig hensyntagen til, at vi selvfølgelig skal være opmærksomme på færdselssikkerheden.
Det er vi i alle henseender, når vi taler om emner som de her, men også her er det selvfølgelig indgået med en særlig vægt i de overvejelser, vi har haft.
Konklusionen er altså, at vi ligesom andre lande rundtomkring i Europa kan tillade, at vi får Tempo 100-busser på de danske motorveje – selvfølgelig under de skærpede hensyn, som skal til, nemlig individuelle godkendelser ved syn og særlig opmærksomhed om de tilladelser, der skal gives til den enkelte bus.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Det gør man selvfølgelig, i henhold til at man nu har behandlet det i rigtig mange år – som også andre ordførere har været inde på.
Der vil jeg bare høre: Gør det slet ikke indtryk på justitsministeren, at selveste Rigspolitiet jo faktisk er lidt betænkelig ved det her?
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Til hr. Henning Hyllested: Jeg tror, jeg sagde, at lovforslaget også var fremsat på baggrund af overvejelser og henvendelser fra busvognmændene.
Og det synes jeg er helt fair.
Når det handler om de differentierede hastigheder, så har Transportministeriet – som man kan se af bemærkningerne til lovforslaget og i øvrigt af den debat, der har været om det – jo selvfølgelig vurderet det, altså nøje overvejet, om vores motorvejsnet så at sige kan stå distancen, altså om det er tilrådeligt, at de her Tempo 100-busser nu skal have lov til at køre 100 km/t. på vores motorveje.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Jeg er da glad for, at ministeren bekræfter, at det først og fremmest er en henvendelse fra busvognmændene, altså fra branchen, som gør, at man nu har taget det op igen og åbenbart har vredet armene om på folk i Justitsministeriet og langt om længe fået dem til at gå med på det her, eller hvordan det nu er foregået.
Hvis man er så optaget af færdselssikkerheden og af, at det skal være meget mere sikkert, kan jeg ikke forstå, hvordan man kan acceptere, at man jo så med det her lovforslag udløser en meget mere urolig trafik på vores motorveje, i og med at vi nu altså får tre kategorier af fart i forhold til forskellige køretøjer.
Vi får de tunge køretøjer, der kører 80 km/t.; vi får busserne, som kører 100 km/t.; og vi får jo så alle personbilerne, som kører henholdsvis 110 og 130 km/t.
Overhalinger er under alle omstændigheder farlige situationer i trafikken, og nu udløser man altså flere af dem, plus at vi jo får de der elefantoverhalinger – det er det så ikke, for nu kører de altså lidt hurtigere end de andre tunge køretøjer, men det er jo ikke hurtige overhalinger, der foregår.
Og det giver altså anledning til meget uro i trafikken.
Morten Bødskov (S), 2013-03-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med den seneste ordfører og rose ham særligt og udlægge hans tale som en indirekte ros for, at vi har fået en ny regering.
Sådan må jeg nødvendigvis forstå det.
Det kan være svært for nogle at få over læberne, men det var jo det, der blev sagt.
Som det jo har været fremme, er formålet med lovforslaget jo at hæve hastighedsgrænsen for busser på motorveje fra de nuværende 80 km/t. til i fremtiden 100 km/t.
Og den nye hastighedsgrænse skal jo med afsæt i lignende regler, som vi kender fra Tyskland, kun gælde for busser, som kan opnå en såkaldt tempo 100-godkendelse, som vi kender den, hvad der nemlig er betinget af, at den enkelte bus kan opfylde en hel række betingelser vedrørende indretningen og selvfølgelig også sikkerheden.
Det er i den forbindelse vigtigt for mig at slå fast, at regeringen jo selvfølgelig – selvfølgelig – vægter hensynet til færdselssikkerheden meget højt.
Det skal der på ingen måde herske tvivl om.
Derfor er jeg også tilfreds med, at det i de senere år er blevet mere sikkert at færdes på vores veje.
Og med den gode udvikling skal vi selvfølgelig løbende forholde os til, hvordan vi indretter vores hastighedsgrænser, se, om de er tidssvarende, eller om vi kan justere hastighedsgrænserne, uden at færdselssikkerheden altså sættes over styr.
Lovforslaget er samtidig en reaktion på en henvendelse fra brancheforeningen Danske Busvognmænd, som har peget på, at hastighedsgrænsen på motorveje for busser ikke længere er tidssvarende.
Derfor, som man kan se af lovforslaget, har både Justitsministeriet og Transportministeriet nøje overvejet, om det var færdselssikkerhedsmæssigt forsvarligt og hensigtsmæssigt at ændre hastighedsgrænsen for de her tempo 100-busser til nu altså at være 100 km/t. også på danske motorveje.
Den konklusion er vi kommet frem til.
Jeg er glad for den brede opbakning til det, men vil alligevel bare understrege, at det jo er den enkelte bus, der skal godkendes til det.
Det sker ved synet, og der findes en hel række krav og retningslinjer, som skal opfyldes i dag.
Og virkeligheden er jo også den, at allerede i dag kan danske busser få de her tilladelser til at køre 100 km/t. i Tyskland. Så samlet set er det selvfølgelig regeringens vurdering, at det her er færdselssikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Det gør ikke noget, særlig ikke, når det sker på et forsvarligt færdselssikkerhedsmæssigt grundlag.
Nok om det.
Det andet handler om de civile prøvesagkyndige.
Det er en teknisk ændring, hvad flere har været inde på, som altså betyder og kan sikre, at civile prøvesagkyndige ved politiet ligestilles med ledende køredommere i forsvaret, når det gælder muligheden for at få en kørelærergodkendelse fornyet.
Det er den tekniske ændring, som er anden del af lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-03-19:
Jeg kan bekræfte hr. Simon Emil Ammitzbølls forudsigelse: Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Vi synes, det er et rigtig godt lovforslag.
Vi har sådan set rejst spørgsmålet og ønsket på det ene ordførermøde efter det andet med justitsministeren, dengang vi selv havde regeringsmagten.
Det krævede mange lange overvejelser og drøftelser og vurderinger af, om det nu også kunne gå an.
Jeg tror ikke, det var, fordi det var særlig svært at lave lovforslaget, for det kan vi jo se i dag.
Det er sådan set meget enkelt at beskrive de paragraffer, der skal til for at tillade, at busser, som er synet og godkendt til at kunne køre 100 km/t. – og det vil sige, at de sikkerhedsmæssigt er egnet til at køre med den hastighed – kan få lov til at køre med 100 km/t. på motorvej.
Teknisk set er det et meget enkelt lovforslag, men det har simpelt hen krævet så mange armlægninger i Justitsministeriet gennem årene.
Men nu er vi endelig nået frem til, at der er kommet et lovforslag, og det er vi fra konservativ side rigtig, rigtig glade for, for vi har som sagt rejst den her problemstilling for adskillige år siden.
Nu ligger lovforslaget her, og vi støtter det naturligvis.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-19:
Liberal Alliance er enig med Enhedslisten, for så vidt angår spørgsmålet om at ligestille civile prøvesagkyndige i politiet med ledende køredommere i forsvaret.
Det kan vi også støtte.
Den del af lovforslaget kan vi nemlig støtte.
Jeg synes i virkeligheden, der er grund til at glæde sig over, at der her åbnes op for det.
Selv om det er et begrænset antal køretøjer, der kan få lov til at køre stærkere på motorvejene, kan man jo håbe, at det er en åbning for en tendens til, at vi kan se på, om der er nogle af de steder, hvor biler i dag må køre 110 km/t., hvor de kunne køre 130 km/t., og om der er nogle af de steder, hvor man må køre 130 km/t., hvor man godt kunne køre lidt mere.
Der er jo sådan set ingen grund til at forsinke trafikken mere end højst nødvendigt.
Og som andre ordførere også har været inde på, har der sådan set været en helt fantastisk udvikling i teknologien på personbilområdet, og dermed kunne der jo være mulighed for at se på, om man ikke måtte flytte sig lidt hurtigere, end tilfældet er i dag.
Så vi glæder os.
Man kan nærmest sige, at det er sådan et lille frihedsforslag, som regeringen er kommet med.
Under alle omstændigheder vil jeg sige, at det er rart for en gangs skyld at kunne rose regeringen.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Jamen det er klart, at vi selvfølgelig også skal forholde os til de danske erfaringer.
Jeg tror også, at vi skal være helt ærlige og sige, at hvis det er sådan, at vi ser markant flere ulykker, efter at vi nu har hævet hastigheden – eller forhåbentlig hæver hastigheden – til 100 km/t., så må vi selvfølgelig revurdere.
Jeg vælger sådan set have en positiv tilgang til det, og jeg tror sådan set ikke, vi kommer til at se flere ulykker.
Det viser erfaringerne jo også fra andre lande.
Vi må erkende, at stort set alle andre lande har hævet hastigheden, og derfor må vi jo også, synes jeg, holde fast i, at det her selvfølgelig handler om en afvejning.
Og når vi nu kan se, at der ikke er markant flere ulykker – det kan jeg ikke se af de tal, vi har fået forelagt – så synes jeg også, at vi er nødt til at forholde os til, at der er en række udfordringer i forhold til det.
For mig at se
vægter det altså højt, at vi nu lytter til busselskaberne, og at vi også lytter til de passagerer, som benytter sig af de her busser.
Og der er det afgørende, at vi selvfølgelig også tager et hensyn til den mobilitet, der skal være.
Men det skal selvfølgelig ikke være på bekostning af sikkerheden, og derfor skal vi selvfølgelig følge udviklingen ganske tæt også i årene fremover.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-19:
Det er rigtigt.
Men busser medfører jo altså 50, 60, 80 passagerer, og det giver forskellen til et vogntog, som trods alt kun føres af en enkelt chauffør – måske to, hvis vi er rigtig heldige.
Det er jo et eller andet sted også det, der er i høj grad gør forskellen.
Der bliver hele tiden – det kan jeg høre at mange ordførere gør – henvist til udlandet og udenlandske erfaringer.
Men man kunne jo vel egentlig også bare holde fast i de danske erfaringer, for det er jo rigtigt, som Venstres ordfører i sit indlæg var inde på, at busser er overordentlig sikre, og det viser billedet i Danmark jo også.
Men det er jo netop ved de 80 km/t., at det billede har tegnet sig, for det er den grænse, vi har haft indtil nu.
Derfor synes jeg måske, at der var en grund til at holde fast i de danske erfaringer på området.
Jonas Dahl (SF), 2013-03-19:
Jo, det er klart, at man skal afveje de forskellige problemstillinger, der er i forhold til at ændre på nogle grænser.
For mig at se
har det været afgørende, at vi rent faktisk går ind og ser på det udstyr, som er i busserne.
Jeg tror sådan set, at det også ville have meget stor indvirkning, hvis folk, der benyttede busser, som kører langt og også kører til udlandet – det har vi jo set eksempler på i de forløbne uger – benyttede sig af sikkerhedsselerne i busserne, det ville også være et stort fremskridt.
Det har vi også forsøgt at lovgive om.
Jeg vil da sådan set håbe, at en fornyet debat om det vil være med til at sikre det.
Jeg tror sådan set, at det vil have en endnu større virkning i forhold til den trafikale sikkerhed – også for passagererne.
Men jeg medgiver gerne, at der bliver en længere bremselængde, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at man fortsat følger med i den trafik, der er.
Men det, der er det afgørende, er jo, om busserne er parate til det.
Så det er klart, at vi jo må sige: Hvad er det så, erfaringerne har været fra andre lande og de lande, vi normalt sammenligner os med?
Og der har altså været positive erfaringer med det her, og det synes jeg også at vi er nødt til at tage med i det regnestykke, som vi i sidste ende laver.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Altså, vi kunne også sige, at hemmelig ransagning skulle gælde al form for kriminalitet, at det var sådan et generelt redskab.
Hvorfor har man så valgt at begrænse det, og hvorfor har man begrænset det under en borgerlig regering, hvor man har haft præcis den samme diskussion?
Det er jo, fordi der også er noget, der hedder retssikkerhed, og det var egentlig mit indtryk, at det var noget, som SF også var optaget af, men det gælder åbenbart kun i forbindelse med privatpersoner.
Det gælder så ikke i forbindelse med virksomheder, og det synes jeg ærlig talt er en smule skuffende.
Vi ønsker at gå efter bagmændene, men man må også spørge sig selv, hvor lige behovet for det her er, og om det her er et redskab, der gør, at man kan fange mange flere og få dem dømt for økonomisk kriminalitet.
Det må man spørge sig selv om.
Vi vil gerne se på nye redskaber.
Der ligger også en del heri, i og med at man udvider strafferammen til 6 år for nogle af forseelserne, men i overensstemmelse med en del af høringssvarene synes vi, at det her lige er at gå et skridt for vidt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-19:
Jeg synes altså, det er bemærkelsesværdigt, at hver gang det handler om kriminalitet begået af samfundets top eller folk med gode uddannelser, så træder Venstre på bremsen, så skal der ikke ske noget.
Kan Venstre ikke bekræfte, at politiet ikke får et nyt redskab, at de får et eksisterende redskab, men at området udvides, og at det faktisk var sådan, at vi i den borgerlige regerings periode udvidede hemmelige ransagninger f.eks. i forbindelse med narkokriminalitet, så man kunne finde ud af, om et stof var narko, og så man kunne føre en sag videre?
Hvorfor er det, at Venstre har så store problemer med, at man kan lave hemmelige ransagninger i forbindelse med økonomisk kriminalitet?
Synes Venstre ikke, at det er en alvorlig sag at bedrage samfundet og tage fra fællesskabets kasse?
Ida Auken (S), 2013-03-19:
Nu kunne man jo også spørge hr. Jørn Dohrmann, der lige har stået og talt for, at panten skulle sættes ned for at undgå grænsehandel, hvordan han havde tænkt sig at effektivisere og udvikle det danske pantsystem.
Men det er måske for meget forlangt.
Så jeg vil bare svare, at vi har lavet en aftale med Dansk Retursystem A/S, der lige præcis balancerer, går på to ben.
Med den ene hånd sørger vi for, at de penge, danskerne har betalt ind til pant, men ikke indløst, går til fællesskabet, går til at udvikle alle de ting, der er på vores finanslov, altså vores skoler, vores sundhedsvæsen, vores ældrepleje – alt det, der er fællesskabet i Danmark.
Med den anden hånd sikrer vi, at selskabet har eneret, at de får de tyske dåser ind i systemet med en større omsætning til følge, og at der er en sikkerhedsstillelse for dem, der er med i systemet, altså lige præcis de ting, der skal til, for at Dansk Retursystem A/S har en mulighed for at udvikle sin forretning på sigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-19:
Jamen så må jeg jo bare forstå det sådan, at ministeren ikke ønsker at sige: Ja, det er i orden, at I bruger nogle af de her penge, som I har sparet sammen, til at udvikle ny teknologi.
I stedet siger man: Nej, som regering tænker vi kun på at få flest mulige penge i statskassen, og så må vi tage det andet på den lange bane.
I må sørge for, at der bliver endnu flere, der glemmer at få indløst deres pant, så I har pengene til udvikling.
Er det den måde, ministeren nu vil føre politik på?
Vil man bare sige: Vi skal have hevet så mange penge ud af selskabet som overhovedet muligt her og nu, og så må de tjene pengene, ved at folk ikke indløser panten på den lange bane?
Tak for det.
Jeg vil bare følge lidt op på det, som hr. Henrik Høegh sagde om geninvestering.
Kan man forestille sig, at man vil geninvestere de her penge, f.eks. i ny teknologi, hvis det viser sig, at Dansk Retursystem A/S siger, at de egentlig godt kunne tænke sig at investere i, at der bliver brugt færre materialer og den slags ting, altså for at få et mere effektivt system?
Der hører jeg ikke at ministeren ligesom er åben overhovedet.
Er det, fordi ministeren bare har lagt sig fast på, at det her er en finansieringskilde til den røde finanslov, og at man derfor bare skal ud at hente flere penge hos det her firma?
Vi kan vel sige, at uanset om det er ny teknologi, om det er sygehusene, eller om det er andet, ministeren tænker på, så er det sådan, at alt også kommer samfundet til gode, når man investerer i ny teknologi.
Men er det bare, fordi ministeren ikke vil være med til det?
Ida Auken (S), 2013-03-19:
Jamen det er fru Vivi Kier, der vil have noget til at hænge sammen, som ikke skal kobles sammen.
Det ene handler om, at vi har en temmelig bureaukratisk regulering for emballage i øjeblikket, hvor der for omkring 10 pct. af emballagen er noget, der hedder vægtbaseret emballageafgift, hvor man som virksomhed skal veje et låg og et glas og alt mulig andet for at kunne betale den rigtige afgift, noget, som vi ikke engang er helt overbeviste om hvilken miljømæssig gavn har.
Og der har vi sagt, at vi gerne vil lette virksomhederne for alt det bureaukrati.
Det her lovforslag handler om, at når danskerne betaler pant for deres flasker, men ikke får dem afleveret, så er der pant til overs, ikkeindtægtsført pant.
De penge synes vi simpelt hen skal komme fællesskabet, skal komme danskerne, til gode, skal komme vores velfærd, vores skolesystem osv. til gode.
For vi har brug for at få nogle penge til at få Danmark til at køre og for at gøre det mest effektivt og mest fornuftigt.
Og det troede jeg egentlig også at De Konservative var interesseret i.
Vivi Kier (KF), 2013-03-19:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan ministeren synes at det hænger sammen, at vi med det her forslag nu indfører en afgift på emballage, som ikke giver os mere miljø eller forbedringer af det danske retursystem, samtidig med at der forhandles om en ny vækstplan, i forbindelse med hvilken vi ved at det private erhvervsliv har efterspurgt, at man generelt nedsætter afgiften for anden emballage, som ikke genbruges.
Synes ministeren, at der er en logik i det her?
Ida Auken (S), 2013-03-19:
Hvis de tyske dåser også kommer ind i det danske system, vil det være en ganske betragtelig omsætning, der kommer.
Det er lige præcis de her ting sammen med sikkerhedsstillelsen for dem, der rent faktisk benytter sig af ydelsen, som skal sikre, at der kan investeres i pantsystemet fremover.
Så jeg synes, det er en rigtig fin balance.
Vi siger, at pengene for de pantflasker, som vi alle sammen går og betaler for, men som nogle måske glemmer at aflevere, går til fællesskabet, at de går til velfærd, går til uddannelse, sundhed, alt det, vi finansierer med finansloven.
Så er der stadig væk ordnede forhold, så Dansk Retursystem kan fungere, så de ikke behøver at hæve gebyrerne og samtidig har mulighed for at udvikle deres virksomhed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-19:
Jeg synes egentlig ikke, at jeg blev ret meget klogere, og man kan jo se, at der er et behov for det her, for i sidste uge faldt der dom i to sager vedrørende kursmanipulation, og det handlede faktisk om to bankdirektører, men det er en helt anden side af sagen.
Jo, vi er optaget af retssikkerhed i SF.
Det er vi også i forbindelse med hemmelige ransagninger, og det var vi, sidste gang vi lavede en udvidelse.
Det er jo sådan, at det her lige præcis foregår efter en kendelse, og når det handler om økonomisk kriminalitet, er det også sådan, at det skal være en forbrydelse af et vist omfang.
Det skal handle om de større sager.
Altså, man var med til at udvide i forbindelse med narko.
Det synes man i Venstre var fint.
Men man vil ikke være med til at udvide for dem, der laver økonomisk kriminalitet, som er bedrestillede mennesker, som er mennesker med uddannelse, med indsigt, og som nøjagtig ved, hvad de gør, fordi de har foretaget en nøjagtig kalkule af, om det her kan betale sig.
Hvordan er det, Venstre lægger snittet?
Hvorfor er det, økonomisk kriminalitet ikke skal være omfattet, og hvad er forskellen på det og narko?
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Jamen så hører fru Pernille Skipper forkert.
Vi påpeger, at vi ikke synes, at der er fundet en balance i det lovforslag, der ligger, og det er jo en principiel diskussion, som man også havde, da Justitsministeriet på et tidspunkt for år tilbage havde en arbejdsgruppe, der sad og arbejdede med det her.
Og jeg tror, at der var en pointe i, at man pegede på, at man skulle være varsom med at tage forbrydelser med, hvor der ikke var noget åbenlyst offer, men blot kunne have været et offer.
Det er jo en diskussion om, hvor man lægger snittet henne.
Man kunne også tage folk, der går over for rødt.
Man kunne også tage folk, der undlader at føre deres hund i snor.
Det er jo en diskussion.
Vi påpeger blot, at vi ikke synes, at der er balance i det, og vi synes slet ikke om den retorik, der ligger, hvor man altså siger, at der er tale om visse lovovertrædelser af mere alvorlig karakter.
Det at få et klip i kørekortet – slet ikke med den udvidelse, som visse partier i Folketinget ønsker, hvad angår sikkerhedssele og mobiltelefon – er ikke udtryk for en balance i tingene.
Vi vil gerne være med til at finde et flertal til bredt at vedtage det her, men det forudsætter, at fru Pernille Skipper og regeringen er indstillet på det.
Jo, der er vi så bare i Socialdemokratiet og Venstre uenige om, hvor snittet ligger, og hvor højt man skal vægte retssikkerheden for den enkelte virksomhed.
Altså, politiet og andre myndigheder gør jo det, at de, når de får et redskab, bruger det, i det omfang vi som lovgivere har stillet det til rådighed.
Der er vi bare lidt betænkelige ved, om den ramme er for stor, om de begrænsninger, der er sat ind, er restriktive nok. Men det, jeg egentlig ville have ordførerens holdning til, var ikke den uenighed – den har vi konstateret – men det var spørgsmålet om, hvorvidt man ikke, når man laver sådan noget her, sådan en udvidelse, skulle gøre det, man har gjort i andre tilfælde, hvor man har givet nye redskaber til politiet og i øvrigt også til Politiets Efterretningstjeneste bl.a. i forbindelse med terrorloven, og altså lave en revisionsklausul.
Så kan vi jo om nogle år finde ud af, hvem der havde ret: hr. Ole Hækkerup, der siger, at det her kun har været brugt i få tilfælde, eller nogle af os andre, der er lidt bekymrede over, hvad det her kan føre til.
Og så kan man jo på den baggrund – og der er nok flertal for den del af forslaget – om et par år vurdere det.
Hvorfor synes hr. Ole Hækkerup ikke, at det kunne være en god idé at indføje i det her lovforslag?
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Er der et problem, eller hvad kan man sige, et tradeoff, tror jeg man vil kalde det, mellem retssikkerhedshensyn, og hvor indgribende foranstaltninger samfundet kan foretage?
Er der det principielt?
Ja, selvfølgelig er der det.
Jeg synes imidlertid, det er vigtigt at sige – det prøvede jeg også at sige i min ordførertale, og det ved hr. Karsten Lauritzen selvfølgelig udmærket – det der med, at man skal omkring en dommer og alt det her.
Men der ligger jo også i høringssvarene og særlig i Justitsministeriets kommentarer til høringssvarene, og det synes jeg også er væsentligt at sige her, en afgrænsning af, hvor det så er man kan bruge de hemmelige ransagninger – og jeg finder det lige her med det samme.
Jeg synes sådan set, hvis man har det afsnit i baghovedet, at det lige præcis er den grove beskaffenhed, som i virkeligheden er det, der går igen.
Men jeg tror ikke, man skal forestille sig, at det er sådan, at man nu kommer til at rulle hemmelige ransagninger ud.
Jeg tror i stedet for, at der sker det, at man i nogle meget specifikke tilfælde vil gå til en dommer og sige, at man her har brug for hemmelig ransagning, fordi det er velbegrundet, fordi man tror, at hvis den, man vil ransage, bliver opmærksom på det, vil det forringe efterforskningen og muligheden for at bringe vedkommende til dom.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Jeg skal høre hr. Ole Hækkerup, om hr. Ole Hækkerup først og fremmest godt kan se, at der kan være nogle retssikkerhedsmæssige problemer.
Hr. Ole Hækkerup og jeg er så uenige om det med hemmelige ransagninger, men kan hr. Ole Hækkerup se, at det er en principiel problemstilling?
Og hvis hr. Ole Hækkerup kan se, at der kan være en principiel problemstilling, vil ordføreren så være åben over for at gøre det, som Dansk Industri lægger op til, nemlig at indsætte en revisionsklausul i lovforslaget?