runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Det kunne jo blive et vældig kriminalitetsfritsamfund, hvis man opførte sig på den måde over for alle.
Hvis man bare sagde: Vi fortæller jer, hvad I ikke må gøre, og så stoler vi på, at det gør I ikke.
Vi går ikke ud og kontrollerer, om I gør noget ulovligt.
Vi stoler bare på, at I ikke gør noget ulovligt.
Så er det klart, at så opdager man meget, meget få ulovligheder, hvis man overhovedet ikke gør noget for at kontrollere det, men bare siger: Vi stoler på, at I ikke gør noget ulovligt.
Det plejer normalt at være de danske myndigheders opgave også at kontrollere, om der faktisk foregår noget ulovligt.
Da jeg hørte det meste af det, justitsministeren sagde, fik jeg den tanke: Hvorfor kommer justitsministeren så ikke med forslag til Folketinget om at ophæve de bestemmelser i straffeloven, der handler om fremmede magters spionage i Danmark?
For spionage er jo at indsamle oplysninger, og hvis ministeren mener, at der ikke er nogen forskel på, om ambassader indsamler oplysninger om, hvad der foregår i det politiske liv, hvad det er, justitsministeren og folketingsmedlemmer osv. mener og diskuterer, og så det, at man registrerer borgere i registre, som kan betyde, at de f.eks. ikke kan komme med fly, eller de kan blive udsat for overgreb andre steder i verden, men at man bare kan lave, hvad man har lyst til af oplysningsindsamling, og det ikke længere skal hedde spionage eller registrering eller andet, men bare oplysningsindsamling, hvorfor så beholde de bestemmelser, vi har i straffeloven om, at det må fremmede magter ikke gøre i Danmark?
Det er lidt svært at forstå.
Men grunden til, at jeg er optaget af det her, er jo, fordi vi ved, at når USA registrerer borgere, som de mistænker for terrorisme eller andet, kan det have meget, meget alvorlige følger for de mennesker.
Det mindste af det er næsten, kan man sige, at de kan risikere ikke at kunne komme med flyet til USA.
Men vi ved også, at datasikkerheden i USA er så dårlig, at det ikke regnes for et sikkert dataland af bl.a. det danske datatilsyn.
Vi ved, at de samarbejder med diktaturstater rundtom i verden, og at oplysninger handles mellem efterretningstjenester, og derfor kan man altså risikere, at oplysninger om borgere, der deltager i demonstrationer eller går frem og tilbage til stationen eller andet, havner rundtom i verden, og at folk kan risikere at blive udsat for overgreb, når de er ude i verden.
Derfor synes jeg, at det er vældig alvorligt og noget, som justitsministeren burde være optaget af.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Nu forstår jeg, at jeg ud fra fru Line Barfods synsvinkel skulle overveje at ophæve spionagebestemmelserne i straffeloven.
Det er jo sådan, at spionage er strafbart, fordi det er ulovlig at spionere i Danmark, og det har jeg sandelig ikke tænkt mig at gøre lovligt.
Vi vil ikke acceptere, at fremmede magter driver ulovlig spionagevirksomhed i Danmark.
Men det er jo netop ikke det, vi taler om her.
Jeg synes sådan set, at det er en fornærmelse at påstå, at det her overhovedet kan sammenlignes med noget, som kommer bare i nærheden af spionagebestemmelserne.
Vi taler her om en overvågningsaktivitet, der er til for at sikre trygheden og sikkerheden omkring den amerikanske ambassade og dens personale, ligesom vi også i andre lande har forskellige foranstaltninger for at sikre trygheden omkring vores ambassader og det danske personale i vores ambassader.
Det skal vi da samarbejde med USA og alle andre gode allierede om at hjælpe hinanden med, og vi skal være glade for, at amerikanerne også gør deres her i København for at sikre det.
Derfor synes jeg, at konspirationsteorierne om, at det så bliver sendt rundt til alle mulige diktaturstater, er en unødig mistænkeliggørelse.
Det er meget vidtgående, og der er vi altså helt ude i fantasien.
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Jeg ville ønske, at det var fantasi, at USA samarbejder med diktaturstater, men vi har jo bl.a. set det i sagen om CIA-fly, som regeringen også afviste til at starte med.
Det var fuldstændig umuligt, at det overhovedet kunne forekomme, at dansk luftrum blev brugt af USA til at sende CIA-fly med folk, der blev sendt videre til hemmelige fængsler, hvor de blev udsat for tortur.
Det var også en fornærmelse mod USA, men ikke desto mindre endte det jo med at blive afsløret, at det var sådan, det forholdt sig.
Der er ingen overhovedet, der anfægter, at et land har ret til at beskytte sin ambassade og har ret til omkring ambassadebygningen at have sine egne folk.
Det, vi diskuterer, er, hvad man må gøre på gaderne omkring.
Må man have en anden lejlighed, hvor man har nogle til at sidde og lave overvågning og registrering?
Må man registrere folk, der lovligt demonstrerer?
Må man registrere folk, der går i gaderne i nærheden af ambassaden?
Må man følge efter dem osv.?
Det er det, vi diskuterer.
Og det er der, ministeren går ind og siger: Jamen det er da fuldstændig naturligt, så længe det bare handler om at indsamle oplysninger.
Det er derfor, jeg siger, at alt, hvad der ligger i spionage, jo også er at indsamle oplysninger.
Så hvor går grænsen efter ministerens opfattelse for, hvad USA må foretage sig?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Det ville føre for langt nu at komme ind på alle mulige ting, som man ikke må gøre her i landet.
Man må ikke overtræde dansk lov, simpelt hen, så enkelt er det.
Jeg kan bare gentage, at jeg ikke har noget grundlag for at mene, at den amerikanske ambassade overtræder dansk lov i den her forbindelse.
Nu har PET sikret sig, at amerikanerne kender de danske regler, kender de rammer, PET udstikker for amerikanernes overvågningsaktivitet, og amerikanerne har bekræftet, at de kender og forstår de regler, og at de følger de regler.
Så hører jeg godt, at fru Line Barfod siger: Jamen altså, vi kan jo ikke bare lade det stå til troende.
Vi må jo kontrollere, om det er rigtigt.
Jamen så skal vi også kontrollere alle mulige andre ambassader her i landet.
Hvorfor i alverden skulle vi lige pludselig begynde at lave særlige kontrolforanstaltninger over for amerikanerne?
Så skulle vi jo lave kontrolforanstaltninger af lignende art over for alle mulige andre, som vi heller ikke på forhånd egentlig mener gør noget ulovligt, men bare for at sikre os, at de ikke gør det.
Det helt almindelige er jo, at vi har nogle love her i landet, og så forventer vi, at folk overholder dem.
Hvis vi så får mistanke om, at de ikke overholder dem, slår vi til, men vi kontrollerer jo ikke, at alle virksomheder og alle borgere overholder alle landets love hver eneste dag.
Det ville da være en fuldkommen uoverkommelig opgave, det gør vi selvfølgelig ikke.
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Der er ingen, der forlanger, at man skal kontrollere noget hver eneste dag.
Men ifølge PET har man haft kendskab til det her i mindst 6 år – vi har endnu ikke kunnet få svar på hvor længe, men i mindst 6 år.
Det fremgår ikke af PET
’s redegørelse, at man på noget tidspunkt har kontrolleret, om der foregik ulovligheder
Der er kommet en række ting frem i pressen, som giver mistanke om, at der er foregået ulovligheder, og derfor er det da naturligt, at man går ind og prøver at undersøge det, som man også gør i andre lande.
Hvad er det, der gør, at ministeren mener, at det skal man ikke her, og at her har PET åbenbart intet ansvar for at sikre, at landets love bliver overholdt?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Altså, det afgørende er, om vi har noget grundlag for at tro, at der foregår noget ulovligt.
Hvis vi har det, eller hvis vi konstaterer det, så vil vi skride ind over for det.
Så længe vi ikke konstaterer det, er der ikke noget grundlag for at skride ind.
Nu er det jo ganske korrekt, at vi har kendt til det, og det, vi så har kendt til, er jo eksplicit den her lejlighed, hvorfra der foregår overvågning ovre på den anden side af gaden, og det synes jeg er helt naturligt.
Altså, man har bedre overblik ovre fra den anden side af gaden, end hvor ambassadebygningen ligger.
Man kan bedre foretage en bevogtning af ambassaden ved også at have det overblik fra den anden side af gaden, har man vurderet.
Andre ambassader i København har måske en anden måde at indrette sig på, men jeg tror, der er mange ambassader, som på en eller anden måde har indrettet sig med noget bevogtning og sikkerhed omkring deres ambassade.
Det er jo desværre nødvendigt i disse tider, og det har PET naturligvis kendskab til.
Altså, konsekvenserne ville da være helt uoverskuelige.
Det ville jo så også betyde, at vi måtte acceptere, at danske ambassader rundtomkring i verden, som har lignende overvågning af forskellig art, også skulle lade sig underkaste kontrolforanstaltninger af de pågældende landes myndigheder, selv om der sådan set ikke er grund til at tro, at vi gør noget ulovligt.
Det tror jeg da at vi ville blive lidt fornærmede over.
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Hvordan vil ministeren arbejde for et bredt samarbejde om udvikling af folkeskolen, som ministeren har varslet for lang tid siden, men som ikke er etableret endnu?
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Jeg har faktisk stillet spørgsmålet, fordi jeg håbede, at justitsministeren var minister for justits, var minister for at opretholde retssikkerheden i Danmark og sikre, at landets love blev overholdt, og derfor også ville meddele en fremmed magt, at også den skal overholde lovene i Danmark.
Ministeren har jo i de foregående svar til fru Karina Lorentzen Dehnhardt henvist til bekæmpelse af terror.
Vi er alle sammen meget optaget af, at vi skal have bekæmpet terror, men mange af os er altså også optaget af, at terroristerne ikke skal nå deres mål om at undergrave demokratiet.
Vi er især optaget af, at det ikke skal lykkes dem at skræmme demokratier så meget, at demokratierne selv begynder at indskrænke demokratiet og retssikkerheden.
Jeg mener, at det er justitsministerens pligt at sørge for, at landets love bliver overholdt, at man holder fast i retssikkerheden.
Derfor vil jeg sige, at hvis justitsministeren mener, at der er behov for at ændre lovgivningen, så USA kan få lov til at lave den overvågning af danske borgere, landet ønsker, så må justitsministeren fremsætte et lovforslag, der gør det lovligt, at man har lavet en spionrede over for ambassaden, hvorfra man kan foretage overvågning; at man kan følge efter folk på gaden; at man kan lave registreringer og sende dem til USA osv.
Det må justitsministeren så fremsætte et lovforslag om, men det kan ikke være justitsministerens opgave at sige, at det er helt i orden, hvis der foregår ulovligheder fra USA's side.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Det har jeg sådan set heller ikke sagt.
Jeg har tværtimod sagt, at jeg ikke har noget som helst grundlag for at mene, at der foregår noget som helst ulovligt.
SIMAS-programmet er jo ikke en eller en hemmelig aktion.
Det har, så vidt jeg husker, ligget på internettet – lagt ud af de amerikanske myndigheder – siden januar måned.
Det er jo ikke noget hemmeligt; det er jo et program, som man – jeg ved ikke, om det er alle steder – har i masser af ambassader rundt omkring i verden.
Skulle Danmark så pludselig gå enegang og sige: Nu forbyder vi USA at have det program i Danmark, selv om det kører alle mulige andre steder,
Og i øvrigt er det, der foregår, jo principielt det samme, som vi gør i forhold til danske ambassader i andre lande.
Altså, vi sørger også for, at der er folk ude på gaden og ikke kun inde i ambassaden, som holder øje med, hvad der sker omkring vores ambassade.
Vi kan da også finde på at holde øje med vores bygninger rundt omkring i udlandet fra bygninger måske ovre på den anden side af gaden, hvor vi bedre har overblik over, hvordan trusselsbilledet eventuelt måtte udvikle sig.
Skulle vi så også acceptere, at det måtte vi ikke andre steder – eller er det bare sådan, at vi må gerne, men amerikanerne må ikke?
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Jeg synes jo, at det her begynder at gribe om sig, hvis det, justitsministeren siger, er, at det er helt normalt, at både USA, Danmark – og jeg må formode en række andre lande, også andre lande i Danmark – har overvågningssteder uden for deres ambassader, hvor de overvåger, må jeg forstå, også hvis der foregår fuldt lovlige demonstrationer.
Vi har haft lange diskussioner i Folketinget om, hvor der må foregå tv-overvågning.
Vi har haft lange diskussioner om, hvad der må være af registreringer, og hvad kontrollen skal være med de registre, men jeg kan forstå på ministeren, at der i den lovgivning underforstået skulle være en undtagelse for fremmede magter.
Hvorfor har ministeren så ikke sørget for, at det er skrevet ind i den lovgivning?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Jeg har ikke talt om nogen undtagelse for fremmede magter.
Jeg taler om, hvorvidt vi har noget grundlag for at mene, at USA's ambassade overtræder dansk lov.
Det har vi ikke noget grundlag for at mene.
Altså, det nævnes jo eksplicit, at de skal overholde reglerne om tv-overvågning, og det er jo sådan, at det udtrykkeligt står i de rammer, der er lagt fra PET's side i forhold til USA, at optagelse af foto, lyd og film uden for ambassadens område dog alene kan ske i overensstemmelse med relevante danske regler, herunder om tv-overvågning på offentligt sted, samt beskyttelse af privatlivets fred.
Senere fremgår det meget tydeligt af redegørelsen, at den amerikanske ambassade på mødet har bekræftet denne fælles forståelse af rammerne for overvågningen og beskyttelsen af ambassaden.
Det kan da ikke siges tydeligere.
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
For det første siger PET jo bare i redegørelsen, at de har meddelt USA's ambassade, at sådan skal man gøre.
Der er ikke et ord om, hvorvidt man har spurgt om, hvad der er foregået tidligere, eller om man har været ude at foretage undersøgelser og afhøringer af de mennesker, der er trådt frem i pressen og har fortalt om, hvad der er foregået.
Det ville være en undersøgelse.
Det her er jo ikke en undersøgelse.
Det er bare, at man har haft et møde med USA's ambassade og meddelt dem nogle ting.
Der er ikke lavet nogen undersøgelse af, hvorvidt der har foregået ulovligheder.
For det andet: Hvis det er en bank eller andre, er der nogle meget klare lovkrav til, hvad man må.
Der er ikke i den lovgivning en undtagelse for USA eller andre fremmede magter.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Man kan dårligt mene det modsatte, i hvert fald ikke i et demokratisk land som Danmark.
Så er spørgsmålet: Må man fotografere det?
Det er jo ikke et spørgsmål, der specielt angår den amerikanske ambassade, det er jo generelt, at man gerne må fotografere på offentlige steder her i landet.
Lad os tage en demonstration.
Der kunne det måske være, at TV-avisen eller TV 2 Nyhederne stod og filmede, at man kan genkende folks ansigter, når man ser dem på skærmen, der er måske pressefotografer til stede, der tager billeder.
De billeder kan man sidde på alle mulige ambassader og se på og studere og registrere og gøre ting og sager ved.
Der er jo ingen forskel på det og så det, at der – hvis det er tilfældet – er medarbejdere på ambassaden, som tager billeder.
Så kan man sige, at man ikke bryder sig om, at de gør det, at hvorfor skulle de dog gøre det osv.
Det kan man fint tage en mere politisk eller moralsk eller etisk diskussion om, det har bare ikke noget at gøre med jura.
Line Barfod (EL), 2010-11-17:
Vil ministeren kræve af USA, at alle oplysninger om danske borgere, som er indsamlet på ulovlig vis og eventuelt videregivet til andre amerikanske myndigheder, slettes?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren kræve af USA, at alle oplysninger om danske borgere, som er indsamlet på ulovlig vis og eventuelt videregivet til andre amerikanske myndigheder, slettes?
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Jeg har ikke kendskab til, at der bliver indsamlet oplysninger på ulovlig vis, og dermed falder hele grundlaget for spørgsmålet jo væk.
Hvis vi måtte blive opmærksomme på det [lydudfald] …
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Det første spørgsmål til undervisningsministeren lyder således: Hvordan vil ministeren arbejde for et bredt samarbejde om udvikling af folkeskolen, som ministeren har varslet for lang tid siden, men som ikke er etableret endnu?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Jeg vil sådan set bare fortsætte det arbejde, jeg igangsatte, nemlig at lytte til de aktører, der er i sektoren.
Jeg får meget tilsendt skriftligt og også meget meddelt mundtligt, og bl.a. på baggrund af det og de drøftelser, som jeg naturligvis har med de to regeringspartier, fremkommer jeg med et samlet udspil om folkeskolen.
Vi tillader os at have den ambition i regeringen, at når vi har en af verdens dyreste folkeskoler, så skal vi også have en af verdens bedste folkeskoler, for det fortjener børnene.
Jo, det mener jeg fortsat, for det, vi bruger pengene på, er jo fornuftigt.
Det er på folkeskolen for at få løftet fagligheden, som vi ved er det fuldstændig afgørende for, om man tilvælger en ungdomsuddannelse.
Vi har verdens største offentlige sektor.
Socialdemokraterne og SF mener, at den skal vokse yderligere, at den skal være større, at vi skal have 30 mia. kr. mere ind i skatteindtægter fra erhvervslivet, fra dem, der sætter job og vækst i gang ude i den omgivende verden.
Det tror vi ikke på i regeringen, og derfor er vi jo nødt til at anvise finansiering til de tiltag, vi gerne vil tage.
Vi er nødt til at prioritere, og jeg er jo også nødt til at spørge: Hvis det er så afgørende, at man får SU til hjemmeboende, hvorfor er det så, Socialdemokraterne ikke har stillet forslag om, at der skulle være SU på ungdomsuddannelserne uanset alder?
For så kunne man jo argumentere for, at den 17-årige også skulle have SU for overhovedet at komme på en ungdomsuddannelse.
Vi er af den opfattelse, at uddannelse er en investering for samfundet, men at uddannelse også er en investering for den enkelte, og det er det her forslag naturligvis med til at tydeliggøre.
Jeg er rimelig optimistisk med hensyn til udviklingen i antallet af unge, der i øjeblikket tilvælger en ungdomsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
En families økonomi er skruet sådan sammen, at de får børnefamilieydelse, indtil deres store børn bliver voksne.
Det gør de i lovens forstand, når de er 18 år.
Men når de er 18 år og er voksne, kan de også få uddannelsesstøtte til at gøre deres ungdomsuddannelse færdig, og det er jo det, der sker, når de kan få Statens Uddannelsesstøtte som hjemmeboende.
Det var bare lige for at informere om, at der er en overgang, der gør, at de unge rent faktisk kan gennemføre deres ungdomsuddannelse.
Derfor er jeg simpelt hen nødt til at spørge ministeren, om det, jeg skulle høre i svaret før, var, at ministeren finder, at det er fuldstændig rimeligt og retfærdigt, at unge, som kommer fra lavindkomstfamilierne, som har under 250.000 kr., får en ekstraregning skrevet ud af regeringen og Dansk Folkeparti på omkring 35.000 kr., hvis forslagene om at skære ned i uddannelsesstøtten for hjemmeboende og hæve transportudgiften bliver vedtaget.
Det sidste er jo et forslag, som desværre allerede har været førstebehandlet, så det kommer uanset hvad.
Er det rimeligt over for den gruppe, der måske har mest brug for den hjælp til at kunne gennemføre deres ungdomsuddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Som jeg sagde før, har vores skattepolitik medført, at en typisk LO-familie, hvorfra vi jo heldigvis rekrutterer mange af vores dejlige unge ind i ungdomsuddannelserne, har 36.000 kr. mere i gennemsnit, end man havde før.
Så kan man spørge: Er det rimeligt, at de skal bidrage nu?
Nej, det er ikke rimeligt.
Det er da smadder ærgerligt, at vi er blevet ramt af en økonomisk krise.
Men jeg vil bare sige, at alternativet til, at vi fører en økonomisk politik, som er forsvarlig, altså er, at man enten brandskatter – det vil koste arbejdspladser på sigt – eller betaler gæld med gæld.
Og det duer heller ikke for de unge mennesker.
Det bliver jo dem, der skal betale den regning bagefter.
Jeg er nødt til at sætte det ind i den kontekst, fordi vi gerne vil bruge de ressourcer, vi har, til at skabe faglighed i vores folkeskole og til at betale for aktivitet i ungdomsuddannelserne.
Fru Christine Antorini taler om, om vi er tilfredse med den rekord, vi måtte have, hvad angår faldende ungdomsuddannelsessøgning.
Den skyldes jo bl.a. højkonjunkturen, og jeg er ret fortrøstningsfuld, med hensyn til at det billede faktisk er ved at vende.
Hvis vi ser på erhvervsuddannelseseleverne, står det klart, at frafaldet i erhvervsuddannelserne er faldet fra 26 pct. til 21 pct.
Så bare lige for god ordens skyld: Det ene forslag her er på vej igennem Folketinget, nemlig forslaget om befordringsændringerne, som koster ca. 8 kr. i gennemsnit pr. dag.
Jeg tror, at det i nogle kommuner er ca. 800 kr. i gennemsnit, det koster for eleverne.
I andre 1.300 kr. om året.
Det gennemfører vi nu.
Men forslaget om SU og cafépengene afventer i hvert fald en drøftelse i forligskredsen, medmindre altså SF har opsagt forliget i dag.
Der er jeg lidt uafklaret.
Christine Antorini (S), 2010-11-17:
Nu er det mig bekendt ret svært for en opposition at indkalde en forligskreds.
Jeg vil i hvert fald sige, at det faktisk er derfor, at vi som Socialdemokrater, og så tillader mig lige at referere tilbage til mit første spørgsmål til ministeren, er optaget af, hvordan vi får et ordentligt samarbejde i de forligskredse, der er.
Der er lang tradition i Danmark for at have brede forligskredse, når det handler om uddannelsesområdet, herunder SU.
SU’en betyder nemlig noget for, hvordan man planlægger sit liv, både med hensyn til hvad det er for en slags uddannelse, man møder på indholdssiden, og hvordan man i øvrigt kan se for sig, hvordan man kan gennemføre den.
Derfor er vi selvfølgelig bekymret over, at regeringen gang på gang på gang melder sine egne forslag ud uden at invitere til nogle drøftelser om det, som i hvert fald er vores målsætning.
Det, vi som Socialdemokrater har som målsætning, er, at flere unge gennemfører en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse, og at de gerne må gennemføre den i gennemsnit et halvt år hurtigere, end de gør i dag.
Det er derfor, at vi har spillet ind med at kunne arbejde med bonusordninger og investere i ungdomsuddannelserne, så det rent faktisk kan lykkes for dem at gennemføre deres uddannelse.
Jeg kan sige, at Socialdemokraterne under ingen omstændigheder vil fjerne SU’en til de hjemmeboende, men vi vil gerne drøfte de andre målsætninger.
Og mit sidste spørgsmål til ministeren skal være, hvad ministeren siger til det.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Hvad ministeren siger til det, er jo noget af det, vi kan drøfte i forligskredsen.
Jeg vil bare sige, at vi ikke tror på den filosofi, der ligger bag Socialdemokraternes økonomiske politik.
Det er jo enormt nemt, og det sker igen og igen, når jeg er hernede i Folketingssalen, af Socialdemokraterne og SF at love guld og grønne skove.
Det lyder jo rigtig godt: Man vil bare give nogle flere penge; man vil investere; man vil skabe vækst, så man kan gøre det godt for de unge; man vil sikre, at flere får en ungdomsuddannelse, og man skal nok få det hele finansieret.
Problemet er bare, at den økonomiske plan, der ligger bag den tankegang, ikke hænger sammen.
Hvis det var sådan, at Socialdemokraternes plan hang sammen, havde vi da nuppet den, for den er noget lettere at argumentere for end at skære i befordringstilskuddet til unge.
Det er jo nemmere.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-17:
Hvilke ordinære såvel som ekstraordinære uddannelsesmuligheder vil regeringen stille de fyrede medarbejdere fra Vestas i Skagen, Rudkøbing, Nakskov og Viborg i udsigt, for at de kan komme i arbejde igen?
Spørgsmålet lyder: Hvilke ordinære såvel som ekstraordinære uddannelsesmuligheder vil regeringen stille de fyrede medarbejdere fra Vestas i Skagen, Rudkøbing, Nakskov og Viborg i udsigt, for at de kan komme i arbejde igen?