Liselott Blixt (DF), 2010-02-12:
Jeg takker for ministerens redegørelse.
Dansk Folkeparti har bedt om at få den her redegørelse og en debat og dette på grund af, at det ligger os meget på sinde at tilbyde en god indsats til døende patienter.
Det er om nogen Dansk Folkeparti, der har sat fokus på den palliative behandling samt hospicevæsenet i Danmark.
Vi har flere gange haft emnet med på finansloven, og derfor ser man også i dag en del hospicer samt palliative team, som fungerer over al forventning.
Men derfor mener vi også, at det nu er på tide at se, hvor langt man er nået, og hvor det kan gøres bedre.
Retningslinjerne, som er over 10 år gamle, bør efterses og fornys.
Sådan er det ikke i dag, og det kan vi heller ikke være bekendt.
Det er påfaldende, hvor lidt tid og opmærksomhed sundhedsvæsenet giver de patienter, der er uhelbredeligt syge.
Man ved ganske enkelt for lidt om smertelindring, og det betyder, at den smertebehandling, der gives, er alt for tilfældig.
Vi skal hjælpe uhelbredeligt syge til en værdig død, men det kræver, at vi for alvor sætter fokus på smertelindring, altså palliativ behandling.
Som eksempel har Region Hovedstaden aktuelt 30 sengepladser på hospice, og i 2010 kommer der så yderligere 26 pladser til.
Derudover findes der 19 sengepladser på palliative afdelinger på regionens hospitaler, og tilsammen kommer det op på 75 palliative sengepladser i løbet af 2010.
Men jeg mener, at behovet for palliative sengepladser er meget større alene i denne region.
Disse pladser står til at falde bort som led i regionens besparelser, og det er svært at acceptere, når behovet netop er hospicepladser.
Dansk Folkeparti mener, at uhelbredeligt syge kræftpatienter skal have kvalificeret behandling, pleje og omsorg også i den sidste del af sygdomsforløbet, og at pårørende får relevant og kvalificeret støtte både under og efter forløbet.
Det kan være på et tidspunkt, hvor patienten får at vide, at der ikke er mere at gøre, det kan være i livet som uhelbredeligt syg, og det kan være i den sidste tid som døende og som pårørende og senere efterladt.
De palliative enheder på sygehusene skal udbygges, og de palliative team, som hjælper patienterne i deres eget hjem, skal udbygges og uddannes i smertelindring.
Mange kræftpatienter dør i dag på hospitalsafdelinger uden palliativ ekspertise.
En overlæge på et vestjysk sygehus udtalte for nylig, at han desværre ikke havde nok viden om den palliative indsats.
Det er rystende, og dette eksempel viser klart, at der skal etableres palliative enheder på centrale sygehuse i hele landet, og disse sygehuse skal fungere som primus motor for den palliative indsats på regionens øvrige sygehuse.
Kun derved kan vi sikre, at de godt 44.000 uhelbredeligt syge patienter, der dør om året her i landet, hvoraf de fleste er folk med hjerte-kar-sygdomme, kræft og luftvejs- og lungesygdomme, får deres basale og komplekse behov dækket.
Det fortjener de; ingen bør lide unødigt i livets sidste fase, fordi man mangler basal viden og mangler uddannelse af plejepersonale og læger.
Forslag til vedtagelse »Folketinget tager ministerens redegørelse til efterretning og konstaterer samtidig, at den specialiserede palliative behandling kræver en større indsats med fornyede og klare retningslinjer.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at arbejde for, at alle uhelbredeligt syge patienter skal have kvalificeret behandling, pleje og omsorg også i den sidste del af sygdomsforløbet, og at pårørende får relevant og kvalificeret støtte både under og efter forløbet.