runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2015-05-08:
Hr. Morten Marinus svarede ikke på spørgsmålet.
Bliver der flere penge at arbejde med til forebyggelse eller færre, hvis man indfører nulvækst i den offentlige sektor?
Svaret er jo givet, nemlig at selvfølgelig bliver der færre penge, og alligevel støtter Dansk Folkeparti, at man skal have en statsminister, der går ind for nulvækst og har det som kardinalpunkt i sin politik.
Så Dansk Folkeparti kan jo lave alle de fine aftaler med Enhedslisten og andre om at lave undersøgelser af, hvad man skal gøre for at forebygge, som man vil, for når det kommer til stykket, vil man så sidde der med håret i postkassen, fordi alle pengene er fyret af på skattelettelser, og det er så det, hr. Morten Marinus' løfte til Enhedslisten i dag er værd.
Velbekomme!
Morten Marinus (DF), 2015-05-08:
Jamen det forebyggende arbejde skal jo gøres, uanset hvor mange penge man har til rådighed.
Dansk Folkeparti går ikke ind for nulvækst, hvis det er det, hr. Jesper Petersen prøver at fiske ud af mig her.
Jesper Petersen (S), 2015-05-08:
Jeg vil bare spørge hr. Morten Marinus, at når man så ser på, hvilken social marginalisering der er, og de omkostninger, der er ved det, og man så bagefter gerne vil tage nogle initiativer, det kan være fra stat, regioner eller kommuner, til at modarbejde det, vil hr. Morten Marinus så mene, at man har størst chance for det, hvis man har 20 mia. kr. mere at arbejde med inden for den offentlige sektor i 2020,
eller vil han mene, at det vil være lettere, hvis man har nulvækst i den offentlige sektor, at lave forebyggende arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Men det er ikke et spørgsmål, det er bare en kvittering for ordførerens positive indstilling, og så vil jeg konstatere, at det altså nogle gange hjælper at gentage tingene og læse op, hvad der rent faktisk står i et forslag, for så er der nogle ordførere, der rent faktisk finder ud af, hvad det er, vi foreslår.
Så det er jeg da rigtig glad for.
Tak for det.
Morten Marinus (DF), 2015-05-08:
Forslag om anvendelse af en økonomisk model til forebyggelse af social marginalisering er overskriften på beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Det er som udgangspunkt en overskrift, som Dansk Folkeparti godt kunne være enig i.
Desværre ser vi jo, at kommunerne skærer i tilbuddene til flere børn og voksne i den her gruppe, som vi taler om.
Den økonomi, som regeringen de sidste år har givet kommunerne, giver dem desværre ikke mulighed for andet end at skære.
Dansk Folkeparti er enige med Enhedslisten i, at det er rigtigt at investere i den her gruppe borgere, men vi ser nok ikke, at det er en ensartet model, som kan bruges i hele Danmark.
Men Dansk Folkeparti vil alligevel gerne være med til at arbejde sammen med Enhedslisten om at starte det her arbejde op, som kan belyse fordelene ved at bryde den sociale arv.
I Dansk Folkeparti ønsker vi flere forskellige redskaber og modeller, som kommunerne kan bruge.
Vi troede i første omgang om forslaget her, at Enhedslisten kun sigtede på én økonomisk model, som skulle ensrette den sociale indsats, og det ville vi ikke ønske, men jeg har allerede hørt i debatten i dag fra hr. Finn Sørensen, at det ikke er tilfældet, og at det i første omgang drejer sig om at undersøge mulighederne og fjerne eventuelle hindringer.
Så hvis det er tilfældet, vil Dansk Folkeparti godt kunne støtte forslaget.
Men igen skal det siges, at da der også står i beslutningsforslaget, som Venstres ordfører også allerede har været inde på, at undersøgelsen skal færdiggøres med henblik på et eventuelt lovforslag, så kan vi jo på forhånd ikke udtale noget om, hvad vi i så fald vil mene om sådan et lovforslag, da vi jo altså ikke ved, hvad der vil komme til at stå i det.
Men i første omfang er vi meget positive over for Enhedslistens beslutningsforslag om at undersøge og fjerne eventuelle hindringer på det her område.
Vi glæder os til det videre arbejde, og i første omgang støtter vi altså Enhedslistens forslag.
Jesper Petersen (S), 2015-05-08:
Vi må jo gå tilbage i referatet, men jeg mener faktisk ikke, det er rigtigt, når Enhedslisten kalder det en model til at undgå social marginalisering, og det var noget i den retning, hr. Finn Sørensen sagde for et øjeblik siden.
Den kan jo lige præcis kun tage diagnosedelen og ikke svare på, hvordan man undgår det.
Men nu tror jeg, vi er enige om, at det er sådan, det forholder sig.
Sådan hører jeg det, hr. Finn Sørensen siger nu.
Altså, budgetloven er jo ganske klar på den måde, at vi ikke vil tillade, at kommunerne overskrider deres budgetter.
Når vi har aftalt med dem, hvad de har at arbejde med, så skal de holde de budgetter.
Det ved jeg godt at Enhedslisten ser lidt mindre strengt på, end vi gør, men vi har altså et samlet økonomisk regnskab i det her land, som vi skal sørge for at der er styr på.
Jeg skal gøre det kort og så bare sige: Jo, kommunerne har da mulighed for også nu og her at investere i noget, som vil vise sig at være en god forretning for dem og hjælpe nogle mennesker, der ellers kommer i en udsat situation, også selv om der er en budgetlov.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren fordrejer tingene.
Der er ikke nogen, der påstår, at den her model fortæller noget om, hvad den socialpolitiske indsats skal bestå i.
Det er ikke meningen med den.
Det er jo kommunerne, der skal finde ud af, hvordan den socialpolitiske indsats skal være, ikke?
Altså, lad os nu diskutere på et reelt grundlag.
Må en kommune gerne overskride budgetterne med den begrundelse?
Jesper Petersen (S), 2015-05-08:
Jeg er faktisk ikke enig i den udlægning, som hr. Finn Sørensen kommer med.
For det første synes jeg, man lader, som om den model, man taler om, kan mere, end den kan.
Den kan vel diagnosedelen, altså det, der handler om at sige: Hvad er egentlig omkostningerne ved social marginalisering?
Men det, hr. Finn Sørensen taler om, er, at den også kan svare på, hvad man så gør ved det, og det kan jo ikke.
Jeg tror, jeg fik sagt nogle gange under min indledende bemærkninger, at jeg synes, det er godt, at en model som den her findes, og jeg synes, det bliver spændende at se, hvad de kommuner i Danmark, der nu har besluttet sig for at arbejde med den, finder frem til.
Og det står langt flere end de seks kommuner, der vil gøre det nu, frit for også at gøre det siden hen.
Men den svarer ikke på, hvilke forebyggende indsatser det så er, man skal foretage, og hvad effekten vil være af dem.
For det andet er jeg uenig i de betragtninger, der er omkring budgetloven, og uenig i beskrivelsen i beslutningsforslaget.
Jeg har læst det, og jeg synes, man tager for let på, at vi jo skal sørge for, at kommunerne overholder deres budgetter.
Det har vi formået at gøre som regering, hvilket ikke er lykkedes tidligere.
Og der er da et kæmpestort incitament for kommunerne til at gøre noget nu og her, som kan spare dem for penge siden hen.
Det er der for staten, men der er også i høj grad for kommunerne selv en tilskyndelse til at mindske sociale omkostninger ved at forebygge.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Jeg er enig i, at modellen, Skandiamodellen, ikke fortæller noget om, hvordan man så foretager den konkrete sociale indsats, ligesom finansministerens regnemodel om arbejdsudbud heller ikke fortæller noget om, hvordan folk kommer i arbejde.
Det er jo besynderligt, at når man taler om sådanne iskolde, firkantede økonomiske modeller, der handler om arbejdsudbud, så er der ingen grænser for, hvor mange kræfter man vil bruge på at lave sådan nogle.
Men når der kommer et forslag om en model for social investering, der kan forebygge og helbrede og gøre, at vi sparer mennesker og samfund for en masse problemer, så har man ikke rigtig lyst til at gå ind i det.
Jeg må bare konstatere, at sådan er det.
Jeg er jo enig i ordførerens kritik af, hvad Venstres nulvækst vil føre til, og at det så kan blive lidt selvmodsigende, at man på den ene side gerne vil støtte sådan en Skandiamodel, men på den anden side lave nulvækst, der vil gøre det umuligt at bruge den i praksis.
Men er ordføreren så ikke også enig i, at den budgetlov, som ordføreren står bag, faktisk også vil stå i vejen for brugen af sådan en Skandiamodel, for den vil jo forhindre, at man har en langsigtet investering, der giver underskud i en periode?
Jesper Petersen (S), 2015-05-08:
Med forslaget her får vi jo lejlighed til at diskutere forebyggelse og omkostninger ved social marginalisering, og det synes vi er godt.
I det hele taget er det jo en vigtig del af vores politik for det at have et stærkt fælles velfærdssamfund, investere i mennesker, forebygge, sørge for en ordentlig socialpolitik og give alle muligheder for at skabe sig et godt liv, at så få som muligt bliver marginaliseret eller kommer i en udsat situation.
Det har også nogle omkostninger, når det sker.
Ud over det rent menneskelige kan man opgøre det økonomisk, og en model som den, Enhedslisten omtaler her, er jo så et forsøg på at gøre det, altså give et overblik over også de økonomiske omkostninger ved sociale problemer.
Og det er såmænd godt at få frem, at det ud over menneskelige omkostninger også er dyrt for samfundet.
I disse dage, hvor der nærmer sig et folketingsvalg, synes jeg – trods en fremstrakt hånd osv. fra Venstre om at undersøge det – at man jo ikke kan komme uden om,
at hvis man indfører nulvækst i den offentlige sektor og derved skal spare 20 mia. kr. i forhold til den kurs, regeringen lægger op til, så vil det have konsekvenser for, hvad man så vil kunne gøre, når man er færdig med at skabe sig overblikket og rent faktisk vil prøve at lave nogle ting, som koster penge nu og her. Jeg synes, det vil være spændende at følge de kommuner i Danmark, der nu prøver at benytte sig af den her model, og se, hvad de finder frem til af potentielle besparelser ved at lave en bedre forebyggende indsats.
Problemet er så, som finansministeren også var inde på – og det føler jeg mig dækket ind af – at modellen jo ikke svarer på, hvordan man gør det.
Altså, hvad er det for ting, der virker?
Hvordan er det samlede regnestykke egentlig?
Så en model som den her løser sådan set kun den ene del af opgaven.
Og det, regeringen gør, er jo at følge de erfaringer og de resultater, der er af forskellige indsatser, og se, hvad der så rent faktisk virker.
Det har været den del af den her opgave, som vi har været mest fokuseret på og fortsat vil være fokuseret på.
Jeg synes, det er positivt, at den her model kommer ind i den politiske debat.
Det er godt, at nogle kommuner vil bruge den.
Men det er ikke regeringens politik at ville ende op med et lovforslag, der siger, at alle kommuner skal bruge den, bl.a. fordi den jo ikke svarer på spørgsmålet om, hvordan man så rent faktisk laver forebyggelsen.
Jeg er ikke i tvivl om, at der kan komme nogle gode ting ud af, at man har den her debat og der kommer et overblik over omkostningerne ved social marginalisering.
Ellers føler jeg mig dækket ind af de lidt længere bemærkninger, finansministeren kom med i starten.
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Det er en fremstrakt hånd, som jeg vil tage imod, fordi jeg faktisk er enig i det, der jo også ligger til grund, som handler om interessen for den her model.
Så kan det jo godt være, som ordføreren siger, at problemet måske er, fordi man ikke har været tydelig nok i selve beslutningsforslaget, altså i selve teksten.
For når man skriver, at det er med henblik på at fremsætte et lovforslag, stejler jeg, i forhold til om man så kan sige, at det her ikke ender med et lovforslag om en økonomisk model for kommunerne.
Men at blive klogere på Skandiamodellen og analysere det og lave en beretning siger jeg ja tak til.
Det vil vi gerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Jeg ved ikke, om det skyldes en eller anden overdreven frygt for, hvad der kan ligge i de sætninger.
Der står, at man skal sætte et stykke arbejde i gang for at undersøge muligheder og eventuelle hindringer for at implementere sådan en model, og det skal der arbejdes med hen over året, med henblik på at et eventuelt lovforslag kan fremsættes inden udgangen af 2015.
Det er det, det går ud på.
Det får jeg nok ikke overbevist ordføreren om, for ordføreren har lagt et eller andet ind i de der sætninger, som jeg nok ikke kan vriste ud af ordførerens hjerne.
Men så vil jeg da i stedet for spørge, om ordføreren så er indstillet på, at vi prøver at lave en beretning i udvalget, hvor vi får skrevet noget om vores syn på den her Skandiamodel og prøver, om vi kan komme videre med arbejdet på en eller anden måde.
Det er jo en del af hele den her problemstilling.
Karen Ellemann (V), 2015-05-08:
Nu var hr. Finn Sørensen så venlig at læse en del af beslutningsforslaget op, men den sidste del er sådan set den, der afgør vores stillingtagen, fordi man her siger, at på baggrund af analysen skal regeringen fremsætte et lovforslag om den økonomiske model.
Der er det bare, jeg siger, at der ikke er nogen quick fix-løsninger på den her problemstilling.
Jeg afviser på ingen måde, at vi skal undersøge området.
Jeg tilkendegiver sådan set også, at det vil vi også gøre efter et folketingsvalg i forhold til selve Skandiamodellen, men det er ikke Skandiamodellen, der ene og alene kan være den økonomiske model.
Der er ikke en one size fits all-løsning, som indebærer, at nu skal man arbejde efter Skandiamodellen.
Analysen og forståelsen af den, hele tilgangen til det og hele indsigten i, hvad udenforskabet koster i Danmark, er jeg meget interesseret i, men forslaget, som det er samlet, og med lige præcis den sidste del om, at der skal følge et lovforslag med, er faktisk det, der får os til at afvise det.
Nadeem Farooq (RV), 2015-05-08:
Tak for det.
Skåret helt ind til benet synes vi i Radikale Venstre, at Skandiamodellen er en interessant model.
Det er vigtigt, at vi har en helhedsorienteret og holistisk tilgang til den måde, vi tænker vores nationaløkonomi og samfundsøkonomi på.
Det gælder også den måde, vi laver policy på.
Man kan sige, at det her med at indregne effekter af socialpolitik eller sociale investeringer gør vi sådan set allerede forstået på den måde, at Finansministeriet allerede på en forsigtig og nøgtern vis indregner konkrete adfærdsvirkninger, så længe de så at sige kan funderes på konkrete erfaringer.
Så det med adfærdsvirkninger er jo noget, som de økonomiske modeller allerede tager højde for.
Så kan man altid diskutere, hvor meget mere de skal gøre det.
Den diskussion er vigtig, ligesom den overordnede intention bag forslaget om, at vi skal forebygge social marginalisering, er vigtig.
Men vi er imod det her beslutningsforslag.
Vi mener ikke, at vi skal pålægges på den måde at sige, at nu inkorporerer vi f.eks. Skandiamodellen i den måde, som Finansministeriet regner på.
Jeg synes, at vi skal følge udviklingen, og vi skal hele tiden forsøge at lære og adoptere, når vi finder noget nyt, som er gangbart, og som er kompatibelt med det modelapparatur, vi allerede har.
Så fra radikal side vil vi gerne kvittere for selve hensigten bag forslaget, men vi siger nej tak til selve beslutningsforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2015-05-08:
Tak for det.
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg faktisk synes, at det er godt, at Enhedslisten rejser den her debat.
Jeg synes faktisk, at der er rigtig mange positive takter.
Derfor vil jeg også gerne lægge ud med at sige, at vi sådan set er positivt indstillet, også på at se på, om det her kan være noget.
Jeg synes egentlig, det er en relativt lille ting, man lægger op til, nemlig at undersøge mulighederne og eventuelle hindringer for at implementere en økonomisk model, som skal se på social marginalisering, som vi også må erkende er et stigende problem i Danmark.
Derfor er vi sådan set indstillet på at bakke op om forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-05-08:
Jeg kan i hvert fald forklare, hvorfor jeg synes, det er en god idé, at man ikke tog det med.
Jeg ser et problem i, at man fra politisk hold laver en definition af, hvor grænsen skal gå, hvor stregen skal trækkes.
Altså, det kan jo lyde meget godt, men jeg har sådan set hele tiden været bekymret for det forslag, som Liberal Alliance var ude med på det her område, fordi jeg ser et element af smagsdommeri i det, og det mener jeg ikke er vores job.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-08:
Ja, men det er nok noget med mig.
Altså, jeg har det sådan, at jeg synes, det er et større problem, hvis man bruger for meget, end hvis man bruger for lidt.
Sådan er min generelle opfattelse af alt, hvad der har med penge at gøre.
Og derudover må man jo sige, at det her med, at man underskyder budgetterne, har skabt nogle rum i den kommunale og regionale økonomi, som man har anvendt til bl.a. anlæg til gavn for borgerne.
Derudover må man med god økonomistyring forsøge at komme så tæt på målet som muligt, og det er præcis også det, man gør for øjeblikket.
Jonas Dahl (SF), 2015-05-08:
Jamen det bliver jo relevant, også selv om man har et stort kærlighedsforhold til den pågældende lovgivning – det er jeg sikker på vi også kan få morskab ud af i andre sammenhænge.
Men det, der er det relevante her, er jo, om ikke det er en udfordring, når der rent faktisk bliver bevilget et beløb til kommunerne eller regionerne og man så rent faktisk ikke bruger det beløb til fulde.
For det, der jo er en udfordring i de årligt tilbagevendende diskussioner, når enten hr. Bent Hansen eller KL's formand sidder over for finansministeren og de andre ressortministre fra regeringen, er vel også, at man sjældent hører kommunerne sige, at de gerne vil bruge færre penge, men at de gerne vil bruge flere penge.
Derfor er det jo også bemærkelsesværdigt, at man år efter år i de senere år faktisk har brugt for lidt i forhold til det, man rent faktisk kunne.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-08:
Det vil jeg gerne give et nuanceret svar på.
Nu er jeg jo ganske begejstret for den lov, vi debatterer her i dag.
Jeg har noget, der minder om et regulært kærlighedsforhold til budgetloven.
Jeg synes, den er en helt central forudsætning for, at vi overhovedet har den velfærd og den velstand, vi har i Danmark.
Så den vil jeg gerne værne meget markant om.
Så har der jo været en årrække, hvor man, om jeg så må sige, har underskudt målet i forhold til at udnytte de rammer, man har fået stillet til rådighed rent aftalemæssigt.
Og der har jeg det sådan, at det synes jeg ikke man med rimelighed kan bebrejde kommunerne.
Jeg synes ikke, det ville være rigtigt at bebrejde kommunerne, at de optræder forsigtigt og sørger for, at de med sikkerhed ikke overskrider deres budgetter.
Så tror jeg, at det her med at ramme målet i højere grad, hvilket man jo også gradvis gør mere og mere, handler om noget så umådelig kedeligt, men også vigtigt, som økonomistyring, altså at man i kommuner og regioner, men jo også i staten, hvor vi selv er ansvarlige som regering, bliver bedre og bedre til – ligesom i mange private virksomheder – at have en meget præcis idé om det flow af udgifter, der er igennem et helt budgetår.
Jonas Dahl (SF), 2015-05-08:
Jeg er egentlig bare nysgerrig efter at vide en enkelt lille ting.
Anerkender finansministeren, at det er et problem eller en udfordring, at kommunerne rent faktisk ikke bruger det beløb til fulde, som det er muligt for dem at bruge ud fra de årlige forhandlinger mellem regeringen og KL og Danske Regioner?
Bjarne Corydon (S), 2015-05-08:
Sådan ville jeg almindeligvis opfatte begrebet kan.
Det anser jeg da bestemt for at være korrekt.
Så det er slet ikke det.
Lad os præcis få beskrevet, hvad det er for en rolle, Finansministeriet og finansministeren spiller i de her forløb – i øvrigt også, hvordan vi har arrangeret den rolle.
Der er jo truffet beslutninger et antal gange om ikke at iværksætte sanktioner på baggrund af den praksis, man har haft i kommuner og regioner.
Og lad os meget gerne få det beskrevet til spørgeren.
Mike Legarth (KF), 2015-05-08:
Tak, fru formand.
Det Konservative Folkeparti hilser debatten velkommen.
Vi har så det synspunkt, at Skandiamodellen er en mulighed, man kan tage til sig.
Der er mange, der bruger den.
Vi synes så, at et yderligere tiltag som det, Enhedslisten lægger op til, vil være yderligere bureaukrati, og vi synes ikke, der er nogen løsningsforslag i det.
Der lægges op til, at man skal undersøge, men der er ikke noget grundlag for, hvad man så skal gøre.
Og der er ikke nogen evidensbaseret viden om, hvad der skal rette op på de tiltag, som jeg ved også fra andre sammenhænge Enhedslisten lægger op til at ville indføre.
Vi kender jo Enhedslistens model.
De står på et kommunistisk grundlag, og hvis ikke kommunistisk, så i hvert fald meget, meget venstresocialistisk.
Vi ved, at man gerne vil have alle mulige tiltag.
Vi synes, den offentlige sektor i forvejen er for stor, og vi synes, man beskæftiger sig med mange forskellige ting, der går i den forkerte retning, i den offentlige sektor.
Der er jeg mere på hr. Ole Birk Olesens hold.
Jeg synes, man skulle koncentrere sig noget mere om at fremme nogle initiativer, der gør, at folk tager et arbejde og selv tager ansvarsbyrden på sig i øget omfang, og sikrer, at der er incitamenter til det.
Så vi synes, at den model, der er, fungerer udmærket, og så mener vi, at det er i dagligdagen, man i gensidig forståelse skal finde ud af, hvad der virker, og hvad der ikke virker; hvad de menneskelige omkostninger er; hvordan vi kan imødegå det; hvordan vi kan forebygge; hvordan vi kan forstærke den her model, så omkostningerne for samfundet og for menneskerne på bundlinjen bliver mindst mulige.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Bjarne Corydon (S), 2015-05-08:
Det er jo et rent teknisk juridisk spørgsmål, og jeg vil bare så utrolig nødigt sige noget forkert fra Folketingets talerstol, for det kan jo få de mest alvorlige følger.
Så den helt præcise procedure for iværksættelsen af de her sanktioner tror jeg hellere at jeg må få beskrevet præcist af spørgeren.
Jeg tror, sådan som jeg har praktiseret det, at det er rigtigt, at der er et spillerum til, at ministeren vurderer, hvorvidt der er tale om en overskridelse, som berettiger en sanktion.
Det gør man år for år.
Men lad os få det helt præcist udredt, altså hvordan juraen fungerer.
Det gør jeg meget gerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-08:
Tak til ordføreren for den første halvdel af talen, hvor ordføreren sagde, at det her er en rigtig god model, hvorefter man så sagde, at den vil man sådan set ikke arbejde med på folketings- og regeringsplan.
Igen må jeg sige, at ordføreren bedes læse beslutningsforslaget.
Jeg beklager, hvis det ikke er skrevet klart nok, men det, der jo står, er, at Folketinget pålægger regeringen at undersøge muligheder og eventuelle hindringer for at implementere en økonomisk model i stil med Skandiamodellen.
Ordføreren var selv lidt inde på, hvorfor kommunerne ikke foretager den forebyggende investering, som det er almindelig sund fornuft at man skal gøre.
Det var måske en meget god idé at få undersøgt, og det er sådan set det, der er forslaget.
Det er det, det går ud på, så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ordføreren ikke vil være med til det.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-08:
Altså, jeg vil sige, at Dansk Folkeparti måske ikke har det bedste syn på Institut for Menneskerettigheder, fordi vi i bund og grund synes, at de blander sig for mange gange – nej, det er måske forkert at sige det sådan, for jeg synes, at nogle af de ting, de kommer med og påpeger, kan være rigtig gode i forhold til mange andre landes situation.
Men jeg mener faktisk, vi har nogle ordentlige menneskerettigheder her i Danmark, og jeg mener, vi har et samfund i Danmark, som gør, at der i hvert fald er nogle af de udtalelser, der kommer fra Institut for Menneskerettigheder, hvor jeg tænker: Hvor kom det fra?
Men sådan er det.
Det er jo på baggrund af en EU-sag, at det med ligebehandling i sin tid kom over i Institut for Menneskerettigheder – det ligger tilbage i 2010/2011, tror jeg, det var, hvor EU sagde, at vi ikke behandlede sagerne ordentligt i Danmark.
Derfor blev det lagt derover.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-05-08:
Tak for svaret.
Så har jeg et spørgsmål mere, nemlig om man i principielle afgørelser kan involvere Institut for Menneskerettigheder.
Går Dansk Folkeparti ind for, at Institut for Menneskerettigheder kan klage, og mener man, at der er penge nok i Institut for Menneskerettigheder til at tage sådan nogle klagesager op?