runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2012-05-29:
Liberal Alliance er positivt indstillet over for Enhedslistens problemstilling med hensyn til retssikkerheden på det sociale område.
Vi vil desuden også meget gerne afvente resultatet af den høring, der skal finde sted i Landstingssalen den 20. september 2012.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget, som det ligger her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-29:
Det er jo altid en fornøjelse at samarbejde med Enhedslisten, så jeg glæder mig til, at vi endnu en gang skal drikke kaffe sammen.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Jeg vil så bare takke for det klare svar, nemlig at ordføreren stadig væk er enig i det, vi skrev dengang, og så har jeg hørt mig til, at ordføreren synes, at det går for langsomt med at få realiseret de udmærkede løsningsforslag, der var.
Så det ser jeg frem til et godt samarbejde om med ordføreren.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-29:
Jeg er fuldstændig enig som SF'er.
Det er også derfor, at vi har siddet i dag i Socialudvalget og i fællesskab besluttet, at vi til september skal have en høring om det her, hvor vi får flere eksperter til at komme ind og fortælle om, hvad det er for nogle problemstillinger, der er, hvordan vi kan få dem belyst, og hvordan vi i fællesskab kan finde løsninger.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Jamen tak for roserne og tak for en måske kommende invitation til at snakke om de her ting – nu havde jeg måske været så naiv at forestille mig, at vi blev inviteret til den under alle omstændigheder.
Jeg har forstået, at ordføreren i lighed med de andre regeringspartiers ordførere mener, at det vil gå alt for langsomt med en sådan kommission, og at vi skal handle hurtigere.
For at få en afklaring og for, at vi ligesom kan få lidt rene linjer – det er jo politik, vi taler om – vil jeg gerne stille det samme spørgsmål som til de andre regeringspartiers ordførere: Er ordføreren stadig væk enig i indholdet af det, vi skrev, i de problemstillinger, der blev ridset op, og de mulige løsninger, som vi ridsede op i fællesskab?
Er ordføreren stadig væk enig i det, eller er der nogle punkter, hvor ordføreren siger: Nej, der tog vi fejl?
Lone Loklindt (RV), 2012-05-29:
Nu har regeringen fremlagt en realistisk og fornuftig 2020-plan, og hvis man er lidt forsigtig og anlægger forsigtighedsprincip, skal der selvfølgelig være et råderum for at kunne udvide forskellige poster.
Men det er klart, at fra Radikale Venstres side vil vi selvfølgelig lade råderummet eksistere.
Hvis der bliver et større råderum, end der ligger i den fremlagte 2020-plan, så vil det være oplagt at øge udviklingsbistanden op mod den ene procent.
Til gengæld er vi altså også så fornuftige, at vi ligesom vil have, at det skal handle om sammenhæng i økonomien, og at der skal være et råderum, der tillader det.
Tom Behnke (KF), 2012-05-29:
Hvad angår systemfejl og ting, man vil lave om på og det, som bliver nævnt, så behøver vi jo ikke nedsætte en kommission, der skal bruge et tocifret millionbeløb på at udrede det.
Hvis det er sådan, at Enhedslisten har nogle punkter – og det har Enhedslisten jo – hvor man synes, at tingene skal være på en anden måde, så lad os se nogle konkrete forslag til det.
Det er meget bedre og meget mere konkret, at vi går den vej rundt.
I forhold til, hvad der tidligere blev spurgt om – nemlig om det var rimeligt, sådan hørte jeg en anden ordfører blive spurgt, at der er en retstilstand, hvor man som borger skal dokumentere, at man er berettiget til at få en bestemt form for ydelse, hvis man f.eks. et stykke tid har fået en ydelse og kommunen efter anmeldelse eller mistanke fjerner ydelsen, mens det bliver undersøgt, og borgeren så skal godtgøre, at vedkommende er berettiget – så synes jeg sådan set, det er helt fint, at det er borgeren, der skal gøre sig fortjent til det.
Det er jo borgeren, der får en ydelse, som alle vi andre er med til at finansiere, og der må man jo godtgøre, at man er berettiget til at få den pågældende ydelse.
Til gengæld har jeg altid undret mig over, at man – hvis det viser sig, at man er berettiget til den pågældende ydelse – ikke får den med tilbagevirkende kraft.
Det har jeg altid undret mig over.
Hvorfor er det, at det først gælder fra det tidspunkt, hvor man har dokumenteret sit retmæssige krav?
Finn Sørensen (EL), 2012-05-29:
Jamen det var bare en klar udmelding, der siger mig noget om, at så bliver der måske ikke så meget samarbejde med De Konservative lige nøjagtig på det her punkt.
For man synes, det er i orden, at kommunen bare kan tage ydelserne fra folk og, om man så må sige, stemple dem og påføre en familie eller en enlig mor store økonomiske problemer, fordi hun ikke får nogen ydelser i den periode, hvor sagsbehandlingen foregår.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ordføreren kan forsvare sådan en retstilstand.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-29:
Jeg har et enkelt spørgsmål, der – som jeg nævnte i min egen ordførertale – ikke er direkte relateret til strategien, men ordføreren kommer selv ind på den her målsætning om 1 pct. af BNI.
Det er jo en ambitiøs og på mange måder udmærket målsætning, som findes i regeringsgrundlaget, hvor der ganske rigtigt står, at man over en årrække vil op på 1 pct. af BNI.
Til gengæld er der ikke rigtig plads til den i regeringens 2020-plan, så den her årrække vidner jo om en meget ambitiøs målsætning i forhold til regeringens levetid.
Kan ordføreren sige noget om, hvor langt den her årrække forventes at blive, for den er tilsyneladende længere end 8 år?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2012-05-29:
Tak, hr. formand.
Ministeren for udviklingsbistand har præsenteret en ny strategi for Danmarks udviklingssamarbejde.
Fra udsendelsen af det første udkast til den nye strategi er der indkommet 65 høringssvar.
Strategien er blevet behandlet adskillige gange i Folketingets Udenrigsudvalg, og ministeren har holdt en række bilaterale forhandlingsmøder med de respektive partiers ordførere om strategien.
Så forespørgslen i dag stiller spørgsmålet: Hvad er resultatet egentlig af alle disse anstrengelser?
Hvad er ministeren nået frem til, og hvad kan ministeren sige om slutproduktet, den nye strategi for Danmarks udviklingssamarbejde?
Tom Behnke (KF), 2012-05-29:
Det, jeg i hvert fald prøvede at sige klart og tydeligt, var, at det må være borgeren, der dokumenterer sit retmæssige krav på en ydelse finansieret af alle os andre, nemlig skatteyderne.
Sådan må det jo være.
Det kan ikke være sådan, at det er kommunen, der skal dokumentere, at jeg har ret til at få det ene eller det andet.
Det må jo være mit anliggende at dokumentere det.
Omvendt sagde jeg så også, at jeg undrer mig over – og den del af det vil vi gerne være med til – at hvis det efter 3 måneder viser sig, at man kan dokumentere, at man er berettiget til en bestemt ydelse, så synes jeg jo, at den ydelse skal være fra det tidspunkt, hvor man var berettiget til at få den og ikke fra det tidspunkt, hvor man har dokumenteret, at man er berettiget til den.
Det må være det, der udbetaler ydelsen, og så må tidspunktet for udbetaling være det tidspunkt, hvor man var berettiget til ydelsen, og ikke det tidspunkt, hvor man har dokumenteret, at man var berettiget.
Så langt er vi dog enige, og det synes jeg da alligevel man skal tage imod.
Morten Bødskov (S), 2012-05-29:
Jeg tror ikke, at det overrasker fru Pia Adelsteen, når jeg siger, at det ikke er et tal, jeg lige har og kan ryste ud af ærmet.
Men som sagt, her i Folketinget ved vi jo alle sammen, at der kan blive spurgt om alt i folketingsudvalgene, så det vil selvfølgelig også være en mulighed her.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Der er helt ubestrideligt den forskel på fru Pia Adelsteens parti og mit parti, at vi er meget mere skeptiske over for minimumsstraffe.
Det, vi deler, og som jeg gerne vil fremhæve i dag, er den grundholdning, at vi i Danmark skal gøre, hvad vi kan, for at forhindre indbrudskriminalitet, og vi deler jo ønsket om, at den stigning, vi har set i indbrudskriminalitet, og den mængde af indbrudskriminalitet, som har stabiliseret sig på et alt, alt for højt niveau, skal vi have bragt markant ned.
Der tror jeg bare at det vi gør bedst i nu, netop når politiet har et større fokus på indbrudskriminalitet, er at se på: Hvad er så erfaringerne med det?
Med det, justitsministeren har oplyst, bliver der rejst flere sigtelser nu, og der tror jeg at noget af det der bliver interessant at følge op på, også i politiforligskredsen, er, hvad det så er for nogle typer af indbrudskriminalitet, politiet får optrævlet.
Hvor meget af det er organiseret?
Hvor meget af det er sådan de gammeldags indbrud, hvor indbrudstyven er alene?
Hvad er det for nogle typer af indbrud, vi får opklaret her?
Hvor meget af det udgøres af bander fra andre lande osv. osv.?
Noget af det, vi har set, er i hvert fald, så vidt jeg er orienteret, at når det gælder virksomheder, er indbrudskriminaliteten faldet voldsomt, når man har fået trævlet nogle af de her netværk op.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-29:
Jeg vil høre ministeren om noget.
Det er jo ganske glimrende, at politiet har lavet de her taskforces.
Jeg vil kalde det indsatsstyrke, for det er sådan et dejligt og bedre dansk ord, synes jeg.
Nå, men jeg synes, at det er ganske glimrende.
Men ministeren nævnte nogle tal, nemlig at der i 2011 var 900 flere sigtelser, hvilket var en stigning på 13 pct.
Jeg vil spørge, om ministeren ved, hvor mange af disse sigtelser der omhandler gengangere, altså nogle, der har begået indbrud før.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-29:
Nu har jeg et par gange hørt argumentet, at grunden til, at man vil kriminalisere det i forhold til andre nationers flag, FN-flaget og EU-flaget, er, at det er i Danmarks interesse, og at det skader Danmark, hvis det sker, men mener Det Radikale Venstre, at hvis der er nogen i de danske gader, der afbrænder FN-flaget eller EU-flaget, vil det på en eller anden måde true den danske nation?
Det mener Det Radikale Venstre vel ikke i fuld alvor; at det altså skulle true den danske nation, at der blev brændt et EU-flag af hernede.
Jeg er helt enig i, at det er kriminaliseret, men jeg forstår bare ikke, hvorfor man sondrer imellem, at hvis det går ud over et EU- eller FN-flag, skal det kunne straffes, men hvis det er Dannebrog, skal der ikke ske noget som helst.
Det giver ikke nogen mening.
Zenia Stampe (RV), 2012-05-29:
Et sundt demokrati er jo kendetegnet ved en udstrakt grad af ytringsfrihed.
Ytringsfrihed er en forudsætning for fri information, det er en forudsætning for fri holdningsudveksling, og dermed er det også en forudsætning for den frie meningsdannelse.
Hvis man skal sige, hvad demokrati er i sin essens, må man sige, at det jo er den frie meningsdannelses styreform.
Men selv i et demokrati gælder der undtagelser – få undtagelser, men nødvendige undtagelser.
Det gælder f.eks., når ytringsfriheden bringer nationens sikkerhed i fare.
Det er derfor, vi har et forbud mod at forhåne fremmede nationers flag.
Det gælder også, når ytringsfriheden bringer enkelte individers sikkerhed i fare.
Det er grunden til, at det er forbudt at fremsætte løgne eller truende og nedværdigende uddannelser udtalelser om andre.
Hvad angår det konkrete forslag, vil jeg slet ikke lægge skjul på, at jeg synes, at det er både plat og hensynsløst at forhåne eller brænde Dannebrog, men det er hverken en trussel mod rigets sikkerhed eller den enkeltes sikkerhed, og derfor mener vi, at det er et fuldstændig unødvendigt indgreb i ytringsfriheden, især da det handler om kritik af nationen eller et af nationens stærkeste symboler.
For det er jo netop adgangen til at kritisere, der er den sande lakmusprøve for både demokratiet og nationens styrke, og det er jo lige præcis her, hvor de ufuldstændige demokratier og de truede nationer fejler.
Det er den kritik, man ikke tillader i de lande, vi normalt ikke vil sammenligne os med.
Men i Danmark er vi civiliserede.
Vi ryster på hovedet og synes, at det er en dårlig måde at bruge sin ytringsfrihed på, men vi værner om ytringsfriheden, for det kan vi godt rumme.
Det Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Nej, tværtimod.
Jeg synes faktisk lige præcis, at det er opgaven her som så mange andre gange, når der er ytringer eller måder, folk ved handlinger udtrykker sig på, som jeg er uenig i.
Det er
både med henblik på den måde, de har valgt at udtrykke sig på, og det, de prøver at ytre.
Der er masser af synspunkter, jeg er uenig i.
Jeg kan finde masser af politiske og religiøse ekstremister osv., jeg er grundlæggende uenig med.
Vi kan ikke gøre alt det strafbart, som vi ikke bryder os om.
Det er det, der i virkeligheden er min banale pointe.
Og så synes jeg, der er den væsentlige skelnen, og den synes jeg andre lande også burde lægge sig i selen for, nemlig at man har følelser bundet op på sine egne symboler.
Og jeg har også følelser bundet op på vores flag.
Derfor har jeg en anden ret til at regulere det, end andre lande har.
Fuldstændig tilsvarende anerkender jeg, at andre lande har ret til at regulere, hvordan deres flag skal behandles, uden at jeg nødvendigvis blander mig i det.
Den sondring synes jeg er væsentlig.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-29:
Jeg synes, det er helt fantastisk, at ordføreren kan stå og sige, at danskheden er så rummelig, at den indebærer, at man kan forhåne Dannebrog.
Jeg synes, at der vel et eller andet sted er grænser for, hvor rummelige tingene skal være.
Og kan hr. Ole Hækkerup slet ikke forstå, at der er en kortslutning i argumentationen, når man siger, at vi går rigtig, rigtig meget op i, at man ikke håner andre nationers flag – vi går så meget op i det, at vi gør det strafbart i dansk lovgivning – men i forhold til vores eget folk, i forhold til Dannebrog, vores eget flag, går vi ikke lige så meget op i det?
Kan ordføreren ikke se, at et eller andet sted halter argumentationen gevaldig?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Det er, fordi at for mig berører Dannebrog noget, der handler om vores følelser, om det at være dansk.
Hvis vi tager andre landes flag, så berører det deres følelser omkring det at være britisk eller amerikansk eller svensk for den sags skyld.
Og jeg synes, det er vores ret selv at bestemme og vurdere, hvordan man skal have det med det at være dansk, men det er ikke nødvendigvis automatisk vores ret at blande os i, hvordan andre skal have det med at være britisk eller amerikansk eller svensk for den sags skyld.
Derfor synes jeg, at der er forskel på vores eget flag og på andres flag.
For med vores eget flag er det os, der har følelser i klemme, og med de andre landes flag, er det nok så meget deres følelser.
Så kan man jo diskutere, hvordan vi skal have det med vores eget flag.
Jeg synes, det er forfærdeligt, når jeg ser nogle brænde Dannebrog af, hvad enten det er her eller i øvrigt andre steder i verden.
Men på spørgsmålet om, hvorvidt jeg synes, at man skal forbyde det i Danmark, siger jeg, at det med, at vi generelt har en meget vidtgående ytringsfrihed i Danmark, når man sammenligner med andre europæiske lande, er jeg grundlæggende tilhænger af, for det synes jeg er noget af det, der karakteriserer Danmark som land.
Og det vil jeg gerne holde fast i.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-29:
Jeg forstår ikke, hvordan man fra hr. Ole Hækkerups side kan nå frem til, at det er en særlig dansk værdi, at nogle forhåner Dannebrog.
Det synes jeg da er en interessant konklusion, som jeg på ingen måde er enig i.
Men jeg kan ikke forstå det.
Man siger, at det er en ytringsfrihed og rettighed at forhåne Dannebrog.
Hvorfor mener man så, at ytringsfrihed – hvis man tager det udgangspunkt, som ordføreren tager – skal begrænses i forhold til andre nationers flag?
Hvorfor er det ikke o.k. der, men det er o.k. i forhold til Dannebrog set med Socialdemokratiets øjne?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Tak formand.
Som det allerede er fremgået, ønsker Dansk Folkeparti med det her lovforslag, at offentlig forhånelse af Danmark og det danske flag skal straffes på samme måde, som forhånelse af fremmede stater og deres flag straffes.
Det kommer næppe som en overraskelse, at Socialdemokraterne ikke kan støtte lovforslaget.
Justitsministeren har jo redegjort for forskellige aspekter af den her sag, men lad mig begynde med at sige, at helt grundlæggende har vi det i Socialdemokratiet sådan, at det her med at brænde Dannebrog af eller forhåne Danmark og det, der i øvrigt er dansk, bryder vi os
overhovedet slet ikke
Det er sådan i virkeligheden bare en af mange ytringer, som vi slet ikke bryder os om overhovedet.
Men alt det, som vi ikke bryder os om, skal jo ikke nødvendigvis være omfattet af straffeloven.
Det, vi ikke bryder os om, må vi argumentere imod.
Skal danskerne have lov til at trampe på nogle danske symboler på en måde, som jeg er uenig i?
Ja uanset, at jeg ikke bryder mig om det, så synes jeg faktisk, at det skal være lovligt.
Også selv om jeg er uenig i den måde, de ytrer sig på, og også selv om jeg er uenig i det, de ytrer.
Så kan man sige, at det dog var en meget vidtgående opfattelse af ytringsfrihed, at man sådan skal kunne ytre alt muligt.
Ja, men for mig er det faktisk en dansk værdi, at vi har en meget vidtgående ytringsfrihed.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-05-29:
Tak for det.
Det, der foreslås gennemført med det her forslag, er en sidestilling.
I dag er det nemlig sådan, at straffeloven straffer den, der forhåner fremmede nationers flag, EU's flag og NATO's flag – måske ikke NATO's flag – men i hvert fald FN's flag, hvorimod det er tilladt at forhåne det danske flag.
Og man ønsker altså her en sidestilling med Dannebrog.
Indledningsvis må jeg sige, at jeg aldrig har været bekendt med denne forskel, men det er klart, at ved en nærlæsning af straffeloven fremgår det ganske tydeligt, at det forholder sig sådan, som forslagsstilleren siger.
En ting er min manglende viden på området, men noget andet er, at jeg nu heller ikke har konstateret, at der skulle have været noget særligt behov for en ændring af bestemmelsen.
På den anden side må jeg sige, at en sidestilling af Dannebrog med andre udenlandske flag umiddelbart virker ganske logisk.
Jeg har lidt svært ved at forstå justitsministerens tekniske fremstilling om de udenrigspolitiske hensyn bag reglen, men jeg har forståelse for det, ministeren også sagde omkring ytringsfriheden.
Dybest set
må man jo sige, at folk jo har mange forskellige måder at ytre sig på, og et eller andet sted vil det jo ikke genere min opfattelse af ytringsfriheden, hvis folk udtrykte sig kritisk over for Syrien og andre stater på den måde, vi skitserer her i dag.
Så umiddelbart tror jeg, det har lidt at gøre med forståelsen af ytringsfriheden.
På den anden side må vi sige, at den variant, som vi har i straffeloven i dag, jo ikke er optimal.
De færreste har jo på nogen måde forståelse for, at det skulle være strafbart at afbrænde andre nationers flag og straffrit at afbrænde Dannebrog.
Vi har også forståelse for intentionerne bag forslaget, og vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Jeg vil meget gerne have afdækket behovet for egentlig ændring, altså hvor stort problemet egentlig har været.
Morten Bødskov (S), 2012-05-29:
Der er ingen tvivl om, at ytringsfriheden vægtes meget højt af den her regering.
Det gjorde den tidligere VK-regering i øvrigt også, da det selv samme forslag var til behandling.
Vi har en meget udstrakt grad af ytringsfrihed i Danmark, og vi mener ikke, at den yderligere kriminalisering, der fra Dansk Folkeparti side lægges op til her, er forenelig med den meget udstrakte grad af ytringsfrihed, vi skal have i Danmark.
Tom Behnke (KF), 2012-05-29:
Altså, ytringer, er det også at afbrænde Dannebrog?
Er det noget, som regeringen vil kæmpe for med henvisning til ytringsfriheden?
Er det ytringsfriheden i grundloven, man varetager, ved at give folk lov til at afbrænde Dannebrog?
Forstod jeg det rigtigt?
Zenia Stampe (RV), 2012-05-29:
Jeg tror bestemt ikke, at man kan udelukke, at det ville være en trussel mod Danmark.
Man kunne bare forestille sig, hvis alle grækerne gik på gaden nu og afbrændte det europæiske flag.
Det kunne måske godt på en eller en måde true grækernes sikkerhed eller i hvert fald deres position i det europæiske samarbejde.
Det, der bare er sagen, er, at vi ikke kan pålægge andre nationer, hvordan de skal reagere på, at vi gør grin med deres symboler.
Når vi tillader afbrænding af det danske flag eller en forhånelse af det danske flag og de danske symboler, er det jo, fordi vi er så stærke i vores tro på danskheden, at det kan vi godt rumme.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-29:
Men i et civiliseret samfund må man vil tilstræbe at regulere det.
Når nogen opfører sig uciviliseret og f.eks. render rundt og tramper på andre nationers flag, på vores eget flag, brænder andre nationers flag af eller brænder vores flag af, er det jo en uciviliserede opførsel, og den adfærd må vi jo forsøge at gå ind og regulere.
Der har vi så i forhold til FN-flaget, EU-flaget, det amerikanske flag og alle mulige andre flag valgt at sige, at vi regulerer det ved, at hvis man gør det, kan det indebære, at man får en bøde eller en straf.
Der er jo stadig væk ikke kommet nogen gode argumenter for, hvorfor man lige præcis skal undtage det danske flag, for der er jo ingen, der tror på det argument, der indtil videre har været fremført, nemlig at hvis der er en eller en anden, der brænder et FN-flag af et eller andet sted i København, eller hvor det nu kan være, skulle det true den danske nation.
Derfor er det jo et spørgsmål om, at man siger, at det er o.k. at brænde Dannebrog af og håne Dannebrog, men at det ikke er o.k. at gøre det mod andres flag.
Der beder vi jo bare om fra Dansk Folkepartis side, at de sidestilles, og at Dannebrog som minimum er lige så meget værd som alle mulige andre nationers flag.
Morten Bødskov (S), 2012-05-29:
Jeg skal gøre mit bedste, formand.
Jeg skal blot konstatere, at det, jeg rent faktisk sagde, var, at retspolitikken havde manglet nytænkning de sidste 10 år, og det er det, som er grundlaget for den her regerings retspolitik, som man vil se, hvis man læser regeringsgrundlaget.
Men så vil jeg bare rose hr. Tom Behnke og Det Konservative Folkeparti for nu rent faktisk at støtte det, som man altså var imod, da man selv sad i regering.
Det er vi selvfølgelig tilfredse med, og vi håber som sagt på bred støtte til de initiativer, som regeringen er på vej med.
For vi mener, som vi gjorde før valget, da vi fremsatte beslutningsforslagene her i Folketinget, og som den tidligere regering stemte imod, at der er behov for, at ofrene får bedre hjælp, og der vil komme initiativer, som vil udmønte regeringsgrundlaget.
Så synes jeg, at hr. Tom Behnke bare rammer hovedet på sømmet, når han selv nævner indretning af retterne.
Det er jo rigtigt, at vi med domstolsreformen har aftalt, at man, når det handler om indretning af retterne i fremtiden, jo bl.a. skal se på de her venterum.
Men det sker allerede, og det er også derfor, jeg ikke rigtig forstår, at det står i det beslutningsforslag, som De Konservative nu fremsætter.