Erik Christensen (S), 2016-03-04:
Den teknologiske udvikling går rivende stærkt, og det gælder ikke mindst inden for droneområdet.
Det er meget positivt, men det betyder, at der også opstår et behov for regulering af området, og ikke mindst virksomheder og investorer inden for droneområdet efterspørger regulering og retningslinjer, hvis de fortsat skal udvikle området og skabe nye jobs.
Vi har derfor brug for en balanceret regulering, som både skaber klare rammer for professionelles og privates anvendelse af droner og sikrer de nødvendige hensyn til flyve- og personsikkerheden, privatlivets fred, terrorbekæmpelse osv.
Derudover er der behov for, at vi kan tilpasse og udvikle reguleringen af området i takt med den teknologiske udvikling.
Derfor kunne det måske også være relevant at overveje, om vi skulle evaluere lovforslaget efter et år, ikke mindst set i lyset af den hast, som den teknologiske udvikling rent faktisk har på droneområdet.
Det er de anbefalinger, der nu følges op med det her lovforslag.
Med lovforslaget lægges der op til, at det fortsat skal være ulovligt for private at flyve med mindre droner i byområder.
Mindre droner er defineret som droner, der vejer mindre end 25 kg.
Professionelle skal ligeledes fortsat skulle erhverve dronebevis for at flyve i byområder.
Uden for bymæssige områder vil private få lov til at flyve med mindre droner, såfremt droneføreren erhverver sig et dronetegn eller er medlem af en anerkendt modelflyverorganisation.
Med forslaget foreslås også en bagatelgrænse, så droner under 250 g, såkaldte mikrodroner og legetøjsdroner, kun vil være underlagt ganske få regler.
Fra socialdemokratisk side er vi meget optaget af, at vi finder den rette balance ved regulering af området.
På den ene side skal vi sikre privatlivets fred og flyvesikkerheden, og på den anden side skal vi også udnytte de job- og vækstmuligheder, som ligger inden for droneområdet, for der er ingen tvivl om, at der ligger store muligheder i droner.
Derfor tror jeg også, at det vil være en stor fordel, hvis Danmark går forrest, også hvad angår regulering på det her område.
Det er med god grund.
Antallet af droneoperatører er allerede steget fra 15 til 165 på 2 år, og det tal forventes at blive fordoblet i 2016.
Derudover konkluderer en analyse fra Oxford Research, at udviklingen inden for civile droner fremadrettet kan skabe op mod 15.000 nye danske arbejdspladser.
Potentialet for droneteknologien må derfor siges at være stort.
Mange brancher som eksempelvis landbruget, den maritime sektor, offshorebranchen og kommunerne vil kunne bruge den nye teknologi med stor fordel, ligesom droner kan hjælpe med til at sikre et overblik i forbindelse med ulykker, hvad enten der er en brand eller nødstedte til havs.
På sigt kan eksempelvis pakkeudbringning med droner også være en realitet.
Skal Danmark have en førerposition inden for droneteknologien og dermed sikre vækst og arbejdspladser til landet, kræver det politisk vilje og beslutsomhed, og det er vi faktisk også klar til fra socialdemokratisk side.
Med dagens lovforslag synes jeg vi tager et vigtigt skridt i den retning.
Med lovforslaget sikrer vi den danske dronebranche simpel og klar lovgivning og dermed et forspring, når den skal tilpasse sig og drage nytte af den fremtidige EU-lovgivning på området, som først forventes at træde i kraft om 3 år.
Som nævnt er vi også optaget af at sikre privatlivets fred, og derfor vil vi fra socialdemokratisk side også i forbindelse med udvalgsarbejdet gå et spadestik dybere i spørgsmålet om de foreslåede regler for de såkaldte mikrodroner eller legetøjsdroner i byområder.
Vi mener, at der er behov for at være helt skarp, når det gælder flyvning med disse droner inden for bymæssigt område, i tilfælde af at de kan udstyres med kamera.
Det er vigtigt for os, at vi sikrer, at borgerne ikke kan blive fotograferet på deres egen ejendom imod deres vilje.
Afslutningsvis skal det nævnes, at lovforslaget også indeholder forslag om tilpasning af arbejdsmiljøområdet, så reglerne for lufthavnsvirksomhedernes personale bliver ensartede, uanset om de er på jorden eller i luften.
Det sidste element i lovforslaget er en justering af det såkaldte safetybidrag, som hver passager betaler.
Bidraget finansierer Trafik- og Byggestyrelsens tilsynsvirksomhed.
Bidraget nedreguleres fra 6 kr. til 5,50 kr., så der er balance mellem bidraget og den udgift, der er forbundet med tilsynsvirksomheden.
Alt i alt med de bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokraterne ser positivt på forslaget, men også ser frem til den videre udvalgsbehandling.