Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
De gange, hvor vi selv har fremsat forslaget her i Folketingssalen, har regeringen og regeringspartierne været imod, men nu er der sket en bevægelse, som vi selvfølgelig er glade for.
Og jeg synes, at man på en dag som i dag skal takke organisationerne; Amnesty International, der har indsamlet 100.000 underskrifter for kravet, Rehabiliteringscenteret for Torturofre og andre menneskerettighedsorganisationer.
De har i årevis arbejdet for, at det her kommer til at ske.
Derfor er vi selvfølgelig glade for lovforslaget, som jo er med til at understrege, at Danmark ikke vil acceptere tortur i nogen form, og at ansvarlige for tortur bliver straffet.
Det er et fremskridt, men vi er altså også enige i den kritik, andre har fremført, og som fremgår af en masse høringssvar, nemlig at det efter vores opfattelse ville have været bedre at have haft en selvstændig straffebestemmelse i straffeloven mod tortur, som man f.eks. har indført det i Norge.
Vi er bekymrede for, om lovgivningen, som den udformes med forslaget her, omfatter alle former for tortur.
Der er jo former for tortur, som ikke indeholder overgreb, der kan karakteriseres som vold, i hvert fald ikke den traditionelle forståelse af vold.
Det kan være det, vi kender fra Guantánamolejren, hvor fangerne bliver udsat for ekstrem sansepåvirkning med konstant høj musik eller søvnberøvelse.
For selve bestemmelsen, forbud mod tortur, er ikke indskrevet som en selvstændig paragraf, og den her lov lever ikke op til de opfordringer, som er kommet fra FN's Komité mod Tortur.
Vi er også enige i, at det med hensyn til definitionen af tortur kunne være meget hensigtsmæssigt bare at henvise til FN’s torturkonvention.
Og som Amnesty International foreslår, bør man også direkte i bemærkningerne til loven opregne en række handlinger, som er omfattet af lovgivningen, for at sikre, at f.eks. det, man kalder udvidede forhørsmetoder, som USA jo desværre anvender, der skaber alvorlige psykiske følgevirkninger for ofrene, helt entydigt er omfattet af lovgivningen.
Det er nogle af de ting, vi vil arbejde med i udvalgsbehandlingen.
Det er meget vigtigt for os også at få sikkerhed for, at nogle af de tilfælde, vi kender fra virkeligheden, er omfattet af den nye lovgivning.
Der vil der altså komme en række spørgsmål fra os.
Nu har vi lige haft en diskussion tidligere i dag om administrative udvisninger, hvor der tales om, at man godt kan udvises til lande, hvor der bruges tortur, hvis vi får såkaldt diplomatiske forsikringer.
Eller vi kan tale om torturhæleri.
Det havde vi også fat i i en tidligere debat.
Det kan dreje sig om, at nogle af de oplysninger, der bruges i de her sager om administrative udvisninger, kan være tilvejebragt ved hjælp af tortur.
Det er jo torturhæleri.
Vi ved også, at den danske styrkechef i Afghanistan i 2002 fik en tolk.
Han var udlånt til amerikanerne.
Er det også omfattet af torturlovgivningen, som den ligger her på vores bord?
Hvis Forsvarskommandoen godkender udlevering af fanger til afghanske myndigheder, fordi vi er med i krigen i Afghanistan - vi ved, at der foregår tortur i afghanske fængsler - må vi så udlevere fanger til afghanerne, fanger, som efterfølgende bliver udsat for tortur?
Er det lovligt, eller er det også ulovlig?
Der er altså en lang række af den slags konkrete sager, vi vil prøve at tage fat i i udvalgsarbejdet for at være sikker på, hvordan den her ændrede lov i praksis kommer til at virke.