runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-12-05:
Jeg har det jo sådan, at jeg allerhelst vil have det her problem løst, og jeg ved jo et eller andet sted godt, at det nok bliver nemmere at sikre, at det bliver løst, hvis man kan finde en eller anden mulighed inden for EU-rettens rammer - og så er det o.k. med mig.
Så er det jo klart nok, at hvis det viser sig, at problemet ikke kan løses og hr. Bjarne Laustsen så ikke vil være med til at presse regeringen til at finde en løsning uden om EU-retten, så vil vi selvfølgelig ende her i Folketingssalen igen, og så tager vi debatten derfra, men jeg synes, det er fint nok, at vi i dag er enige om, at det her beslutningsforslag kan danne et godt udgangspunkt for det arbejde, regeringen så skal udføre.
Det forholder sig på den måde, at hr. Knud Kristensen er enig med justitsministeren i, at vi skal arbejde ihærdigt på at få reglerne ændret, sådan at vi kan sikre, at vi altså kan nøjes med transport på maksimalt 8 timer og til nærmeste slagteri, når det handler om udsættersøer.
Der er jo forskel på det, som hr. Knud Kristensen nu sagde, nemlig at når reglerne er lavet om, så er de jo lavet om, og så må vi rette os efter dem, og så det, som justitsministeren sagde, nemlig at han ville arbejde for det.
Man kunne ligefrem se, at justitsministeren brændte næsten lige så meget som den tidligere justitsminister for den her sag i den måde, han ville kaste sig ind i tingene på.
Derfor synes jeg, at der er lidt forskel på det og så hr. Knud Kristensens lidt tilbagelænede holdning om, at når reglerne bliver forandret, så må vi rette os efter dem.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Her står vi med et beslutningsforslag om at trække søerne ud af den fiksering, der foregår, når søerne farer.
Jeg synes, at vi her arbejder med noget, som har et meget stort fagligt indhold.
Det er jo sikkert, at landbruget og landbrugets virksomhed som sådan udvikler alle de nye systemer, som man kan.
På nogle af de meget professionelle gårde har man netop søerne gående i nogle foldesystemer på selve løbningstidspunktet, indtil de kommer tilbage til boksene, hvor de er fikserede.
Jeg synes, at det i den debat, som vi har her, og i det videre arbejde meget handler om, at man har erhvervet med på sidelinjen, sådan at vi får det bedst mulige resultat ud af netop miljøet i svinestaldene og søer, som farer.
Så et samarbejde mellem lovgivning og erhvervet vil absolut gøre, at vi på et tidspunkt får det helt rigtige resultat.
Men der bliver arbejdet meget med det, og jeg siger, at BAT-teknologien, den bedst anvendelige teknologi, selvfølgelig er den, der skal anvendes i overalt i vores produktive erhverv inden for landbruget.
Villum Christensen (LA), 2008-12-05:
Efter vores opfattelse er der stort set ikke et eneste punkt i forslagets målsætninger, indhold og begrundelser, vi ikke er hundrede procent enig i.
Demokrati må aldrig tages for givet.
Der skal kæmpes for det hver eneste dag og på alle fronter.
Som det jo fremgår af den offentlige debat, oplever vi alle, at demokratiets modstandere har rigtig meget vind i sejlene i disse år.
Vi oplever, at store internationale organisationer bliver undermineret, og at religiøse bevægelser har held med at spille diskriminationskortet, så snart de ikke kommer til orde, i deres bestræbelse på at skulle diktere, hvad der må tales om, og specielt hvad der ikke må tales om.
Vi ser, hvorledes den ene efter den anden lægger bånd på sig selv og disciplinerer sig selv for ikke at komme frem med budskaberne.
Det er rigtig skidt.
Der skal ikke megen videnskabelig analyse til at se, at de nationer, som bekender sig til demokratiet, også er de nationer, som har den største velstand.
Formørket livssyn og intolerance er jo ikke ligefrem stimulerende for vækst og velstand.
Lige så enige vi er i forslagets indhold, lige så uenige er vi sådan set i timingen og forslaget til finansiering af en sådan demokratifond.
Jeg synes ikke, at man anstændigvis kan komme med sådan et forslag umiddelbart efter et finanslovforlig.
I forliget er det i øvrigt på Liberal Alliances foranledning aftalt, at der allerede her i foråret skal holdes en konference om ytringsfriheden, som vi ser som en meget væsentlig del af demokratidiskussionen.
Danmark må meget gerne være det land i verden, hvor ytringsfriheden diskuteres og udfordres, men vi skal også have respekt for den politiske proces, nemlig det, at vi en gang om året vedtager en finanslov, som er et resultat af kompromiser ikke alene på aktivitetssiden, men også på finansieringssiden.
Så kan man altid diskutere, hvordan forslaget skal forstås.
Det kan jeg jo forstå har bevirket en vis furore.
Men det principielle i, at man skal se det i en helhed, synes jeg spiller en rolle, når man skal tage stilling til forslaget.
Som ministeren også har været inde på, kan vi risikere, at det bliver sådan en lille cigaræske, lidt ukoordineret i forhold til de øvrige tiltag.
Men vi ser det meget gerne fremmet til næste finanslovforhandling, hvor vi kan få mulighed for at se det hele i en sammenhæng.
Det synes jeg denne væsentlige diskussion må kræve.
Bente Dahl (RV), 2008-12-05:
Søernes forhold i svineproduktionen er et af de største dyrevelfærdsproblemer, vi har i Danmark.
Der er simpelt hen brug for en række indsatser, der kan sikre dyrene et bedre liv, og der er brug for mange forskellige indsatser.
I veterinærforliget, der blev indgået i august 2008, er der en lang række aftaler, der skal sikre, at vi ikke længere ser den ene uhyrlige sag efter den anden.
I øjeblikket foregår der et arbejde, som skal munde ud i udmøntningen af forliget, og vi følger det arbejde meget nøje.
Der er også udvalgsarbejde, har vi hørt, om netop det tema, vi snakker om i dag, med søernes faring og diegivning.
Men det hindrer efter radikal opfattelse altså ikke, at det også vil være udmærket at få denne plan, som er foreslået i dagens beslutningsforslag, sat i værk.
For de forhold, produktionsdyrene nogle steder bliver budt, er kritisable.
Det er også søernes antal, der topper, når vi taler om dyr til destruktion.
I veterinærforliget er der på radikal foranledning aftalt en forsøgsrække, der skal give os klarhed over, hvorfor så utrolig mange søer går til destruktion i stedet for til slagtning, så vi efterfølgende kan sætte ind med forebyggende indsatser.
I Holland er der i år indgået en række frivillige forpligtende aftaler mellem branchen og myndighederne om faring og diegivning og om løsgående søer i den anledning.
Det viser sig faktisk at fungere udmærket, så jeg vil opfordre til, at vi gør det samme her i Danmark, altså at erhvervet og myndighederne indgår frivillige forpligtende aftaler på det her område.
Der er nogle, der af forskellige årsager presser deres dyr ud over det rimelige.
Derfor forekommer det Det Radikale Venstre ganske rimeligt, at søer ligesom andre dyre har behov for at kunne bevæge sig frit rundt i hverdagen, når de farer, og når de giver die.
Så lad os få sat gang i den plan, som de har foreslået, samtidig med alle de andre gode tiltag, der foregår på området.
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Hvis nye medlemmer af Socialdemokratiet står inde for Socialdemokratiets værdier, som er ikkevold, og selvfølgelig vores politiske program og vores ideologi, er det meget fint, og så er de velkomne til at blive medlemmer af Socialdemokratiet.
Det er ikke for at gøre den her debat meget lang, men der findes også andre politikere, der har en fortid på den yderste venstrefløj -
lad os bare tage en nuværende minister, som jo også har haft nogle synspunkter, som har været meget venstreorienterede, og som nogle vil kalde antidemokratiske.
Jeg synes, det er en mærkelig diskussion.
Jeg synes, at det må være sådan, at hvis folk tilslutter sig det politiske grundlag i Dansk Folkeparti eller SF eller Venstre eller Socialdemokratiet og har lyst til at være medlem, er de velkomne, og hvis de ikke har begået noget ulovligt, og hvis de ellers er aktive medlemmer, er det fint, og så er de vel velkomne.
Jeg ved godt, at det måske er lidt anderledes i Dansk Folkeparti, men det kan hr. Martin Henriksen selv svare på.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-05:
Ja tak.
Jeg kan forstå, at hr. Jeppe Kofod er ked af, at der blev skåret i ulandsbistanden for nogle år tilbage, men da blev pengene jo givet til sundhedssektoren, og det var så bare en politisk prioritering, som Socialdemokratiet var imod.
Jeg ved godt, at der er nogle, der kigger sådan lidt skævt til mig, når jeg siger det her, men jeg kan altså ikke lade være med at tænke på, at jeg synes, det er paradoksalt at høre hr. Jeppe Kofod stå deroppe og tale om, at vi skal være bedre til demokrati, og at vi skal følge den demokratiske sti - at Socialdemokratiet belærer andre om demokrati.
Altså, hvordan hænger det sammen med, at Socialdemokratiet har fået et nyt medlem, som ikke vil tage afstand fra en handling, hvor der blev kastet maling på statsministeren og udenrigsministeren herinde på Christiansborg?
Er det ikke en anelse udemokratisk?
Altså, kan hr. Jeppe Kofod ikke se, at det der med, at man godt vil ud og være bannerfører for demokratiet og man så har lidt svært ved at sætte et nyt medlem på plads på det her område, er sådan lidt tankevækkende?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-05:
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti ville acceptere, at vi havde et medlem, der ikke tog afstand fra sådan noget, som Pernille Rosenkrantz-Theil ikke vil tage afstand fra.
Altså, jeg klandrer ikke folk for deres politiske fortid eller for forskellige ting, de har lavet i deres fortid, for folk kan jo have lavet så mange ting i deres fortid.
Men det, jeg bare siger, er, at når man står i Folketingssalen og taler om, at man skal lære andre om demokrati osv., ville det være passende, at man så også stillede det som et krav til de nye medlemmer, der melder sig ind, i hvert fald når det er et medlem - og nu har det kørt et døgn i medierne - som ikke vil tage afstand fra det her.
Det er jo noget, der ligger i hendes fortid, men derfor kunne Pernille Rosenkrantz-Theil jo godt nu, hvis hun er nået frem til det samme værdigrundlag og demokratiske grundlag, som jeg forstår Socialdemokratiet har, tage afstand fra det, som hun ikke tidligere har villet tage afstand fra, nemlig den aktion, hvor der blev kastet maling på statsministeren og udenrigsministeren.
Det ville jo være oplagt.
Det har ikke noget at gøre med, at man ikke kan skifte parti osv., men det har noget at gøre med, at hun bør tage afstand fra den aktion.
Kan hr. Jeppe Kofod ikke se, og indrømmer hr. Jeppe Kofod ikke, at det er lidt tankevækkende, at Socialdemokratiet står her og taler så varmt for demokrati, når man ikke engang kan stille det krav til sine egne medlemmer?
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg tror bare, at vi i Venstre ser tingene i en helhed, og når man kobler tingene sammen, som Socialdemokraterne gør i det her forslag og skriver præcis ind, hvad man vil, og det er jo, at man vil sænke bistanden til erhvervsfremme med 1,1 mia. kr., så blander man jo tingene sammen, og så forholder vi os til det i Venstre.
Jeg er lidt ked af, at hr. Steen Gade ikke i stedet for noterer sig den positivitet, som både ministeren og også jeg som Venstres ordfører havde over for forslaget i forhold til at komme forslagsstillerne i møde og i forhold til støtte til de politiske partier.
Lad os så i dag fokusere på de positive ting i forslaget, som jeg faktisk synes bredt indtil videre har fået den ros, som det fortjener.
Steen Gade (SF), 2008-12-05:
Jeg synes, at det er godt forsøgt, og det kan da også være, at jeg læser det helt forkert, men der står sådan set: Der afsættes 150 mio. kr. til demokratifremmende initiativer de næste 3 år, som finansieres af den foreslåede stigning i udviklingsbistanden jævnfør Socialdemokratiets finanslovforslag.
Altså, sagen er, at det tages af en stigning.
Så har Socialdemokratiet et forslag i deres finanslov om, hvordan de får 400 mio. kr. mere.
Jeg har ikke vurderet, om jeg er enig i det, så simpelt er det altså.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg kan jo ikke lade være med at tage ordet, når hr. Steen Gade tolker det, jeg siger om finansiering, som værende forkert, for sådan som jeg læser forslaget, henviser man under afsnittet om økonomi og evaluering til Socialdemokratiets finanslovoplæg i forhold til udviklingsbistand, og der skriver man - og det står også her i forslaget - højt og tydeligt, at man vil omprioritere, sådan at den erhvervsrettede finansielle bistand foreslås reduceret med 1,1 mia. kr. i 2009.
Det er det, jeg opponerer imod, og jeg vil ikke være med til at arbejde for, at man reducerer den erhvervsrettede bistand, når vi netop har haft Afrikakommissionen, der konkluderede, at vi skal fokusere mere på den private sektor og mere på erhvervsfremme i udviklingslandene.
Så jeg mener, at min argumentation - modsat det, hr. Steen Gade sagde - faktisk holder vand.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-05:
Tak for det.
Vi har selvfølgelig også med interesse studeret beslutningsforslaget fra Socialdemokraterne om oprettelse af en ny demokratifond og støtte til udvikling af demokratiske partier.
Ligesom jeg har gjort tidligere i dag, kan man jo muntre sig lidt over, at der et sted i beslutningsforslaget står, at støtte til udviklingen af politiske partier skal varetages af demokratifonden, jævnfør ovenfor, og at støtten skal gå til de danske politiske partier, og at omfanget af støtten skal vægtes efter antallet af mandater i Folketinget.
Jeg ser jo sådan for mig, hvordan det nye socialdemokratiske medlem Pernille Rosenkrantz-Theil bliver sat i et fly til Afrika og dernede skal forklare om, hvordan og hvorledes hendes demokratiopfattelse er, og hvordan hendes demokratiudvikling har været gennem tiden.
Og man kan sådan se for sig, hvordan hun skal forklare dernede, at der var engang, hvor hun egentlig mente, at det var o.k. at kaste maling efter andre og o.k. at true sig til ting, men når hun selv har været udsat for trusler, har hun sådan skiftet holdning.
Jeg kunne ikke dy mig for at bemærke det.
Så vil jeg så også sige, at der jo står nogle fornuftige ting i forslaget.
Bl.a. står der, at alle mennesker bør have ret til at bestemme over sig selv og vælge deres egen regering, og at demokrati er helt essentielt for et retfærdigt samfund, og at Danmark bør gå forrest i kampen for at fremme demokrati overalt i verden og konsekvent understøtte demokratiske kræfter og styrkelse af menneskerettighederne.
Jeg tror ikke, at der er nogen, som kan være uenig i det ovennævnte, måske bortset fra det nye socialdemokratiske medlem, og det er da også med en vis undren, at vi nu skal behandle dette forslag.
Danmark er blandt de lande, som yder mest, men er også et land, som målrettet arbejder sig hen imod ovennævnte målsætninger.
Det ligger bl.a. i Danmarks strategier, og mere præcist kommer der jo til foråret 2009 yderligere en strategi på området, som netop omhandler en mere præcis målsætning på området, som det forelagte forslag omhandler.
Der er altså noget i gang.
Vi i Dansk Folkeparti ønsker at afvente den strategi, som ministeren kommer med til foråret.
Så er der noget ved finansieringen, som andre har været inde på, som også gør, at vi ikke kan støtte forslaget, sådan som det ligger.
Steen Gade (SF), 2008-12-05:
Jamen jeg synes da, at jeg har rost både hr. Karsten Lauritzen og ministeren for, at vi nu har fået gjort det med partier til en del, og også for, at vi får en mulighed for at influere på debatten.
Nu er det jo rigtig mange år siden, jeg har været skolelærer
, men hvis jeg alligevel skal prøve at læse det, har man henvist til sit finanslovforslag, men det, der er pointen, er, at de 150 mio. kr. tages af en øgning af bistanden, og så vil jeg bare sige til hr. Karsten Lauritzen, at jeg ikke har taget stilling til Socialdemokratiets konkrete omprioritering af ulandsbistanden.
Jeg har taget stilling til, at jeg godt vil være med til at give det her ekstra ud over den eksisterende ulandsbevilling, og det er det, der står om finansiering i det her forslag.
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Socialdemokratiet har fra dag et taget voldsomt afstand fra det, synes jeg, meget ubehagelige overfald, der skete på statsministeren i den forbindelse.
Det tror jeg at hr. Martin Henriksen udmærket godt ved.
At der så er nye medlemmer, som tilslutter sig vores grundlag, som jo er ikkevold, og de gerne vil tilslutte sig Socialdemokratiets politik og blive aktive i Socialdemokratiet, er vel kun positivt.
Altså, vi taler om et almindeligt medlem af Socialdemokratiet, der ikke sidder i Folketinget eller noget som helst.
Hvis de mennesker ellers er demokratiske og skriver under på vores værdigrundlag, jamen så er de velkomne.
Som hr. Martin Henriksen siger, er der mange politikere, der har haft mærkelige holdninger i fortiden, og som har skiftet dem undervejs, og det må man vel også leve med.
Det kan den også være på en række områder, men jeg synes bare, at det vil styrke vores fremme af demokrati, hvis vi tilføjer et element, der hedder, at regeringen eller Udenrigsministeriet ikke skulle sidde og tage stilling til alle mulige ansøgninger fra ngo'er, men at man havde en demokratifond med nogle mennesker, som fulgte det her meget tæt, og som havde nogle retningslinjer fra Folketinget og regeringen til at fremme demokrati, hvor man så kunne søge, og det var dem, der behandlede ansøgningerne.
Man har det altså også, vil jeg bare sige, i andre lande.
Der har man lignende ordninger, som vi sagtens kunne lade os inspirere af.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
I Venstre vil vi selvfølgelig gerne være med til at kortlægge det her i udvalgsarbejdet, og det kan jo også være, at man kan finde andre måder at lave armslængde på end at lave en fond.
Der kunne jo også findes andre løsninger, og dem kan vi prøve at kortlægge i udvalgsarbejdet.
Hr. Jeppe Kofod må vel indrømme, at det at give penge til en ngo til at lave noget demokratifremmende arbejde behøver vi jo ikke i øjeblikket at have sådan et mellemled til at gøre.
Det gør man direkte fra Udenrigsministeriet, og det er ngo'erne vistnok tilfredse med.
Det plejer vi også i Folketinget at udvise vores tilfredshed med.
Det er vel også bl.a. derfor, at man har øget ngo-rammen, det har regeringen gjort sammen med Dansk Folkeparti ved de seneste finanslovforhandlinger, fordi den model synes vi nu er ganske fornuftig.
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Men det, jeg mener med en monopolisering, er ikke det fantastiske arbejde, som ngo'erne gør.
Det er afvisningen af at lave en uafhængig demokratifond.
Hvad betyder det i praksis?
Det betyder, at alle, som gerne vil lave demokratiinitiativer, er tvunget til - skal vi sige bogstavelig talt at ansøge regeringen om at få lov til at lave forskellige ting.
Så er der selvfølgelig lagt nogle rammeorganisationer, og der er nogle forskellige penge, der er blevet decentraliseret.
Min pointe er bare, at jeg synes, at det vil være en styrke for Danmarks demokratifremme, at vi får nogle folk, som virkelig har forstand på demokrati, og som kommer med forskellige baggrunde, til at være i sådan en fondsbestyrelse og til at være bag sådan en demokratifond og kunne lave de her programmer.
Jeg tror faktisk også, at det vil styrke vores kamp for demokrati ude i verden, at vi kan sige, at i Danmark har vi aktører, som ikke bare er regeringen, men også andre, der med deres egne kritiske holdninger er ude at fremme demokrati.
Så derfor håber jeg, at hr. Karsten Lauritzen vil være med til at diskutere det her i udvalgsarbejdet.
Jeg forstår ikke den her afvisning.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg har bedt om en kort bemærkning, fordi jeg blev lidt fortørnet over hr. Jeppe Kofods påstand om, at regeringen monopoliserer et demokratifremme, for så vidt jeg kan se, når jeg læser finansloven og ser, hvordan bistandsmidler bliver brugt, deler vi en hel del ud til ngo'er, og der er også en hel del ngo'er, som laver demokratifremmende arbejde, bl.a. Mellemfolkeligt Samvirke.
Så der er jo forskellige måder, hvorpå man kan opnå armslængdeprincippet, og jeg vil lige gøre hr. Jeppe Kofod opmærksom på, at vi har ngo'er, som vi faktisk bidrager til med lidt over 1 mia. kr. om året.
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Jo, det tror jeg at jeg er helt enig med hr. Frank Aaen i.
Og jeg må tilstå, at jeg respekterer deres ret til at synes, at menneskerettigheder er noget bras, men jeg synes til gengæld, det er mærkeligt, at man så samtidig stemmer for forslag til vedtagelse og andre ting, som vil fremme menneskerettigheder rundtomkring i verden.
Må jeg sige her, at jeg synes, det gode ved et demokrati netop er, at vi får den brede debat, at der er plads til forskellige holdninger.
I forbindelse med det her forslag håber jeg altså også at vi kan få - det vil jeg gerne understrege - vores civilsamfund, altså alle de folkelige organisationer, vi har i Danmark, i sving igen.
Jeg synes, de var en utrolig ressourcebase, som vi havde i 1990'erne, og som vi brugte meget aktivt.
Dem skal vi have på banen igen i endnu højere grad; de gør en masse allerede i dag, men vi kan bruge dem endnu mere for at fremme det folkelige demokrati rundtomkring i verden.
Det håber jeg bliver resultatet af den her debat.
Frank Aaen (EL), 2008-12-05:
Kan man ikke også godt sige, at alle må have lov til at deltage i debatten og ytre de holdninger, de har til menneskerettigheder og vold, men at man, hvis man er meget principiel på det punkt, måske godt kunne forestille sig, at det pågældende medlem tog stilling til sine egne holdninger, f.eks. til tortur, og til sit eget partis - i hvert fald partimedlemmers - forhold til menneskerettigheder?
Ville det ikke klæde den politiske debat, at man ikke bare glemmer, hvad man har, om jeg så må sige, inden for egne døre og kun ser på, hvordan man synes andre opfører sig?
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Jeg ved godt, at der er folketingsmedlemmer fra partier, der støtter regeringen, som har en særlig opfattelse af menneskerettigheder, og som problematiserer dem hele tiden.
Det har vi haft talrige debatter om her, og det er dybt bekymrende for demokratiet.
Jeg kan bare sige, at Socialdemokratiets holdning er klokkeklar: Vi tager dybt afstand fra den aktion, der var med maling imod statsministeren.
Vi synes, det var fuldstændig udemokratisk og forkert, og det er jeg glad for at Enhedslisten også synes.
Vi er i det hele taget modstandere af, at man skal benytte vold til at fremme sine synspunkter i et demokrati.
Der skal man benytte andre metoder, og der er det frie ord og debatten selvfølgelig helt afgørende.
Så jeg håber, at det er sat på plads nu, og det gælder jo også vores medlemmer.
De må selvfølgelig tilslutte sig samme principper, som vi står for som politisk parti, ellers blev de jo nok heller ikke medlem af Socialdemokratiet.
Frank Aaen (EL), 2008-12-05:
Jeg vil lige kommentere malingsagen, for Enhedslisten tog jo klar afstand fra det med at kaste maling på statsministeren og udenrigsministeren.
Jeppe Kofod (S), 2008-12-05:
Jeg tror ikke, at Merkel sådan ville nyde at blive kaldt socialdemokrat i videre kredse.
Men o.k., det er fair nok; det er rigtigt, at socialdemokraterne er med i regeringen i Tyskland, men fred være med det.
Altså, jeg synes, vi fortjener at tage den her debat om, hvordan vi fremmer demokrati.
Og nu spurgte hr. Helge Adam Møller, om man, hvis der kom et regeringsskifte, og der kom et nyt flertal, så ville gennemføre det her.
Ja, det vil vi.
For styrken ved demokratiet er netop, at man også tør overlade til andre kræfter, som har en armslængde til en selv, at fremme demokrati.
Det kender vi fra en række andre områder, fra kulturområdet osv., og det ved hr. Helge Adam Møller jo også, og jeg synes, at vi skal passe på med ikke at undervurdere betydningen af det i et demokrati.
Derfor er vi tilhængere af en demokratifond, hvor der sidder nogle kompetente mennesker, og så letter vi byrden fra ministerens skuldre og sender det over til nogle kompetente folk.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Men jeg tror, at vi skal diskutere det her videre, for jeg synes ikke, vi er færdige med den her principielle diskussion, og jeg er lidt bekymret over hr. Helge Adam Møllers holdning til sagen.