Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Med forslaget om at tilbagetrække suverænitet ønsker forslagsstillerne, at det i dansk lovgivning bliver muligt at indføre optjeningsprincipper, der ser bort fra det såkaldte sammenlægningsprincip, og at sikre dagpengereglerne, så EU-borgere fremover ikke kan opnå fuld ret til danske dagpenge efter bare få ugers medlemskab af en a-kasse og fuldtidsarbejde i Danmark.
I bemærkningerne til forslaget henvises der bl.a. til, at det tidligere indførte optjeningsprincip på 2 år for EU-borgere for ret til fuld børnefamilieydelse er blevet underkendt i relation til EU-borgere.
Regeringen er helt enig i, at vi skal arbejde for at sikre de danske dagpengeregler og for, at der ikke skal udbetales fulde børneydelser til børn, der bor i lande med lavere leveomkostninger end i Danmark.
Det kan man forvisse sig om ved at læse regeringsgrundlaget, ligesom regeringen i forhandlingerne om B 48 har bekræftet den ambition, som Venstre og de øvrige partier bag aftalen »Dansk velfærd i Europa« gav udtryk for netop dér.
Men vi ønsker ikke, at sammenlægningsprincippet skal afskaffes, og det skal jeg straks vende tilbage til.
Det er en grundlæggende præmis for regeringen, at vi arbejder på at ændre reglerne inden for det eksisterende traktatgrundlag og under overholdelse af vores EU-retlige forpligtelser.
EU er et forpligtende samarbejde, og det fungerer kun, hvis medlemsstaterne loyalt overholder forpligtelserne.
Det siger sig selv, at EU ikke kan fungere, hvis medlemslandene ensidigt og efter forgodtbefindende i forhold til enkeltsager og -områder tilbagetrækker suverænitet.
Det har borgerne og virksomhederne enorme fordele af.
Det gælder ikke mindst i en lille og åben økonomi som den danske, og vi synes jo også, at det er positivt, at danskere kan rejse ud og få arbejde i andre EU-lande.
Danskere har i den forbindelse også gavn af reglerne om social sikring.
Vi ønsker derfor ikke at ændre de grundlæggende principper, som fremgår af traktaten, og et af de principper er sammenlægningsprincippet.
Hvis en dansker opgiver sit job i Danmark for at tage job i Tyskland og flytter dertil, vil det ikke være rimeligt, hvis vedkommende skal starte forfra og vente i 12 måneder, før han eller hun har samme sikkerhed i forbindelse med arbejdsløshed som sin tyske kollega.
Når det er sagt, skal vi sikre, at principperne ikke misbruges.
Regeringen ønsker en bedre balance i reglerne, så opportunistisk adfærd modvirkes og den fri bevægelighed ikke fører til urimeligheder.
Jeg har tidligere under forhandlingerne om B 48 redegjort for regeringens arbejde med at fremme de danske prioriteter på området.
Men trods den korte tid, der er gået siden da, er der sket interessante ting i mellemtiden, så lad mig kort ridse status op.
Den væsentligste nyhed siden sidst er jo aftalen på Det Europæiske Råds møde den 18. og 19. februar om Storbritanniens forhold til EU.
Af aftalen fremgår det, at Europa-Kommissionen i tilfælde af et britisk ja ved folkeafstemningen vil fremsætte et forslag til ændring af EU-reglerne, som skal gøre det muligt at justere børneydelsen til børn bosat i et andet land, så der med hensyn til ydelsens størrelse kan tages højde for forholdene i det pågældende land.
Jeg tør godt sige, at i den sag var Danmark Storbritanniens nærmeste støtte.
Konkret vil forslaget blive udmøntet i form af et forslag til ændring af forordning 883 om koordination af sociale ydelser mellem medlemslandene for vandrende arbejdstagere.
Ud over at drøfte reglerne om børneydelser med den ansvarlige kommissær og med relevante ministerkollegaer har jeg bl.a. også drøftet det danske ønske om, at det udtrykkeligt kommer til at fremgå af forordning 883, at man skal arbejde en vis tid, før man opnår ret til dagpenge.
Regeringen har således meget aktivt forsøgt at påvirke Kommissionen og de andre lande med hensyn til indholdet af det forslag til ændring af forordning 883, som Kommissionen vil fremsætte.
I lyset af den kommende folkeafstemning i Storbritannien, der afholdes den 23. juni, har Kommissionen oplyst, at forslaget først fremsættes på den anden side af folkeafstemningen.
Regeringen vil derfor benytte tiden til at fortsætte de bilaterale drøftelser med Kommissionen og de andre lande.
For at konkludere er vi efter min opfattelse godt i gang med at føre ambitionerne i regeringsgrundlaget ud i livet, og vi gør det ud fra den præmis, at vi støtter EU-samarbejdet og den frie bevægelighed, der følger heraf, og urimeligheder i EU-reglerne skal fjernes i samarbejde med Kommissionen og de andre medlemsstater, og ikke ved at Danmark trækker sig ud af samarbejdet.
Så med disse ord skal jeg tilkendegive, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.