runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-21:
Jeg vil ikke sige så meget om, hvad der står på Venstres hjemmeside om uddannelse, for jeg synes, der er et eneste ord, der dækker ganske godt, og det er ordflom.
Vi har hørt så meget om, hvad den her regering vil gøre med hensyn til uddannelse i verdensklasse til alle, og jeg skal komme efter dig.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren i sin tale ikke talte ret meget om uddannelse, når det nu er en realitet, at uddannelses- og forskningsområdet skal spare over 400 mio. kr.
Men ordføreren talte om luksusproblemer, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det udtryk for luksusproblemer, når de danske uddannelsesinstitutioner oplever at skulle gennemføre flere lærertimer, ikke at kunne oprette valghold, at skulle nedlægge kurser osv., fordi regeringen vil spare over 400 mio. kr. på området?
Er det luksusproblemer for uddannelsesinstitutionerne?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jamen det, som er virkeligheden, er, at der på grund af de lån, som er ved at udløbe, vil blive flere og flere penge i Landsbyggefonden til renoveringsopgaver.
Derfor mener jeg sådan set ikke, at problemet er så stort, som fru Sophie Hæstorp Andersen beretter om, og der vil faktisk være råd til at få renoveret.
Det, jeg synes er afgørende lige at få slået fast, er, at det jo er helt vildt, at det så pludselig er regeringens skyld, at der bliver brændt biler af, fordi man ikke har fået nyt køkken i en almen bolig.
Jeg synes, man gør de unge en bjørnetjeneste ved her fra Folketingets talerstol at sige: Det er sådan set synd for jer, at I kom til at brænde de biler af, for I har ikke fået nyt køkken i jeres almene bolig.
Vi må ikke flytte fokus fra, hvem det er, der har ansvaret i den her sag.
Det er børnene, og det er deres forældre.
Og det burde Socialdemokratiet også være med til ikke at skabe forvirring om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-02-21:
Nu er det jo trist, at Venstres ordfører ikke også er medlem af Folketingets Boligudvalg.
Vi var netop i går ude at se på nogle af boligerne i nogle af de udsatte boligområder
Tag Mjølnerparken, hvor beboerne ikke har fået udskiftet køkkener, siden de flyttede ind i 1987, og hvor der er en markant nedslidning af området.
Man har søgt penge i Landsbyggefonden, men har fået at vide, at man ikke kan få så mange, som man ønsker, fordi der ikke er nok afsatte midler til det her område.
Tag Vejleåparken, hvor vi også var ude i går, og hvor de ændringer, der nu sker, koster over 1 mia. kr.
Alligevel har den her regering sammen med Dansk Folkeparti besluttet, at der årligt kun kan bruges omkring 2,4 mia. kr. på renoveringer i den almene sektor.
Der er markante problemer i store områder, hvor der er almene boliger.
Det er ikke, fordi jeg synes, det er forfærdeligt at bo i det almene boligbyggeri, tværtimod, jeg bor selv til leje, men det, som er problemet her, er, at hvis man lader stå til nu og ikke tager ansvar, vil problemerne blive markant større i Albertslund, Brøndby, Århusområdet, Odenseområdet og mange flere steder.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-21:
Venstres ordfører sagde, at der var taget gode initiativer på sundhedsområdet.
Jeg kunne næsten ønske, at Venstres ordfører havde været med i går i Sundhedsudvalget, hvor vi havde sundhedsministeren i samråd og spurgte ind til, hvorfor der netop overhovedet ikke var afsat økonomiske midler til at hjælpe 15.000 - jeg siger 15.000!
hjertepatienter, der i øjeblikket står på en venteliste med risiko for at dø undervejs.
Der var ikke noget tilbud til disse 15.000 mennesker.
Det er dybt kritisabelt.
Det her er så dybt alvorligt, at man omgående bør gribe ind.
Vi ved, at det koster noget at få hjulpet disse mennesker, der bare venter og venter uden udsigt til hjælp, fordi regeringen og fordi Venstre i det her finanslovforslag ikke har afsat fem flade øre til at hjælpe den gruppe mennesker.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-02-21:
Ghettodannelse og etniske parallelsamfund splitter det danske samfund ad.
Det ser vi i høj grad i de her uger.
Alligevel står ordføreren fra Venstre og afskriver sig ethvert ansvar for, at den her regering har været med til at styrke den udvikling, vi ser på det her område.
Et flertal i regeringen har jo sammen med Dansk Folkeparti selv været med til at vedtage, at kvarterløftprojekter skal ende ud med, at der ikke bliver igangsat flere kvarterløftprojekter.
Regeringen har selv været med til at vedtage, at Landsbyggefondens midler, lejernes penge, som optjenes, mens man bor til leje, skal bruges på nybyggeri og plejehjemsboliger i stedet for at blive brugt til at etablere sociale aktiviteter, til huslejenedsættelser i udsatte boligområder og til renovering.
Nu er det jo sådan, at der er kloge hoveder, der har beregnet, at de næste 20 år er der brug for renovering af de almene boliger for omkring 163 mia. kr., hvis vi skal undgå flere boligområder med socialt udsatte og etniske ghettoer.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jeg synes jo, det er dejligt, at De Radikale virkelig er klar til at forhandle.
Det glæder vi os til.
Vi har jo lagt vores bud frem på noget, som vi mener er ansvarligt, og som vi mener er rigtigt, og det er jo netop, at vi godt nok har en vækst i vores offentlige økonomi, men at den er lidt mindre end det, vi havde før valget.
Altså, vi lægger op til en vækst på de 0,2 pct.
Det synes vi er et ansvarligt niveau.
Vi har så også givet vores bud på, vores prioriteringer af, hvordan vi nemmest og bedst - synes vi - kan nå til det resultat, samtidig med at vi netop får lavet en lang række gode initiativer på sundhedsområdet, på velfærdsområdet i det hele taget, og det er det, vi går til forhandlinger med.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-21:
Jamen det, der er problemet, er jo, at regeringens finanslovudspil er en prioriteringsfri zone, hvor man i stedet for har lagt det ud til institutionerne at prioritere, fordi man ikke selv har modet til at sige: Nej, i den her situation har vi ikke behov for eller mulighed for at indfri løftet om en forøgelse af børnechecken.
Det er jo det, der ville være modigt, hvis man gjorde det, men når vi så ikke kan få et klart svar fra hr. Peter Christensen om, hvor det er, Venstre har modet i forhold til at prioritere, når man nu tilsyneladende ikke kan finde flertal for bare at skubbe problemerne foran sig, så må vi spørge: Hvilken vej kigger man?
Kigger man til dem, der siger, at regeringen sådan set ligger i den meget udgifttunge ende og der under ingen omstændigheder er mulighed for at have større udgifter end det, regeringen lægger op til, eller kigger man til Dansk Folkeparti, som siger: Det er alt for lidt?
Altså, trækker Venstre her i dag en streg i sandet og siger: Der bliver ikke flere udgifter end det, regeringen har lagt op til?
Nichts weiter.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Det synes jeg jo vi er kommet ret klart med, og det er det, vi diskuterer.
Jeg kan så konstatere, at det ikke er sådan, at oppositionen i Folketinget har hejst flaget og sagt: Det her er den opgave, vi synes allermest om at skulle være med til at løfte.
Det er jeg sådan set ikke specielt overrasket over.
Det er altid sjovere at dele penge ud, end det er at skulle skubbe nogle af dem fra 2008 til 2009.
Men vores bud på den konjunkturmæssige situation er jo det, vi har lagt frem, hvor vi siger, at det, at vi kollektivt - altså dvs. på alle ministerieområder - lige flytter en krone for hver hundredkroneseddel frem til 2009, er en overkommelig opgave.
Det kalder De Radikale så, at det ikke er en prioritering.
Jamen det er jo netop en politisk prioritering, at sådan mener vi, at vi kan løse udfordringen, så den ikke bliver smertelig for nogle få, men bliver en overkommelig opgave for alle.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-21:
Der må jeg sige, at jeg tror, at institutionerne synes, det er en rørende omsorg, at de selv får frihed til at løse prioriteringsopgaven.
Jeg synes faktisk, at det er heroisk af Venstre, at man der siger: Det, vi ikke kan klare, nemlig at prioritere statens udgifter, overlader vi til institutionerne; vi har simpelt hen ikke modet til at gå ind og løse den her opgave.
Jeg synes, at det er fattigt.
Når man taler om ansvarlighed, er det så ikke fattigt, at man nu ifølge ens egen retorik udskyder nogle besparelser til næste år og i stedet for erstatter dem med permanente udgiftsforøgende tiltag på finansloven.
Altså, ingen prioritering.
Det er som at tisse i bukserne; det varmer nu, men så udskyder man bare problemets løsning til næste år.
Derfor må man jo spørge hr. Peter Christensen
: Hvad er Venstres vurdering, når man kan konstatere, at der ikke er flertal for at lave den her øvelse med 1 pct. ekstra besparelse et godt stykke inde i det finansår, vi taler om?
Hvad er Venstres bud så?
Hvordan vil man så løse problemerne med at få lettet foden fra speederen?
Det skylder man et svar på her.
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jamen det er netop ikke besparelser.
Det er en opsparing, med henblik på at de penge skal bruges i 2009, og det er jo det, der er det helt afgørende.
Så bliver jeg spurgt, om jeg kan komme med et helt konkret forslag til, hvordan det bliver udmøntet på den enkelte institution.
Jeg tror rent faktisk, at institutionerne gerne vil have sig frabedt, at jeg begynder at fortælle dem helt nøjagtigt, hvordan de skal gøre.
Den frihed overlader jeg trygt til de enkelte ressortområder og også til de enkelte institutioner, for jeg har tiltro til - og det er også den melding, der er kommet fra regeringen og fra de enkelte ministre - at man selvfølgelig vil gøre det på den mest forstandige måde, på den måde, der giver den mindste påvirkning, for der er jo ingen grund til at tale forbi hinanden.
Jeg håber da selvfølgelig, at alle de penge, vi taler om, som vi flytter, er nogle, man vil have noget godt ud af, at det ikke er penge, der ellers ville have været spildte.
Det forventer jeg sådan set ikke, og jeg ville være ret rystet, hvis det var tilfældet.
Jamen jeg er sådan set glad for, at de ting, som Socialdemokratiet nævner her, er der netop mulighed for at gå i gang med, også med Landsbyggefondens midler.
Det gælder nedsættelse af husleje i de udsatte områder - det har vi gjort - og der er også penge til renovering.
Så er det rigtigt nok, at sektoren selv har været rundt for at se, hvor mange penge man kunne bruge, hvis man havde frit slag.
Det er så det her gastronomisk høje tal, der er kommet frem – astronomisk, det andet havde også været dejligt - men der er måske stadig væk mulighed for, at vi netop kan få boligstandarden op inden for en realistisk ramme, og det er jo det, der er penge til.
Sundhedssektoren er et område med et stort behov for midler, og det vil der også være i mange, mange år fremover.
Jeg ved godt, at det jo er hr. Jens Peter Vernersens facon, at det altid drejer sig om liv og død, og at regeringen altid mest er skyld i død, når man lytter til indlæggene.
Men fakta er jo bare, at vi har tilført sektoren 18 mia. kr. mere siden 2001.
Alene i det her finanslovforslag bruger vi i 2008 2,6 mia. kr. mere end i 2007.
Det er til meraktivitet på sygehusene, det er til psykiatri, det er til sygesikringsmedicin, det er til genoptræning, og det er til den øvrige sygesikring.
Selvfølgelig skal hr. Vernersen tegne det her meget, meget dystre billede af, at vi ikke vil hjertepatienterne det godt, men det er jo ikke sandt.
Det ændrer jo ikke ved, at udfordringerne lige præcis på sundhedsområdet altid vil være meget store, og vi vil også diskutere sundhed i 2009 og 2010 og 2011 og 2012, fordi vi ved, at det er et af de områder, hvor behovet bliver ved med at være stigende.
Men det er der også råd til, hvis vi ellers følger en god økonomisk ansvarlig linje på de andre områder.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jo, jo, jeg har forstået, at Socialdemokratiet har overhalet nationalbankdirektøren og bankøkonomer højre om ved at være mere ansvarlige end dem i forhold til den økonomiske politik.
Det har jeg forstået.
Men jeg forstår så ikke den metode, man anvender.
Hvorfor anvender man en metode, som er dyrest for de lavtlønnede og giver en enorm skattefordel til de højtlønnede?
Konsekvensen af SP-ordningen er jo, at man rammer de lavtlønnede forholdsvis hårdere, end man rammer de højtlønnede.
Det var det, jeg sagde til hr. Morten Bødskov.
Det må da være en fejltagelse, for det er da ikke socialdemokratisk politik, at det er de højtlønnede, der skal behandles lempeligt, mens de lavtlønnede skal bære den største del af byrden.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Det er bestemt ikke nogen fejltagelse, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det hænger meget nøje sammen med det, der er nerven i den socialdemokratiske historie, at forudsætningen for, at vi kan udvikle vores velfærdssamfund og få alle med, at folk kan komme i gang i uddannelsessystemet og komme i sving på arbejdsmarkedet,
er, at der er styr på vores økonomi.
Og der må man bare konstatere, at den her regering ikke har lyttet nok til de advarsler, der har været.
Det er jo ikke først nu, at advarslerne er kommet, de har været der længe.
Allerede inden regeringen fremsatte sit oprindelige 2008-finanslovforslag her i september måned, ringede alarmklokkerne, og man var helt oppe i det røde felt.
Allerede der tog Socialdemokraterne konsekvensen af det og fremlagde en mere ansvarlig økonomisk politik, en mere ansvarlig finanslov end den, regeringen lægger op til.
Den linje fortsætter Socialdemokraterne ufortrødent - det kan hr. Frank Aaen være fuldstændig sikker på - for den er med til at sikre, at vi får folk ind på arbejdsmarkedet, får rum til at få givet dem en uddannelse og får plads til at investere i vores velfærd.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Der er mange udmærkede ting i Socialdemokratiets udspil til finanslov, men en ting undrer os ret meget, nemlig at man kører med på regeringens linje om, at der er brug for en stramning af økonomien.
Jeg mener, at det er en kampagne, regeringen først og fremmest fører, fordi den ønsker at presse overenskomstforhandlingerne, så man sørger for, at der ikke kommer så store lønstigninger, som der er behov for på de lavtlønnedes område inden for velfærden.
Det forstår jeg ikke Socialdemokratiet går med på.
Staten vælter sig i penge.
Men det, jeg slet ikke forstår, er, at man så kommer med et forslag om at indføre Den Særlige Pensionsopsparing på 1 pct., fordi man ved, at 1 pct., der tages der, jo er fradragsberettiget i skatten, og det betyder, at de højtlønnede får en enormt stor rabat på deres indbetalinger.
Det er hamrende asocialt, og forholdsmæssigt rammer man de lavtlønnede hårdere end de højtlønnede.
Det er da ikke socialdemokratisk politik.
Det må da være en fejltagelse.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Svaret er nej.
Hvis hr. Lars Barfoed havde fulgt lidt med, så ville det også stå meget, meget tydeligt.
Socialdemokraterne har selvfølgelig taget konsekvensen af, at der har været et folketingsvalg.
Det, vi siger i forhold til regeringens skattelettelser, er, at de skattelettelser, som regeringen har annonceret i 2009, er vi stadig imod.
Det handler jo grundlæggende om, at vi siger det meget ærligt til danskerne.
Vi skjuler ikke alt muligt i tvungne opsparinger, som man så, hvis konjunkturerne ændrer sig, måske kan få lov til at bruge næste år igen.
Vi siger: Der er plads i dansk økonomi til, at vi kan investere i den grundlæggende velfærd.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg må altså bare konstatere, at Socialdemokratiet prioriterer, at det offentlige kan bruge flere penge på bekostning af den enkelte familie.
Det er helt forfærdeligt, siger man, at det offentlige skal vente med at bruge 1 pct. af de statslige driftsudgifter til næste år, til gengæld må den enkelte familie så spare 1 pct. i år, som de først får tilbage, når de skal på pension.
Det er jo kendsgerningen.
Men der blev slet ikke svaret på det, jeg spurgte om.
Der er den skattelettelse, som Socialdemokratiet er så meget imod, og som man mener er ødelæggende for det offentliges muligheder for at bruge penge – vi gennemfører den her fra 2008 – men er det Socialdemokratiets intention at annullere den skattelettelse gennem en skatteforhøjelse i 2009?
Det må der kunne svares rimelig klart på.
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Jeg tror, det er vigtigt at slå fast, at det, Socialdemokraterne har fremlagt i går, er et meget ansvarligt finanslovudspil.
Det er et udspil, som er mere ansvarligt end det, regeringen fremlagde i efteråret, og mere ansvarligt end det, regeringen fremlagde her for nogle uger siden.
Det er det, fordi vi faktisk mener det alvorligt, når vi taler om, at det er vigtigt at holde fremgangen på rette spor.
Årsagen til, at vi mener, at Danmark skal holdes på rette spor, er, at der skal være plads til, at vi i fremgangstider kan tænke os om og kan investere rigtigt i den grundlæggende velfærd.
Derfor har vi afvist det, som regeringen jo faktisk uærligt kalder en tvungen opsparing.
Vi har lige haft Venstres ordfører på talerstolen.
Der var ikke nogen garantier for, at pengene bliver tilbageført i 2009.
Det er en uærlig opsparing.
Vi siger til danskerne: Vi vil gerne være med til, at vi fastholder fremgangen.
Vi vil gerne være med til, at der ikke er besparelser på uddannelsesområdet.
Vi vil også sikre, at politiet er til stede, når I ringer til dem.
Derfor indfører vi nu en særlig pensionsopsparing igen, som folk får tilbage krone for krone.
Det er ærlig snak.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Det var jo en rigtig god gammeldags socialdemokratisk tale, vi her fik af hr. Morten Bødskov, og jeg synes, det er dejligt, at banen bliver kridtet så klart op.
Det offentlige forbrug skal øges, og de enkelte familier skal ikke have lov til at bruge så mange penge.
For man vil jo nu for at give det offentlige mulighed for at bruge flere penge lave en tvangsopsparing på 1 pct. af den enkelte families budget, som familien så ikke kan få lov at bruge.
Det er jo godt at få det slået fast.
Men så forstår jeg også, at man er meget imod de skattelettelser, som regeringen har gennemført.
Men man vil ikke gøre noget ved det i 2008.
Så vil jeg bare spørge hr. Morten Bødskov: Når det nu er så forfærdeligt, at vi har givet skattelettelserne, der er ødelæggende for den offentlige sektors mulighed for at bruge penge, kan jeg forstå, vil man så genindføre de skatter, vi har reduceret, ved en skattestigning i 2009?
Er det Socialdemokratiets intention at rette op på det, man synes er så forfærdeligt, og så få lavet en skatteforhøjelse i 2009?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Det er vi sådan set enige om.
Jeg synes også, at det er hele det tankesæt, der jo afspejler sig i globaliseringsaftalen.
Når uddannelse er hovedelementet i en globaliseringsaftale, er det jo, fordi det er vores svar på, hvordan vi kan håndtere den øgede konkurrence, vi bliver udsat for fra lavtlønslande som Kina og Indien.
Der vil Danmark aldrig kunne være et land, der kan konkurrere med så lave lønninger, og det skal vi heller ikke.
Det er derfor, at uddannelse er helt centralt, og det er også derfor, at vi har en målsætning om at skulle have alle unge igennem en ungdomsuddannelse.
Det har vi allerede nu gennemført og foreslået en lang række helt konkrete værktøjer til hvordan vi når, men igen, hvis der er ideer, som ikke er blevet løftet, og som kan bidrage til at opfylde den her målsætning, så lad os få dem på bordet.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Jeg takker meget for den positive tilkendegivelse, og så må vi selvfølgelig i fællesskab se, hvordan vi kan etablere økonomien omkring det.
Men de her virksomheder skal også have en ordentlig fødekæde i form af uddannede unge, og derfor ligger det Ny Alliance meget på sinde at arbejde for en ligestilling af gymnasieuddannelserne, sådan at vi kan mindske frafaldet og sikre, at endnu flere får en ungdomsuddannelse.
Hvordan ser ordføreren på det felt - altså at kombinere de tre elementer, sådan at vi virkelig får gjort noget ved at fremme mulighederne for at sikre velstanden, som jo er forudsætningen for velfærden, så vi også kan flytte fra en diskussion om, hvorvidt det er velfærd eller skattelettelser?
Er man enig i, at der også skal sættes ind her, sådan at vi kan sikre velstanden, så den kan være forudsætningen for velfærden?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Jeg synes da netop, at det er en god dagsorden at forhandle på, altså hvordan vi kan finde frem til initiativer, der sådan løser nogle strukturelle problemer, og som netop sætter noget beskæftigelse i gang.
Det er vi da altid meget åbne over for.
For det er jo netop det, der også er en særlig styrke ved det danske arbejdsmarked, nemlig at det er enormt fleksibelt, og at vi som nation er gode til at sætte mange nye job i verden.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-21:
Fra Ny Alliances side vil vi gerne kvittere for, at regeringen i hvert fald gør sig nogle bestræbelser på at holde samfundsøkonomien på rette spor, og vi har også erklæret os åbne over for at se på de muligheder, vi har for at holde styr på samfundsøkonomien, inklusive en opsparingsordning, som der er lagt op til.
Men én ting er at holde styr på samfundsøkonomien og sørge for at have det rette tryk på bremsen, man skal også sørge for, at man kommer fremad, og holde fast i rattet.
I den sammenhæng tror vi i Ny Alliance, at det er vigtigt med nogle erhvervsinitiativer, f.eks. inden for iværksætterområdet.
Vi har foreslået, at man kigger på, hvordan vi kan få etableret nogle stifteraktier og aktieoptioner for iværksættere, og på, hvordan vi kan få det gjort lettere at få lavet generationsskifte.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens synspunkter om: Er det noget, som regeringen vil være åben for i de forhandlinger, som intensiveres nu i de næste par dage?
Peter Christensen (V), 2008-02-21:
Nu er jeg aldrig ked af det i politisk sammenhæng, og det, der bare gør mig en lille smule bekymret, er, at hr. Jens Peter Vernersen bevidstløst bliver ved med at sige, at der ikke er blevet tilført midler til området.
Vi ved, at der er blevet ansat omkring 1.300 flere sygeplejersker og 1.200 flere læger, og det får mig til at tænke: Gad vide, hvad vi så betaler deres løn med? Der er blevet tilført flere midler til sundhedsområdet, og det er der også behov for i årene fremover.
Det er jo klart, at det for regeringen altid har været centralt, at vi får nedbragt ventelisterne, især på områder, hvor det er meget vigtigt, og hvor det kan være livsvigtigt, at man får en hurtig behandling.
Selvfølgelig er det et politisk mål for Venstre, at vi får sådan nogle ventelister nedbragt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-02-21:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, faktisk ikke tilkendegiver, at der er brug for hjælp her i 2008 på det område, som er så væsentligt.
Den vækst, som hr. Peter Christensen nævner der har været på sundhedsområdet, er faktisk mindre end den, man har set under den tidligere regering.
Det er jo virkeligheden.
Der er jo ikke nogen stigende vækst i forhold til den udvikling, der i øvrigt er i samfundet.
Det er derfor, at man virkelig er nødlidende på området.
Og lad mig så bare sige, at en meget, meget stor del af de penge, man har fået på sundhedsområdet, har man fået ved at lave interne besparelser.
Det vil sige, at man selv skal tjene pengene, og derfor ser vi disse katastrofer.
Men det spørgsmål, jeg rejser, om, at der er 15.000 hjertepatienter, der i dag står på en venteliste uden noget som helst løfte fra regeringen om hjælp, blev fuldstændig afklaret i går på Sundhedsudvalgets møde med sundhedsministeren, hvor sundhedsministeren sagde: Vi har ingen planer om at løse det her problem i 2008; vi kan prøve at se på det i 2009.
Jeg synes, det er skammeligt, at man ikke vil tage helt anderledes fat.
Jeg kan godt forstå, at hr. Peter Christensen ser ked ud af det, når han står deroppe på talerstolen, for det er mennesker, det her drejer sig om.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-21:
Så det er ikke så vigtigt, om der kommer 1 pct. flere elever i klasserne, eller om der kommer 1 pct. flere lærerfri timer?
Det synes jeg da er meget spændende.
Hvad så med de uddannelsesinstitutioner, som faktisk ikke har investeringer på tegnebrættet, fordi de bare koncentrerer sig om at holde driften kørende?
Jeg kan godt love, at det er der nogen der gør.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren vil give en garanti for, at de her penge føres tilbage, for jeg er ikke helt sikker på, at det svar, som Socialdemokraterne fik før, er garanti nok.