runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jamen nu troede jeg, at det var mig, der måtte stille spørgsmål til ordføreren og ikke omvendt.
Men jeg prøver igen: Jeg forstår, at det i hvert fald ikke var SF, Enhedslisten og Socialdemokratiet, der ikke advarede Dansk Folkeparti.
Det gør mig rolig at vide.
Det vil sige, at så er der to muligheder: Enten var det erhvervslivet, der tav stille, måske fordi Dansk Folkeparti glemte at spørge dem, eller også var det det dengang ledende regeringsparti, Venstre, for de afviste nemlig totalt, at der var krise, ja, det gør de jo nærmest stadig væk.
Man kan godt blive forblændet af sådan en regeringsleder, der siger: Vi har skam styr på problemerne, der er ingen krise, og lige om lidt er det hele på plads igen, det skal vi ikke gøre noget for at ændre.
Var Dansk Folkeparti ikke helt vågen i den situation?
For så kunne man jo, som f.eks. Socialdemokratiet sagde, have lavet en klausul, der sagde, at man nok hellere lige måtte gøre status om 2, 3 eller 4 år for en sikkerheds skyld, hvis nu det skulle gå helt galt.
Jeg kan se på hr. Bent Bøgsteds hårfarve, at vi jo er lidt oppe i alderen begge to.
Tilbagevendende kriser har der jo været, uanset hvor lang tid de har varet, og det vil sige, at vi jo ved, at der ikke findes en krisefri kapitalisme.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den egentlige grund.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Jamen det er jo ikke så vanskeligt igen.
Når man sidder og forhandler – det ved hr. Christian Juhl jo også af egen erfaring – så får man oplysninger lagt på bordet, og de kommer fra dem, man sidder og forhandler med.
De kommer fra økonomer og diverse steder, hvor de nu kommer fra, og der var ikke nogen af de oplysninger, vi fik lagt på bordet, der sagde, at krisen ville vare så længe og blive så langtrukken, som den blev.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-12-04:
En del af aftalen her er jo bl.a., at man får en permanent rabat på 33 pct. på – og jeg citerer – sædvanlige advokattakster.
Undrer det ikke ministeren, at der kan gives så stor en rabatsats?
Det er da lidt mere, end man normalt ser i dagligvarehandelen.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-04:
Nu er det jo ikke dagligvarehandel, vi taler om, og den rabat, som der korrekt henvises til, er jo indarbejdet i den aftale, der gælder i øjeblikket, og er en del af et samlet aftalekompleks, som man altså hidtil samlet set har vurderet er fordelagtigt for staten.
Det gjaldt også den tidligere regering og finansminister, som, så vidt jeg husker, er forslagsstillerens partifælle.
Ikke desto mindre har jeg det sådan, at det, at forslaget nu er stillet, bare yderligere bidrager til, at vi kan få en hensigtsmæssig drøftelse af det initiativ, jeg allerede selv har taget om grundigt at gennemse, hvordan vi får bedre kvalitet for pengene, og den drøftelse kan vi jo tage i forbindelse med udvalgsbehandlingen af det her forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-12-04:
Det er korrekt, at aftalen også har været praktiseret under den tidligere regering, og jeg kan da også sige, at den tidligere finansminister netop i foråret 2011 udtalte, at den skulle konkurrenceudsættes.
Når det er sagt, så spurgte jeg før til rabatten, og ministeren finder det åbenbart ikke usædvanligt, at der skal være 33 pct. rabat på sådan en ydelse, men det er da nok til, at de fleste andre advokater ikke ville kunne få smør på brødet efter at have givet 33 pct. rabat, hvis det er på sædvanlige salærer.
Men herudover er der jo en anden besynderlig bestemmelse, nemlig at Kammeradvokaten ikke skal oplyse sit tidsforbrug på den pågældende sag.
Jeg vil gerne høre, om ministeren finder, at det er en sædvanlig og i øvrigt betryggende bestemmelse, og om ministeren har nogen forklaring på, hvorfor den overhovedet er der, herunder om ministeren vil gå ind for, at den skal ændres.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-04:
Nu er det mit indtryk, at advokater almindeligvis får smør på brødet i kraft af deres virke.
Det er jo rigtigt, at den aftale, der her er indgået mellem staten og Kammeradvokaten, er særlig, på den måde at der jo ikke findes andre aftaler af den karakter – der er jo kun én stat og én Kammeradvokat – og det er en aftale, der er sammensat af forskellige elementer, herunder en rabatordning, som jeg vurderer at være til statens fordel, og som er vurderet til at være økonomisk fordelagtig for staten, både for den nuværende og den tidligere regerings vedkommende.
Ikke desto mindre er det sådan, at det er helt rimeligt og hensigtsmæssigt – det er et initiativ, vi har taget af egen drift – at få aftalen gennemset, med henblik på om den kan tilrettelægges mere rimeligt og mere omkostningseffektivt, sådan at vi får en lige så høj kvalitet til en billigere penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-04:
Finansministeren mener, at den pris på knap 280 mio. kr., som hvert år betales til Kammeradvokaten, er en rimelig og god pris for staten.
Hvor kan finansministeren vide det fra?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-04:
Det foretager man jo en undersøgelse af fra Finansministeriets side.
Det gjorde den tidligere finansministers Finansministerium også.
Man sammenligner bl.a. salærerne i de skattesager, der føres mod staten, med de salærer, der gives til Kammeradvokaten.
Så der foretages et arbejde efter helt sædvanlige retningslinjer, og der vurderer man samlet set, at ordningen er økonomisk fordelagtig for staten.
Jeg har så også det synspunkt, og det er så et politisk synspunkt fra min side, at vi naturligvis skal have det bedst mulige produkt til den lavest mulige pris.
Derfor var det et af mine første initiativer som finansminister at tage initiativ til, at vi faktisk får gennemgået, om det her kan gøres billigere, vel at mærke uden at det rammer kvaliteten.
Som jeg sagde i min tale, er det sådan, at der meget snart bliver stillet materiale til rådighed fra vores ministeriums side, nemlig vores konklusion på den pågældende undersøgelse, og det vil vi kunne lægge til grund for vores arbejde i udvalget med det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-04:
Men den måde, man traditionelt undersøger, om en pris er den rigtige pris, er jo at forhøre sig hos andre leverandører af den samme ydelse, om de kan gøre det til en billigere penge, eller om de ikke kan.
Det har mig bekendt ikke rigtig fundet sted her.
Synes finansministeren ikke, at det ville være en god idé at spørge sig for, om tingene kan gøres billigere af andre end for de 280 mio. kr., som Kammeradvokaten tager i dag?
Christian Juhl (EL), 2012-12-04:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om Radikale Venstre aldrig har støttet en dagpengeperiode på længere end 2 år.
Villum Christensen (LA), 2012-12-04:
Tak for det.
Vi vil følge trop med de andre partier her i Folketinget.
Vi kan følge det, der er i lovforslaget, som er i overensstemmelse med det, som man fra de færøske myndigheders side har ønsket.
Så vi støtter også dette forslag.
Per Stig Møller (KF), 2012-12-04:
For at gøre en lang historie kort: Da det her er ønsket af færingerne, vil vi selvfølgelig støtte det.
Morten Bødskov (S), 2012-12-04:
Tak for det, formand.
Jeg takker for den fuldkomment brede opbakning, der har været til det her lovforslag.
Formålet har også været fremført af færingerne, og det er jo som bekendt at skabe mulighed for, at der kan ske elektronisk kundgørelse af love, anordninger og bekendtgørelser, der gælder på Færøerne.
Jeg vil begrænse mig til at sige, at jeg ser frem til en, kan man vist roligt forudsige, konstruktiv behandling i udvalget af forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-12-04:
Det gør en klar og overskuelig lovgivning også.
Men loven har efterhånden fået et omfang, der gør det nødvendigt at lave en adskillelse.
Det er i bemærkningerne til lovforslaget tydeliggjort, at en adskillelse ikke ændrer på arbejdsgiverens ansvar over for sine ansatte og dermed ikke forringer de ansattes stilling i forhold til den lovgivning, der gælder i dag.
Men det er en tydeliggørelse af det ansvar, man som producent, importør og distributør af en lang række produkter, maskiner osv., har for, hvordan produkterne er indrettet, og hvordan de virker.
Dermed er det en tydeliggørelse af EU-reglerne for produktsikkerhed på de områder, hvor Arbejdstilsynet har myndigheden.
Socialdemokratiet kan på den baggrund tilslutte sig lovforslaget, og jeg skal meddele, at SF også støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Tak, hr. formand.
Det er måske en af de her dage, hvor det er spændende at se, hvem der er her i salen.
Det lovforslag, som vi behandler nu her, er der ikke så meget at sige om.
Det er jo en samlelov, kan man sige, en lov, der samler stort set de direktiver, der er vedrørende materiel og tiltag i arbejdsmiljøloven, og det vil sige, at det er en lov om direktiver vedrørende maskiner, og det er sådan noget som boremaskiner, plæneklippere, gaffeltruck osv., materiel- og sikringssystemer i forbindelse med eksplosionsfarlig atmosfære, elevatorer og brug af dem, tovbaneanlæg til personbefordring, trykbærende udstyr og transportabelt trykbærende udstyr, og det er jo sådan noget som gasflasker og acetylflasker og simple trykbeholdere, aerosoler, der er drivgasser, og personlige værnemidler.
Det samler man i én lovgivning, og dermed bliver det jo mere overskueligt for dem, der skal kontrollere, men også for dem, der skal bruge det.
Der er kun ét sted, man skal slå op for at finde reglerne vedrørende de her ting.
Det kan vi støtte i Dansk Folkeparti.
Det er en forenkling, og det kan vi selvfølgelig støtte, og så håber vi også og tror på, at vores arbejdsgivere og brugere og også Arbejdstilsynet får en nemmere hverdag med det.
Peter Juel Jensen (V), 2012-12-04:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, går ud på at samle EU-reglerne for produktsikkerhed på de områder, hvor Arbejdstilsynet er meddelt til Europa-Kommissionen som kompetent myndighed.
De samles i en separat lov, således at systematikken i den danske regulering i større omfang stemmer overens med EU-retten.
Det skulle gerne sikre en mere tydelig, fyldestgørende og bedre implementering i Danmark af disse EU-regler.
Lovforslaget medfører, at reglerne om indretning og markedsovervågning af maskiner, elevatorer, tekniske hjælpemidler m.v. flyttes ud af arbejdsmiljøloven og over i den nye lov, hvilket skulle medføre en mere tydelig og fyldestgørende gennemførelse af disse regler i Danmark.
Dog vil arbejdsmiljøloven fortsat regulere arbejdsgivernes forpligtelser til at sikre, at maskiner osv. anvendes forsvarligt på arbejdspladsen.
Arbejdsmiljøloven vil desuden fortsat regulere de maskiner og andre tekniske hjælpemidler, der ikke er omfattet af totalharmoniseringsdirektiverne.
Der er alene tale om, at de hidtil gældende regler bliver præciseret i den nye lov.
Der er ikke tale om nye pligter eller ændringer i gældende ret, men det fremgår af lovforslaget, at gældende klageadgang til miljøloven ændres, så de forhold, som vedrører visse produkters indretning og andet, ikke kan påklages for anden administrativ myndighed.
Ophævelsen af klageadgangen vil derfor forringe virksomhedernes retsstilling, hvilket ikke er acceptabelt.
Det forhold vil Venstre forfølge under udvalgsbehandlingen.
Det fremgår af et af høringssvarene, at netop på dette område er der plads til forbedring.
Venstre giver fuldt tilsagn til lovforslaget på trods af mine to bemærkninger, men det er ud fra en forventning om, at ministeren vil sikre klageadgangen og vi kan tale nærmere om det under udvalgsbehandlingen.
Med hensyn til udarbejdelsen af bekendtgørelserne vil jeg opfordre ministeren til at have fokus på dette og sikre, at der er klare formuleringer, og at bekendtgørelserne er fejlfri.
Nadeem Farooq (RV), 2012-12-04:
Det Radikale Venstre kan herved meddele, at partiet støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Enhedslisten vil gerne forbeholde sig sin stilling til lovforslaget, til vi har været igennem udvalgsarbejdet.
Umiddelbart ser det ud til at være et rent teknisk lovforslag, der flytter reguleringen af godkendelsesprocessen i forbindelse med de her maskiner over i en særlig lov, og det kan der måske nok være nogle lovtekniske og, kan man også sige, pædagogiske grunde til at gøre.
Men vi vil gerne være sikre på, at der ikke sker nogen ændringer i retstilstanden i forbindelse med den her ændring.
Jeg hæftede mig jo f.eks. ved, at Venstres ordfører sagde, at en del af formålet er, at vores lovgivning på det område i højere grad skal stemme overens med EU-retten.
Og så vil vi jo stille det spørgsmål, om der skulle være nogle punkter, hvor vi i dag ikke er i overensstemmelse med EU-retten, og hvad konsekvenserne nærmere er af det.
Vi vil også fremsende nogle spørgsmål, hvor vi gerne vil have en garanti for, at lovforslaget ikke på nogen måde forhindrer gældende praksis i forhold til Arbejdstilsynets muligheder for at udstede påbud og gribe ind over for et dårligt eller uhensigtsmæssigt arbejdsmiljø, altså at anvendelseslovgivningen ikke på nogen måde svækkes af den nye godkendelseslovgivning.
Og selvfølgelig vil vi også gerne helt grundlæggende have en garanti for, at lovforslaget ikke svækker Arbejdstilsynets indsats på området, også med hensyn til forbrug af arbejdstimer. Vi skal nok fremsende spørgsmålene skriftligt, ministeren vil ikke blive afkrævet svar her og nu på det.
Det er bedre, at sådan nogle mere tekniske ting bliver besvaret skriftligt.
Men det er bare for at sige, at vi lige afventer svar på de spørgsmål og udvalgets behandling af det, før vi kommer med en endelig melding om lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-04:
Tak for det.
Uden at gentage lovforslagets indhold kan jeg nævne, at Liberal Alliance også overvejende er positive.
Dog hæfter vi os ved den del af lovforslaget, hvor vi opfatter at man altså afskaffer en klagemulighed, og det ønsker vi så yderligere belyst i behandlingen af lovforslaget, inden vi tager endelig stilling.
Men vi er overvejende positive, og så håber vi, at der i udvalgsbehandlingen vil blive kastet lys over spørgsmålet om klageadgang.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-04:
Enhedslisten stiller sig også gerne op i denne kø.
Og så vil jeg da, hvis det skulle være sådan, at der var nogen ude i de små stuer, der sad og kiggede med, gerne fremhæve den lille forbedring, der sådan set er i lovforslaget.
Det er jo en af de gode ting ved, at det er elektronisk
, at borgeren nu kan se hele det pågældende retsdokument og ikke kun, hvad titlen er på det.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-04:
Tak, formand.
Lovforslaget går ud på at samle EU-reglerne om produktsikkerhed i en separat lov.
Der er således ikke noget nyt i det, men lovforslaget er alene udtryk for, at der nu skal skabes en selvstændig lov.
Konservative kan støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Det var sådan set lidt forventet, at det ville blive afvist fra ministerens side.
Det er sjældent, man ser, at regeringen vil tale positivt for et beslutningsforslag, der kommer fra oppositionen, og sådan har det altid været.
Det, jeg lige falder over her, er det, ministeren siger om nogle af tiltagene i forbindelse med akutjob, altså at det skulle være med til at hjælpe.
Dansk Folkeparti vil støtte det, som vi har gjort hele vejen igennem, og det gælder også den sidste pakke med uddannelse og kontanthjælp.
Er det så ikke lidt bemærkelsesværdigt, hvis det nu skal hjælpe dem, der er udfaldstruede, at rigtig mange af de akutjob inden for det offentlige, der er blevet slået op, er stillinger, som de ledige, der har været ledige i 2 år, overhovedet ikke kan magte?
Det kan f.eks. være stillinger som overlæge, departementschef og den slags.
Er der ikke nogen inden for det offentlige system, der har misforstået hensigten med akutjob?
Jeg kunne også se, at ministeren var ude at sige, at de udfaldstruede ledige i kommunerne skulle have fortrinsret frem for alle andre.
Men så bliver det jo ikke den bedst kvalificerede.
Det er lidt mærkeligt, for hvis man vil hjælpe, burde man sætte aktivt ind for at hjælpe i stedet for at oprette akutjob, som de ikke kan bestride alligevel.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jo, der har været eksempler på, at overlægestillinger har været opslået som akutjob, vel vidende at vi ikke har nogen langtidsledige overlæger, og det er da – undskyld mit sprog – dumt, og derfor har jeg også taget kontakt til regionerne, som har ansvaret for de opslåede stillinger.
Jeg har også i den offentlige debat udtalt, at det ikke er forbudt at tænke sig om, og selvfølgelig giver det ikke nogen mening at oprette en stilling som ledende overlæge, hvis ikke der er udfaldstruede dagpengemodtagere, der kan matche det.
Jeg forstår det sådan, at de overlægestillinger, der er opslået, er taget af jobnet igen, og det bifalder jeg.
Når det er sagt, er det altså samtidig vigtigt at sige, at den målgruppe, der er for akutjob, er meget, meget forskelligartet; der er mennesker, der er ufaglærte, og derfor er det nødvendigt, at der oprettes ufaglærte akutjob, men der er også sundhedsfagligt personale med uddannelse bag sig.
I det hele taget er der en stor variation, så hvis akutjobbene skal blive en succes, skal vi have oprettet en stor volumen, og der skal være en bredde deri, og det er på vej.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-04:
Jeg går ud fra, at beskæftigelsesministeren så også har haft fat i sine ministerkolleger vedrørende departementschefstillingen.
Det er måske også tåbeligt at oprette sådan en stilling som et akutjob.
Men lad nu det ligge, jeg tror, ministeren måske nok er klar over det, og den diskussion har vi haft tidligere.
Men hvad angår det her forslag med forlængelse af dagpengeperioden, er det jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at kigge på noget uddannelse.
Vi har jo i forvejen et system, hvor det er sådan, at har man udsigt til at få et job, kan man få den uddannelse, der er behov for i forbindelse med ansættelsen.
Den lov er stadig væk gældende, så vidt jeg ved, for jeg tror ikke, den er blevet afskaffet endnu, og man kunne jo lave en ekstra indsats i den forbindelse.
Nu har ministeren selvfølgelig indgået en aftale med Enhedslisten og spist dem af med, at de pågældende ledige nu kan komme på kontanthjælp, selv om Enhedslisten har haft alle muligheder for at tvinge en forlængelse af dagpengeperioden igennem med opkvalificering.
Men jeg vil spørge, om ikke ministeren i forbindelse med det her også kigger på de eksisterende muligheder, så man i stedet for bare at sige, at de nu får 6 ugers selvvalgt kursus, efter hvad de selv har lyst til, kigger på, hvor jobbene er, og hvad de ledige mangler for at få et job, så man kan sætte ind med en målrettet uddannelse, som de har behov for for at bestride det pågældende job.
Mette Frederiksen (S), 2012-12-04:
Jeg vil gerne gentage, at den aftale, der er lavet omkring akutjob, er god.
Det er også en nødvendig aftale, for at der kommer jobåbninger, som gruppen af langtidsledige kan søge.
Der har ikke været opslået departementschefstillinger, heldigvis, men der er noget, der har været i nærheden deraf, og den stilling er også taget af jobnet.
Ligegyldigt hvad det er for en arbejdsgiver, der opretter akutjob, der ikke matcher gruppen af langtidsledige, er det ærgerligt, og det er ikke i tråd med den politiske aftale, der er indgået arbejdsgiverne imellem.
Jeg vil i øvrigt sige, at når jeg kigger ned over jobnet i dag, hvilket jeg dagligt gør flere gange, er der en fin variation i, hvad det er for job, der opslås.
Men alt det her kan jo kun lykkes, hvis alle løfter i flok, og hvis alle arbejdsgivere tager ansvaret på sig.
Jeg vil gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti i hele den her proces har stemt for regeringens forslag på dagpengeområdet, og jeg synes selvfølgelig, det er godt, at der er et af de borgerlige partier i Folketinget, der ønsker at understøtte den indsats, der gøres.
Jeg vil i øvrigt gerne sige til sidst, at jeg ikke mener, det er at spise nogen af at lave et fokuseret uddannelsesløft for vores ufaglærte og andre, der har behov derfor, for det er tiltrængt og nødvendigt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-12-04:
Jeg ved ikke, om man kan tillade sig at være så kortfattet, at man bare siger: Ditto!
Men ligesom hr. Søren Espersen føler jeg også mig ganske godt dækket ind af det, der blev sagt af Venstres ordfører og den socialdemokratiske ordfører.
Så jeg vil bare meddele, at Det Radikale Venstre også kan støtte dette lovforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-12-04:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at Socialdemokraterne støtter det her forslag, og jeg skal faktisk også meddele, at det samme gør sig gældende for SF's vedkommende.
Så nu er der i hvert fald tre partier, som støtter det her forslag, som vi her i Folketinget er blevet bedt om at tage op, fordi politikerne på Færøerne har besluttet, at det var den rigtige vej at gå, altså at man laver en modernisering, der går væk fra brugen af papir og over til brugen af elektroniske platforme, når man på Færøerne skal have retsakter fremlagt.
Så det skal altså hermed være kundgjort, at Socialdemokraterne og SF støtter det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-04:
L 88 er et lovforslag, som vil ændre reglerne om kundgørelse og ikrafttræden af love, anordninger, og bekendtgørelser på Færøerne, så det bliver akkurat ligesom det, der har været gældende i Danmark og Grønland, siden beslutningen om det blev taget i 2006.
Dette lovforslag fremsættes efter et ønske fra de færøske myndigheder og skal ses i sammenhæng med et forslag, som det færøske landsstyre har fremsat for det færøske Lagting den 26. oktober 2012.
Og for ikke at forsinke processen med indførelsen af den elektroniske kundgørelse af retsforeskrifter på Færøerne har landsstyret tilkendegivet, at man er indforstået med, at lovforslaget bliver behandlet her i Folketinget, inden den endelige udtalelse fra de færøske myndigheder vil foreligge.
Udtalelsen vil dog foreligge, inden vi tredjebehandler lovforslaget her i Folketingssalen.
Jeg skal heller ikke være med til at forsinke processen og vil derfor blot runde af med at sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2012-12-04:
Mage til hykleri skal man godt nok lede længe efter.
Men man skal som bekendt høre meget, før ørerne falder af. Når nu hr. Leif Lahn Jensen står der og bryster sig af alle de mange initiativer, som regeringen har taget, kan hr. Leif Lahn Jensen så ikke lige sige mig, hvor mange der kommer i job på baggrund af de initiativer?
Det synes jeg kunne være relevant at vide for dem, som hr. Leif Lahn Jensen er optaget af at hjælpe med de forskellige initiativer, som regeringen har taget.
Hvor mange nye job bliver der oprettet med akutjobpakken?
Hans Andersen (V), 2012-12-04:
Tak for det.
Det her lovforslag handler bl.a. om ophævelse af pensionisters tilskud til håndkøbslægemidler.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at 20 pct. af folkepensionisterne ikke længere vil kunne få tilskud til håndkøbslægemidler, hvilket svarer til ca. 100.000 pensionister.
Det samlede lovforslag vedrørende håndkøbslægemidler og ændrede tilskudsmuligheder vil give en samlet besparelse på mellem 77 mio. kr. og 82 mio. kr.
Det var bare det, jeg ville bidrage med i de diskussioner, der har været om det her lovforslag.