runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Forslaget her indebærer, at Danmark stiller et skib af Absalonklassen til rådighed, så det kan indgå i Task Force 150 med grundlag i FN-resolutionerne 1368 og 1373.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi synes, det er naturligt, at Danmark påtager sig en opgave af denne art.
Som det står i bemærkningerne til forslaget, har opgaverne for Task Force 150 bevæget sig i retning af at have fokus på maritim tilstedeværelse og den generelle sikkerhedsopbygning.
De nuværende opgaver sigter primært mod at forhindre terroristorganisationer og relaterede aktører i at anvende havet til illegale aktiviteter - herunder spredning af masseødelæggelsesvåben samt indsamling af informationer og efterretninger og kontinuerlig tilstedeværelse med henblik på at opretholde sikkerhed på havet og forhindre udviklingen af maritime konflikter.
Det er vigtige opgaver at få løst; det kan bidrage til stabilisering i området, hvad der er af største betydning.
Det er hensigten, at skibet af Absalonklassen skal udsendes i foreløbig 4 måneder - det er, hvad regeringen foreslår, og det kan vi støtte.
Forsvarets Efterretningstjeneste har foretaget en trusselsvurdering.
Truslen mod det danske sømilitære bidrag vurderes på det åbne hav at være meget lav, og det underbygges også af, at de pirater, der opererer i området, jo ikke opererer med store skibe.
Omkostningerne til udsendelse af skibet kan holdes inden for rammen af forsvarets internationale engagement.
Det danske styrkebidrag er så i øvrigt også undergivet folkeretten.
FN's havretskonvention indeholder i kapitel 7 om det åbne hav en række bestemmelser om flådefartøjers adgang til at træffe foranstaltninger, bl.a. til bekæmpelse af pirateri.
Så der er også grundlag i den almene folkeret for, at vi sender et skib af sted til at løse opgaver af denne art.
Det Radikale Venstre støtter forslaget med glæde, men jeg er da interesseret i, at vi får belyst nogle af de spørgsmål, som tidligere ordførere - især hr. Holger K. Nielsen - har rejst, i udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Det fremgår klart og tydeligt, at det folkeretlige grundlag for »Operation Enduring Freedom« er FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1368 og 1373.
Det burde være svar nok på de spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Det er jo det, der er selve grundlaget for operationen.
Jeg synes, det var en meget afbalanceret tale, hr. Holger K. Nielsen holdt.
Vi gør bare opmærksom på, at det her altså indgår i en langt større operation end det andet skib, vi lige talte om.
Hvor det var noget meget afgrænset og entydigt at tage stilling til, så indgår det her altså i en langt større operation, og en del af det foregår i Afghanistan på en måde, som er fuldstændig ødelæggende for fred og genopbygning af Afghanistan.
Så derfor synes jeg, at hr. Tom Behnke bare skal sige, at det er nogle relevante spørgsmål, der bliver rejst, og dem kigger vi på i udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Det, jeg prøvede at anskueliggøre, var, at det jo er pudsigt, at i de tilfælde, hvor det er USA, der er med, eller hvor det er USA, der har etableret og startet nogle ting op, er det, som om alting stritter på hr. Holger K. Nielsen.
Det var såmænd bare det, jeg sagde.
Og det er jo forunderligt, for det, vi taler om, er, at der ligger to sikkerhedsrådsresolutioner til grund for det her.
Det er jo ikke noget, som USA bare finder på eller dikterer - det er FN's Sikkerhedsråd.
Det er det ene.
Det andet er, at det i øjeblikket er Frankrig, Pakistan, Storbritannien, Tyskland og USA, som er til stede, og styrken ledes aktuelt af Pakistan.
Den har tidligere været ledet af bl.a. Holland, Tyskland, Storbritannien og Frankrig.
Så det der med ligesom at mane nogle spøgelser frem og bagefter bede mig om at mane dem i jorden ved at svare på nogle spørgsmål, holder jo ingen steder.
Man kan selvfølgelig stille alle de spørgsmål, man vil, under udvalgsbehandlingen; det er ethvert folketingsmedlem selvfølgelig velkommen til, men jeg synes bare, jeg vil påpege, at det er pudsigt, at hver gang der står USA på et stykke papir - om det så står på bagsiden af papiret - er det, som om det hele er så forfærdeligt.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Jeg vil godt følge op på det, for det er ikke så simpelt, som hr. Tom Behnke siger at det er.
Operationen er en del af USA's »Enduring Freedom«.
Det var altså den operation, vi var med i i Afghanistan, men som vi ikke er med i mere, da vi er med i en NATO-styrke.
Det er en operation, som har ført til utallige katastrofer.
Jeg mener personligt, at den operation i Afghanistan er en af grundene til, at det er så vanskeligt at komme ud af moradset.
Det her er så godt nok ikke i Afghanistan, men »Enduring Freedom« har flere indsatsområder, og et af indsatsområderne er Afrikas Horn, men det er altså også i Afghanistan.
Det er da helt nødvendigt at se på, og det kan jeg ikke forstå at hr. Tom Behnke ikke forstår.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-01-17:
Ny Alliance synes, det her er et positivt forslag.
Personligt er jeg glad for, at man kan sige, at det er et forslag, hvor Danmark jo kan påtage sig en international militær opgave, hvor vi så at sige har både livrem og seler på.
Så det er alt sammen fint.
Vi mener også, at missionen bliver udrustet med et tilstrækkelig robust mandat.
Og så kan jeg ikke lade være med at sige, at jeg personlig naturligvis også er glad for, at det her handler om at bidrage til at få nødhjælpen frem til Somalias hårdtprøvede befolkning.
Kort og godt: Ny Alliance kan stemme for forslaget ved anden behandling.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Enhedslisten er også positiv over for det her forslag, som går ud på at sikre nødhjælp til Somalia og hjælpe FN.
Vi vil i det hele taget sige, at det jo er en god anledning til at diskutere, om ikke vi i meget højere grad skulle støtte FN-sporet end det, vi gør i dag, med Irak og krig og bomber i Afghanistan.
Jeg synes også lige, jeg vil bruge anledningen, når nu vi synes, det her er en god idé, til at sige, at man måske også skulle tænke lidt over situationen i Somalia.
1,5 millioner mennesker er flygtninge.
Hvad er det nu, der foregår, og hvad er Danmarks holdning nu egentlig til det?
De 1,5 millioner flygtninge, der er kommet nu, er jo bl.a. et resultat af, at Etiopien er gået ind i Somalia, og derfor synes jeg måske nok, vi skulle tage og vende det, og det skulle måske være i Nævnet, for vi kan jo ikke blive ved med at have 1,5 millioner flygtninge i Somalia.
Vi er jo nødt til at prøve at se, om Danmark kan gøre sig gældende i forbindelse med at forbedre situationen.
Det ville jo også være en måde at få bekæmpet pirater på.
For hvis der kommer mere kontrol og ro i landet, betyder det selvfølgelig også færre pirater end det, vi ser i dag.
Karsten Nonbo (V), 2008-01-17:
Mens det forslag, som vi lige har behandlet, specifikt drejede sig om fødevareskibene, drejer det her forslag sig om et dansk sømilitært bidrag, som skal indgå i Task Force 150 - one-five-o, må det hedde, hvis man skal blive i samme sprog - til styrkelse af søsikkerheden i almindelighed ved Afrikas Horn.
Som hr. Ib Poulsen sagde, har der jo været en del kapringer, og der er en del pirateri, så det er et forslag, der absolut er yderst relevant.
På samme måde som med det andet stiller vi med et skib, og denne gang er det et skib af en større klasse, nemlig Absalonklassen.
Det er med en besætning på 114 mand, og så er der logistik med.
Her er der også en helikopter med, så det er et skib af en større kaliber.
Udgiften til den her patruljering afholdes inden for budgettet i forsvarsrammen.
Hvor den anden havde et bundet mandat til selve fødevareskibene, har man her yderligere et mandat til at kunne bidrage både ved humanitære ulykker, ved søulykker og ved naturkatastrofer, så det er almindelig patruljering med tilladelse til at borde de skibe, som måtte ligne piratskibe.
Nu sagde hr. John Dyrby Paulsen, at det sidste skib kunne tåle is.
Her forestiller jeg mig, at man har et våben, sådan at når pirater kravler op ad rebet og vil borde det store skib, får de en kanon lige i ansigtet, som er noget større end den, de kommer med.
Som Crocodile Dundee ville sige: This is a gun!
John Dyrby Paulsen (S), 2008-01-17:
Dette beslutningsforslag ligger meget på linje med det forslag, vi lige har behandlet.
Der er her tale om, at indsatsen ligger i slutningen af året, nemlig fra august 2008 til engang i december 2008.
Det er en lidt anden sammenhæng, det skib, vi nu sender derned, indgår i, og det er et lidt større skib, men ideen er sådan set den samme, nemlig at beskytte imod pirateri og at beskytte også handelsskibene, der ligger i det område ud for Afrikas Horn ved Afrikas østkyst.
Man skal huske, at det her indgår i en operation under Enduring Freedom.
Operationen hedder, som det også blev nævnt af hr. Karsten Nonbo, Task Force 150, og det er udmærket.
Vi indgår sammen med Storbritannien, Tyskland, Frankrig og Pakistan, og formålet er ligesom med det sidste forslag, vi behandlede, ganske ædelt.
Igen gælder det, og det er vigtigt at få fastslået, at forsvaret altså er til for at bruges til det, de er gode til, og en af de ting, søværnet er gode til, er den her type operationer.
Så vi kan varmt støtte også den her operation.
Ib Poulsen (DF), 2008-01-17:
Nu skal jeg nok lade være med at spørge ministeren, om skibet er udstyret med isforhudning, så det kan klare også den her opgave.
Til etablering af maritim sikkerhed for kommerciel skibsfart agter Danmark at bidrage gennem indsættelse af flådeenheder og kapacitetsopbygning i nationer med svage strukturer som omtalt i bemærkningerne til forslaget.
Med henvisning til den internationale maritime koalition, Task Force 150, som allerede er i området, synes det naturligt, at Danmark tilslutter sig denne som leder også for den her periode.
Som det fremgår af bemærkningerne til forslaget, findes der ikke et fælles regelsæt for anvendelse af magt.
Således er det op til det enkelte deltagende land selv at fastsætte regler for magtanvendelse.
Det ville være interessant - nu er ministeren her ikke, men vi kan måske få svar på det senere - om ministeren kunne oplyse mandatet for det danske krigsskibs magtanvendelse, herunder hvorvidt det er indskrænket eller udvidet i forhold til andre deltagerlande.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig beslutningsforslaget om dansk deltagelse i det sømilitære bidrag til styrkelse af den maritime sikkerhed ved Afrikas Horn.
Med den større fokus på søværnets rolle og opgaver er det naturligt, at Danmark yder sømilitære bidrag til styrkelse af den maritime sikkerhed, hvor behovet er til stede, i det konkrete tilfælde Afrikas Horn, hvor også et dansk skib fra Mærsk i sidste uge blev angrebet.
Samtidig er det danske bidrag et synligt bevis på den voksende rolle, søværnet siden Murens fald har påtaget sig og i større udstrækning vil kunne påtage sig.
At Danmark bør spille en sådan vigtig og fremtrædende rolle er også en beslutning af 16. oktober 2001 et udtryk for, da daværende forsvarsminister Jan Trøjborg med opbakning fra partierne bag forsvarsforliget tog initiativ til at få søværnet udrustet med to fleksible støtteskibe.
Som udtrykt af den daværende socialdemokratiske forsvarsminister: Med disse to skibe bliver søværnet ikke bare bedre til at løse sine nuværende opgaver her i landet.
Danmark får også mulighed for internationalt at udføre en række opgaver.
Trøjborg henviste her til skibenes størrelse, som ikke var ubetydelig, og den fleksibilitet, der gjorde dem velegnet til evakuering ved kriser og katastrofer eller måske som hospitalsskibe.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-17:
Ny Alliance ser ikke nogen problemer i det lovforslag, som vi behandler her.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-17:
I udgangspunktet er vi positive over for det her beslutningsforslag, men vi har alligevel nogle betænkeligheder, som jeg synes vi skal få afklaret under udvalgsarbejdet.
Det ideelle formål, som også fremgår af beslutningsforslaget, er jo kampen mod pirateri, og det har vi ingen problemer med at gå ind i.
Det står meget tydeligt, at det bl.a. er kampen mod pirateri.
Vi synes, det er vigtigt at få afklaret, i hvilket omfang vi bliver en del af konflikten på Afrikas Horn gennem den her operation.
I det omfang der er et helvede her på jorden, skulle det befinde sig i Somalia og på Afrikas Horn.
Og der må man sige, som også hr. Frank Aaen var inde på, at USA’s indsats jo ikke i et og alt har været særlig positiv.
Da de islamiske domstole blev væltet i 2006, var det på baggrund af amerikansk støtte til en række meget brutale krigsherrer og til Etiopiens angreb på Somalia, og hvordan man end vurderer de islamiske domstole, tror jeg, at de færreste kan være positive over for den udvikling, der har været siden hen, endsige over for den politik, som disse krigsherrer har stået for, og som Etiopien har stået for.
Det kom eksempelvis lidt til udtryk i en sætning fra bemærkningerne, lad mig citere: »De nuværende opgaver for Task Force 150 sigter primært mod at forhindre terroristorganisationer og relaterede aktører i at anvende havet til illegale aktiviteter …«.
Er det også etiopierne?
Hvad er illegale aktiviteter, og hvem står i givet fald for dem, er det også Etiopien, der vil kunne stå for illegale aktiviteter?
Er det den såkaldt lovlige regering, eller hvad det nu er, der findes i Somalia, som vil stå for det?
Disse krigsherrer, som amerikanerne støttede, er de i givet fald illegale aktører?
Man kan gå videre til udtrykket om, at det er en vigtig del af den her indsats at hjælpe de lokale stater til at kunne opbygge en maritim sikkerhed.
Jamen i Somalia findes der ikke nogen stat, der er totalt kaos i Somalia, eksempelvis, og derfor synes jeg, at vi nødt til at få afklaret lidt mere tydeligt, hvad det her får af konsekvenser.
Med andre ord: Bliver vi fedtet ind i en amerikansk krig omkring Afrikas Horn, der i realiteten kan komme til at minde om det, vi er ude i i Afghanistan, eller drejer det her sig om, at vi skal beskytte farvandene omkring Afrikas Horn imod pirateri?
Hvis det sidste er tilfældet, kan vi godt støtte det her forslag.
Hvis det første er tilfældet, har vi store betænkeligheder ved det, og i det omfang der er nogle uklarheder omkring det, skal vi i hvert fald have de uklarheder afklaret i udvalgsarbejdet.
Jeg vil for det første lige spørge hr. Tom Behnke: Vil han ikke medgive, at Somalia ikke er nogen stat, og at det derfor er meningsløst at tale om, at staten Somalia laver lokal kapacitetsopbygning?
Vil han for det andet ikke medgive, at den amerikanske støtte til Etiopien og støtte til lokale krigsherrer har haft en særdeles destabiliserende virkning i Somalia?
Og det er det, vi skal have afklaret i udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Jamen altså, man er jo nødt til at læse forslaget, og det var jo fuldstændig, som jeg sagde.
Det, man skal gøre, er, at man samtidig skal hjælpe de regionale kyststater med selv at overtage opgaven på længere sigt; dem, der kan, vil, har mulighederne for det.
Og det er jo da rigtigt, at det kan blive sværere i forbindelse med nogle af de konkrete lande, der er blevet nævnt, end med andre.
Det kan være, at det har længere udsigter; det kan være, at det lige nu og her ikke vil kunne lade sig gøre.
Men det skal da ikke forhindre det ædle formål, som dette forslag lægger op til, nemlig at
der, hvor det kan lade sig gøre, skal vi gøre det - hjælp til selvhjælp, hjælp til opbygning af kapaciteter og muligheder - således at man lokalt kan sørge for sikkerheden lokalt.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-17:
Jamen jeg kan bare konstatere, at hr. Tom Behnke ikke svarer på de spørgsmål, jeg stiller, og at vi må have afklaret en række af de ting i udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Jeg sad, inden jeg skulle på talerstolen, og hørte hr. Holger K. Nielsens indlæg, og jeg kan ikke lade være med at sige, at det jo egentlig er fantastisk.
En indsats, som er baseret på hele to FN-sikkerhedsrådsresolutioner, men hvor USA er med, kan af SF blive udlagt som, at bare fordi USA er med, så er det sådan rigtig, rigtig ondt, og hr. Holger K. Nielsen forudser en hel masse ondskab, fordi USA er med.
Det her handler simpelt hen om at beskytte og om at forhindre pirateri og terrorisme.
Det er to FN-sikkerhedsrådsresolutioner, der ligger til grund for det, og alligevel er det, som om hr. Holger K. Nielsen kan se spøgelser alle steder.
Og jeg synes, det er synd.
Jeg synes, det er synd for en i øvrigt god debat, jeg synes, det er synd for et rigtig godt formål, og jeg kan også forstå, at SF har tænkt sig at støtte forslaget, og derfor er det egentlig lidt underligt at skulle hælde malurt i bægeret på et sådant grundlag.
Vi synes til gengæld fra konservativ side, at det her er et helt rigtigt forslag.
Der er ingen tvivl om, at mere og mere transport sker ad søvejen.
Verden er blevet mindre, vi handler på tværs af kontinenter, og meget store mængder varer bliver hver dag sejlet frem og tilbage mellem verdensdelene, herunder selvfølgelig også til Danmark.
I den forbindelse er der så nogle banditter, der har set det som en lukrativ forretning at overfalde nogle af de her skibe, stjæle med arme og ben, og når det foregår ude i rum sø, ja, så er der ikke sådan lige mulighed for at ringe efter den lokale politimester.
Så er man altså nødt til at prøve at forhindre tingene på en anden måde, og den måde, man gør det på, er altså, at når der sker pirateri eller terrorisme på åben sø, så må man internationalt - bredt - stå sammen, have så mange lande med som muligt, for at sikre, at de her transporter kan foregå gnidningsløst, og at forsyningerne af varer når sikkert frem.
Og der har vi jo også gamle stolte traditioner for, at netop det at sikre søtransporten har været en stor opgave for søværnet og ikke kun at padle rundt i de indre danske farvande, men også at være ude på åbent hav.
Og det er udmærket, at vi her har muligheden for at bidrage, og når vi har muligheden for at bidrage, mener vi fra konservativ side bestemt også, at vi skal bidrage.
Det andet element i det her er, at det jo ikke er sådan, at man så bare nøjes med at bidrage ved at sejle ned og beskytte i en periode.
Nej, man er også med til at lave en lokal kapacitetsopbygning, således at vi kan hjælpe lokale lande, der kan og vil og har mulighed for det, til at sørge for at få organiseret det på en sådan måde, at de fremover vil være i stand til at sørge for, at sikkerheden er i orden i deres nærområde, og det synes jeg i sig selv også er ganske prisværdigt.
Så forslaget falder altså i to dele, og vi kan støtte forslaget varmt.
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-17:
Jeg er fuldstændig uenig i det billede, som skabes.
Jeg mener, at man tværtimod gang på gang har set, at aftalesystemet har været i stand til at lande stort set der, hvor man også samfundsøkonomisk fandt det ansvarligt.
Og det er det, der har været situationen gennem rigtig, rigtig mange år under aftalesystemet.
Det er jo det, der i virkeligheden er helt unikt.
Det, jeg i virkeligheden advarer imod - og der er jeg sikker på, at vi får en god diskussion, hvis hr. Mike Legarths advarsler her i dag skulle gå hen og blive noget, som man overhovedet kunne tænke sig at føre ud i livet - er at skabe en endnu større mistillid i kommunerne til, at de netop har den principielle frihed under aftalesystemet til at justere op og ned på serviceniveau og skatter.
Jeg er da ikke tvivl om, at der kunne have været kommuner, som også i 2008 kunne have nedsat skatten en lille smule i forhold til det, de har gjort, men i øjeblikket har de simpelt hen så stor mistillid til aftalesystemet og det, der foregår, at de ikke har turdet gøre det, fordi de ganske enkelt var bange for, om de kunne få det provenu ind igen senere, hvis de måtte ønske at sætte skatten op igen.
Det anser jeg for at være et meget større problem - den mistillid, der er til, at man rent faktisk kan have en principiel frihed - end nogle marginale betragtninger over anden decimal efter kommaet, med hensyn til hvor man skal lande i forhold til den samlede økonomi for kommunerne.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Det er selvfølgelig et valg, og man kan diskutere, hvor vi skal lægge grænsen, og om vi overhovedet skal have en grænse.
Det er klart, som jeg også tror fru Nanna Westerby sagde, at boligerne jo også bliver dyrere, når man laver et pålæg om, at badeværelserne skal være større.
Thomas Jensen (S), 2008-01-17:
Jeg har et spørgsmål, som bevæger sig over i en lidt anden boldgade.
Det drejer sig om manøvrerummet på badeværelserne i de her boliger.
Det er sådan lidt mere teknisk, men jeg synes, at der i høringssvarene lægges op til det, ved at nogle handicaporganisationer understreger, at der er et problem med samspillet mellem boligstøtteloven og så de her krav, der stilles til, at boligerne skal være over 85 m², før man vil stille krav til, at der skal være den her manøvrefrihed på badeværelser.
Så vil jeg spørge ministeren: Gør det ikke indtryk, at handicaprådene melder ind, at man bør få en bedre sammenhæng mellem boligstøtteloven og den her lov?
Derudover er der endnu et spørgsmål.
Der spørger jeg bare: Var det ikke en idé at udvide kravet i større byer, hvor der er knaphed på byggegrunde, således at hvis der er en elevator i etagebyggeri, så er det også fint at kunne lave større manøvrerum i forbindelse med badeværelser?
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Dels har der været alle konjunkturredegørelserne, dels er de vurderinger, der kommer fra de forskellige økonomer, jo gradvis blevet meget tydeligere og er tydelige nu med hensyn til at advare mod en overophedning.
Så tonen og vurderingerne har jo faktisk ændret sig.
Men vi har heller ikke fuldstændig skrinlagt det at gøre noget.
Det er derfor, jeg siger - og som jeg også forklarede under samrådet i tirsdags - at vi har valgt at bede et udvalg meget hurtigt se på, om man så kan finde nogle andre og i virkeligheden bedre mekanismer end maksimumsbeløbet.
For maksimumsbeløbet er jo en mekanisme, der giver nogle problemer, jævnfør at man faktisk afskaffede rammebeløbet i 1998.
Så jeg synes da også, at der er en god grund til at se på, om vi kan finde på noget, der er bedre.
Thomas Jensen (S), 2008-01-17:
Så virker teknikken.
Jeg står her og hører på ministeren, der udtaler sig om, at der er fare for økonomisk overophedning.
Jeg vil bare bringe et citat i erindring, som er bragt af Ritzau den 22. oktober 2007.
Der siger ministeren: I øjeblikket forhandler regeringen med KL om forhøjelser af maksimumsbeløbene, og jeg håber, at regeringen derigennem kan få sat gang i byggeriet igen.
Så er mit spørgsmål til ministeren: Hvilke økonomiske faktorer har ændret sig drastisk siden den 22. oktober og hen over valgkampen, hen over julen og frem her til midten af januar?
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Svaret er i hvert fald ikke at blæse på risikoen for en overophedning, for så ville byggeriet og økonomien jo virkelig gå i stå.
Hvis man ligesom skulle følge logikken i det, fru Sophie Hæstorp Andersen siger, så skulle man hæve maksimumsbeløbet for det almennyttige og lave et byggestop.
Så ville det være de samme vilkår for det private byggeri og for det almene byggeri.
Det ville jo være en ret dramatisk ting at gøre.
Men så hellere sige: Hov, vi er nødt til lige på alle fronter at trække vejret og se på, hvordan vi undgår at havne i den her suppedas med en løninflation, som vi ved vil skade konkurrenceevnen og øge arbejdsløsheden igen - meget dramatisk, som det jo faktisk skete i 1980'erne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Svaret må igen være: Det er et prioriteringsspørgsmål.
Ønsker man mere privat byggeri på bekostning af det almene byggeri, som det sker nu, eller ønsker man at gøre noget for at få gang i det almene byggeri og så måske bede dele af den private byggesektor om holde igen?
Det er jo et prioriteringsspørgsmål.
Det må jo være et prioriteringsspørgsmål, og det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i.
Det største problem er vel fortsat, at regeringen jo selv har været med til at gøre det sådan, at vi i dag står med et boligmarked, hvor vi har ekstremt dyre ejerboliger og vi har fået nogle ekstremt dyre andelsboliger, både de gamle og de nye, og det presser jo en masse mennesker over i den almene sektor.
Hvad vil regeringen svare de mennesker, som nu ikke længere kan være på venteliste til en andelsbolig, fordi de ikke har råd til det, og hvor der altså heller ikke er nogen almene boliger til dem: Hvor skal de bygge og bo?