runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2012-12-19:
Jeg har stor erfaring med at være i valgkamp sammen med hr. Bent Bøgsted, og jeg har stor erfaring med at diskutere herinde med hr. Bent Bøgsted.
Hr. Bent Bøgsted kan ikke finde et eneste sted, hvor jeg skulle have sagt noget som helst om, at vi ville rulle dagpengereformen tilbage – tværtimod – og det ved hr. Bent Bøgsted jo ganske udmærket godt, for så dårlig er han heller ikke til at huske.
Så han må jo være i ond tro, havde jeg nær sagt, når han står og fremturer her i dag og bliver ved med at postulere ting, som ikke er blevet sagt.
Det kan man ved at halvere dagpengeperioden og fordoble genoptjeningskravet.
Så står man og hykler her i dag.
Det var det, man gjorde i 2010, og det har man bekræftet siden hen.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Jeg tror, at når man ser på, hvad der er sket i de forskellige situationer, og når man kigger på valgkampen, er jeg ret overbevist om, at man kan finde rigtig mange citater, hvor Socialdemokratiet har været ude og sige, at dagpengeperioden skulle være 4 år igen.
Det tror jeg faktisk at man kan finde rigtig mange citater om, især i forbindelse med valgkampen.
Altså, hr. Bjarne Laustsen har et rigtig godt – hvad skal man sige? – kendskab til, hvordan man bliver ved med at påstå et, indtil det modsatte er bevist, og alligevel stoler hr. Bjarne Laustsen ikke på, hvad det modsatte så er.
Hr. Bjarne Laustsen kører videre i samme skure hele tiden, påstand mod påstand, og så har vi også en god erfaring med, at hr. Bjarne Laustsen normalt ikke er enig med sit eget parti.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-19:
Det lovforslag, det handler om, har Dansk Folkeparti, som jeg har forstået det, tænkt sig at stemme for, og det er jo vældig positivt.
Men hr. Bent Bøgsted får simpelt hen alligevel hældt helt utrolige mængder vrøvl ud over det her Folketing om Dansk Folkepartis historik på det her felt, i forbindelse med at vi behandler det her lovforslag.
Hr. Bent Bøgsted fik jo hele turen forleden dag om det med, at det sådan set er hans eget parti, der står bag det og har fundet på at lave den her reform overhovedet, der gør, at de mennesker kommer i klemme – de mennesker, som man nu vil forsøge at gøre noget for.
Det er jo hr. Bent Bøgsted, der har fundet på det sammen med sit parti.
Så kom der sådan en eller anden smøre om, at man måske måtte vente til efter næste valg med at få lavet noget om på det.
Der kommer der måske noget interessant.
Betyder det, at hr. Bent Bøgsted fortryder og har tænkt sig næste gang at gå til valg på, at dagpengereformen skal rulles tilbage?
Var det det, hr. Bent Bøgsted sagde, eller var det en gratis omgang – igen – for Dansk Folkeparti?
Men det er bare ikke mere end 10 minutter siden, hr. Bent Bøgsted begyndte at lave sådan en opremsning af, hvem der bestemte hvad i regeringen, og at man åbenbart måtte vente til efter næste valg, hvis man skulle have en chance for at lave om på dagpengeperioden og på indretningen af vores dagpengesystem, genoptjeningskrav osv.
Og jeg var bare nødt til at få på det rene, om det så betød, at Dansk Folkeparti var til noget, altså om de faktisk havde skiftet mening, eller om partiet står ved, at det var dem, der fandt på den forringelse af dagpengereglerne.
Det, jeg synes er problemet i hele hr. Bent Bøgsteds argumentation, er de her ideer om, at noget skulle have forandret sig, siden dengang man lavede den aftale.
Da man lavede den aftale, var der nogle forudsætninger om, hvordan beskæftigelsen ville udvikle sig.
Og det er jo sådan, at ledigheden er den samme nu, som den var dengang.
Hvorfor skrev Dansk Folkeparti ikke noget ind i aftalen dengang om, at hvis ikke beskæftigelsessituationen ændrede sig, så mente man ikke længere det her om dagpengesystemet?
Hvorfor gjorde man ikke det, hvis det er sådan, at man kun mener det, som man har foreslået den daværende regering?
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Det der med at rulle dagpengeperioden tilbage, som jeg nævnte i forbindelse med et valg, var, hvad der skete før valget i 2011.
Det var de løfter, der var kommet fra den nuværende regering til vælgerne.
Og så var det, jeg sagde, at det måtte man ikke for Radikale, da man indgik i regeringen.
Det har ikke noget med Dansk Folkeparti at gøre, overhovedet ikke.
I Dansk Folkeparti har vi hele tiden stået ved, hvad vi har gjort.
Det er ikke noget nyt, at Dansk Folkeparti har bragt det tilbage.
Man kan finde flere citater om, at vi har erkendt, at vi har bragt det på banen.
Før jeg gik herop, stod jeg og snakkede med beskæftigelsesministeren.
Beskæftigelsesministeren erkendte også, at det ikke var noget nyt, men alligevel er der nogle af folketingsmedlemmerne, fra Socialdemokratiet i hvert fald, der opfatter det som noget nyt, men det er det ikke.
Og hr. Jesper Petersen opfatter det åbenbart også som nyt.
Dansk Folkeparti står ved det, vi har lavet; vi har bare sagt, at krisens udvikling blev længere, end vi havde forventet, og derfor er vi klar til at forlænge dagpengeperioden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-19:
Tak til DF's ordfører.
Jeg undrer mig meget over, hvad Dansk Folkeparti egentlig gerne vil.
Altså, adspurgt af hr. Finn Sørensen siger DF's ordfører, at man ikke vil rulle dagpengeforringelserne tilbage fra 2 til 4 år som dagpengeperiode.
Men ordføreren fik jo ikke svaret på, hvad DF så vil.
Vil man gøre noget ved genoptjeningsretten?
Vil man gøre noget i forhold til de supplerende dagpenge?
Jeg synes, at ordføreren skylder Folketinget et svar på de ting, og jeg synes også, at det ville være interessant at høre ordføreren svare på, hvad ordføreren – hvis ordføreren ikke vil være med til noget her – så vil gøre for de arbejdsløse.
For det handler om mennesker af kød og blod, der går og er arbejdsløse ude i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Jamen altså, jeg tror, at man lytter til, hvad der bliver sagt, som en vis person læser Bibelen.
Altså, jeg har ikke på noget tidspunkt stået heroppe og sagt, at Dansk Folkeparti ville rulle dagpengene tilbage.
Jeg har sagt, at Dansk Folkeparti står ved det, vi har sagt.
Det er det, jeg har sagt.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi ville rulle det tilbage.
Jeg har sagt, at Socialdemokratiet og regeringen havde lovet vælgerne, at de ville rulle det tilbage, ikke at Dansk Folkeparti ville gøre det.
Jeg har så sagt, at vi har lovet, at vi vil komme med en forlængelse af dagpengeperioden.
Det sagde vi før valget.
Vi har fremsat et beslutningsforslag om forlængelse af dagpengeperioden en gang mere, som regeringen jo kunne have stemt for.
Så havde vi stået lidt stærkere i kampen på arbejdsmarkedet.
Man påstår, at Dansk Folkeparti skulle have sagt, at vi har villet rulle dagpengene tilbage, men det har vi ikke sagt noget om.
Hans Andersen (V), 2012-12-19:
Tak for det.
I tillægsbetænkningen står der – og det er derfor, jeg tager ordet – at Venstre vil redegøre for sin holdning til ændringsforslaget ved tredjebehandlingen.
Venstre kan ikke støtte det stillede ændringsforslag.
Det er en udvidelse af målgruppen, og det vil også koste et betragteligt beløb i forhold til det her forslag.
Det var det, jeg skulle meddele her ved tredjebehandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Tak, hr. formand.
Jeg skal nok lade være med at bruge så lang tid, men den her gang har jeg ikke så lang tid, så det giver sig selv.
Det forslag, vi har her om seniorjob, støtter Dansk Folkeparti.
Men der var jo opstået et hul.
Med det her forslag får dem, der mister dagpengeretten i første halvår af 2013, ret til at få et seniorjob, og det er helt fint – det støtter vi i Dansk Folkeparti – men det viser sig så bare, at dem, der er født mellem den 1. januar 1955 og den 31. december 1957, ikke kan få ret til seniorjob, hvis de mister dagpengene efter den 1. juli 2013 – og det må jo være et hul, der er blevet overset af regeringen, da de lavede aftalen med Enhedslisten.
Det her er jo en del af finansloven, og jeg ved da, at Enhedslisten har været ovre at besøge beskæftigelsesministeren for at forklare ministeren det her hul.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om regeringen har tænkt sig, når man kommer hen på foråret og det nærmer sig den 1. juli 2013 og man får overblikket over, hvor mange der står til at miste dagpengeretten, så at komme med et nyt forslag til at hjælpe den gruppe, der med det her lovforslag ikke får seniorjob.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti stillet et ændringsforslag for at hjælpe regeringen, og jeg håber da, at regeringen vil se lidt på det og stemme for ændringsforslaget, altså for at lukke det her hul.
Det mener vi er at hjælpe beskæftigelsesministeren et rigtig godt stykke på vejen.
Det er da muligt, at beskæftigelsesministeren har tanker om, at der skal kigges på det igen til foråret, men jeg vil opfordre til, at man stemmer for ændringsforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
I sin nytårstale lovede statsministeren, at 2012 ville blive historisk.
Og det kan man roligt sige er blevet tilfældet, særlig når vi ser på det her lovforslag.
Det er historisk, at regeringen ønsker at nedsætte personfradraget.
Det er ifølge skatteministeren ikke sket siden indkomstskattens indførelse i 1903, så det er i sandhed et historisk forslag, at danskerne skal begynde at betale skat tidligere, ved at man nedsætter personfradraget.
Det er også temmelig historisk, at den laveste skattesats skal sættes i vejret, ved at bundskatten øges, og det er også et brud på årtiers skattepolitik i forhold til at sænke skatten på arbejde, sænke skatten på den sidst tjente krone.
Nu står vi med et forslag, der øger marginalskatten.
Vi har fra Venstres side længe sagt, at vi ønskede at afskaffe fedtafgiften.
Vi har også sagt, at vi ville fastholde de gunstige skatteforhold for udstationerede danskere.
Det er en del af det her forslag.
Det har regeringen desværre ikke villet dele ud i et særskilt lovforslag, og det synes vi egentlig er besynderligt.
Det er selvfølgelig også, når vi taler fedtafgift, værd at huske på, at det, som Socialdemokratiet og SF gik til valg på, faktisk var at fordoble fedtafgiften.
Men vi glæder os da over den fælles erkendelse, der er opstået, nemlig at fedtafgiften er skadelig for Danmark, og at den skal afskaffes.
Men det er altså en besynderlig måde, regeringen vælger at finansiere forslaget på.
Det er som sagt historisk, at man sætter personfradrag ned; det er historisk, at man øger den laveste skattesats; det er historisk, at vi øger marginalskatten i Danmark.
Men det er regeringens svar.
Det er et forslag, som isoleret set lemper med omkring 1,5 mia. kr., men øger skatterne med 2,4 mia. kr.
Det kan vi selvfølgelig ikke støtte i Venstre.
Vi synes, det er uambitiøst, at regeringen ikke formår at løse udfordringer for det her samfund, uden at man skal skrue på skatte- og afgiftsskruen.
Ledighedstallene udvikler sig ikke, som regeringen havde håbet og spået, og udsigten for næste års økonomi er heller ikke optimistisk.
Og så er svaret fra regeringen en bevidstløs og evig jagt på skattekroner.
Det er altså utroligt, at regeringen siger mange flotte ord og taler meget om vækst og beskæftigelse og investeringer, men når det kommer til konkret handling, ser vi gang på gang, at handling og ord ikke følges ad, for handlingerne går i den forkerte retning.
Det her forslag øger skatterne for danskerne med 2,4 mia. kr.
Det synes vi er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Vi ville gerne have medvirket til at afskaffe fedtafgiften; vi ville gerne medvirke til at fastholde ligningslovens § 33 A, som er til stor gavn for danske virksomheder, danske forskere, folk, der udfører arbejde rundtomkring i den tredje verden.
Og det er positivt, at regeringen efter en meget stålfast afvisning kom på bedre tanker.
Thomas Jensen (S), 2012-12-19:
Jeg vil først sige tak til Venstres ordfører for at være i salen i dag og gå på talerstolen.
Det var jo sådan, at da vi havde andenbehandlingen, gik man ikke op på talerstolen.
Man foreslog jo det her meget modige, at man gerne ville være med til at afskaffe fedtafgiften, men man ville ikke være med til at finansiere en afskaffelse af den.
Forhistorien er jo, at fedtafgiften blev opfundet og indført af Venstre, og nu er den nye regering ved at rydde op i de tåbelige skattepolitiske tiltag, der er lavet af Venstre – og jeg skulle hilse og sige, at det er mange, bl.a. iværksætterskatten og multimedieskatten, og der er den skattebetaling på 24 mia. kr. årligt, som rammer dansk erhvervsliv, og som blev indført med forårspakke 2.0 og genopretningspakken fra 2010, mens krisen buldrede derudaf.
Det er jo det, den her regering har overtaget.
Vi står så her i dag og skal afskaffe fedtafgiften, og så vil Venstre ikke være med.
Venstre vil ikke være med til at finansiere en afskaffelse.
Jeg vil bare sige, at den her regering er ansvarlig.
Den sørger for, at når man afskaffer noget, sørger man også for, at der er finansiering af velfærdssamfundet ved at finde finansieringen et andet sted.
Hvorfor er det, Venstre ikke være med til at afskaffe sin egen fedtafgift?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-19:
Nej, vi vil gerne have det udsat.
Jeg beder Folketinget om tilladelse til at udsætte det.
Forslag om standsning af sagens behandling
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
En del af valggrundlaget for Socialdemokraterne og SF var en fordobling af fedtafgiften.
Man skal altid glæde sig over, at folk kommer på andre tanker.
Det er sådan set altid rart.
Men man skal bare lige for fuldstændighedens skyld sørge for at sige, at det, man gik til valg på, var en fordobling af fedtafgiften.
Vi har jo ikke nogen problemer med at skaffe finansieringen.
Når det gælder det konkrete forslag, skal vi bare konstatere, at det her lovforslag indeholder stigende skatter for 2,4 mia. kr., og at der er lempelser for 1,5 mia. kr.
Der ligger en ekstra skatteregning til danskerne på mere end 900 mio. kr. i det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2012-12-19:
Løsningen er at gøre det, som regeringen gør, nemlig at rydde op i de tåbelige skatter, der er blevet indført.
Mange erhvervsvirksomheder inden for fødevareindustrien har jo haft bøvl og besvær med den her fedtafgift.
Det har vi lyttet til, og derfor afskaffer vi den.
Det har vi også gjort med andre afgifter, der er indført af Venstre.
Det, Venstres ordfører står og postulerer i dag, er jo, at Venstre rent faktisk har en finansiering.
Venstre taler i runde formuleringer om, at man vil fjerne lidt offentligt forbrug, at man vil skære ned på den offentlige sektor, og man siger også, at man vil være med til at sanere erhvervsstøtteordninger.
Men når vi så lægger forslag til saneringer af erhvervsstøtteordninger frem, vil Venstre ikke deltage i det.
Kan Venstres ordfører nævne en konkret erhvervsstøtteordning, som Venstre vil afskaffe for at sikre en finansiering af f.eks. afskaffelsen af fedtafgiften?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Vi tager gerne den diskussion, som foregik i går, og som er foregået mange andre gange, om Venstres finanslovsudspil.
I Venstres finanslovsudspil havde vi en erhvervsskattepakke på 3,5 mia. kr., der i stedet for at øge omkostningerne for vores erhvervsliv ville sænke omkostningerne.
I Venstre kan vi ikke bruge skåltaler om beskæftigelse og arbejdspladser til noget som helst, hvis der ikke er handling bag.
Vi sætter handling bag ordene.
Vi vil gøre noget ved erhvervslivets rammevilkår.
Vi vil være med til at sikre, at det er attraktivt at investere i Danmark.
Jeg må da indrømme, at jeg af og til hører samme ord fra regeringspartierne.
Men desværre bliver indholdet i de flotte ord omsat til det stik modsatte.
Der er en evindelig jagt for at kunne grave dybere i danskernes lommer.
Der må jeg bare sige at vi er fundamentalt uenige.
Det ville være befriende, hvis Socialdemokratiet bare ville slå fast, at man siger det rigtige, men når det gælder, har man altså det udgangspunkt, at man helst vil gå lidt hårdere til danskernes lommer, for man er nok bedre til at bruge pengene, end danskerne selv er.
René Christensen (DF), 2012-12-19:
Jeg vil gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål nu, når man står i den her situation, for det lyder sådan lidt mærkeligt.
Vi er i Dansk Folkeparti fuldstændig enige i, at man kan sætte store spørgsmålstegn ved finansieringen her, men ved alle de møder med erhvervslivet, jeg har været med til, har de stået og sagt, at sukkerog fedtafgift er dræbende for os, både i forhold til at udvikle den danske fødevaresektor og i forhold til at fastholde arbejdspladser.
Så derfor kan jeg ikke forstå, at Venstre nu kan stemme nej til det, der kommer nu.
Vil det sige, at Venstre hellere vil have, at man bibeholder fedt- og sukkerafgiften?
Er det det, Venstre står og siger fra talerstolen nu?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-12-19:
Regeringen forsøger at sige, at det drejer sig om noget finansiering, fordi regeringen så alligevel ikke vil indføre en sukkerafgift.
Men sukkerafgiften er ikke nævnt med et ord i lovforslaget.
Lovforslaget hæver skatten med 2,4 mia. kr. Og lemper med omkring 1,5 mia. kr. Jeg ville jo gerne have haft, at der havde været flertal for det ændringsforslag, vi havde fra Venstres side, og som Dansk Folkeparti også støttede, om at dele lovforslaget, så vi kunne have stemt for de ting i lovforslaget, som vi fandt positive, og som vi havde finansiering til, og kunne stemme imod de ting, som vi var imod.
Men der må jeg bare konstatere at regeringen mente at politisk drilleri var vigtigere, end at et afstemningsresultat i Folketinget kunne få lov at afspejle partiernes indstilling til de enkelte dele af lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2012-12-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på hr. Ole Birk Olesens indlæg om den her afgift på lystbåde.
For det er ikke kun i spørgsmålet om rigsfællesskabet, ministeren ikke helt har haft styr på det.
Da vi startede lovbehandlingen mente regeringen som sagt, at det var 60 pct. af dem, der belastede Lyngby Radio, der var lystsejlere.
Det behandlede vi faktisk under hele førstebehandlingen, og både Socialdemokraterne og SF var oppe og gentage det.
Ministeren måtte så som sidste mand erkende, at det var en fejl, og at det nok var ca. 15 pct. Så havde vi et samråd, hvor jeg satte spørgsmålstegn ved, hvor mange ud af de 15 pct. der så rent faktisk betalte den her kaskoforsikring, som regeringen agter at hæve meget voldsomt med 34 pct.
Det kunne ministeren ikke svare på.
Jeg stillede derfor et skriftligt spørgsmål efterfølgende, og der stod så som svar, at det kunne ministeren stadig væk ikke svare på.
Så har jeg fra de danske sejlere fået at vide, at det cirka er en tredjedel.
Det vil sige, at først startede vi med at behandle det ud fra, at det cirka var 60 pct. af dem, der belastede Lyngby Radio, der var lystsejlere.
Så var vi nede på 15 pct. Og nu viser det sig altså, at vi snart er helt nede på ca. 5 pct., der belaster Lyngby Radio, og som er lystsejlere.
Det vil sige, at nu beder man 5 pct. om at finansiere 100 pct.
Det vil jeg gerne have ministeren til at komme herop og bekræfte sammen med det, han nu bekræfter hr. Ole Birk Olesen i.
Er han bevidst om det, nu hvor vi gennemfører det her lovforslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-19:
Jeg går på talerstolen for at tale om den del af lovforslaget, der handler om, at man vil hæve afgiften på kaskoforsikring for lystfartøjer, altså for sejlbåde og motorbåde, som folk sejler med lystbetonet.
Det er en del af lovforslaget, som har haft en lidt mærkværdig gang igennem Folketingssalen, synes jeg.
Det startede med, at ministeriet oplyste, at lystsejlerne skulle betale denne ekstra afgift for at finansiere Lyngby Radio, som står for nødradioen i Danmark, fordi, som Skatteministeriet påstod, 60 pct. af de udrykninger, der var til redningsaktioner, vedrørte lystsejlere.
Det viste sig så bagefter, at det tal var forkert, det indrømmede skatteministeren efter en behandling af forslaget; det var nok nærmere i nærheden af 15 pct. af udgiften for Lyngby Radio, som vedrørte lystsejlere.
Så har vi haft en lang diskussion om, hvorfor det så er rimeligt, at de skal betale så stor en andel af Lyngby Radios omkostninger, at de nu skal til at betale 37 mio. kr. mere i afgift.
Under den diskussion blev skatteministeren så også spurgt, om det var sådan, at de også skulle til at betale for Lyngby Radios opgaver i Grønland.
Men skatteministeren svarede, at ham bekendt var der ikke nogen af de penge, der skulle gå til Grønland.
Han tog altså et lille forbehold, javist, men det var altså tilsyneladende forkert.
Sejlerne i Danmark er jo aktive mennesker, og de har rodet papirerne igennem og fundet, at ca. 60 pct. af udgiften til Lyngby Radio går til at dække Grønland.
Det fremgår af Lyngby Radios eller TDC's budget, som er indsendt til Erhvervs- og Vækstministeriet.
Det vil altså sige, at af de 55 eller 56 mio. kr., så vidt jeg husker, som det koster at drive Lyngby Radio, er altså de 22 mio. kr., undskyld, de 32 mio. kr. penge, der går direkte til Grønland.
Der kan siges meget godt om det rigsfællesskab, men er det virkelig meningen, at det lige præcis er sejlerne, der skal betale for at opretholde det rigsfællesskab, skal betale for, at Danmark betaler for en nød- og sikkerhedstjeneste i Grønland?
Vi har jo stillet spørgsmål om det her, men det har man ikke nået at besvare, så jeg synes, at skatteministeren nu skal komme op på talerstolen og sige, om det, som skatteministeren har sagt på samrådet, er forkert, eller om han fastholder, at det er rigtigt, at der ikke er nogen af de her millioner, som sejlerne i Danmark skal til at betale, som skal sendes til Grønland.
Det synes jeg Folketinget bør vide, inden Folketinget tager stilling til det her.
Og hvis skatteministeren ikke kan komme op og fortælle, hvad der er op og ned på betalingen til Grønland, synes jeg, at Folketinget bør udsætte behandlingen af dette lovforslag, indtil vi har fået klar besked om, hvad det er, pengene skal bruges til.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-19:
Jeg vil sige velkommen til virkeligheden inde i Folketinget til hr. Christian Juhl.
Jeg mener altså ikke, at jeg på nogen måde har lokket hr. Christian Juhl til at skulle stemme for et ændringsforslag.
Men jeg er også adskillige gange blevet belært, også af hr. Christian Juhls kollega, om, at Dansk Folkeparti ikke skal blande sig i, hvad Enhedslisten træffer af afgørelser.
Jeg har altid opfattet folk i Enhedslisten som værende voksne nok til at kunne træffe deres egne afgørelser.
Men det er da helt fint, at hr. Christian Juhl har fundet ud af, hvordan det fungerer i forbindelse med en finanslov.
Jeg beklager så, at Enhedslisten alligevel ikke vil stemme for, for det var jo en ny tankegang, der skete inde i Folketinget.
Og jeg vil ikke blande mig i, hvordan Enhedslisten arbejder.
Det tror jeg nok jeg ville få påtalt flere gange hvis jeg gjorde.
Christian Juhl (EL), 2012-12-19:
Jeg skal jo ikke kommentere formandens bemærkninger, jeg skal bare erindre om, at jeg har en særlig aftale med den såkaldte beskæftigelsesminister om at bruge det bedre og mere dækkende ord, der hedder arbejdsminister.
Det har jeg fået en særlig tilladelse til.
Jeg skal ikke beskæftige nogen, jeg skal skaffe arbejde til dem; det er såmænd den enkle logik, der ligger bag ved det.
Hvad angår hr. Bent Bøgsteds spørgsmål, vil jeg spørge: Virkelighed eller virkelighed?
Jeg vil sige, at jeg også har levet uden for Folketinget i en virkelighed.
Og den kan jeg bedre lide end den her virkelighed, hvis det her er virkeligheden.
Det er vel sådan et spejl eller en afart af virkeligheden.
Jeg har lært af hr. Bent Bøgsted, at hvis man kan smøre egen dumhed af på andre, kan man godt bruge det som et trick.
Og det var det, jeg lige forsøgte.
René Christensen (DF), 2012-12-19:
Tak, formand.
Det er jo sådan, at Venstre nu også er en del af oppositionen, og at Venstre ikke har magten mere.
Når der nu er politisk drilleri, må man jo spørge, om Venstre så er klar til at sige, at det er erhvervslivet, der må betale prisen for det politiske drilleri.
Der må jeg bare sige, at vi i Dansk Folkeparti anerkender, at vi – desværre – er en del af oppositionen.
Når man nu ikke kan få igennem, at det her forslag bliver delt, må jeg bare sige, at når vi stiller plusser og minusser op, så er det her trods alt et bedre forslag end at fortsætte med fedtafgiften.
Kan ordføreren ikke være enig i, at det ville være en katastrofe, hvis fedtafgiften ville fortsætte uændret?