runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-05-02:
Altså, jeg startede med at sige, at vi er fuldstændig enige i målet, og det, vi har været vidne til det seneste stykke tid især, er jo ikke acceptabelt.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om, så der er jeg fuldstændig enig med hr. Martin Henriksen.
Med hensyn til hvordan vi kan være enige og alligevel ikke bakke op, vil jeg sige, at jeg ikke tror, det er første gang, hr. Martin Henriksen har oplevet det.
Vi er jo også to forskellige partier, så det er ikke, fordi Venstre er enig med Dansk Folkeparti i alt med hensyn til udlændingepolitikken.
Et andet område, som jeg også er ordfører på, er spørgsmålet om kriminalisering af købesex.
At der blev sendt så kraftigt et signal på området, kunne de faktisk mærke i politiets arbejde.
Jamen er det så ikke et område, hvor vi skal sende et meget, meget kraftigt signal om, at det her skal prioriteres højere, og at loven skal håndhæves?
Martin Henriksen (DF), 2013-05-02:
Jeg vil sige for god ordens skyld, at der jo er en række områder i dag, hvor man i forvejen udviser udlændinge administrativt.
Jeg går ikke ud fra, at de partier, som taler imod administrative udvisninger ved det her forslag, så vil rulle den eksisterende lovgivning tilbage på alle mulige andre områder.
Det ville jeg da være lidt ked af.
Jeg har jo flere gange hørt, at Venstre sådan set bakker op om den kritik, som vi har fra Dansk Folkepartis side, i forhold til justitsministerens indsats osv., og derfor undrer det mig lidt, at Venstre så ikke kan bakke op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag eller i hvert fald så bare dele af Dansk Folkepartis beslutningsforslag, for vi har brug for nye tiltag.
Den eksisterende lovgivning kan på nogle områder udnyttes bedre, ja, men jeg synes nu også godt, man kan tillade sig at konkludere, at når vi har en regering, der fører en politik, der gør, at der kommer flere og flere asylansøgere til Danmark, hvorfor man også må antage, at problemets omfang stiger, så er der også behov for nye tiltag.
Så hvis ikke Venstre vil støtte det her, har Venstre så nogen forslag, som Venstre selv vil komme med?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Når man fremsætter beslutningsforslag om at ændre dele af lovgivningen, som umiddelbart kan virke latterlige, er der altid en risiko for, at man selv kan blive til grin, for eksemplerne kan være så groteske, at det kan svært at holde masken, når man taler om det.
Vi er kommet med eksempler i bemærkningerne, andre er kommet med deres tilføjelser.
Men når jeg står og smiler fra Folketingets talerstol, er det ikke af grin, det er af glæde.
Og så skulle man jo være et skarn, hvis man synes, det var en dårlig idé.
Vi kan nu gøre det, som var intentionen, nemlig at få undersøgt de her aldersgrænser.
I stedet for kan Folketingets Retsudvalg sidde og arbejde med tingene, finde ud af, hvad det er, vi vil have undersøgt, og hvordan det er, vi vil komme videre med at få ændret tingene i den virkelige verden.
Så det bedste nederlag og den største glæde herfra.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Hvis hr. Martin Henriksen efterspørger initiativer, der skal være med til at sikre hurtigere udvisning af kriminelle asylansøgere, synes jeg, han skal tale positivt om og bakke op om det initiativ, som regeringen rent faktisk allerede har taget.
Det handler om, at sagerne bliver behandlet hurtigere, således at folk kan komme ud af landet hurtigere.
Hvis de begår kriminalitet, er det ud.
Det har vi taget initiativ til.
Det synes jeg at Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen skulle tage at rose.
Så det er såmænd ikke, fordi der mangler initiativer.
Vi følger selvfølgelig hele tiden løbende udviklingen på området og sætter ind der, hvor der har været behov.
Der har været behov for at lave en hel række initiativer for Center Sandholm.
Det er blevet iværksat.
Der har været behov for at skærpe opmærksomheden på en sikring af, at tempoet i sagsbehandlingen speedes op, således at dem, der kommer under dække af at søge asyl, misbruger systemet, begår kriminalitet, ikke skal være her, de skal ud.
Så laver vi som sagt som følge af den aftale, vi har lavet, et nyt stort udrejsecenter, der også vil betyde, at eksempelvis personer på tålt ophold – ud over, at de skal ud og faktisk kan og skal rejse selv – kommer til at sidde i det her udrejsecenter.
Så alt i alt har regeringen faktisk taget en hel række initiativer.
Jeg tror ikke, vi er uenige om, at det er helt uacceptabelt, at folk kommer til landet og misbruger vores system.
Det er til skade for dem, der har behov for asyl.
Derfor er konsekvensen også meget klar: Kriminelle asylansøgere hører ikke hjemme i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-02:
Jeg hørte jo godt, at ministeren opremsede en række initiativer, som er taget.
Jeg synes jo så bare, at det er for lidt, og at det ikke har den ønskede effekt.
Jeg husker også, at jeg har været i samråd med justitsministeren, og samtidig med det har der været nye eksempler på, at asylansøgere har begået kriminalitet.
Jeg kan da mindes, at justitsministeren har været på tv og sagt, at nu sætter man ind over for det, og at vi ikke finder os i mere.
Så går der en dag eller to, og så kan vi se, at det stadig væk foregår.
Så derfor vil jeg tillade mig at konkludere, at den indsats, der er nu, ikke er tilstrækkelig.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre noget.
Når man nu ikke kan bakke op om Dansk Folkepartis forslag, har man så ikke nogen nye initiativer og tiltag?
Det er ikke alt det, som ministeren allerede har gjort rede for, men er der nye tiltag på vej fra regeringens side?
Det kunne også være – det er bare en tanke – at hvis vi er enige om, at vi skal være bedre til at udvise kriminelle asylansøgere, så kunne det være, at justitsministeren skulle indkalde til politiske drøftelser for at se, om der kunne være nogle ting, vi kunne blive enige om, hvis ikke vi kan blive enige om det beslutningsforslag, der ligger her.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Det var de initiativer, som jeg bl.a. brugte min indledning til at gennemgå.
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen lyttede til, hvad jeg sagde, eller om han ikke ville høre, hvad jeg stod og sagde heroppefra.
Men der er taget en hel række af initiativer, som målrettet sætter ind der, hvor problemerne er.
Center Sandholm har været i særlig fokus.
Hr. Martin Henriksen ved fra de par samråd, som vi har været i sammen om det, at der er sat en hel række initiativer i gang.
Og så har vi eksempelvis sikret, at der er blevet lavet en såkaldt fast track-ordning mellem Københavns Politi og Københavns Byret, som sikrer, at sagerne, som eksempelvis kan handle om handel med narkotika, kan berammes hurtigere, således at asylansøgere, som dømmes for narkokriminalitet, hurtigst muligt kan komme ud af landet.
Jeg tror sådan set ikke, at vi er uenige i det grundlæggende synspunkt, nemlig at vi skal tage så stærk afstand som muligt fra personer, der kommer til landet under dække af at være på flugt for at begå kriminalitet.
Det tror jeg ikke vi kan være uenige om.
Det mener regeringen i hvert fald at vi skal gøre, og derfor har regeringen også iværksat en hel række initiativer målrettet de problemer, som vi har set der har været.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-02:
Man får jo en gang imellem en tanke, når vi diskuterer tiltag på udlændingeområdet: Gad vide, hvad man kunne gøre, hvis ikke der var de der snærende bånd om Danmark med hensyn til i hvert fald visse artikler og visse internationale konventioner.
Når nu det forholder sig sådan, at justitsministeren og regeringen ikke kan bakke op om Dansk Folkepartis forslag, er det jo nærliggende at spørge: Hvad så?
Hvad har regeringen så tænkt sig at gøre?
Det er jo sådan, og det er meget naturligt, at når der kommer flere og flere asylansøgere til Danmark – og jeg kan forstå, at man forventer, at antallet, der kommer til Danmark i løbet af 2013, er endnu højere end først antaget – kommer de her problemer også.
Det er ikke, fordi at alle, der kommer hertil, er kriminelle, men der vil komme nogle, og de problemer vil også vokse i omfang.
Så hvis ikke man vil støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, må man jo have nogle nye initiativer på bedding fra regeringens side.
Så kan vi få dem oplyst?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-05-02:
Teknikken er, at man her foreslår, at vi helt skal fjerne os fra den markedsværdi og de markedspriser, der er.
Og den holder jo ikke, for det betyder, at man, hvis man har det rigtige politiske styre, bare kan give los og køre løs.
Det mener vi faktisk ikke er i orden.
Så vi ønsker altså, at man her sørger for, at den lov, vi har, fungerer.
Den vil vi gerne beholde, især fordi vi der er sikre på, at der kan man ikke sælge ud af den kommunale ejendom til spotpris.
Torben Hansen (S), 2013-05-02:
Jeg takker.
Det var jo et forbilledlig kort svar.
Når det er korrekt – og det er jeg da glad for at Venstres ordfører siger – hvorfor er det så, man vil fratage kommunerne den valgfrihed, som de egentlig selv beder om?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For det, der kommer ud af det, vil være, at vi risikerer, at man får nogle vanvittig høje priser eksempelvis i Københavnsområdet, nogle vanvidspriser, hvad man også kan forestille sig vil ske andre steder.
Og så forsvinder en del af grundtanken, fordi der vil være nogle, der simpelt hen ikke har råd til at leje de her kolonihaver.
Kommunerne har bedt om at få den her mulighed.
Den får de nu.
Hvorfor er det, man ikke vil være med til det?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Tror man ikke på kommunerne?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-05-02:
Det er korrekt.
Torben Hansen (S), 2013-05-02:
Tak, fru formand.
Kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at det her er en mulighed, som bliver givet kommunerne, og ikke en pligt?
Og kan Venstres ordfører ikke også bekræfte, at eksempelvis KL, Kommunernes Landsforening, står hundrede procent bag den her anbefaling?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-05-02:
Tak for det.
Med det lovforslag, som vi behandler her, bliver det foreslået, at kommunale ejere af arealer til kolonihaveformål skal kunne udleje disse til en pris, der er lavere end markedsprisen.
Med lovforslaget foreslår regeringen også, at statslige og kommunale ejere af arealer til kolonihaveformål pålægges at sikre, at havelodder udlejes efter en offentligt tilgængelig venteliste, som enhver skal kunne optages på.
Derudover foreslås det, at der skal være mulighed for, at ikkevarige kolonihaveområder nu skal kunne indmeldes som varige kolonihaveområder.
Og det gælder altså også på kolonihaveområdet.
Af samme grund er Venstre også uenig med regeringen i forbindelse med lovforslaget om, at arealer til kolonihaveformål skal kunne udlejes til en pris, der er lavere end markedsprisen.
Vi mener, at kommunerne skal drives så effektivt som muligt hjemme lokalt, og det gør man ikke, ved at man i citationstegn sælger ud af kommunal ejendom til spotpris.
Desuden kræver det jo ikke megen fantasi at forestille sig, hvad opfindsomme politikere, både herinde på Christiansborg – og dem har vi nogle stykker af – og i kommunerne, ellers godt kunne tænke sig at byde ud til under markedsprisen.
Hvorfor lige stoppe ved kolonihaver?
Der kunne jo være masser af andre anerkendelsesværdige formål, i forbindelse med hvilke man kunne tillade sig at dumpe prisen på kommunal ejendom.
Det mener vi i Venstre principielt er forkert.
Vi har haft debatten tidligere, engang hvor vi diskuterede Ritt Bjerregaards 5.000 boliger til 5.000 kr., og hvor man også havde forslag om, at man så bare lige kunne dræne kommunekassen for at indfri urealistiske socialdemokratiske valgløfter.
I Venstre går vi altså fuldt og helt ind for, at kolonihaveområder fortsat skal være en væsentlig del af befolkningens mulighed for rekreation og beskæftigelse i fritiden.
Vi ønsker bare, at det forhold, man har vedrørende den kommunale ejendom, er, at det foregår ved en handel til markedspris.
Derfor bliver vi nødt til i Venstre at sige, at vi ikke kan bakke op om lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2013-05-02:
Der er ingen tvivl om, at sådan som det er formuleret i loven, er udgangspunktet jo netop, at det er en individuelt tilrettelagt uddannelse, og at man derfor skal finde det bedst mulige uddannelsestilbud til de unge.
Men det skal selvfølgelig også være sådan, at hvis der er flere tilbud, skal der være mulighed for en afvejning af tilbuddenes kvalitet, sådan at det ikke bare pr. automatik bliver et uddannelsestilbud, som måske ligger langt væk, og som måske har en rigtig høj omkostning, hvor der er andre tilbud, og som også kunne leve op til det.
Men jeg vil godt understrege, og det er vigtigt for mig at få sagt, at det står meget præcist i loven med hensyn til den videre opfølgning, som aftaleparterne skal lave, at man altid tager både den enkelte elev og de pårørende med i en tæt dialog, for det betyder nemlig rigtig meget også for valg af uddannelsessted.
Men selvfølgelig skal der være en afgrænsning, så man kan sige, at der ikke er frit slag uanset hvad.
Udgangspunktet er, at man tager afsæt i, hvad der er det bedste tilbud for den unge, i en tæt dialog med den unge og de pårørende, sådan at man forhåbentlig finder det rigtige tilbud for dem.
Hvis ordføreren er i tvivl, synes jeg, det kunne være en god idé at stille yderligere spørgsmål til det, for så kan det blive præciseret også i udvalgsarbejdet.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-02:
Tak, det vil jeg gøre.
Der er nogle rigtig gode steder, hvor de kører STU-forløb.
Jeg ved, at Troldkærskolen i Jels, som jeg kommer fra, kører nogle rigtig gode tilbud også med forskellige værksteder.
Jeg kan godt være bekymret over, om kommunerne så ikke vil, man kan sige benytte sig af de gode tilbud, der er derude, og så måske i stedet selv vil sætte et STU-forløb sammen.
Så ministeren vil måske fortælle lidt om, hvordan vi sikrer, at alle de gode tilbud, der er i forvejen, også bevares, og at vi ikke får nogle tilbud, som måske ikke helt passer til de unge, hvis de unge gerne vil gå et sted, hvor de kan bo, samtidig med at de også studerer.
Christine Antorini (S), 2013-05-02:
Tak for spørgsmålene.
Det er korrekt, at der ikke er en nedre grænse for til retten til at kunne komme på STU, hvis man hører til målgruppen.
Med hensyn til spørgsmålet vedrørende KLAP-projektet, som LEV bl.a. har peget på som en overgang til at komme ud på arbejdsmarkedet, vil jeg foreslå, at ordføreren stiller det som et udvalgsspørgsmål, også hvis der er lignende projekter, for jeg synes, at det uanset hvad kunne være nyttigt at have det med som et samlet bidrag til, hvordan vi understøtter de unges vej videre.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-02:
Tak til ministeren for hendes meget flotte tale.
Jeg har dog et spørgsmål om målgruppen, som ministeren taler om.
Vi har jo i Dansk Folkeparti stillet et spørgsmål om, hvorvidt der bliver sat en nedre grænse for, hvem der kan optages på STU'en, og vi har fået ministerens bekræftelse på, at der ikke kommer sådan en nedre grænse.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om de KLAP-projekter, LEV har kørt, som skal hjælpe udviklingshæmmede ud på arbejdsmarkedet.
Var det en mulighed at udvide dem for, ligesom De Konservatives ordfører sagde, at hjælpe de her unge mennesker videre i en proces, hvor de ligesom kan blive hjulpet og guidet ud på arbejdsmarkedet?
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Det er Venstres ordfører, der vil bevare lovgivningen, som den er; det er jo rigtigt nok.
Men er Venstres ordfører ikke opmærksom på, at der er truffet en afgørelse, der betyder, at en række af de dispositioner, som kommunerne tidligere har gjort, nemlig at leje det ud til en lavere pris end markedsprisen, lige pludselig er blevet erklæret i strid med lovgivningen?
Vi går altså faktisk ind og ændrer lovgivningen, så man kan beholde den praksis, man altid har haft.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-05-02:
Vi ønsker, at der ikke er mulighed for, at kommunerne går og sælger ud til spotpris.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Da vi havde debatten før frokost om et tidligere beslutningsforslag, også af Liberal Alliance, sagde hr. Simon Emil Ammitzbøll heroppe fra talerstolen, at nogle gange, når man står heroppe, kan man godt fristes til at købe aktier i høreapparatselskaber, fordi man nogle gange godt kan få opfattelsen af, at folk ikke lytter til, hvad der bliver sagt heroppefra.
Et af de eksempler, som er nævnt i beslutningsforslaget, handler om, at man skal være 15 år for at købe en næsespray, mens man skal være 18 år for at købe en pakke Panodil.
Der har jeg argumenteret for at der er gode grunde til, hvorfor 18-års grænsen for at købe smertestillende håndkøbsmedicin er, som den er.
Fordi det jo bl.a. hang sammen med den debat, der var om det stigende antal selvmordstilfælde, der var.
Det er derfor, at den er, som den er.
Det synes jeg er helt legitimt.
Det, at jeg ikke har forholdt mig til de enkelte eksempler og de ubalancer, der er, passer jo ikke.
Men som sagt skal man være opmærksom på det, og man skal som sagt inden for sammenlignelige områder se, om det passer og andet.
Men jeg tror, at man, når man ser på det, vil se, at der bestemt er saglige hensyn, som taler for den ene grænse frem for den anden.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-05-02:
Ja, jeg vil godt lige spørge ministeren – for der var også det her med, at man skal lade sig registrere på ventelisten, og at der er lagt op til, at det kan være mod betaling af et eventuelt mindre gebyr – om det er et område, som ministeren vil følge meget nøje, for man kunne jo godt tænke sig, at nogle kommuner måske ville have et meget højt gebyr, og at andre måske ville have et lidt lavere gebyr.
Det står nederst på s. 5 i lovforslaget.
Og der er det bare, at jeg tænker, at man jo godt kunne være lidt bekymret for, at ministeren ikke holder øje med, om gebyret vokser eksplosivt på det område.
Vivi Kier (KF), 2013-05-02:
Det Konservative Folkeparti har fuld forståelse for den historiske sammenhæng, vores kolonihaver indgår i.
Det har bl.a. handlet om at sikre, at alle lag i samfundet havde mulighed for at få noget frisk luft, hvis man måske havde tilbragt 60 timer om ugen på en forurenet fabrik.
Det har også handlet om at give fattige familier mulighed for at dyrke nogle grønsager, som familien kunne leve af.
Når regeringen nu vil give kommunerne mulighed for – i strid med fundamentale lighedsprincipper, som de bl.a. kommer til udtryk gennem kommunalfuldmagten – at give mere eller mindre tilfældigt udvalgte borgere mulighed for at leje kommunale grunde til en anden pris, en lavere pris, så kan det ikke begrundes i noget historisk hensyn.
Det fremgår endda af lovforslaget, at alle borgere uanset indkomst skal have muligheden.
Det vil jo i realiteten betyde, at kommunens svageste borgere, der har brug for et rimeligt kommunalt serviceniveau, kommer til at betale for, at langt mere velsituerede borgere kan få adgang til et ekstra hus, vel at mærke uden at det skaber nogen øvrige samfundsmæssige gevinster overhovedet.
Det vil altid være en urimelig behandling af skatteborgerne og kommunens beboere i det hele taget, hvis man favoriserer enkeltpersoner på den måde, som forslaget lægger op til.
Hos De Konservative ser vi hellere, at kommunerne arbejder efter de markedsorienterede principper, når de skal sælge ejendom, og så ellers bruge skattekronerne på ældrepleje, folkeskole og alment tilgængelige fritidstilbud m.m.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi fra Det Konservative Folkepartis side bakker fuldt op om Danmarks kolonihaver og også muligheden for at anlægge flere nye kolonihaver.
Forslaget kunne nemt deles, for vi synes jo, at tiltaget med at lægge åbne ventelister ud er et rigtig godt tiltag, som vi sagtens kan tilslutte os.
Men vi har altså ikke lyst til at bane vejen for, at kommunerne på bekostning af de almindelige borgere skal sælge ud af deres ejendom til underpris til enkelte udvalgte personer.
Villum Christensen (LA), 2013-05-02:
Også velkommen herfra til ministeren i denne sag.
Lovforslaget, vi behandler, skal give mulighed for, at man udlejer kolonihaver til under markedsprisen og fastsætter regler for administration af ventelister m.v., som vi har hørt.
Sporene skræmmer, når man på den måde kan komme på lang afstand af den markedsmæssige pris.
Vi vil herved lægge grunden til et styrket gråt – eller snarere sort – skyggemarked, ligesom der gives næring til mulighederne for vennetjenester og andre uvedkommende hensyn.
De fleste husker nok, hvordan man handlede andelsboliger før krisen, nemlig at der i forbindelse med handeler jo altid fulgte en lille kuvert med.
Skulle man virkelig gøre noget for at sikre, at de dårligst stillede fortsat skal have adgang til disse kolonihavehuse, som vi synes repræsenterer et værdifuldt tilbud for mange bymennesker, skulle man hellere koncentrere sig om at begrænse offentlige indgreb.
I min egen kommune, Slagelse Kommune, barsles der jo med en kloakering af kolonihaveområderne, hvilket har en meget, meget stor økonomisk betydning, og som betyder, at man kan få udgifter på mellem 50.000 kr. og 100.000 kr. til tilslutningsbidrag, netop som Enhedslistens ordfører også var inde på.
Det hører jo ingen steder hjemme i sådanne områder, som jo netop ikke skal bestå af nye parcelhuse – afledningerne er jo ofte meget beskedne i de her områder.
Kolonihaver er et rigtig godt aktiv, men lad dog haveselskaberne selv finde ud af, hvordan de vil administrere dem.
Det er godt for lokaldemokratiet at få sådan nogle diskussioner og godt for engagementet i foreningerne.
Vi har ikke brug for mere stat og mere kommune, vi har brug for det modsatte, så Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Vivi Kier (KF), 2013-05-02:
Alle forældre ønsker det allerbedste for deres børn, og langt størsteparten af forældre i Danmark er så heldigt stillede, at når deres børn når til, at folkeskolen er slut, så sidder de og diskuterer med deres børn: Hvad er det så, du kunne tænke dig?
Men så er der en lille gruppe børn, som har nogle helt særlige behov, og som ikke bare sådan uden videre kan komme ind på en almindelig ungdomsuddannelse, og deres forældre er dybt bekymrede for, hvordan det lige skal gå deres barn.
Her er det jo, at den såkaldte STU-uddannelse kommer ind i billedet, og den betyder rigtig meget for de her forældre.
Derfor er den revision og de justeringer, ministeren nu har foretaget, og som ligger i forslaget, som vi behandler, både gode og også de rigtige skridt for at målrette og forbedre loven om særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse.
Rigtig mange forældregrupper har henvendt sig og påpeget fejl og mangler.
En del af dem har vi kunnet følge op på.
Bl.a. er jeg rigtig glad for, at vi i kontanthjælpssystemet har løst udfordringen med de elever, der er på kontanthjælp, og som ikke har kunnet få kontanthjælp, fordi de har haft en opsparing.
Den udfordring har vi løst.
Men alt er måske ikke løst med den her justering, og derfor glæder det os Konservative rigtig meget, at man igen om 4 år får en revision af loven for at se, om man kan gøre det endnu bedre, end man har gjort det med de småjusteringer, der laves nu.
Og når vi når til om 4 år, kunne jeg også godt tænke mig, at vi her i Folketinget prøver at kigge på, hvad der skal ske for de elever, som har gennemført sådan et særligt tilrettelagt ungdomsforløb.
Hvis nu de ikke lige kan komme ud på det helt almindelige arbejdsmarked, hvad kunne vi så gøre?
Kunne vi tænke meget mere i socialøkonomiske virksomheder?
Rigtig mange af forældrene til de her børn sidder og har masser af gode ideer til måden, hvorpå vi kunne få de unge ud på arbejdsmarkedet og være en del af hverdagen og samfundslivet som alle os andre.
Alt i alt kan vi Konservative tilslutte os lovforslaget, som det ligger her.