runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Jeg vil sige, at det ikke er helt så intimt, som man kunne få indtryk af.
Jeg ved sådan set ikke rigtigt, hvad jeg skal svare.
Jeg har en fornuftig dialog, også med faglige organisationer.
Jeg konstaterer også, at en række faglige organisationer er optaget af, at rigtig mange af deres medlemmer spilder ret meget tid på at komme til og fra arbejde.
De vil gerne have, at det sker mere direkte end i dag.
Jeg konstaterer, at en række faglige organisationer, men i øvrigt også mange andre, gerne vil have endnu bedre kollektive trafikforhold i Danmark.
Der må jeg så sige til dem, at den tidligere regering efterlod et ordentligt hul i kassen – 100 mia. kr. i underskud, og der var 200.000 kr. tilbage ovre i Transportministeriet – så mulighederne for at kunne foretage de mange investeringer, som også spørgeren her henviser til, er sådan set ikke til stede.
Så derfor er der jo en sammenhæng mellem det, regeringen gerne vil her, nemlig at mindske trængsel ved at lave en trængselsafgift, og det at generere de penge lige præcis ud i den kollektive trafik, som spørgeren taler så varmt for.
Så på den måde er der sådan set en ganske glimrende sammenhæng.
Hans Andersen (V), 2012-02-01:
Det, jeg lytter mig til, er altså, at vi har en fælles opgave.
Jeg synes, at transportministeren har et vigtigt ansvar her, for de regionale trafikselskaber har én opgave, og det er at sørge for, at deres kunder sådan set er fuldstændig klar over, hvem de skal ringe til, og hvornår de kan, og hvilket nummer de kan ringe til.
Det synes jeg er vigtigt, og jeg kan kun opfordre transportministeren til at holde fast i den her sag og sørge for at følge op på det med de regionale trafikselskaber.
Jeg tror, at Danske Handicaporganisationer meget gerne vil stå for at give yderligere information.
Så nævnte transportministeren kommunerne.
Så må transportministeren prøve at uddybe det, for det er en kommunikationsopgave, der forestår, men den må også være afsluttet på et tidspunkt.
Jeg synes, at vi må have en bestræbelse på og en fælles ambition om, at vi så hurtigt som muligt får tilbagemeldinger fra brugerne af det her system.
Altså, man kunne jo spørge brugerne, om de er klar over det, om de har fået de tilstrækkelige telefonnumre, således at de kan få noget tryghed, for det er jo det, der er det helt afgørende.
Så hvornår vil ministeren spørge ind til, om trafikselskaberne har fået det her på plads?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Fagbevægelsen og Socialdemokraterne har jo fælles rødder og har en fælles historie, der rækker lang tid tilbage, og jeg må konstatere, at samtlige fagforbund i LO Storkøbenhavn med rødder i Socialdemokraterne og med tætte bånd til Socialdemokraterne går ud med en melding, som godt nok har en mild overskrift – man har nok ikke villet provokere alt for meget – der hedder »Fagbevægelsen i Storkøbenhavn siger ja til trængselsafgift«, men indholdet i det er, at man siger nej til betalingsring, og at man siger ja til mere kollektiv trafik.
Man mener i øvrigt også, at det skal være op til kommunerne i Storkøbenhavn selv at finde ud af, hvordan en sådan betalingsring skal implementeres.
Altså, samtlige fagforbund i LO Storkøbenhavn – ikke engang BUPL eller andre har stillet sig udenfor – er fuldstændig enige om at sige til regeringen: Kære regering, lyt nu til os, det her vil skade vores medlemmer, det her vil gøre det dyrt at passe sit arbejde, der er ikke tilstrækkelig gode alternativer for tilstrækkelig mange af vores medlemmer til, at man bare kan undvære sin bil.
Selv i sådan en situation gør det meget lidt indtryk på regeringen, og det falder selvfølgelig fint i tråd med sidste gang, jeg stillede spørgsmål til ministeren, hvor det var ministerens partifæller i kommunalbestyrelserne i omegnskommunerne, på Frederiksberg og senest jo også Tårnby, som det også var lykkedes regeringen at gøre sig upopulære hos, fordi man er løbet fra et løfte om, at folk fra Amager skulle kunne komme igennem København og ud på den anden side uden at skulle betale.
Stort set alt, hvad der kan krybe og gå inden for den socialdemokratiske bevægelse, har udtalt sig imod den her betalingsring, og alligevel ser vi altså en socialdemokratisk minister, som er ubøjelig.
Det er ualmindelig vanskeligt at forstå, når man står på sidelinjen.
Nu er vi jo ikke så mange her i dag, og hvis ministeren har behov for det, kan han godt betro sig til mig og sige, at det er SF'erne, som presser på og er helt ustyrlige, og at man egentlig gerne ville gøre det, som alle socialdemokraterne råder regeringen til.
Hvad er baggrunden for, at man ikke i det mindste kan udskyde hele den her problemstilling?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Der er én regeringsholdning, nemlig at EU bør sætte sig i spidsen for en global transaktionsskat.
Jeg er sådan set også fuldstændig enig i de overvejelser, man må gøre sig, om at nogle af argumenterne for, at skatten skal være global, kan falde bort, altså hvis man kan finde en robust løsning, som ellers gør, at den må være global.
Det, som man jo må overveje, er, om kapitalen flytter sig.
Gør den det, risikerer man jo selvfølgelig, at muligheden for at beskatte bliver meget mindre.
Og som spørgeren sikkert ved, vurderer Kommissionen selv, at provenuet ved en europæisk transaktionsskat, som Kommissionen foreslår det, måske vil være på 57 mia. kr., men at det kan veksle mellem 16 mia. euro og 400 mia. euro.
Det siger jo noget om, hvad det er for en spændvidde, vi taler om, og det er jo det, der gør, at jeg synes, at det er en meget sådan nøgtern formulering at sige, at det ikke er et robust forslag, fordi man risikerer, at transaktioner flytter sig, og dermed at man får det der meget store spænd over, hvad provenuet kan være.
Jacob Jensen (V), 2012-02-01:
Så vil jeg bede økonomi- og indenrigsministeren om lige at forklare helt præcist, hvad regeringens holdning egentlig er.
For hvis man ser på det, som statsministeren udtalte til Ritzau i forbindelse med mødet i Bruxelles her i mandags, hvor hun sagde: »Hvis man kan finde en robust ordning, som sikrer, at vi ikke mister job og vækst ud af Europa, så har vi ikke noget ideologisk problem med sådan en europæisk transaktionsskat. Så er det da noget, vi skal kigge på.«
Så er det økonomi- og indenrigsministerens holdning til en mulig global transaktionsskat, eller er det statsministerens holdning til en europæisk transaktionsskat, som er regeringens holdning?
Margrethe Vestager (RV), 2012-02-01:
Jeg tror, at spørgsmålet bygger på en misforståelse, for regeringens holdning er jo sådan ganske klar og i virkeligheden også ret pragmatisk, nemlig at vi synes, at det ville være godt, hvis EU ville stille sig i spidsen for, at der på globalt plan kan indføres en skat på transaktioner.
Når det globale perspektiv er vigtigt, hænger det jo sammen med, at der er stor risiko for, at kapital flytter sig.
Som spørgeren jo sikkert er fuldstændig klar over, har ting, som bliver beskattet, en tilbøjelighed til at flytte sig, og jo mere flytbare, de er, jo mere flytter de sig, hvis man beskatter dem.
Hvis man kunne løse det, er det klart, at der falder nogle argumenter bort – det giver helt sig selv – men det er jo den diskussion, der er: Kan man lave en beskatning af transaktioner i et mindre område end det globale for at få nogle af de positive effekter, som der givetvis også kan være ved en transaktionsskat?
Jacob Jensen (V), 2012-02-01:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren kan forklare, hvordan regeringen er gået fra et krav om, at en skat på finansielle transaktioner skal være global, til at man nu tilsyneladende fra regeringens side er tilhænger af, at en sådan skat skal være et rent EU-projekt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Det helt konkrete svar vil selvfølgelig komme, når selve lovforslaget kommer.
Derfor kan jeg mere principielt tilkendegive over for hr. Hans Andersen, at jeg godt kan se pointen i det her.
Jeg kan godt se pointen i, at hvis man er handicappet og har et kørselsbehov, er den kollektive trafik ikke et alternativ, og derfor vil jeg sikre, at der bliver taget hånd om det i forbindelse med fremsættelsen af lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2012-02-01:
Det lyder som udgangspunkt positivt, at transportministeren er enig i de her overvejelser, for der er jo mennesker her, som vil blive omfattet af at blive ramt af en betalingsring i den her forbindelse, og mange af dem kan jo ikke lige benytte sig af offentlig transport og vælge, kan man sige, det alternativ.
Men kunne transportministeren måske komme det lidt nærmere med hensyn til de overvejelser, man har gjort sig, for at imødekomme den her gruppe af borgere?
Altså, hvordan skal det foregå i praksis?
Hvordan har man helt konkret forestillet sig at det her skal foregå?
For jeg tror, at der er rigtig mange mennesker, som har en handicapbil, som i øjeblikket stiller spørgsmålet: Hvordan skal jeg stille mig til det her, når nu regeringen ønsker at indføre den her betalingsring?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Og uden at foregribe lovforslaget vil jeg gerne sige til spørgeren, at det et eller andet sted måske forekommer indlysende, at hvis man er berettiget til at have en handicapbil, har man formodentlig ofte vanskeligt ved at bruge den kollektive trafik, og det vil sige, at muligheden for at bruge alternativet ikke er til stede.
Det vil selvfølgelig fremgå konkret af lovforslaget, men det ligger mig ikke fjernt, at der bør ses på, hvordan vi håndterer spørgsmålet for dem, der har en handicapbil, når trængselsafgiften kommer.
Hans Andersen (V), 2012-02-01:
Hvad er ministerens holdning til, at mange handicappede med et klart kørselsbehov i egen bil risikerer at få økonomiske problemer på grund af regeringens forslag om en betalingsring?
Hvad er ministerens holdning til, at mange handicappede med et klart kørselsbehov i egen bil risikerer at få økonomiske problemer på grund af regeringens forslag om en betalingsring?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Hvordan det lige præcis skal gribes an, kan jeg ikke svare på her i dag, men jeg oplever bare, at alle dem, jeg er stødt på her, har den bedste vilje til og intention om, at der bliver gjort noget.
Det tror jeg faktisk på.
Hans Andersen (V), 2012-02-01:
Så kunne jeg spørge helt konkret: Vil transportministeren sørge for, at vi får spurgt brugerne – det kunne være om 3 måneder eller ½ år – om de er i besiddelse af de her numre, og om de føler større tryghed i forbindelse med transporten?
Det kunne være et tiltag, som transportministeren kunne sætte i gang, og det kunne jo være i samarbejde med Danske Handicaporganisationer.
Fint nok.
Men man kunne jo spørge dem.
Når vi har nogle fælles målsætninger på det her område om at sikre og skabe større tryghed på hele det her felt, kunne man jo godt lige sikre sig, at de faktisk er i besiddelse af de her numre, og at de mange brugere af handicaptransport, vi har, kvitterer positivt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Jeg tror, at der er en fælles forståelse her både mellem mig og spørgeren og mellem trafikselskaberne og handicaporganisationerne og den enkelte bruger af systemet.
Det er selvfølgelig svært sådan helt præcis at svare på, hvornår vi har løst en sådan kommunikationsopgave.
Det, jeg er glad for, er som det første, at Danske Handicaporganisationer har rejst det og er opmærksom på det.
Det andet, jeg er glad for, er, at trafikselskaberne siger, at man faktisk har mulighed for at komme i kontakt med dem, hvis man er blevet glemt ved det arrangement, man deltager i.
Det vil sige, at vi nu må have nogle fælles bestræbelser på at få kommunikeret det her ud.
For det er, som jeg også tror jeg startede med at svare på spørgsmålet her, en ulykkelig situation at være i at sidde tilbage, når et arrangement er slut, og der ikke kommer nogen og henter en.
Det er en meget, meget utryg situation at være i, så jeg kan kun sige, at jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at holde fast i den her sag.
Men jeg oplever ikke nogen modstand nogen steder.
Jeg tror faktisk, at alle, jeg har mødt og er stødt på her, er enige i intentionen om, at det må vi se at få udbredt.
Jamen jeg har godt registreret, at der er en kommunikation af skepsis og modstand imod en trængselsafgift.
Jeg konstaterer også, at de samme mennesker meget ofte er optaget af, at der bliver gjort noget ved de reelle problemer, der rent faktisk er i og omkring København, og så kan der være forskellige holdninger til, hvad der skal gøres, og det gælder også, når det er fagbevægelsen.
Hr. Jørn Dohrmann taler om skandaler, men jeg er ikke i nærheden af at kunne få øje på noget, der ligner en skandale.
Jeg er ikke ekspert, når det gælder det her område, men jeg vil bare sige, at på de steder, hvor der bliver etableret ekstra parkeringspladser, enten dem, der indgår i den aftale, vi har med Dansk Folkeparti, eller de ekstra, vi gerne vil have i forbindelse med trængselsafgiften, kommer det selvfølgelig til at foregå efter de aftaler og forskrifter, der er, når man gør den slags ting.
Det starter med en ordentlig, fornuftig dialog mellem DSB på den ene side og de berørte kommuner på den anden side, og så kommer det jo an på, hvad det er for et sted, man så i givet fald bliver enige om, og så går jeg ud fra – som sagt er jeg ikke ekspert i det her – at der måske skal laves en lokalplan, eller hvad ved jeg.
Der vil blive foretaget de foranstaltninger, det kræver, når man etablerer eller udvider p-huse eller parkeringsanlæg, og som der er foreskrevet i den lovgivning, der er om det.
Der vil ikke blive snydt på vægten eller noget som helst her, så det vil komme til at foregå på en ordentlig og fornuftig måde.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-01:
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at samtlige fagforbund i LO Storkøbenhavn har meldt ud, at de ikke støtter betalingsringen?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Man kan godt komme til at gentage sig selv, men det, der er vigtigt, er jo at give ministeren en chance for ligesom at råde bod på de skandaler, regeringen er ved at rode sig ud i.
Så det er jo kun for at hjælpe ministeren, at vi ligesom prøver på at anskueliggøre bl.a. det her med p-husene.
Det giver noget mere trafik i de her områder, og det så vi også i den rapport, som blev forelagt.
Der vil være nogle biler, der vil blive flyttet fra det indre København og ud i de her p-huse.
Der er jeg bare nødt til at spørge ministeren: Selv om man er enig om, at der skal etableres nogle p-huse rundtomkring, skal det så ikke undersøges?
Vil ministeren ikke stå i spidsen for, at det i hvert fald bliver undersøgt til bunds, hvilke konsekvenser det har for de lokale, der bor i det område, hvor et sådant p-hus bliver etableret?
Det kan både handle om dem, der bliver naboer til det, men det kan også handle om den miljømæssige konsekvens, for jeg går ud fra, at man vil prøve på at finde et areal, hvor man kan sige: Her er der ikke noget i forvejen, her etablerer vi noget nyt.
Og så er der jo et rekreativt område, som måske forsvinder eller skal laves om, og det har jo nogle gange også en konsekvens.
Vil ministeren garantere, at der ikke sker noget uforudset på de områder?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Nu har hr. Jørn Dohrmann jo været så forudseende at stille to spørgsmål, som gør, at vi sådan set bare kan fortsætte debatten, og derfor er det selvfølgelig ikke en stor overraskelse, at mine svar også lidt bliver en gentagelse.
Jeg har netop understreget, at både væsentlige og relevante miljømæssige konsekvenser af trængselsafgiften bliver belyst i den der miljøundersøgelse, som vi lige diskuterede for et øjeblik siden.
Som undersøgelsen afspejler, er der blevet gjort et både stort og grundigt arbejde, og der er ikke draget forhastede konklusioner i undersøgelsen.
Men selv om jeg nok kommer til at gentage mig selv, vil jeg da gerne endnu en gang berolige og sige, at miljøundersøgelsen er på niveau med en VVM-redegørelse.
Den lever op til de krav, der stilles, for at belyse de miljømæssige konsekvenser af en trængselsafgift.
Undersøgelsen er offentliggjort, og høringsprocessen giver offentligheden mulighed for at komme til orde.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Mener ministeren ikke, at risikoen for uforudsete negative miljømæssige konsekvenser i forbindelse med etableringen af en betalingsring omkring København stiger markant, hvis en sådan beslutning hastes igennem uden forudgående grundige miljømæssige undersøgelser på VVM-niveau?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Det er en voldsom masse udokumenterede påstande om, at man tromler hen over naturen og rekreative områder, fælder fredskov og alt mulig andet.
Det er jo slet ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann.
Det, der er korrekt, er, at der er en opgave med at finde plads til nogle flere parkeringspladser, uafhængigt af trængselsafgiften.
Trængselsafgiften betyder, at vi skal finde plads til nogle flere, end vi under alle omstændigheder ellers skulle.
Det foregår da i en almindelig, fornuftig dialog med DSB og de berørte kommuner, og vi finder frem til nogle løsninger, som vi næsten altid gør på den slags ting.
Så jeg synes, det er udokumenterede påstande, der kommer frem her.
Omkring den samfundsmæssige vurdering af det her vil jeg sige, at jeg er enig i, at den er vigtig, og derfor vil den komme i forbindelse med selve lovforslaget, som så handler om, hvordan trængselsafgiften skal tilrettelægges, hvor ringen skal gå, og hvad betalingen skal være osv.
Der vil selvfølgelig også være nogle samfundsmæssige vurderinger i forhold til det.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Så er jeg nødt til at spørge på en anden måde.
Kan ministeren ikke forstå, at der er nogle virksomhedsejere, der sidder derude og spørger om, hvordan det her kan blive lavet i løbet af ganske få måneder?
Hvis en virksomhedsejer skal have en udvidelse af sin produktion, så der skal køre nogle få lastbiler ekstra til virksomheden, skal man have en ny VVM-godkendelse.
Det kan tage 2 år at få beskrevet alle de konsekvenser, det kan have, at der kommer ti ekstra lastbiler forbi på en vej.
Her kan man flytte masser af biler ud fra det indre København og ud i nogle måske nye parkeringsarealer, som vil have en massiv påvirkning på de beboere, der er ude i det område, og det kan man gøre i løbet af et par måneder.
Hvordan hænger det sammen, at den ene sag i Systemdanmark kan tage utrolig lang tid, og når det er regeringen, der vil have noget hastegennemført, så tager det kun et par måneder?
Vi står over for, at nogle af de her ejendomme kan risikere at blive eksproprieret med et landsplandirektiv, hvis det er, at kommunen ikke spiller med og ligesom prøver på at stille nogle arealer til rådighed.
Er ministeren ikke enig i, at det kan ende med, at der skal ske ekspropriationer for at tilvejebringe de parkeringspladser, der skal laves i forbindelse med en sådan betalingsring?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
Jamen jeg bliver nødt til at anholde hr. Jørn Dohrmanns påstand om, at vi ikke har lavet en grundig redegørelse.
Nu er det sådan, at jeg jo ikke kan tvinge hr. Jørn Dohrmann til at acceptere de svar, vi kommer med, men jeg synes, at man i sagligheden navn må sige, at der er lavet en diger rapport, som vi i øvrigt i går havde lejlighed til at gennemgå sammen, og som der ikke er nogen tvivl om, for det har jeg også sammen med miljøministeren været i samråd om, at de forpligtelser, vi har i forhold til at foretage en VVM- vurdering, en miljøvurdering, til fulde er opfyldt.
Så kan hr. Jørn Dohrmann være modstander af trængselsafgift og alt mulig andet, det synes jeg er fair nok, og så tager vi den diskussion, men jeg synes måske ikke, det er helt fair at sige, at vi ikke har levet op til vore forpligtelser.
Det synes jeg at jeg har dokumenteret meget tydeligt og præcist at vi gør.
Diskussionen om parkeringspladserne, hvis vi skal gøre ophold ved den, er vel ikke anderledes, end den ville have været uden trængselsafgift, for vi er enige med Dansk Folkeparti om, at der skal findes flere parkeringspladser.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Han siger, at nu skal der etableres de her parkeringshuse, men de er ikke taget med i miljøvurderingen.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti er en faktuel skandale, at man ikke også kigger på, hvad det har af miljøkonsekvenser for det område, hvor parkeringshusene eventuelt skal ligge.
Det vil betyde, at der vil komme mere trafik i området.
Man kunne også stille spørgsmålet til ministeren: Hvad nu, hvis de kommuner ikke vil ekspropriere til lige nøjagtig de her parkeringshuse?
Vil man så gå ind at lave et landsplandirektiv og dermed tvinge det igennem?
Ministeren indrømmer jo også, at regeringen ikke har lavet den her samfundsredegørelse, og der er det bare, at vi i Dansk Folkeparti stilfærdigt spørger om, hvornår man har tænkt sig at lave de her ting.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-01:
For nu begynder vi så at diskutere fældning af skove rundtomkring i omegnskommunerne.
Når det gælder parkeringspladser, vil jeg sige, at uanset om der bliver indført en trængselsafgift eller ej, så har forligspartierne inklusive Dansk Folkeparti været enige om, at vi skal søge at skaffe flere parkeringspladser.
Trængselsafgiften betyder, at behovet bliver større, javel, men at der skal skaffes flere parkeringspladser, er faktisk noget, som også Dansk Folkeparti har været optaget af.
Det har vi faktisk afsat puljer til.
Og jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at det foregår på den måde, som den slags ting altid foregår på: Man tager en ordentlig, fornuftig dialog – i det her tilfælde – imellem DSB og de kommunale myndigheder.
Jeg tror også på, at når nu ophidselsen har lagt sig en lillebitte smule, så finder man selvfølgelig nogle fornuftige løsninger, så man ikke skal ind at fælde masser af skov eller på anden måde gøre noget uhensigtsmæssigt. Så tror jeg også, at borgmestrene rundtomkring vil være med til at finde nogle ordentlige og fornuftige løsninger for deres borgere.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-01:
Jamen den debat kan vi tage allerede nu, for vi har jo internationale standarder for, hvad en VVM-vurdering egentlig skal indeholde, og det er ministeren også bekendt med.
Bl.a. skal der være en beskrivelse af alternative løsninger, altså ikke kun selve betalingsringen her omkring København, men også en vurdering af, om der findes andre løsninger, som vil kunne gøre, at man ikke får så mange biler ind midt i byen.
Det er bare et eksempel på, at der findes andre løsninger.
Så kan man sige, at der i den her redegørelse, som ministeren også henviser til, jo ikke er foretaget nogen samfundsmæssig undersøgelse og analyse af, hvad det her kommer til at koste.
Hvor bliver der problemer?
Hvad med parkeringshusene, der jo også er et vigtigt element, som ministeren slet ikke nævner her?
Hvad nu med de steder, hvor man skal fælde nogle træer, noget skov, noget natur?
Hvor meget skov – og det tror jeg da, at ministeren allerede har overvejet – vil man erstatte det her skov med?
Er det bare det samme antal kvadratmeter, man placerer et andet sted, eller er man gået ind at sige, som man gør ved alle andre vurderinger, at det skal være to, tre eller fire gange erstatningsskov?
Det er slet ikke nævnt i den her redegørelse, hvordan man vil håndtere de problemer.
Og sådan kan man jo egentlig blive ved med at stille spørgsmål om, hvad det er, regeringen har tænkt sig med det her forslag, der, som jeg ser det, kun er en overfladisk skitse på det her område.
Jacob Jensen (V), 2012-02-01:
Kan jeg derfor konkludere og kan ministeren bekræfte, at det, som statsministeren udtalte i mandags, ikke er regeringens holdning, altså at man gerne fra regeringens side, som statsministeren siger, vil kigge på eventuelt at måtte lave en transaktionsskat på europæisk plan?
Altså, det vil sige, at statsministeren er ude i at sige noget, som tilsyneladende ikke er regeringens holdning, og det er i øvrigt heller ikke noget, som der er blevet givet mandat til i Europaudvalget.
Så kan jeg få bekræftet af økonomi- og indenrigsministeren, at statsministeren ikke på det her felt tegner regeringens holdning?