runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Svaret er meget, meget klart.
Det giver sig selv.
Dansk Folkeparti har sagt ja til en skattereform, som man påstår er en omlægning, men som alle med sagkundskab om og indsigt i skattepolitik mener er totalt ufinansieret, og som bidrager til ulighederne i vores samfund.
Dansk Folkeparti kunne jo bare have valgt side, men man valgte VKO-samarbejdet, man valgte skattelettelserne frem for velfærden i stedet for at indgå i en alliance med Socialdemokraterne, så vi kunne sikre, at de ældre, som Dansk Folkeparti taler så meget om, og som nu er harmdirrende over den her skatteaftale, kunne have fået velfærdsrettigheder.
Det er forskellen i dansk politik: Socialdemokraterne vil velfærd, VKO vil skattelettelser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-09-06:
Socialdemokratiet har et forklaringsproblem.
Altså, den offentlige sektor er mig bekendt sådan set blevet styrket siden 2005, så jeg kan slet ikke forstå Socialdemokratiets holdningsskift.
Det var ikke så meget det, jeg ville sige, men det er alligevel i samme boldgade.
Hr. Morten Bødskov sagde på et tidligt tidspunkt, at Socialdemokratiet var imod skattelettelser.
Der vil jeg godt, bare for at der ikke skal være nogen tvivl, sige, at Dansk Folkeparti ikke har den samme holdning.
Vi synes sådan set, at det er fint, at borgerne kan få mere rådighed over deres egne penge.
Vi har heller ikke lagt skjul på, at vi synes, at det her forløb har været noget speget, for ikke at sige direkte forkert, og at vi gerne havde set den omvendte orden, nemlig at den offentlige sektor var på plads og vi så bagefter tog hele spørgsmålet om skattelettelsesproblematikken.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Nu endte det ikke sådan, men vi synes, at den aftale, vi har fået i stand, absolut er en, vi kan stå ved.
Vi står hundrede procent ved forårspakken fra 2004, som vi synes var en rigtig god ting for den danske befolkning.
Det, mit spørgsmål så handler om, er den tvetungede tale, der kommer fra Socialdemokratiet, hvor formanden, fru Helle Thorning-Schmidt, siger, at de skattelettelser, der ikke er gennemført, som udgangspunkt vil blive trukket tilbage.
Her er jo taget alle mulige forbehold.
Som udgangspunkt vil de skattelettelser, der ikke er gennemført, blive trukket tilbage.
Det er ikke sikkert, at det bliver sådan, men det er udgangspunktet.
Hvad så, hvis de bliver gennemført?
Hvordan vil Socialdemokratiet så forholde sig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Nej, vi er ret overbeviste om, at det, vi foretager os herinde, har god opbakning blandt vores vælgere.
Nu prøver jeg altid at være ekstra forberedt, når jeg har fornemmelsen af, at hr. Villy Søvndal vil tage ordet, for citater er ikke noget, der falder hr. Villy Søvndal helt naturligt.
Jeg vil bare lige læse op, hvad fru Pia Kjærsgaard helt præcis sagde under debatten.
Det har en snert af det, hr. Villy Søvndal siger, men det var ikke lige præcis formuleret, sådan som hr. Villy Søvndal gjorde det.
Det ville være unaturligt, og det mener jeg bestemt ville være rigtigt, hvis der er råderum til det, og hvis man har den offentlige sektor på plads.
Derfor beklager jeg virkelig, at regeringen har valgt den omvendte vej, så man nu diskuterer skat og bagefter tager den offentlige sektor.
Det sagde vi sågar også i mandags, da aftalen blev offentliggjort.
Der sagde vi også, at vi havde foretrukket, at man først havde taget diskussionen om kvalitetsreformen og den offentlige sektor og så derefter taget diskussionen om skat.
Men det afgørende spørgsmål er: Er der noget i den aftale, der forhindrer os i til efteråret at lave en rigtig god aftale om kvaliteten i den offentlige sektor og en rigtig god finanslov?
Nej, det er der ikke.
Og det var lige præcis omdrejningspunktet for os.
Det er jo der, hr. Villy Søvndal fuldstændig misser pointen i den øvelse, der blev lavet i mandags.
Villy Søvndal (SF), 2007-09-06:
Mødet var i et område af Danmark, nemlig Lolland, hvor der er rigtig mange på førtidspension.
Og de var så vrede på grund af det andet løfte, som Dansk Folkeparti bryder.
Det andet løfte, Dansk Folkeparti afgav,
var, at hvis man skulle give skattelettelser, skulle profilen være den omvendte af det, som regeringen spillede ud med, nemlig at jo mere, man tjener, jo større fordel får man. Det er rigtigt, at man fik kosmetiske ændringer ind, men tilbage står stadig væk – det tror jeg heller ikke hr. Kristian Thulesen Dahl vil benægte – at de, der får den store fordel, er dem med de højere indkomster, også efter at Dansk Folkeparti har været der.
Det var det andet store løftebrud, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det, Dansk Folkeparti har vist med den her aftale, er, at for Dansk Folkeparti er magten vigtigere end hensynet til de ældre og de svage grupper.
Det synes jeg kunne være et godt motto for Dansk Folkeparti at gå til valg på: Vi vil magten, den har sin pris, og den her gang betaler de ældre og dem med lavindkomsterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Jeg tror sådan set ikke, man behøver at gå til Danske Bank for at finde de tal.
Jeg tror såmænd, man kan gå ind på Finansministeriets eller Skatteministeriets hjemmeside og finde tallene.
Jeg synes da, de tal lyder helt realistiske i forhold til det, forskellige grupper får ud af det her.
Det er jo også derfor, vi har sagt: punkt 1 at topskatten ikke bliver lempet, punkt 2 at det er mellemindkomsterne, der primært får gavn af det, og punkt 3 at de grupper uden for arbejdsmarkedet, der jo ikke får særlig glæde af, at man primært giver skattelettelser til dem, der er i arbejde, i hvert fald ikke skal belastes af det her og derfor skal have noget bedre end det, der lå i regeringens oplæg.
Det er udgangspunktet, og så siger vi: Så skal vi se på, hvordan vi i øvrigt sikrer, at de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet og ikke får særlig stor glæde af, at vi f.eks. hæver jobfradraget – det siger jo sig selv, at de ikke får det – får nogle ordentlige vilkår i det her samfund.
Hverken-eller
– selvfølgelig medmindre man vil begå de løftebrud, Socialdemokraterne er i fuld gang med.
Det, man lovede med hundrede procents sikkerhed fra hr. Mogens Lykketofts side – han var dog formand indtil for nylig, det er ikke så lang tid siden, han gik af, og han er jo også stadig væk i den socialdemokratiske folketingsgruppe – vil man lige pludselig ikke gennemføre.
Klaus Hækkerup (S), 2007-09-06:
Jeg har også godt hørt, at hr. Kristian Thulesen Dahl har anført, at skattereformen bare er en omlægning: Man tager noget det ene sted og giver noget det andet sted.
Men når jeg læser den aftale, der er indgået, igennem – jeg har ikke haft mulighed for at efterberegne den – står der, at man gennemfører en række ændringer i 2008.
Man siger, at man samlet har lettet skatten lige så meget – dvs. 4,2 mia. kr. – som hvis arbejdsmarkedsbidraget var blevet sat ned i henhold til lovgivningen om arbejdsmarkedsfonden.
Når jeg ser på det, kan jeg sige: Det kan ikke blive finansieret af den indeksering, man laver af energiafgifterne.
Her er der tale om mere end 600-700 mio. kr. i skattelettelse.
Hvor skal den finansiering komme fra, hvis den ikke tages fra det, der ellers kunne være brugt til offentlige velfærdsydelser eller til at forbedre den offentlige sektor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det er finansieret ved at pristalsregulere energiafgifterne, og det sker inden for aftalen frem til 2015.
Vi laver en fremskrivning af dansk økonomi frem til 2015: Hvad er der plads til, hvad kan man gøre?
Der går ikke en krone fra det, der kan bruges på velfærdsydelser, og det, der skal laves af aftaler om kvalitetsreformen og finansloven her i efteråret, i forhold til at vi ikke havde lavet den her aftale.
Det er helt afgørende for os – selvfølgelig er det da det.
Vi vil jo have sikkerhed for, at den offentlige sektor kommer på plads.
Vi har sagt, at man burde have gjort tingene i modsat rækkefølge, netop fordi vi vil have sikkerhed for, at den offentlige sektor bliver forbedret.
Vi vil have sikkerhed for, at vores velfærdssamfund bliver forbedret, vi vil have sikkerhed for, at vi får en plejesektor, hvor vores ældre bliver plejet ordentligt, og vi vil have sikkerhed for, at vi får en sygehussektor, hvor folk bliver behandlet ordentligt og de kræftramte kommer hurtigere til osv. osv.
Derfor har vi selvfølgelig i de forhandlinger, der har været, haft fokus stift rettet imod det, det handler om, nemlig om det bliver nemmere eller sværere at løse opgaverne i løbet af efteråret, når vi skal diskutere kvalitetsreform.
Her har vores vurdering været, at aftalen intet betyder i den forbindelse, og det har for os været afgørende for, om vi overhovedet ville være med i aftalen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg har et spørgsmål vedrørende skattepolitikken.
Først vil jeg sige, at jeg synes, der har været nogen tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti opfatter det sådan, at man selv har vetoret i forhold til den skatteaftale, som er indgået.
Det har der været sådan lidt divergerende meldinger om i pressen – eller skal vi sige mildest talt forskellige udlægninger af? – afhængigt af, om man kommer fra Dansk Folkeparti, Venstre eller Konservative.
Så det kunne være meget nyttigt for os alle at høre det fra hestens egen mund – undskyld udtrykket – altså fra Dansk Folkepartis ordfører her.
Det var den ene ting.
Den anden ting er definitionen af skattestop.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at det her med at pristalsregulere energiafgifter for så at bruge provenuet på at sænke indkomstskatten var inden for rammerne af skattestoppet.
Og hvis det er tilfældet, hvorfor i alverden skulle man så ikke kunne gå videre også i forhold til grønne afgifter eller sundhedsafgifter for så vidt og hæve dem med henblik på at sænke indkomstskatten?
Altså, hvis det første er inden for rammerne af skattestoppet, er det andet så ikke også inden for rammerne af skattestoppet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Jo, men til det sidste kan jeg sige, at vi jo må respektere, at ophavsmændene til skattestoppet har formuleret det sådan, at det, der handler om miljøafgifter, kan man godt forøge inden for skattestoppets rammer, hvis det provenu – de penge, man får ind på det – reelt gives ud andre steder.
Det er sådan, det er formuleret, og vi må jo respektere, at selv om mange mennesker måske ikke havde den opfattelse, da de hørte om skattestoppet, så er det sådan, det oprindelig blev formuleret.
Så kan man jo have politisk temperament i forhold til, hvor meget man skal bruge det.
Vi er jo generelt skeptiske over for at skrue for meget på de grønne afgifter, fordi det hurtigt får den karakter, at nogle af de lave indkomster bliver ramt for hårdt.
For det er sådan, at forbruget af vand jo ikke nødvendigvis er afhængigt af indkomst; altså, tit har mennesker med lave indkomster brug for lige så meget vand og andre ting som mange andre, og derfor har de afgifter karakter af at lave en dårlig social profil, og det er vi jo kede af; det vil vi ikke være med til.
I forhold til det med, hvor lang tid skatteaftalen gælder, vil jeg sige, at statsministeren egentlig har sagt det så fornuftigt; han har sagt, at den jo gælder, og at der jo ikke er en slutdato på den.
Så den gælder jo i virkeligheden, indtil et parti siger den op – altså indtil et af forligspartierne siger den op.
Det kan man jo gøre op til et valg, hvis man ønsker det; så kan man selvfølgelig meddele vælgerne, at man ikke vil føle sig bundet af den aftale efterfølgende, og det er jo altså ud fra de helt normale spilleregler, vi har for indgåelse af forlig her på Christiansborg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg vil gerne lige forfølge det her med skattestop eller ej.
Betyder det så, at ifald man kunne finde en eller anden fornuftig fordelingsprofil – kompensere lave indkomster for en stigning i yderligere grønne afgifter – vil Dansk Folkeparti også være med på det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det, jeg forholdt mig til, var, hvad jeg vurderede der efter skattestopophavsmændenes mening måtte ligge inden for skattestoppet.
Det er noget helt andet, hvad man så kan gøre i den praktiske verden, for vi laver jo ikke en skatteaftale her for i øvrigt at lave en ny skatteaftale om kort tid.
Vi vurderer, at her har vi lavet en skatteaftale, og den skal have mulighed for at løbe de kommende år, så vi ser ikke for os, at der skal laves nye skatteaftaler inden for de næste år.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Jeg synes, det er historisk ringe, at vi ikke kan få et finanslovudspil fra Socialdemokraterne, sådan at vi kunne tage en diskussion om, hvad det er, de vil i forhold til det, som regeringen har lagt frem.
Jeg synes, det er ringe.
Men lad det nu være.
Det er fantastisk at lytte til de svar, der kommer.
Det er helt fantastisk.
Det svar, hr. Bødskov er kommet med, rejser nogle ret interessante diskussioner, og mit spørgsmål er: Mener hr. Bødskov, at det er helt i overensstemmelse med skattestoppet, at man kan tage pengene fra energiafgifter og putte dem i statskassen, altså som en skatteindtægt, man kan bruge til det, man nu måtte have lyst til?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
To ting: Den ene er, at vi har sagt, at arbejdsmarkedsbidraget står vi fast på.
Hvis ledigheden falder ekstraordinært, skal bidraget også falde.
Det har vi jo også sagt, lang tid før vi overhovedet gik ind i den seneste skattedebat, som er resulteret i den her skatteaftale.
Det er den ene halvdel af skattepakken.
Den anden halvdel er, at man pristalsregulerer energiafgifterne.
Det er altså en skatteomlægning, og Socialdemokraterne har stadig væk ikke – selv om man har haft ordet mange gange – svaret på, om den del skal rulles tilbage, hvis man får magten, altså om man ønsker at lade være med at pristalsregulere energiafgifterne, for det må være konsekvensen, hvis man vil overholde skattestoppet.
Det har vi bare ikke hørt noget om endnu.
Så til spørgsmålet fra hr. Mogens Jensen om væksten i den offentlige sektor.
Her skulle man egentlig tro, at lige præcis det forslag til finanslov, som regeringen har fremlagt, og den økonomiske politik, der er ført, blev rost, fordi væksten i den offentlige sektor stiger næste år.
Vurderingen er, at når privatforbruget falder, som følge af at ejendomspriserne falder, og som følge af at renten stiger, bliver der plads til, at det offentlige forbrug kan øges.
Så skulle man jo tro, at hr. Mogens Jensen og Socialdemokratiet med det som udgangspunkt ville rose det, som ligger, og sige, at det er et godt udgangspunkt, og at det er bedre udgangspunkt end tidligere, men vi hører nøjagtig det samme fra Socialdemokratiet om, at væksten er historisk lav.
Man burde jo rose, at der er plads til noget mere.
Kommunerne roste jo i øvrigt også, da de lavede aftalen for næste år, at de faktisk fik flere penge at gøre godt med.
Normalt er det egentlig festligt at høre hr. Villy Søvndal, men nu er det sådan lidt sørgmodigt, fordi hr. Villy Søvndal er så langt fra virkeligheden, som han er.
Henning Olsson fra TV-avisen stod herude og berettede om – jeg så det efterfølgende kl. 18.30 – at ingen kendte noget til indholdet af aftalen.
Men hr. Villy Søvndal kendte det kl. 17.38, altså et godt stykke tid i forvejen, i et omfang, så man – jeg har taget en udskrift med, der må være fra Jyllands-Posten – kunne læse: »SF: Største tilbagetog siden 1864.
Dansk Folkepartis medvirken til regeringens skattelettelser bliver i en første kommentar fra SF's formand Villy Søvndal betegnet som det største tilbagetog siden det nationale katastrofeår 1864.
« Nu er der jo sket mange ting siden 1864, men det er jo fantastisk med sådan et fremsyn.
Jeg mener, hr. Villy Søvndals kvalifikationer slet ikke bliver brugt tilstrækkeligt herinde.
Han burde jo kandidere til en eller anden post i PET eller lignende, når han kan forudsige tingene så fantastisk.
Sandheden er nok i virkeligheden, at taler man om en rille, der bare kører igen og igen, så er det nok hr. Villy Søvndals.
Og det er fuldstændig uafhængigt af den virkelighed, som alle andre befinder sig i.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Nu har der jo flere gange været spørgsmål til Dansk Folkeparti, der er løbet fra løfterne i forhold til skat, ligesom man sidste år løb fra løfterne i forhold til velfærd.
Men jeg vil gerne høre om den gruppe, som Dansk Folkeparti plejer at sige at man bekymrer sig om, nemlig pensionisterne, og den aftale, der er indgået med regeringen om skattelettelser til dem, der har i forvejen – og Ældre Sagen har beregnet, at en pensionist ikke bare til at starte med ikke får noget ud af det, men i løbet af få år faktisk kommer til at tabe på den aftale på grund af de stigende elafgifter: Hvad er Dansk Folkepartis svar til alle de mange, som måske stadig går og tror, at Dansk Folkeparti er optaget af, om pensionisterne har penge at leve for eller ej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, og det er godt, at det bliver rejst.
Jeg har også studeret tallene fra Ældre Sagen, og jeg mener simpelt hen, at de er forkerte; jeg mener, de bygger på forkerte forudsætninger.
Jeg har bedt om at få et møde med Ældre Sagen, for jeg vil meget gerne diskutere det direkte med dem.
For det første er det sådan, at det udspil, der lå fra regeringen omkring pensionisternes forhold, var for ringe, og derfor gjorde vi jo det, at vi i den aftale, vi lavede, forbedrede det ved, at der bl.a. bliver en stigning i personfradraget på 1.000 kr. oven i den regulering, der jo sker ekstraordinært, på 0,6 pct. – det er teknik, men det er jo penge for den enkelte ældre.
Så regnestykket for den enkelte ældre bliver markant bedre, end det var i regeringens oplæg, og vi mener også, at der samlet er et plus.
Det er et beskedent plus, det er ikke nogen guldgrube for pensionisterne, men de er blevet reddet i forhold til et dårligt udspil.
Vi har også gjort det klart, at dér, hvor man i virkeligheden skal sørge for, at pensionisterne får en ekstra købekraft, altså får en bedre økonomi, er i forbindelse med finanslovforhandlingerne; det kan man ikke gøre ved hjælp af en skatteaftale, det skal man sikre bl.a. ved forbedringer af den ældrecheck, som blev indført i 2002, og som Dansk Folkeparti har fået sikret.
Og vi vil fortsætte med at sikre, at bl.a. den ydelse får større værdi for den enkelte ældre, der har en dårlig økonomi.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti mener, at skatteaftaler kan bruges til, at de rigeste og de med de høje lønninger kan få flere penge, men skatteaftaler kan ikke bruges til, at pensionister, kontanthjælpsmodtagere og andre, der har meget få penge, kan få lidt flere penge, så de har råd til at købe mad hver dag.
Det kan man selvfølgelig have som holdning.
Vi har den modsatte opfattelse: Vi mener, at man ikke skal give skattelettelser til de rigeste.
Men hvorfra er det så pensionisterne skal regne med at der kommer flere penge?
Jeg kan forstå, at man så taler om ældrechecken, men den er der jo en del, der ikke kan få.
Hvad med alle kontanthjælpsmodtagerne, førtidspensionisterne og de andre, der også bliver ved med at sakke længere og længere bagud, alle de mange, der oplever, at uligheden stiger og stiger, og at det gang på gang er Dansk Folkeparti, der lægger stemmer til, at uligheden vokser og vokser?
Jeg kan ikke huske, at jeg har set et eneste forslag fra Dansk Folkeparti, der har som mål, at uligheden i samfundet skal blive mindre.
Tværtimod har man været med til at lægge stemmer til, at uligheden i Danmark nu er på niveau med den ulighed, der var i 1960'erne – men det kan selvfølgelig harmonere med, at Dansk Folkeparti ønsker, at hele samfundet skal tilbage til 1950'erne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Det sidste var vel egentlig et hæderligt forsøg på at få debatten op i et lidt sjovere gear, og det er da udmærket.
Jeg mener faktisk, at det betyder noget for pensionister med en dårlig økonomi, at de får 7.600 kr. før skat i form af en ældrecheck, og jeg tror faktisk, at det betyder noget for pensionister med en dårlig økonomi, hvis vi kan få øget værdien af det, de får.
Jeg tror også, det betyder noget for førtidspensionisterne, at vi for et par år siden i en finanslovaftale fjernede de laveste satser, hvor vi afsatte det, der svarede til brutto 1 mia. kr. ekstra til de førtidspensionister, der får mindst.
Og hvis vi igen kan få hævet ydelsen til førtidspensionisterne, tror jeg faktisk også, at der er nogle mennesker, der får gavn af det.
På den måde har der jo igennem årene været konkrete forslag fra os om, hvordan man sikrer nogle af de mennesker, der har mindst i det her samfund, noget ekstra.
Jeg har annonceret i min ordførertale, at det er vejen frem; det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Skattepolitikken kan give et bidrag til en rigtig fordelingspolitik, men den kan ikke erstatte, at vi i forbindelse med de årlige finanslove sikrer, at nogle af de mennesker, der har mindst, får noget mere.
Mogens Jensen (S), 2007-09-06:
Jeg vil gerne have lov til at rose Dansk Folkepartis finansordfører.
Jeg synes, han har været usandsynlig klar her i dag, og at det er et historisk brud med det dobbeltspil, som Dansk Folkeparti jo har spillet de sidste 6 år, hvor man har sagt, at man er garanten for velfærdssamfundet og på de svagestes side, mens man samtidig gennem den ene finanslov efter den anden har medvirket til, at væksten i det offentlige forbrug aldrig nogen sinde har været lavere.
Nu siger finansordføreren, at man har lavet en ganske, ganske fornuftig skatteaftale – det var jo de ord, der blev brugt fra finansordførerens side.
Det synes jeg jo er et klart budskab om, at Dansk Folkeparti helt klart forsvarer en skatteaftale, der giver 70 kr. i skattelettelse til de 10 pct. fattigste i samfundet og 5.300 kr. til de 10 pct. rigeste.
Er det den sociale profil, vi nu skal se Dansk Folkeparti forsvare fremover, og kan vi nu blive fri for alt det her med, at Dansk Folkeparti er garant for det ene og det andet og for de socialt dårligst stillede, når vi kan se, at det, Dansk Folkeparti rent faktisk støtter, er en asocial skatteaftale?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-06:
Socialdemokraterne har det jo svært med deres egen fortid.
Det er jo kun 2 år siden, Socialdemokraterne kæmpede for at få sænket topskatten, så det er det mest paradoksale.
Jeg har her citater fra januar 2005, hvor man i Socialdemokratiet kæmpede for at vinde gehør for at få sænket topskatten.
Nu har vi så lavet en skatteaftale, hvor vi forhindrer, at man sænker topskatten, og så er det os, der skal høre for, at vi laver noget, der socialt ikke er rigtigt.
Det er jo helt fantastisk!
Kære socialdemokrater, kom frem i virkelighedens verden, bekend jer selv til jeres egen historie.
Genfind jeres korttidshukommelse, find ud af, hvad I selv har gået og sagt rundtomkring i fædrelandet og prøv at stå lidt til ansvar for det, I selv har foretaget jer, f.eks. i 1990’erne hvor I gav løfter om, at arbejdsmarkedsbidraget ville falde, at folk skulle betale mindre, hvis ledigheden faldt.
Nu skal vi minsandten høre for, at vi laver en fordelingsmæssigt forkert skatteaftale, fordi vi har forhindret, at topskatten blev sænket – den selv samme topskat, som Socialdemokratiet for 2 år siden mente skulle sænkes.
Det er helt fantastisk!
Mogens Jensen (S), 2007-09-06:
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl sætter sig ordentligt ind i de skatteomlægninger, der er lavet under socialdemokratiske regeringer, vil han finde ud af, at de har været fuldt ud finansierede, og at de ikke har rørt ved velfærdsfremgangen.
Der har jo under Nyrupregeringerne været en større vækst i den offentlige sektor, end der har under den nuværende regering med Dansk Folkepartis støtte.
Er det ikke korrekt, at ordføreren selv har udtalt, at der ikke kommer personskattelettelser i denne valgperiode med Dansk Folkepartis stemmer?
Hvis det er korrekt, vil ordføreren så ikke godt forklare den danske befolkning, hvorfor Dansk Folkeparti så går med til personskattelettelser og går med til, at de har en så socialt skæv profil, som de har?