runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Jeg plejer ikke at bede om ordet på det her tidspunkt, men jeg synes, det er vigtigt, at vi får slået de helt grundlæggende ting fast navnlig de steder, hvor vi er enige.
Det var sådan, jeg hørte det, og jeg hører på den måde også, at hr. Peter Skaarup mener, at vi skal arbejde videre med integrationen, sådan som vi gør, og at det er et vigtigt kriminalpræventivt arbejde.
Men så skal fløjlshandskerne af, siger han.
Det er vi jo slet ikke uenige om.
Det er præcis det, der er balancen: at skelne mellem dem, der opfører sig ordentligt og gerne vil have alle de tilbud og venlige puf, som vi forsøger at give dem fra både regeringens, arbejdsgiveres og kommuners side, og dem, som ikke opfører sig ordentligt.
Som jeg også selv sagde det.
Hvis ikke de vil høre, må de føle.
Der har vi jo netop denne nultolerancepolitik.
Jeg kan forsikre hr. Peter Skaarup, når han rejser spørgsmålet om eller nævner risikoen for, hvad der kan ske, hvis man lader sig kue af de stærkeste ballademagere, af dem, der ønsker konfrontation med samfundet - hvordan går det så?
om, at vi er fuldstændig enige i, at vi ikke skal lade os kue.
Derfor har vi også med nultolerancen sagt: dertil og ikke længere.
Det, der bare er balancen - også her - er, at hvis vi benytter straffesystemet og mistænkeliggørelse, sådan at vi mistænker hele grupper, risikerer vi, at det integrationsarbejde, vi foretager i en kriminalpræventiv hensigt, bliver det modsatte, fordi vi mistænkeliggør nogle, som ikke skulle mistænkeliggøres, og derved bliver de så måske endda radikaliseret.
Vi kender jo alle sammen fra os selv, at vi bliver stædige, hvis vi bliver beskyldt for noget, vi ikke har gjort.
Så det er hele tiden den balancegang, som jeg også tror at hr. Peter Skaarup er enig med mig i at vi skal foretage: at vi på alle måder skal forsøge at få alle til at dele vores værdifællesskab, men vil man altså ikke følge lovene, må man føle.
Dansk Folkeparti ønsker så en skærpelse af udlændingereglerne.
Nu har jeg det jo sådan, at jeg ikke vil stå og føre politiske forhandlinger om mere specifikke ting fra Folketingets talerstol.
Men det, jeg meget gerne vil og egentlig også selv har brug for, er, at vi nu får gennemgået udvisningsreglerne og prøver at se på, hvad det er for nogle hensyn, vi synes skal føre til det ene og det andet - hvad er det for nogle kriminalitetsformer, som vi anser for de værste med henblik på udvisning?
- altså kort sagt, at vi bruger sommeren på at gennemgå reglerne og også med de gode råd, vi får fra Ungdomskommissionen, prøver at forstærke indsatsen yderligere.
Det vil jeg godt give tilsagn om.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-20:
Jeg er rigtig glad for, at jeg får mulighed for at stille ministeren et spørgsmål, for jeg blev så glad, da jeg så, at ministeren gik op anden gang for at tage ordet.
For jeg troede, ministeren havde opdaget, at den tale, ministeren holdt i sit første indlæg, var en forkert tale, og at det måske var derfor, at ministeren gik på talerstolen en gang til for at præcisere, at det, som forespørgslen handler om, drejer sig om udlændinge og ikke om nydanskere.
Jeg synes i virkeligheden, at det er lidt vigtigt, at vi nu lige får debatten ned, hvor den skal være.
Og når ministeren nu står på talerstolen og siger, at vi skal passe på med at mistænkeliggøre en hel befolkningsgruppe, er det så ikke tankevækkende, at Dansk Folkeparti i sit første indlæg, men også ministeren i sine første to indlæg går på talerstolen og taler om nydanskere, om danskere med anden etnisk oprindelse, når det, debatten drejer sig om, burde være udlændinge?
Det er vel for pokker to forskellige grupper mennesker.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Det er altså dem, der ikke er danske statsborgere.
Det er dem, der kan udvises.
Det er dem, vi taler om.
Jeg sagde også nydanskere, eller hvad vi skal kalde dem.
Det er dem, som kan udvises.
De, der har fået dansk statsborgerskab, kan ikke udvises.
Det er afgrænsningen.
Jeg er helt sikker på, at hr. Peter Skaarup har tænkt på det, da han formulerede sin forespørgsel.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-20:
Men kan ministeren så bekræfte, at det tal, vi fik læst op vedrørende kriminalitet blandt udlændinge, hidrører udlændinge, som altså ikke er danske statsborgere, eller om det hidrører danske statsborgere, som har en anden etnisk oprindelse?
For i Socialdemokraternes optik fungerer integrationen ikke særlig godt.
Vi har parallelsamfund, vi har en utrolig stor gruppe marginaliserede indvandrere, som begår for meget kriminalitet, og vi har hele tiden behov for at ramme dem med sociale indsatser.
Men det er jo ikke det, vi skal diskutere i forbindelse med det her forslag.
Det, vi skal diskutere, er udlændinge.
Jeg havde egentlig troet, at vi også skulle diskutere sådan noget som bander, der kom fra Østeuropa, bander, som kom hertil udelukkende for at begå kriminalitet, og at vi måske endda også skulle diskutere den rapport, som rigspolitiet har lavet, som jo netop beskriver, at 53 af dem, der står på listen over særlig farlige bandemedlemmer, ikke har dansk statsborgerskab.
Har ministeren nogen kommentarer til lige præcis de 53?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Nu er jeg altså alene integrationsminister, og så må jeg altså tage mig af det, som integrationen har sit udgangspunkt i.
Flere af de ting, som fru Karen Hækkerup nævner, hører jo netop under justitsministerens område, så dem kan jeg jo af gode grunde ikke tage mig af.
Med hensyn til tallene vil jeg sige, at jeg nærer en sand rædsel for at komme med tal, for hvad er det for nogle tal, og hvordan skal man se på dem, og er de regnet rigtigt ud?
Astrid Krag (SF), 2008-05-20:
Jeg synes, det er rigtig dejligt at høre, at regeringen også er meget opsat på at finde en løsning på det her.
Det er også bare for at forstå, at jeg vil spørge.
Det, jeg hører ministeren sige, er egentlig lidt den model, der ligger i det her forslag: at sådan gør vi for lige præcis at afhjælpe de flaskehalsproblemer, der vil komme, når vi laver en SU-berettiget uddannelse.
Vi sørger så for, at vi kan lave nogle forskellige moduler, hvor man kan opkvalificere de folk, der arbejder som tolke i dag certificere dem på en eller anden måde, give dem nogle af de værktøjsfag, de mangler - så vi får de tolke i den overgangsperiode, indtil vi kan begynde at få tolke med en SU-berettiget uddannelse under den autorisationsordning, som er foreslået i forslaget.
Så jeg vil bare høre: Svarer det, ministeren siger, nogenlunde til det, der bliver foreslået som den model i beslutningsforslaget, der kan afhjælpe flaskehalse?
Christine Antorini (S), 2008-05-20:
Tak for ordet.
Når vi i Socialdemokraterne vælger at tage ordet under andenbehandlingen, er det, fordi der lige til allersidst under forhandlingerne om justeringer i gymnasiereformen blev skabt enighed om to vigtige ting.
For det første var der enighed om at få løst det, der hedder parallelitetsproblemet, altså at man kunne have det samme fag på to niveauer samtidig.
Det er blevet løst sådan, at man ikke behøver at have det.
For det andet - og det er det, der er allervigtigst ...
Den allervigtigste ændring, der er kommet med, er, at der er enighed i forligskredsen om, at når eleverne i forbindelse med den nye gymnasiereform laver deres store opgaver, vil de fremover kunne modtage vejledning, mens de laver opgaverne.
Vi har i Socialdemokraterne syntes, at det var et kæmpestort problem, at man kom i den situation, at man skulle lave store opgaver, også meget abstrakte opgaver, og så stod det meget eksplicit i gymnasiereformen, at det skulle man altså kunne gøre uden vejledning.
Vi anser det som et hovedformål for alle de gymnasiale uddannelser, at alle de unge mennesker, der har evnerne til at gennemføre en gymnasial uddannelse, selvfølgelig skal kunne gennemføre den, uden at de er afhængige af, at de har forældre, der kan hjælpe dem derhjemme med at lave store opgaver af et temmelig akademisk tilsnit.
Det er helt afgørende, at gymnasiet ikke bygger på nogle undervisningsformer, som alene sorterer ud fra, om man kan få hjælp eller ej.
Derfor vil vi gerne takke for, at der var bred enighed i gymnasiereformkredsen om, at vi lige her til allersidst i forbindelse med de andre justeringer fik vejledning i forbindelse med de store opgaver med.
Det er det, der betyder, at vi kan have et gymnasium for alle, og det er det, der betyder, at de gymnasiale uddannelser også er med til at bryde negativ, social arv, for det forudsætter, at man har mulighed for at få den hjælp, der skal til, undervejs.
Vi ser derfor også frem til, at der skal kigges på de sidste justeringer, når nu den fulde gymnasiereform er gennemført, herunder at der kommer en ekstern evaluering af - man kan sige - alle de måder, alle de forskellige prøveformer, synopseprøver osv. kan laves på.
For vi synes, at det er meget vigtigt, at man holder fast i moderniserede opgaveformer, men vi er temmelig skeptiske over for, om det ender med, at det bliver en slags miniuniversitet.
Men vi er meget indstillet på også at kigge igennem, om der er for meget - man kan sige - miniuniversitet over nogle af de opgaveformer, der er i gymnasiet, sådan at vi rent faktisk lever op til det, der skal være formålet, nemlig at gymnasiet skal være studieforberedende for alle, der har evnerne, men også på et niveau, der svarer til den aldersgruppe, man har med at gøre.
Vi har ikke brug for det akademiserede gymnasium, vi har brug for et gymnasium for alle, der har evnerne.
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg vil blot bekræfte, hvad fru Christine Antorini har sagt.
Jeg har fra første færd været positiv over for elevernes ønske om, at der kunne vejledes i opgaveskrivningsperioden.
Det kan man på universitetet, så skal man også kunne det i gymnasiet.
Jeg har aldrig kunnet forstå det såkaldte parallelitetsproblem.
Det blev skabt af det hold af ordførere, som indgik gymnasiereformen, og nu er det så blevet ændret af et nyt hold af ordførere.
Jeg håber, at vi på samme måde allerede til efteråret i den kommende folketingssamling kan få en større justering efter den evaluering, som fru Christine Antorini nævnte, og som jeg håber kan være klar til os senest i oktober.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Nu synes jeg, man skal passe på med de her dolkestødslegender om, at Det Radikale Venstre har en eller anden intention om at oversvømme Danmark med kriminelle udlændinge.
Sådan forholder det sig jo ikke.
En radikal udlændingepolitik ville selvfølgelig have medført flere afgørende forandringer i forhold til den politik, der bliver ført af det nuværende flertal.
Den mest markante ville være, at danske statsborgere kunne leve med deres ægtefæller og børn i deres fædreland.
Det synes vi burde være en basal ret for alle danske statsborgere.
Det mener VKO-flertallet åbenbart ikke, og det er selvfølgelig en forskel, der giver en forskel i antallet af folk, som bor i det her land.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Jeg kan sige, at debatten for Dansk Folkepartis vedkommende sådan set gælder dem, der er efterkommere og har fået dansk statsborgerskab, og som begår kriminalitet, men den gælder så sandelig også dem, der er udenlandske statsborgere stadig væk og ikke har dansk statsborgerskab.
Det er nemlig rigtigt, som fru Karen Hækkerup siger, at vi der har nogle ret klare tal på, at der blandt de 141, som nævnes i rigspolitiets rapport om bandekriminalitet, er tilknyttet 14 grupper og netværk, altså dem, der monitoreres af rigspolitiet.
Og af de 141 er der tale om 88, der har dansk statsborgerskab, men om 53 tilknyttede personer, som man ikke har noget opholdsgrundlag på, dvs. at de ikke er danske statsborgere.
Det rejser jo et klart spørgsmål til regeringen: Hvordan vil den sikre, at personer, der i den grad står på fortegnelsen over bandemedlemmer, kan udvises, hvis de laver noget kriminelt - det må man formode de gør på et eller andet tidspunkt - for det er jo ikke rimeligt, at de skal blive i det danske samfund, hvis de medvirker til eller står bag organiseret kriminalitet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Det er jo også derfor, vi har skærpet reglerne og indført betinget udvisning osv. osv.
Men lad os se på de nye tal sammen, for jeg kunne jo godt håbe på, at der var en forbedring på vej, fordi integrationstallene nu er så gode.
Men det er klart, at vi hele tiden må justere under hensyntagen til, hvilke grupper det er, der begår kriminalitet,
det må vi justere integrationsindsatsen efter, og også efterkommere kan være danske statsborgere, og der er det klart, at udvisning ikke hjælper.
Der er vi nødt til at have nogle andre - i gåseøjne - sanktioner.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-20:
Det første, jeg ville have spurgt hr. Peter Skaarup om, fik jeg jo lejlighed til at spørge ministeren om.
For de udlændinge, som begår noget kriminelt, og som ikke har permanent opholdstilladelse eller permanent ophold i Danmark, er der vel nogle helt andre regler, der burde gælde, end når vi taler integration.
Det fik jeg ministeren til at svare på.
Det var tydeligt, at ministeren var meget inde i Dansk Folkepartis tankegang, altså, at når vi taler om udlændinge, så mener vi nydanskere, men det er jo forskelligt, hvilke ord man bruger, og jeg kan ikke andet end sige, at jeg synes, det er mystisk, at det forholder sig sådan.
Det, jeg vil spørge Dansk Folkeparti om, drejer sig om en af de sidste kommentarer, som hr. Peter Skaarup gav, hvor hr. Peter Skaarup sagde, at politiet skal have ressourcer nok.
Men når nu Dansk Folkepartis ordfører stiller sig op og påpeger, at her har vi et problem - og det har vi både med kriminalitet og med vold, og vi har også et problem, når det drejer sig om både udlændinge og nydanskere, som begår kriminalitet i det danske samfund - og siger, at politiet skal have ressourcer nok, er det så, fordi hr. Peter Skaarup har fortrudt, at han sammen med Dansk Folkeparti og regeringen lige har stemt for nedskæringer og besparelser både på politi og på domstole i forbindelse med finansloven?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Der er blevet gjort mange forsøg både fra regeringens og også fra Dansk Folkepartis side på at forklare Socialdemokraterne indholdet af den finanslov.
Jeg vil gerne prøve en gang til - jeg er ikke sikker på, at det lykkes at forklare det for fru Karen Hækkerup.
Der er jo ikke tale om nedskæringer, men der er tale om, at regeringen spillede ud med et ønske om at lave en opsparingsordning for alle sektorer, og der sagde vi så i Dansk Folkeparti, at den procent, der skulle spares op, ikke ville være rimelig, fordi vi ikke mente, at der var tale om, at det var nogle penge, der skulle spares op og derefter spares på de enkelte sektorer.
Nej, vi mente, at det var nogle penge, der under alle omstændigheder skulle tilfalde de enkelte sektorer næste år, og det fik vi gennemført via den finanslovaftale, der ligger.
Derudover lagde vi så oveni midler til en hel del nye initiativer for politiet, store millionbeløb, der i år i øvrigt oversteg det halverede krav om opsparing, der så blev foretaget.
Så jeg mener, at det under alle omstændigheder var en god aftale for politiet, og jeg skulle hilse og sige, at hvis politiet kommer og siger, at der er brug for ekstra ressourcer, så er vi også klar med nogle penge til det.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-20:
Så kan man jo spørge, om det samme gælder for domstolene, for Dansk Folkeparti har jo skåret 1 pct. af bevillingerne til domstolene i den her finanslov.
Vi hører altså ganske tydeligt, ganske tit og ganske højt fra domstolene, at de slet ikke kan følge med, og at de slet ikke kan leve op til de krav, vi selv fra Folketingets side har stillet om, hvor hurtigt sagerne skal behandles, bl.a. når det drejer sig om sager, hvor det er vold, hvor der er et offer, og hvor det virkelig er nødvendigt, at sagerne skal behandles hurtigt.
Det er lige præcis sådan nogle sager, som man, når man læser forespørgselsteksten, kunne få indtryk af var sager, som Dansk Folkeparti interesserede sig for
; og lige præcis den slags sager, er de bagud med ved domstolene, og de beder om flere penge.
Er det så også noget, som Dansk Folkeparti har tænkt sig at sige ja til, eller skal vi have den samme snak om, at det bare er en opsparingspulje, at det slet ikke gør ondt, og at de måske får pengene til næste år, hvis der er råderum i økonomien?
Det er her og nu, både politi og domstole mangler penge, lad mig bare lige minde om det.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Jeg tror, vi har været lige så bekymrede for, at politi- og domstolsreformen ikke kørte på den rigtige måde, som Socialdemokraterne har været.
Men i forhold til midlerne har vi fået en klar forsikring fra regeringen om, at det ikke er noget, der gør ondt.
Derudover har vi så også som sagt fået den forsikring, at der ikke er tale om, at det er nogle penge, som man skal spare.
Det er nogle penge, man har sikkerhed for at man kan bruge næste år, det vil sige, at det ikke er noget, der gør voldsomt ondt, heller ikke på domstolene.
Generelt vil jeg sige, at Socialdemokraterne jo har brilleret siden 2001, da de tabte valget første gang - de har så tabt valg siden - ved ikke at ville tage ansvar for noget som helst.
Det vil sige, at hver eneste lille detalje, som man ikke lige synes går efter den holdning, som Socialdemokraterne har, kritiserer man.
Det, jeg måske nogle gange kunne opfordre Socialdemokraterne til, var at trække i arbejdstøjet og begynde at påvirke tingene i stedet for bare at kritisere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Jeg vil jo selvfølgelig stille et spørgsmål til ordførertalen, og det kan måske være svært for alle at huske den på grund af ministerens lille intermezzo, men hr. Peter Skaarup talte jo om, at nu skulle der gøres noget ved tingene, vi skulle tage fløjlshandskerne af, tror jeg udtrykket var, og nu skulle man virkelig gå til makronerne, forstår jeg, og virkelig lægge en stram linje, fordi der var en masse problemer.
Der er bare noget, jeg synes er sådan lidt mærkeligt.
Har ordføreren ikke overvejet, om det er den politik, man fører, der er noget galt med, i stedet for bare at lave mere af samme slags?
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Selvfølgelig har vi overvejet det og har fundet ud af, at den politik, der bliver ført mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er den rigtige, modsat den politik, der blev ført af Socialdemokraterne og De Radikale, da de to partier sad i regering, for der stod grænserne på vid gab.
Der skete jo det over nogle år, at Danmark fik det store problem med uintegrerede indvandrere, som vi nu kæmper med i de her år.
Så det, vi har måttet gøre, er at tage den opvask, som Socialdemokraterne og De Radikale har stået bag ved at feste og ved at have åbne grænser for mennesker, der gerne skulle hjælpes, hvis de havde behov for hjælp, men det skulle jo så være sket i de nærområder, hvorfra flygtningene og indvandrerne er kommet.
Derfor vil jeg påstå, at det ansvar og de problemer, vi står med i dag, udelukkende skyldes, at Socialdemokraterne og De Radikale førte en uansvarlig politik i perioden og specielt i slutningen af 1990'erne.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-20:
Nu ville det være dejligt, hvis hr. Peter Skaarup ikke nøjedes med at kræve, at andre skal trække i arbejdstøjet, men selv gjorde det.
Det er da ærgerligt, at man efter 6½ år er mere optaget af historien end af at gøre noget, der kunne ændre på den virkelighed, vi lever i.
Prøv dog at tage et ansvar - skulle man da opfordre til.
Pointen er jo den, at den virkelighed, som hr. Peter Skaarup beskriver i dag, har nogenlunde samme sandhedsværdi som Dansk Folkepartis burkaannoncer: Det er en falsk beskrivelse af virkeligheden.
Man har smidt fløjlshandskerne for længst, og man har ikke fået det resultat, som hr. Peter Skaarup ønskede.
Det kunne være, at man i stedet for at køre på de almindelige og sædvanlige slagord skulle satse på forebyggelse, som lider og sulter på grund af hr. Peter Skaarup.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Nej, det har jeg ikke, og det er jo også derfor, jeg egentlig er taknemlig for, at man nu beder mig om at gå området igennem, for det er nogle år siden, man har talt om det, og derfor er det jo rimeligt nu at prøve at se, om vi kan evaluere det og se, om det har hjulpet, om det har haft den virkning, eller om det slet ikke er blevet brugt af domstolene, og i så fald hvorfor ikke.
Så det mener jeg er et meget relevant spørgsmål at gå i gang med, men jeg er ikke i stand til at svare i dag.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-20:
Jeg er glad for, at ministeren siger det, for det er klart, at integrationsindsatsen skal til, og det er ministerens gebet.
Så er der en kriminalitetsbekæmpelse, som ligger på Justitsministeriets område, som er mere direkte udøvende, bl.a. fra politiets side.
Men så er der jo altså udvisningsreglerne, som hører under integrationsministerens område, og der ser vi gerne, at man får set på de her regler, for det er ikke rimeligt, at vi har nogle, der rubriceres som stærkt kriminelle, og som ikke er danske statsborgere, men altså er personer, der har beskyttelse i Danmark til at begå kriminalitet og deltage i organiseret kriminalitet.
Kan der overhovedet findes beviser for det, de er aktive i, så er det vigtigt, at de kan udvises.
Det ser vi gerne at ministeren arbejder med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Jamen jeg er sådan set glad for hr. Peter Skaarup og glad for mig selv, for jeg har givet tilsagnet om at kigge det igennem, for kriminalitsmønsteret ændres jo også hele tiden, og derfor er det også helt relevant at se på, både om straffebestemmelserne og om udvisningsbestemmelserne er i orden.
Derfor har jeg selvfølgelig også aftalt med justitsministeren, at vi nu kigger på de her ting sammen, for de to ministerområder hænger jo tæt sammen.
Per Clausen (EL), 2008-05-20:
Jeg synes for så vidt, at ministerens første indlæg på lange stræk var et fornuftigt indlæg, fordi det handlede om, hvad der skulle til for at skabe integration i vores samfund.
Men jeg må jo sige, at det hurtigt lykkedes at få diskussionen til at handle om en ting, nemlig udvisning; man kan vel kalde det for det sidste led, efter at man har smidt fløjlshandskerne.
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun ikke synes, at den trappestigemodel, man tidligere brugte som princip, i grunden er en meget fornuftig model, altså at der er en sammenhæng mellem, hvor lang tid man har boet i Danmark, og hvor en alvorlig forbrydelse man skal have begået for at blive udvist.
Og det er måske i virkeligheden en uskik sådan bare at forlade den hele tiden og ligesom hele tiden putte nyt på, som umiddelbart skal føre til udvisning.
Mener ministeren ikke, at det i dag er sådan, at mennesker med udenlandsk statsborgerskab kan udvises af Danmark, hvis de begår alvorlig kriminalitet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-20:
Som jeg startede med at sige, så er det en udmærket model, men vi har også fraveget den flere gange på grund af særlig alvorlig kriminalitet.
Men jeg synes, det er rimeligt at drøfte det her i Folketinget.
Jeg går ud fra, at vi alle sammen er enige om, at der ydes en fantastisk integrationsindsats i dag af hele samfundet – der er så mange, der er med - og det vil altså også sige, at man får chancen på alle måder.
Hele det strafferetlige system er også indrettet sådan, at de fleste får chancen flere gange, før der virkelig falder brænde ned.
Så må det også være rimeligt at sige, at hvis ikke man vil indrette sig efter landets love, jamen så risikerer man altså, når man ikke har statsborgerskab, at blive sendt ud.
Det, jeg godt kunne tænke mig at drøfte, er jo de forskellige kriminalitetsformer, for jeg synes, at det er helt relevant.
Ligesom opholdstilladelser også af og til kan være afhængige af, om man viser sig villig og viser evne til integration, så kan forbrydelserne jo også have noget at gøre med, i hvilket omfang det er samfundsskadeligt, og at man udnytter kontakter i udlandet, hvorfra man selv kommer.
Det synes jeg udmærket vi kan se på, så vi kan vurdere den slags forbrydelser særskilt.