runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Tak for indlægget.
Det blev nævnt, at set med upolitiske briller kan man jo næsten ikke lade være med at sige ja til det her; så er det et rigtig fint forslag med de rigtige grunde og den rigtige udformning og de rigtige ønsker.
Så det er jo meget nærliggende at spørge ganske kort: Hvad er det så for nogle politiske bremseklodser, der gør, at Dansk Folkeparti ikke synes, at det her er en god idé?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Allerførst vil jeg da gerne på vegne af Dansk Folkeparti takke Socialdemokraterne og SF for, at vi igen får lejlighed til at diskutere udkantsproblematikkerne.
For vi anerkender selvfølgelig, at der er store udfordringer for de danske landdistrikter og også for kommuner, som ligger lidt længere væk fra centrum af Danmark rent beskæftigelsesmæssigt, uddannelsesmæssigt osv.
Det her forslag lyder jo i og for sig meget godt, og det er egentlig noget, som alle partier burde kunne tilslutte sig, hvis man sådan tager de upolitiske briller på.
For der er jo ikke nogen politikere eller nogen partier, som ikke ønsker landdistrikterne det godt, og som ikke ønsker, at vi til stadighed, vedvarende og energisk har fokus på de problemstillinger og udfordringer, som er forbundet med at være bosat, drive erhverv eller alt muligt andet i de danske yderegne og udkanter.
Hvad angår selve formålet med det her forslag, så står der i beskrivelsen, at formålet er at sikre yderområderne de optimale rammevilkår for en mere harmonisk udvikling med bedre velfærd, flere arbejdspladser, tilgængelige uddannelsesmuligheder, bedre infrastruktur og øget bosætning.
Det er der ikke nogen politikere der har noget som helst imod; det er noget, som alle politikere arbejder for, og det behøver vi vel dybest set ikke nogen kommission til at finde ud af.
Det er ting, der praktiseres allerede i dag.
I lyset af den debat, vi netop har været igennem, om alle de initiativer, der er i gang med henblik på at understøtte en positiv og bæredygtig udvikling i Danmark, synes jeg jo egentlig, at vi har rigtig godt fod på mange af de her problemstillinger.
Jeg var inde på de her ønsker, som er beskrevet fra Socialdemokraterne og SF’s side, om flere arbejdspladser, tilgængelige uddannelsesmuligheder, bedre infrastruktur – der læser jeg måske flere broer, flere veje, kunne man forestille sig, og det skulle så give øget bosætning.
Men der står, at pengene skulle være til stede, ved at man tager dem i finanslovudspillet for 2011, og der har man så afsat 225 mio. kr.
Vi ved så ikke, hvor pengene tages fra, det skal vi selvfølgelig lige have undersøgt.
Men med alle de her flotte intentioner om uddannelse, beskæftigelse, infrastruktur, flere massive investeringer osv. når vi ikke ret langt for de 225 mio. kr.
Så jeg vil næsten sige, at hvis man fra forslagsstillernes side kan garantere os, at alle de her ting falder på plads for 225 mio. kr., så siger jeg både »top« og bukker og nejer, for jeg synes, det er et rent røverkøb.
Men jeg tror desværre ikke på det.
Jeg tror ikke på, at man kan få alle de her ting for 225 mio. kr.
Det lyder af mange penge, det anerkender jeg blankt, men rent indholdsmæssigt, rent strukturelt, gennemførelsesmæssigt i forhold til sikring af bedre velfærd, flere arbejdspladser, flere tilgængelige uddannelsesmuligheder, bedre infrastruktur og øget bosætning, vil jeg sige, at det er mange, mange ting at rumme for sådan et relativt beskedent beløb på de danske statsfinanser.
Så med de kommentarer kan vi afvise det fremsatte beslutningsforslag.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Som ministeren sagde, har vi i flere timer drøftet det område her, og nu kommer oppositionen så og siger, at vi skal have en udkantskommission.
Jeg synes sådan set, det er en lille smule komisk, at man bruger ordet udkantskommission.
Ordet Udkantsdanmark giver et billede af, at man er tæt på udkanten, at man står på afgrundens rand med risiko for at falde ud over kanten.«
Men Socialdemokraterne og andre har åbenbart skiftet holdning, også på dette område, og det kan måske nok ikke overraske så mange.
Kommissionens navn til trods er forslaget selvfølgelig sympatisk.
Vi kan dog ikke fra Venstres side støtte forslaget.
Vi synes, som også indenrigsministeren sagde, at yderområderne er bedre tjent med handling nu.
Vi skal ikke vente på flere analyser.
Vi kender jo tingenes tilstand fra regeringens mange udmærkede redegørelser.
Undertegnede synes også, at jeg i min ordførertale pegede på mange ting, der var gjort og sat i værk, både på den ene og på den anden måde – både med kontant støtte og med lovforslag, der var ændret.
Vi skrider således til handling nu.
Efter valget, hvornår det så end kommer, er det så meningen, at der skal nedsættes et landdistriktsudvalg – mig bekendt er partierne enige om det – med et underudvalg for de 27 små øer.
Det er man også enige om.
Det vil sige, at i hvert fald inden for det næste halve år godt og vel vil man komme i den situation, at vi kan sige, at nu kan vi tage fat på at lave et landdistriktsudvalg med et underudvalg for de 27 små øer, og så kan vi spørge, hvad det er, vi kan lægge i det udvalg, og så kan man inden for udvalget begynde at drøfte: Hvad er det i grunden, vi har glemt, og hvad er det, vi kan gøre bedre?
Jeg kan heller ikke med de ting, der nu er fremkommet her, med de ting, man vil støtte, lade være med at nævne: Hvor er det i grunden, de penge skal komme fra?
Er det den nye flyskat, afgiften for flypassagerer, fra »En Fair Løsning«, som skal betale det?
Eller er det penge, der skal tages fra en modulering af landbrugsstøtten, hvilket i hvert fald modvirker livet i landdistrikterne?
Eller hvor er det i grunden, pengene skal komme fra?
Det kunne jeg godt ønske mig at få et klart svar på, men forventer det i grunden ikke.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Bertel Haarder (V), 2011-05-06:
Tilbage står så spørgsmålet, om vi nu har brug for en kommission til at gøre os endnu klogere på Udkantsdanmark, som forslagsstillerne kalder det.
Regeringen har svært ved at se, hvad vi kan opnå ved en sådan udkantskommission.
Vi har jo mildest talt fået temmelig mange ord om situationen.
Vi har drøftet den.
Der har været fremsat et regionalpolitisk udspil, »Danmark i balance i en global verden«.
Det er kun trekvart år gammelt.
Regeringen er tilhænger af stor opmærksomhed på yderområderne, men vi ser ikke, at en udkantskommission kan hjælpe os nogen steder.
Vi vil gerne gå nye veje.
Det har vi bevist med de aktuelle ændringer af planloven og de utallige andre forslag, som fremgår af vores program for yderområderne.
Så jeg må desværre afvise forslaget om en udkantskommission.
Jeg tvivler ikke på, at det er fremsat i den allerbedste mening ud fra en velvilje over for problemstillingen, men jeg er bange for, at det i værste fald kan sinke arbejdet med de konkrete forslag, som ligger på vores bord, og som vi har drøftet i dag, og jeg har svært ved at se, hvad det er for analyser, vi ikke har fået foretaget.
Så jeg må desværre afvise forslaget.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Øer er bundet sammen med fastlandet i en infrastruktur med færger.
Som det øvrige land har landeveje, har øerne færger, der binder sammen.
Denne forespørgsel drejer sig specielt om tre øer, Samsø, Læsø og Ærø – tre ret store øer, når vi ser på det samlede øbillede, men dog med de kendte problemstillinger, som vi også lige har debatteret under dagsordenspunktet om redegørelserne.
Øerne modtager et årligt statsligt tilskud, der er begrundet i støtte til færgedriften.
Der er tænkt på, at udgifterne for øboerne ikke skal blive for uoverkommelige, så det bliver for dyrt at bo på en af de tre øer.
Diskussionen må derfor gå på, hvor rimelig store de omkostninger, der er forbundet med færgerne i forhold til det, at øernes beboere og gods til øerne skal transporteres af færger, skal være.
Når nogen bosætter sig på en ø eller bor der, fordi familien har gjort det i generationer eller af andre grunde, så må der påregnes en anden livsform, end hvis bosættelsen finder sted landfast.
Men det står fast, at det ikke må være færgetaksterne, der skal forhindre bosættelsen på en ø.
Færgernes omkostning må ikke forhindre udvikling og vækst på øerne.
Der har tidligere været analyser og anbefalinger, der opererer med amtsvejprincippet, et princip om at se på en færge som en slags vej og dermed også sammenligne omkostningerne ved at have en vej med omkostningerne ved at have en færge.
I Radikale Venstre arbejder vi for, at det er muligt, også økonomisk muligt, at bo alle steder i landet.
Vækst i hele Danmark, også på øerne, også de tre, vi snakker om her.
Vibeke Grave (S), 2011-05-06:
Jeg må sige, at der – efter hvad jeg ved af på nuværende tidspunkt – ikke er taget stilling til, om vi vil det.
Så det kan jeg ikke svare på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Det kommer igen an på den kommunalpolitiske situation.
Rigtig mange kommuner har jo valgt at nedsætte landsbyråd, understøtte landsbyråd, LAG-grupper, alle mulige andre initiativer.
Mange kommuner har et landdistriktsudvalg, Slagelse f.eks.
Der er mange kommuner, som har håndteret det rigtig, rigtig flot.
Jeg tror på, at det er den måde, det skal håndteres på.
Og det er igen det kommunale selvstyre.
Så er det rigtigt, som fru Vibeke Grave siger, at det er ekstra 225 mio. kr. – ekstra – men det er penge, man tager nogle andre steder fra.
Der synes jeg, at man lige skal undersøge, hvor det er, de skal tages fra.
Det ville være rart nok at vide, selv om det er en del af Socialdemokraternes finanslovforslag for 2011.
Men man kommer ikke ret langt for 225 mio. kr. ekstra med den lange, lange ønskeliste, som jeg står med.
Så mange initiativer på en gang får man ikke succes med med en så relativt beskeden indsats som en lille kvart milliard kroner.
Det gør man altså desværre ikke.
Vibeke Grave (S), 2011-05-06:
Nej, og derfor spørger jeg også til, om ordføreren synes, at vi har fået et Danmark i mere balance siden 2007 eller ej, for det kunne jo være, hvis man ikke mente det, at man er nødt til at skabe et Danmark i bedre balance, for der er vel områder i Danmark, der har fået det noget bedre, og så er der til gengæld områder, som har fået langt til sygehuse, har fået dårligere politibetjening osv., som sidder og har noget svært ved at kunne gennemskue, at det skulle gå så fantastisk godt i hele Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Jeg vil gerne spørge fru Vibeke Greve om, hvorvidt Socialdemokraterne agter at rulle forslaget tilbage, efter at vi har vedtaget det, hvis man skulle være i stand til at få et flertal efter næste folketingsvalg.
Jeg ved godt, at fru Vibeke Greve ikke er ordfører på området, og jeg respekterer, hvis man ikke i stand til at svare på spørgsmålet, men hvis man kunne give os den oplysning, ville det være interessant.
Vibeke Grave (S), 2011-05-06:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at redegøre for Socialdemokraternes holdning til forslaget.
Baggrunden for forslaget er, at visse kommuner mistænkes for at bruge parkeringsindtægter til fiskale formål, altså som en slags ekstra skatteindtægt, der kan bruges på service, hvilket ikke er lovligt ifølge vejloven.
Spørgsmålet har været drøftet i forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2008 og igen i 2009, hvor regeringen meddelte, at man ville søge tilslutning i Folketinget til at regulere parkeringsindtægterne i forhold til niveauet i 2007.
Herefter nedsatte man et udvalg under Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og konklusionen af udvalgsarbejdet blev, at man ikke kunne finde grundlag for påstanden om, at kommunerne brugte parkeringsindtægterne til fiskale formål, eller at de fastsatte taksterne ud fra andre formål end de trafikale.
Socialdemokraterne er enige i, at parkeringsbetalingen ikke skal være en ekstra skatteindtægt for kommunerne, der bare kan forhøjes, når man mangler penge.
Men vi mener, at dette lovforslag er unødvendigt, og at det er skruet sammen på en meget uheldig måde.
Det skyldes bl.a., at indenrigs- og sundhedsministerens egen arbejdsgruppe ikke har kunnet finde belæg for at sige, at kommunerne opkræver parkeringsbetaling af andre end trafikale hensyn.
Socialdemokraterne mener samtidig, at forslaget vil hæmme kommunernes mulighed for at planlægge og styre trafikforholdene i byerne til skade for borgerne og byudviklingen.
Vi forstår ikke, hvorfor indtægtsreguleringen ifølge lovforslaget skal tage udgangspunkt i 2007, for uanset at initiativet er blevet drøftet i økonomiforhandlingerne med kommunerne, er de berørte kommuner uden skyld i, at regeringen ikke tidligere har fremsat lovforslaget.
Og vi er enige med KL i, at det er stærkt uheldigt, at loven ifølge forslaget skal træde i kraft i 2011, på trods af at vi snart er halvvejs igennem regnskabsåret.
Derfor skal jeg slutte med at konkludere, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget, både fordi vi mener, det er unødvendigt, og fordi det er opstået på en mistanke om en handlemåde hos kommunerne, som regeringens eget nedsatte udvalg ikke har kunnet påvise.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Nu har jeg ikke set, at der nogen steder i bemærkningerne står, at det er regeringens skyld.
Det siger jeg bare for god ordens skyld.
Det, jeg siger, er, at det er vigtigt at kigge på, hvordan det sker, og hvis vi kan se, at Danmark skævvrider sig, er vi nødt til at kigge på det.
Der kan være andre grunde end kommunalreformen til, at Danmark udvikler sig skævt: Det kan være forskellig udvikling i de økonomiske muligheder, der er; det kan være en skæv udvikling i erhvervsudviklingen.
Der kan være mange grunde, som ligger ud over det, der ligger i kommunalreformen.
Men jeg vil nok sige, at når bemærkningerne kommer til kommunalreformen og S og SF, er det lidt, som når præsten skælder dem, der er i kirken, ud, fordi de andre ikke er kommet.
Som sagt har SF altid været meget kritisk over for kommunalreformen og står ikke bag den.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Det har fru Meta Fuglsang sådan set ret i.
Men det er bare, fordi som ordfører undrer jeg mig over, at man i bemærkningerne kritiserer kommunalreformen for at være en centraliseringsreform, selv om beslutningsforslagsstillerne som den ene af parterne har været med til at stemme for alle de, jeg tror, det var 49 lovforslag, som lå til grund for kommunalreformen.
Altså, det er jo lidt goddag mand, økseskaft.
Man kan ikke både stemme for det, og så nu 5 år efter komme og sige, at det er regeringens skyld, og at det er regeringens reform.
Det er jo faktisk også Socialdemokraternes og De Radikales reform.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det her er jo et fælles beslutningsforslag fra S og SF.
Begge partier står selvfølgelig bag ordlyden, og det gælder også bemærkningerne til det her forslag.
Det, der er vigtigt, er, at selv om man har været med til at lave en politisk proces, der måske har givet nogle uønskede virkninger, er det vigtigt, at man er klar til at kigge på dem og spørge, hvor langt vi er kommet, og om det, vi har besluttet, har haft de konsekvenser, vi gerne ville have.
Det ville være rigtig rart for den politiske proces i Danmark, hvis man oftere var klar til at kigge på, hvad man har lavet, og evaluere, hvordan det er gået med de skibe, man har sat i søen.
Så jeg synes ikke, at der er nogen modsætning mellem, at man på den ene side har arbejdet på at få kommunalreformen – at det skulle lykkes – og at man på den anden side må konstatere, at der er nogle ting, der har udviklet sig skævt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Tak, hr. formand.
Det er jo blot et opklarende spørgsmål i forhold til det her beslutningsforslag, for jeg noterede mig, da jeg læste det igennem i går aftes, at hvis man kigger i bemærkningerne til forslaget, ser man, at der som det allerførste står: »Danmark udvikler sig mere og mere skævt.
Regeringens centraliseringsreformer som f.eks. kommunalreformen har betydet, at væksten og erhvervsudviklingen i dag er koncentreret omkring de større byer.«
Nu er det jo ikke kun SF, der har fremsat det her beslutningsforslag, det har Socialdemokraterne også, og det parti var med i kommunalreformen.
Så jeg vil gerne spørge: Hvem har egentlig forfattet de her bemærkninger til forslaget?
For jeg synes, at det virker lidt underligt, at man bare siger, at det er regeringens skyld, at der er blevet lavet centraliseringsreformer, når nogle af forslagsstillerne selv er med til det.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Vi har nu debatteret Danmarks skæve udvikling i et stykke tid.
Det er, som om initiativer ikke virker efter hensigten.
Set i den kontekst synes det at være et klogt forslag om at nedsætte en kommission, der kan få ordentlig styr på, hvad der vil virke, som SF og S her har fremsat.
Forslaget omtaler specifikt en række områder, der skal indgå i et sådant kommissionsarbejde, og der kunne måske være flere områder.
For mig at se
er det med en systematik, at man skal afdække området, og jeg opfatter B 98 som et forsøg på det.
Det er rigtig sympatisk at ville undersøge det, når der nu er så mange ukendte faktorer i de her områder uden for byerne, som der er.
Jeg har under et tidligere punkt i dag redegjort for Den Radikale plan »Vækst i hele Danmark«, som ifølge vores analyse er finansieret, og i forlængelse af den er vi Radikale da positive over for hensigten, men vi kan ikke få øje på, hvordan de 225 mio. kr., der skal skaffes til finansiering, skal tilvejebringes.
Vi er jo heller ikke en del af SF og S's finanslovforslag og kan derfor ikke tilslutte os den finansiering.
Som sagen står, må vi derfor sige, at B 98 er et fint og sympatisk forslag, men at vi ikke kan gå ind for forslaget, som det her er fremsat.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Jeg har på vegne af Kristendemokraterne lovet at meddele, at de ikke kan støtte forslaget.
Det kan Det Konservative Folkeparti heller ikke.
Vi har i dag haft en lang debat om forholdene i Danmarks forskellige egne og også i yderområderne i Danmark.
Det er jo noget, der hele tiden ligger Det Konservative Folkeparti på sinde, ligesom det ligger regeringen på sinde, hele tiden at holde øje med, at vi har en afbalanceret udvikling i Danmark.
Vi ser ikke noget behov for at nedsætte endnu en kommission og bruge flere penge på kommissionsrapporter.
Vi har jo også i dag i et forslag til vedtagelse fremsat en opfordring til regeringen om at give redegørelser med et fast interval, så vi bliver ved med at holde fokus på yderområdernes særlige udfordringer.
Men vi ser ikke behov for at bruge penge på en kommission.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Vi kan altid finde nogle sjove eksempler, nogle gode eksempler, nogle illustrative eksempler.
Jeg har selv prøvet på det tidligere i dag, det anerkender jeg blankt.
Det er sådan, politikere agerer.
Derfor vil jeg prøve at give fru Vibeke Grave et andet eksempel.
Det var Jyllands-Posten tilbage i 2010, i oktober måned, som skrev, at Lemvig Kommune var ude.
Det er en udkantskommune.
Der viser det sig, at det går fint i Udkantsdanmark.
Mens politikerne har diskuteret, om der er noget at gøre for yderområderne, viser tørre tal, at det går godt i Vestjylland.
Tørre tal viser, at det går udmærket, fortæller borgmesteren, og man har i øvrigt kunnet se, at kommunen i de seneste 2 år har brugt flere penge end andre kommuner og ledigheden er lavere, mens skattegrundlaget er steget mere end i de øvrige kommuner.
Det gælder Lemvig Kommune, og det bekræfter borgmesteren så: Vi ligger flot nu, og vi kan mærke optimismen blandt vores mange små virksomheder, der igen har fået mere at lave.
Det er ikke kun sortsyn, der præger os, siger han til Jyllands-Posten.
Der er mange kommuner, også udkantskommuner, som har haft store udfordringer, og hvor der også er lukket virksomheder, men hvor man har prøvet at stimulere på andre måder ved at være innovativ osv.
Det har man bl.a. gjort i Lemvig.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Ja, det synes jeg.
Jeg synes, at alle de mange initiativer, som regeringen, Venstre og Konservative, oftest med støtte fra Dansk Folkeparti, har fremlagt, har været gode og fornuftige.
Jeg synes, at man har gjort utrolig meget, og jeg synes, at man har sat rigtig meget fokus også på udkantsområdernes specielle udfordringer.
Det skal vi blive ved med, for det er vigtigt at sikre, at vi har et Danmark i balance, og at vi har et Danmark, hvor alle føler, at Folketinget herinde varetager landets samlede interesser og også har blik for de enkelte regioners særlige udfordringer.
Så vil jeg bare lige præcisere, at jeg ikke har givet noget løfte om, at vi vil gå ind for en større udligning.
Jeg mener bl.a., at vi skal have kigget på de ordninger, hvor vi i dag desværre giver penge til kommuner, som har drevet deres egen økonomi dårligt.
Det er vigtigt, at vi hele tiden giver kommunerne de rigtige incitamenter.
Så der er selvfølgelig behov for at kigge på udligningsordningen.
Det er meget vigtigt for den måde, som kommunerne fungerer på.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det vil jeg da gerne høre som et tilsagn om, at Det Konservative Folkeparti så vil kigge på udligningen, sådan at de fattigste kommuner faktisk får mere.
Og hvis jeg forstår det sådan, er jeg da rigtig glad for det svar, jeg har fået på det første spørgsmål.
Det næste er jo så, om ordføreren mener, at den udvikling, der har været, at den politik, der har været ført, har været god nok, altså om ordføreren er stolt af den indsats, man selv har gjort for, at det strukturelt set er nemmere at føre en ordentlig politik, lige meget hvor i Danmark man er, altså om man synes, at strukturen er påvirket sådan, at uanset hvor man bor i Danmark, har man en rimelig tilgang til kultur, til uddannelse, til infrastruktur, til job.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Tak for det.
Venstres ordfører nævnte, at Venstre ønsker et Danmark i balance.
Samtidig er et af midlerne, som Venstres ordfører nævnte, planloven.
Det vil jeg gerne have Venstres ordfører til at uddybe: Hvordan kan man ved at give 29 kommuner ud af 98 nogle specielle vilkår bidrage til, at Danmark kommer i balance?
Jeg må sige med det samme, at det her ikke er et københavnerspørgsmål, for jeg er selv sønderjyde og bor i Sønderjylland.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Nej absolut ikke, men jeg tror heller ikke, at Venstre kan bestemme, at fødselstallet skal stige, og fødselstallet er jo i de sidste år faldet, og det er jo en kendsgerning, at antal folkeskoleelever er faldet i mange af de kommuner, vi snakker om.
Jeg kender tilfældigvis også til det der, og man kan sige, at i nogle kommuner med måske 50.000 indbyggere er elevantallet i de sidste 6-7 år allerede faldet med måske 1.000 elever.
Hvis det skal svare til en ganske almindelig landsbyskole med 100-150 elever, er det altså syv eller otte skoler.
Vi ved jo, at vi har nogle skoler med 100 elever, der er vel søgte.
Men vi ved også, at de billigste skoler i nogle af kommunerne med helt ned til 150-250 elever kan drives for måske 50.000 kr., men vi har også andre skoler, hvor det koster op til 70.000 eller 80.000 kr. Så der skal altså ske noget.
Men det er jo ikke regeringens skyld, at børnetallet falder i mange af disse områder.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg kunne heller ikke lade være med at notere mig, at Venstres ordfører talte meget om de lokale ildsjæle.
Vi kan jo godt blive enige om, at det jo er fantastisk, når der er nogen, der gør en indsats.
Det er noget, der virkelig hjælper noget.
Men det, vi debatterer her i Folketingssalen, er jo også meget, hvad vi gør som samfund.
Her vil jeg gerne høre Venstres ordfører, hvordan Venstres ordfører har det med, at regeringens nulvækstpolitik betyder, at vi i det nuværende budgetår bruger 500 mio. kr. mindre på folkeskolen – altså bruger ½ mia. kr. mindre på folkeskolen – og at det i høj grad har betydet, at de i mange yderkantsområder har lukket folkeskoler.
Der er jo et hav af folkeskoler, der er lukket.
Bare her i forbindelse med det her budget er der på landsplan 82 folkeskoler, der er blevet lukket, og der er 246 skoler, der er blevet berørt af det her.
F.eks. har man lukket folkeskolen i Tversted i Nordjylland.
Der har de haft folkeskole i 500 år; siden reformationen har de haft en folkeskole.
Men på grund af regeringens nulvækstpolitik er det slut med den form for lokale folkeskoler.
Er det Venstres politik at lukke folkeskoler?