runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2007-10-04:
Men Det Radikale Venstre er enig med Venstre og hermed også med hr. Troels Lund Poulsen i, at afviste asylansøgere skal hjem.
Men de kommer jo ikke hjem.
Regeringen sætter dem jo ikke på en flyver og sender dem hjem.
Det er jo det, der er hele pointen i den diskussion, som vi har herhjemme.
Det forbigår Venstre fuldstændig og totalt lige fra statsministeren til ordføreren, fordi de af mange forskellige grunde ikke kan sendes hjem.
Danmark har stadig væk, uanset at deres forældre har fået afvist at få asyl, et ansvar for de børn, som sidder i asylcentrene.
Det ansvar tager Venstre ikke på sig.
Statsministeren taler om værdikamp, demokrati, og jeg ved ikke hvad, men der sker ikke noget for dem, der er de mest magtesløse i det her land, nemlig de børn, som ufrivilligt sidder i asylcentrene og lider.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-10-04:
Jamen kernen i den jobplan, vi har lagt frem, er jo lige præcis, at vi vil prøve at skaffe mere arbejdskraft til både offentlige institutioner og private virksomheder, og jeg kan sige til fru Line Barfod, hvis det skulle være forbigået fru Line Barfods opmærksomhed, at rekruttering af medarbejdere til det offentlige faktisk er en del af trepartsaftalen med fagforeningerne.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg hørte godt statsministerens tipunktsplan i tirsdags, men jeg hørte også statsministeren sige, at han ville overholde 2015-planen, og det fremgår af 2015-planen, at regeringen ikke vil have flere offentligt ansatte.
Det stemmer ikke helt med det, statsministeren nu står og siger, så enten vil statsministeren ikke overholde sin egen 2015-plan, eller også vil han ikke have flere offentligt ansatte.
Statsministeren svarede ikke på det med, at man skal have lov til at blive behandlet som menneske.
En anden hjemmehjælper fortalte for nylig på en konference herinde, at hun ikke kan sige ja til et glas saftevand, når hun er ude hos de ældre, fordi der ikke er visiteret tid til, at hun kan nå at komme på toilettet.
Det er nok også årsagen til, at der er 60 pct. af de gamle hjemmehjælpere, der udvikler inkontinens.
Buschaufførerne har haft det samme problem i mange år.
I deres vagtplaner er der heller ikke indlagt tid til, at de kan komme på toilettet.
Mener statsministeren, at den privatiseringsbølge, som regeringen holder fast i, gør, at mennesker oplever, at de bliver behandlet som mennesker, eller tror statsministeren, at den kan være medvirkende til, at de oplever at blive behandlet, som om de var robotter?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-10-04:
Jeg ved ikke, hvad det er for en privatiseringsbølge, fru Line Barfod omtaler.
Jeg har ikke fået øje på den.
Med hensyn til 2015-planen: Den siger jo ikke noget om antallet af offentligt ansatte.
Den siger noget om den samlede beskæftigelse i samfundet, der skal stige i de kommende år.
Jeg er nødt til at gentage over for fru Line Barfod, at den største udfordring overhovedet, som den offentlige sektor står over for i de kommende år, er at finde afløsere nok for de omkring 200.000 offentligt ansatte, der går på pension over de næste 10 år.
Morten Bødskov (S), 2007-10-04:
Vil ordføreren ikke godt indrømme, at disse 50 mia. kr., som er afsat frem til 2018, reelt ikke er et serviceløft?
Når vi kommer frem til 2018, er vi på 2006-niveau med hensyn til offentlige investeringer, hvis man ser dem som en andel af vores samlede bruttonationalprodukt, altså som en andel af, hvordan værdistigningen, værdiudviklingen er i samfundet i øvrigt.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Den indeholder bl.a. et løfte om, at vi vil afsætte 50 mia. kr. til at udvikle de fysiske rammer i vores velfærdssamfund.
Men den indeholder også et udkast til en aftale, som lægger op til, at vi vil afsætte 10 mia. kr. til at indføre kvalitetsreformen i de kommende år, og jeg glæder mig selvfølgelig til, at Socialdemokratiet også bliver inddraget i de forhandlinger, for Socialdemokratiet har selvfølgelig også nogle bud på, hvad man ønsker.
Vi har et ønske om at forbedre den offentlige velfærd, og derfor er det simpelt hen ikke korrekt, at vi ikke investerer i den, som hr. Morten Bødskov gerne vil fremture med.
Morten Bødskov (S), 2007-10-04:
Jeg må sige, at nok en gang er det jo meget dejligt at få bekræftet, at Venstres ordfører også kan tale flydende sort, for det var jo det, vi var vidne til her.
Jeg spurgte meget præcist med hensyn til disse 50 mia. kr., om det er rigtigt eller forkert, at når man kommer frem til 2018, vil niveauet for investeringer i offentlige anlæg, hvis vi følger regeringens strategi og måler det i procent af bruttonationalproduktet, være på 2006-niveau.
Så der er ikke tale om en voldsom fremgang i investeringer i offentlige anlæg, og der vil ikke være tale om, at børn, ældre, unge og andre kan få alle disse nye forbedringer, som statsministeren stod og lovede befolkningen på Venstres sommergruppemøde.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Et meget konkret svar til den socialdemokratiske ordfører er, at vi har fremlagt en 2015-plan, som meget klart ruller ud, hvordan vi ser den økonomiske udvikling.
Jeg må bare sige, at det jo endnu ikke er lykkedes at blive klar over, hvordan den socialdemokratiske finanspolitik skal være.
Det, der er forskellen, er, at vi fremlægger en finansiering.
Vi har også sagt, hvordan vi vil udvikle velfærdssamfundet, og år efter år sætter vi danmarksrekord i det, der skal bruges både på offentlig velfærd og på anlægsinvesteringer.
Morten Østergaard (RV), 2007-10-04:
Jeg er klar over, at man som politisk ordfører skal spænde vidt og derfor vide meget om meget for at kunne deltage i debatten, men jeg vil alligevel anmode hr. Troels Lund Poulsen om, hvis han ønsker at gå ind i en alvorlig debat om asylbørnenes vilkår, at sætte sig en smule bedre ind i det.
Her hører vi hr. Troels Lund Poulsen tage Røde Kors til indtægt for, at alt er, som det skal være.
Det er ganske simpelt urimeligt.
Der er ikke noget, der tyder på, at vi oplever et fald, så jeg kunne frygte, at de stiger igen til næste år.
Alle lamper har jo lyst.
Det er det, som er vurderingen fra de operatører, som man lægger ansvaret i hænderne på, og det er derfor, at det store spørgsmål er: Hvad er det, Venstre har tænkt sig at gøre nu, hvor alle andre partier end det nuværende regeringsflertal, VKO, opfordrer til, at man tager skeen i den anden hånd, og at man tager hånd om og ansvar for de her børn?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
For mig er det ikke klart, at alle partier i oppositionen, som hr. Morten Østergaard siger, er enige om, hvad der skal ske.
Jeg hører, at der er store forskelle på, hvad Det Radikale Venstre vil, og hvad f.eks. Ny Alliance vil.
Det signal, jeg har sendt i dag - og det vil jeg gerne slå fast igen er, at det optager Venstre meget.
Det mener jeg vil underminere den måde, som man får opholdstilladelse på i Danmark, men deri er jeg bare ikke enig med hr. Morten Østergaard.
Morten Østergaard (RV), 2007-10-04:
Nu er det sådan, at jeg spurgte, hvad Venstre har tænkt sig at gøre, ikke hvad Venstre ikke har tænkt sig at gøre.
For de, der har ansvaret for det her, Røde Kors, siger klart: Alle lamper lyser, man er nødt til at gøre noget.
Vi kan ikke løse problemet inden for centrene, for problemet ligger i opholdstiden og i den uafklarede situation, familierne er i.
Man skylder vælgerne et svar på, hvad man har tænkt sig at gøre med udviklingsbistanden, som alle partier uden om det nuværende flertal mener skal stige efter næste valg.
Hvad har man tænkt sig at gøre med starthjælpen?
Situationen er jo desværre sådan for Venstre, at det politiske billede i Danmark nu er sådan, at hvis ikke man vil gøre noget på den her side af et valg, kan man som minimum forvente at blive tvunget til det efter et valg.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, hvad den politiske ordfører for det største parti i Folketinget har tænkt sig at gøre ved den situation.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Der var jo flere spørgsmål.
Først, hvad vi har tænkt os at gøre: Vi har i 2007, som jeg også tidligere har sagt, afsat 50 mio. kr. til at forbedre forholdene på asylcentrene.
Det kommer bl.a. børnene til gode.
Det har statsministeren også tidligere i dag svaret på.
Med hensyn til udviklingsbistanden må jeg nok sige, at jeg synes, det er en meget mærkværdig debat.
Danmark ligger i top internationalt med hensyn til at give udviklingsbistand.
Vi bliver år efter år kåret som det land, der giver den mest effektive udviklingsbistand.
Danmark har bestemt ikke noget at være flov over i den forbindelse, snarere tværtimod.
Danmark bliver rost internationalt for den store indsats, vi gør.
I den forbindelse må jeg sige, at det jo er interessant at høre oppositionspartier have meget travlt med at tale om, hvor vigtigt det er, at man når 1 pct. af BNP med hensyn til udviklingsbistand, når det er de samme partier, der ikke i de finanslovforslag, de fremsætter, afsætter de nødvendige midler for at nå derop.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi hæver ikke boligskatterne, medmindre et af de tre store borgerlige partier er med i den aftale.
Når vi har sagt klart og tydeligt, at vi gerne vil have en skattereform, er det jo netop, fordi vi gerne vil have en aftale bredt i Folketinget.
Det vil så også sige, at vi er nødt til at have et af de tre store partier med i den aftale.
Så fru Inger Støjberg kan være ganske rolig, hun kan sove trygt om natten.
Det er ikke Socialdemokraterne, der lægger en stigning af boligskatterne på bordet i de forhandlinger.
I øvrigt kan det slet ikke lade sig gøre at ende med et resultat der, uden at V, K eller DF er med.
Hvordan kan det være så utrolig svært for de dygtige medlemmer i højre side af salen at forstå, at Socialdemokraterne meget tydeligt har sagt: Vi ønsker ikke at hæve skatterne.
Vi ønsker, at skattestoppet skal bevares, indtil den dag vi har et bredt flertal i Folketinget, hvori et af de tre store borgerlige partier er med.
Nu har jeg sagt det mindst ti gange fra Folketingets talerstol.
Jeg forstår ganske enkelt ikke, at det er så svært at forstå det, jeg siger, for det er meget, meget enkelt.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-04:
Jeg vil unægtelig være meget, meget taknemlig, hvis fru Helle Thorning-Schmidt ville svare på mit spørgsmål: Hvornår er man ny husejer?
Er det efter 1 år, man er ny husejer?
Får man så ikke forudsætningerne for boligskatten ændret?
Eller er det 2 år, eller er det 3 år?
Man må jo kunne sætte et årstal på, når det er sådan, at partiets egen skatteordfører siger, at nye husejere godt kan føle sig sikre.
Alle andre skal så ikke føle sig sikre.
For dem hæver vi sandsynligvis boligskatterne.
Hvis man ser, hvordan folketingsgruppen har svaret, ser man, at der jo er en stor villighed til at hæve boligskatterne.
Men hvornår er man ny husejer?
Er det 1 år, er det 2 år, er det 3 år?
Hvem kan vide sig sikker, og hvem kan ikke vide sig sikker?
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-10-04:
Vil fru Helle Thorning-Schmidt sige, at ikke alt er i spil?
Nu er det sådan, i hvert fald når vi arbejder i Venstre, at vi har en skatteordfører, og han udtaler sig om skattespørgsmål.
Jeg formoder også, at man arbejder sådan i Socialdemokratiet.
Når Socialdemokraterne har en skatteordfører, der udtaler sig om skattespørgsmål - hvad hr. John Dyrby Paulsen jo har gjort i Børsen i dag - må man altså også tro på og stole på, at han tegner Socialdemokraternes skattepolitik.
Derfor har jeg meget, meget vanskeligt ved at forstå fru Helle Thorning-Schmidts garanti om, at man overhovedet ikke rører ved boligskatten, når alt samtidig er i spil.
Kan fru Thorning-Schmidt så måske ikke uddybe, hvad der ellers ikke er i spil?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Den eneste undskyldning, jeg kan finde, for, at fru Gitte Lillelund Bech ikke har forstået det, jeg sagde, er, at hun talte med fru Inger Støjberg før.
Jeg har jo netop sagt, at vi kun kan ændre boligskatten, hvis et af de tre store borgerlige partier er med.
Og når hr. John Dyrby Paulsen klart siger, at alt kan være i spil, er det jo netop, fordi vi ønsker at få en skattereform.
Men vi har også sagt tydeligt, at det ikke er Socialdemokraternes kop te at brandskatte boligejerne.
Det er faktisk ikke vores kop te overhovedet at beskatte dem særlig meget hårdere eller hårdt i det hele taget, og derfor er det ikke noget, vi kommer ind til bordet med.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-10-04:
Nu er det sådan, at vi faktisk er nogle, der godt kan multitaske.
Derfor hørte jeg udmærket fru Helle Thorning-Schmidts svar.
Jeg undrer mig stadig væk over, hvis alt er i spil, at boligskatten så alligevel ikke er i spil ifølge fru Helle Thorning-Schmidt.
Men hvis det nu skulle være sådan, at andre bringer boligskatten i spil, er den alligevel i spil.
Det er jo det, fru Helle Thorning-Schmidt siger fra talerstolen.
Derfor må jeg bare bede fru Thorning-Schmidt om et svar: Kan fru Helle Thorning-Schmidt give en garanti for, at Socialdemokraterne på intet tidspunkt vil røre ved boligskatten for nogen af boligejerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Socialdemokraterne bringer ikke forhøjelse af boligskatterne ind til forhandlingsbordet om en eventuel skattereform.
Boligskatterne kan kun ændres som led i en samlet skattereform, som kun kan vedtages, hvis et af de tre store borgerlige partier er med.
Det skulle undre mig, hvis den borgerlige side af dette Folketing ikke har forstået budskabet nu trods alt.
Ole Sohn (SF), 2007-10-04:
Jeg undrer mig lidt over fru Pia Kjærsgaards indlæg.
Når man nu har haft et medansvar for velfærdspolitikken gennem 6 år, undrer det mig, at der ikke kom bare én eneste bemærkning om medansvaret for, at hjemmehjælpen til de ældre bliver stadig ringere på grund af skattestoppet, og at kommunernes økonomi i den grad er presset på grund af skattestoppet og udgiftsloftet, som gør at skolerne forfalder, og at hjemmehjælpen bliver dårligere.
Det har Dansk Folkeparti et hundrede procent et medansvar for.
Er det fordi, man er lidt flov over, at man hele tiden retorisk taler om, at der nu skal gøres noget, samtidig med at man lukker øjnene for det medansvar, man har for det, der er sket?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Vi har et medansvar, det er fuldstændig rigtigt, og det ønsker vi overhovedet ikke at lukke øjnene for.
Tværtimod omtaler vi det, så ofte vi overhovedet kan komme af sted med det.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti siden 2001 har lavet rigtig mange gode aftaler med regeringen, har været med ved bordet hver evig eneste gang og har været med i stort set samtlige forlig og aftaler.
Det samme kan man jo ikke lige præcis sige om SF eller andre partier.
Men det har vi, og det har vi det godt med.
Vi har egentlig en fornemmelse af, at den danske befolkning har det på nøjagtig samme måde.
Og det kan jeg faktisk dokumentere.
Hver evig eneste gang, der er blevet foretaget en analyse af, hvordan folk ser på, hvad der er sket i det danske samfund, har der faktisk været en temmelig reel og solid opbakning til det flertal, som består af Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative - til trods for at der kommer de skræmmekampagner, som hr. Ole Sohn også fremfører nu: at skattestoppet skulle have noget som helst at gøre med det, som hr. Ole Sohn fremhæver her.
Ole Sohn (SF), 2007-10-04:
Jeg er opmærksom på, at fru Pia Kjærsgaard har det lidt vanskeligt med alfabetet og kombinationen af bogstaver, men jeg var ikke helt klar over, at Dansk Folkeparti også underlægger sig det trylleri, som finansministeren indtil nu har udøvet, og dermed foregøgler, at der kommer flere og flere penge til at sikre en ordentlig velfærd.
Jeg har en fornemmelse af, at fru Pia Kjærsgaard godt er opmærksom på, at der faktisk er rimelig stor modstand - om ikke andet blev det synliggjort forleden dag - blandt medarbejderne i den offentlige sektor, som render hurtigere, fordi der er færre medarbejdere, og derfor bliver mere stressede og mere nedslidte, uanset om de arbejder i daginstitutioner, i folkeskoler eller i ældreplejen.
Det er alt sammen noget, Dansk Folkeparti har medansvar for, og det synes jeg man skal stå ved og sige: Ja, vi har valgt at sørge for, at A.P. Møller og Danske Bank kan få nogle skattelettelser, og så må hjemmehjælperne jo holde lidt for.
Så må der være lidt færre hjemmehjælpere til de ældre, for de kan ikke få både i pose og i sæk, når der er skattestop.
Hvorfor tager man ikke ansvaret og siger: Vi har prioriteret skattelettelserne til A.P. Møller og Danske Bank, frem for at sikre at ældre får en ordentlig omsorg?
Det var da mere ærlig snak.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Vi vedstår, at der er blevet tilført langt flere økonomiske midler, end der er blevet før.
Vi vedstår også, at der nogle steder er mangler, som der skal rettes op på - så absolut.
Det har vi været ude at sige, og det er jo netop derfor, at vi indgår i arbejdet med kvalitetsreformen.
Vi gør det netop for at få rettet op på de ting.
Men jeg kan bare ikke rigtig tage SF's argumentation, som nærmest tilkendegiver, at overalt i Danmark går det bare rigtig, rigtig skidt.
Det er jo ikke rigtigt, det er ikke rigtigt.
Der er steder, hvor der skal rettes op.
Inden for hjemmeplejen er der gamle, som ikke får den pasning og pleje, de skal have, og der er mange steder, hvor vore syge og ældre medborgere har problemer - ja, det er der, men det er jo netop derfor, vi sætter fokus på det nu.
Men det, som hr. Ole Sohn og andre fra SF tilkendegiver, er altså ikke korrekt.
Det virker nærmest, som om Danmark er et uland på det sociale område, og det ved hr. Ole Sohn godt ikke er rigtigt.
Jeppe Kofod (S), 2007-10-04:
Ja tak.
Jeg ved godt, at det nogle gange kan være hårdt at være regeringens parlamentariske grundlag.
Det er klart.
Vi så sidst, at Dansk Folkeparti påstod, de kæmpede for bedre velfærd, men indgik en skatteaftale med regeringen, hvor der bruges 9,5 mia. kr. om året på skattelettelser.
Det er jo bemærkelsesværdigt, når hr. Kristian Thulesen Dahl for et år siden udtalte, at personskatten ikke bliver nedsat med Dansk Folkepartis stemmer i denne valgperiode.
Jeg vil gerne se, hvordan Dansk Folkeparti stemmer ved regeringens skattepakke senere på måneden, for de kan jo ikke stemme for, når der sagt noget andet af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Mit spørgsmål går på, hvorvidt Dansk Folkeparti vil sikre nogle ordentlige rettigheder for ældre i ældreplejen i de kommende forhandlinger om en kvalitetsreform.
Vil Dansk Folkeparti sikre det?
Eller vil man lade sig spise af med regeringens tomme løfter?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-04:
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne nu arbejder på en skattereform.
Fru Helle Thorning-Schmidt har jo også flere gange her sagt, at alt er i spil i en skattereform.
Og jeg må bare sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at jeg unægtelig bliver meget nervøs, når alt er i spil, når det gælder skat og Socialdemokraterne.
Det er nemlig sådan, at hr. John Dyrby Paulsen, altså Socialdemokraternes skatteordfører, siger i Børsen i dag, at man ikke vil gå ind og pille ved boligskatterne for dem, der lige har købt hus.
Altså, forudsætningerne skal ikke ændres for nye husejere.
Hvornår er man ny husejer?
Abbas Razvi (RV), 2007-10-04:
Der var jo et element af frihed.
Jeg kunne vælge at spise det, jeg ville.
Der var ikke nogen, der sagde til mig: Nu skal du tilpasse dig vores madtradition og spise det, vi andre spiser.
Det undrer mig meget, at fru Helle Thorning-Schmidt i sin partiledertale sagde, at etniske minoriteter ikke skal have positiv særbehandling; i børnehaverne og institutionerne har man en madkultur, og denne madkultur skal gælde alle.
Sagt med andre ord: Hvis folk f.eks. ikke spiser svinekød, må de opdrages/tvinges til at spise, som de andre spiser.
Og hvis de ikke vil det, må de sidde med deres medbragte madpakker og fedte med dem.
Hvor er demokratiet henne i denne henseende?
Et demokrati må være et sted, som har gjort mig til demokrat, og som er inkluderende med plads til forskellighed og ikke ekskluderende.
Hvis et demokrati ikke tager hensyn til sine mindretal, bliver det reduceret til et flertalsdiktatur.
Derfor stiller jeg et meget simpelt spørgsmål: Hvor er vi henne, hvis man skal tvinges ind i en madkultur, som tilfældigvis siges at være madkulturen i landet?
Jeg har masser af danske venner og bekendte, sågar en dansk familie, og vores kultur er meget blandet: Man spiser vegetarmad, man spiser svinekød, man spiser så meget andet.
Og vi har det så godt, fordi vi alle kan være der og synes, at der er plads til os.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg synes selvfølgelig, vi skal have et samfund, hvor vi alle sammen kan være.
Men jeg synes ikke, at det er rimeligt, at man i en dansk børnehave skal skifte madkultur, fordi der er nogle børn, som af en eller anden grund ikke spiser noget bestemt.
Men jeg mener faktisk, at man selvfølgelig skal finde en lempelig ordning, hvor de børn, som ikke spiser svinekød, selvfølgelig ikke behøver at spise svinekød de dage, hvor det er der.
Men selvfølgelig skal man fortsætte med en helt almindelig madkultur i danske børnehaver.
For jeg må bare spørge: Hvor stopper det?
Skal man så heller ikke tage på lejrskole sammen?
Skal man ikke have gymnastik sammen?
Selvfølgelig skal man fortsætte den gode kultur, vi har i Danmark, både hvad angår madkultur og andre former for almindeligt kulturelt samvær.
Abbas Razvi (RV), 2007-10-04:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at der ikke skal være plads til, at alle kan være med på lejrskoleture osv.
Det eneste, jeg siger, er, at vi skal skabe rummelighed og inkludere alle.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at etniske danskere skal spise det samme som nydanskerne.
Lad folk spise, hvad de har lyst til, så kan jeg ikke se, at der er noget problem.
Lad os være et åbent demokrati, hvor der er plads til alle, og hvor alle kan bevare i hvert fald de fundamentale behov og tilfredsstille dem på en eller anden måde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg må bare konstatere, at vi er uenige.
Jeg mener, at man i danske børnehaver skal fortsætte med at spise et godt sundt måltid mad ud fra danske madvaner.
Man kan selvfølgelig lade sig inspirere af andre kulturer og andre landes madvaner, det synes jeg altid er en god idé.
Men det kan ikke være sådan, at et mindretal skal bestemme, at der f.eks. ikke kan spises svinekød i en dansk børnehave.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-10-04:
Jeg hørte fru Helle Thorning-Schmidt sige i sit indlæg, at hun manglede ledelse, og derfor forstår jeg egentlig godt, at jeg straks kunne se på Socialdemokratiets gruppeformand, hr. Carsten Hansen, at han sad lidt uroligt på stolen.
Men det var slet ikke det, jeg ville tale om, det kunne jeg bare observere her fra min stol.
Så synes jeg lige, jeg ville sige det, for det, jeg egentlig ville tage fat på, jo var, at for 2 år siden mente Socialdemokratiet, at der skulle ske lettelser i topskatten.
Nu mener man noget andet.
Indtil for nylig var man tilhænger af skattestoppet; på kongressen valgte man så at tale imod skattestoppet; nu er man så tilhænger igen, i hvert fald vil man gå til valg på det, og så vil man alligevel i næste valgperiode lave en skattereform, og man ikke vil fortælle, hvad den skal indeholde, fordi der først skal sidde en kommission, der skal arbejde med det, og det giver alt sammen et lidt forvirrende billede.
Det gør det også med det punkt, jeg så ville spørge om, nemlig arbejdsmarkedsbidraget.
For arbejdsmarkedsbidraget stod Socialdemokraterne jo i 1990'erne for skulle sættes ned, når ledigheden faldt og der var brug for færre penge i Arbejdsmarkedsfonden.
Jeg vil bare bede fru Helle Thorning-Schmidt bekræfte, at man faktisk indtil for ganske nylig havde samme holdning, som man havde i 1990'erne, nemlig at loven skulle følges
, og når udgifterne blev færre fra Arbejdsmarkedsfonden, så skulle indtægterne også blive færre, og danskerne skulle betale mindre i bruttoskat.