runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Hr. Per Clausen siger, at det er rart at høre, hvad vi gerne vil.
Jeg brugte altså det meste af min tid på at forklare, hvad vi har gjort, for lige præcis at understrege, at det her ikke er et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti nu pludselig vil gøre noget for vores kræftramte, for vi har gjort noget hele vejen igennem.
Jeg har sagt det før: Der var vedtagelsen umiddelbart efter sidste folketingsvalg, Kræftplan 2 i sommeren 2005, hvilket gav et løft på 1,1 mia. kr. til bedre kræftbehandling.
I finansloven for i år gør vi mere i 2007, fordi vi har haft fokus på det hele vejen igennem.
Det er ikke en pludselig opstået idé hos os, at vi skal gøre det bedre for de kræftramte.
Så blev der talt om, hvem der har ansvaret for f.eks. at få uddannet de rigtige folk til at løse opgaverne?
Jamen det har amterne haft.
Det har været i amterne, at man har haft sygehusene.
Vi har argumenteret for, at vi langt mere direkte burde styre tingene på nationalt plan.
Det har vi ikke fundet stor opbakning til blandt mange partier her i Folketinget.
Det har vi haft som udgangspunkt, fordi vi kunne se det, og fordi vi troede på, at det kunne gøres bedre.
Nu kommer der en ny struktur fra den 1. januar, hvor vi får regioner i stedet for amter, og hvor Sundhedsstyrelsen skal være langt mere pågående og have et langt større ansvar med hensyn til at sikre, at folk får de tilbud, vi vil give folk, tilbud, som vi vedtager de skal have, bl.a. i forhold til kræftbehandling.
Det ser vi frem til
bliver et bedre system end det, vi går fra.
Det var sådan set et system, som Dansk Folkeparti gennemførte sammen med regeringen, og det øvrige Folketing var ikke til megen hjælp i den sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2006-12-07:
Det er jo altid rart at høre, hvad Dansk Folkeparti gerne vil.
Der findes ikke nogen behandlingsgaranti på det her område.
En af grundene til, at der ikke findes nogen behandlingsgaranti, er jo, at Dansk Folkeparti ikke har prioriteret eller i hvert fald ikke har formået at prioritere den opgave, som hr. Kristian Thulesen Dahl talte om tidligere, nemlig at sikre, at der kom flere hænder ind i den offentlige sektor til at udføre det her arbejde.
Hvis man ser på indsatsen, så har den jo været præget af, at de initiativer, der kunne tages for at skaffe mere personale på det her område, ikke er blevet taget, fordi man har valgt at prioritere anderledes.
Man siger så igen, at man nu vil til at prioritere det.
Men har hr. Kristian Thulesen Dahl i virkeligheden et eneste konkret bud på, hvordan man i fremtiden vil sikre, at der kommer flere i den offentlige sektor, også til de her opgaver?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg har svaret på det før, så det bliver selvfølgelig lidt det samme.
Vores holdning er, at vi i det danske samfund skal gøre langt mere for kræftramte; at vi skal være langt hurtigere i vores indsats; at vi skal sikre langt bedre vejledning om den indsats, der foregår.
Og det har vi kæmpet for på alle mulige planer.
Jeg har fortalt, hvordan vi ikke bare siger det i dag, fordi sagen nu er oppe i medierne, men hvordan vi hele tiden har holdt fokus på det her, og at vi efter valget i 2005, altså for godt og vel halvandet år siden, tog initiativ til en vedtagelse – det var altså vores initiativ – om, at vi nu skulle gøre noget ekstra.
Vi har hvert eneste år, når vi har diskuteret finanslov, haft de kræftramte med på vores spiseseddel i forhold til områder, hvor vi skulle gøre det bedre
Vi har ikke set den samme interesse fra alle de partier, der nu pludselig har travlt, det har vi ikke.
Men vi glæder os over, at der nu er så stærk opbakning til, at vi skal gøre noget mere for de kræftramte, for det trænger vi til.
Det er jo bl.a. for at sikre, at vi kan nå at behandle inden for de ventetider, som findes, for vi vil ikke have, at folk går og venter på kræftbehandling.
Det er noget af det værste.
Den usikkerhed, man stiller folk over for, når de har fået at vide, at de har en kræftsygdom, og de så ikke bliver behandlet, vil vi ikke have, den vil vi ikke give folk.
Vi vil tværtimod have, at folk bliver behandlet.
Det er derfor, at det har været vores fokus hele vejen igennem.
Det er fuldstændig rigtigt, det ved jeg nemlig godt, så derfor kan man bare spørge til det, og så vil jeg gerne svare.
Dansk Folkepartis holdning har hele dagen i går, hele dagen i forgårs, hele sidste måned, helt tilbage til i sommer, da vi lavede velfærdsforliget, været nøjagtig den samme, nemlig at det, der er truffet aftale om, er at hæve efterlønsalderen gradvis til 62 år og folkepensionsalderen til 67 år; at det derefter politisk skal besluttes i 2015, om der skal ske yderligere fra 2025.
Det har vi så ønsket at gøre klart også i betænkningen til lovforslaget.
Vi havde skrevet det lidt mere udførligt, og nogle syntes, det var bedre, hvis vi skrev det mere præcist, mere kontant politisk i stedet for meget langt, og hvis nogle syntes, at det ville være hjælpsomt, så gjorde vi gerne det, og det er det, der er resultatet af det, som blev omtalt i går, og som der citeres fra.
Man kan så også sige, hvis man går væk fra det og kigger på virkeligheden – nu har vi her i dag hørt meget om, at man skal forholde sig lidt til virkeligheden, og om, hvordan folk oplever tingene – at man kan tage det udgangspunkt at spørge, om nogen herinde tror på, at der, hvis vi på et tidspunkt kommer i den ærgerlige situation, at vi har massearbejdsløshed, vil være sådan rigtig stor politisk styrke i det synspunkt, at nu skal man have en meget, meget senere tilbagetrækningsalder.
Jeg er ikke helt sikker på, at nogen tror på, at det vil være virkeligheden, og derfor er jeg helt tryg ved, at vi har virkeligheden på vores side.
Det er der jo mange herinde der føler er det, man skal have, og derfor er jeg helt tryg ved den situation, vi har her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg må klart afvise, at regeringen ikke har en grøn profil.
Der iværksættes projekter for 1 mia. kr. inden for miljøområdet, heraf går de 500 mio. kr. som sagt til naturgenopretningsprojekter, og disse projekter skal jo til at blive udpeget rent fysisk, og vi skal i gang med at få dem gennemført.
Med hensyn til landdistriktsmidlerne – jeg går ud fra, at det er dem, der bliver henvist til – er det sådan, at det fremgår af regeringsgrundlaget, at der er fuld hjemtagning i perioden 20072012.
Det betyder, at samtlige de midler, der er til rådighed, vil blive hjemtaget i den periode, og det betyder også, at der ikke bliver færre midler til landdistrikterne og derfor heller ikke dårligere mulighed for at finansiere naturprojekter.
Per Clausen (EL), 2006-12-07:
Jeg lagde mærke til, at hr. Christian WedellNeergaard lagde megen vægt på, at der er afsat 500 mio. kr. til naturgenopretning.
Det er rigtigt, men det er vel også rigtigt, at der på Fødevareministeriets område næsten gives det samme beløb mindre til naturen næste år.
Det er vel også rigtigt, at når vandmiljøovervågningen går fra at være en amtslig til at være en statslig opgave, forsvinder der 75 mio. kr., som ingen kan finde.
Miljøministeren kan ikke redegøre for dem, og i hvert fald de ansatte inden for området taler om en nedskæring på 25 pct., så set i det lys har jeg lidt svært ved at se regeringens grønne profil og lidt svært ved at se noget løft til miljøet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
... og så skal man også have kapaciteten op, så man behandler flere.
Derfor kan det jo godt være, at der er noget ræson i, at der er en sammenhæng mellem, at man sidder ude i regionerne og vurderer, at man gerne vil bruge nogle flere penge til at købe udstyr for, og de penge kan man så hente i en lånepulje fra staten.
Til gengæld kan man så øge antallet af behandlinger og ad den vej sikre, at man får penge hjem, så man kan betale pengene tilbage til staten til det udstyr, man har købt.
Det skal jo sikres i den nye struktur, men der kan være meget, der taler for en direkte statslig styring, og det vil jeg gerne se på.
Der kan være meget rigtigt i en større statslig styring.
Vi har jo sådan set ikke, da vi lavede forliget, argumenteret for, at vi skulle have regioner, der styrede sundhedsvæsenet – det var en del af det kompromis, der blev lavet omkring en ny struktur – for der kan være meget ræson i, at det skal være staten, der mere direkte går ind og engagerer sig, men når vi nu har regionerne og det er regionerne, der skal drive sygehusene, og som har ansvaret med nogle lokalt valgte, er det jo også utrolig vigtigt, når der kommer flere penge til et område – her til at hjælpe kræftramte – at kapaciteten så også rent faktisk kommer op.
En stor del af det er jo ikke bare at få penge til noget udstyr, det er jo også at sikre det nødvendige uddannede personale til at kunne betjene det her udstyr ...
Karen J. Klint (S), 2006-12-07:
Jamen når nu pengene først kan omsættes, efter at vi har fået en strukturforandring, havde det så ikke været meget lettere at sige, at det var staten, der betalte for stråleudstyret, i stedet for at man skal frem og tilbage med nogle penge?
For amterne har jo ikke turdet investere i noget, når de ikke har en selvstændig økonomi længere end her til nytår, for hvordan skulle de tilbagebetale?
Jeg er nemlig bange for, at vi ikke får flere strålekanoner, hvis det stadig væk skal være på lånerammen, for hvis man i første omgang skal hente pengene ved at spare på andet inden for sundhedsområdet, bliver det ret begrænset.
Så jeg vil gerne have et meget klart og tydeligt svar på: Hvordan har regionerne råderum til at turde låne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er delt op.
Der ligger dels et løft på driften, altså de løbende udgifter, man kan have, dels ligger der nogle lånepuljer, der bl.a. jo relaterer sig til scanningsudstyr.
Hvis man skal ud og købe meget dyre strålekanoner, ved vi jo godt, at det kan være svært for et amt i den nuværende struktur at løfte den opgave, og så siger vi, at staten stiller nogle midler til rådighed, så man kan komme i gang med den ekstra behandling.
Det er jo baseret på, at når man øger behandlingskapaciteten, altså antallet af behandlinger, man kan udføre, får man jo også i de løbende aftaler, der laves år for år, penge til det løft, det ekstra antal behandlinger, man udfører.
Derfor er der en sammenhæng i tingene, og det er jo også det, der giver økonomien til, at man kan betale de penge tilbage igen.
Men udgangspunktet har jo hele tiden været, at det handler om at få flere mennesker behandlet og få dem behandlet hurtigere, og det har de her midler jo selvfølgelig været med til at muliggøre.
Karen J. Klint (S), 2006-12-07:
Derimod vil jeg spørge ind til, om ikke det er korrekt, at en del af midlerne – de mange millioner, godt en milliard, der er i Kræftplan II – faktisk er på låneramme.
Det er penge, man skal låne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jamen altså, det næste bliver vel, at hr. Vernersen mener, at der skal rejses en rigsretssag mod fru Birthe Skaarup.
Det er jo helt, helt ude af proportioner.
Det er altså usagligt, at man som folketingsmedlem kan sige, at vi har ladet det sejle i 5 år.
Når jeg har stået her i snart en time, halvanden, eller hvor meget det er, og konkret kunnet påvise, hvordan vi gang på gang har taget initiativer for at få løftet kræftbehandlingen i det her land, fordi den netop ikke har været god nok, er det jo helt fantastisk at få at vide, at det har været fuldstændig ligegyldigt.
Det har været fuldstændig ligegyldigt at lave en kræfthandlingsplan II, som Kræftens Bekæmpelse ellers var ude at rose, da vi havde lavet den, at man løfter med 1,1 mia. kr., at vi sætter yderligere midler af til næste år for at få øget kapaciteten; det er fuldstændig ligegyldigt – det hele har sejlet i 5 år.
Det er noget rent vrøvl, og det har jo intet at gøre med, om det så er godt nok.
Det er jo en helt anden diskussion.
For grunden til, at vi har taget alle de her initiativer, er jo, at vi ikke har syntes, at det har været godt nok.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-07:
Jeg er sikker på, at masser af mennesker synes, det er interessant, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl fortæller om, hvad man har gjort.
Det, det virkelig drejer sig om, er jo det, man ikke har gjort.
Man har jo ikke taget fat i forhold til de oplysninger, som såvel sundhedsministeren som fru Birthe Skaarup har haft om, at der ikke skete en behandling.
Det er det, man ikke har forholdt sig til.
Man har ladet det sejle i 5 år, og mennesker er ikke blevet behandlet, og det synes jeg man skulle påtage sig et ansvar for og så sige: Hvad gør vi i forhold til det ansvar?
Man kan jo ikke afsætte en sundhedsordfører, men ansvaret!
De har jo siddet og talt om de der ting.
Jeg ved fra vores regerings tid, at ordførere jo talte med ministrene, og derfor er der ingen tvivl om, at der er et lige så stort ansvar at placere hos Dansk Folkeparti som hos ministeren.
Det er jo de to grupper, der i fællesskab ikke har løst den her opgave.
Det er jo virkeligheden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Det er jo helt fantastisk.
Altså, at skulle opleve, at vores sundhedsordfører nu bliver udnævnt til vicesundhedsminister!
Det er meget, man kan lægge til grund for sine spørgsmål her i salen, må jeg sige.
I forhold til de kræftramte, som jo er den alvorlige del af det spørgsmål, der rejses, og som jeg har forholdt mig til i talrige svar heroppefra, er det totalt magtpåliggende for Dansk Folkeparti, at vi leverer en ordentlig indsats, at de mennesker får den hjælp, som de selvfølgelig er berettiget til i en meget, meget svær situation.
Jeg har anvist over for hr. Vernersen og andre herinde i Folketinget under den her debat, at det ikke er en ny tanke hos os.
Vi har hvert eneste år taget nye initiativer for at forbedre vilkårene for de kræftramte, og jeg har forklaret, hvordan vi umiddelbart efter folketingsvalget i februar 2005 var dem, der tog initiativ til, at Folketinget vedtog, at der skulle ske yderligere forbedringer, at der blev lavet en kræfthandlingsplan II, og at der blev et løft på 1,1 mia. kr. i år for lige præcis at sikre, at de kræftramte får bedre behandling, for det har ikke været godt nok indtil nu.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-12-07:
Nu har det jo været fuldstændig klarlagt, at Dansk Folkeparti ikke er sådan et rigtigt oppositionsparti.
Det bruger man meget tid på at forklare.
Det betyder vel sådan set også, at når Dansk Folkepartis fru Birthe Skaarup er formand for Sundhedsudvalget, fungerer hun nærmest som en vicesundhedsminister.
Jeg er sikker på, at hun normalt ville være glad for at få det beskrevet på den måde.
Men når man er så tæt på regeringen, at man sådan nærmest er vicesundhedsminister, har man vel også et særligt ansvar for de mange svigt, der er sket i forhold til masser af mennesker, der ikke er blevet behandlet for kræft.
Påtager Dansk Folkeparti sig sammen med sundhedsministeren et fælles ansvar i forhold til de mennesker, der ikke er behandlet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg tror, det er rigtigt, at vi taler lidt forbi hinanden, taler om forskellige grupper.
Hvis man taler om asylansøgere, er det noget andet, men det tror jeg ikke er det, der lægges op til.
Vi tror også, man i løbet af de kommende år vil kunne se, at det har en større effekt, end vi har kunnet se indtil nu.
Det er jo for nylig, vi har fået den gunstige situation, at arbejdsgiverne kan se et større behov for at få nogle af de mere udsatte grupper ind på virksomhederne.
Der er jo også virksomheder, som nu træder frem og siger, at det har været en gevinst for dem, at de har brugt særlige ressourcer på at få folk, der har været meget udsatte, også i indvandrergruppen, ind på arbejdsmarkedet.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-12-07:
Når jeg snakker om introduktionsydelsen, er det jo primært introduktionsydelsen til flygtninge.
Derfor, siger vismandsrapporten, er det her folk, for hvem det ikke hjælper, at man sætter ydelsen ned.
Det er ikke et incitament.
De synes, at man i stedet skulle give almindelig kontanthjælp til de her mennesker, fordi det vil sidestille dem med andre kontanthjælpsmodtagere, og de vil deraf blive bedre i stand til at varetage et arbejde, når de har opnået de tilstrækkelige kvalifikationer.
Altså, man skal vente med at slå de her flygtninge i hovedet – ikke slå, mens de ligger ned, men vente, til de står op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg tror, at en af de lærer, vi har kunnet drage af de mange års mislykkede integrationspolitik, har været, at man har stillet for få krav til indvandrerne selv; at man hele tiden har taget udgangspunkt i, hvad det offentlige, hvad Danmark ville tilbyde, men ikke taget udgangspunkt i, hvordan indvandreren selv bidrog til integration, til at komme i beskæftigelse.
Der har vi jo vendt det fuldstændig på hovedet.
Vi er med den integrationsaftale, der blev indgået mellem regeringen og os sidste år, begyndt at se meget mere nøgternt på de krav, vi må stille til indvandrere.
Der tror vi altså på, at der er en vifte af redskaber, der er nødvendige for at give det klare signal til de indvandrere, der er kommet her til landet: Hvis I vil kunne begå jer her i landet, så skal I gøre en helt ekstraordinær indsats, for det er betingelsen for, at I får en vellykket integration her i landet og får arbejde.
Og et af midlerne til det er bl.a., at der skal være meget stor gevinst for dem ved at komme i beskæftigelse.
Mikkel Dencker (DF), 2006-12-07:
Jeg vil fortsætte, hvor vi slap inden frokostpausen, for jeg har bemærket, at der er nogle uoverensstemmelser mellem de udsagn, der kommer fra hr. Jan Petersen og fra Socialdemokratiets skatteordfører, hr. John Dyrby.
Hr. Jan Petersen har sagt, at man på et tidspunkt, når der skal være en skattereform, så går efter en bred reform.
Det vil sige, kan jeg regne ud, at der så også må skulle være nogle borgerlige partier med.
Og tidligere har Socialdemokratiet også meldt ud, at der skulle være mindst et borgerligt parti med.
Det vil sige, at der skulle være en form for vetoret til borgerlige partier i en fremtidig skattereform under en socialdemokratisk regering.
Men i Børsen forleden læste jeg, at hr. Dyrby, som jo er skatteordfører for hr. Jan Petersens parti, sagde, at man også kunne forestille sig en smal reform, det vil sige med venstrefløjspartierne.
Jeg må jo nok sige, at der vil være himmelvid forskel på indholdet af sådanne to reformer.
Så jeg vil godt høre, hvad der er Socialdemokratiets politik.
Er det det, som hr. Jan Petersen udtrykker, eller er det det, som hr. John Dyrby udtrykker?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Sådan er det, når man har en uafhængig vismandsinstitution, der skal kunne komme med anbefalinger.
Så derfor er det jo en politisk vurdering, hvad man vil følge, og hvad man ikke vil følge.
Men vi synes, det er vigtigt at understrege, at gruppen af de mennesker, der har det økonomisk svært, er meget, meget forskellig.
Man kan ikke sige, at der er én klar samlefaktor, de er meget forskellige, og derfor er løsningen jo også typisk forskellige tiltag.
Så bør vores svar til de virksomheder være: Nej, I henter ikke den arbejdskraft i udlandet, I skal sørge for at bruge den arbejdskraft, vi har her i landet, selv om det måske også kan virke lidt mere besværligt at bringe nogle af de mest udsatte tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Lene Hansen (S), 2006-12-07:
Jeg kan høre, at vismandsrapporten ikke gør nævneværdigt indtryk på Dansk Folkeparti.
Vi kunne høre fra Venstres ordfører, at der heller ikke dér var meget respons på de anbefalinger, som vismændene giver os som politikere.
Jeg har en fornemmelse af, at Dansk Folkeparti opfatter sig som regeringens sociale garant, og jeg kunne da godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren har det med at lægge stemmer til en politik, som vismændene nu med syvtommersøm fastslår sender mange, mange familier ud i fattigdom og social isolation, fastholder familierne i fattigdom og isolation og sætter tusindvis af børnefamilier ud af deres lejligheder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Vi synes ikke, det vil være en god idé at afskaffe introduktionsydelsen.
Vi har den opfattelse, at specielt for folk, der kommer til landet fra en helt anden del af verden, kan vores satser, f.eks. inden for kontanthjælpssystemet, godt virke som høje satser, en høj udbetaling at få, og der kræver det, at vi sikrer, at de har en særlig motivation til at gøre alt, hvad de kan, for at blive integreret og komme ud på arbejdsmarkedet.
Der for tror vi også på, at introduktionsydelsen bør være, som den er, og derfor ønsker vi ikke at følge den anbefaling.
Lene Hansen (S), 2006-12-07:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til vismandsrapporten og de anbefalinger til os politikere, vi kan læse deri.
Et af forslagene er jo, at vi nu tager initiativer til at afskaffe bl.a. introduktionsydelsen til flygtninge, da den ydelse jo bare gør gruppen endnu mere fattig og fjerner dem længere og længere fra den beskæftigelse, som vi jo alle sammen ønsker at vores nye medborgere skal komme i.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordførers holdning til lige præcis den anbefaling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-07:
Det korte af det lange er, at da klokken var 10 i går formiddags, skrev Dansk Folkeparti, at der ikke er aftalt nogen automatik i reguleringen i takt med stigningen i levealderen.
Det blev ændret i løbet af dagen i går, og det skyldes, at Dansk Folkeparti har indgået en aftale om, at efterlønsalderen pr. automatik skal reguleres i takt med stigningen i levealderen, første gang vedtaget i 2015.
Kan vi ikke få bekræftet, at Dansk Folkeparti har indgået den aftale?
Per Clausen (EL), 2006-12-07:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at han opfatter det på den måde, at selv om det fremgår af teksten, og selv om de andre forligspartier mener, at efterløns og pensionsalderen skal fortsætte med at stige og følge udviklingen i levealderen, så passer det ikke, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl har besluttet sig til, at sådan er det ikke.
Det synes jeg ikke er særlig troværdigt.
Men så vil jeg tage fat på en anden ting.
Er det ikke rigtigt opfattet, at efter at Dansk Folkeparti nu har haft stor indflydelse på dansk politik i 5 år, og efter man har talt meget om behandlingsgaranti, så kan man, hvad angår kræftsygdomme og andre sygdomme, i dag med sikkerhed i stemmen sige, at der ingen behandlingsgaranti findes?
For det er jo konsekvensen af de synspunkter, som sundhedsministeren er fremkommet med i de senere dage.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-12-07:
Nu siger hr. Kristian Thulesen Dahl, at en af grundene til, at vi har den her ydelse, og at Dansk Folkeparti synes, det er sådan en god idé,
er, at de danske satser generelt er høje i forhold til satserne i andre lande.
Men når man kommer til Danmark som flygtning fra et hvilket som helst sted i verden, er det jo fuldstændig ligegyldigt, hvor høje eller lave satser, hvor mange penge, man har i hjemlandet, for det er jo trods alt i Danmark, man skal leve på introduktionsydelsen, så det kan vel være fuldstændig ligegyldigt, hvor høj eller lav satsen er i forhold til satsen i andre lande.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Der er et eller andet, hr. Kristian Thulesen Dahl har misforstået.
I morgen er der anden behandling af forslaget, og der foreslår Dansk Folkeparti sammen med regeringen og Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, at efterlønsalderen ikke alene hæves i første omgang til 62 år, men pr. automatik med en indeksering stiger til 66 år.
Det er det, som hr. Kristian Thulesen Dahl mener er det politisk korrekte.
Hvad vores efterkommere beslutter til sin tid, skal vi ikke tage stilling til.
Vi skal tage stilling til: Hvilken politik står hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti for?
De står for en politik, der betyder, at efterlønsalderen stiger til 66 år, pensionsalderen til 71 år.
Prøv at fortælle kassedamen og sygeplejersken og hjemmehjælperen det.
Og ikke nok med det, Dansk Folkeparti gør det, på trods af at man ved, at ordningen, stramningen betyder, at der kommer 190.000 flere førtidspensionister.
Det er virkelig et resultat, som Dansk Folkeparti kan være stolt af.