runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Jeg kan betrygge Venstres ordfører med, at regeringen fører en meget ansvarlig økonomisk politik, og at den her regering, måske i modsætning til den tidligere, faktisk har været i stand til at føre en så ansvarlig økonomisk politik, at vi også er på vej ud af krisen, godt og sikkert og i trygge hænder.
Tilbage til beslutningsforslaget:
Fra Socialdemokratiets side deler vi fuldt ud Dansk Folkepartis ønske om at finde en finansiering til at fortsætte niveauet for den forskning, som genereres fra Danmarks Grundforskningsfond.
Og den nylige evaluering af fonden er jo overordentlig positiv og viser, at grundforskningen bidrager positivt til den danske vækst og dermed også til etablering af arbejdspladser i Danmark.
Gennem Danmarks Grundforskningsfond er det lykkedes at spotte forskningstalenter og projekter i en bred skare af forskningsmiljøer, og derfor er det også i vores alle sammens interesse at sikre fondens fortsatte virke.
Det er jo netop derfor, at det i regeringens udspil til en række vækstinitiativer er prioriteret at finde 3 mia. kr., således at fondens arbejde kan fortsætte på det nuværende niveau 10 år ud i fremtiden.
Og da der er tale om grundforskning, forudsætter det jo naturligvis, at tidshorisonten er lang.
Så vi er glade for Dansk Folkepartis opbakning til regeringens målsætning og dermed velsagtens også opbakning til at finde finansieringen til fondens fortsatte virke.
En sådan finansiering foreslår Dansk Folkeparti at tilvejebringe, ved at staten sælger de bygninger, der anvendes af Københavns Universitet, til Københavns Universitet.
Og som ministeren også har redegjort for, er det imidlertid ikke en øvelse, der er lige så nem, som den umiddelbart kunne se ud til ud fra forslaget, da en eventuel overdragelse af bygningerne vil være udgiftsneutral for staten.
Dermed kommer der ikke til at være et frit provenu, som staten så kan investere til anden side og i dette tilfælde i Danmarks Grundforskningsfond.
Så for at summere op: Regeringen har allerede anvist finansieringen gennem vækstinitiativerne til en investering på 3 mia. kr. i Danmarks Grundforskningsfond, og da der ikke umiddelbart kan frigøres nye frie midler ved salg af bygninger ved Københavns Universitet, kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-13:
Selvfølgelig er der finansiering, men der er jo tale om penge, som ikke skal udbetales nu og her.
Danmarks Grundforskningsfond indgår i nationalregnskabet, og det gør den som en del af den offentlige forvaltning og service.
Så der er tale om en intern offentlig overførsel, som jo altså ikke påvirker de offentlige finanser i det år, hvor kapitalindskuddet gives, men selvfølgelig i de år, hvor kapitalen udmøntes.
Fondens udlodninger indgår jo også allerede i forskningsmålsætningen, som det er ordføreren bekendt, og derfor indregnes de i de mellemfristede planer og finansieres således ved en løbende tilpasning af finanspolitikken.
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren også nævnte, at likviditeten til overførsel af kapitalindskuddet sikres gennem udstedelse af statsobligationer.
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
De studerende har i mange år ønsket, at flere skal have mulighed for at få billig transport til og fra uddannelsesstedet.
For i Det Radikale Venstre, vil jeg gerne sige til Dansk Folkepartis ordfører, tror vi på Europa og på, at det er det rigtige at gøre både for de danske studerende og for de udenlandske studerende.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-13:
Tak for det.
På vegne af SF's ordfører, fru Annette Vilhelmsen, skal jeg gøre rede for, hvad SF mener om denne sag.
I SF mener vi, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at styrke den kollektive trafik.
Vi mener, at vi generelt skal arbejde for ordninger, der gør det mere fordelagtigt at vælge den kollektive trafik, da dette også er det bedste for miljøet og klimaet.
Det gjorde vi bl.a. tidligere med det historiske trafikforlig, som kommer til at modernisere og forbedre togdriften i hele landet.
I dag styrker vi så de studerendes adgang til den kollektive trafik.
Studerende er en gruppe, som især fortjener bedre vilkår, når det gælder transport.
Mange studerende bor langt fra deres uddannelsessted, og priserne på den kollektive trafik er steget markant i de sidste mange år.
Derfor er vi glade for, at vi i forligskredsen har besluttet at udvide den nuværende rabatordning for de studerende og dermed give dem en håndsrækning.
Det betyder også, at en bredere andel af de studerende får adgang til rabat, når de vælger at tage bussen eller toget til deres uddannelsessted.
Forslaget har været i høring i de seneste par uger, og vi bemærker, at det er et forslag, som der er bred støtte til, og SF kan derfor også støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
I Enhedslisten er vi rigtig glade for, at der endelig åbnes op for, at alle studerende, der er indskrevet på en uddannelse, kan få rabat på transport.
Det er en forbedring, der skaber lige vilkår for de studerende, der er løbet tør for SU, og for de internationale studerende.
Og det er på sin plads.
Lad os lige huske på, at studerende i Danmark faktisk har meget lidt at leve for og har mindre efter den seneste SU-reform.
Jeg tror ikke, der er mange mennesker, der kan leve for 5.800 kr. måneden, som en udeboende studerende får, eller sågar de ca. 9.000 kr. om måneden, hvis man tager SU-lånet med, og det er jo altså før skat.
Sandheden er jo, at når først huslejen er betalt, er der ikke mange penge tilbage til mad, studiebøger, tandlægeregninger og sociale aktiviteter og – kunne man tilføje – sko og andre beklædningsgenstande.
Derfor er det på sin plads, at transporten bliver billigere for de studerende, og at flere af de unge mennesker, der lever med at måtte vende hver en krone, også får adgang til rabatten.
Men helt grundlæggende skal vi huske, at vi ikke løser det problem, at de studerende ikke har penge nok at leve for, ved alene at lave rabatordninger.
På den lange bane er vi nødt til at sætte SU'en i vejret.
I Enhedslisten støtter vi forslaget om at gøre rabatordningen afhængig af, at den studerende er indskrevet på uddannelsen, frem for af, om den studerende får SU.
Men vi undrer os over, at der med dette lovforslag ser ud til at blive dårligere betingelser for fjernstuderende.
Det var ikke en del af transportaftalen, og det undrer os, at det bringes ind i lovforslaget.
Vi vil derfor meget gerne bede ministeren svare på, hvorfor fjernstuderende skal afskæres fra muligheden for godtgørelse efter en kilometersats.
Mange fjernstuderende modtager jo undervisning på uddannelsesstederne cirka en gang om måneden, og herudover er de også i praktik.
Samtidig bor de fjernstuderende jo ofte langt væk fra uddannelsesstedet og praktikstedet og ofte også med dårlige transportforbindelser.
Så det er svært at finde en begrundelse for, at de ikke skulle have adgang til kilometergodtgørelsen, når de ellers er ude og køre.
Herudover undrer det os, at studerende, der går på summer schools, og studerende, der skriver speciale hen over sommerferien, ikke længere kan få del i rabatordningen.
Ministeren må meget gerne redegøre for, hvorfor denne ændring er foreslået uden at tage højde for de forskellige uddannelsesaktiviteter, der er i juli måned.
I Enhedslisten betragter vi forslaget om fjernstuderende og forslaget om begrænset rabat i juli måned som forringelser for de studerende.
Derfor vil vi meget gerne have afklaret de her spørgsmål.
Og hvis det fortsat viser sig, at der er tale om en forringelse af de studerendes vilkår, vil vi bede om at få delt lovforslaget op, så vi kan stemme for den del, der refererer til trafikaftalen, hvor flere bliver berettiget til at modtage rabat. Så vi ser frem til opklaringer og videre drøftelse.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Nu er jeg helt tryg igen, for nu kan jeg virkelig kende Socialdemokraterne.
Når ordføreren påstår, at man har fundet finansieringen til at skabe en egenkapital i Danmarks Grundforskningsfond på den vis, altså at finansieringen er, at man låner pengene, er det jo fuldstændig som tidligere, når Socialdemokraterne stod på talerstolen, nemlig at vi bare skulle forbruge nogle ressourcer, også selv om vi ikke havde dem i det danske samfund, og selv om det ikke var krævet ind på hverken den ene eller anden måde.
Så jeg skal bare have Socialdemokraterne til at bekræfte, at det, man stiller med i forhandlingerne med de øvrige partier i Folketinget, er, at man overlader det til os at anvise finansieringen, men vi kan jo ikke under nogen omstændigheder være med til at øge landets gæld, det giver sig selv.
Vi har ført en økonomisk ansvarlig politik hele vejen igennem, og det er ikke vores politik.
Så det lyder for mig, som om Socialdemokraterne afventer, at Venstre eller andre partier skal komme til forhandlinger med regeringen, og så skal vi fortælle, hvor man skal finde finansieringen, fordi regeringen åbenlyst ikke selv har fundet den.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
Uanset hvor meget vi er enige med Liberal Alliance i, at vi skal have sænket skatten på den sidst tjente krone, så mener vi også, at det er ganske hensigtsmæssigt, at flest mulige får en uddannelse.
Vi mener også, at det er hensigtsmæssigt, at man kan få den, uanset hvor i landet man bor, og at der ikke er unødvendige barrierer for at komme hen til den.
Vi sætter naturligvis pris på, at den oprindelige HyperCardordning, som vi lavede under den borgerlige regering, er blevet omfavnet af den nuværende regering og videreført som ungdomskortordningen, netop for at studerende har mulighed for at have bedre adgang til at benytte billig offentlig transport til at nå frem til deres uddannelse og dermed få en uddannelse, også selv om transporten for nogles vedkommende kan være en temmelig stor udgift i den forbindelse.
Så vi synes sådan set, at det her forslag, andre overvejelser ufortalt, er ganske godt.
Vi vil gerne tilskynde studerende til at kunne tage uddannelse og også langt væk, sådan at man tager den uddannelse, der er mest egnet til en, den, man kan nå længst med, og ikke nødvendigvis lige den, der ligger henne om hjørnet.
Derfor kan vi bakke op om det her forslag.
Merete Riisager (LA), 2014-05-13:
Lovforslag nr. L 187 medfører en merudgift på 18,1 mio. kr. i 2014 og herefter en årlig merudgift på ca. 40 mio. kr.
Det er penge, der ifølge regeringen skal opkræves i skat for derefter at foræres til de unge.
I Danmark er der en forholdsvis lille gevinst ved at tage en længerevarende uddannelse.
Årsagen til det hedder bl.a. topskat, som betyder, at topskatteydere kan nå op på at betale en marginalskat på 68 pct.
Også håndværkere og politibetjente kan komme op og betale topskat.
Jeg tror grundlæggende på, at det er en god idé, at mennesker tjener penge og bruger disse selv.
Jeg bryder mig derimod ikke om, at vi skal sidde herinde og lege Gepetto med de studerende.
Udbetaling af støtte til befordring er en form for lommepengesystem, der skal lære de studerende, at staten er den glade giver.
Det er ikke sandt.
De fleste unge mennesker arbejder ved siden af studierne, og vi kunne også vælge at lade dem beholde nogle af de penge, de tjener, mens de studerer, ved at lette skatten i bunden.
I Liberal Alliance mener vi, at man ikke bør betale skat af de første 7.000 kr., man tjener.
Hvis vi letter skatten i bunden, sådan som vi foreslår, vil studerende få flere penge til sig selv.
Det giver luft i budgettet til et buskort eller en cykel.
Grundlæggende ønsker vi et opgør med den formynderiske stat, der indkræver og udbetaler penge i et væk.
Skat er noget, man opkræver for at give et sikkerhedsnet til gamle og syge og for at kunne skabe et sammenhængende uddannelsessystem.
At indkræve skat for derefter at give den tilbage som støtte til befordring af unge mennesker mener vi er udtryk for et usundt formynderi.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu, handler altså om at give studerende endnu bedre muligheder for at komme til og fra deres studie gennem den kollektive transport.
Konkret foreslår vi fra regeringens side at udvide ordningen for befordringsrabat for studerende ved de videregående uddannelser, så det ikke alene er dem, der er berettiget til SU, der får glæde af rabat til busser og tog, men alle studerende, der går på en videregående uddannelse.
Ja, vi er faktisk lidt stolte af, at vi nu får mulighed for at udvide ordningen til gavn for endnu flere studerende.
Som en del af lovforslaget afskaffer vi muligheden for at få kilometerpenge, hvis man hovedsagelig følger fjernundervisning.
Og det skyldes det simple forhold, at fjernundervisningen i sin natur jo netop er undervisning, der ikke forudsætter samme behov for fysisk tilstedeværelse og derfor heller ikke kræver samme behov for støtte til transport for den enkelte studerende.
Disse studerende vil stadig væk være omfattet af rabatordningen til den kollektive transport, som alle andre studerende er det. Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Det er, fordi jeg føler mig fuldstændig hjemme i Folketingssalen igen.
Jeg kan jo bedre kende forskel på rød og blå igen.
For nu kommer ordføreren fra Det Radikale Venstre så også herop og siger: Det fremgår klart af vores planer for vækst i Danmark, at vi vil finde pengene til Danmarks Grundforskningsfond.
Det ville man også have sagt i opposition; der gjorde man det nemlig heller aldrig.
Der er jo forskellige muligheder, når man skal finansiere noget i den størrelsesorden.
Man kan låne pengene – det er vi imod i Venstre; man kan skære andre steder – det mener vi i Venstre er nødvendigt; eller man kan overlade det til Venstre og andre at komme med ideerne.
Og så er det bare, jeg i et fromt håb om, at der måske kommer et klarere svar her, skal høre, hvad det præcis er, regeringspartierne ønsker at vælge af de tre muligheder.
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
Lad os lige starte med at slå fuldstændig fast, at vi jo har pengene frem til 2018.
Det, vi diskuterer i vækstplanen, er, at vi i regeringen er så optaget af at give Grundforskningsfonden en sikkerhed på langt sigt for, at de kan fortsætte deres aktiviteter, at vi går ind og siger, at de kan være helt sikre på, at de får pengene i yderligere 10 år.
Vi er så committede på, at det skal lykkes for os, at vi går ind og siger, at vi vil give den garanti, at finder vi ikke pengene på andre måder, så gør vi det med statsobligationer.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Altså, det er jo fuldstændig fantastisk.
Den garanti, man udsteder, er, at et Folketing efter to eller tre folketingsvalg eventuelt vil bruge lån, man har optaget, til Danmarks Grundforskningsfond.
Det kan man da ikke stille nogen garanti for.
Undskyld mig, det er jo helt hen i vejret.
Altså, hvis man skal stille den garanti over for en fond, at den kan uddele midler og være sikker på det, så er det jo netop, at kapitalen skal bestå af dens egen egenkapital, så den selv kan disponere, og sådan at det er det lovgrundlag, som fonden er etableret på, som sikrer, at de penge ikke kan bruges til alternativ finanspolitik.
Det er derfor, det er livsfarligt for enhver fond at komme ud i sådan en diskussion om, at man vil tilpasse finanspolitikken efter det.
For det afhænger jo af, hvilket Folketing vi har på det tidspunkt.
Så det er altså ikke en garanti til fonden, det er næsten en trussel.
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
Tværtimod vil jeg sige, at det var livsfarligt, hvis vi som politikere ikke påtog os det ansvar at sige: Vi vil faktisk gerne sikre, at Grundforskningsfonden har mulighed for at fortsætte aktiviteterne yderligere 10 år.
Vi har finansiering indtil 2018.
Jeg kan jo godt høre, at oppositionens politikere prøver at tegne sådan et billede af, at de er enormt bekymrede.
Jeg vil sige, at i modsætning til oppositionens politikere har jeg det rigtig godt i maven.
Så derfor: Når vi spiller ind i vækstplanen, at vi vil finde finansieringen til Grundforskningsfonden, så glæder jeg mig til, at I også møder op til forhandlingerne og tager jeres ansvar, sådan at vi løser det her i fællesskab.
Vi har finansiering.
Vi siger til Grundforskningsfonden, at vi forlænger med 10 år, og vi mener det så meget i regeringen, at vi er villige til at gøre det med statsobligationer, hvis ikke vi herinde kan blive enige.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
Altså, nu er det jo enormt nemt for den nuværende regering at love, at Folketinget vil noget i 2018.
Så det, den nuværende regering sådan set har lovet i sin vækstplan, er, at den vil sikre, at den borgerlige regering efter næste valg ser at få fundet en ansvarlig finansiering til Grundforskningsfonden.
Er der ikke lidt for meget julemand over det for Det Radikale Venstre?
Lotte Rod (RV), 2014-05-13:
Tak for det.
Det er sympatisk, at Dansk Folkeparti gerne vil finde flere penge til Grundforskningsfonden.
Det er faktisk så sympatisk, at vi lige præcis har taget det med i regeringens vækstplan – nemlig at vi vil finde flere penge til Grundforskningsfonden, sådan at den kan fortsætte 10 år mere.
Til gengæld duer den model, som DF har lagt frem her i beslutningsforslaget, ikke.
Som ministeren allerede har været inde på, kan man ikke bare sælge bygningerne og bruge pengene til Grundforskningsfonden.
Så dermed kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Ministeren har svaret på spørgsmålet, og jeg har selv svaret på det, og jeg tror ikke, vi kommer det nærmere.
Tina Nedergaard (V), 2014-05-13:
Jo, det kan man da godt stå og sige, men situationen er jo, at ministeren lige har fortalt, at det skal finansieres ved at optage lån.
Det er altså ikke i Venstres optik en finansiering, det er gældssætning, og det er noget helt andet.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne og Venstre historisk set ser meget forskelligt på det.
Det er ikke for at virke belærende på nogen måde, men vi oplevede jo under de finanslove, hvor vi jo netop skulle føre Danmark gennem krisen, at ordførerens partifæller stod oppe på talerstolen og forlangte 36 mia. kr. mere i offentlige udgifter.
Så det der med at skamrose egen økonomisk politik er måske at gå en lille smule for vidt.
Jeg beder bare om at få at høre helt præcist, hvordan man vil få det finansieret.
Med gældssætning, altså ny gældssætning, eller med besparelser andre steder?
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Jamen altså i modsætning til den tidligere regering har den her regering altså en målsætning om at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det betyder også, at vi ikke ønsker at gældsætte eller pantsætte landet.
Man kan sige, at det i opgangstider er nemmere at finde finansiering til grundforskning, end det er i en økonomisk krisetid, som vi befinder os i.
Ikke desto mindre er det en prioritering for den her regering at finde midler til grundforskning, fordi vi ved, at det er noget af det, der skaber vækst og dermed også arbejdspladser i Danmark.
Finansieringen skal selvfølgelig findes inden for, som ministeren også redegjorde for, en løbende tilpasning af finanspolitikken, så den følger regeringens økonomiske plan, og så er det jo rigtigt, at en del af det på den korte bane kan handle om at sikre finansieringen ved hjælp af statsobligationer, men jo ikke, så det overskrider den økonomiske ramme og den ansvarlige økonomiske politik, som regeringen fører.
Tak for det.
Nu kender jeg hr. Jens Henrik Thulesen Dahl og ved, at han ikke er tungnem.
Derfor tror jeg også, han har hørt det svar, som ministeren gav på et tilsvarende spørgsmål.
Venstres ordfører kan være helt tryg ved, at regeringen ikke afventer den ansvarlige økonomiske politik fra oppositionens side.
Vi overtog jo rent faktisk et land, som var i krise – også grundet den tidligere regerings uansvarlige økonomiske politik.
Man kan beskylde den her regering for meget, men at føre en uansvarlig økonomisk politik vil næppe være det, der går meget igen.
Tværtimod er det jo os, der har ført os ud af krisen, det var os – den her regering – der sikrede, at vi har overholdt EU's henstillinger, så vi nu kommer ud af den henstilling, og det er os, der nu senest har fremlagt en vækstpakke, der fører os helt og trygt ud af krisen.
Dermed kan både befolkningen og Venstres ordfører være tryg ved, at den her regering også vil anvise finansiering til det, vi har foreslået – altså de 3 mia. kr.
Vi har jo en finansøkonomisk målsætning frem mod 2020, og det er klart, at finansieringen af grundforskningsmidlerne vil være i overensstemmelse med den økonomiske plan, som regeringen har lagt.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
Hold da op.
Da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører stille sit spørgsmål, tænkte jeg: Nå, så behøver jeg ikke at spørge.
Jeg hører, at der bliver talt om løbende tilpasninger, altså at man med andre ord på et eller andet tidspunkt skal finde nogle besparelser, men at man ikke har fundet ud af hvorhenne endnu.
Og jeg hører, at der bliver talt om statsobligationer, altså at man med andre ord bliver nødt til måske at optage nogle lån på et tidspunkt.
Så hører jeg, at der kommer vækstforhandlinger, og at vi andre er velkomne til at anvise finansiering.
Så når man har fremlagt en vækstplan og man har lovet 3 mia. kr. væk, har man altså lovet 3 mia. kr. væk på den konto, at man vil låne pengene, få nogle andre til at spare eller få nogle andre til at komme med bedre forslag.
Har regeringen ikke andet at byde på?
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Altså, jeg kan jo godt stå heroppe og gentage svarene, for det bliver jo lidt en gentagelse: Vi har fremlagt en række vækstinitiativer – 89 af slagsen – hvor det her, nemlig at finde 3 mia. kr. til Danmarks Grundforskningsfond, er et af elementerne.
Vi har også sagt, at vi ønsker at finde finansiering til de forslag, som bevæger sig ud over det, Venstre ønsker, nemlig at spare 4 mia. kr. på en beskæftigelsesindsats, som vi bruger 2,3 mia. kr. på.
Det synes vi er en relativt dårlig idé, og derfor har vi, som ministeren også redegjorde for, anvist i hvert fald to elementer – det ene handler om løbende tilpasning, og det andet handler om optagelse af statsobligationer.
Og så var det egentlig bare for at være venlig, at jeg sagde det sidste, nemlig at vi jo kommer til at skulle have en forhandling om vækstinitiativerne, som ministeren også redegjorde for, og det var sådan set det, jeg henholdt mig til i mit svar.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-13:
Nu blev jeg alligevel en lille smule klogere.
Så er virkeligheden jo netop den, at regeringen har et fromt ønske om at finde 3 mia. kr. til Grundforskningsfonden – det fromme ønske deler jeg virkelig, fordi det er rigtig, rigtig vigtigt.
Jeg synes bare, det er brandhamrende ærgerligt, at vi ikke har en regering, der rent faktisk finder de penge, inden de lover at komme med dem.
Det er trods alt regeringen, der sidder med serveretten her, og skal vi ikke håbe, at regeringen, næste gang de fremlægger noget, rent faktisk finder pengene, inden de lover dem væk, og ikke bare leger julemand og lader os andre komme til forhandlingsbordet og prøve på at være de ansvarlige?
Jeppe Bruus (S), 2014-05-13:
Så i stedet for at jeg nu bare gentager svaret, skal vi så ikke sige, at jeg ikke tror, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er tungnem, og at han dermed også har hørt de tre svar, som jeg har givet på det spørgsmål, og som er identiske med det, som ministeren svarede?