runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-02:
Jeg prøver virkelig hårdt, synes jeg.
Jeg skal prøve at se, om jeg kan fange den.
Altså, ude i bankerne er der jo en ledelse, som har nogle incitamenter.
Der er nogle naturlige incitamenter til, at den ledelse skal drive banken bedst muligt, for det er den måde, man bevarer sit job på, og det er den måde, man gør sig fortjent til sin løn og eventuelt til en højere løn.
Så de incitamenter er sådan set til stede derude.
Det betyder ikke, at verden er perfekt.
Det betyder ikke, at banker altid ledes, som de burde have været ledet.
Men så er det sådan, at banker kan gå nedenom og hjem, hvis ikke politikerne er alt for rundhåndede og holder hånden under dem.
Derfor skal man passe på med at være det.
Angående de ledige er der så nogle modsatrettede incitamenter.
Derfor sætter vi pris på vores fritid, ferie osv.
Hvis man kan få sine penge uden at skulle stå ordentligt til rådighed for arbejdsmarkedet, frygter vi, at det incitament fører til, at for mange mennesker ønsker at holde fri hele tiden.
Så jeg kan ikke helt se sammenhængen, må jeg sige.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Det undrer mig såmænd ikke, at en liberalist ikke helt kan forstå den slags ting.
Det er helt o.k., så vi prøver igen.
Æbler og bananer er begge frugter, er vi enige om det?
Så lad os starte der.
Banker får offentlig støtte, og det er vel helt o.k., at det offentlige så siger, at bankerne godt må rette de fejl, som er årsagen til, at de er nødt til at komme og bede om offentlig støtte.
Derfor er det også helt o.k. at sige, at de også skal spare lidt på deres egne lønninger.
Der skal de stå til rådighed, der skal de opføre sig på en helt, helt speciel måde for at få den her støtte.
Jeg synes, der er en afgrundsdyb forskel på, hvordan Liberal Alliance ser på den ene slags mennesker og på den anden slags mennesker.
Var det lettere at forstå?
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Dette lovforslag har til formål at sikre en fortsat hurtig, smidig og effektiv behandling af sagerne i Arbejdsretten, og det må siges at være det vigtigste for os Konservative.
For det er helt afgørende for den danske model og det danske arbejdsmarked, at tvistløsningen på det arbejdsretlige område er effektiv, og det skal den også vedblive at være i fremtiden.
Det er jo egentlig en helt fair problemstilling, og derfor kan Konservative som udgangspunkt bakke op om lovforslaget.
Vi vil dog under udvalgsbehandlingen spørge interesseret ind til, om det alene er årsagen til vanskeligheden ved at finde dommere og suppleanter, eller om det også kan hænge sammen med de selv samme udpegedes eventuelle bijob.
Og så kan vi bakke op om Venstres, Dansk Folkepartis og Liberal Alliances bemærkninger om, hvorvidt andre organisationer kan deltage som suppleanter.
Konservative kan som udgangspunkt støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-02:
Spørgsmålet er lidt diffust, synes jeg.
Det er lidt svært at forstå.
Der er jo krav til direktører i virksomheder.
De krav stilles af ejerne.
Det er i hvert fald det typiske krav i private virksomheder.
De krav, som handler om, hvad ledige skal gøre for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis det er dem, hr. Christian Juhl taler om, er jo en anden type krav, som man ikke kan sammenligne på den måde.
Det er nærmest som at sammenligne æbler og bananer, det her.
Måske kan spørgeren komme lidt mere ind på, hvad det egentlig er, spørgeren mener?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-02:
For kort tid siden sagde ordføreren: Hvad er det for nogen job, dagpengemodtagerne skal tage?
Ordføreren siger så fra talerstolen, at regeringen nu vil skabe 12.000 job.
Regeringen fremlægger en reformplan på førtidspensionsområdet, hvor et af målene er at øge arbejdsudbuddet, fordi man mener, det er vigtigt, og samtidig taler man for, at man vil forlænge en dagpengeperiode, hvilket vil mindske arbejdsudbuddet.
Kan ordføreren forstå, hvis det er en lille smule forvirrende?
Det er i hvert fald nogle meget forskelligartede signaler, der kommer fra regeringens side.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jamen konsekvensen af det, hr. Leif Lahn Jensen er inde på, må være, at man ønsker at udvide dagpengeperioden helt generelt, ellers giver det jo ikke nogen mening, det, ordføreren siger her.
Jamen forudsætning nummer et er selvfølgelig, at der skal føres en ansvarlig økonomisk politik.
Med ansvarlig økonomisk politik mener jeg, at der ikke skal pålægges dansk erhvervsliv yderligere omkostninger, sådan som regeringen har valgt at gøre.
Regeringen har jo pålagt bl.a. dansk erhvervsliv og det danske samfund i det hele taget mere end 5 mia. kr. i nye skatter og afgifter med den finanslov, man har vedtaget med sit parlamentariske grundlag.
Det er tiden ikke til.
Vi ved, at NOx-afgiften på 600 mio. kr., som man har pålagt virksomheder, betyder, at der flytter arbejdspladser til udlandet.
Vi ved, at fedt- og sukkerafgiften koster arbejdspladser.
Så hvad vil Venstre?
Vi vil en politik, der ikke flytter arbejdspladser til udlandet.
Vi vil ikke pålægge dansk erhvervsliv øgede omkostninger, sådan som Socialdemokraterne vil, for det ved vi koster arbejdspladser.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Det, jeg efterlyser, er egentlig Venstres bud på, hvad de vil gøre for at få de her mennesker i gang.
Det eneste, jeg hører Venstre sige, er, at de selv kommer i gang, for når vi gør sådan en ting her, kommer de i arbejde, for der er jo job at få.
Hr. Christian Juhl spurgte jo lige før om, hvor de job er.
Det fik vi ikke svar på, men vi fik bare at vide, at man ikke er enig i den påstand, der kommes med.
Vi spurgte, dengang man lavede forringelsen, men har stadig væk ikke fået et svar på, hvor de job er.
Det er, fordi Venstre ikke kan svare.
Det eneste, jeg kan se ud af det her, er, at når Venstre ikke kan komme med nogen ordentlige argumenter for, hvor de job er, og hvad der nu vil ske, og hvad Venstre vil gøre for at få de her mennesker i gang, så er det eneste, som det her moderne arbejderparti vil, at angribe de arbejdsløse og give dem vilkår, der gør dem endnu mere utrygge.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Den tryghed vil vi skam gerne være med til at give, og den mener jeg faktisk det danske dagpengesystem giver.
Så jo, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, den tryghed vil vi skam gerne være med til at give danskerne.
Men det vigtigste for os er sådan set, at vi baner vejen for, at de ledige kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Og det tror jeg ikke på man gør ved at fastholde dem på offentlig forsørgelse.
Derfor skal vi sikre, at de ledige kommer tilbage på arbejdsmarkedet frem for at fastholde dem i dagpengesystemet.
Hr. Leif Lahn Jensen ved jo lige så vel som jeg – for det diskuterede vi meget tilbage i maj 2010 – at det har en adfærdsregulerende effekt på de ledige, hvor lang dagpengeperioden er.
Det skete, da tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen ændrede dagpengeperioden i 1990'erne.
Ja, hvad så man?
Så ændrede de ledige søgningsmønster, sådan at de søger mange job i starten af ledighedsperioden, så får det ligesom en nedtur, og så søger de mange job igen i afslutningen af ledighedsperioden.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Det er jo en interessant debat, og vi har set alle vegne, at Venstre endda også vil påstå, at Venstre er et moderne arbejderparti.
Hvis det nu skulle være sandt, at Venstre er et moderne arbejderparti, så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvorfor vil Venstre så ikke være med til at forbedre vilkårene for hårdtarbejdende danske lønmodtagere, som jo på grund af en krise og på grund af en svær situation i Danmark har mistet arbejdspladsen eller mistet arbejdet?
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at give de her hårdtarbejdende danskere den tryghed, som de har brug for, nemlig give dem de her få dagpenge i ekstra 6 måneder, altså en tryghed, som det her moderne arbejderparti fjernede for de hårdtarbejdende danskere midt i en krisetid?
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jeg vil bare lige minde hr. Christian Juhl om, at det ikke er 6 pct., der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet.
Ledigheden – og det var det, hr. Christian Juhl nævnte – er på 6 pct.
Det er ikke det samme som at sige, at 6 pct. risikerer at ryge ud af dagpengesystemet – heldigvis for det – for vi har jo en aktiv arbejdsmarkedspolitik, som faktisk sikrer, at de ledige får banet vejen til at komme tilbage til arbejdsmarkedet, og det sker heldigvis for langt, langt størstedelen.
Hvad er det så for job? spørger hr. Christian Juhl om.
Jeg har diskuteret det tidligere med hr. Christian Juhl, og jeg forstår, at vi ikke er enige om en grundforudsætning om udbud og efterspørgsel.
Jeg er af den klare opfattelse, at når der er et arbejdsudbud, er der også en efterspørgsel.
Det er langt de fleste økonomer i øvrigt enige i, ikke bare danske økonomer, men også udenlandske økonomer.
Der skal være et udbud, før der kan være en efterspørgsel.
Det forstår jeg er en præmis, som hr. Christian Juhl ikke er enig i.
Derimod har jeg flere gange lyttet mig til, at Enhedslisten er optaget af, at der er mange udenlandske arbejdstagere i det danske samfund.
Så jeg vil sige til hr. Christian Juhl: Jo, der er job i det danske samfund; der er job at finde.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Jeg stillede såmænd bare et spørgsmål.
Jeg spurgte, hvilke job disse ledige, når de falder ud af systemet, hvilket de ifølge Venstres ordfører bør gøre, skal søge.
Det er jo ingen kunst at øge arbejdskraftudbuddet, altså arbejdsløshedskøen.
Den kan vi øge i meget, meget stort omfang, og jeg kan forstå, at det er det, Venstre hellere vil, men kan vi ikke få svar på, hvilke job de 6 pct., der er ledige, og som reelt står over for at miste deres dagpenge, skal søge.
Er det ikke det, spørgsmålet drejer sig om?
Det drejer sig vel ikke om at få flest mulige i en arbejdsløshedskø.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Vi er enige med regeringen i, at en af de største udfordringer, som vi står over for, er at sikre, at vi har det nødvendige arbejdsudbud til rådighed.
Det forstår jeg at Enhedslisten ikke lægger synderlig vægt på, men det gør vi altså i Venstre, fordi vi tror på, at det er den bedste måde, hvorpå vi kan sikre fremtidige generationers muligheder for at nyde godt af det velfærdssamfund, som også hr. Christian Juhl nyder godt af i dagens Danmark.
Det er den udfordring, som vi i fællesskab skal tackle, og jeg har forstået på regeringen – altså den regering, som hr. Christian Juhls parti er parlamentarisk grundlag for – at det også er øverst på dens dagsorden, al den stund den har annonceret først og fremmest en reform af førtidspensionen og fleksjobordningen og en kontanthjælpsreform og en skattereform, alt sammen med henblik på at bidrage til at øge arbejdsudbuddet.
Det forstår jeg ikke optager Enhedslisten.
Jeg er dybt uenig med Enhedslisten i dette synspunkt.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Nu kan det jo forekomme en smule kynisk at tale så hårdt om folk, der er på kontanthjælp og som uden selv at være skyld i det er ude i en alvorlig situation.
Lad os sige, at jeg nu her tillod mig at sige følgende: Vi har jo sådan set Venstres ordfører, som, når hun bliver 60 år, går på pension på skatteydernes regning. Hvor er det uanstændigt.
Så ville nogle nok sige: Hvorfor pokker snakker I om det?
Jo, det gør vi, fordi der er rigtig mange, der på skatteydernes regning gør mange ting.
Og når ordføreren fra Venstre går på pension, kan ordføreren tage til Syden eller tage nord, øst eller vest på, hvor hun nu har lyst, på skatteydernes regning.
Det her er folk, der er totalt nede på bunden af samfundet, og derfor kan de selvfølgelig være sværere at få øje på, hvis man er på den grønne gren.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvilke job skal de mennesker søge for at undgå katastrofen, når nu ordføreren indrømmer, at der er en ledighed på 6 pct. i Danmark?
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
En sejrens dag, det er rigtig, rigtig store ord, og det er det, når man kigger på, hvad der rent faktisk finansierer det her lovforslag.
Det er en NOx-afgift, og hvis regeringen så oven i købet fik held til at vedtage sin energiplan med de øgede afgifter, ville det jo koste tusindvis af danske arbejdspladser.
I et erhverv som dansk gartneri er der potentielt op mod 5.000 medarbejdere på Fyn, der kan risikere at miste deres job.
Det er dobbelt så mange som på Lindø.
Finder hr. Leif Lahn Jensen virkelig, at det er en god dag, en stor sejr?
Jeg er ikke sikker på, at glæden er helt så stor hos de medarbejdere på Fyn, der risikerer at miste deres job, og jeg tror faktisk, at de ville sætte større pris på at beholde deres job frem for at få et 6-ugers kursus, så er det her virkelig en sejrens dag?
Mette Frederiksen (S), 2012-03-02:
Jeg vil svare kort og takke for opbakningen til lovforslaget.
Det er jo altså et lille, udramatisk lovforslag af mere teknisk karakter, fordi det har været et ønske fra både arbejdsgivers og arbejdstagers side at udvide antallet af dommere til hovedforhandlingerne i Arbejdsretten.
Det er afgørende for hele den danske model og vores arbejdsmarked, at vi har en Arbejdsret, der kan fungere, og som ikke forsinkes i sit arbejde.
Så lyttede jeg mig til, at nogle af ordførerne rejste nogle mere principielle diskussioner omkring Arbejdsrettens indretning, og dem er man selvfølgelig velkommen til at rejse ved andre lejligheder.
Lovforslaget her handler om, at vi fra Folketingets side sikrer, at Arbejdsretten kan fungere og arbejde, og det tror jeg vi alle sammen har en interesse i.
Tak for den brede opbakning.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Nu er jeg klar over, at der i hr. Christian Juhls verden formentlig nok kun eksisterer engleagtigt gode og ordentlige organisationer, og det må selvfølgelig være fagbevægelsen, men jeg anerkender ikke den præmis.
Jeg kan se, at ordføreren nikker til, at det er de eneste ordentlige og rigtige fagforeninger, og der må jeg erkende, at den præmis køber jeg ikke.
Jeg anerkender ikke præmissen bag det spørgsmål, som hr. Christian Juhl stiller, så derfor kan jeg ikke besvare det.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Jeg forstod slet ikke svaret.
Altså, vi har nogen, der kalder sig en fagforening, og som på forhånd siger: Vi anerkender ikke arbejdsgiverens ret til lockout, vi anerkender ikke arbejdernes ret til konflikt.
Og de vil gerne være en del af et konfliktløsningssystem, hvor vi har de grundlæggende rettigheder, og hvor de parter, der er en del af Arbejdsretten, anerkender, at de grundlæggende rettigheder findes, og at konfliktløsning skal ske ud fra de grundlæggende rettigheder.
Det kan jo lige præcis sammenlignes med situationen, hvis man ved en civil domstol havde en række dommere, der sagde, at de ikke anerkendte en anden grundlæggende rettighed som f.eks. ytringsfriheden, og at man så skulle sætte dem til at afgøre den slags sager.
Det ville ingen jo acceptere – sådan nogle dommere ville jo aldrig blive anerkendt i noget system.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Så må vi nok erkende, at hr. Christian Juhl og jeg ikke taler samme sprog, for jeg kan på ingen måde tilslutte mig den præmis, som hr. Christian Juhl lægger i sit indlæg, og derfor kan jeg ikke gå med på den præmis og erklære mig enig med hr. Christian Juhl.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Til den sidste bemærkning vil jeg gerne høre, om den konservative ordfører også ville være tilhænger af, at man i andre retter f.eks. syntes, det var helt o.k., at man fandt en dommer, som forlods sagde: Jeg vil ikke anerkende ytringsfriheden i Danmark, men jeg vil gerne være dommer også i sager om ytringsfrihed?
Det er jo det, man appellerer til, hvis man vil have Kristelig Fagforening til at være en del af det fagretslige system, og det synes jeg er helt hen i vejret, når man ved, at Kristelig Fagforening ikke anerkender arbejdernes grundlæggende ret, nemlig retten til at strejke.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jeg kan i hvert fald forstå, hvorfor Joachim B. Olsen er forvirret.
Jeg kan fortælle Joachim B. Olsen
Den har bl.a. gjort det, at den har sat masser af penge af til en kickstart til at skabe jobbene.
Samtidig har den sat nogle reformer i gang for at gøre alle disse mennesker arbejdsmarkedsparate.
Det gælder dem, som er på førtidspension, og der kommer også senere en kontanthjælpsreform.
Det vil sige, at den både har skabt arbejdspladser og lavet de her reformer – noget, som man må sige den borgerlige regering svigtede ret meget med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-02:
Jeg vil også gerne kvittere og sige, at det altid er godt og positivt, at vi får lejlighed til her i Folketinget at diskutere nogle af de forskellige vilkår, som er gældende for den finansielle sektor her i Danmark.
Det her er jo også en debat af slagsen, og vi har haft flere tidligere, bl.a. i forbindelse med de lovforslag, som har været undervejs, og hvoraf nogle er vedtaget her i Folketinget.
Man kan selvfølgelig også i princippet sige, at det at føre noget tilbage til et udvalg jo ikke er noget, der gør så specielt meget ondt nogen steder.
Jeg har også noteret mig, at Enhedslisten i beslutningsforslaget har skrevet , at man opfordrer erhvervs- og vækstministeren til at trække aktstykket tilbage.
Man har ikke brugt formuleringen »pålægger regeringen«, så der er selvfølgelig en form for åbning i forslaget fra Enhedslisten, og det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for, for det er for en gangs skyld ikke noget, der er ultimativt.
Men jeg synes også, at andre ordførere før mig har forklaret, at hele det sagskompleks, som ligger bag aktstykke nr. 51, jo er noget, som har udspillet sig gennem lange og vedvarende intense forhandlinger, og det er noget, som er sikret, fordi vi i Danmark frygtelig gerne vil have, at der skal være en stor troværdighed omkring den politik, der føres i Danmark inden for vores banksektor og vores realkreditsektor og i det hele taget den finanspolitik, der føres.
Det er sådan set noget, som hele Folketinget – både under den forrige regering og den nuværende regering – har kunnet blive nogenlunde enige om.
De eneste, som har været på bagvognen, har jo så været Enhedslisten.
Jeg synes måske også, man i den forbindelse godt kan sige, at netop det at man nu vælger at fremsætte det her til behandling i Folketinget i dag selvfølgelig er helt legitimt ifølge forretningsordenen, ingen tvivl om det, men det er også lidt at udstille sin egen manglende indflydelse.
Jeg synes jo faktisk, at det her beslutningsforslag er et rigtig godt eksempel på, hvor skidt det kan gå, når et parti bevidst vælger at stå uden for indflydelse, når man vælger at lægge sig i hængekøjen, når man vælger ikke at være en del af det politiske flertal, som ikke bare ansvaret for Danmark, men ansvaret for mange private danske arbejdspladser, for mange offentlige arbejdspladser og for mange virksomheder, som har behov for at udvikle sig, og som har behov for at få en sikring af deres lånefaciliteter og en sikring af, at der i Danmark er sund basiskapital til den danske erhvervssektor.
Det er nogle ting, som er helt grundlæggende for Dansk Folkeparti, og det er noget, som vi synes det er utrolig vigtigt at vi har fokus på.
Det er også noget, som den nuværende regering har valgt at fortsætte set i forhold til den politik, der blev ført under den tidligere regering, og det vil vi fra Dansk Folkeparti jo gerne kvittere for.
Samlet set anerkender vi fuldt ud, at man har en legitim ret til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-02:
Jamen las os se på den konkrete aftale, hvis det er den, hr. Frank Aaen gerne vil diskutere.
Jeg kan sige, at den netop er blevet forhandlet færdig her i dag lidt i klokken 9.00, og jeg kan sige, at det er korrekt, at man bl.a. går ind og hjælper på nogle områder omkring landbruget.
Der gør man det, at man flytter nogle landbrug, som faktisk har mulighed for at kunne udvikle sig i en positiv retning, fra Finansiel Stabilitet og over i et privat oprettet finansieringsselskab, og dermed vil de altså ikke længere være på afviklingskurs, men på en udviklingskurs, og det er jo sådan set et tiltag, der er godt og positivt.
Der er også en lang række andre positive tiltag i den nyligt fremsatte pakke.
Men det synes jeg sådan set er noget vi skal sørge for at Folketinget bliver orienteret om, så snart som det nu er muligt, for det er klart, at det også er noget, der vil have stor betydning for væksten og udviklingen i de danske erhvervsvirksomheder.
Det er netop også derfor, det hedder en udviklingspakke, og jeg er selvfølgelig også glad for, at det er så bredt et udsnit af Folketingets partier, der står bag det.
Frank Aaen (EL), 2012-03-02:
Tak for det.
Men det, som der i øjeblikket forhandles om, og som måske er færdigforhandlet – det ved jeg ikke engang om det er – er jo et beløb på 15 mia. kr. til at overtage fallerede ejendomsprojekter, og der er, så vidt jeg er orienteret fra pressen, afsat 3 mia. kr. til at overtage fallerede landbrug, der har spekuleret alle deres penge væk i schweizerfranc.
Vi har i øjeblikket tre sideløbende forslag til vedtagelse vedrørende banker til behandling i Folketinget.
Altså, var det ikke en god idé, at vi så hurtigt som muligt fik en samlet diskussion om det og en samlet lovgivning, i stedet for at det sker ved sådanne ad hoc-vedtagelser i Finansudvalget?
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-02:
Der var flere elementer i hr. Frank Aaens spørgsmål.
Det første, jeg lige vil svare på, er det her med, om der skulle være brug for en mere substantiel debat.
Det her er et jo konkret beslutningsforslag, der vedrører et konkret aktstykke, og det kan godt være, at det ikke er det rigtige i forhold til det.
Dernæst er det fuldstændig korrekt, at der netop i Erhvervs- og Vækstministeriet er en udviklingspakke, der er blevet forhandlet færdig, og den skal bl.a. sikre en øget eksport.
Det er således, at de danske virksomheder er i en alvorlig kreditklemme, og det gør det ganske enkelt vanskeligt at sikre, at danske virksomheder kan eksportere, og det medfører, at der vil være mindre beskæftigelse og mindre afsætning.
Det kan vi ikke være interesseret i, og derfor er det ganske enkelt sådan, at ansvarlige partier må handle.
Men jeg må også sige, at vi uagtet hvad så også som ansvarligt parti bliver nødt til at handle, og jeg er glad for, at der her er en bred forligskreds, selv om jeg også har respekt for den rolle, som Enhedslisten har.
Frank Aaen (EL), 2012-03-02:
Hr. Benny Engelbrecht må vel erkende, at det ser ud, som om bankpakkerne sådan kommer ad libitum; vi ved ikke helt, hvor højt et nummer vi i øjeblikket er oppe på.
Jeg ved ikke helt hvorfor, det er sådan, men er det ikke snart på tide, at Folketinget får en debat om den samlede udvikling i finanssektoren og statens rolle og om de krav, der er i forbindelse med en redning af finanssektoren, i stedet for at vi bare får det ene aktstykke efter det andet?
Og her kan vi se, at det ene aktstykke ikke engang er blevet behandlet færdigt, før det næste er på vej, og vi ved, at der kommer endnu et, nemlig det, der i går var til behandling i Folketingets Finansudvalg, og som kommer til behandling om 14 dage.
Altså, har vi ikke brug for en samlet diskussion om, hvad det i det hele taget er, der sker, og hvad staten kan gøre, i stedet for at det hele ligesom kommer snublende oven i hinanden?
Benny Engelbrecht (S), 2012-03-02:
Indledningsvis vil jeg forholde mig til ministerens udmærkede redegørelse i indledningen af dette møde og påpege, at Socialdemokraterne til fulde føler sig dækket af det substantielle indhold af ministerens udmærkede redegørelse.
Jeg synes, jeg blot vil understrege, at der her er tale om en bred forligskreds, som er enige om principper, og også at staten jo selvfølgelig har lod og del i en banksammenhæng, og i den sammenhæng kan staten udøve sit ejerskab på samme måde som alle andre aktionærer, altså ved at udpege medlemmer til bestyrelsen og selvfølgelig påvirke ad den vej .
Jeg har fuld respekt for, at Enhedslisten benytter sig af de muligheder, man har parlamentarisk for at bringe en substantiel debat op.
Det er helt rimeligt og helt fair, og jeg er også bare glad for, at vi er i stand til at kunne gennemføre denne behandling hurtigt og effektivt, således at det ikke obstruerer det arbejde, der er i forhold til det konkrete aktstykke.
Derfor synes jeg faktisk også, at den tilgang, som Enhedslisten har, trods alt fortjener ros, fordi man er villig og parat til at behandle dette spørgsmål hurtigt og effektivt.
I forhold til det substantielle kan vi ikke støtte det fremlagte forslag, men sætter selvfølgelig pris på, at der er en debat om dette.