runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Dette lovforslag er til gavn både for borgernes sikkerhed og også for informationsniveauet over for borgerne i samfundet.
Når man beskæftiger sig med genmodificerede mikroorganismer, skal man være varsom, og man skal være sikker på, at det, man beskæftiger sig med, ikke får nogen uønskede konsekvenser, f.eks. at det slipper ud, hvis man arbejder med det i et laboratorium.
Det er jo det, der er tale om her.
Det her lovforslag er et EU-direktiv, der bliver implementeret.
Det drejer sig om, at man skal lave beredskabsplaner for arbejde med genmodificerede mikroorganismer inden for indesluttet anvendelse, altså forskning, og man skal lave bestemmelser om, at disse beredskabsplaner skal offentliggøres, de skal ligge på de offentlige hjemmesider, sådan at man ved, hvad man skal gøre i en situation, hvor der sker noget uønsket.
Samtidig skal planerne jo indeholde en beskrivelse af, hvad man skal gøre i den situation, hvor der sker noget, som ikke var hensigten.
Så alt i alt må vi sige, at det drejer sig om at skabe sikkerhed, skabe beredskabsplaner for genetisk modificerede mikroorganismer, og det drejer sig om aktindsigt, altså at borgerne kan følge med i, hvad der sker.
Derfor kan Venstre støtte det her forslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-10-22:
Det er jo et forslag, som igen omhandler genteknologi.
Vi må sige fra Dansk Folkeparti side, at vi jo mange gange er meget skeptiske over for den her måde, man vil bruge teknologien på.
Derfor ønsker man også at lave nogle præcise beredskabsplaner – at de ligesom bliver udarbejdet – og selvfølgelig også at den offentlige myndighed har tilgængelighed til de her planer.
Vi kan godt være bekymrede for, at man først ligesom indfører, at vi nu kan have de her gmo'er i Danmark, og så bagefter prøver man på at rette op på alle de her ting med beredskabsplaner og den slags ting.
Jeg synes, det er stærkt bekymrende, at en minister ikke har lidt mere styr på det her område, inden man farer frem og tillader alle de her ting.
Det, der også kan bekymre befolkningen, er sikkert, at det er delt imellem to ministerier.
Vi har et Fødevareministerium, og vi har et Miljøministerium, og vi kan jo se og læse i dagspressen, at fødevareministeren allerede har givet nogle tilladelser til nogle forsøg ude på nogle marker.
Der er det jo ret bekymrende, at man så ikke har de her redskaber på plads, inden man egentlig er i gang.
Derfor vil vi også gerne spørge, hvordan miljøministeren forholder sig til, at man allerede er i gang på det her område med at give tilladelse til at dyrke gmo-afgrøder, når det er, at man ikke har fuldt overblik over, hvad det er, der skal gøres, hvis uheldet er ude i det åbne land.
Ellers må vi sige, at det er et forslag, som vi jo nok vil ende med at støtte, idet man prøver på at rette op på nogle af de her forseelser, som man har begået.
Men vi er ikke så stolte ved, at man på den måde indfører gmo'er ad bagdøren.
Carina Christensen (KF), 2009-10-22:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Regeringen er slet ikke i tvivl om, hvad slutmålet skal være.
Det skal være en fusion af de to uddannelser.
Jeg er helt enig i, at vi er nødt til at have fastlagt slutmålet, og så skal vi selvfølgelig bagefter kortlægge, hvordan det så skal indrettes, hvordan ledelsen skal se ud, om det skal være en valgt ledelse eller en ansat ledelse.
Der er rigtig mange detaljer, der skal på plads.
Men for at vi kan komme endeligt på plads med dem, er vi også nødt til fuldstændig at have en aftale om, at det er det, vi går efter.
Det er det, jeg lægger op til vi får sat på plads i starten af det nye år.
Så skal vi nok inddrage alle relevante parter, og der er selvfølgelig rigtig mange, der gerne vil høres i den her sag.
De vil også blive hørt.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-22:
Den store usikkerhed opstår jo ikke ved, at man ikke kender slutmålet, hvis nu slutmålet er et resultat af en proces, hvor man har haft en chance for at tænke sig godt om og se fordele og ulemper og veje dem op mod hinanden.
Det er jo ikke det, der er usikkerheden.
Usikkerheden er jo med hensyn til, hvordan det skal foregå.
Hvilke konsekvenser får det undervejs?
Det er jo den usikkerhed, som man giver udtryk for derude.
Det er jo ikke slutmålet, altså om vi siger, at det hele skal ende på den ene måde eller på den anden måde, men hvordan skal det ende?
Hvilke konsekvenser får det for, hvordan vores uddannelse er stillet op?
Hvilke konsekvenser får det for arkitekternes uddannelse?
Det er alle de usikkerheder, som vi skal have gjort tydelige.
Carina Christensen (KF), 2009-10-22:
Jeg tror sådan set altid, at der vil være tvivl nogle steder, ikke mindst hos de implicerede parter, når der skal fusioneres.
Det ved vi jo også er tilfældet, når virksomheder skal fusionere.
Der er altid usikkerhed blandt medarbejderne.
Derfor tror jeg også, det er ekstra vigtigt, at vi, der skal træffe den endelige beslutning, som vi i det her tilfælde skal i den til enhver tid siddende aftalekreds, er meget, meget klare på, at vi ønsker det her, og at vi kan se fordelen ved det.
Jeg synes, den situation, man står i nu, hvor vi så er blevet enige om en sammenflytning, er god og positiv, for der er brug for nye lokaler til Designskolen.
Nu kan de komme ud og være med ude på Holmen.
Det er nyttigt.
Men vi har jo allerede set konsekvenserne af, at der er uklarhed om den politiske beslutning, og det synes jeg faktisk er en ulykkelig situation, og jeg synes også, det er rigtig ærgerligt, at den ene rektor nu har valgt at sige op.
Men jeg må omvendt sige, at jeg også godt kan forstå det, for man har brug for sikkerhed i situationen.
Vi gør alt, hvad vi kan, for hele tiden at informere dem derude.
Kulturministeriets medarbejdere er meget, meget dygtige og aktive med hensyn til at få processen til at køre så gnidningsfrit som overhovedet muligt.
Der er nu konstitueret en ny rektor på Designskolen, så de kan komme videre så smertefrit som overhovedet muligt.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-22:
Jeg vil bare stille et spørgsmål – for ministeren siger, at fordelene er så indlysende: Hvorfor har man så ikke den tillid til, at de også vil kunne indse det, når de flytter sammen derude; at det vil komme af sig selv?
I stedet for synes man, det er nødvendigt at trække det ned over hovedet på dem, presse det igennem.
Hvis det er indlysende til fordel for begge skoler, må vi gå ud fra, at de er næsten lige så kloge som mennesker, og at de så også selv vil kunne se de fordele.
Hvis ikke de gør det, er det måske, fordi der er noget, vi har overset.
Og jeg synes, man skal lade tvivlen få en chance her.
Ida Auken (SF), 2009-10-22:
Da SF's ordfører for miljø og genteknologi, fru Pia Olsen Dyhr, ikke kan være til stede i dag, skal jeg kort redegøre for SF's holdning til forslaget. Forslaget berører både indesluttet anvendelse af genteknologi og udsætning i miljøet af gmo'er.
SF støtter naturligvis, at der stilles krav til udarbejdelse af beredskabsplaner, og at visse oplysninger vedrørende indesluttet anvendelse og udsætning i miljøet af gmo'er ikke må behandles som fortrolige.
Der er tale om gennemførelse af EU-lovgivning, og her er erfaringen, at regeringen ikke overimplementerer til fordel for miljøet.
Vi vil derfor under udvalgsbehandlingen arbejde for en gennemførelse på et højt beskyttelsesniveau og sikkerhedsniveau og herunder se på, hvilke bemyndigelser lovforslaget giver ministeren til at gennemføre EU-lovgivning i bekendtgørelser.
Hvis man synes, at campingerhvervet skal have lov til det her, hvorfor skal folk med et sommerhus så ikke have lov til at bygge noget, der har en fuldstændig tilsvarende størrelse som campinghytterne, helt nede på stranden ved de danske kyster?
Det er da en prioritering af campingerhvervet frem for af folk med sommerhuse.
Danmarks Naturfredningsforening undrer sig i deres høringssvar over, hvorfor campingerhvervet modsat andre ferie- og turisterhverv skal tildeles denne særlige ret til markant udvidelse af byggeriet inden for strandbeskyttelseslinjen på bekostning af borgernes adgang til strandene og beskyttelse af strandene.
Hvorfor er det campingerhvervet, der skal have lov at bygge helt nede på strandene, og ikke alle mulige andre?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Dette forslag drejer sig om campinghytter.
Der har været en diskussion imellem en række partier om spørgsmålet om at lempe betingelserne for bygning af campinghytter.
Der har været stor interesse for, at der blev givet nogle yderligere muligheder for at bygge campinghytter rundtom i landet.
Og her er vi så nået frem til et lovforslag i et glimrende samarbejde mellem bl.a. Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Lovforslaget går ud på, at det nu bliver muligt i første omgang at udvide, så campinghytterne kan gøres større.
I øjeblikket er der mulighed for at bygge campinghytter på 25 m².
Der har været en udfordring i forbindelse med at få adskilt problemet omkring sommerhuse og campinghytter, sådan at man ikke kom i karambolage med sommerhusreglen i EU.
Det er der taget højde for i lovforslaget her.
Så det vil sige, at man nu kan få mulighed for at bygge lidt større campinghytter.
Samtidig vil offentligheden få en bedre indsigt i de tilladelser, der bliver givet.
Der bliver mulighed for at klage til Naturklagenævnet, hvis der bliver givet en tilladelse eller en dispensation, som man ikke er enig i.
Så jeg vil sige, at det alt i alt både giver nogle nye muligheder og nogle begrænsninger, i og med at kommuner og borgerne nu får nogle redskaber, så man både får større indsigt i, hvad der foregår, og i de mulige begrænsninger, som kommunerne kan blive pålagt.
Venstre støtter forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-10-22:
Jeg vil ikke benytte lejligheden til at holde et længere indlæg om hele problemstillingen omkring gmo, jeg vil bare bemærke, at der jo findes områder, hvor der er meget bred enighed om, og hvor Enhedslisten også er enig i, at det er fornuftigt og hensigtsmæssigt at benytte sig af gmo.
Det er i forhold til hele medicinområdet, hvor der på nogle steder er opnået nogle resultater, som vi ikke kan afvise, og hvor vi også må se i øjnene, at der findes muligheder for både at lave forsøg og produktion under så sikre forhold, at man kan sige, at en afvejning af fordele og ulemper giver fordelene overvægt.
Så er der hele problemstillingen omkring gmo inden for landbrugsområdet, fødevareområdet, hvor problemstillingen efter Enhedslistens opfattelse er helt anderledes, og hvor alt efter vores opfattelse taler for, at man skal undgå anvendelse af gmo.
Men det handler det her lovforslag jo sådan set ikke om.
Det er jo en kamp, som vi har mange andre anledninger til at tage, altså den om, hvilken placering gmo skal have.
Det her handler, så vidt jeg har forstået, om to ting.
Det første er, at man bliver forpligtet til at lave nogle beredskabsplaner i forbindelse med forsøg osv. med gmo, og det andet er, at man skaber større mulighed for åbenhed om, hvad der foregår.
Og jeg må sige, at Enhedslisten uden nogen som helst former for forbehold kan tilslutte sig begge de to ting, så vi kan love, at vi vil stemme for det her lovforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-10-22:
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for gmo og de muligheder, det bringer i forhold til mange af de alvorlige situationer, vi ser ikke mindst i et globalt perspektiv.
Men når man er positiv over for gmo, er det klart, at man også skal sikre fuldstændig åbenhed og fuldstændig gennemsigtighed om teknologien.
Vi skal selvfølgelig sikre os, at borgerne er trygge, og at vi, hvis der sker uheld, har de her beredskabsplaner, så vi ikke risikerer uheld, der kan medføre alvorlig fare for mennesker uden for de lokaler, hvor man arbejder med gmo, eller for miljøet som sådan.
Vi kan selvfølgelig fra konservativ side støtte det her helhjertet, fordi det er en teknologi, vi ikke kommer uden om.
Det er en del af løsningen på mange af de store udfordringer, vi ser globalt.
Men det kræver selvfølgelig åbenhed og gennemsigtighed, og at borgerne er trygge ved håndteringen af gmo.
Carina Christensen (KF), 2009-10-22:
Jeg er helt enig i, at vi skal have en grundig og tæt dialog omkring den videre situation ude på Arkitektskolen og Danmarks Designskole.
Det havde vi jo også i foråret; vi brugte mange, mange timer på også at snakke om den del af udvalgets anbefalinger, og for mange af os, herunder for mig og for regeringen, var der nogle helt klart indlysende fordele og også nogle meget klare anbefalinger i rapporten, som har gjort, at vi slet ikke er i tvivl om, at målet bør være en fusion.
Jeg er klar over, at der er partier, som ikke synes, at de her fordele er så indlysende, og det var derfor, resultatet blev, som det blev; der kunne ikke opnås fuldstændig enighed i den nuværende aftalekreds.
Nu er det så sådan, at forliget udløber med udgangen af 2010 og der skal forhandles et nyt forlig på plads, og så må vi jo se, hvor mange partier der vil være med til at bære den her fusion igennem.
Når regeringen præsenterer sit udspil til en ny flerårsaftale, vil der indgå en fusion mellem Danmarks Designskole og Kunstakademiets Arkitektskole.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-10-22:
Jeg mener ikke, at det er campingerhvervet, der får en særlig ret.
Jeg mener, at det, der står i lovforslaget, er en fornuftig ting, nemlig at man kan få lov til at bygge campinghytterne på det stykke på 100-300 m neden for strandbeskyttelseslinjen.
Jeg mener, at det er en fornuftig ting.
Og i øvrigt er det huse af en sådan størrelse, at de ikke på nogen måde vil kunne komme til at genere hverken naturen eller miljøet.
Som jeg nævnte i mit indlæg, er der samtidig en lang række restriktioner og bedømmelser af tilladelserne, som gør, at de her hytter ikke vil belaste hverken natur eller miljø på nogen måde.
Per Clausen (EL), 2009-10-22:
Bare for at vi nu er helt sikre på det, så betyder det altså, at den aftale, hvor der ifølge hr. Mogens Jensen er sikkerhed for, at pengene er der, er bygget oven på en aftale, hvor man gennemfører systematiske besparelser på de her uddannelsesinstitutioners område.
Det er det, der er indholdet i den aftale, hr. Mogens Jensen har indgået.
Mogens Jensen (S), 2009-10-22:
Det er helt klart, at vi jo har drøftet det her under forhandlingerne, og jeg synes, at med de erfaringer, der er på området, må enhver, når man laver sådan nogle fusioner, hvor det i hvert fald i den første fase tit koster penge, stille sig det spørgsmål, om de ressourcer så er til stede.
Der har ministeren bekræftet, at ressourcerne vil være til stede, men nu kan hun selv gøre det igen her senere i dag.
Det kan godt ske, at institutionerne i begyndelsen får tildelt nogle flere ressourcer, som de så siden hen afdrager, i form af at de jo også opnår en rationaliseringsgevinst i forbindelse med eventuelt at sammenlægge administration og andet.
Men at ressourcerne skal være til stede, er en betingelse for den aftale, der er indgået.
Per Clausen (EL), 2009-10-22:
Det er, fordi hr. Mogens Jensen siger, at Socialdemokraterne har betinget sig, at der var penge til fusionerne.
De forligspartier, der har lavet den her aftale, blev jo i sin tid forligspartier på en aftale om økonomien for de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
I den aftale fremgik det – og det var jo derfor, Enhedslisten ikke var med – at der skulle ske nedskæringer ved hjælp af grønthøstermetoden hvert eneste år.
Jeg vil gerne spørge hr. Mogens Jensen, om der er nogen tilkendegivelser fra regeringspartierne om, at der vil komme flere penge til det her område, eller om der er nogen tilkendegivelser om, at man vil undlade at foretage de besparelser, som man allerede én gang har aftalt, eller om det, hr. Mogens Jensen siger, i virkeligheden bare er en hensigtserklæring.
Mogens Jensen (S), 2009-10-22:
Som hr. Troels Christensen var inde på, går det her lovforslag ud på at gennemføre en fusion af en række kunstneriske uddannelser rundtomkring i Danmark, ligesom der gives mulighed for og grundlag for, at Danmarks Designskole og Designskolen Kolding kan ændre status til at være højere videregående uddannelsesinstitutioner.
De her fusioner er opstået i et tæt samarbejde mellem institutionerne og efter et grundigt udvalgsarbejde, der har haft det formål at sikre større og mere bæredygtige faglige miljøer ude på skolerne og dermed også en højere kvalitet i uddannelsernes indhold.
På den baggrund har Socialdemokraterne også kunnet tiltræde den politiske aftale, som ligger til grund for lovforslaget.
Jeg vil godt sige her i dag, at det er meget magtpåliggende for os at understrege, at kulturministeren har forsikret os om, at hun vil sikre de nødvendige ressourcer til, at fusionerne kan gennemføres.
Det er ikke en spareøvelse, som ministeren har sagt flere gange, og det er vigtigt, for det er også forudsætningen for den politiske aftale, som er indgået.
Vi har sagt ja til fusionerne, men de nødvendige ressourcer skal være til stede.
Det samme gælder den frygt, som nogle institutioner, lærere og elever har udtrykt for, om det her på lang sigt handler om at nedlægge en eller flere af de institutioner, der indgår i de her fusioner.
Det er ikke tilfældet.
Tværtimod handler det om at tilføre alle institutionerne den styrke og den faglighed, som netop sikrer deres overlevelse, ikke mindst når man også skal bedrive forskningsaktivitet i fremtiden for at kunne leve op til de såkaldte Bolognaprocesser.
Dermed er fusionerne et udtryk for, at vi faktisk ønsker, at hver enkelt af de institutioner og de uddannelser, der indgår, skal være levedygtige på sigt, og det tror jeg også at ministeren kan bekræfte.
Endelig handler det om muligheden for at opkræve gebyr, som også Venstres ordfører var inde på.
Her indfører man jo blot en praksis, som også er på de øvrige uddannelsesinstitutioner, hvilket hermed altså skrives ind i loven.
På den baggrund kan Socialdemokraterne tilslutte sig lovforslaget.
Troels Christensen (V), 2009-10-22:
Den 12. maj i år blev regeringen og Folketingets partier på nær Enhedslisten enige om en aftale om at fusionere nogle af de mange små videregående uddannelser, som vi har inden for Kulturministeriets område, og det, der er lagt op til, er egentlig, at vi følger de fleste af de anbefalinger, der ligger fra strukturudvalget, som har arbejdet med det her.
Det, der helt konkret er kommet ud af det, er altså, at vi nu ændrer lov om videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner, så det bliver muligt at gennemføre fusionerne af Vestjysk Musikkonservatorium, Det Fynske Musikkonservatorium og Skuespillerskolen ved Odense Teater, så de bliver til Syddansk Musikkonservatorium og Skuespillerskole.
Så er det sådan, at Det Jyske Musikkonservatorium og Nordjysk Musikkonservatorium fusioneres under navnet Det Jyske Musikkonservatorium.
Til sidst er vi også blevet enige om, at Glas- og Keramikskolen på Bornholm fusioneres med Danmarks Designskole, og de får navnet Danmarks Designskole.
Formålet med fusionerne er jo velkendt for de fleste.
Det er, at vi skal sikre os, at vi kan skabe nogle stærkere faglige miljøer, samtidig med at vi også får optimeret ressourcerne på uddannelsesstederne.
Eller sagt med andre ord: Vi skal sikre mindre sårbarhed både fagligt, administrativt og økonomisk for de her uddannelsesinstitutioner.
Ud over fusionerne indeholder lovforslaget her også, at designuddannelsen fremover skal kategoriseres som en højere videregående uddannelse, og det betyder, at uddannelsen ved Danmarks Designskole ændres til en bachelor- og kandidatuddannelse, og det samme er så også hensigten med uddannelsen ved Designskolen Kolding.
Til allersidst indgår her i lovforslaget også det forhold, at hvor Designskolen og Danmarks Designskole tidligere har opkrævet gebyr fra de studerende til at dække forbrug af fællesmaterialer, og hvor det tidligere bare har stået i tekstanmærkningerne, bliver det rykket ind i selve loven, og ja, det bliver jo ligesom på universiteterne, hvor de studerende selv betaler for deres bøger.
Det har været en lang proces, hvor forskellige synspunkter om omfanget af fusionerne har været nøje drøftet, og i Venstre er vi egentlig sådan overordnet set tilfredse med resultatet, selv om vi måske nok havde håbet på, at vi var kommet lidt længere, så vi også havde fået lagt Kunstakademiets Arkitektskole og Danmarks Designskole helt sammen.
Men vi anerkender vigtigheden af, at vi med den her omlægning af de berørte institutioner skaber grobund for en række uddannelsesinstitutioner af internationalt format, som vil kunne tiltrække studerende også uden for landets grænser.
Venstre støtter lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2009-10-22:
Ja, og det er måske netop det, der er problemet.
Der er jo ingen uenighed om, at den fysiske sammenflytning, som ministeren også omtaler her, gennemføres, og den giver også på mange måder mening, som ministeren siger.
Sagen er jo den, at når vi sammen med SF – ja, SF må jo tale for sig selv – sagde, at vi ikke ville være med til at gennemføre en tvangsfusion på nuværende tidspunkt, så var det jo, fordi de indlysende fordele på ingen måde opvejede det, der kunne være af fortsatte ulemper, og at den proces på ingen måde var til ende og diskuteret ordentlig færdigt.
Det er jo ikke at respektere processen.
Mogens Jensen (S), 2009-10-22:
Den aftale, vi har indgået tidligere, for flere år siden, står ved magt.
Nu er vi i en situation, hvor der skal gennemføres nogle fusioner, og det er finansieringen af de her fusioner, og hvor pengene skal komme fra, vi taler om.
Der er det blot, at vi som baggrund for den her aftale har forsikret os, at pengene er til stede, og at ministeren kan anvise finansiering af fusionerne, så det ikke også bliver en spareøvelse.
Det skal ikke være en spareøvelse, og det er det, ministeren helt klart har tilsagt os.
Johs. Poulsen (RV), 2009-10-22:
Tak for det.
Jeg vil godt igen spørge kulturministeren – det tror jeg også jeg i hvert fald indirekte opfordrede til i min ordførertale – om hun er indstillet på at sikre, at der sker en meget grundig information til ikke mindst de studerende på Kunstakademiets Arkitektskole, men måske især på Danmarks Designskole, der, sådan som jeg har forstået det, er meget forvirrede over, hvilken situation de rent faktisk står i.
Det kunne de måske have undgået at være, hvis man ikke i forbindelse med den her aftale fra nogle partiers side havde tilkendegivet, at man måske alligevel ville gennemføre en tvangsfusion i 2011.
Men uanset det er der i al fald brug for, at der gives en meget grundig information om situationen, og set med mine øjne også gerne på en sådan måde, at der lægges vægt på, at der er respekt for, hvad man måtte have af holdninger på de to uddannelsessteder – og hos de studerende på de to uddannelsessteder.