runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Vi kan selvfølgelig kræve det i en finanslovforhandling, men jeg tror simpelt hen ikke på, at vi af den grund kommer hurtigere frem med forskningen i alternativet.
Jeg så selvfølgelig gerne, at man gjorde det, men det tror jeg ikke at man gør.
Jeg tror rent faktisk, at den handlingsplan, som man nu har lagt, er den rigtige.
Men indtil da skal der altså forskes i de her alternativer, så vi får helt klare beviser for, hvad der er godt at indføre, så vi kan forbyde kirurgisk kastration.
Det er jo kun det, vi vil i Dansk Folkeparti.
Vi vil sikre, at grisene ikke unødvendigt udsættes for smerte, lidelse, angst m.v., som det også fremgår af dyreværnslovens § 1.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Jeg synes jo, det er lidt ærgerligt, at Dansk Folkeparti så let giver op over for at få nogle ting igennem.
Jeg er med på, at det kan være vanskeligt at komme igennem ved finanslovforhandlinger – engang for mange år siden var vi sådan set også i finanslovforhandlinger, og jeg ved godt, at det ikke er spor let.
Så jeg må sige, at jeg er lidt skuffet over det.
Jeg vil da egentlig godt bede ordføreren om at tage op til fornyet overvejelse, om man ikke skulle lægge lidt mere idealisme ind og lægge lidt mere pres på ledelsen, for man kan sige, at den allerøverste ledelse i Dansk Folkeparti jo sådan set har et vist moralsk ansvar i forhold til lige netop det her forslag – altså, lige bestemt det at få svinene bedøvet før kastration.
Så min opfordring er, at man ikke opgiver på forhånd i Dansk Folkeparti.
Det ville være klædeligt.
Ellers vil jeg sige, at de to forslag, vi har haft nu her i aften, er tæt beslægtede, og jeg synes det ville have været rigtig hensigtsmæssigt, hvis vi havde behandlet dem sammen.
Jeg ved ikke helt, hvorfor vi ikke gør det, men jeg er i hvert fald enig med formanden i, at vi har haft en grundig debat om problemerne.
SF vil presse på for at fremrykke fristen for, hvornår vi får det her løst, ligesom vi vil kæmpe for, at der bliver indført lokalbedøvelse ved kastration, så længe det nu er nødvendigt.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Som med beslutningsforslag nr. B 92, som vi behandlede lige før, er jeg stadig af den overbevisning, at ingen i dette land ønsker at udsætte dyr for unødvendige lidelser.
Endvidere skal lokalbedøvelse straks indføres.
Der skal ikke være tvivl om, at Det Konservative Folkeparti ønsker, at kastration af grise skal ophøre, men vi er dog af den opfattelse, at nærværende beslutningsforslag ikke skal fremmes.
Det er almindelig kendt, at en del af hangrisene, når de er slagteklare, har ornelugt.
Ornelugt er ganske ubehagelig og er helt ødelæggende for kødets kvalitet.
Kastration af grisene er således nødvendig for at sikre afsætningen af svinekød.
Som også tidligere nævnt er det regeringens mål, at kirurgisk kastration af grise skal ophøre inden udgangen af 2014.
Jeg er vidende om, at der allerede er sat en række initiativer i gang for at udfase kastrationen.
I landbruget er man således fuldt opmærksom på problemet, og jeg har fuld tillid til, at de initiativer, der allerede er sat i værk, vil virke, så målet om, at grisene slipper for kastration inden udgangen af 2014 – og for min skyld gerne længe før – opnås.
I øvrigt ville det være en fordel for erhvervet, hvis man helt kunne undgå kastration, da hangrisene så ville trives bedre.
Vi er dog af den opfattelse, at der skal være den nødvendige tid til at afvikle den rutinemæssige kastration, så der fremover er grundlag for svineproduktion i Danmark.
Jeg er også vidende om, at der kan være et middel på vej, som kan lindre grisens ubehag ved indgrebet, og så snart det er godkendt, vil vi være med til at fremføre et krav om smertelindring ved kastration.
Samlet set og på denne baggrund er Det Konservative Folkeparti imod beslutningsforslaget.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Det Radikale Venstre støtter forslaget om forbud mod kastration af smågrise.
Dog vil vi være lidt mere langmodige med tidsrammen, end B 105 foreslår.
Som jeg sagde i min ordfører til B 92, vil vi have udfaset indgrebet over nogle år, og erhvervet skal øjeblikkelig, og frem til forbuddet er effektueret, pålægges at bedøve smågrisene med acceptabel bedøvelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-03-04:
Det falder mig aldrig for brystet, hvad fru Pernille Vigsø Bagge siger, for så længe hun har været kirkeordfører, har jeg aldrig oplevet andet, end at det har været relevant.
Det gjorde regeringen, fordi jeg bad om det.
Alternativet var jo, at vi dengang havde taget præsterne med.
Og det var for mit vedkommende for at imødegå nogle af de bekymringer, som jeg selvfølgelig ved at der vil være med hensyn til kaldsretten.
Det var derfor, at præsterne fik en særstilling.
Det var derfor, at man måtte vente.
Det er mig, der har forhalet det, fordi jeg synes, at det skulle undersøges ordentligt.
Det er det blevet.
Fru Pernille Vigsø Bagge ved godt, at der har været gode interne kirkelige diskussioner mellem biskopperne og andre om åremålsansættelse.
Så det er en helt naturlig ting, at vi fra starten, da jeg blev minister, bad om at få lov til at tænke det her grundigt igennem med hensyn til, hvordan det kan forenes med kaldsretten.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Jeg kan forstå, at det er faldet ministeren meget for brystet, at jeg tillader mig at rejse tvivl om hævelsen af aldersgrænsen.
Men jeg er nødt til at gøre ministeren opmærksom på, at ministerens egen regering indtil i dag har været enig med mig i, at det på en eller anden måde er betænkeligt at lade præster fortsætte, efter at de er 70 år, for da man i 2008 ophævede aldersgrænsen på 70 år for statsansatte tjenestemænd, undtog man dommere og præster for loven.
Hvorfor tror ministeren at man gjorde det?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Ganske kort: Hr. Christian H. Hansen stiller sig tvivlende over for effekten af at få sprøjtet noget kapital ind i landbruget.
Så vil jeg bare spørge hr. Christian H. Hansen, om han, ligesom da der forleden dag kom forslag om fondsdannelse, synes, at når nu landbruget er gået ned, så skal man have en socialisering af landbruget.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Jeg tror egentlig, jeg svarede på det spørgsmål i min indledende tale.
Da sagde jeg nemlig, at jeg ikke tror på, at det bare gavner, at man pumper nogle penge ind i erhvervet og så siger: Når I har fået nogle penge, skal I nok klare jer.
Jeg har højt og tydeligt sagt, at man skal bruge ordentlig tid på at drøfte forholdene i landbruget i stedet for bare at sige: Her har I en pose penge, så skal det nok gå.
Helt ærligt, hospitalerne har man også bare givet en pose penge i ny og næ, og så har man sagt: Nu får I løst problemerne.
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Jeg har sådan set kun et enkelt spørgsmål til hr. Christian H. Hansen, og det er, hvad det er for nogle landmænd, han har talt med.
For nu har jeg altså været ude at besøge rigtig, rigtig mange landmænd; jeg har været i forsamlinger, hvor der har været 400-500 landmænd, og der er ikke nogen landmænd, der har sagt, heller ikke dem, der har været i vores udvalg: Tag det nu bare roligt, kære politikere, I behøver ikke at komme med nogen tiltag det første års tid, vi kan sagtens klare os i 12 måneder ude i landbruget.
I behøver ingenting at gøre.
Jeg vil godt høre, hvad det er for en forsamling, hr. Christian H. Hansen har været i, hvor landmændene sagde: Der behøver intet at ske på landbrugsområdet de næste 12 måneder.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Nu kan jeg jo se ud fra det, hr. René Christensen agter at stemme, at vi sikkert kommer i to vidt forskellige kredse, for jeg kommer ikke hos godsejerne.
Men jeg har været medlem af Folketinget siden 1998 og haft kontakt med rigtig mange landmænd ud over det ganske land, og det har jeg igen.
Vi er på telefon med hinanden, vi er på e-mail med hinanden, hvor vi drøfter de her ting.
Så jo, jeg har fået henvendelser fra nogle af de små landmænd; jeg har fået henvendelser fra nogle af dem, som gerne vil overtage deres fædrene gård, og som har sagt: Hvad er det, der sker?
Hvorfor bliver der lukket for det her?
Men det er rigtigt, at jeg ikke har været i godsejerforsamlinger, det vil jeg gerne indrømme heroppefra.
Jens Kirk (V), 2010-03-04:
Jeg er godt klar over, at jeg måske skulle undlade det her, men jeg er vist lige godt den i Tinget her, der flest gange har været med til at lave landbrugsloven om og ligesom liberalisere den mere og mere.
Siden 1994 har jeg vel været med til det fem, måske seks gange, det er vist fem gange, vi har prøvet på at give nogle rammer for landbruget.
Og stort set hver eneste gang har jeg i hvert fald hørt fra hr. Kristen Touborg, at vi gik alt for vidt.
Lad ham så blive i den drøm, at han blev tilbage.
Men det er jo faktisk fantastisk.
Vi snakker om, at vi vil give det erhverv de samme betingelser som andre erhverv.
Hvis Vestas, Grundfos, Danfoss og Novozymes bliver større og større, præmierer vi det.
Vi giver dem også muligheder for at tage fremmedkapital ind i landet, hvis de mener, det er fordelagtigt.
Jeg mener faktisk, at den her lov giver så mange muligheder og er med til at lette mulighederne for landbruget fremover.
Det er jo ikke noget med, at vi letter miljøreglerne eller andre ting.
Dengang vi fremlagde »Grøn Vækst«, fik vi at vide af oppositionen, at det var alt for lidt, og at der skulle meget mere til, og hver eneste gang, vi har fremlagt en vandmiljøplan, så har der skullet meget, meget mere til; det var ikke nok.
Når vi så kommer hertil, vil man igen også have stramninger.
Stort set hver eneste gang har oppositionen, minus Dansk Folkeparti, været imod det.
Jeg synes faktisk, det er hyklerisk at høre på, at man gang på gang kommer her og ikke vil tage ansvar og sige, at vi giver muligheder, der kan kombineres, og mange andre ting her.
Det her vil give mange muligheder for landbruget.
Dermed skal jo ikke være sagt, at alle skal følge det, men der er nogle muligheder for at kombinere med hensyn til biogas og jordtilliggende osv. osv.
Tak for ordet.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Hr. Jens Kirk har været med til at ændre landbrugsloven mange gange, siger han.
Det kan jeg jo ikke prale med, for jeg har kun været i Tinget siden 2005.
Men jeg må alligevel undre mig, og mit spørgsmål er, om det i forbindelse med alle de der mange gange, landbrugsloven er blevet ændret, er sket på et lige så uoplyst grundlag som det, vi arbejder med i L 39.
Her vil regeringen og Dansk Folkeparti ikke være med til at lave en undersøgelse, som viser den kompleksitet, der ligger i hele området, så vi på baggrund af et ordentligt forarbejde kan lave en ordentlig lov. Så vil jeg høre, om ordføreren mener, at de frivillige ordninger, som landbruget gik med til som følge af vandmiljøplanerne, har fungeret efter hensigten.
Lovforslaget har været længe undervejs, blev der sagt.
Ja, det blev førstebehandlet den 29. oktober 2009, men da vi ikke har fået vendt hver eneste sten, har det ikke været længe nok undervejs.
Selv om hr. Jens Kirk påstår det, er jeg dybt uenig i det; vi har ikke fået vendt alle sten, alt er ikke blevet vendt.
De økonomiske vismænd havde en rapport forleden dag, hvor de bl.a. efterlyser miljøtiltag.
De efterlyser i den grad tiltag, hvor landbruget går ind og deltager og forbedrer miljøet.
Så jeg synes jo nok, at det, vi nu mangler, er at efterkomme deres opfordringer om et bedre miljø i landområderne.
Jens Kirk (V), 2010-03-04:
Vil fru Bente Dahl ikke medgive undertegnede, at NPO-handlingsplanen, vandmiljøplan I, II og III, er iværksat, og at de fleste af de ting, der foreskrives, er, vi kan sige: opfyldt og godt på vej?
Der mangler måske lidt i forbindelse med vandmiljøplan III, men den skulle heller ikke være færdiggjort endnu, og det vil man kunne se ved at gå ind og kigge i planerne.
Derfor forstår jeg det ikke.
Hvis vi lægger realistiske planer ind igen og ikke hver gang skal høre fra oppositionen, at det, man lægger frem, er alt, alt for lidt i forhold til andre ting, så er jeg helt sikker på, man gør det en gang mere, men vi skal give mulighed for, at man kan gennemføre det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Men nej, det er sådan set slet ikke det, det handler om.
Det handler om en hel masse andre ting end L 39.
Det handler om rammevilkår og vandmiljøplan og alle sådan nogle ting.
Der er et problem i den her sag, men det er ikke Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet har igennem tiderne også været med til nogle brede forlig om landbrugsloven, men i den her sag er man gået ind og har smidt alle de andre partier ud for så udelukkende at lave en smal aftale mellem V, K og DF.
Og hvad er det, der helt præcis gør, at vi ikke kan nedsætte en kommission, der kan belyse tingene helt uafhængigt af regeringens egne eksperter og de tre partiers ordførere, en kommission, som kan finde ud af, hvad konsekvenserne vil være, hvis man gør, som V, K og DF foreslår?
Jens Kirk (V), 2010-03-04:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at Socialdemokratiet ikke er problemet, men jeg ville jo synes, at det er et af de store problemer, vi har her i øjeblikket.
Så snart Socialdemokratiet forlader en regering, vender de hundrede og firs grader, og så er de i grunden mod alt, hvad de før var for.
Man kan sige, at indtil 2001, hvor fru Ritt Bjerregaard bl.a. var landbrugsminister, kunne man da godt lave forlig, men derefter vil der måske kun være indgået et forlig mellem regeringen – den regering, der heldigvis har været siden 2001 og fortsætter i lang tid endnu – og Socialdemokratiet, og det er det forlig, der måske er på vej her i eftermiddag, og det bliver spændende at se.
Ellers er det hurtigst muligt ud ad døren, så snart et lovforslag er fremlagt, og det gør jo, at det ikke er nemt at forhandle med Socialdemokratiet, for de er væk, inden vi næsten har set dem.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Hr. Jens Kirk husker aldeles forkert.
Alle de forhandlinger, som jeg er blevet inviteret til, er jeg kommet til og har deltaget, og jeg er gået som en af de sidste, og jeg har ikke forladt forhandlingsbordet, så længe der har været noget at forhandle om.
Men man kan jo ikke gøre for, at der er et flertal, der siger: Nu kan I gå.
Vi fik en kurv af V, K og O i sagen om »Grøn Vækst«, og jeg gad nok vide, hvor væksten er henne i hele det her billede, det fortoner sig i hvert fald.
Det, det drejer sig om, hvis det endelig skal diskuteres, er jo, hvordan landbruget kan udvikle sig, så de kan tjene penge.
Der er ikke noget som helst i L 39, der tyder på, at situationen bliver bedre.
Det er en hel masse andre ting, som landbrugets forskellige organisationer kommer og gør os i Fødevareudvalget opmærksom på.
Men mit spørgsmål er: Kan man ikke godt diskutere de ting, selv om man sætter et stykke arbejde i gang om at kigge på konsekvenserne af at liberalisere landbrugsloven?
Jens Kirk (V), 2010-03-04:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen: Det er nu, der skal tages stilling til tingene, og ikke om et år.
Det er nu, vi skal sige til jordbruget: Vi ønsker jer som en del af det danske samfund og de arbejdspladser, vi har her.
Vi skal ikke sige, at vi ikke ønsker det som en del.
Hver sten er vendt, fik vi at vide af fru Bente Dahl.
Forslaget har været undervejs i et halvt år og har været igennem mange processer.
Vi har også haft landbrugshøringer om det her i Folketinget, og er der mange ting, der ikke er blevet vendt?
Jeg kan ikke se, at der er mange ting, der ikke er blevet vendt.
Men jeg kan sige med hensyn til »Grøn Vækst« – hvis hr. Bjarne Laustsen har tid, men det har han måske ikke, fordi han er i gang med en anden samtale – at det vel er de samme krav, der bliver stillet op nu og kommer til ligesom at være grundlaget.
Men det er jo ikke nok for Socialdemokratiet.
Til fru Bente Dahl vil jeg gerne sige, at lovforslaget her har været så længe undervejs, og at der er oplyst så meget, at jeg næsten ikke tror, der er den ting, der ikke er vendt.
Selv om vi nedsatte en kommission, tror jeg ikke der ville komme nye ting frem.
Jeg tror, at fru Bente Dahl sammen med undertegnede forrige uge – eller var det i tirsdags? – var inde at høre de miljøøkonomiske vismænd fremlægge deres plan for, hvordan det skulle være med landbruget.
Jeg tror ikke engang, at fru Bente Dahl selv tror på, hvad de sagde.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Det kan jeg svare fuldstændig klart og tydeligt på: Jo, man kunne sagtens have ventet.
Man kunne sagtens have ventet et år og så virkelig fået drøftet landbrugets situation.
Det er det, de har behov for, og det synes jeg ville være ganske rimeligt, også over for erhvervet og i særdeleshed i respekt for erhvervet, at man brugte noget tid på at drøfte.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at byde hr. Christian H. Hansen, nu som løsgænger, velkommen tilbage i ordførerkredsen.
Jeg har altid haft stor respekt for hr. Christian H. Hansens synspunkter, og derfor er jeg glad for, at hr. Christian H. Hansen vil støtte Socialdemokratiets forslag, for med de afvisninger, vi har hørt fra regeringen og fra Dansk Folkeparti, så vil jeg gerne høre, om ikke hr. Christian H. Hansen deler den opfattelse, at der intet som helst sker med hensyn til kapital og andre ting ved at udskyde det et år.
Hvis man taler om rammevilkår og nichevilkår osv., så mener jeg sagtens, at vi kan have den diskussion, samtidig med at vi diskuterer, hvordan dansk landbrug skal udvikle sig, så vi ikke ender med en oligark, men så vi er tilbage til, at der er tre sognegårde tilbage i sognet, nemlig herregården, kirkegården og fattiggården.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Det Radikale Venstre plejer jo ellers også sådan at signalere økonomisk ansvarlighed, og at man skal prøve at få gjort noget ved tingene, når der er behov for det.
Derfor undrer det mig også, at den radikale ordfører her begynder at tale om hovsaløsninger.
Jeg vil snarere sige, at det skulle omformuleres til, at stilstand er tilbagegang.
For det vil jo blive konsekvensen, hvis man ingenting gør.
Og så undrer det mig også, at Det Radikale Venstre, som ellers plejer at kigge lidt på, hvad det har af betydning for arbejdsmarkedet, ikke kom med et eneste ord om arbejdspladser.
Hvad er svaret fra Det Radikale Venstre til alle dem, hvis job kommer i fare?
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Det er netop udtryk for økonomisk ansvarlighed, at vi er dybt skeptiske over for det her lovforslag.
De spørgsmål, jeg har stillet tidligere her i debatten, er jo gået på, hvordan regeringen og Dansk Folkeparti ved, at L 39 vil føre til et økonomisk ansvarligt resultat.
Der er ikke fremlagt nogen dokumentation for den påstand.
Så jo, Det Radikale Venstre er økonomisk ansvarlige, vi vil nemlig undersøge det, vi vil have en ordentlig basis for at foretage os noget, et økonomisk ansvarligt grundlag for at kunne lovgive, sådan at det virkelig bliver et økonomisk ansvarligt lovforslag, som vil komme landbruget og landdistrikterne til gode.
Det er ikke rigtigt, at vi ingenting gør, for vi vil nemlig have den der undersøgelse, som gør, at man også sikrer arbejdspladserne.
Og vi vil gerne sikre endnu flere arbejdspladser; vi går ind for økologiske dyrkningsmetoder, og dem er der mange flere arbejdspladser i, også i primærproduktionen.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Den radikale ordfører spørger efter dokumentation for, hvorfor der er behov for at gøre noget nu.
Hele landbrugserhvervet er jo i et historisk stormvejr.
Man kan næsten sige, at der er en tsunami på vej ind over landbrugserhvervet, som vil ramme direkte ind i resten af samfundet og ramme vores allesammens velfærd hårdt.
Så ikke kun for landbrugserhvervets skyld, men da også for vores egen skyld, for hele samfundets skyld er der behov for handling nu – lige præcis for at vi stadig væk kan sikre et grundlag for at videreudvikle resten af samfundet, sikre landdistriktsudviklingen og alle de gode ting, som vi alle sammen gerne vil gøre.
Derfor kalder det på handling og ikke på stilstand.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Jeg efterlyser ikke dokumentation for, at vi skal gøre noget nu – det var ikke det, jeg spurgte om.
Nej, jeg efterlyser dokumentation for, at lovforslag nr. L 39 er det rigtige at gøre, at L 39 virkelig foreslår det rigtige, at det er det rigtige redskab og de rigtige håndtag.
Jeg behøver ikke yderligere dokumentation for at se, at vi skal foretage os noget nu.
Landbruget er i dyb krise, det er der ingen tvivl om, og det behøver jeg ikke yderligere dokumentation for.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg ved godt, at fru Bente Dahl nævnte, at der er nogle ting, der ikke er fuldt belyst, og derfor støtter hun at putte forslaget ned i hr. Bjarne Laustsens syltekrukke.
Næste år, når den her syltekrukke måske bliver lukket op, så siger fru Bente Dahl: Jamen der er for øvrigt nogle flere ting, vi sylter dem i et år mere.
Det skal ikke forstås som mistillid eller disrespekt for husmændene, for det er en fantastisk bevægelse, som der har været utrolig meget godt i, men jeg kunne så egentlig godt tænke mig at få fru Bente Dahls definition på en moderne husmand.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Hr. Tage Leegaard snakker om syltekrukke.
Det begreb har jeg jo ikke selv fundet på; det er en kendt person, der taler om rettidig omhu.
Det handler ikke om syltekrukke; det handler om at vide, hvorfor man gør, hvad man gør.
En definition på vore dages husmænd: Det er rigtig mange af dem, der bor i landdistrikterne, som ikke er store landbrugere.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg vil kun nævne, om ikke fru Bente Dahl synes, at rettidig omhu er at gøre noget, når der er behov for det, og ikke at sylte det?
Og så vil jeg da godt lige høre definitionen på, hvad et stort landbrug er, og hvad et mindre stort landbrug er.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Vores ordfører på området ...
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Jeg skal undskylde, at jeg ikke har været tydeligere med markeringen.
I forhold til husmændene bliver det en ret interessant debat, det her, når man pludselig skal snakke store og små brug, for hvad er det, vi skal bevare?
Skal vi bevare de her små brug, hvor vi havde bindestalde, hvor vi ikke havde mulighed for at have løsgående søer?
Er det det, vi skal tilbage til?
Hvor vi havde staldinventar, hvor der var 1,50 m til loftet og vi gik rundt inde på halmen?
Er det det landbrug, vi skal tilbage til?
For så vil jeg sige, at så er diskussionen jo sådan set slut i forhold til det lovforslag, der ligger her, hvis det er det, man ønsker fra De Radikales side.
Det håber jeg da så sandelig ikke det er, men det er næsten det, der skinner igennem: at vi skal tilbage til Morten Korch.
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Nej nej, vi skal ikke tilbage, vi skal frem, og det skal vi hele tiden, vi skal udvikle videre.
Vi har en landdistriktspolitik i Det Radikale Venstre, hvor der er plads til alle, og vi vil gerne lave landdistrikterne til levende områder.
Men med hensyn til L 39, som regeringspartierne og Dansk Folkeparti nu ikke vil undersøge nærmere, jævnfør ændringsforslag nr. 18 fra Socialdemokratiet, der kan jeg ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at se på, hvad der er godt for landdistrikterne.
I Det Radikale Venstre vil vi fremme økologien – det er ingen hemmelighed – men vi vil bestemt ikke tilbage, vi skal ikke tilbage til tidligere tiders Morten Korch-landbrug, overhovedet ikke.
Vi skal have en udvikling, hvor økologien ligger i front, og vi skal have en udvikling, hvor landdistrikterne er levende med småerhverv og landbrug, store som små, men ikke kun store.
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren så ikke kan bekræfte, at hvis man har nogle landbrug – og der er jo sådan nogle landbrug tilbage i dag – som ikke lever op til de krav, der bliver stillet ude i fremtiden i forhold til løsgående søer, bindestalde og andet, så skal der midler til for at bygge sit landbrug om, for at det kan leve op til de standarder, som vi ønsker i forhold til dyrevelfærd og miljø.
Det er jo netop også derfor, det her lovforslag går ind og siger, at man kan få mulighed for fortsat at være landmand og også fortsat kunne få kapital til at udbygge sit landbrug for.