Tom Behnke (KF), 2013-03-14:
Det er, som det er blevet nævnt, et længe ventet lovforslag, men det er der jo, som det også er blevet nævnt, en rigtig god grund til, nemlig at det såkaldte Wendler Pedersen-udvalg, der skulle komme med et oplæg, jo blev bremset lidt, i og med at man afventede, at den såkaldte PET-kommission skulle være færdigt med sit arbejde, og så kunne man blive færdige med arbejdet omkring en ny egentlig lov for vores efterretningstjenester.
Det er rigtig godt.
Vi tror fra konservativ side, at det er meget betryggende både for vores efterretningstjenester og for befolkningen, at vi har en egentlig lov, hvori man klart og tydeligt kan se, hvad efterretningstjenesternes opgaver er, hvad deres beføjelser er, hvad rammerne for det arbejde, de skal udføre, er.
Så det er rigtig godt, at det er lykkedes at få en egentlig lov, og nu er det så oven i købet udmøntet i to lovforslag.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at vores efterretningstjeneste er en hemmelig efterretningstjeneste.
Jeg tror sådan set, at de fleste har forståelse for, at det er nødvendigt, for hvis det ikke var det, var det bare en del af det almindelige politi, og så ville man være meget, meget hindret i at kunne udføre det egentlige arbejde, nemlig at beskytte Danmark og den danske befolkning mod terrorisme, anslag mod statens sikkerhed, meget grov organiseret kriminalitet.
Derfor har vi selvfølgelig en efterretningstjeneste, som er hemmelig.
Det arbejde, de udfører, er hemmeligt.
Men der er selvfølgelig også indsigt i det, de laver.
Det er der så nogle der sørger for at have.
I det øjeblik, der så kommer sager, hvor man skal komme efter nogle, som skal sigtes, og hvor der skal rejses tiltale, så overgår det selvfølgelig til det offentlige system.
Så foregår det ved de åbne domstole.
Selv om vi har en hemmelig efterretningstjeneste, er der også sket det igennem årene, ikke mindst i de sidste 20 år, at der er blevet mere og mere åbenhed om vores efterretningstjenesters arbejde: Hvad er det, de går og laver, hvordan gør de det, hvad er det for nogle ressourcer, der bliver brugt, osv.?
Så der er mere og mere åbenhed.
I de årlige beretninger, som bliver afgivet af efterretningstjenesterne, og som også Folketingets såkaldte kontroludvalg udgiver, kan man også læse sig frem til, at der bliver mere og mere åbenhed, efterhånden som de har vurderet, at der er informationer, som godt kan lægges ud til befolkningen uden at hindre efterretningstjenesten i at udføre deres egentlige opgaver, nemlig at beskytte Danmark og den danske befolkning.
Det er deres opgave at forebygge og forhindre terrorisme og anden grov organiseret kriminalitet.
Og vi bør alle sammen være glade for, at vi har sådan en instans, som kan gøre det.
Men der er også sket det igennem årene, at efterhånden som truslen mod Danmark er steget både udefra og indefra, har det været nødvendigt at styrke vores efterretningstjeneste.
De har både fået flere ressourcer og mere mandskab, men Politiets Efterretningstjeneste har også fået flere beføjelser, ikke mindst efter de meget stor terroraktioner, der har været igennem historien – ikke mindst inden for de sidste 10-15 år.
Derfor er det også naturligt, at man ved behandlingen af lovforslagene her i dag ser på, at når efterretningstjenesterne får øgede beføjelser, får flere muligheder, skal man selvfølgelig også sørge for, og det vil være helt naturligt, at man styrker den indsigt i og den kontrol med vores efterretningstjenester, der så er.
Og det er præcis det, der bliver lagt op til med lovforslagene her.
Man fik jo nærmest på et tidspunkt under debatten indtryk af, at der slet ikke er noget eksisterende tilsyn, men det er der jo.
Men tiden og ikke mindst teknologien er løbet lidt fra den måde at kontrollere vores efterretningstjeneste på, og derfor er det rigtigt, at vi nu har et lovforslag, der indfører et nyt tilsyn med nogle nye arbejdsopgaver – et tilsyn, som ikke, om jeg så må sige sådan lidt groft, bare står ved døren og kontrollerer, hvad der kommer ind af informationer, men som rent faktisk kan træde helt ind i hjertet af efterretningstjenesternes organisationer og kigge med på computerskærme og i arkivskuffer for at se, hvad der egentlig er af registreringer på personer.
Det er det, vi skal huske.
Tilsynet har nemlig ikke indsigt i de operationer, som efterretningstjenesterne udfører, og det er der en rigtig god grund til.
Jeg har hørt, at flere har efterlyst, at tilsynet også ligesom skulle kontrollere, hvad efterretningstjenesterne laver af konkrete operationer, men det skal de selvfølgelig ikke.
Hvorfor skal de ikke det?
Det skal de ikke, fordi det er en opgave for vores domstole.
Og det ville være meget, meget mystisk, hvis vi ud over domstolene også skulle have et tilsyn, der skulle holde øje med, om efterretningstjenesten nu gør det, de skal gøre, samtidig med at domstolene sidder og holder øje med, at efterretningstjenesten gør det, som de skal, og sørger for at give de tilladelser, der skal gives, og giver afslag, når der ikke er grund til, at de kan få lov til et eller andet efterretningsskridt.
Derfor vil jeg også i dag benytte lejligheden til at udtrykke en meget stor tillid til vores efterretningstjenester.
Det er efterretningstjenester, der hver eneste dag, døgnet rundt, året rundt, udfører et fantastisk flot stykke arbejde for at beskytte Danmark og den danske befolkning, det demokrati, vi har her, og de frihedsrettigheder, vi har her.
Vi ved jo, at der er nogle, der i den grad ønsker at gøre skade på det, som er imod demokratiet, som er imod ytringsfriheden f.eks., og som i den grad prøver på at gøre os skade.
Der har vi en efterretningstjeneste, der meget, meget effektivt og sagligt beskytter både Danmark og den danske befolkning.
Det er vi tilfredse med, og det er vi glade for, og samlet set er der i dag tale om to lovforslag, som både sørger for at styrke kontrollen med og indsigten i PET's arbejde, men uden at forhindre Politiets Efterretningstjeneste i at udføre det, der er deres egentlige opgave, nemlig at beskytte os alle sammen.
Derfor kan vi fra konservativ side støtte begge lovforslag.