Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-03-18:
Jeg troede faktisk ikke, at den dag ville komme, hvor jeg kom til at savne hr. Anders Fogh Rasmussens bemærkninger i Folketingssalen.
Se, så kunne man have fået en værdipolitisk kamp om det.
Jeg er fuldstændig enig i de bemærkninger, der kom fra SF's ordfører, nemlig at når vi gør det her, er det jo, fordi det skal kunne lade sig gøre at navigere.
Hvis vi ikke havde et ø-mærke, ville det være enormt besværligt at skulle købe økologisk.
Så ville alle kunne kalde sig økologer, uanset hvad fanden de i øvrigt havde puttet – undskyld, man må ikke bande fra talerstolen – anset hvad de i øvrigt havde puttet i maden, og det ville gøre det fuldstændig umuligt for os at navigere i at skulle købe økologisk.
Det betyder jo ikke, at de ikke kunne producere økologisk.
Derfor kan der være rigtig godt hoved i, at hvis man har noget, man gerne vil fremme, så sørger man for, at der er en eller anden form for registrering af det, sådan at dem, der skal være brugere af det, kan se, hvad de har med at gøre.
Det er sådan set grundlæggende ideen bag det her lovforslag.
Jeg vil sige, at jeg synes, at vi kommer langt med det her lovforslag.
Jeg synes også, at der mangler nogle ting.
Jeg synes, at det her er et første skridt i retning af, at vi får skabt en ramme om de socialøkonomiske virksomheder, som giver dem et gevaldigt skub fremad.
Jeg mener, at noget af det, vi skal være opmærksomme på, er, at de ikke havner i en eller andet form for tilsynslimbo, at der er et eller andet juridisk limbo forbundet med det her.
Det er ikke L 148, der giver de problemer.
Det er snarere noget andet lovgivning, der bliver behandlet samtidig, nemlig L 114, hvor man skal være opmærksom på, at der kan opstå problemer, som jeg mener at vi bliver nødt til at få kigget på i forbindelse med de to parallelle lovgivningsspor.
Det handler også om de nye kapitalkrav – bare for at sige, at det ikke kun handler om tilsyn, men også om kapitalkrav – og jeg mener, at vi i fællesskab skal forpligte hinanden til at få kigget på de ting, inden vi kommer alt for langt videre med det her.
Det vil i hvert fald gavne de socialøkonomiske virksomheder.
I Socialdemokratiet mener vi, at alle danskere skal have en mulighed for at tage del i vores samfund.
Vi mener ikke, at der er nogen, der skal holdes udenfor.
Det gælder på vores arbejdsmarked, hvor langt flere skal have mulighed for at realisere deres potentiale og skal have adgang til at forsørge sig selv, for det er vigtigt for den enkelte at have noget at stå op til om morgenen.
Men det kan være rigtig, rigtig svært for folk at få foden indenfor på arbejdsmarkedet, hvis man, f.eks. på grund af at man lever med et handicap eller psykiske eller sociale problemer, ikke kan leve op til at have en normal 37-timersarbejdsuge.
Derfor har vi behov for i Danmark, at vi får et mere rummeligt arbejdsmarked, og her spiller de socialøkonomiske virksomheder en ualmindelig central rolle.
Dermed løfter de socialøkonomiske virksomheder en meget, meget væsentlig opgave i vores samfund og gør det i øvrigt også nemmere for mennesker at komme fra de socialøkonomiske virksomheder og eventuelt over i et mere ordinært arbejdsmarked.
For os er det meget væsentligt, at det ikke bliver et parallelt arbejdsmarked, men at det netop bliver en sammenfletning og et mere rummeligt arbejdsmarked alt i alt.
En af verdens første socialøkonomiske virksomheder er den, der hedder Specialisterne.
Den skaber jobmuligheder for mennesker med autisme og lignende udfordringer, og jeg mener, den har lært os alle, at en diagnose, uanset om den er fysisk eller psykisk, ikke behøver at betyde, at man ikke kan bestride et arbejde og have et hverdagsliv ligesom alle andre.
Men mindst lige så vigtigt er det, at social ansvarlighed også kan være en god forretning, og socialøkonomiske virksomheder opnår stadig større anerkendelse for deres innovative bud på koblingen mellem forretningsaktiviteter på den ene side og sociale formål på den anden side.
Der er ikke nogen tvivl om, at de kan blive en vigtig kilde til nye løsninger og til vækst og jobskabelse i fremtiden, hvis vi skaber de rigtige rammer for det.
Derfor mener Socialdemokraterne, at det skal være lettere og mere attraktivt at skabe og drive og udvide socialøkonomiske virksomheder i Danmark, og med det her lovforslag mener jeg at regeringen tager et vigtigt skridt i den retning.
Med registreringsordningen for de socialøkonomiske virksomheder skabes et grundlag for en fælles identitet, det er nok så vigtigt, og man får eneretten på betegnelsen registreret socialøkonomisk virksomhed.
Hvis vi går tilbage til parallellen med økologien, betyder det, at alle ikke bare kan kalde sig økologer, uanset hvad de putter i maden.
I fremtiden skal heller ikke alle bare kunne kalde sig socialøkonomiske virksomheder.
Registreringsordningen vil også sikre, at virksomhederne bliver synlige, ikke mindst over for kommunerne, som med fordel kan inddrage lige præcis den her type virksomheder, når sårbare mennesker skal ud i ressourceforløb.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.