runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Nej, det synes jeg da bestemt ikke.
Det er jo lige præcis en anledning for mig til at stå her onsdag efter onsdag og fortælle om de faktisk rigtig gode resultater, som regeringen har opnået.
Det, som vi har sat af sociale 2020-mål, er jo endnu ikke udfoldet.
Vi har sat dem her i efteråret, og nu kan man sige, at der skal en proces i gang.
Det vigtige for mig er de mennesker, som er allermest udsatte herhjemme – det kan være børn og unge, som har været i en anbringelse, det kan være narkomaner, som er i risiko for at dø i forbindelse med at tage et fix – det er nogle af de initiativer, bl.a. også hele hjemløseområdet, som jeg da heldigvis også har registreret at der er nogle fra Venstre der er ganske optaget af; det er nogle af de allermest udsatte mennesker, vi har.
Og jeg glæder mig til, at vi får det omsat til virkelighed, og det er noget af det, vi skal arbejde med politisk, også fremadrettet.
Så er det jo godt, at vi har de her onsdage til at kunne komme lidt nærmere ind på det.
Jeg tror nu alligevel, at det vil være en stor opgave at få hr. Torsten Schack Pedersen til helt at forstå, hvad det er, der foregår i SF.
Til spørgsmålet om ansatte inden for velfærdsopgaverne: Jeg vil gentage, at det vigtigste er, at den offentlige opgave bliver løst og leveret af kvalificerede og dygtige medarbejdere, som løser opgaven i forhold til de borgere, som har behovet.
Jeg har svært ved at se, at 1 mia. kr. ekstra til området ikke skulle betyde, at der også vil ske en vækst inden for det offentlige forbrug, og jeg må nu også sige, at det ville være underligt, hvis det ikke også betød flere ansatte i den offentlige sektor.
Det betyder højere kvalitet og en bedre hjælp, varig støtte, til de medborgere, som har brug for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens holdning, at der skal være flere eller færre offentligt ansatte?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-12-04:
Jeg er meget optaget af pendlerne på Sjælland, ligesom jeg er optaget af, at pendlerne andre steder har gode transportforbindelser.
Derfor har vi jo også begge i den grønne trafikforligskreds været med til at sørge for, at der er dobbeltspor mellem Vipperød og Lejre.
Det betyder en del for folk, der kommer længere udefra, at de kan komme hurtigere frem.
Vi ved også, det betyder noget, at vi har udvidet motortrafikvejen mellem Holbæk og Vig.
Der er mange gode projekter, der er ved at blive færdiggjort på Sjælland lige nu, og som er en fordel for pendlerne.
Så jeg er optaget af det.
Og jeg er sådan set også optaget af, at man i det lokale erhvervsliv kan komme frem og tilbage. Når det så er sagt, er vi også nødt til at være økonomisk ansvarlige.
Vi kan ikke bruge penge, der ikke findes, og det gælder sådan set også for Venstre.
Derfor bliver det en prioriteringsopgave, måske ikke mindst for partiet Venstre, at finde ud af, hvad man vil prioritere, når man kommer til forligsforhandlinger i januar.
For jeg kan fortælle, at der altså ikke findes over 10 mia. kr., som der ellers har været forslag for her i salen, til at bruge.
Man skal være opmærksom på, at beløbet i Infrastrukturfonden jo næsten er i nul.
Så kan vi håbe, at der er nogle projekter, der er blevet billiggjorte.
Vi kan håbe på, at vi får europæiske midler ind, altså det, der hedder TNT-midler, som gør, at vi eventuelt kan sætte penge af til nye projekter.
Jeg tror ikke på, at der er et tilbageløb svarende til 12 mia. kr.
Det vil det bare ud fra de tre projekter, jeg har hørt om inden for de sidste 10 minutter, dreje sig om.
Regeringen vil ikke fremlægge sit forhandlingsoplæg til forhandlingerne her i Folketingssalen, når vi endnu ikke er færdige med at arbejde med processen i regeringen.
Det vil jeg gerne vente med, til vi mødes til forligsforhandlinger i januar måned.
Det er den måde, vi normalt laver forligsforhandlinger på her på Christiansborg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-04:
Venstre har også klare holdninger på det her felt.
For det er jo altid regeringen, der er ansvarlig for at lave et oplæg til, hvor man skal sætte ind.
Det er det, jeg er ude efter, således at vi har noget at forholde os til i forhold til regeringens oplæg.
Vil regeringen i sit oplæg til næste forhandlingsrunde medtage eller i hvert fald opprioritere, som er det ordvalg, jeg har brugt, en motorvej helt til Kalundborg?
For det med sikkerheden er jo vigtigt, hvilket jeg har prøvet at argumentere for.
Det er også vigtigt på en anden måde.
Erhvervslivet bruger jo i høj grad Kalundborg Havn, som er Sjællands dybtvandshavn, og den eneste dybtvandshavn, vi har på Sjælland, er Kalundborg Havn.
Derfor skal meget af godstrafikken og varetrafikken igennem Kalundborg Havn og videre mod f.eks. det storkøbenhavnske område.
Derfor har det også betydning for vækst og beskæftigelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-12-04:
Vi kan se de steder, hvor vi har anlagt motorveje, at fordelene jo er, at der ikke er den her tværgående trafik hen over vejen.
Når det er sagt, er det her jo et spørgsmål om prioritering af de midler, der er, og der er forholdsvis få penge tilbage i Infrastrukturfonden.
Der har været store interesser, som har ønsket at bruge midlerne til forskellige ting.
Jeg har lige hørt, at et andet folketingsmedlem fra Venstre ønsker at bruge 7 mia. kr. til en tredje Limfjordsforbindelse.
Det her projekt vil koste 2,5 mia. kr. – nærmest lige i underkanten – og samtidig ved jeg også, at Venstre ønsker en motorvej nede ved Næstved til omkring 1,2 mia. kr.
Det beløber sig jo efterhånden til over 10 mia. kr., som ikke findes i Infrastrukturfonden.
Derfor bliver det et spørgsmål om prioritering.
Jeg vil alligevel gerne komme med den her åbne invitation, som handler om, at vi skal forhandle i januar måned.
Jeg håber, at Venstre prioriterer det, som Venstre synes er samfundsmæssigt mest fornuftigt, og så må vi tage drøftelserne ved forhandlingsbordet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-04:
Jamen det er jo rigtig godt, at ministeren er glad for de projekter, som nu bliver gennemført, og som blev vedtaget i VK-regeringens tid.
Men det er jo således, at det, vi taler om her, er skovvejen, som i dag betjener trafikken mellem Holbæk og Kalundborg, og det er jo en af de mest befærdede landeveje i Danmark.
Der kører for øvrigt utrolig mange lastbiler på strækningen.
Og ikke nok med det er det også således, at trafikken passerer igennem mange bebyggede områder; det har jo selvfølgelig en konsekvens i form af en for høj uheldsrisiko.
Ud over at en motorvejsforbindelse helt til Kalundborg selvfølgelig vil forbedre forholdene for erhvervslivet, pendlernes fremkommelighed og også forkorte rejsetiden generelt, så vil det også øge trafiksikkerheden.
Det er på den baggrund, jeg godt vil spørge, om ikke ministeren mener, at det ville være hensigtsmæssigt, bl.a. af hensyn til sikkerheden på strækningen, at etablere motorvejen helt til Kalundborg, så vi på den måde sparer borgerne for gener ved den tunge trafik, f.eks. gennem de bebyggede områder.
Og mener ministeren, at sikkerheden på den befærdede strækning kan styrkes uden en motorvej helt til Kalundborg?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Målet for mig som minister for regeringen og for regeringen er, at der skal være mere og bedre velfærd for borgerne.
Regeringen har derfor også tilrettelagt sin økonomiske politik, så der er plads til realvækst i det offentlige forbrug, også i de kommende år.
Og mere og bedre velfærd vil naturligvis også medføre, at der bliver behov for flere velfærdsmedarbejdere.
Det centrale for mig er sådan set, at vores velfærdssamfund kan levere den hjælp, som borgerne har brug for, og at de oplever, at de har reel indflydelse på deres hverdag.
Der er allerede i dag velfærdsopgaver, som bliver varetaget både af private og offentligt ansatte, og det vigtige for mig er, at borgerne oplever, at de får en ydelse af høj kvalitet.
Helt aktuelt er der lige indgået en finanslovsaftale med 1 mia. kr. til et varigt løft i ældreplejen, og ja, det vil selvfølgelig betyde flere velfærdsmedarbejdere, og det afgørende for mig er stadig væk, at borgerne oplever konkrete forbedringer.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-12-04:
Det må jeg så affinde mig med.
Men så vil jeg spørge i forlængelse af det, om ministeren ikke er bekendt med, at en god lokal infrastruktur betyder rigtig meget for det lokale erhvervsliv.
Det kan styrke det lokale erhvervsliv.
Det kan styrke dannelsen af arbejdspladser.
Det har vi jo i høj grad brug for.
Og så er der også det med de mange pendlere.
Ministeren var selv inde på det i sin besvarelse, nemlig at Sjælland er et meget, meget stort pendlerområde, og der er rigtig mange pendlere, der kommer fra Kalundborgområdet – både fra Kalundborg By, men også fra Kalundborgområdet som sådan – og skal frem mod hovedstadsområdet.
Vil ministeren ikke godt gøre noget for dem?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-04:
Tak for svaret.
Jeg kan forstå, at ministeren har været på retorikkursus hos statsministeren udi ikke nødvendigvis at svare helt konkret på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og det giver jo mig lejlighed til at konkludere, at politisk tavshed, selv om der er andre svar, må være et samtykke i forhold til finansministeren.
Men jeg glæder mig da over, at SF's politiske mission går ud på sammen med Venstre at give skattelettelser til erhvervslivet og til private borgere i arbejde.
Det forlig er vi glade for.
I et samråd med hr. Troels Lund Poulsen sagde skatteministeren: Troels Lund Poulsen gør sig skyldig i en misforståelse, nemlig den, at SF partout vil have flere offentligt ansatte.
Det er faktisk helt, helt forkert, jeg ved ikke, hvor han har det fra.
Er ministeren enig med skatteministeren i det udsagn?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Jamen vi kommer jo vældig, vældig langt omkring.
Nu har jeg jo ikke hørt, i hvilken sammenhæng det er, skatteministeren er kommet med det her.
Men i forhold til det spørgsmål, som der er rejst her i dag, vil jeg sige, at det vigtige for mig er, at de medborgere, vi har, som har brug for hjælp og pleje – om det nu er personlig pleje, rengøring, omsorg i det hele taget – får den pleje og omsorg, som de har brug for, og som de også visiteres til at få.
Vi har allerede i dag mulighed for, at det private kan byde ind.
Vi har også en, synes jeg, rigtig god og stærk offentlig sektor på området.
Vi har oplevet både gode og dårlige eksempler, i forbindelse med at det private har været inde på markedet.
Så det vigtigste for mig er at holde fanen højt, når det gælder hensynet til kvaliteten, af hensyn til medborgerne.
Som sagt kan vi komme langt omkring, og jeg vil også sige, at det vist er at komme for vidt omkring at få overbevist hr. Jakob Engel-Schmidt om, hvad det egentlig er, der er SF's mission her i verden, til forskel fra hvad der er Venstres.
Det, der er fuldstændig evident i relation til det spørgsmål, der stilles her, er, at der også inden for den offentlige velfærd er brug for kvalificeret og veluddannet personale.
Noget af det, som jeg hilser velkommen, når vi nu har 1 mia. kr. til ældreområdet, som jo er det område, vi behandler her, er lige præcis, at vi kan få en opkvalificering.
Vi kan sikre, og det har også noget med vores konkurrencesamfund og konkurrenceevne at gøre, at vi har dygtige, veluddannede medarbejdere.
VEU-milliarden, der går tilbage fra vores »Vækstplan DK«, er jo også noget af det, der er med til at sikre, at man går fra ufaglært til faglært og på den måde også kan få fordoblet sit uddannelsesniveau.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg tror, vi politisk står nogle meget forskellige steder, men at det er godt, at vi kunne mødes på 1 mia. kr. til et varigt løft af ældreområdet.
Det tror jeg bliver rigtig godt, så også medarbejdere, der arbejder inden for ældreplejen, kan opleve et reelt løft.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Nu er ministeren vel på mange måder SF's åndelige leder, og der, hvor der bliver refereret til et samråd i Skatteudvalget, siger skatteministeren også: at definere SF's ideologiske politik ud fra, hvor mange offentligt ansatte der er, mener jeg er helt forkert og har altid været det.
Det er da et klart budskab fra skatteministeren.
Og derfor synes jeg bare, det er relevant at vide, når nu socialministeren siger, at 1 mia. kr. ekstra giver ekstra offentligt ansatte – det kunne være, man udliciterede opgaven – om man skal gå efter en diskussion om, hvorvidt det er antallet af offentligt ansatte, som SF mener er det rette pejlemærke, eller om det er den service, der er leveret, og den kvalitet, der opleves, der er det centrale.
Det er bare væsentligt at få at vide, for det er ikke let at blive klog på, hvad det er, SF lægger vægt på.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Vi kan jo komme langt omkring i den her spørgetid, og når jeg kigger på det samlede billede af finansloven for 2014, må jeg sige, at den lige præcis indeholder de elementer, som vi har ønsket, der skal være.
Der er forbedringer på velfærdsområdet, der er forbedringer på det grønne område, og med hensyn til de afgifter og skattelettelser, der er blevet fremrykket, er det en fremrykkelse af noget, som vi jo allerede en gang har sagt ja til, men det sker bare lidt tidligere nu.
Oven i købet vil man kunne sige, at nogle af dem vil få en gavnlig indflydelse på beskæftigelsen.
Så jeg hilser det velkommen, at vi nu har fået et varigt løft af ældreplejen med 1 mia. kr.
Det vil betyde – det var egentlig det, spørgsmålet gik på – at der bliver flere hænder, også inden for velfærdsopgaverne, og det er jeg meget glad for af hensyn til de borgere, som har brug for kvalitet i hjælpen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Jeg kan kun sige, at forud for sidste folketingsvalg var Socialdemokratiet og SF vel også nogenlunde bekendt med, at der var økonomisk krise, men alligevel lovede man danskerne, at det skulle flyde med mælk og honning i den offentlige sektor – vækst på 1,4 pct., som så blev til negativ vækst.
Det kan man da sige er en ændring, der er til at forstå.
Grunden til, at jeg også interesserer mig for det, er, at da vi behandlede det forslag, som for Venstre var afgørende for, at vi kunne indgå en aftale med regeringen om finansloven, nemlig forslaget om at fremrykke de lettelser, vi har aftalt i vækstpakken, afviste SF's ordfører forslaget, fordi det, som det lød, ville forrykke balancen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-04:
Det var jo flere spørgsmål i et, og det gode ved de her onsdage med spørgsmål, er, at jeg får lejlighed til at gøre opmærksom på, hvad for en politik regeringen står for, og også hvad jeg som social-, børne- og integrationsminister står for, og som er forskelligt fra det, hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre står for.
Vi har lige indgået en finanslovsaftale, Venstre er med, vi har afsat 1 mia. kr. til et varigt løft af ældreområdet.
Alt andet lige betyder det også, at der skal nogle mennesker til at løfte den opgave, og det hilser jeg meget velkommen.
Det er jo heller ingen hemmelighed, at jeg repræsenterer et parti, som ønsker, at der fortsat skal være en vækst også i det offentlige forbrug, og det sker også med det her.
Jeg kan så forstå, at Venstre sådan set også har flyttet sig på det område, for Venstre gik jo faktisk efter en nulvækst, men har nu også sagt ja til – og det hilser jeg velkommen – at vi får 1 mia. kr. ekstra til et varigt løft af ældreområdet.
Jeg tror også, det er alment kendt, at Danmark også har været berørt af en økonomisk krise; den toppede omkring 2008-2009, og vi ser stadig væk eftervirkningerne af den, ikke kun inden for det offentlige, men også inden for det private.
Jeg skal spare os for at komme ind på historiciteten i det, men det er dog alment kendt, at der har været en økonomisk krise.
Vi er langsomt med den her regerings ihærdighed på vej ud af den.
Så det var i hvert fald to svar.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-12-04:
Tak for ministerens svar.
Der er flere grunde til, at jeg stiller ministeren det spørgsmål.
Der har været en diskussion af, hvordan man tror at fremtiden kommer til at se ud, men vi kan også bare forholde os til, hvad der er sket.
Altså, i 2012 blev der 11.000 færre offentligt ansatte.
Jeg spurgte finansministeren, hvad det havde af betydning for velfærden i Danmark, og han svarede, at det kunne man ikke sige noget om; der var ikke nogen en til en-sammenhæng, mellem hvor mange offentligt ansatte der var, og hvilken velfærd borgerne fik.
Det er jeg sådan set meget enig med finansministeren i, for det handler jo om, hvad for en service der bliver leveret, mere end hvor mange offentligt ansatte der er bag det.
Derfor synes jeg, det er lidt interessant at høre, at socialministeren siger, at der skal bruges flere.
Det er også set i lyset af, at socialministeren gik til valg på, at der sidste år og i år skulle være en vækst i det offentlige forbrug på 1,4 pct., men der har så været minusvækst.
Da regeringens 2020-plan blev præsenteret, lød det fra SF's daværende formand, at der skulle være en vækst i det offentlige forbrug på ikke bare 0,8 pct., men mindst 0,8 pct., hvorefter man lavede en vækstaftale, hvor målet blev sat ned til 0,6 pct.
Jeg ved ikke, om man har en fuldstændig opgørelse af, hvad den lander på med finanslovsaftalen, men den bliver i hvert fald ikke højere end 0,6 pct. Så er det jo interessant at vide, om det er et udtryk for det, som ministeren også har sagt, nemlig at det er SF's klare kurs, for så er det da en kurs, der er gået fra 1,4 pct. ned til 0,5-0,6 pct. i løbet af meget, meget kort tid.
Så er jeg bare interesseret i at vide, om man vil fortsætte den kurs, og jeg vil gerne vide, om ministeren er enig med finansministeren i, at der ikke er nogen en til en-sammenhæng mellem antallet af offentligt ansatte og den velfærd, som samfundet leverer, og det, som borgerne oplever.
Christian Langballe (DF), 2013-12-05:
Det er jo det, der er udgangspunktet.
Det, jeg så siger, er, at det jo sådan set er det, vi betaler skat til.
Noget andet er jo så, at man taler om folkekirken, som om der ikke er sket noget de sidste 50 år.
Ude hos mig eller længere ude vest på eller oppe på Mors er der masser af sogne, der er blevet lagt sammen.
Der er rettidig omhu.
Men herinde er det, som om at hvis man ikke får markeret sig med hensyn til de her kirkelukninger og trumfet dem igennem, er der ikke sket noget som helst.
Det passer jo ikke.
De har selv taget initiativer til at sammenlægge kirker.
De har også indimellem holdt nogle arrangementer, som ikke var direkte kirkeligt relevante, men hvor det har været en forudsætning, at det, som kirken var bestemt til, var et kirkeligt formål.
Det er sådan set den forudsætning, jeg argumenterer ud fra.
Stine Brix (EL), 2013-12-05:
Jeg må bede hr. Christian Langballe om at rette spørgsmålet til vores kirkeordfører.
Jeg kan ikke udtale mig på vegne af ham, og jeg har ikke sat mig ind i det her lovforslag.
Per Stig Møller (KF), 2013-12-05:
Vore danske kirker er en enestående kulturarv, samtidig med at de udgør en enestående del af vores daglige liv og vores åndelige liv i Danmark.
De er rammen om et levende og mangfoldigt liv spredt ud over hele det ganske land.
Det er derfor vigtigt til enhver tid at sikre dem de bedst mulige vilkår.
Antallet af kirkegængere er selvfølgelig også anderledes fra sogn til sogn, end det var, dengang kirkerne rejstes.
Derfor er der nu megen tale om, hvordan og hvornår man lukker kirker, og hvorledes disse derefter kan bruges.
Det ser vi mange eksempler på i andre lande såsom Holland og England, men der er jo også en tredje vej, nemlig at anvende dem til andet end kirkelige formål, samtidig med – samtidig med – at de fortsat anvendes til kirkelige formål.
Denne mulighed åbner dette lovforslag op for på baggrund af en indstilling fra en arbejdsgruppe, som jeg – tror jeg nok – havde æren af som kirkeminister at nedsætte i 2011.
Ifølge dette forslag kan et menighedsråd med biskoppens tilladelse stille kirken til rådighed for ikkekirkelige formål, sådan som det allerede er blevet diskuteret grundigt af de foregående talere.
Det er jo rigtigt, at menighedsrådene dermed kan få økonomi til at bevare kirken, men det er da ikke så tosset, at de får økonomi til at bevare kirken og samtidig og fortsat anvende den til de sædvanlige kirkelige formål.
Det er altså en god mulighed, som vi i Det Konservative Folkeparti godt vil støtte.
Desuden bestemmer dette nye lovforslag, hvordan man i fremtiden skal forholde sig til kirkegårde, når kirker måtte blive taget ud af brug.
Der er jo nationale og lokalhistoriske umistelige gravmæler og gravminder – som hr. Langballe jo også med rette sagde – og dem lægger vi meget vægt på at bevare.
Derfor er det godt, at Nationalmuseet inddrages på helt afgørende vis, og det tilslutter vi os også.
Lad mig kort og fyndigt sige: Lad os bevare vore kirker så godt og så længe som muligt og lad menighedsrådene få mulighed for at gøre kirkerne til en stærkere del af det lokale kultur- og åndsliv.
Mette Bock (LA), 2013-12-05:
Jamen ordføreren taler jo ned i et sort hul.
Det er jo goddag mand økseskaft.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er vist rigtig meget rettidig omhu derude, og det vil der fortsat blive.
Altså, jeg har meget, meget svært ved at se, hvordan det lovforslag, der ligger her, skulle handle om, at nogle har skumle planer om, at der skal lukkes kirker hen over hovedet på folk, og hvad ved jeg.
Så prøv nu lige at holde benene på jorden og hovedet opad, send måske et blik til det høje og lad realismen komme ind.
Til det første om kirkelukningerne vil jeg sige, at jeg godt ved, at Dansk Folkeparti gør sig umådelig stor umage for at lukke øjnene for virkeligheden, men jeg må sige, at selv om jeg prøver at tænke, som man gør i Dansk Folkeparti – det falder mig desværre meget svært – har jeg simpelt hen ikke fantasi til at forestille mig, at man på Mors fortsat kan have 32 kirker i drift.
Det betyder, at man nogle steder skal bygge nye kirker, og andre steder må man tage kirker ud af brug.
Det er der intet unaturligt i, og det betyder ikke på nogen måde, at det, der foregår i kirkerne, skulle blive mindre eller mere omfattende eller ligge på samme niveau; det handler om, hvor bygningerne ligger.
Så er der det med spareøvelsen.
Altså, det kan godt være, det er, fordi jeg er i Liberal Alliance, men jeg har altså meget, meget svært ved at se, at det, at man kan få nogle indtægter, er udtryk for en spareøvelse.
Det hænger ikke sammen i mit hoved.
Liberal Alliance er positive over for det fremsatte forslag, og det er vi, fordi vi hverken kan læse det som en spareøvelse eller som et forslag, der handler om at lukke kirker.
I Liberal Alliance har vi faktisk rigtig stor tillid til, at vi har fornuftige menighedsråd, og at vi har fornuftige biskopper.
Jeg synes faktisk også, at det er interessant, at noget af det, der står i bemærkningerne til forslaget, er, at det jo i dag ikke er muligt for folk, der ønsker en borgerlig vielse, at anvende kirkerummet.
Jeg synes faktisk, det er ret interessant, hvis folk, der netop fravælger at blive viet i en kirke eller rettere sagt at få en kirkelig vielse, så alligevel måske skulle ønske at vælge at blive viet i en kirke.
Jeg synes da, at det er interessante perspektiver, det åbner for.
Det kunne jo være, at ånden kom over dem, mens de var der alligevel.
Den anden del af forslaget handler om kirkegårdene, og der er vi også rigtig glade for den decentralisering, der ligger deri.
Bl.a. flyttes kompetencen til at træffe afgørelser i sager vedrørende flytning af registrerede gravminder jo fra ministeren til biskoppen.
Det er lige præcis den rigtige bevægelse.
Den ser vi rigtig gerne endnu flere steder i Danmark.
Stine Brix (EL), 2013-12-05:
Undringen må blafre i vinden.
Jeg må bede hr. Christian Langballe om at rette sit spørgsmål til vores kirkeordfører, når lejligheden byder sig.