runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2007-03-20:
Jeg har forstået, at miljøministeren på næste mandag lancerer en kampagne om 1 t CO2 mindre, som skal appellere til, at vi alle sammen får mere miljøbevidsthed, at vi skal bruge energien rigtigt, og at de ting bliver til sådan en social norm, der skal omfatte hele befolkningen.
Derfor har jeg to spørgsmål til ministeren, inden kampagnen går i gang.
Det ene er: Bliver det fulgt op af en række lovgivningsinitiativer, herunder f.eks. ændringer i afgiftssystemer, som kunne fremme det, at vi faktisk bruger noget mindre CO2?
Det andet er: Kommer ministrene til at gå foran?
For det er jo en kampagne, der appellerer til det personlige ansvar, så kommer ministrene til at gå foran?
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jeg ved ikke, hvad der præcis ligger i den anden del af spørgsmålet, andet end at jeg tror, at jo mere folk ved om de her problemstillinger, jo mere gør de både i forhold til de områder, hvor de har ansvar, og også i forhold til deres private liv.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Steen Gade siger, at vi den 29. marts lancerer kampagnen »1 ton mindre«, ikke som en isoleret ting, men som noget, der skal ses i relation til hele den nationale klimapolitik, den europæiske klimapolitik og den internationale klimapolitik, og hvor jeg er af den faste overbevisning, at der skal være en sammenhæng mellem den internationale – den store miljøpolitik, den store klimapolitik – og befolkningens individuelle forståelse for, at i sidste ende er klimaproblemet stykket sammen af vores alle sammens forskellige handlinger, og derfor er det også disse handlinger og handlingsmønstre, vi skal gå ind og prøve at få ændret.
Der bliver spurgt, om det bliver fulgt op af lovgivningsinitiativer, og der ved spørgeren også, at vi jo arbejder med en bæredygtighedsstrategi, og det vil være et af de områder, hvor vi vil komme med nogle konkrete initiativer til, hvordan vi så kan følge op både på »1 ton mindre«kampagnen og på det, der kører parallelt, nemlig en dialog med virksomhederne om, hvad virksomhederne kan byde ind med.
Steen Gade (SF), 2007-03-20:
Det er klart, at alle er enige om, at der skal være en sammenhæng mellem politikken og så det, at vi alle sammen tager et ansvar her.
Det er jeg helt enig i.
Derfor ser jeg da også frem til kampagnen.
Men jeg forstår det sådan, at der ikke kommer til at være nogen specifikke initiativer, som f.eks. via afgiftsstruktur osv. kommer til at appellere direkte til os som forbrugere til at opføre os mere miljøvenligt.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår svaret.
Det andet, som jeg så vil uddybe, er ministrenes ansvar.
Nu er det jo sådan – bare for at tage en lille del – at ministrene vel selv bestemmer, hvilke ministerbiler de kører i.
Vi har ingen hybridbiler i det her land.
Var det ikke en idé, at alle de fremtidige ministerbiler bliver hybridbiler?
Det var da et signal, som viste, at det her var noget, som man selv ville gå foran med.
Det andet kunne være, at miljøministeren sørgede for, at alle ministre lavede redegørelser hvert år til os om, hvad de gjorde.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jeg synes ikke, man kan sige, det ikke bliver fulgt af specifikke initiativer, for der er jo et hav af specifikke initiativer, bl.a. i regeringens energiudspil på 20 pct. – undskyld, det er EU-målet – men jeg vil nævne initiativet med minimum 30 pct. vedvarende energi i 2025.
Det er nu et temmelig specifikt initiativ.
Med hensyn til CO2-reduktionen kan jeg sige, at vi lige har sendt en allokeringsplan i høring.
Vi vil være et af de lande, der får reduceret allerallermest, nemlig 21 pct. i 2012.
Det kommer til at influere på virksomheder, det kommer til at influere på den offentlige sektor, det kommer til at influere på energibranchen, det kommer til at influere på en masse steder.
Med hensyn til ministerbilerne – nu kan jeg se, at lampen lyser rødt – vil jeg gerne have lejlighed til at sige noget om det i næste runde.
Steen Gade (SF), 2007-03-20:
Jeg kender jo godt alle de der forhandlinger og de der procenter.
Det er jo ikke det, jeg vil diskutere i dag, for jeg vil faktisk have, at der kommer noget mere til.
Hvis jeg som forbruger skal gøre noget mere, så skal jeg vide noget mere, og det kan man gøre via kampagneoplysning.
Men al erfaring viser jo, at hvis man også laver afgiftsstrukturen sådan, at den opfordrer til det, så vil forbrugerne gøre det.
Det er den erfaring, vi har i Danmark.
Det er grunden til, at vi har et elforbrug og et energiforbrug, som har holdt sig på niveau, samtidig med at væksten er øget.
Det er bare et signal, som ministrene må give, og det må da være, at man ikke vil køre i sådan nogle benzinslugere.
Nogle af dem er jo lige så slemme som nogle af de værste offroadere.
Der må da være lidt sammenhæng i, hvad man går ud og siger til alle borgere, og hvad man derefter pålægger sig selv af de her ting.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Til det med ministerbilen vil jeg sige, at for mit eget vedkommende har jeg selvfølgelig udskiftet ministerbilen til en, der har partikelfilter.
Det er efter min mening noget fuldstændig naturligt.
Det er altså også en, der, selv om det er en bil af en vis størrelse, og det kan ikke nytte noget at tale udenom, at det er den, og sådan må det være, altså kører – ifølge chaufføren, som ved det – 14-15-16 km/l, og jeg tror, at spørgeren ved, at det faktisk er relativt meget i den kategori.
Det er i hvert fald det bedste, vi har kunnet opstøve på det marked.
Med hensyn til hvad vi mere gør i forbindelse med at følge op på »1 ton mindre«, vil jeg sige, at noget af det, der kommer til at fylde i de kommende år, er, hvordan vi kan få EU's økodesigndirektiv igennem.
Det er noget af det, der vil stille fuldstændig konkrete standarder til energieffektivitet i alverdens elektriske produkter osv. i hele Unionen.
Vi sidder for tiden og forhandler om et direktiv om luftfart.
Vi har lige været med til at vedtage nye normer for biler, og hvor meget biler må udlede – igen lyser lampen på talerstolen rødt – for der er faktisk rigtig, rigtig mange initiativer i gang på europæisk plan, men også på dansk plan, hvor f.eks. spørgeren jo også lige har kunnet forvisse sig om, at der i det nye udbud omkring offentlige grønne indkøb fra Finansministeriet også er tænkt nogle af de her ting ind.
Steen Gade (SF), 2007-03-20:
Det sidste er i hvert fald ikke imponerende, hvis man spørger mig.
Jeg kan ikke forstå, at det var det bedste, ministeren kunne støve op.
Man kan købe hybridbiler.
De findes faktisk i tusindvis og sælges i en del andre lande, men de sælges altså ikke her.
Her kunne ministeren opfordre alle ministre til, at den næste bil bliver en hybridbil, og så vil vi i hvert fald nå langt over det, ministerens egen nuværende bil kører på literen.
Det andet er jo besparelser på flyrejser osv.
Der er da utrolig meget, som jeg kan forstå ministeren overhovedet ikke har taget ind i sin kampagne, der handler om, hvad almindelige borgere skal.
Men hvorfor er det, at ministre og regeringen ikke skal betale CO2-afgifter for rejser osv.?
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-20:
Nu sagde ministeren: Lad os snakke om det, der for alvor flytter noget.
Og det er et synspunkt, jeg kan tilslutte mig, så lad os derfor tage fat på det.
Danmarks Miljøundersøgelse har netop offentliggjort en meget grundig undersøgelse med meget detaljerede data om konsekvenserne af CO2-afgifter og konkluderer, at CO2-afgifter i kombination med lettelser af andre skatter bidrager til en samfundsøkonomisk vækst.
Jeg er sikker på, ministeren har hørt om undersøgelsen.
Jeg vil spørge: Vil miljøministeren i lyset af Danmarks Miljøundersøgelsers forskningsresultater arbejde på at påvirke den resterende del af regeringen til at opgive skattestoppet, da vi jo altså hermed får dokumenteret, at f.eks. lettelser af indkomstskatten og tilsvarende større CO2-afgifter vil styrke både dansk erhvervsliv og dansk økonomi og samtidig bidrage til kampen mod den globale opvarmning, altså det, man også har kaldt den dobbelte dividende.
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jeg står med rapporten her.
Jeg har fået den i hånden her til morgen, og jeg tror, at hr. Johs. Poulsen lige så lidt som jeg har haft lejlighed til at læse den fuldstændigt, så jeg vil meget nødigt eksamineres i den.
Vi har den, det er jeg enig i, men det er nu ikke det samme som at have læst den detaljeret igennem.
Det er jo et meget stort studie, der ligger her, finansieret under det 6. rammeprogram i EU, et sammenlignende studie med seks lande, og noget af det, jeg i hvert fald foreløbig kan forstå, er, at det er fuldstændig afgørende, hvad man vælger at bruge sit provenu fra energi- og miljøafgifter til, og hvilken afgiftsstruktur man har i øvrigt.
Derfor synes jeg altså, det er rimeligt nok – og jeg tror, det gælder for både hr. Johs. Poulsen og jeg selv – at vi får studeret nærmere, hvad det egentlig er for nogle konklusioner, man kan drage på baggrund af det her.
Jeg kan i hvert fald se, at der på visse strækninger er noget, jeg egentlig undrer mig over, men hele energiafgiftsstrukturen, som jeg også sagde før, skal jo til diskussion i de forhåbentlig brede energiforhandlinger, som snart går i gang.
Det er så den anden fejl bare på de her ganske få minutter, man kan gribe hr. Torben Hansen i, for først sagde han altså, at det var et landsplandirektiv.
Det var det ikke.
Nu er det så, som om at det er miljøministeren, der sidder og siger: Jeg tror lige, jeg kunne tænke mig et sommerhus der, eller hvad med et der.
Sådan har proceduren overhovedet ikke været.
Vi har derimod sagt til Region Syddanmark: I har en mulighed for at udpege nogle områder i jeres region, hvor der kan være op til 500 ekstra sommerhuse.
Hvorfor lige det?
Fordi Region Syddanmark – når man kiggede på det – var underforsynet med sommerhuse sammenlignet med resten af Danmark.
Det er denne meget decentrale proces, som har udløst den her efterspørgsel fra det lokale område, fra de decentrale myndigheders side, fra kommunernes og i sin tid fra amtets side til at sige: Vil I ikke også godt tænke på Årø?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 97
Connie Hedegaard (KF), 2007-03-20:
Jeg må nu sige, at hr. Steen Gade skuffer mig lidt.
For jeg synes ikke, hr. Steen Gade plejer at være helt så populistisk.
Jeg siger jo netop, at EU sidder og arbejder med, hvordan vi kan regulere luftfart.
Jeg tror, at hr. Steen Gade i en stille stund, hvor ikke der er højtaler på, vil være enig med mig i, at det nok for alvor er det, der flytter noget, frem for at vi alle sammen, vi, der har skatteyderne til at betale billetterne for os, betaler noget aflad.
Der er ikke noget galt med de ordninger.
Men det må dog alligevel være det vigtigste, at EU samlet får lavet et system, der gør, at flybranchen får et incitament til at omstille til fly, der udleder mindre CO2.
Det er jo den slags tankegang, vi skal have igennem, i stedet for at komme med sådan en ting, hvor vi symboliserer det hele ved ministerbilen, og så er det, familien Danmark kan sidde og sige: Jamen så behøver vi vel heller ikke at gøre noget.
Jeg vil sige, at i Miljøministeriet har vi gjort en lang række ting.
Jeg har lavet et samarbejde med Danmarks tre største kommuner og Miljøministeriet, hvor vi også prøver at kigge på, hvordan vi kan gå ind mere konsekvent og gøre de miljørigtige ting og gøre de energimæssigt rigtige ting, og der kommer i øvrigt i næste uge eller næste uge igen et bypolitisk udspil, hvor der også er nogle nye muligheder for, hvordan det offentlige langt mere konsekvent kan tænke energi og energibesparelser ind.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 98
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Når den konservative ordfører beklager, at der bliver gjort for lidt for miljøet og naturen med det her lovforslag, er jeg lidt uforstående over for logikken, for sådan som jeg oplever det, er regeringen jo ikke kommet med mere end 60 pct. af det, der var muligt, af det, der var gennemsnittet, af det, man egentlig ville på det her område.
Så kunne man have sat det til 60 pct. eller 70 pct., og så var der sådan set rigelig plads både til bedre økologitilskud og til bedre miljøtilskud.
Hvorfor har man valgt den linje, at man vil holde det helt nede på 60 pct. af gennemsnittet?
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Spørgsmålet om, hvor hurtigt vi skulle gå i gang, var også et spørgsmål om, hvor langt det kunne bære, og derfor sagde vi, at en opstart i de første 2 år, en blød opstart, jo ikke betyder, at vi tager nogle af de penge, der senere vil tilgå landdistrikterne.
De er der stadig væk, og de vil så komme ud i år tre, fire og fem.
Men vi har bare ingen tro på, at det vil være realistisk at få en igangsætning, der gør, at man vil kunne bruge 100 pct. allerede i de første år.
Man skal jo først have fundet sine egne ben og komme på plads.
Derfor tager vi en blød opstart, men pengene bliver ikke taget fra landdistrikterne.
De bliver bare omfordelt i årene fremover, således at der bliver mere i år tre, fire og fem.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-20:
Der er stadig væk ikke meget sammenhæng i det, den konservative ordfører siger, for sagen er jo, at hvis De Konservative er nervøse for, at man ikke skulle kunne nå at bruge pengene i opstartsårene, vil jeg sige, at så ville der sådan set bare ske det, at de penge jo ville blive overført til de efterfølgende år.
De var altså ikke gået tabt på nogen måde.
Så hvis De Konservative nu alligevel skulle have taget fejl, hvis nu det er sådan, at man godt kan anvende de her penge i de første 2 år, har man altså sat en spærre ind for, at ildsjæle i landdistrikterne kan få lov at agere, sådan som de gerne vil.
Jeg tror, det handler om noget helt andet, vil jeg sige til den konservative ordfører.
Jeg tror, den anden begrundelse hedder finansministeren.
Det er nok den grund, der egentlig er gældende for, at man foretrækker at starte helt nede på 60 pct. Så har det nok noget med skattestoppet at gøre og nogle finanslove; det er vist mere ærligt at sige det på den måde.
Mon ikke, det er det?
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Nej, det har hverken noget med finansministeren eller skatteloftet at gøre.
Det her har noget at gøre med en realistisk opstart, også set i forhold til, hvordan man har brugt pengene i årene forud for den her aftale.
Der har man jo virkelig haft overskud; man måtte lægge tilbage i kassen, fordi de ikke blev brugt.
Derfor er der her tale om en realistisk opstart, som giver alle muligheder for, at man først finder sine ben.
Og som sagt bliver der ikke taget en eneste krone.
De bliver bare overført til de efterfølgende år, når vi har fået den her bløde opstart i 2007 og 2008.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-03-20:
Det glæder mig at se, at et flertal er indstillet på at vedtage lovforslaget med det ændringsforslag vedrørende skovene, som jeg har stillet.
Det glæder mig selvfølgelig også, at et mindretal bestående af S, RV, SF og Enhedslisten ønsker en bæredygtig og fremadrettet landdistriktspolitik, hvor nye udviklingsmuligheder og et stærkt lokalsamfund, en mangfoldig natur, et rent miljø og økologi er i centrum, frem for støtte til landbruget alene, og at de derfor som udgangspunkt er positivt stemt over for landdistriktsloven.
Sådan skriver de.
Det undrer mig så, at mindretallet ikke vil stemme for forslaget, og jeg vil da godt knytte et par bemærkninger til ændringsforslagene.
Der er jo blevet spurgt om det af hr. Kristen Touborg i forbindelse med SF's ændringsforslag vedrørende de regionale vækstfora, regionsrådene.
Jeg vil bare sige, at vi selvfølgelig skal sikre en god koordination mellem de forskellige niveauer lokalt, regionalt og statsligt i forhold til landdistriktsudviklingen.
Men med hensyn til det konkrete forslag finder jeg det ikke hensigtsmæssigt, for § 6, stk. 5, handler jo ikke om den overordnede koordination af landdistriktsstrategier, men om konkrete indstillinger til støtte af projekter.
Forslaget flytter muligheden for indstillingsret vedrørende projekter under landdistriktsprogrammet fra de regionale vækstfora til regionsrådene, men det er jo netop vækstforaene, der har størst kompetence til at bedømme erhvervsudviklingsprojekter i landdistrikterne i et regionalt perspektiv.
Der sidder folk fra erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og videninstitutioner, og her får vi den fagligt bedste behandling af projekterne.
Det fremgår jo netop af bemærkningerne til lovforslaget, at det er de erhvervsrettede projekter, der kan indstilles via det regionale niveau.
Af bemærkningernes pkt. 4.2 fremgår det, at kommunerne og de regionale vækstfora skal godkende, at de lokale strategier er i overensstemmelse med de fastlagte regionale og kommunale strategier.
Det udmønter vi i en kommende bekendtgørelse om de lokale aktionsgruppers virke, og af den bekendtgørelse vil det så fremgå, at det bliver regionsrådene, der skal godkende, at de lokale strategier er i overensstemmelse med regionale strategier; vækstforaene skal godkende, at de lokale strategier er i overensstemmelse med de regionale erhvervsudviklingsstrategier; og kommunen skal godkende, at de lokale strategier er i overensstemmelse med de kommunale strategier.
Det hænger fuldstændig sammen, og her taler vi om noget, der er bredere end de enkelte erhvervsrettede projekter.
Så vi kan ikke stemme for det af SF stillede ændringsforslag, og jeg ser frem til Tingets fortsatte velvillige behandling af lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 48 stemte for, 65 imod.
Ændringsforslag nr. 3 vedtoges uden afstemning.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Da Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti indgik en aftale om ny regulering af fiskeriet, var der hos forligspartierne ingen grænse for begejstringen.
Hermed havde man sikret fiskeriet en god fremtid, man havde sikret større bæredygtighed i fiskeriet, og man havde også sikret fiskeriet i de små byer, hvor kystfiskeri spiller en stor rolle for byernes eksistens.
Den samme melodi har vi jo i og for sig hørt lige siden fra fødevareministerens side.
Han har rejst land og rige rundt og også her i Folketingssalen fortalt om, hvor godt det går.
Netop derfor kan det somme tider være overraskende, ja, måske endda forbløffende at komme ud i landet og se, hvordan udviklingen har været, for mange steder oplever man jo den modsatte udvikling, nemlig den udvikling, at fiskeriet er under afvikling.
Det ser man i en række mindre fiskersamfund, hvor man i dag kan konstatere, at antallet af fiskere styrtdykker; man kan se det i et område som Bornholm.
Alt i alt synes vi, der er så stort et misforhold mellem den beskrivelse, ministeren giver af virkeligheden, og det, man kan se med sine egne øjne og høre med sine egne ører, når man er ude at snakke med fiskerne, at vi synes, der var baggrund for at have en forespørgselsdebat i dag.
Så må vi jo vente og se, hvad ministeren har at komme med om den sag.
Besvarelse
Allan Niebuhr (KF), 2007-03-20:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra De Konservatives side heller ikke kan støtte SF's ændringsforslag.
Med hensyn til diskussionen om landdistrikterne vil jeg sige, at vi jo har taget den drøftelse omkring den frivillige modulation, altså at den ikke skulle bringes i anvendelse til at udjævne omkring landdistrikterne.
Det fik så oppositionspartierne til surmulende at gå fra forhandlingerne, og det er nok mere det, der er problemet i dag: at man ikke kom med i den gode landdistriktsordning, som regeringen og Dansk Folkeparti fik vedtaget.
Der er ingen tvivl om, at vi har det nøjagtig ligesom ordføreren fra Venstre: Den frivillige modulation ønsker vi ikke at tage i anvendelse på det område, der hedder landdistrikter, idet det er at bringe ulige balance ind omkring landbruget.
Det ønskede vi ikke, og derfor afviste vi at bruge modulation i det her tilfælde.
Der er ingen tvivl om, at landdistriktsreglerne her virkelig tilgodeser økologisk landbrug i en sådan udstrækning, at økologerne er utrolig godt tilfredse med det, vi har nået nu.
Der må jeg så sige, at det efter vores bedste overbevisning er sket lidt på bekostning af miljøet, som har været med til at betale penge til, at vi har fået en god aftale hjem omkring det økologiske landbrug.
Men der er jo heller ikke nogen tvivl om – det er blevet sagt flere gange under forhandlingerne – at vi er til sinds at se på det, hvis der skulle blive brug for flere penge til økologien, hvad der jo ikke har vist sig at være i de senere år, hvor der har været penge i overskud.
Men vi er villige til at gå ind og se på det igen, hvis der virkelig skulle være så meget medvind i det.
Samtidig må vi så også sige, at når økologisk landbrug er så meget i fremdrift, som tilfældet er i øjeblikket, er det vel også rimeligt, som hr. Jens Kirk var inde på, at se på markedsvilkårene, fordi økologisk landbrug jo på en eller anden måde også må kunne klare den konkurrence, det så er udsat for.
Så vi vil gerne være med til at se på det, hvis der bliver mangel på støtte til opstart af økologi.
Men vi mener, at økologerne har fået en stor håndsrækning ved vedtagelsen af de her landdistriktsmidler.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Nu bemærkede jeg, at hr. Jens Kirk jo nævnte – og det fremgik også af vedtagelsen – at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ønsker at sikre de små fiskersamfund.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Kirk, hvordan det ønske stemmer overens med den nuværende udvikling, hvor vi jo ser, hvordan de små fiskehavne bliver tømt for fiskere, altså den fuldstændig modsatte udvikling af den, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti siger at de vil have, og hvad hr. Jens Kirk vil gøre for at ændre denne udvikling.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Nu kunne man jo selvfølgelig, imens hr. Per Clausen havde ordet, f.eks. have spurgt hr. Per Clausen om, hvor han ville have skaffet de ekstra fisk til kystfiskerne; hvor de skulle tages fra.
Det undlod jeg med vilje, fordi jeg var sikker på, at hr. Per Clausen ikke havde et svar på det, og at det svar, han eventuelt ville have givet, havde været, at de skulle tages fra de større, mere havgående fiskere.
Vi har jo allerede nu opgraderet kystfiskeriområdet én gang, og dermed har vi også taget nogle hensyn til dem.
Men det vil også være en kendsgerning, at hvis vi skal bevare Danmark som en af de største fiskerinationer i EU, er vi også nødt til at tilgodese den anden side med nogle muligheder.
Vi har tilgodeset dem én gang.
De har jo haft nogle muligheder inden for kystfiskeriområdet, og de får også nogle muligheder inden for puljeordningen, så vi mener faktisk, at vi har taget hensyn til dem.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Nu synes jeg ikke, at hr. Jens Kirk skal vise det overdrevne hensyn til mig at lade være med at stille et spørgsmål, fordi han ikke tror, jeg kan svare på det.
Det er selvfølgelig meget venligt af hr. Jens Kirk, men det er slet ikke nødvendigt at være så venlig.
Men jeg skal da så kvittere for venligheden ved at spørge hr. Jens Kirk, om det, hr. Jens Kirk siger nu, er, at selvfølgelig vil man gerne bevare de små fiskersamfund, hvis det er muligt uden at lave indgreb i forhold til de større fiskere, altså, at hr. Jens Kirk i virkeligheden har det udgangspunkt, at vi må lade markedskræfterne afgøre, hvem der overlever.
Så ved vi ganske vist, at det ikke bliver de små fiskere, at det ikke bliver kystfiskerne, og at det ikke bliver de små fiskersamfund, men det er der så bare ikke noget at gøre ved.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Jeg må jo sige til hr. Per Clausen, at alle her i dette høje Ting og her i salen vel er klar over, at som det gik før, var der alt for mange fiskere til de kvoter eller TAC'er, vi har i Danmark i det hele taget; der var for mange.
Med den nye ordning har vi givet mulighed for en tilpasning, og jeg synes sådan set, at det er bedre, at der er en hel del fiskere, der har et godt økonomisk udkomme, end at der er mange, der har et dårligt udkomme.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Enhedslisten har været inddraget i de forhandlinger: hvad man eventuelt er blevet spurgt om, og om man havde en fornemmelse af, at der var lavet en aftale, inden man blev inddraget osv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslistens svar på det spørgsmål.