runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-04-05:
Jeg skulle hilse fra vores sædvanlige skatteordfører, fru Merete Riisager, og beklage, at hun desværre ikke kunne være her i dag, men jeg har lovet at læse vores ordførertale op i stedet for.
Liberal Alliance stemmer ja til det her forslag fra regeringen om en beløbsmæssig bagatelgrænse på 200 kr. for opkrævning og udbetaling af restancer hos SKAT, hvis man altså ikke er tilsluttet en Nemkonto.
Tilsyneladende kan det koste op imod 190 kr. at udsende checks fra SKAT, og det er derfor indlysende, at det tjener et formål med en bagatelgrænse.
Den bagatelgrænse gælder begge parter, både borgerne og SKAT.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det er mærkeligt, at det i disse tider, hvor alt er digitaliseret, og hvor SKAT har så mange informationer om borgerne, at det ikke er muligt at lave selv små overførsler på en rentabel måde.
Men idet vi erkender, at der er så mange andre problemer med inddrivelse af skat, at ethvert tiltag til afbureaukratisering og forenkling har sin absolutte berettigelse, bakker vi op om forslaget.
Vi ønsker, at regeringen går i gang med forenkling af skattelovgivningen, og vi glæder os over, at regeringen har taget vores forslag til sig om at forenkle lovgivningen med inddrivelser, så det forhåbentlig vil betyde færre fejl i fremtiden.
Det omfang af problemer, der lige nu er med inddrivelser, er enormt.
Der sidder forhåbentlig tidligere ministre og sikkert også topembedsmænd rundtom med røde ører.
Det er ganske enkelt ikke muligt, at det kan være kommet så langt ud, uden at nogle flere end nu har vidst, at det gik den vej.
Den manglende inddrivelse betyder lige nu, at de danskere, der betaler deres skat, som de skal, må holde for, og det er ufattelig pinligt.
Vi har foreslået at nedsætte en enhed i SKAT, der hvert år skal fremsætte forslag til forenkling af skattesystemet.
Vi mener, der skal afsættes provenu til disse omlægninger, således at det rent faktisk er muligt at forenkle systemet uden at skabe nye skatter og afgifter og således nye problemer.
Det nærværende forslag må betegnes som værende i den lette genre, og derfor bakker vi op om det.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Tak for ordet.
I forbindelse med denne regerings første finanslov, finansloven for 2016, blev det aftalt, at muligheden for medarbejderaktier skulle genindføres.
Aftalen blev indgået mellem Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Den tidligere regering afskaffede medarbejderaktierne som en af sine første gerninger i forbindelse med finansloven for 2012.
Nu bringer vi muligheden tilbage.
Jeg skal ikke gennemgå alle teknikaliteterne her, dem har vi allerede hørt en del om.
I stedet vil jeg fortælle, hvorfor vi bakker op om muligheden for medarbejderaktier.
Som aktionær ejer man en større eller mindre del af virksomheden, og det giver en naturlig interesse for dens sundhed og drift – er man også ansat i virksomheden, bliver interessen ikke mindre.
Vi har noteret os Socialdemokraternes ønske om opdeling af lovforslaget, og det er vi positive over for.
Vi vil selvfølgelig gerne imødekomme det, hvis man ønsker at stemme for dele af lovforslaget.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-04-05:
Det her lovforslag er en del af finanslovsaftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative.
Derved gives der også mulighed for, at lønmodtagere bliver medejere af deres arbejdsplads, hvilket jo skal være med til at give øget motivation og engagement, og det giver måske så også virksomheden mulighed for bedre at kunne fastholde deres medarbejdere.
Jeg synes specielt, det er positivt i forhold til iværksættere, som jo typisk har den udfordring, at det kan være svært at skaffe likviditet – og derved måske også være svært at finde penge til lønudbetalinger.
Der er det jo meget positivt, at man nu giver dem den mulighed, at de kan vælge at aflønne med aktier, køberet eller tegningsret til aktier og på den måde måske også fastholde nøglemedarbejdere i en ny og sårbar opstartsfase.
Og det er jo sådan set positivt.
Og så skal det bemærkes, at selskabet heller ikke får fradrag for de udgifter, når man udsteder de her medarbejderaktier.
Hvem kan man så udstede de her aktier til, hvem kan man aflønne med de her aktier?
Ja, det er så op til virksomheden selv at afgøre.
Det er dermed ikke sagt, at det skal være alle eller nogle få, der skal have det.
Det er op til den enkelte virksomhed at sige, hvem i virksomheden der skal kunne få det. I forhold til provenuet, som Socialdemokraterne også er inde på, vil jeg også lige knytte et par bemærkninger.
For da vi indgik finanslovsaftalen, fik vi at vide, at det her ville koste 10 mio. kr. – dog med en stor usikkerhed – og nu viser det sig så, at det koster 35 mio. kr. Der vil jeg bare sige, at det altså er en udvikling, som vi vil følge meget nøje i Dansk Folkeparti – og også følge, hvad omfanget af det bliver.
For det siger sig selv, at hvis vi laver en aftale, der hedder 10 mio. kr., skal det jo ikke ende med, at det bliver 130 mio. kr., som hr. Jesper Petersen fra Socialdemokraterne sagde det kostede, da man afskaffede ordningen.
Så det er i hvert fald noget, som vi vil følge nøje.
Så er der et andet mindre element i lovforslaget, hvor man vil indføre skattefritagelse af godtgørelse fra staten til nogle af de asbestofre, der er.
Det støtter vi selvsagt, men jeg vil også sige, at vi vil være positive over for et ønske fra Socialdemokraterne om deling af lovforslaget og stemme ja til sådan en deling, da jeg også kunne forestille mig, at der var andre partier, som havde behov for det.
Samlet set kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, men vil følge de provenumæssige effekter fremadrettet.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-05:
Det tror jeg desværre ikke jeg kan.
Men jeg kan give et tilsagn om, at vi, hvis Jesper Petersen stiller et skriftligt spørgsmål, selvfølgelig kigger på det, så vi har helt styr på, at vi har løst så stor en del af det her problem som overhovedet muligt.
Dog vil jeg tilføje, at der kan være to barrierer: Den første er, at det kan være svært at lave systemtilretninger i SKATs it-systemer, og den anden er, at det kan lade sig gøre at lave systemtilretninger, men vise sig at være meget dyrt.
Og der skal vi jo altid holde det op imod, hvor mange det her i virkeligheden handler om.
Det er rigtigt, at det var et forslag, som den tidligere regering også arbejdede med.
Nu sagde jeg, at jeg tror, jeg har stillet spørgsmålet, men jeg kan huske, at jeg som medlem af Skatteudvalget fra 2007 til 2011 læste et udvalgssvar og undrede mig.
Der er også borgere, der har skrevet og undret sig over, hvorfor de får checks på så små beløb, og derfor tror jeg, det vil tjene os til ære, at vi finder en løsning på det, og det ser der ud til at være bred opbakning til.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Ud over at skatteministeren åbenbart selv engang har stillet et spørgsmål om det, synes jeg også, at ministeren fortjener ros for at følge op på det, når en socialdemokratisk skatteminister var klar til at gennemføre det her, men ikke nåede det på grund af valget.
Nu sker det så, og det er godt at se, at man på nogle punkter også tager noget fornuftigt med fra den gamle regerings tid.
Jeg vil bare lige ind på det her med dem, der ikke har en Nemkonto.
Jeg vil sige, at jeg synes, ministeren skal holde fast i, at de, der altså har en Nemkonto, får pengene med det samme, for der er ikke nogen grund til, at de skal vente et år på, at pengene er indregnet i næste års skat.
Men for dem, der ikke har en Nemkonto, synes jeg, det er en mulighed, der er værd at overveje.
Så det er blot et tilsagn om, at jeg synes, man bør udregne, hvad det vil have af konsekvenser, og hvad SKATs muligheder er for at gøre det, så vi kan få alle med i en mulig ændring af lovforslaget.
Det bør vi se på undervejs.
Ministeren kan måske på stående fod sige, om de to ting kan kombineres, altså at nogle får det med det samme, og at det for nogle vil være tilfældet, at det skal indregnes i næste års skat, hvis ikke man har en Nemkonto efter de 3 måneder.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-05:
Det er et rigtig godt forslag, som vi behandler i dag.
L 124 viser, at man også kan tænke fornuftige tanker i SKAT, forstået på den måde, at her er man jo på borgerens side.
Her løser man en masse praktiske problemer, og som udgangspunkt vil det altid være til fordel for borgeren.
Så det er et rigtig godt forslag fra skatteministeren, som Konservative selvfølgelig støtter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-05:
Når der er historier fremme i pressen om, at der er blevet brugt flere hundrede gange det beløb, måske flere tusind gange det beløb, der bliver opkrævet, er det jo med til at bidrage til den opfattelse, at vi herinde sådan lidt lever i en osteklokke og laver nogle regler, som alle andre synes er fuldstændig stupide og ikke giver nogen mening i forhold til de udfordringer, vi har på alle mulige andre områder, og derfor synes jeg, det er rigtig godt, at skatteministeren har taget initiativ til det her.
Igen må man jo også understrege, at det er de færreste, der vil blive berørt af det her, for langt de fleste vil være dækket ind af en Nemkonto.
Så det støtter vi, og vi vil meget gerne også høre skatteministerens holdning til, om selv små beløb, som jo kan have betydning for folk, ikke bare kan overføres til det følgende år, egentlig i princippet også med modsat fortegn.
Men ellers er resten af lovforslaget jo gennemgået.
Det her var egentlig mest det, jeg ville sige noget om.
Jeg synes, det er godt at få renset ud der, hvor der er unødigt bureaukrati, og hvor borgerne nogle gange må klø sig i hovedet og tænke: Hvad er det egentlig, de laver herinde?
Det er et snusfornuftigt forslag, og det bakker vi op om.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-05:
Fra radikal side støtter vi enhver forenkling af skattesystemet, som kan gøre det mere gennemskueligt og lettere for den enkelte borger at administrere, og derfor kan vi også støtte de forskellige elementer, som fremgår af det her lovforslag.
René Gade (ALT), 2016-04-05:
Overordnet tænker Alternativet også at det her er et rigtig godt forslag.
Jeg kan faktisk ikke se nogen dårlige elementer i det.
Der kan være nogle knaster, der skal rettes i udvalgsarbejdet, men det er minimalt.
Det er ikke nødvendigvis, fordi vi tror, vi kommer til at tjene mange penge til statskassen ved at gøre det på den her måde.
Det er heller ikke det, der er det vigtigste i vores øjne.
Vi tror, at de her småtterier langt hen ad vejen vil være med til på et lille, men alligevel væsentligt område, at genskabe den tillid, vi gerne vil have til SKAT, og troen hos borgerne på, at det er meningsfuldt og ikke er de forkerte steder, man bruger sine ressourcer, og derfor bakker vi op om forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Tak for ordet.
Forslagets formål er først og fremmest at lette de administrative byrder for leasingvirksomheder.
Af regeringsgrundlaget »Sammen for fremtiden« fremgår det, at regeringens ambition er at lette vilkår for danske virksomheder.
Dette forslag er med til at føre den målsætning ud i livet.
Lovforslaget indeholder mindre justeringer af registreringsafgiftslovens regler.
Disse justeringer vedrører tilladelsesordningen for betaling af forholdsmæssig registreringsafgift for leasingkøretøjer og reglerne for udbetaling af eksportgodtgørelse.
Desuden foreslås en nedsættelse af pristillægget for ønskenummerplader.
Lovforslaget indeholder yderligere en ændring af brændstofforbrugsafgiftsloven, hvor der foreslås indført en teknisk beregning af brændstofforbruget for de særlig store personbiler, samt visse mindre, tekniske justeringer.
Lovforslaget indeholder endelig en ændring i opbygningen i gebyrbestemmelsen i lov om spil, så der er mulighed for en delvis ikrafttrædelse af bestemmelsen.
Det skal være nemmere at drive virksomhed i Danmark, væksten er for lav, og selv om afgrunden måske nok ikke lurer lige om hjørnet, er der grund til at tage fat der, hvor det kan lade sig gøre.
Erhvervslivet er motoren i væksten, og derfor skal erhvervslivet have det nemmere i Danmark.
De forventede positive effekter sammenholdt med lovforslagets bemærkninger om, at der ikke er nævneværdige økonomiske konsekvenser for hverken erhvervsliv eller det offentlige,
giver god grund til at bakke det op.
Venstre støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Der er noget, jeg ikke rigtig forstår.
Socialdemokraterne har jo, da de havde regeringsmagten, selv været med til at hæve folkepensionsalderen.
Så er det ikke på tide, at Socialdemokraterne ligesom tager et ansvar på sig og siger: Jo, vi står stadig væk ved alle de reformer, men nu skal vi nok gøre noget – og vi har nogle ideer til, hvad vi kan gøre for alle de mennesker, der så ikke blev en god ordning til?
I stedet for at snakke om, at man skal have en tænketank, der kan tænke for en selv, var det så ikke bedre, at man selv begyndte at tænke og komme med nogle konkrete forslag?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-05:
Vi skulle fortsætte den linje, som vi førte, da vi var i regering.
Nu har jeg jo ikke været med til at pege på den her regering, det må jeg tilstå, og jeg har ikke stemt på nogen af dem.
Det, vi sådan set gjorde dengang, var, at vi gjorde alt, hvad vi kunne, også med den her tænketank, for at komme med nogle gode forslag til, hvad vi kunne gøre.
Vi gjorde forskellige tiltag, og så sørgede vi også for at tage fat på nogle af de her reformer, og det var netop med det sigte, at der skal være førtidspension, der skal være nogle fleksjob, og der skal være en mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet – der skal være en mulighed for at rummeligt arbejdsmarked.
Det har vi kæmpet meget for, og det vil vi fortsat gøre, og det mener jeg er essensen i det.
Det kan vi selvfølgelig ikke gøre, så længe det er nogle andre, der styrer, men det er det, vi kan forsøge, når vi kommer til igen.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg kunne slet ikke finde på at sige, at vi i vores beslutningsforslag tilstrækkelig tydeligt og detaljeret har vist, hvilken model der så kunne træde i stedet for de muligheder, som der er i dag, eller hvilken model som kunne være et supplement og dermed give nogle nye muligheder.
Men det kan hr. Leif Lahn Jensen så heller ikke.
For hvad skal vi så gøre, hvad er det for nogen modeller, som Socialdemokraterne peger på?
Det vil jeg spørge hr. Leif Lahn Jensen om.
Det kan jo ikke nytte, at de her nedslidte borgere bliver efterladt med alle de rigtige ord og vendinger, men uden egentlige forslag til, hvad man så skal gøre.
Jeg er med på, at vores ikke opfylder alt, men hvad er så Socialdemokraternes forslag?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-05:
Det anerkender jeg da bestemt, selvfølgelig gør jeg det, og det er også derfor, jeg siger de ting, som jeg siger.
Det er også derfor, jeg tager det så alvorligt, som jeg gør, og det er også derfor, vi tager en god diskussion om det, også i vores parti.
Samtidig lavede vi også den der sporskifteindsats, vi lavede seniorpakker, vi lavede rigtig mange ting.
Jeg mener, at selvfølgelig skal de her mennesker, som skal have førtidspension, have det, men jeg mener også, at hele arbejdet ligger i, at vi er nødt til ikke kun at tænke i, hvad vi kan gøre for de mennesker, som ikke kan være på arbejdsmarkedet, for vi er da også nødt til at tænke i, hvordan vi kan sørge for, at de kan blive på arbejdsmarkedet i rigtig mange år.
Det vil da være punkt nr. 1.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Først vil jeg i hvert fald sige tak for den venlige modtagelse i forbindelse med det problem, som forslaget adresserer.
Nu kom vi igennem valgkampen sidste år, hvor jeg så en række ledende socialdemokrater adressere den her udfordring, og er det ikke rigtigt, at også hr. Leif Lahn Jensen i dag anerkender, at når vi kigger ud i virkeligheden, er der en række mennesker, som er nedslidte, men som ikke har adgang til pension?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-05:
Jeg vil som sagt ikke ændre pensionssystemet.
Det mener jeg altså har den fleksibilitet og den validitet, som er mulig i Danmark i dag.
Men jeg vil sætte ind meget tidligere og derfor følge, om de støtteordninger for at sikre et ordentligt helbred – det kan være på basis af livsstilssygdomme eller nedslidning på arbejdsmarkedet – bliver håndteret i tide.
Det er det ene.
Det andet er at sikre, at vi i arbejdsmarkedssystemet og sundhedssystemet har de ordninger, der skal til, for at mennesker kan få et værdigt liv.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jo, jeg er helt med på, at det kan være svært at se, hvordan vi præcist og ud i enhver detalje kan få en ordning, der er helt retfærdig og samtidig er til at administrere
Men det skulle vel ikke forhindre os i at forsøge på det.
For alternativet til at gøre noget er bare at kigge på en dramatisk udvikling, hvor vi med henvisning til, at flertallet eller gennemsnittet lever længere, efterlader en masse mennesker.
Det bliver vi nødt til at gøre noget ved.
Eller vil ministeren for så vidt bare afvente og se, hvad der sker?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-05:
De dilemmaer, som hr. Karsten Hønge nævner, er jeg fuldstændig enig i at vi skal følge meget tæt.
For der er forskelle i levetid imellem kvinder og mænd og imellem forskellige typer af mennesker hos begge køn.
Vi skal følge eller monitorere, hvad det er, der sker, således at vi kan sikre de rigtige indsatser.
Men når vi ser på en arbejdsmarkedshistorik på det danske arbejdsmarked med ca. 750.000 jobskift om året, vil det altså være meget, meget vanskeligt med SF's forslag at bygge en administrerbar ordning op, som ikke bare vil være udtryk for øgede udgifter, og som giver større retfærdighed.
Men jeg er fuldstændig enig i nødvendigheden af at følge det billede, som hr. Karsten Hønge tegner, op nu, således at vi kan sætte ind bedst muligt i forhold til de grupper på arbejdsmarkedet eller i samfundet, der udvikler sig med en for kort levetid.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Vi kan vel godt lægge til grund, at vores pensionssystem er en vigtig del af det, vi kan kalde den sociale kontrakt, som bærer vores velfærdssamfund – altså en social kontrakt mellem generationerne og vel også mellem de sociale klasser, som alle sammen kan se sig selv i at blive behandlet på en fair måde.
Men der vil jeg godt høre ministeren mere præcist om hans oplevelse af, at vi gennemsnitligt lever længere – og det er jo for de fleste en rar oplevelse – men at det dækker over ekstreme sociale forskelle; at der er 10 års levetidsforskel mellem de 25 pct. længst uddannede mænd og de 25 pct. kortest uddannede mænd.
Man kunne måske glæde sig og sige, at det sikkert bliver bedre med tiden, men der vil jeg godt høre ministerens holdning til, at det faktisk bliver værre.
For 20 år siden var der kun 5 års forskel, og nu er der 10 års forskel.
Hvis man skal fastholde en sådan social kontrakt både mellem de sociale klasser og mellem generationerne, bliver man jo nødt til ikke at snyde dem, som ikke har fornøjelse af, at vi gennemsnitligt lever længere.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-05:
Nu synes jeg er også lige, man skal holde sig til de rigtige fakta, for dengang vi var i regering, sørgede vi jo ikke for, at det var sværere at få dagpenge.
Det var sådan set Dansk Folkeparti og den tidligere blå regering, der sørgede for, at det var sværere for dagpenge, det gjorde vi ikke, da vi var i regering.
Der sørgede vi sådan set for at lave en masse løsninger, akutjob og alt muligt andet. Det sagde man var lappeløsninger.
Men vi gjorde det sådan set sammen med Enhedslisten nemmere for de her.
Så det synes jeg egentlig ikke at vi skal tage på os, for det var ikke Socialdemokratiet, der gjorde det, da vi sad i regering.
Så vil jeg sige, at vi netop lavede de her reformer, fordi vi stadig væk kunne bevare fleksjobbene, vi kunne stadig væk bevare førtidspensionen, så der stadig væk var mulighed for de her mennesker til rent faktisk at kunne få et fleksjob og bevare førtidspensionen.
Jeg er også bare nødt til at sige, at der er kommet flere fleksjobbere.
Der er flere, der har fået fleksjob på under 12 timer.
Nu hører vi så også, der er 3.000 flere over 60 år, der har fået fleksjob.
Hvorfor er det, at hr. Finn Sørensen ikke synes, det er godt?
Det synes jeg da er godt.
Jeg synes da, det er godt, hver eneste gang nogen kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Hvorfor er det ikke det?
Det er sådan noget, som vi gjorde dengang, vi skal have meget mere af.
Det er ikke det samme som at sige, at vi ikke har nogen problemer med de her reformer, dem skal vi selvfølgelig stadig væk holde øje med.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Så vidt jeg husker, stemte Socialdemokraterne for de borgerliges dagpengereform, ligesom man har indgået et forlig for nylig, der bygger på de samme principper.
Det var også Socialdemokraterne, der gennemførte forslaget om efterlønsstramningen og forhøjelsen af pensionsalderen.
Det tror jeg er historiske fakta.
Det er ikke det, vi skal diskutere.
Vi skal bare diskutere, at ordføreren selv siger, at der er nogle problemer for en række mennesker, fordi de jo giver Socialistisk Folkeparti ret i det, som SF skal have ret i, at vi altså har en stor gruppe mennesker, der ikke kan nyde godt af forskellige forsørgelsesordninger, og som må leve for en meget lav indtægt, til de en gang i en fjern fremtid, hvis de lever så længe, kan få folkepension.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-05:
Jeg tror egentlig, den bedste løsning for seniorførtidspension var, at den blev helt koblet fra reformen af den almindelige førtidspensions- og fleksjobordning.
For det var, som jeg ser det, reformen af førtidspension og fleksjob, der var med til at ødelægge seniorførtidspensionen.
Jeg tror, den skal have et selvstændigt liv.
Den skal slet ikke sammenlignes med reformen af førtidspension og fleksjob.
Men de skal ikke puttes ned i samme gryde som dem, der ellers søger om førtidspension og fleksjob.
Jeg tror, det er den vej, vi skal gå.
Men jeg kan selvfølgelig ikke være hundrede procent sikker.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
At sundhedsvæsenet er blevet bedre, forklarer jo altså ikke, at uligheden vokser.
For det gør den jo, som hr. Karsten Hønge lige har gjort rede for.
Det kan jeg vende tilbage til i min ordførertale.
Ordføreren siger, at vi skal have den der seniorførtidspension til at fungere.
Det vil jeg gerne høre lidt mere om hvordan den skal komme til.
Er ordføreren enig i, at hvis den skal fungere – det vil sige, hvis den rent faktisk skal opfange en del af den målgruppe, som vi taler om her i SF's forslag – så skal der ændres på kriterierne?
For der er jo de samme kriterier for at få seniorførtidspension, som der er for at få førtidspension.
Det vil sige, at din arbejdsevne stort set skal være lig nul, og kommunen skal ikke have nogen som helst forventninger til, at den arbejdsevne kan forbedres.
Det er jo kravet for at få førtidspension, og det er de samme krav, der ligger for at få seniorførtidspension.
Så ordføreren er vel enig i, at én ting er, at vi skal skrue på, hvornår man kan få den tilkendt, men en anden ting er, at vi da også er nødt til at skrue på kriterierne.
Det håber jeg ordføreren er enig i.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-05:
Jeg har svært ved at redegøre for, hvorfor nogle grupper har en meget længere levetid end andre.
Det behøver ikke at være på grund af det arbejde, man har haft, at man har en lang levetid.
Jeg har også mødt slagteriarbejdere, der er blevet 90 år, selv om de har knoklet hele deres liv.
Altså, det er svært at bedømme.
Men lige nøjagtig hvad det er, der er årsagen til det, er svært at bedømme.
Jeg tror egentlig generelt, at til den længere levetid hører det også med, at vores sundhedsvæsen er blevet bedre til at behandle sygdomme.
Men der er mange faktorer, der spiller ind, når man skal bedømme, hvor lang levetiden bliver.