Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-27:
Fra konservativ side er vi utrolig glade for dette, man fristes til at sige pludselige fokus på også at sikre de bedste og mest intelligente elever et godt forløb gennem folkeskolen, som kan være med til at sørge for, at også de føler, at netop folkeskolen er den rigtige hylde for dem.
Desværre får man jo nogle gange lidt en fornemmelse af, at folkeskolen ikke altid har fået lov til at rumme de her særlig dygtige elever.
Derfor kunne man f.eks. også i marts måned i Dagbladenes Bureau læse en artikel om Henrik, som var godt begavet, og som var en af de heldige, fordi han blev flyttet til en privat skole, hvor man tog godt vare på de højt begavede børn.
Det er jo trist, at den danske folkeskole på nogle områder har udviklet sig sådan, og hvorfor har den så det?
Et rigtig godt bud kommer i samme artikel fra Ole Kyed, som er skolepsykolog i Lyngby-Taarbæk Kommune og sideløbende har specialiseret sig netop i de intelligente børn.
Han siger, at børnenes problemer tabuiseres og forværres i en skoleverden, der er præget af årtiers enhedstænkning og jantelov.
Jeg vil gerne have lov at vende fokus herind mod denne Folketingssal.
For der er jo ikke nogen tvivl om, at vi fra konservativ side i årevis har påpeget netop dette problem: for meget enhedstænkning og for meget jantelov i skolepolitikken.
Der har ikke været plads til de kloge børn, der har ikke været plads til dem, der skilte sig ud.
Derfor er det selvfølgelig utrolig glædeligt, at netop et parti som Det Radikale Venstre nu sætter dette i fokus.
Det kunne jo give en lille smule håb om, at vi ikke kun i den borgerlige side af Folketingssalen, men bredt i folkeskoleforligskredsen rent faktisk kunne tage vare på også at hjælpe de kloge børn til at få et godt skoleforløb, så de ikke ender som lille Henrik, der ligger på gulvet og slås frem for at lære noget, fordi det ganske enkelt bliver for kedeligt, og fordi han ikke får lov at blive undervist på et niveau, der svarer til hans eget og sammen med elever, der har netop hans niveau.
Jeg kan også høre på ministeren, at han meget gerne vil tage det her emne op i forligskredsen, og det vil vi fra konservativ side glæde os utrolig meget til.
Vi er glade for at tage debatten her i Folketingssalen og også i forligskredsen, og vi håber sandelig, at dette beslutningsforslag kan gøre det bredt acceptabelt og legitimt, at vi også fokuserer på de bogligt dygtige elever og giver dem særlige redskaber, giver lærerne særlige redskaber til at hjælpe dem.
Vi kan godt tale økonomi for min skyld, men det vigtige er jo også, at man får redskaberne derude lokalt, at vi f.eks. kan lave holddeling på tværs af alder, at vi kan lave en niveaudeling i perioder, kortere- eller længerevarende, sådan at eleverne kan undervises, uanset om de er bogligt stærke, svage eller ligger i midten, netop efter deres behov og ud fra deres egne præmisser, sådan at hverken de stærkeste, de svageste eller dem i midten marginaliseres, hverken bogligt eller socialt.
Gudskelov har vi en regering, der har indført elevplaner, og som har lavet nationale test, som netop har givet os nogle redskaber til at finde frem til disse elever, og på den baggrund og med de redskaber, vi nu endelig har fået skabt til at finde både de stærke og de svage elever, vil det være muligt også at dyrke det fokus, som De Radikale nu endelig lægger op til at sætte på netop de stærke elever og på at sikre, at de ikke bliver tabt, fordi de ganske enkelt keder sig i undervisningen.
Fra konservativ side er vi meget glade for at se det her forslag, og vi glæder os til at tage drøftelsen i forligskredsen om, hvordan vi nøjagtig kan gøre.
Der er ingen tvivl om, at man kan lære af hinanden, lære af de gode eksempler, og vi glæder os til at arbejde videre, efter både hvad ministeren har sagt, og hvad der ligger i beslutningsforslaget, på at styrke og underbygge lærernes indsats for at hjælpe både de stærke og de svage elever, for den danske folkeskole skal kunne rumme alle elever og ikke bare være præget af politisk enhedstænkning og jantelov.
Jeg vil lægge mig i den positive slipstrøm.
Det her er jo en del af den gamle aftale »Flere i arbejde«, som inddrager de private aktører i processen med at sikre folk de bedst tænkelige betingelser for at komme ind og fungere på arbejdsmarkedet.
Derfor er det her lovforslag sådan set bare med til at smidiggøre den proces, så også de private aktører kan fungere konstruktivt i forhold til beskæftigelsesindsatsen, som heldigvis fungerer rigtig godt i disse år, og det kan vi jo som regeringsparti kun glæde os over.