runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-22:
Her står vi jo med endnu et afkast, om jeg så må sige, af globaliseringsaftalen, og det her er jo et vigtigt fundament for hele den meget vigtige proces, det er at sikre, at vi har meget højt kvalificeret arbejdskraft i Danmark.
Jeg tror, det for alle mennesker er utrolig vigtigt at have muligheden for livslang læring.
Det er det her en vigtig del af med muligheden for, at voksen- og efteruddannelse bliver tilrettelagt mere fleksibelt, så forhåbentlig flere får adgang til den og det bliver nemmere for virksomhederne at få gennemført et hold, simpelt hen fordi man må betale for de tomme pladser, der måtte være, hvis man som virksomhed er afhængig af, at holdet bliver gennemført.
Det kan f.eks. være et spørgsmål om, at man ikke ønsker at vente et halvt til et helt år på, at der bliver et fuldt hold, og derfor siger: Lad os se at komme i gang nu, vi vil faktisk godt betale for det, for det er så vigtigt for os, at vores medarbejdere fungerer bedst muligt og har de nødvendige kompetencer, og derfor er vi villige til at ofre lidt ekstra på det.
I det hele taget håber vi, at det her vil betyde, at der er flere, der kommer til at modtage de her tilbud.
Vi er også glade for, at der i forslaget indgår lovovervågning, så vi sikrer, at der er fleksibilitet i tilrettelæggelsen og afholdelsen af de her kurser til gavn for alle arbejdsmarkedets parter og i sidste ende også til gavn for os som samfund, hvor vi jo alle sammen kommer til at nyde godt af det, når mennesker bliver opkvalificeret.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-22:
Vores ordfører på området er jo hr. Karsten Hønge, som ikke er her nu, og derfor kommer jeg med et par betragtninger, men den grundigere behandling af lovforslaget vil han tage sig af.
Sådan som jeg ser det, er der nogle meget fornuftige ting i det her: mere uddannelse, bedre adgang, bedre muligheder for at skabe fleksibilitet, for at opkræve betaling for ting, der ikke bliver gennemført, så man har et eller andet sikkert økonomisk fundament fra udbyderside osv.
Det kan der være meget fornuft i.
Bl.a. synes jeg, man skal tage henvendelsen fra handicaporganisationerne alvorligt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi tænker de her ting ind i hver eneste lovgivning, vi laver herindefra, sørger for at tænke i kompenserende tiltag og sørger for at tænke i tilgængelighed i videst muligt omfang.
Så kan jeg også se, at LO ønsker nogle præciseringer, fordi de ikke ønsker, at den her lovgivning skal komme til at karambolere med andre aftaler.
Det går jeg ud fra at ministeren vil kigge på undervejs, ellers vil vi i hvert fald prøve at få ham til det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Det er meget svært, når hr. Naser Khader er så upræcis.
Jeg har ikke kunnet få noget konkret at vide om, hvad det er for nogle integrationsinitiativer, som hr. Naser Khader er utilfreds med, selv om han spreder om sig med generaliseringer og konsulenter, der er noget galt med osv.
Jeg har ikke fået noget konkret at vide, så jeg er ude af stand til at svare på det, for jeg kan aldrig få noget konkret.
Nu siger hr. Naser Khader så, at jeg betragter forespørgslen i dag som spild af tid.
Man må ikke sige heroppefra, at folketingsmedlemmer ikke taler sandt, men det jo tæt på, for hr. Naser Khader har jo intet at have det i.
Så fortæller jeg om to projekter, som ungdompartierne har fået som et tværpolitisk projekt, og så fortsætter hr. Naser Khader mod bedre vidende med at kalde det Venstres Ungdoms projekt.
Jeg har gjort rede for det, jeg taler ikke særlig utydeligt, jeg taler ikke særlig uklart.
Det er givet til et tværpolitisk projekt og på betingelse af, at det er tværpolitisk.
Naser Khader (NY), 2008-04-22:
Det er mit indtryk, at ministeren synes, det er noget pjat med sådan en debat, nærmest spild af tid, men vi synes faktisk, det vigtigt, at vi får så meget integration for pengene som muligt.
Med hensyn til Venstres Ungdom vil jeg sige: Hvorfor skal Venstres Ungdom have integrationsmidler, når man har et parti som Venstre, der bruger 50 mio. kr. på at føre en valgkamp?
Hvorfor skal de have fra integrationsmidlerne?
Og hvad er der kommet ud af det ud over et par fodboldkampe på Blågårds Plads?
Jeg vil gerne have at vide, hvad der er kommet ud af de penge, de har fået til integrationsprojektet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Noget af det, der er sket i den her regerings tid, er et fald i antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Derfor vil jeg høre, om De Konservative ikke godt kunne bakke op om, at vi fik en årlig redegørelse i Folketinget, hvor vi kunne tage debatten løbende: Er vi gode nok til at nå de mål, vi har sat op for integrationsindsatsen?
Sådan har man gjort det på ligestillingsområdet, hvor vi jo hvert år har ligestillingsministeren til at komme og levere en lille skrivelse, og ud fra den kan vi så diskutere, om man er god nok til at nå de mål, vi har sat os på ligestillingsområdet.
Kunne den konservative ordfører ikke bakke op om sådan et rigtig godt og konkret forslag i debatten?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Slået fejl, og slået fejl - der ligger i hvert fald nogle resultater på integrationsområdet fra de år, hvor den her regering har været ved magten.
Jeg ved ikke, om det ligefrem er nogen gave til regeringen, at oppositionen tilbyder sig.
Det er jeg altså ikke så sikker på, men som sagt: Er der nogen gode, konstruktive forslag, håber jeg og forventer jeg naturligvis også, at regeringen med ministeren i spidsen lytter.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Jeg synes bare, at det er mærkværdigt, at man ikke står klar i dag, hvor vi stiller til integrationsdebat i Folketinget, og hvor der er en samlet opposition, der siger: Skal vi nu ikke lave et udredningsarbejde, sådan at vi får grundlag for en samlet prioriteret indsats og en årlig redegørelse til Folketinget.
Det burde da være en gave til enhver regering.
Og hvis man virkelig vil samarbejde bredt, burde man da tage den hånd i stedet for at fremsætte sådan et stykke vat her, hvor der ikke er et eneste konkret forpligtende handlingsorienteret forslag af nogen art.
Derfor vil jeg bare igen spørge fru Helle Sjelle: Er det ikke på tide at tage imod det her?
Er det tilfredsstillende, at der i dag er flere ledige indvandrere og efterkommere, end dengang man overtog regeringsansvaret?
Var det ikke på tide at sige: Måske skulle vi en prøve at kigge ud over vores egne rækker for at se, om der var nogen, der havde bedre ideer end vores egne, som tydeligvis har slået fejl?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Jeg synes da, at det er positivt, hvis hr. Morten Østergaard vil være med til at levere nogle bedre løsninger på det her område.
Nu har ministeren jo efterspurgt forslag, og jeg ser da frem til, at også hr. Morten Østergaard prøver at levere de forslag.
Jeg synes da, at det kun er ganske fornuftigt og konstruktivt, hvis Det Radikale Venstre også begynder at komme ind i den debat.
Med hensyn til det forslag til vedtagelse, der ligger her, må man jo sige, at det er et kompromisforslag, og sådan er det i politik.
Der skal findes en løsning, der skal stå 90 mandater bag de ting, som man vedtager.
Det er det her jo også udtryk for.
Der er mange gode intentioner i det forslag til vedtagelse, der ligger.
Det siger noget om, at den enkelte borger også skal tage et ansvar for sit eget liv, men det er også klart, at samfundet selvfølgelig skal stille de rette rammer til rådighed, men det synes jeg faktisk også ligger i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af VKO.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Ja, så fristes man jo til at spørge fru Helle Sjelle, hvor man i det forslag til vedtagelse, som fru Helle Sjelle er med til at fremsætte, kan læse om det med de nye løsninger, behovet for at kigge mere på det og de nye ideer.
Det fremgår ikke nogen som helst steder.
Tværtimod konstaterer man med tilfredshed, at nu er integrationen mulig, og så er det et privat ansvar at klare resten.
Der vil jeg bare spørge, om det virkelig er konservativ politik.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
Først og fremmest tak til Ny Alliance for at sætte fokus på integrationen her i Danmark.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en af de allerstørste og vigtigste udfordringer, som vi står over for i de kommende år.
Vi Konservative er enige i, at integrationen bestemt ikke fungerer perfekt.
Så sent som i februar stod København i brand, og jeg behøver såmænd ikke gå længere end uden for min egen gadedør i Københavns nordvestkvarter for at se, at der kan gøres meget mere for integrationen.
Det kan simpelt hen gøres bedre.
I den forbindelse spiller de integrationsprojekter, som vi støtter, selvfølgelig også en væsentlig rolle.
Derfor er det vigtigt, at vi ikke hælder pengene ud ad vinduet, men hælder dem i nogle projekter, som giver resultater, og derfor er det kort sagt også relevant at sætte fokus på, om vi opnår mere integration for pengene.
Som ministeren allerede har påpeget det, er der tale om støtte til mange forskellige projekter med mange forskellige aktører.
Der opstilles en række krav, som projekterne skal opfylde for at få støtten, og som gør det muligt at følge gennemførelsen af projekterne tæt, og naturligvis samles og videreformidles erfaringerne.
Men der er også projekter, som ikke lever op til kravene, og er der kendskab til sådan et misbrug, griber ministeriet naturligvis ind.
Jeg noterer mig, at man løbende videreudvikler muligheden for at måle succes og effekt, og at procedurerne og resultaterne generelt fungerer tilfredsstillende, men jeg hører også ministeren sige, at man er åben over for forslag til forbedringer.
Jeg så f.eks. gerne, at man fokuserede endnu mere på udsigten til at få projekterne forankret, også efter at f.eks. støtten fra satspuljen ophører.
Jeg ved godt, at ministeren har gjort en indsats for at gøre det bedre, men jeg synes også, at det er et aspekt, som skal frem i allerforreste række, når vi starter et nyt projekt.
Det betyder meget for selve succesen.
Men som ministeren også allerede har påpeget det, er det relevant at se på integrationsindsatsen som en helhed.
Der er basis for at kunne levere en bedre integrationsindsats, fordi der er kommet en bedre balance i indvandringen til Danmark, og det er selvsagt et væsentligt aspekt.
Flere nydanskere er kommet i arbejde, flere er kommet i gang med en uddannelse, og spørger man nydanskerne selv, føler mange af dem sig efterhånden også godt integreret.
Integrationsindsatsen skal også organiseres i en helhed.
Det kan ikke nytte, at statslige og kommunale initiativer ikke er koordineret bedre.
Staten kan være med til at sætte rammerne, men det er stadig væk kommunerne, der skal udfylde dem, og som har den daglige kontakt med den enkelte borger.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Nu er jeg jo ikke minister, så jeg synes, det er regeringen, der skal svare på, hvordan det præcis foregår.
Men jeg synes jo, at integrationsministeren var inde på meget af det under sin tale, for jeg synes, at hun på en fornuftig måde fortalte, at det også er noget, man fra ministeriets side lægger meget stor vægt på.
Jeg tror som sagt, at Folketinget holder meget øje med, at de initiativer, man sætter i søen i forbindelse med satspuljerne, følger planerne - nogle kunne måske endda klage over, at der er for meget indberetning og for meget kontrol, men det er vigtigt, at der er den kontrol, der skal til.
Nu er Ny Alliance jo også blevet et af de partier, der er med i satspuljeaftalerne, og der vil man kunne forvisse sig om, hvis man følger arbejdet tæt, at det er noget, der lægges vægt på.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-22:
Er det kun én instans, der evaluerer?
Hvordan foretager man den, og er det i virkeligheden kun embedsmænd, som sidder og evaluerer sig selv?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Jeg synes - indtil noget andet er bevist - at det er fint, at der udføres et stykke arbejde i ministerierne, at der udføres et stykke arbejde for Rigsrevisionen, hvis det er det, der skal til, og at man løbende følger det her område, så man sikrer, at pengene går til det rigtige.
I den tænketank, man jo også har i Integrationsministeriet, er de flinke til at tænke nye tanker og vurdere, om der er noget mere, der skal gøres, f.eks. i forhold til det med værdierne, som jeg har været inde på nogle gange.
Det er vigtigt, at vi hele tiden husker på, at det meget er et spørgsmål om antallet af indvandrere og flygtninge.
Vi kan få rigtig meget god integration for de penge, det koster at få flere indvandrere og flygtninge, der er meget svære at integrere, til Danmark.
Hvis ikke der er det, kan vi opgive tanken om at gøre mere for integrationen.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-22:
Jeg forstår, at ordføreren er meget glad for de evalueringer, der foregår, og at de er helt tilfredsstillende og helt, som de skal være.
Men jeg vil egentlig godt spørge, hvordan de evalueringer egentlig foregår.
Hvad er det at være så tilfreds med, hvad er det, der bliver målt på, hvem foretager disse evalueringer?
Bliver de kun foretaget i ministeriet, og er der noget eksternt indsyn i det?
Så vil jeg også godt, mens jeg er her,
spørge ordføreren, om han også mener, at starthjælpen har været et gode for integrationen.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Vi er bestemt hele tiden opmærksomme på at følge situationen, men jeg kan bare konstatere, at jeg ikke kan se noget alternativ til det, vi gør.
Vi ved, at der under SR-regeringen kom så mange flygtninge og indvandrere til Danmark, at vi i dag hænger på en meget stor integrationsbyrde, som man ikke gennemtænkte den gang, der sad en SR-regering.
Det er jo i virkeligheden hovedproblemet i dag, at vi har haft en supertanker, som skulle vendes, og det tager altså noget tid.
Og Socialdemokraterne har ikke bidraget ret meget, vi andre har måttet tage opvasken, og det er så det, vi er i gang med i øjeblikket.
Når vi ser på kriminalitet, er det klart, at hvis man sammenligner tallene fra tidligere med tallene nu, vil der være forholdsvis flere kriminelle, i og med at der er kommet forholdsvis flere indvandrere og flygtninge til landet.
Det siger sig selv.
Hvad skal vi så gøre ved det?
Jo, det, vi skal gøre ved det, er da bl.a. at stå sammen om såkaldte udvisningsdomme.
Lige så snart organiseret kriminalitet bliver angrebet, ved hjælp af at hovedpersoner bliver udvist, mærker man en betydelig konsekvens i de kriminelle miljøer.
Så det tror jeg vi skal gøre mere af.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Man kan jo sige, at en af årsagerne til, at de ikke mærker det så meget, jo bl.a. er Dansk Folkepartis politik om, at man, i det øjeblik man betræder den forkerte vej i det danske samfund, skal i fængsel, og så er økonomien jo i hvert fald flyttet fra kommunerne over i fængslerne, som staten så står for.
Så det var måske et meget godt forebyggelsesråd, at det kunne være, at man skulle lade kommunerne bidrage til en eller anden form for støtte, når folk ender i fængsel, eller hvad ved jeg.
Det står i øvrigt for egen regning.
Det er jo sandheden, at indvandrere og deres efterkommere begår 31 pct. mere kriminalitet end danskere.
Det er jo også kommet frem, at antallet af anmeldelser af vold foretaget af 10-14-årige er steget med 100 pct. de sidste 5 år.
Er Dansk Folkeparti ikke lidt opmærksom på, at nogle af de børn - ja, børn var de jo, da regeringen kom til - i hvert fald ikke har fået nogen vilkår, der har gjort, at de er kommet væk fra vold og kriminalitet og er kommet hen imod uddannelse og arbejde i det danske samfund, og at Dansk Folkeparti og regeringen har et medansvar for, at man ikke har gjort mere i den her opsvingsperiode, der har været i den tid, man har haft regeringsmagten?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Vi har da bl.a. tænkt os hele tiden at måle på, hvor mange der kommer i beskæftigelse, og hvor mange der kommer i uddannelse.
Det er jo i hvert fald to vigtige ting, som kan betyde en bedre integration.
Men vi er også meget optaget af muligheden for, at indvandrere selv kan gøre noget.
Altså, det er jo fint, at vi stiller noget hjælp til rådighed, at vi giver nogle penge, men penge kan ikke gøre det alene.
Vi er også nødt til at sikre, at indvandrerne selv viser vilje til integration, og der tror jeg at konsekvens er meget vigtig, altså at ting har konsekvenser.
F.eks. betyder 300-timers-reglen jo konsekvens: Hvis man ikke gør noget selv, går ud og tager et stykke arbejde, kan man miste social bistand.
Der er andre regler, der også giver noget konsekvens, og der mangler vi jo socialdemokratisk støtte til de ting.
Med hensyn til pisk og gulerod til kommunerne kommer vi ikke uden om, at det her handler om økonomi.
Kommunerne gider tilsyneladende ikke alle sammen gøre den indsats, der skal til, fordi de ikke mærker det på deres pengepung.
Hvis det for alvor er noget, der bliver mærket, når man forhandler budget, skal de nok komme op på dupperne.
Så vores strategi er at få dem til at mærke det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Ja, og så kan man jo vælge, om man vil straffe de kommuner, der allerede gør det dårligt af forskellige årsager, eller om man vil belønne dem, der gør det godt.
Det er jo også altid et spørgsmål om definitioner.
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkepartis integrationsmål er, at folk bliver danske.
Vil man sætte de samme mål op, som Socialdemokraterne er meget enige i, nemlig at det handler om, at personer med anden etnisk baggrund får samme erhvervsfrekvens, altså beskæftigelsesgrad, at de er repræsenteret i kriminalitetsstatistikerne på lige fod med den øvrige befolkning, at de i samme grad gennemfører en ungdomsuddannelse eller benytter sig af daginstitutioner og børnehaver til deres børn?
Eller hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at måle den her danskhed?
Helle Sjelle (KF), 2008-04-22:
I Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis åbne over for gode forslag, og vi er også åbne over for at diskutere, hvordan vi får den bedst mulige integration for de færrest mulige penge, eller i hvert fald, at de penge, som vi nu giver ud til integrationen, også faktisk kaster nogle resultater af sig.
Jeg synes bestemt, man skal overveje en redegørelse.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Det er jeg da utrolig glad for at man vil overveje hos De Konservative.
Jeg kan så ikke lade være med at drille lidt og sige, at så kunne man jo i en kommende debat også bruge lidt mere tid på at diskutere med De Konservative, hvordan de selv tror at det gavner integrationsindsatsen, hvis man skal til at betale for at gå på biblioteket.
Hvordan vil det gavne de læsesvages muligheder?
Og hvordan vil det gavne folk med anden etnisk baggrund, hvis de skal til at betale for at gå til den praktiserende læge?
Mange af dem har næsten ikke engang adgang til vedkommende i forvejen, fordi læger er svære at rekruttere til de boligområder, hvor der bor mange indvandrere.
Men det kunne vi jo så tage under en kommende redegørelsesdebat.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne stille op til.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Nej, sådan er det jo ikke.
Og selv om hr. Morten Østergaard fraskriver sig kaffe og blødt brød, så er jeg altså nødt til at sige, at der eksisterer et bilag derovre, hvor det jo er tydeligt, at hr. Morten Østergaard har været til stede - hvis vi nu skal tale om bilag.
Så sådan vil det fortsat være: Hr. Morten Østergaard vil modtage flere invitationer. Så vil jeg bare lige igen sige med hensyn til 24-års-reglen, at jeg ikke er enig med hr. Morten Østergaard i, at man kun skal lave evalueringer for at ændre reglerne; så mener jeg også, at noget af hr. Morten Østergaards argumentation i forbindelse med integrationen falder.
Ja, vi står fast på den 24-års-regel, men det er da vigtigt i forbindelse med andre initiativer at vide, hvordan den virker, og det er da vigtigt for Folketinget at få at vide: Hvordan er det?
Kan jeg f.eks. give den oplysning, som jeg gav i dag, altså at der er flere, der gifter sig med danskere osv.?
Og i øvrigt er det en opfølgning på en tidligere undersøgelse, så det er helt naturligt.
Men jeg takker igen og lytter og ser frem til, at hr. Morten Østergaard får serveret kaffe og brød hos mig.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Ja, med hensyn til det med 24-års-reglen virker det jo mere, som om ministeren er lidt bange for sin egen skygge.
Altså, jeg går ud fra, at hvis man laver en evaluering, så afventer man vel konklusionerne, indtil man ligesom har fået den retur, og derfor er vi selvfølgelig glade for, at den der undersøgelse kommer.
Så tager vi jo diskussionen på et oplyst grundlag, går jeg ud fra.
Men det undrer mig alligevel.
Jeg synes, det er, som om integrationsministeren har opfattet ministeriet som sådan et elfenbenstårn, man kravler op i og sidder i og skuer ud over landet, og at man simpelt hen har valgt ikke at føre dialog.
Vi har set det på asylområdet.
Altså, vi forlanger ingen kaffe, intet blødt brød, ikke så meget som bobler i danskvanden.
Vi anmoder allernådigst blot om at få lov til at føre en dialog med ministeren, som eventuelt kunne føre til, at nogle af de ambitioner, vi har, nogle af de ideer, vi har, måske kunne finde nåde og samle et bredt flertal.
Der vil jeg bare spørge: Er det sådan, at ministeren synes, at det er formålstjenligt, at man også på integrationsområdet en gang imellem kan samles i bred enighed om nogle ting, eller er det fuldstændig ligegyldigt?
For integrationsministeren handler det om at overbevise Dansk Folkeparti, og så er det ud over stepperne, for vi andre er ligegyldige.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Jo, men jeg mener jo egentlig, at man kan se målsætningerne af regeringsgrundlaget.
Der er jo faktisk gjort en del ud af også det holdningsmæssige, og det er noget, jeg selv lægger vægt på.
Som jeg har udtalt til forskellige konferencer, har vi i 2001 fået begrænset tilstrømningen til Danmark; vi har fået en integrationslov, som hele tiden skal følges op og hele tiden skal evalueres, og som jeg egentlig ikke tror vi er så uenige om; vi gør det løbende.
Men nu skal vi altså også give integrationen et ekstra løft med holdninger, og det fremgår jo egentlig af regeringsgrundlaget, og det kan vi jo selvfølgelig ikke - og vil vi ikke - begynde at løbe fra.
Nu går jeg ikke så meget på udsalg, men jeg vil da altid godt overveje de gode tilbud og også igen kvittere over for hr. Morten Østergaard med hensyn til 24-års-reglen og sige tak for dét, men så samtidig bekræfte, at det slet ikke er lavet for at ændre 24-års-reglen.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-22:
Ja, det sidste er jeg en lille smule målløs over.
Hvis det drejer sig om den undersøgelse, som blev sat i gang, så mener jeg bestemt, at vi i hvert fald for Det Radikale Venstres vedkommende tog imod den med noget, der mindede om jubel, fordi ministerens forgænger jo har afvist, at noget sådant kunne lade sig gøre, altså ikke mente, at man kunne evaluere 24-års-reglen.
Så der vil jeg gerne sige - hvis ikke det står klart for ministeren - at vi synes, det er rigtig fint, og at vi, hvis ikke det var upassende, så simpelt hen ville applaudere her midt i Folketingssalen. Så vil jeg også gerne takke for det samarbejde, vi har i satspuljekredsen; jeg synes egentlig, at den måde, det foregår på på integrationsområdet, på mange måder er forbilledlig med puljer, og at det så efterfølgende er embedsværket, der indstiller, frem for at det er ordførerne, sådan som det sker, når det er ovre hos velfærdsministeren, der sådan lidt sidder og river projekter frem og trækker dem væk igen og sådan nogle ting.
Men der er et spørgsmål, jeg vil stille.
Når ministeren nu her i dag ikke synes, der er kommet et godt tilbud, som jeg forstår det, så undrer det mig altså, for var der noget bedre for en integrationsminister end at kunne samle hele Folketinget bag en fælles målfast, prioriteret, statslig indsats for at forbedre integrationen?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke vil afprøve det - det må jo være, fordi man er fanget i blokpolitikkens logik eller ikke kan få lov af Dansk Folkeparti.
Men hvorfor vil ministeren i det mindste ikke afprøve de gode viljer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Jeg er meget enig i, at et af de største problemer, vi har i dag, er, at man bl.a. fra Dansk Folkepartis side fremlægger islam og mennesker, som er muslimer, som en samlet, homogen gruppe i stedet for at se på muslimer som nogle, der er lige så forskellige som alle mulige andre.