runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Jamen det ændrer jo ikke ved, at pensionisterne i de år, satsreguleringen har virket, er faldet 30.000 kr. bagud i forhold til lønudviklingen.
Arbejdsløse er faldet 45.000 kr. tilbage i forhold til lønudviklingen.
Og lige præcis det argument med, at forliget skulle forhindre regeringen i at forringe forholdene, kan vi jo se ikke passer.
Den eneste måde, man kan forhindre regeringen i at forringe forholdene for arbejdsløse og pensionister på, er jo at vælte den, fjerne den.
Forliget gør det ikke, det har vi jo lige fået demonstreret.
Derfor vil jeg sige, at det da ville være smukkere og et stærkere budskab for at få væltet regeringen at sige, at når den nye regering kommer til, så bliver der fuld regulering af alle pensioner og dagpenge.
Jeppe Kofod (S), 2010-05-20:
Jeg synes ikke, at Enhedslistens ordfører har ret.
Tværtimod har vi hørt fra talerstolen i dag, at man fra regeringens side vil respektere det forlig, der er – indtil et valg.
Der er det bare vigtigt at vide som vælger
Derfor er det så afgørende.
Hvis man ikke havde haft det forlig, kunne regeringen sammen med Dansk Folkeparti jo have gennemført deres usympatiske politik i morgen.
Derfor synes jeg, det er forkert, når hr. Frank Aaen påstår, at det her forlig ikke forhindrer det, regeringen har foreslået.
Så vil jeg bare sige ud over det, at vi sådan set også fra Socialdemokraternes side har lagt vægt på at forbedre pensionisternes forhold.
Jeg nævnte, at vi i vores skatteforslag »Fair Forandring« jo har afsat 5.000 kr. årligt til et løft i pensionerne.
Det synes vi er meget vigtigt.
Og så synes jeg i øvrigt, det er vigtigt at se på nogle af de andre usympatiske regler, der er; jeg nævnte kontanthjælpsloftet og andre elementer, som regeringen har gennemført sammen med Dansk Folkeparti.
Det håber jeg også at Enhedslisten vil være med til at ændre efter et folketingsvalg.
Men lige nu er vi altså glade for, at vi har et forlig.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg vil bare være helt sikker på, at jeg har forstået, hvad der er Socialdemokraternes holdning i den her sag.
Nu opsiger Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti jo i praksis forliget og går til valg på, at det er opsagt.
Når det så bliver den såkaldt røde blok, der vinder valget, vil Socialdemokraterne opsøge Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti og sige: Skal vi ikke lave det samme forlig igen?
Så kan Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti lægge en begrænsning på udviklingen i overførselsindkomsterne, indtil vi nærmer os et nyt valg, og hvis de så vurderer, at de er ved at vinde, kan de sige, at de opsiger forliget igen.
Altså, er det ikke en lidt uklog taktik, hvis man skal være sådan lidt offensiv og fremadrettet?
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Vi er jo selvfølgelig helt enige i Socialdemokratiets kritik af regeringens forslag, altså at det er usympatisk, og at det øger uligheden.
Men når hr. Jeppe Kofod så siger, at det, der er vigtigt, er, at dem på overførselsindkomst ikke bliver fattigere, mens andre bliver rigere, er jeg nødt til at sige, at det jo er mekanismen i satsreguleringen, som Socialdemokratiet her støtter opretholdelsen af.
År efter år øges forskellen mellem dem, der er i arbejde, og dem, der er arbejdsløse eller på pension – år efter år.
Det er jo den mekanisme, vi siger skal ophæves.
Når nu regeringen har sagt, at de vil opsige forliget om satsreguleringen, var det så ikke på tide, at Socialdemokratiet sagde: Top, det gør vi? Det, der er den nye regerings opgave, når den kommer til – og det gør den – er at sørge for, at pensioner og dagpenge til arbejdsløse ikke falder bagud i forhold til lønudviklingen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at hr. Magnus Heunicke erkender, at det var en fejl at droppe elektrificeringen.
Det var jo den tidligere S-ledede regering, der droppede det med støtte fra venstrefløjen, men ikke med stemmer fra os andre.
Men det er godt at erkende sine fejl.
Vi har været inde på det med en betalingsring omkring København, og hvis vi læser det oplæg, der har den misvisende titel »Fair Forandring« fra sidste efterår, kan vi jo se, at der netop nævnes sådan en betalingsring.
Så vidt jeg har forstået det, betyder det, at man skal betale 40 kr. i myldretiden for at passere ind i København og 40 kr. for at køre ud igen.
Dertil kommer, at man lægger op til, at der skal betales 35 øre pr. kilometer for at køre på statsveje og befærdede kommuneveje.
Endelig har vi den tårnhøje p-afgift i København, der vel efterhånden har verdensrekord, efter at den skal hæves til 45 kr. i timen.
Er det rimeligt at piske løs på dem med så store, enorme afgifter, der løber op i over 2.000 kr. om måneden?
Magnus Heunicke (S), 2010-05-20:
Først omkring elektrificeringen: Dem, der var den daværende borgerlige opposition i 1990'erne, har jo nu travlt med at skyde på os, og fred være med det.
Men jeg har virkelig gjort mig umage med at læse det igennem, virkelig læst det grundigt igennem, og jeg kan ikke finde et eneste beslutningsforslag, ikke et eneste finanslovforslag – ikke et eneste – hvor man finansierer det og lægger frem, at man vil have elektrificeret de danske jernbaner.
Faktisk var det sådan, at den daværende socialdemokratiske minister gik til Folketinget og spurgte: Hvem vil være med til at elektrificere det?
Det var der ingen der ville.
Så lavede vi en anden aftale, og det begræder jeg i dag, og det sagde jeg åbenlyst, og det synes jeg vi skal stå ved, men jeg synes også, at de borgerlige partier må stå ved, at de altså hverken havde finansiering eller forslag på det område tilbage i 1990'erne.
Så til det andet spørgsmål om København: Jeg pendler jo selvfølgelig selv til København fra Næstved, og masser af andre pendler også, nogle tager toget, andre tager bilen, men vi vil godt have en omlægning af afgifterne.
Det er jo det, der er sagen.
Vi vil have, at det skal koste penge at bruge en bil, men at det skal være billigere at købe den; det er jo det, der er sagen.
Og jeg kan se, at Venstre selv har været med til et forslag, der handler om, at bilafgifterne skal omlægges, så det bliver billigere at købe en bil, men dyrere at køre i den, og det er præcis det forslag, som vi også har.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Jamen vi brokker os skam ikke.
Det skulle vistnok være i form af lavere registreringsafgifter, men der vil da blive et kæmpe minus for langt de fleste familier i en lang årrække, inden økonomien kommer til at hænge sammen i det dér.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er med hensyn til studerende i tyndtbefolkede områder.
Vil Socialdemokraterne være med til at forbedre deres situation?
Nogle studerende har mulighed for at tage tog eller bus, men der er ikke ret mange, der har det i de tyndtbefolkede områder.
Vil Socialdemokraterne derfor være med til en ordning, hvor vi omfordeler de penge, der er til at understøtte studerendes pendlerkort, således at den bliver mere solidarisk med de unge i tyndtbefolkede områder, så de kan få kilometergodtgørelse, hvis de kører i bil, og sådan at vi kan ophæve maksimumsgrænsen, hvis de tager et pendlerkort med kollektiv trafik?
Magnus Heunicke (S), 2010-05-20:
Nå, nu forstår jeg det bedre.
Det var godt, vi fik den her debat, for nu forstår jeg bedre, hvorfor Venstre har så travlt med at angribe.
Det er jo simpelt hen, fordi de ikke har læst vores oplæg eller ikke har forstået det eller måske endda bevidst misforstår det, det kan jeg selvfølgelig ikke vide.
Men sagen er i hvert fald den, at det jo er fuldstændig rigtigt, at det er omvendt.
Hvis man går og tror, at vi fra dag et vil indføre roadpricing og de her ting, altså trængselsafgifter på bilejerne, men at det først er, når nogen køber en ny bil, at de kan mærke besparelsen, så vil man jo sige: Hov, der kommer et hul i familiernes økonomi.
Derfor er det omvendt.
Det er faktisk sådan – det kan jeg da glæde Venstres ordfører med – at det er omvendt: Vi vil fra dag et nedsætte registreringsafgiften.
Jeg var ude at se på en Renault den anden dag, jeg skal nemlig ud at købe ny bil, og der kan jeg bare vide, at med en ny regering vil den falde med 60.000 kr., fordi vi sætter registreringsafgiften ned – det kan også være, jeg skal vente lidt med at købe den – og 5 år efter, det er det, vi lover, kommer vi så med finansieringen, nemlig i form af roadpricing og de her bompenge.
Og derfor er der altså ikke noget hul.
Tværtimod er det sund fornuft og noget, som familierne vil være glade for.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-20:
Det var et forslag, der drejede sig om lidt over 6 mio. kr., som i øvrigt var finansieret i »Fair Forandring«.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der sådan set er en velvilje generelt på venstrefløjen til rent faktisk at forbedre de studerendes vilkår og mulighederne for at tage en uddannelse for dem, der bor lidt længere væk fra uddannelsesinstitutionerne i de store byer.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-20:
Jeg synes, at det var en lidt ynkelig forestilling, fordi det jo netop er uretfærdigt, at man har sådan et loft, som i dag stiller det, som nogle kalder Udkantsdanmark og nogle kalder tyndt befolkede områder, allerdårligst, hvis man har lyst til som studerende at bosætte sig i det område eller kommer derfra.
Det loft skal vi selvfølgelig have væk, og derfor må jeg sige til Venstre, at jeg da er skuffet og ærgerlig over, at Venstre ikke stemte for det forslag, som vi netop har behandlet for få timer siden.
Det havde jo løst det problem, som hr. Kristian Pihl Lorentzen adresserede lige før.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Først vil jeg glæde mig over, at hr. Kim Christiansen er helt på linje med Venstre, når vi taler om spørgsmålet vedrørende yderligere brandskatning af bilisterne, der jo i forvejen betaler omkring 50 mia. kr. om året til den danske husholdning.
Men mit spørgsmål går mere på det punkt, hvor vi også er linje, nemlig at der er brug for yderligere penge til nødvendige investeringer, også på den her side af 2020.
Kunne det være en vej til at få flere nye, friske penge i Infrastrukturfonden, og er Dansk Folkeparti også med på at bruge OPP, altså offentlig-private partnerskaber, og privat finansiering som et middel til at strække de offentlige anlægskroner længere?
Kim Christiansen (DF), 2010-05-20:
Der er ingen tvivl om, at der kan være god og sund fornuft i det.
Vi har jo talt om, at udenlandske biler naturligvis også, i samme omfang som vi skal betale i udlandet, bør betale en eller anden form for afgift – om det så skal være efter den østrigske model, eller hvad det skal være.
I dag har man jo i hvert fald en form for afgift på udenlandske lastbiler, en eurovignet, men spørgsmålet er, hvor meget kontrol, der reelt er med det, og hvor store provenutab vi har der.
Så der er ingen tvivl om, at det godt kunne være en måde at samle nogle penge ind på.
Hvis vi kan få nogle af de store pengetanke herhjemme, eksempelvis ATP osv., til at smide nogle penge i infrastruktur, så tror jeg, at vi kan opnå nogle gode ting ved det, både fordi man har nogle private virksomheder, der som regel har en god styring af sådan nogle projekter, og, frem for alt, fordi man også sikrer en løbende god vedligeholdelse, når man indgår de her 30-årige OPP-kontrakter.
Så det er vi helt sikkert positive over for at diskutere.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg vil godt spørge hr. Kim Christiansen, om han og hans parti også vil være opmærksomme på den lille manøvre, som Danske Regioner er i færd med, hvor man vil have ændret tilskudsordningen til regionerne, sådan at man fremover ikke skal have penge til de lokalbaner, der eksisterer, men til dem, der engang har eksisteret.
Det forsøger man at få lavet om på nu, sådan at man får penge, fordi man engang har haft en bane.
Og jeg håber, hr. Kim Christiansen vil love mig, at man i Dansk Folkeparti er opmærksom på det, når man skal godkende det forhandlingsresultat, som regeringen laver med Danske Regioner, for det tror jeg vil være meget nyttigt.
Kim Christiansen (DF), 2010-05-20:
Nu er jeg ikke kommunalordfører eller regionsordfører for den sags skyld, men jeg er da helt enig med hr. Per Clausen med hensyn til at se på problemerne med tilskudsordningen.
Jeg kender ikke ordningerne ned i detaljen, og derfor vil jeg afholde mig fra at stå heroppe på talerstolen og kloge mig på dem, men i og med at vi har den holdning i Dansk Folkeparti, at man skal bevare de nuværende jernbaner, også de eksisterende privatbaner, ligger det ligesom også lidt i det, at der selvfølgelig skal være økonomi til at drive dem for.
Men det er klart, at hvis man lader Banedanmark overtage forpligtelsen, vil det være ændret, for så skal man i hvert fald ikke have tilskud til den del af det.
Så der er forskellige løsningsmuligheder i dag, og det er det, jeg lægger op til at vi får en dialog om fremadrettet.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg tror også, at det er vigtigt, at man er opmærksom på, at de i Region Syddanmark i hvert fald helt klart har forsømt at vedligeholde Vestbanen og i stedet for brugt nogle af de penge, som de har fået til det formål, til helt andre formål.
Det er overhovedet ikke ulovligt, det er helt i overensstemmelse med bloktilskudsordningen og sådan noget, så der er ikke noget forkasteligt i det.
Men når man nu kommer løbende og siger, at banen ikke rigtig går så godt osv., er det klart, at vi skal huske på, at regionen i hvert fald har et stort medansvar for, at det er gået på den måde.
Kim Christiansen (DF), 2010-05-20:
Det er så et af de områder, hvor man måske kunne have brugt begrebet øremærkning af tilskudspenge.
Det har Dansk Folkeparti tidligere talt varmt for, bl.a. i forbindelse med nogle af de mange millioner kroner, vi hvert år får kanaliseret ud til ældreplejen via finansloven.
Der så vi også gerne, at de decideret blev øremærket, men det er ikke noget, der er den helt store stemning for, jeg har i hvert fald ikke indtil nu kunnet få øje på 90 mandater, der er villige til at øremærke ting.
Der henholder man sig jo både til det regionale og det kommunale selvstyre.
Når man giver så stor en tilskudssum til f.eks. drift af en jernbane, så jeg gerne, at man også sikrede sig, at pengene reelt blev brugt til det, så de ikke kommer mange år senere og siger, at de har et efterslæb på vedligeholdelsen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-20:
Vi går meget mere ind for forførelsens strategi frem for det der med pisk, for det er jo at piske de sagesløse bilister, hvis vi bare indfører sådan en moderne form for Øresundstold.
Men det er klart, at når vi engang har en meget velfungerende kollektiv trafik – for det har vi jo iværksat nogle investeringer der skal lede frem til – så har vi en anden situation, og så må vi se på det til den tid.
Men jeg tror ikke, der er brug for en betalingsring.
Hvis den kollektive trafik er velfungerende og man kan spare tid ved at bruge den, er jeg da overbevist om, at det vil bilisterne gøre af egen fri vilje, og det kan vi godt lide i Venstre.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-05-20:
Lad os bare lige tage det eksempel, for det er jo strålende.
På 5 dage er det 400 kr., og så kan man selv gange op, hvad det bliver på 4 uger.
Det er 1.600 kr. om måneden – som ekstraudgift.
Og jeg har ikke set andet, end at det er noget, man betaler, efter at man har fået sin løn udbetalt.
Så kommer hele kilometerafgiften.
Lad os sige, at man har 50 km til København a 35 øre, og så kan man gange dem op med 234 arbejdsdage.
Jeg vil bare minde om, at det er f.eks. en del børnefamilier, som skal aflevere børn i børnehave eller dagpleje og få det til at passe sammen med det arbejde, man har.
Det mener jeg bare er fuldstændig urimeligt.
Man skal efter min mening lade være med alle de der fravalg, man skal lave tilvalg, og det vil sige, at man skal investere så meget i kollektiv trafik, at det bliver attraktivt at benytte den.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Nu ligger det helt fast, at jeg ikke ønsker noget som helst dårligt for ministeren, men hvis ministeren skulle have en dårlig dag til sommer, kunne man gennemlæse spørgsmål og svar.
Så tror jeg virkelig, at man vil opleve det.
Jeg kan bare henvise til f.eks. spørgsmål nr. 46 til L 188.
Man får ikke svar på det spørgsmål, man stiller.
Vi har, hvad angår førtidspensionister, kørt det hele dagen.
Der er ikke ordentlige svar.
Det betyder, at der kun er nogle indikationer på, hvordan det lovforslag, som Folketinget vedtager, behandler de mennesker, altså dem, som vi har spurgt direkte ind til.
Endelig skal jeg bare konstatere, at det, der har været hele vores pointe i det her, er, at vi er tilhængere af det med et pointsystem, men den måde, det er skruet sammen på, betyder, at man ekskluderer en række mennesker, som gerne vil det danske samfund, hvad enten man passer sit arbejde, har brug for hjælp til astmamedicin eller vælger at tage deltidsarbejde.
De bliver ekskluderet på den måde at forstå, at de ikke kan få en permanent opholdstilladelse.
De bliver ikke smidt ud af landet, det er rigtigt, som ministeren siger det, men man får ikke det, som jeg tror betyder meget for mange, nemlig den permanente opholdstilladelse.
Man ekskluderer dem i hvert fald på den måde.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-20:
Lad mig så først sige, at afgørelsen om tidsubestemt opholdstilladelse selvfølgelig altid vil være meget konkret, i det omfang man skal kigge på, om der skal tages hensyn, hvis vedkommende ikke har opfyldt betingelserne efter konventionerne.
Men det er jo ikke rigtigt, når hr. Henrik Dam Kristensen sådan over en bank siger, at der så er større grupper, der er udelukket.
Det er jo ikke sikkert.
Men det er jo rigtigt, at der er nogle grupper, der vil have sværere ved det.
Der er også grupper, som måske ikke vil få det.
Det kan vi ikke vide på nuværende tidspunkt.
Men det er altså meningen, at tidsubestemt opholdstilladelse skal være noget, man skal arbejde for, som man skal arbejde for en studentereksamen og alt mulig andet.
Det er ikke noget, man trækker i automaten.
Med hensyn til handicapkonventionen, som også har været nævnt, er det jo, som man ved, et af de momenter, som vil blive medinddraget i sagsbehandlingen i vurderingen af den enkelte.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Jeg vil da starte med at takke for, at ministeren anerkender, at det er lykkedes mig at rejse nogle af de relevante spørgsmål omkring den her lovgivning.
Jeg må nu også bare sige, at jeg synes, der er gået lidt valgkamp i ministerens måde at være på her på talerstolen; der var en del polemik i ministerens svar.
Jeg må bare sige, at jeg sådan set synes, det er meget klart, hvad vi vil fra SF's side og fra Socialdemokraternes side.
Jeg bliver nødt til at spørge ind til noget, som jeg ikke rigtig hørte ministeren samle op på i sit svar, nemlig spørgsmålet om folk, der arbejder på tvungen deltid, det være sig i børnehaver og vuggestuer, det være sig i ældreplejen, det være sig andre steder.
Vi har også fået en række henvendelser fra folk.
Jeg har eksempler på det.
Mens vi har haft den her debat, er der tikket en henvendelse ind til mig fra en, hvis kone arbejder som organist.
Det er et job, hvor man bliver nødt til at stykke sit arbejde sammen i forskellige kirker, og man kan blive tilkaldt meget hurtigt, og derfor er der grænser for, hvor mange ekstra avisruter man kan tage oveni.
Jeg vil bare gerne have ministerens svar på, om det er helt rimeligt, at vi med den måde, vi indretter vores pointsystem på, udelukker den her gruppe mennesker, der faktisk arbejder og gør en indsats, er integreret og knokler for vores fælles velfærd, fra nogen sinde at få permanent opholdstilladelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-20:
Det jo rigtigt, at der er nogle, som er på det, som jeg forstår fru Astrid Krag kalder for tvungen deltid.
Og det er jo så et spørgsmål, om det er rimeligt, at den ordning er sådan.
Men det må jo løses et andet sted.
Synspunktet i det her lovforslag om udlændingelovgivningen er, som også hr. Karsten Lauritzen og andre har været inde på, at så må man supplere sin virksomhed.
Nu dykkede fru Astrid Krag så lige ned i noget, jeg tilfældigvis ved noget om, nemlig organister, og det er jo rigtigt, at en del organister har det, der hedder kvoter, og man kan som organist på kvote godt være ansat et sted, hvor der er morgenavisudbringning.
Fru Astrid Krag nævnte selv det med aviser, for jeg vil ikke hævde, at organister skal gå med aviser, men jeg kan garantere fru Astrid Krag for, at hvis det, hun tænker på, er, at der ikke er mulighed for at gå med morgenaviser, når man er organist, så må jeg sige, at det er der, for man skal altså hverken spille, når solen står op, eller når solen går ned.
Men det siger jeg altså kun, fordi fru Astrid Krag selv var inde på det.
Men hvis der er nogle faggrupper, hvor man synes, at grupperne har dårlige arbejdsforhold, så vil jeg bare sige, at så må man rejse det et andet sted end inden for udlændingelovgivningen, for det står fast, at vi har den opfattelse, at der her skal være tale om et heldagsjob, og så må man altså supplere det på anden måde.
Og det ved vi jo også sagtens kan lade sig gøre i det praktiske liv.
Astrid Krag (SF), 2010-05-20:
Jamen så må vi jo altså bare efter debatten i dag konstatere, at regeringen mener, at hele vores system med førtidspensioner er forkert indrettet, og at folk bare bliver parkeret på førtidspension, når de ikke har behov for det, og at det derfor ikke er nogle urimelige krav, man stiller med det her lovforslag.
Vi må forstå på integrationsministeren, at hun mener, at alle de kommuner, der har velfærdsarbejdere – det være sig i hjemmeplejen eller i børnehaven – på tvungen deltid, bare må gøre op med det, må lave det om, eller at hjemmehjælperen skal tage en avisrute om morgenen, inden hun afleverer sine børn og tager på arbejde.
Det er jo interessant nok, at det er det syn, regeringen har.
Så vil jeg bare spørge ind til en sidste ting.
Nu har vi stillet et ændringsforslag fra oppositionens side om, at man piller den her forringelse af den kommunale valgret ud.
Det er altså noget meget principielt, det her med vores demokrati.
Noget, vi alle sammen er enige om er et af de krav, vi skal stille til folk, der kommer hertil, er, at man skal forpligte sig netop på demokratiet.
Vi har stillet et ændringsforslag, og det er faktisk muligt for ministeren at bakke op om det ændringsforslag, så vi kan undgå at lave den her forringelse.
så vil jeg bare bede ministeren begrunde, hvorfor hun ikke vil tage imod vores udstrakte hånd.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-05-20:
Jo, men det er jo ikke en udstrakt hånd at ville tage at væsentligt element i et forslag ud, det er en politisk markering af, at man har en anden opfattelse, og det er jo sådan, vi arbejder herinde, at så gør man det på den måde; det er jo fuldstændig legitimt på alle måder.
Men jeg har overhovedet ingen problemer med lovforslaget; jeg står bag valgretten; det kommer nu til at hænge sammen.
Jeg vil da ikke lægge skjul på, at det jo har været noget af det, der har været diskuteret: Hvor mange år skulle der gå, før man fik valgret, og hvor mange år skulle der gå, før man første gang kunne få tidsubestemt opholdstilladelse?
Og for mit vedkommende må jeg altså sige, at det med at få en hurtig adgang til tidsubestemt opholdstilladelse har været min idé fra starten.
Så vil lige sige til fru Astrid Krag – nu kan jeg ikke se, hvor hun er – at det faktisk fremgår af regeringens arbejdsprogram, at vi vil til at kigge på førtidspensionen, og det synes jeg er en god idé, fordi der er mange indvandrere, der føler sig parkeret på førtidspension.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Der var bare én ting, som hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke kom ind på, og det var spørgsmålet om en betalingsring omkring København.
Der ville det jo være smart, hvis det var sådan, at man kunne mindske antallet af folk, der har brug for bilen, og i stedet lave en betalingsring og så selvfølgelig sikre ordentlig kollektiv trafik.
Så jeg forstår det bare ikke helt.
Venstre har slet ikke været inde på det.
Hvad er Venstres holdning?