runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2007-05-23:
Jeg vil altså stadig væk spørge, om det er fra den dag, den pågældende ansøger om dansk statsborgerskab, at man regner de 15 måneder.
Den sag, som jeg tog op for et par måneder siden med spørgsmål til både ministeren og ministeriet, drejer sig om en familie, der har boet i Danmark i mere end 10 år, og som søgte om dansk statsborgerskab den 16. december 2005.
Grunden til, at jeg tager sagen op, er, at jeg synes, at der virkelig er noget integration i den.
Det ægtepar har en søn, som er blevet så god en fodboldspiller, at han er kommet på det danske landshold.
Det viser sig så, at fordi han ikke er dansk statsborger, kan han selvfølgelig ikke spille på det danske landshold.
Jeg forlanger ikke særbehandling, jeg er helt enig med ministeren i, at alle skal behandles ens, men de 15 måneder er for længst gået, og nu skal der spilles om et nordisk mesterskab i slutningen af juli, starten af august, og der skal spilles landskampe senere hen.
Jeg vil spørge ministeren, om hun ikke synes, det er rimeligt, når tiden er gået og der, efter hvad jeg kan se, ikke kan ligge noget i sagen – begge forældre er i arbejde og har været det hele tiden – at man så gør den her sag færdig på de 15 måneder og meddeler Dennis, som drengen hedder, at han er berettiget til at spille på det danske landshold.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Jeg vil gerne takke statsministeren for hans udtalelser, som jo ikke lod noget tilbage at ønske i klarhed om statsministerens afstandtagen fra de udtalelser, hr. Søren Krarup har fremsat.
Det kan jeg kun hilse med glæde.
Hovedsagen for Det Radikale Venstre under denne debat er at få slået fast, at det er aldeles urimeligt og groft krænkende for muslimske kvinder at ligestille deres tørklæde med totalitære symboler, f.eks. nazisymboler.
Sammenstillingen er krænkende over for fredelige muslimske kvinder her i landet, og den er krænkende over for hundreder af millioner muslimske kvinder i verden omkring os.
Dertil kommer, at udtalelserne må virke mærkværdige hos ordentlige og rettænkende mennesker i hele verden omkring os, uanset deres religion.
De må spørge sig selv – og med rette: Hvad er det dog for en debat, der føres, og hvad er det for et debatniveau, de holder sig i det ellers så fornuftige lille land?
Er de da blevet tossede i hovederne?
Vi har jo så tit diskuteret tonen i den danske udlændingedebat.
Hr. Søren Krarups udtalelser er et helt konkret eksempel på den dårlige tone.
Kan det danske Folketing stå model til sådanne udtalelser?
Nej, det kan vi ikke.
Vi er ordentlige folk her til lands, vi er forpligtet til at sige fra og tage afstand.
Jeg vil gerne sige til statsministeren, at jeg ikke krænker nogens ytringsfrihed.
Det er ikke anliggendet her.
Jeg vil derfor på vegne af Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget tager afstand fra udtalelser om, at muslimske kvinders hovedbeklædning kan ligestilles med nazistiske og kommunistiske totalitære symboler.«
Rikke Hvilshøj (V), 2007-05-23:
Jeg kunne jo blive rigtig meget fristet af det tidligere svar fra miljøministeren på det område til her at give et lige så kort svar: Ja, det overholder vi.
Ansøgere bliver, når de søger om indfødsret, altså om at opnå dansk statsborgerskab, orienteret om, hvor lang tid man kan forvente der går.
Der kan selvfølgelig for nogles vedkommende være forskelle i sagsbehandlingstiden.
I nogle sager tager det længere tid at få afklaret, om man nu opfylder de kriterier, man skal opfylde, og i andre sager kan man allerede med det samme se, at alle kriterier er opfyldt.
Så med hensyn til de 15 måneder kan det være lidt plus og minus, at de bliver overholdt, og det er sådan, arbejdet tilrettelægges.
Jeg er glad for, at hr. Arne Toft ikke startede med at tage udgangspunkt i en personsag, for ikke blot egner de sig ikke til drøftelse i salen, det er simpelt hen ikke muligt, i hvert fald ikke for mig som minister, at kommentere på enkelte, konkrete sager her i salen.
Arne Toft (S), 2007-05-23:
»Vil ministeren oplyse, om Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integrations administrative arbejdsgange fungerer så optimalt, at de lever op til regeringens løfte om en sagsbehandlingstid på 15 måneder, hvad angår ansøgning om dansk indfødsret?«
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-23:
Der røg stolebenet under spørgeren.
Jeg har sagt, at det arbejde meget gerne skulle være færdigt i løbet af et par måneder.
Men jeg synes nu ikke, hr. Klaus Hækkerup skal være så bekymret på borgernes vegne, for det er jo ikke et arbejde, der foregår sådan i total dunkelhed for borgerne, i og med at begge de kommuner, vi taler om, er repræsenteret i disse arbejdsgrupper, og det foregår i meget, meget tæt dialog mellem de pågældende kommunalbestyrelser.
Så borgerne er i hvert fald repræsenteret qua deres politiske repræsentanter.
Jeg forstår som sagt også, at bl.a. Hørsholm Kommunalbestyrelse faktisk har haft en første drøftelse af de her ting, og resultatet af det er så ved at blive indarbejdet i den endelige afrapportering.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-23:
Nu er det jo ikke af hensyn til min mulighed for at stille spørgsmål i Folketinget.
Baggrunden for spørgsmålet er jo også, som jeg har skrevet, at arbejdsgrupperne ville blive nedsat, fik jeg at vide den 15. juni sidste år, og at man dengang forventede, at de skulle være færdige i løbet af et halvt år.
Man tør vel svagt antyde, at den frist er overskredet.
Man må sige, at de vel næsten har brugt 100 pct. mere tid, end der var beregnet til at lave arbejdet i.
Så jeg synes ikke, det var urimeligt, om ministeren her kunne slutte af med nu at oplyse, hvornår hun forventer, at man for de to arbejdsgruppers vedkommende vil have et endeligt resultat.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-23:
Hr. Klaus Hækkerup har stillet mig et meget præcist spørgsmål: Er arbejdsgrupperne færdige?
Svaret er lige så klart og præcist: Nej, det er de ikke.
Tilføjelsen til hr. Klaus Hækkerups spørgsmål var så: Og hvad er resultatet blevet?
Ja, det ved vi jo ikke, før de er færdige, for det, de bl.a. har til opgave at lave i de arbejdsgrupper, er at udarbejde et grundlag for Skov- og Naturstyrelsens indstilling til mig om gennemførelse af et landsplandirektiv.
Der er jeg jo nødt til at få afrapporteringen.
Jeg kan da godt se, at det er uheldigt for hr. Klaus Hækkerup, hvis timingen af det arbejde ikke lige passer med, hvornår der kan stilles spørgsmål i Folketinget, men hr. Klaus Hækkerup må vel medgive, at det er vanskeligt at svare andet end ret klart: Nej, de er ikke færdige.
Og deraf følger jo, at der er grænser for, hvor meget man kan uddybe, hvad de ikke er færdige med.
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-23:
Jeg synes ikke, ministeren er særlig specifik i sin redegørelse for, hvad resultatet af overvejelserne har været.
Jeg spørger, om ministeren kan oplyse, om arbejdsgruppen vedrørende den fremtidige anvendelse har afsluttet sit arbejde, og hvad resultatet er blevet.
Det er selvfølgelig for at få det oplyst her, inden Folketinget nu går ind i den mødefri periode, og vi må formode, at der i løbet af sommeren, som også ministeren sagde, meget snart eller i nær fremtid kommer noget.
Så hvad er det, vi kan forvente kommer i nær fremtid, for så vidt angår planlægningen af de to kaserner?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-23:
Der er svaret, at det lidt kommer an på, hvad de berørte parter, herunder altså kommunerne, gerne vil bruge området til.
For som hr. Klaus Hækkerup også ved som gammelt kommunalbestyrelsesmedlem osv., så er der jo nogle særlige procedurer for, hvad der skal til, for at man kan lave det her landsplandirektiv.
Er der f.eks. nogen planer, som kræver VVM-undersøgelse eller hvad?
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-23:
Kan ministeren oplyse noget om, hvad man har planlagt for de to kaserners fremtid?
Der er reelt tale om et landsplandirektiv for hovedstadsområdets planlægning, altså bestemmelser, som regeringen fastlægger for, hvad der skal ske i hovedstadsområdet – den overordnede udvikling – og der er høringsfrist den 13. april i år.
I det i øvrigt udmærkede Forslag til Fingerplan er der ikke – jeg har i hvert fald ikke kunnet finde det – nogen omtale af anvendelsen af de to kaserner.
Og hvis ikke der er tilvejebragt et planlægningsmæssigt grundlag, herunder med landsplandirektivet, så kan jeg jo ikke se, at der er ret mange muligheder for, hvad man kan anvende de pågældende kaserner til.
Så jeg kunne jo spørge ministeren: Hvornår kommer det endelige landsplandirektiv, og hvad vil det indeholde, for så vidt angår de to kaserner?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-23:
Spørgeren spørger mig, om jeg kan oplyse, om arbejdsgruppen har afsluttet sit arbejde, og det kan jeg oplyse at den ikke har.
Jeg kan også forstå, at man, for så vidt angår den ene arbejdsgruppe, lige er nummeret længere end i den anden.
For Sjælsmark Kasernes vedkommende har Hørsholm Kommunalbestyrelse nemlig her i foråret drøftet nogle fremlagte modeller og givet nogle input, som så indgår i arbejdsgruppens videre arbejde.
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-23:
Udgangspunktet for spørgsmålet er, at det i forbindelse med det seneste forsvarsforlig bl.a. blev besluttet at afhænde Auderødlejren og Sjælsmark Kaserne.
Som forudsætning for de økonomiske beregninger lå, at man kunne afhænde de to kaserner til boligformål og dermed få en ganske betydelig pris for dem.
Forsvarsministeren har så på spørgsmål fra mig oplyst, at Skov- og Naturstyrelsen ville nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle tilvejebringe et grundlag.
Og for et år siden oplyste han, at arbejdsgruppen kunne forventes at have afsluttet sit arbejde med udgangen af 2006.
»Kan ministeren oplyse, om arbejdsgruppen vedrørende den fremtidige anvendelse af Auderødlejren og af Sjælsmark Kaserne har afsluttet sit arbejde, og hvad resultatet er blevet?«
Skriftlig begrundelse
Det forudsættes, at formålet vil kunne ændres til boliger.
Under forudsætning af at formålet ændres til boliger med en uændret bebyggelsesprocent og en opretholdelse af hidtidige restriktioner, skønnes det, at nettosalgsprovenuet vil kunne udgøre ca. 60 mio. kr.«.
Borgmesteren i Frederiksværk Kommune, hvor Auderødlejren er beliggende, havde udtalt, at »Vi har aldrig forestillet os en ny bydel på spidsen af Arrenæs.
Det er vejene og den øvrige infrastruktur slet ikke beregnet til«.
Endvidere havde Hovedstadens Udviklingsråd afvist, at en anden nordsjællandsk kaserne, Sjælsmark Kaserne, kunne medtages som byområde i regionplan 2005.
Begrundelsen var Sjælsmarks Kasernes beliggenhed uden for Fingerby en midt mellem to byfingre og omgivet af fredede arealer.
Ved besvarelsen den 25. januar 2006 af spørgsmål S 2058 om provenuet ved salg af Sjælsmark Kaserne oplyste forsvarsministeren, at Skov- og Naturstyrelsen ville nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle tilvejebringe et grundlag for den fremtidige anvendelse af kasernen, samt at salgsindtægterne naturligvis ville afhænge af de fremtidige anvendelsesmuligheder.
Da der imidlertid ikke endnu er fremkommet nogen offentlig tilkendegivelse om arbejdsgruppens overvejelser og de deraf følgende konsekvenser for indtægterne ved salget af de to kaserner, bedes ministeren redegøre for arbejdets stade og de evt. konsekvenser heraf.
Arne Toft (S), 2007-05-23:
Jeg havde egentlig ikke håbet, at vi skulle i salen med spørgsmålet her, for jeg synes egentlig ikke, de her personsager egner sig til diskussion i salen.
Men regeringen har jo sagt, at når man søger dansk statsborgerskab, skal der maks. være en behandlingstid på 15 måneder.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om hun vil oplyse, om den administrative arbejdsgang fungerer så optimalt, at den lever op til regeringens løfte om en sagsbehandlingstid på 15 måneder, hvad angår ansøgning om dansk indfødsret.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Det er kun 18 ord, men det er 18 helt nødvendige ord, hvis vi skal kunne være os selv bekendt som parlamentarisk forsamling.
Søren Krarup (DF), 2007-05-23:
Ja, det er jo en lidt ejendommelig situation at være årsag til en debat, der består i, at man skal have regeringen til at tage afstand fra noget i et land, hvor der hersker ytringsfrihed.
Men det vil jeg nu lade ligge, og så vil jeg i stedet holde mig til det, som sagen jo drejer sig om.
Det vil sige, at det er noget andet end det, hr. Helveg Petersen taler om, når han kalder det et religiøst symbol.
Det, jeg godt vil spørge hr. Helveg Petersen om, er, hvorledes han definerer det totalitære.
Jeg vil godt vide, om han ikke er i stand til at se, at den parallelisering af nazisme, kommunisme og islamisme har en dyb, jeg kan godt sige, åndshistorisk baggrund, hvor begrebet det totalitære netop er det, der udtrykker sammenhængen.
Og jeg vil derfor bede hr. Niels Helveg Petersen om at definere det totalitære for mig.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Det er meget afslørende, men jo ikke overraskende.
Det var også derfor, jeg valgte at bruge noget af min ordførertale på klart at dokumentere Enhedslistens hykleri i den her debat.
Et parti, der har slået sig op på at ville være kvindesagsforkæmper og kæmpe for demokratiske rettigheder, men som nu totalt svigter i den debat og ikke ønsker at engagere sig.
Det var lige netop derfor, jeg brugte de ord i min tale.
Søren Krarup (DF), 2007-05-23:
Jeg vil stille hr. Troels Lund Poulsen et spørgsmål.
Der udkom sidst på året 2006 en bog, der hedder »Kast Sløret« af den iransk-franske forfatterinde, efternavnet er Djavann.
Hun blev meget omtalt i dansk presse.
Der var store interview i Information den 16. december og i Politiken den 27. januar.
Hun sagde i Information den 16. december om den moderne islamisme: Nuvel, emblemet for disse bevægelser og deres politiske system, shariastaten, det er kvindens slør, på samme måde som hagekorset var nazismens symbol.
En tilsvarende udtalelse blev bragt i Politiken den 27. januar, også over fem spalter.
Er det ikke påfaldende, at den nu så forargede venstrefløj ikke sagde et ord?
Der var fuldstændig tavshed.
Men når de kan slå lidt politisk plat af en tanke, som de måske ikke forstår, men hvis tone de kan anfægte, så er der ingen grænse for forargelsen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Der var ikke noget svar i det, hr. Troels Lund Poulsen sagde, men jeg kan bare konstatere, at Enhedslisten altid har ment og stadig væk mener, at religion er en frihedsrettighed for den enkelte, og at religion og politik skal skilles ad, stat og kirke skal skilles ad.
Det mener vi stadig væk, og det er alle vores folketingskandidater i øvrigt enige i.
Men jeg fik ikke svar på det, som jeg egentlig synes er det vigtige, og det, debatten i dag handler om, nemlig spørgsmålet om værdier.
Når hr. Troels Lund Poulsen selv rigtigt påpeger, at det her faktisk handler om grundlæggende frihedsrettigheder og værdier, så kunne det være interessant at vide, om Venstre har valgt side og står på Dansk Folkepartis side i spørgsmålet om de grundlæggende værdier, eller om Venstre stadig væk har en form for liberalt frisind.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Tiden tillader, at jeg kun kan svare på et spørgsmål, men jeg vender gerne tilbage med en besvarelse i anden omgang.
Det første, jeg vil svare, er, at jeg står her med et beslutningsforslag fra 2004 fra Enhedslisten, hvor man bl.a. i beslutningsforslaget skriver: Tværtimod understreger de religiøse slagsmål behovet for at føre verdsliggørelsen af det danske samfund til bunds.
Der kan jeg bare konstatere, at Enhedslisten nu vælger en anden vej.
Man vælger at gå den vej, at man har opstillet en folketingskandidat, der har et helt andet syn på, hvordan religion skal være og hvilken placering den skal have i det offentlige rum, og det skal jeg slet ikke gøre mig til dommer over.
Jeg skal blot konstatere, at meget er ved at forandre sig i Enhedslisten, og det undrer mig såre i forhold til, hvad Enhedslisten har kæmpet for her i Folketingssalen, og også de holdninger, Enhedslisten har haft om ligestilling, om kvinders rettigheder og om frihedsrettigheder generelt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Jeg bliver nødt til at starte med at sige, at jeg egentlig synes, at Venstres ordfører burde holde sig for god til at tale imod bedre vidende.
Enhedslisten og Enhedslistens folketingskandidater inklusive Asmaa Abdol-Hamid er imod dødsstraf, uanset hvor det er, uanset hvornår det er.
Enhedslisten og Enhedslistens folketingskandidater inklusive Asmaa Abdol-Hamid går ind for fuldstændig ligestilling af homoseksuelle med andre i forhold til alle rettigheder.
Enhedslisten og Enhedslistens folketingskandidater inklusive Asmaa Abdol-Hamid går ind for en fuldstændig ligestilling mellem kønnene.
Når det så er sagt, var jeg egentlig glad for, at hr. Troels Lund Poulsen gjorde opmærksom på, at den her debat jo er bredere end blot en enkelt udtalelse, og at den handler om grundlæggende værdier.
Den handler om grundlæggende frihedsværdier for de enkelte mennesker.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Troels Lund Poulsen, om han er enig med sin partifælle beskæftigelsesministeren, når han siger, at der er et værdifællesskab mellem Dansk Folkeparti – hr. Søren Krarup m.fl. – og Venstre.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at hr. Morten Østergaard ikke giver sig tid til at lytte til den besvarelse, som statsministeren er kommet med.
Deri er det vist meget tydeligt, hvad regeringens holdning er.
Det Radikale Venstre har spurgt om, hvad regeringens holdning er, og den har statsministeren givet udtryk for.
Derudover har vi fremsat et forslag til vedtagelse.
Vi synes, at det er den vej, der skal gås.
Jeg vil meget gerne have mig frabedt, at Folketinget skal være smagsdommer over, hvilke holdninger man må have som politiker, for så har man en meget lang debat, og derfor synes jeg også, at man skal stå vagt om ytringsfriheden.
Det betyder ikke, at Venstre er enig i de udtalelser, som hr. Søren Krarup er kommet med, men det har jeg netop også givet udtryk for nu for anden gang til to medlemmer af Det Radikale Venstre.
Men vi prøver gerne igen, for svaret ændrer sig ikke.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Men det, der er problemet, er, at når det kommer til det, som vi gør her i parlamentet, nemlig vedtager ting, så svigter hr. Troels Lund Poulsens mod.
Man kan godt stille sig op og sige, at man er uenig, men når det kommer til at vise det i handling, så rækker modet ikke længere, så kan man ikke være med, så kan man ikke lægge afstand til det.
Så gemmer man sig bag floskler og laver en afværgedagsorden frem for at gøre det, som man giver indtryk af at ville, nemlig lægge afstand til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Jeg synes sådan set, at det er en meget mærkelig debat, for hvis man ser på, hvad Det Radikale Venstre spørger om, så er det regeringens holdning, og det er også den, der står i det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat.
Men jeg står vagt om, at man må have lov til at have sine holdninger.
Jeg står også vagt om, at jeg som medlem af Venstre og som politisk ordfører for Venstre giver udtryk for, hvad Venstre mener, og det er vist meget tydeligt.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-23:
Men allerede i den afviklede spørgerunde til ordføreren for forespørgerne har vi jo forstået, at Dansk Folkeparti står fuldstændig ved de udtalelser.
Det er ikke hr. Søren Krarup isoleret, men Dansk Folkeparti som parti, her repræsenteret ved adskillige medlemmer, som har stillet spørgsmål, og som har gentaget den sammenligning, som jeg forstår hr. Troels Lund Poulsen ikke er enig i.
Må hr. Troels Lund Poulsen ikke gøre op med sig selv, om han og Venstre er enig med Dansk Folkeparti, eller om han er enig i, at man skal tage afstand fra den udtalelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Jeg vil anbefale hr. Morten Helveg Petersen i hvert fald at lytte til den ordførertale, jeg har holdt.
Det er så for sent, men vi prøver igen, for jeg siger følgende: Tørklædet er et religiøst symbol, mens hagekorset er symbol på en totalitær politisk ideologi, der har kostet millioner af menneskeliv.
Deri ligger jo svaret på det spørgsmål, som hr. Morten Helveg Petersen stiller.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Er det, vi oplever i dag, ikke det totale knæfald for Dansk Folkeparti?
Det værdifællesskab, som forskellige Venstrefolk har talt for sammen med Dansk Folkeparti, er det ikke det, vi ser manifesteret i dag, hvor partiet Venstre ikke kan tage afstand fra den her sammenligning, som Dansk Folkeparti gør i forhold til islam og nazisme?
Er det ikke stadfæstelsen af et værdifællesskab, som Venstres ordfører egentlig giver udtryk for, og er det egentlig ikke synd og skam, at Venstre ikke bare kan lægge den afstand, som man egentlig bør lægge, til tonen i den her debat?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-23:
Venstre har sammen med to øvrige partier i Folketinget tilladt sig at fremsætte et forslag til vedtagelse, som vi klart synes afspejler det, som den her debat handler om.
Vi tager statsministerens besvarelse og de holdninger, som statsministeren har givet udtryk for, til efterretning, men derudover konstaterer vi, at der altså også er mulighed for ytringsfrihed i det her land.
Det er en ytringsfrihed, som jeg som folketingsmedlem sætter stor pris på, og hvor jeg ikke mener Folketinget skal gå ind og bestemme, hvem der må sige hvilke ting.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Det med ytringsfriheden forudsætter gerne en mikrofon, og nu virker den.
Jeg synes, at det, man hæfter sig ved, når man hører Venstres ordfører og indlægget her, jo er, at der sådan set tales om meget andet end det, som den her forespørgsel egentlig drejer sig om.
Det, som er ordlyden af forespørgslen, er: »Hvad er regeringens holdning til udtalelserne fremsat af folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti, der sammenligner muslimske kvinders hovedbeklædning med nazisymboler?«
Det korte spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvorfor kan Venstre ikke stemme for en vedtagelse, der hedder, at Folketinget tager afstand fra udtalelser om, at muslimske kvinders tørklæde kan sammenlignes med nazistiske og kommunistiske totalitære symboler?
Hvorfor kan partiet Venstre ikke stemme for sådan et forslag til vedtagelse, der formentlig kunne være blevet vedtaget bredt i Folketinget?
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Jeg havde svært ved at følge med.
Jeg havde svært ved at se, hvad indlægget havde med denne forespørgsel at gøre.
Ja, jeg mener, at hr. Søren Krarups udtalelse var udtryk for et groft krænkende tonefald i debatten.
Det vedstår jeg gerne.
Det er faktisk derfor, vi har rejst denne forespørgsel.
Der er ikke noget mærkværdigt i for mig, at man en gang imellem er nødt til at gå op imod groft krænkende sprogbrug og sammenligning over for andre mennesker.
Det synes jeg sådan set, som jeg sagde i mit indlæg, at det faktisk er Folketingets forpligtelse at gøre.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-23:
Det er egentlig interessant, at hr. Niels Helveg Petersen bliver ved med at gentage, at jeg/vi vil tale om noget andet end det, der er sagen.
Hvem er det egentlig, der bestemmer, hvad der er sagen?
Vi prøver at sige: Nej, det kan godt være, at nogen er blevet krænkede af den udtalelse – det er der utvivlsomt en del, der er blevet – men her er tale om en så alvorlig trussel mod hele Europa, at det altså er vigtigere end den krænkelse, at sandheden kommer frem.
Det er for os sagen og ikke et spørgsmål om god og dårlig tone.
Og så kan hr. Niels Helveg Petersen blive ved med til dommedag at påstå, at det er ham, der bestemmer, hvad der virkelig er sagen, som skal diskuteres.
Det vil vi ikke rette os efter.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-05-23:
Ja, det er som så ofte før: Hr. Langballe forsøger at få os til skrive årtusinders historie inden for rammerne af en bemærkning på 1 minut.
Indlægget tjener alene det formål at afspore debatten og tale om noget andet.
Pludselig skal det være en diskussion om Det Radikale Venstres historiesyn.
Det deltager jeg meget gerne i.
Jeg vil også gerne sige, at Det Radikale Venstres modstand mod totalitære regimer er aldeles uplettet.
Vi er modstandere af totalitære regimer, men det er ikke det, denne sag drejer sig om.
Hr. Jesper Langballe forsøger bare at tale om noget andet.