runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2013-02-22:
Altså, jeg tror, det er vigtigt at understrege, at vi jævnligt opfordrer de lande, der f.eks. ikke har undertegnet konventionen om civile og politiske rettigheder, til at undertegne den konvention, eller de lande, der ikke har undertegnet ILO-konventioner, til at undertegne dem, eller i det hele taget lande, der ikke respekterer menneskerettigheder eller har menneskerettighedsproblemer, til, at de forbedrer de forhold i deres lande.
Og det gælder, uanset om det er Kina eller andre lande; det gør vi.
Vores vej til forbedringer på menneskerettighedsområdet er via en dialog.
Det gælder ikke mindst i forhold til Kina.
Vores vej er også, som jeg synes udenrigsministeren besvarede det meget konkret og meget godt, gennem det konkrete samarbejde, hvor vi har set, at der er kommet forbedringer i forhold til menneskerettighedssituationen.
Det vil vi fortsætte med, så det er vores linje.
Vi vil gerne fortsætte med at fremme både internationale konventioner og menneskerettigheder, og det gælder selvfølgelig også i forhold til et land som Kina.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-02-22:
Altså, jeg tror, at både tibetanerne og de fleste andre vil være enige med mig i, at det heller ikke er De Radikale, der skal bestemme, om Tibet skal være selvstændigt eller ej.
Derfor går mit spørgsmål også på, om tibetanerne, hvis de skulle ønske det, har ret til det ifølge Det Radikale Venstre.
Altså, i Danmark er vores holdning eksempelvis over for Grønland jo, at hvis de ønsker selvstændighed, har de også ret til at få det; det er der et flertal i Folketinget der har lavet en aftale med Grønland om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-22:
Jeg vil gerne være med til at prøve at bringe hr. Ole Hækkerups forvirring nedad, så at sige.
Det er sådan, at der ingen – ingen! – modsætning er imellem at mene, at forbrydere skal straffes hårdere, og at kriminelle udlændinge skal udvises af Danmark, og så det synspunkt, at selvfølgelig skal almindelige mennesker ikke overvåges i flæng, og selvfølgelig skal man ikke kriminalisere folk, som ikke skader andre.
Hvis det virkelig er en modsætning i hr. Ole Hækkerups og Socialdemokraternes verdensbillede, forklarer det måske den lidt flydende retspolitik, der nogle gange kommer fra partiet.
Det synspunkt vil vi holde fast i i Liberal Alliance. Hvad vi mener om det her, fremgik tydeligt af min ordførertale.
I øvrigt var det fuldstændig det samme som sidst, hvor Socialdemokraterne og regeringen ønskede, at vi ikke skulle foretage en ændring af tingene, men bare udskyde det og i øvrigt underlægge os EU på det her område i stedet for have en selvstændig dansk stillingtagen, på nær når det gælder om, at vi gerne vil lave mere overvågning, end EU ønsker at vi skal have
Men det vil Socialdemokraterne så som sædvanlig.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Der fik vi så hr. Simon Emil Ammitzbølls udlægning af, hvad han formoder jeg mente.
Det er jo også en måde at svare på spørgsmålet på.
Jeg skal heller ikke sige mig fri for, at man sikkert også kan finde – hvis man går langt tilbage i historien – enkelte tilfælde af, at jeg selv har kunnet finde på at svare på samme måde.
Lad det ligge.
Det, jeg interesserer mig for her, er Liberal Alliances holdning.
Når jeg spørger, tror jeg i virkeligheden godt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kender baggrunden, for jeg har hørt Liberal Alliance på en række strækninger i retspolitikken sige, at nu ville man have hårdere straffe, man ville afskaffe det ene og det andet, man ville gøre alt muligt i forhold til den kriminelle lavalder – en masse ting, som får mig til at tænke: Drejer de til højre i retspolitikken?
Jeg tror oven i købet, at man proklamerede det på et tidspunkt.
Derfor synes jeg jo, at det er lidt interessant, hvis det her er et tilfælde, hvor de siger: Nej, vi stiller os et andet sted.
Det kan godt være, at det betyder, at politiet får dårligere opklaringsmuligheder, men vi stiller os et andet sted.
Og så vil jeg bare give ordføreren lejlighed til at komme med sine argumenter for at stille sig det andet sted.
Det handler jo ikke så meget om processen og om, hvornår vi skal revidere og sådan noget.
Det handler mere om holdningen til det her.
Tom Behnke (KF), 2013-02-22:
Jeg skal ikke holde fast i emnet forbud mod købesex.
Jeg har helt principielt den holdning, at det er lidt mystisk, at noget, der er tilladt at sælge, er forbudt at købe.
Det er sådan meget mærkeligt, altså enten-eller.
Så jeg er enig med regeringen på det punkt.
Der er noget andet, jeg lige vil spørge om, nemlig det, som hr. Ole Hækkerup gav som svar tidligere, om forældelsesfristerne i forhold til pædofilisager, hvor forældelsesfristen for at anmelde i dag løber, fra offeret fylder 18 år, og forældelsesfristen er 10 år.
Det giver 28 år.
Men forældelsesfristen bliver så udvidet til, at den starter ved det 21. år, og så fik hr. Ole Hækkerup det til at blive til, at så kan man blive helt op til 36 år.
Men hvordan kan 21 plus 10 blive til 36?
Det må da alt andet lige give 31, eller har jeg overset noget i forslaget?
Er der et andet sted, hvor forældelsesfristen, altså de 10 år, forlænges?
Bliver den også udvidet, for det har jeg ikke fundet i forslaget?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Nej, det kan jeg afkræfte.
Det første, jeg gerne vil sige, er, at i forhold til det med at sende et klart signal må man jo sige, at der ligger nogle skærpelser også i dette lovforslag.
Men det er der ingen grund til at gå i detaljer med.
Det er fru Pernille Skipper sikkert helt opmærksom på.
Så kan man spørge sig selv: Hvor meget vil de skærpelser virke?
Men der sender man i hvert fald et meget klart signal.
Det er det ene.
Det andet er så, at jeg helt grundlæggende har det sådan i den der diskussion, at man godt kan vedtage en række ting og sende en masse signaler, men man skal også huske at medregne, hvordan det så vil fungere ude i virkeligheden.
Man har måske fået afskaffet noget af prostitutionen, men der er også noget andet, som er kommet til at foregå under nogle former, som er, jeg havde nær sagt endnu mere uhyrlige.
Derfor synes jeg, at man skal tænke hele paletten rundt, når man laver politik på det her område.
Betyder det så, at vi er færdige, og at de sidste sejl er sat og alt det der?
Næh, det, der jo er opgaven nu, er at se på, hvordan regeringens initiativer så har virket på prostitutionsområdet, hvilke konsekvenser de ændringer af lovgivningen, man har lavet, har haft, og hvor vi så står.
Endelig er der som det sidste det her med, hvor meget man skal botanisere i forskellige ting alt efter ens temperament i det her spørgsmål og også andre spørgsmål.
Der kan jeg med det samme sige, at jeg uden at gå i detaljer kan oplyse om masser af punkter, hvor socialdemokratiske kongresser gennem tiden har vedtaget ting, som vi så har haft til opgave at arbejde med her på Christiansborg.
Nogle af dem er vi nået langt med, og nogle af dem er vi ikke nået så langt med.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Jeg vil godt slå fast her, at vi i Enhedslisten synes, at det er meget vigtigt at sende et signal om, at når man køber andre mennesker til sex, er man med til at sætte dem i en meget, meget skadelig situation, og at rigtig, rigtig mange mennesker tager meget skade af at leve i prostitution.
Det synes vi er forkert, og vi synes sådan set, at der er behov for at sende et klart signal til dem, som efterspørger det, nemlig køberne, kunderne, om, at det ikke er i orden at gøre det.
Men jeg kunne så godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om det er den socialdemokratiske folketingsgruppes holdning, at der skal sendes et så klart signal, og om det er rigtigt forstået, at den socialdemokratiske folketingsgruppe har én holdning, og at Socialdemokratiet som sådan, kongres, medlemmer og hovedbestyrelse, har en anden holdning.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Jamen regeringen og jeg og den socialdemokratiske folketingsgruppe føler os helt dækket ind af det, som justitsministeren har sagt i den her sag, og det, som justitsministeren har præsenteret af initiativer.
Jeg synes jo i virkeligheden, at man gør regeringen lidt uret, hvis man siger, at den ikke har taget initiativer, for den tager jo faktisk en række initiativer lige præcis i forhold til prostitution.
Så ved jeg godt, at der er nogen, der er uenige, og som gerne havde set andre initiativer – det har jeg fuld respekt for – men jeg synes, at den diskussion let havner i noget, hvor det gode er blevet det bedstes værste fjende; hvis jeg nu skal tage det, som jeg formoder er fru Pernille Skippers udgangspunkt.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører om kriminaliseringen af købesex, altså hvorvidt man skulle kriminalisere kunder, der køber andre menneskers kroppe.
Nu er det jo ikke en del af det lovforslag, som den socialdemokratiske justitsminister fremsætter, men jeg har kunnet forstå, at den socialdemokratiske kongres og vistnok også den socialdemokratiske hovedbestyrelse mener, at købesex bør kriminaliseres.
Så jeg vil gerne spørge om to ting.
Kan ordføreren for det første ikke forstå, at vi måske er nogle, der kunne være en lille smule forvirrede over, hvad Socialdemokratiets holdning egentlig er til det her spørgsmål?
Og for det andet, siden det jo i Socialdemokratiet åbenbart er i orden at have vidt forskellige holdninger til det her: Hvad er så ordførerens personlige holdning?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Jeg tror, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, ikke, at man, når man har nogle sager, der ligger 20 år tilbage i tiden, og man udvider forældelsesfristen, så man nu også har nogle sager, der ligger 25 år tilbage i tiden, vil kunne se, at de er blevet lettere at opklare.
For mig at se
ligger gevinsten ved at forlænge forældelsesfristen nok så meget i noget andet, hvilket man også kan se, hvis man snakker med nogle af dem, der har været udsat for seksuelle overgreb.
De siger nemlig, at det godt kan være, at det ikke kan bevises eller modbevises, men at det for dem alligevel har en værdi at kunne anmelde det.
Så siger jeg, at der også er noget andet, der er vigtigt for mig, og som ligger i det her, ud over det, at det kan have en værdi for dem selv at kunne sige det til en myndighed og blive troet – det er sådan den ene del af det, også selv om det i virkeligheden ikke kan bevises, fordi det ligger 25 år tilbage og det bare bliver ord mod ord – og det er så det, som vi har forsøgt at lave med det her lovforslag, hvor vi siger, at så skal politiet kigge ham, der er anmeldt, efter, altså hvis man kunne forestille sig, at der lå nyere tilfælde.
Det er det, vi forsøger at ramme med det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Jamen altså, det, at der er nogen, der kan finde på at komme med beskyldninger, uhyrlige beskyldninger, mod et uskyldigt menneske, bør jo ikke afholde Folketinget fra at ophæve forældelsesfristen.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
For vi kommer jo ikke de der urimelige beskyldninger, som man fra tid til anden ser, til livs, uanset om der er en forældelsesfrist, eller der ikke er en forældelsesfrist.
Det tror jeg simpelt hen ikke.
Derfor tror jeg, at det, man skal gøre, er, at man skal tage udgangspunkt i, at der er et menneske, der har været udsat for noget forfærdeligt, og at der, hvis det menneske har en mulighed for at kunne rejse en sag, og politiet vurderer, at man kan rejse en sag, så skal være mulighed for at kunne rejse den sag, uanset hvor lang tid der er gået, fordi der er tale om en forbrydelse, som er så alvorlig, som seksuelt misbrug af børn og incest nu engang er.
Så jeg vil bare på det kraftigste opfordre til, at hr. Ole Hækkerup og Socialdemokratiet og regeringen genovervejer, hvorvidt det ikke er på sin plads helt at ophæve forældelsesfristen på det her område; og det er måske ikke så meget et spørgsmål, men mere en opfordring.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Jeg er uenig med Martin Henriksen i, at man udvider forældelsesfristen lidt.
Jeg synes faktisk, det er en betragtelig udvidelse at gå fra, at forældelsen indtræder efter 28 år, til den nu indtræder efter 36 år.
Det er det ene.
Det andet er så den grundlæggende diskussion: Skal man overhovedet have forældelsesfrister?
Der ved vi fra andre områder, og det er her, jeg bare siger, at vi er nødt til at tænke os godt om, når vi laver lovgivning i Folketinget, at hvis vi siger, at vi overhovedet ingen forældelsesfrist har – og vi har kunnet se i nogle tilfælde, hvor vi har haft lovgivning eksempelvis om skilsmisse, at man så har kunnet sige, at man har haft en mistanke om, at denne eller hin har begået overgreb – kan jeg godt være bekymret for, at det ender med en situation, hvor nogen kan blive anklaget for noget, de kan blive anmeldt, og det er umuligt at bevise, men det er også umuligt at modbevise.
Og så kommer vi til at have nogle anklager hængende i luften.
Det er også uhensigtsmæssigt.
Det, som er vigtigt for mig her, er, at vi får forlænget forældelsesfristen.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Hr. Ole Hækkerup siger, at det er svært at efterforske, når der er gået lang tid.
Jo, jo, men i mordsager kan det jo også være svært at efterforske, selv om der er gået lang tid, men der er jo ingen, der af den grund taler om, at man skal have en forældelsesfrist i mordsager.
Det er da klart, at i en mordsag kan der også godt gå rigtig, rigtig lang tid, og den tid, der så er gået, vanskeliggør så efterforskningen.
Det samme kan selvfølgelig gøre sig gældende i forhold til sager, hvor der er tale om incest eller seksuelt misbrug af børn.
For hvis der bare er den mindste chance for – den mindste chance – at man kan komme efter en person, der er så forkvaklet oppe i sit hoved, at vedkommende tror, at sådan noget her er i orden, så skal vi udnytte den mulighed, og vi skal skabe den mulighed.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialdemokraterne lægger sig fast på, at der fortsat skal være en forældelsesfrist.
Jo, man udvider den lidt, og det er bedre end ingenting, men lad os dog helt få fjernet den forældelsesfrist og så sige, at hvis der bare er den mindste chance for, at vi kan komme efter sådan nogle mennesker her, skal vi bruge den mulighed.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Ja, der kommer forældelsesfrist op til 15 år.
Det har man sådan set allerede i dag, men hvad der kommer til at ligge inde under forældelsesfristen på de 15 år, bliver med det her lovforslag udvidet, sådan som jeg læser lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Jo, det gør bestemt indtryk på mig.
Jeg synes dog, det er vigtigt at have det med, som også hr. Karsten Lauritzen siger, nemlig at man nu siger, at i forhold til alle tilfælde med børn under 12 år er der en forældelsesfrist på de 15, sådan at man lægger de 15 oven i de 21, så vi når op på 36.
Det vil i praksis sige, at man går fra, at forældelsesfristen er udløbet ved det 28. år, til at det gælder det 36. år.
Det synes jeg er en væsentlig, men også en rigtig forlængelse af forældelsesfristerne i de her tilfælde.
Jeg ved godt, hvilket hr. Karsten Lauritzen formentlig også godt ved, at vi meget nemt risikerer, at i nogle af de tilfælde, der ligger lige præcis dér, bliver det – og det er jeg sikker på at hr. Tom Behnke som betjent kan bekræfte – sværere og sværere at løfte bevisbyrden.
Men jeg synes alligevel, det er rigtigt – af flere grunde.
For det første fordi det, hvis man faktisk kan løfte bevisbyrden, jo selvfølgelig er vigtigt at få rejst sagen.
Det er det ene.
For det andet er der det her med, at nogle måske anmelder noget, selv om man ikke kan løfte bevisbyrden, men at politiet vurderer, at der kan være nyere tilfælde, altså at der er grund til at kigge nærmere på den person, der er blevet anmeldt.
Jamen der tror jeg, at hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg i virkeligheden kan have en fælles tilgang, hvis vi prøver at lægge lovgivningen lidt til side og spørger: Hvad er det for en virkelighed, det her skal fungere i?
For både hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg kan jo fint se – og det er også det, som, så vidt jeg er orienteret, erfaringerne fra Sverige og Norge tyder på – at sådan som de lovgivningsmæssigt har grebet det an, er de endt med at have noget, som virkeligheden er meget værre.
Altså, de er endt med at have
en, hvad skal man sige, sort sektor.
Sådan som jeg har forstået det, er det noget med, at man ringer og bestiller en pizza, og så foregår det hele meget gedulgt.
Det bliver værre, og voldsanvendelsen bliver værre.
Det vil sige, at de har lavet en lovgivning, hvor den praksis, der er kommet, efter de lavede lovændringen, i virkeligheden har fremmet et hårdt og kriminaliseret og groft miljø.
Det er også derfor, jeg er lidt forsigtig med de der patentløsninger, hvor man går ind og siger, at nu skal der bare kriminaliseres, for så ender man i virkeligheden med at stå og have skabt noget, der er meget, meget sort.
Men det er også derfor, jeg siger, at jeg er meget parat til også senere at se på det med, hvad det her har betydet for situationen ude i den virkelige virkelighed, og så måle lovgivningen op på det.
Betyder det dermed, at vi er færdige med at diskutere det her eller gøre noget ved det?
Nej, det betyder det overhovedet ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-22:
Ja, det var der ikke meget svar i, jeg prøver igen: Hvordan ser Socialdemokraterne på spørgsmålet om, om rufferiparagraffen beskytter de prostituerede, både nu og efter lovforslagets eventuelle vedtagelse, og i givet fald hvordan?
Jeg spørger faktisk af et blødende hjerte med det udgangspunkt, at vi skal interessere os for, hvordan folk får det på baggrund af lovgivningen, hvilke muligheder de har.
Det er mit spørgsmål til hr. Ole Hækkerup.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er jo lidt tilbage i diskussionen om prostitution.
Kan man sige, og det var i virkeligheden lidt det samme, som hr. Tom Behnke også var inde på, at det på alle måder er sådan, at retstilstanden er fornuftig?
Det var det, hr. Tom Behnke nævnte, med, når man henholdsvis køber og sælger seksuelle ydelser.
Hvilken retstilstand vil der opstå, efter at det her lovforslag er vedtaget?
Vil der stadig være noget at diskutere?
Men der synes jeg, at det logiske er at gå ind og spørge: Hvad er der kommet ud af de stramninger, vi har lavet her?
Hvor meget effekt har de i praksis haft?
Jeg håber da, at nogle af stramningerne vil have en forøget effekt.
Sådan som jeg husker bemærkningerne til det her lovforslag, lige præcis når det handler om forveksling – men det kan vi jo kigge efter – fremgår det også af bemærkningerne, at selv om man ændrer strafferammen for det, er det ikke, fordi man ønsker mildere straf.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Og anklagemyndigheden rejser jo kun de sager, som de føler at de kan vinde.
Jeg har fået indtryk af, at hr. Ole Hækkerup ønskede væsentlig længere forældelsesfrister end det, der er lagt op til med det her lovforslag.
Og det er jo rigtigt nok, at i forhold til de overgreb, der er sket på børn under 12 år, er der så en yderligere periode, men jeg har egentlig forstået på hr. Ole Hækkerup, at forældelsesfristerne skulle forlænges.
Han sagde i B.T. lørdag den 19. maj 2012: Og vi kan se, at der er flere, som er ældre end 28, når de er parat til at konfrontere, så jeg mener, vi skal have forlænget forældelsesfristerne.
Hvis hr. Ole Hækkerup stadig væk mener det, mener hr. Ole Hækkerup så ikke, at vi skulle se på, om de 3 år, som der bliver lagt op til i lovforslaget, er nok, og om man måske skulle udvide det yderligere, som der også er nogle der peger på i høringssvarene?
Gør det ikke indtryk på hr. Ole Hækkerup?
Rosa Lund (EL), 2013-02-22:
I Enhedslisten glæder vi os over forenklingen i det her lovforslag, og vi glæder os også over, at man nedbringer sagsbehandlingstiden for udlandsstipendier og SU, men vi er også bekymrede for nogle ting.
Jeg vil ikke gå så meget ind i, hvad lovforslaget egentlig går ud på.
Nogle af tingene er vi rigtig positive over for – det er meget af det, som de tidligere ordførere har fremhævet – men vi er, ligesom Dansk Folkepartis ordfører, rigtig bekymrede for, at lovforslaget betyder, at studerende kommer til at gældsætte sig yderligere. Samtidig kan man sige, at det jo er godt, at vi nu giver flere studerende mulighed for at tage til udlandet og læse også på de universiteter, hvor undervisningsudgifterne er ret høje.
Men jeg er ikke sikker på, at den gode løsning er, at de studerende så skal gældsætte sig.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren om, hvad der er af planer for at følge udviklingen i de studerendes gæld som følge af det her lovforslag, og hvad der er af planer for at hjælpe de studerende med at nedbringe gælden, når de så er færdige.
For man kunne jo næsten tro, at regeringens SU-politik går ud på, at de studerende bare skal låne penge, mens de læser, og så gældsætte sig og betale pengene tilbage bagefter.
Overordnet set er vi positive over for lovforslaget, men vi er meget bekymrede for, hvad det vil få af konsekvenser for den enkelte studerende, der kan stå tilbage med et meget, meget stort lån, og det håber vi selvfølgelig regeringen vil være med til at tage hånd om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-22:
Vi behandler lovforslaget om ændring af SU-loven, lov om specialpædagogisk støtte, videregående uddannelser og lov om befordringsrabat til studerende ved videregående uddannelser.
Mange danske studerende benytter sig af muligheden for at tage et kandidatstudium i udlandet.
Dette er ofte forbundet med store udgifter, tit og ofte med banklån, private lån, legater og lignende.
Det betyder, at en stor del af de unge, der ønsker at studere i udlandet, har afholdt sig fra at gøre det.
Derfor er vi glade for, at lovforslaget åbner op for muligheden for at tage et udlandsstudielån, som sikrer færre udgifter til de studerende i form af en lavere rente.
Derudover giver det de studerende bedre muligheder for at søge ind på universiteter i hele verden, hvoraf nogle hidtil har været for dyre.
Med hensyn til behandlingstiden af udlandsstipendier har regeringen allerede nedsat denne.
Det er jeg sikker på at alle bliver glade for.
Lovforslaget går et skridt videre, idet der bl.a. tidligere har været tale om en unødig dobbelt godkendelse af stipendiet, men som nu sikrer, at hele uddannelser på kandidatniveau i udlandet, der godkendes til SU, fremover også samtidig godkendes til udlandsstipendiet.
Så vil jeg bare kort kommentere det, som DF's ordfører også var inde på, for vi ser jo en stor stigning af unge, der misligholder deres lån, og som i det hele taget har problemer med gældsstiftelse.
Det er der også taget højde for i det her forslag i de bemærkninger og svar, der har været fremme.
Jeg vil bare støtte DF's ordfører i den generelle betragtning om, at vi bliver nødt til at holde fokus på gældsrådgivning og lånerådgivning til unge og studerende, da der er et voksende problem.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at SF er positive, og at vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Uffe Elbæk (RV), 2013-02-22:
På lige fod med de tidligere ordførere bakker Radikale Venstre også op om lovforslaget og faktisk med de samme argumenter, nemlig at det her handler om en forenkling af systemet.
Man gør op med den her dobbeltgodkendelse, det er et langt mere gennemsigtigt system, og det styrker de studerendes lyst til at tage til udlandet.
Det er i den grad noget, der ligger Det Radikale Venstre på sinde, at vi styrker internationaliseringen af vores institutioner, og at vi giver vores studerende mulighed for at få et ophold i udlandet på et universitet eller en uddannelsesinstitution.
Så det her er et rigtig godt forslag.
Der er kun positive ting at sige om det, så vi bakker op.