runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Nej, jeg har svært ved at høre spørgsmålet, men dansk økonomi har jo heldigvis klaret sig godt i mange år, bl.a. også på grund af en meget bred enighed om nogle fundamentale træk i, hvad der skal til for at have en god økonomi og en høj beskæftigelse.
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-17:
Tak for det.
Jeg vil blot sige til ministeren, at jeg synes, det er anerkendelsesværdigt, at ministeren udtrykte, at man faktisk også i SR-regeringens tid i 1990'erne trimmede skattesystemet og nedsatte marginalskatterne og nok gjorde andre ting, der var medvirkende til at skabe grundlaget for den udmærkede økonomiske politik.
Det er ikke altid det, vi hører fra regeringsmedlemmerne, så det er jo rart at høre det fra en førstehåndskilde.
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Jeg peger på Kina, når nu hr. Frank Aaens partifælle bragte den tredje verden ind i debatten her.
Og det er da fuldstændig rigtigt, at der er brug for, også efter min vurdering vil jeg sige, en omfordeling i Kina.
Der er nogle meget store uligheder.
Men en forudsætning for også at have noget at omfordele er jo trods alt, at der er en vækst, og det var min pointe.
Jamen der er faktisk en betydelig økonomisk vækst i Kina, der er kommet et bredt udsnit af grupper til gavn, men ikke alle.
Jeg mener dog også, at de fattige bønder i Kina har haft en indkomstfremgang.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Nu skal vi selvfølgelig passe på, at vi ikke kommer for langt væk fra dagens tema, men jeg vil dog sige, at uligheden i Kina er voldsomt stigende.
Der er utallige eksempler på, hvor dårlige arbejdsvilkår kinesiske arbejdere har.
I Afrika går det ad H til, bl.a. fordi vi tryner dem gennem nogle handelsaftaler, som EU nu gennemtvinger, og som gør, at de skal åbne deres marked og få deres industri og landbrug udkonkurreret.
Altså, nu skal vi lige passe på, hvad vi siger, ikke?
Vi tryner de fattige lande, vi tryner de fattigste i de fattige lande, og det ved ministeren formentlig også godt.
Det er i hvert fald regeringen, der står for den politik.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Altså, det er takket være EU’s udnyttelse af den tredje verdens lande, at vi klarer os godt?
Det er - nu skal jeg finde et passende udtryk jeg temmelig uenig i.
Jeg mener, at den globale konkurrence og globaliseringen grundlæggende er til gavn for de dårligst stillede lande.
Så er det fuldstændig rigtigt, at der kan være handelshindringer og andet, som vi jo stadig væk bokser med at få fjernet, men et land som Kina har jo haft en hel fantastisk vækst, bl.a. takket være, at de har forstået at udnytte den globale konkurrence.
Så samlet set er den situation, vi har i øjeblikket, jo til gavn for fattige lande, hvis de vel at mærke forstår at udnytte den, sådan som Kina trods alt har været i stand til.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Jamen jeg er glad for at have alderen til at huske, at det stemte vi imod i 1990'erne.
Jeg vil sige, at den globale konkurrence jo ikke kun er betinget af den nationale økonomiske politik, der bliver ført.
Vi er jo med i de samarbejdsaftaler, som gør det helt urimeligt for nogle fattige lande, og som gør, at vi kan få nogle handelsaftaler i hus, som gør det lidt nemmere at tjene mange penge og klare os godt på et konkurrencemarked.
Det ligner en kortslutning at sige, at national politik gør, at vi klarer os godt.
Vi er underlagt så mange EU-regler, vi er underlagt et rentespænd, vi er underlagt ...
jamen altså, det kan man slet ikke diskutere.
Ib Poulsen (DF), 2008-01-17:
I begyndelsen af november 2007 modtog Danmark en henvendelse fra Frankrig om at overtage opgaven med ansvaret for at ledsage skibe med nødhjælp til Somalia chartret af FN's fødevareprogram WFP med det formål at beskytte skibe med nødhjælp imod pirateri.
Som det fremgår af forslag B 32 til folketingsbeslutning er pirateri et voksende problem.
Stigningen er især sket ud for Nigeria og Somalia.
For Somalias vedkommende var der alene tale om en stigning fra 10 angreb i 2006 til 31 angreb i 2007.
Denne kedelige udvikling synes at fortsætte.
Derfor er det vigtigt, at det internationale samfund, herunder Danmark, reagerer.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det danske søværn fuldt ud vil kunne magte opgaven, hvorfor Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget til folketingsbeslutning om et dansk sømilitært bidrag i form af inspektionsskibet »Thetis« til ledsagelse af skibe med nødhjælp til Somalia.
Som det fremgår af forslaget til folketingsbeslutning er hverken den nuværende franske eller det danske sømilitære bidrag en del af nogen multinational styrke, som det ellers ofte er tilfældet.
Det danske sømilitære bidrag vil derfor ikke blot understrege vores vilje til at sætte ind i kampen mod pirateri, men vil også bakke op om et godt fransk initiativ.
Dog lægger vi i Dansk Folkeparti vægt på, at inspektionsskibet udstyres med det bedst tænkelige udstyr og mandat til både at kunne forsvare sig selv og de skibe, det skal ledsage og beskytte.
Skyldes det, at Frankrig i sit sømilitære bidrag ikke anvender helikoptere til løsning af opgaven, eller ligger der egentlige danske faglige analyser bag denne beslutning?
Eller er der blot tale om en prioritering af ressourcer?
Ydermere vil det være interessant at høre fra ministeren, om der allerede på nuværende tidspunkt har været henvendelser fra lande, som kunne tænke sig at afløse Danmark efter den 30. april 2008, hvor vores engagement ophører.
Skulle det vise sig nødvendigt at forlænge vores tilstedeværelse efter den 30. april 2008, stiller Dansk Folkeparti sig umiddelbart positiv over for det, såfremt der vil kunne argumenteres herfor, og der kan fremføres beviser for opnåede resultater.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Jeg er glad for, at vi kan diskutere velfærd under det her lovforslag.
Sådan har jeg også tolket det, så det er jeg glad for at ministeren også gør.
Jeg vil gerne anerkende et samlet samfundsøkonomisk ansvar for, hvad det er, vi gør.
Primæransvaret er selvfølgelig, at borgere i det her samfund har det godt, og at de er sikret den velfærd, de har brug for.
Og det er kommunerne, der skal sørge for det.
Så kan man vælge den retning at sige, at kommunerne skal spare op, mens forbrugerne skal holde forbrugsfest med skattelettelser.
Man kunne også vælge at gøre det omvendte: Man kunne vælge at sige, at det var kommunerne og velfærden, der skulle holde forbrugsfest, og de andre, der skulle holde lidt igen.
Der ville være mange steder at hente penge fra.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Jeg vil selvfølgelig gerne sige tak til de fire partier, der helt utvetydigt sagde, at de vil støtte forslaget, og også takke hr. Johs. Poulsen fra Det Radikale Venstre, som var overvejende positiv.
Der var et par meget konkrete spørgsmål, som jeg egentlig vil foreslå at jeg svarer på skriftligt, også for at være helt sikker på, at jeg har forstået spørgsmålene rigtigt.
Netop når det er så afgørende, skulle det jo nødig være sådan, at jeg svarer lidt skævt, fordi jeg ikke har forstået spørgsmålet om delingen hundrede procent rigtigt.
Hr. Flemming Bonne fra SF havde også nogle spørgsmål, som jeg også vil foreslå bliver besvaret skriftligt, da der blev efterlyst en række meget konkrete oplysninger, og det er jo det, vi også har udvalgsarbejdet til.
I tilknytning til fru Pernille Søndergaards kritik af forslaget og den holdning, der ligger bag, vil jeg lige sige, at det jo sådan set er repræsentativt for de to grundholdninger, der ligger bag debatten om forslaget her, og egentlig også bag den debat, vi havde om det almene boligbyggeri, om man overhovedet vil anerkende, at man har samlet ansvar for dette lands økonomi og overhovedet vil anerkende, at der er noget, der hedder den nationale økonomi, eller man siger, at der er 98 små, forskellige enklaver i samfundet, som bare skal have frihed til at gøre nøjagtig, som de vil.
Men der er jo netop både det lokale, det kommunale selvstyre, der nok er verdens mest udbredte, som det blev sagt af Venstres ordfører, og samtidig et samlet ansvar, og der skal være balance.
Det passer jo ikke, når det bliver sagt, at det går dårligere for de dårligst stillede grupper.
Tværtimod betyder den økonomiske politik, der er blevet ført, at der har været en fremgang i den disponible indkomst for alle indkomstgrupper, og den samlede økonomiske politik, som forslaget her jo er en del af, betyder jo også, at de dårligst stillede grupper, der har været mange år på kontanthjælp, nu er kommet i arbejde i et hidtil næsten uset omfang.
Der er stadig nogle grupper, som det er svært at få i arbejde, men arbejdsløsheden er jo nede på et virkelig historisk lavpunkt takket være den økonomiske politik, der er ført.
Spørgsmålet er: Vil man anerkende den sammenhæng, synes man, der er sket nogle positive resultater, og vil man arbejde for, at det stadig væk skal være sådan, at de dårligst stillede grupper både kan komme i arbejde og få en indkomstfremgang?
Det er den tanke og den holdning, der ligger bag forslaget her.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Det helt grundlæggende i lovforslaget er, at man ønsker noget, som er på linje med en centralkomité.
Man ønsker at styre kommunerne fra centralt hold, man ønsker at sætte deres selvstyre under pres, og man ønsker at bestemme, hvad de skal gøre.
Man kan fristes til at tro, det et godt forslag, men selvfølgelig skal midlerne frigives, så derfor vil vi dele forslaget og tage alt det grimme væk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
Ja tak, hr. formand.
Nu kan jeg forstå, at fru Pernille Søndergaards parti ikke vil støtte lovforslaget, og jeg kunne forstå, at det vil Socialdemokraterne heller ikke.
Men lad os nu antage, at der bliver flertal for Enhedslistens politik og dagsorden.
Så vil det jo betyde, at pengene ikke bliver frigivet, og hvordan vil Enhedslisten forholde sig til det?
Så vil kommunerne jo stå og mangle 2 mia. kr.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2008.
Denne aftale er Enhedslisten imod, og vi er også imod dette lovforslag.
Kommunerne har ikke penge nok til at sikre et anstændigt serviceniveau, og samtidig er kommunernes selvstyre under pres.
De må ikke selv bestemme, hvad de skal bruge deres penge til, og det vil være det samme som at få udbetalt sin løn og samtidig få at vide, præcis hvilke beløb man må bruge til f.eks. at købe rengøringsmidler, gå til damefrisøren eller købe toiletpapir.
Nu forsøger regeringen at lappe en lille smule på en allerede dårlig aftale.
Det betyder, at kommunerne med alt for få penge får lov til at lappe lidt på slidte skoler, men de må ikke vælge at bruge pengene til at ansætte skolelærere.
Kommunerne er blevet presset år for år af regeringen, og konsekvenserne er tydelige.
Den offentlige service i kommunerne halter.
Langt, langt de fleste ansatte gør deres yderste inden for de rammer, som de har, men stress, udbrændthed og flugt fra faget er blevet mere reglen end undtagelsen blandt f.eks. pædagoger.
Det går ud over de ansatte, børnene, familierne og på sigt samfundsøkonomien.
Det er farligt og brandærgerligt, at det, der virker, nu afvikles.
Samtidig har vi kunnet se en forbrugsfest hos de rige og hos middelklassen samtidig med en nedsættelse af overførselsindkomsterne.
Det er en bevidst strategi fra regeringens side om at skabe større ulighed.
Vi har hørt den daværende socialminister Eva Kjer Hansen sige, at ulighed er et erklæret mål for regeringen, fordi ulighed skaber god dynamik i samfundet.
I det hele taget er det private forbrug vokset dobbelt så hurtigt som det offentlige forbrug under denne regering.
Det er en retning væk fra velfærd, og det er en økonomisk uansvarlig politik.
Enhedslisten ønsker at kæmpe for den fælles velfærd.
Kommunerne danner rammer om centrale dele af denne velfærd, derfor skal der tilføres langt flere midler, end det har været tilfældet de senere år, og det lokale demokrati skal have lov at virke.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Jamen igen må man sige, at den samlede økonomiske politik med skattepolitik og samtlige områder jo er det, der samlet set har givet de her helt fantastiske resultater, hvor vi ligger i top, når det gælder om at klare os i den globale konkurrence, og når det drejer sig om at have et velfungerende arbejdsmarked med lav arbejdsløshed for de dårligst stillede grupper.
Når vi snakker skattelettelser, jamen så lavede den regering, som fru Pernille Søndergaards parti støttede op igennem 1990'erne, jo virkelig skattelettelser med en sænkning af marginalskatten på 5 procentpoint, tror jeg det var, afskaffelse af formueskatten og halvering af arveafgiften.
Det var jo ellers noget, hvor man kunne sige: Hold da op, det kommer da virkelig de bedrestillede grupper mest til gode.
Men det gjorde man jo ikke bare for at forgylde de bedrestillede, men ud fra en samlet økonomisk betragtning.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-17:
SF kan støtte det her beslutningsforslag.
Det er et problem med pirateri ved Afrikas Horn, og det her handler om at kunne beskytte transport af nødhjælp til det område.
Derfor tyder alt på, at det er et fornuftigt formål, der ligger bag den her operation.
Jeg kan dog ikke lade være med alligevel at komme med et par bemærkninger omkring det, at vi nu har det her forslag i dag.
For selvfølgelig er formålet fornuftigt, men alle fornuftige formål skal jo ses i sammenhæng med andre fornuftige formål, som forsvaret kan deltage i.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg også tror, at det her lidt har en sammenhæng med, at de forskellige værn nu er meget optaget af at markedsføre sig over for politikerne, og at det her også kan hænge sammen med, at søværnet også ønsker at vise, hvad de kan udeomkring i verden.
I hvert fald har jeg bemærket, at helt tilbage i december 2006 var der en artikel i Danske Officerer, hvor søværnet gjorde opmærksom på, at de faktisk meget gerne vil ud til Afrikas Horn.
Det gav anledning til en artikel i dagbladet Information den 11. december 2006, hvor det fremgår, at det er på søværnets ønskeseddel at kunne få lov til at komme til Afrikas Horn og vise, hvad de kan.
Så der er ingen tvivl om, at der også fra søværnets side har været en meget, meget stor interesse i at komme ud og vise, hvad man kan i verden.
Derfor vil jeg godt sige, at jeg synes, vi generelt skal være noget forsigtige med at lave forsvarspolitik og sikkerhedspolitik ud fra, at de forskellige dele af forsvaret godt vil markedsføre sig og vise, hvad de kan.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Forslaget går jo som nævnt ud på at hjælpe til med at sikre, at nødforsyninger til Somalia kan nå sikkert frem uden at skulle risikere at blive overfaldet af pirater, som synes, at de har mere krav på nødforsyningerne end dem, der sidder og sulter og i den grad har behov for at få hjælp i dagligdagen.
Det er helt afgørende og utrolig vigtigt, at den opgave bliver løst, og i den sammenhæng må man sige, at Danmark jo her kan bidrage.
Frankrig har sendt stafetten videre til os, og den har vi så valgt at samle op, og det synes jeg kun er godt.
Det, der kommer til at ske, er jo primært i virkeligheden, at man sikrer, at der også i fremtiden vil være både rederier og søfolk, som kan og vil stille skibe og personel til rådighed til at transportere disse nødforsyninger.
For hvis ikke der er nogen, der sikrer transporterne, vil det ret hurtigt blive en dyr forretning for rederierne, og det vil også blive ganske farefuldt for søfolkene, og dermed vil vi kunne risikere at komme i en situation, hvor der ikke var nogen, der ville byde sig til, og det dur selvfølgelig ikke.
Så på den måde er det et rigtig godt forslag, som vi fra konservativ side kan støtte, og vi ønsker dem en rigtig god tur eller som gamle Peder Wessel ville have sagt det: God vind!
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-17:
Det Radikale Venstre støtter med stor glæde dette beslutningsforslag.
Vi finder det helt naturligt, at Danmark yder et bidrag til at bekæmpe pirateri, og vi ser, at det er en form for pirateri, der forhindrer nødhjælp i at nå frem.
Det er et godt formål, vi her lægger skib til, og jeg mener, det danske bidrag kan gøre nytte, og vi støtter det med stor glæde.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-17:
Ja, jeg synes, jeg kan se det i den forstand, at offentlige virksomheder pålægges en væsentlig større bureaukratisk opgave, og at det vil pålægge dem større udgifter, som der ikke er udsigt til at de skal kompenseres for.
Ligesom hr. John Dyrby Paulsen selv har bemærket i andre spørgsmål i dag, er den her kompensationsordning jo ikke kendt for os, så derfor ved vi ikke, hvor meget der vil vende tilbage til de her offentlige virksomheder.
Min frygt er da, og jeg er bange for, at den er begrundet ud fra, hvordan man kan læse lovforslaget, at der altså vil blive færre penge til at udføre f.eks. sygehusopgaver for i regionerne og til at udføre opgaver for i kommunerne, hvor der i forvejen mangler penge, og hvor kvaliteten er for nedadgående.
Derfor er det et af de steder, hvor jeg ser at man pålægger mere bureaukrati, og det ser jeg ikke som en ligestilling, men tværtimod som en forringelse for borgerne.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Jeg tvivler nu på, at jeg har bedre forbindelse til Forsvars- eller Udenrigsministeriet end ministeren eller hr. Tom Behnke - jeg kunne måske godt tænke mig det, men det har jeg nu nok næppe.
Det, jeg gjorde før, var at læse op - og det tror jeg da er fuldstændig korrekt - at selv om styrken i en periode bliver ledet af Pakistan og i en anden periode bliver ledet af Danmark, indgår den altså som den maritime del af den amerikansk ledede operation Enduring Freedom, og den er underlagt hovedkvarteret, der ligger i Bahrain.
Derfor siger jeg igen til hr. Tom Behnke: Hvis det er sådan, at man altså skal finde noget, der ligesom kan gøre, at vi er trygge ved det, som hr. Tom Behnke åbenbart er i gang med, og som jeg måske også vil støtte, så er det altså selvfølgelig betryggende, at uanset om vi kommer med en amerikansk ledet operation - for operationen er amerikansk ledet - så er det, som skibene rent faktisk må gøre, altså den anvendelse af magt som de må bruge, underlagt danske regler og ikke amerikanske regler.
Det vil jeg i hvert fald selv føle mig en hel del mere tryg ved.
Tom Behnke (KF), 2008-01-17:
Det gør jeg kun for forståelsens skyld, for jeg synes, det er ret væsentligt, at vi taler ud fra det samme.
Og det vil jeg gerne høre om hr. Frank Aaen kan hjælpe med.
For som jeg læser forslaget, skal vi deltage i det, der hedder Task Force 150.
Og der står her: »Styrken ledes aktuelt af Pakistan.«
Jeg hørte, at hr. Frank Aaen sagde, at det, vi deltager i, er en operation ledet af USA.
Og der vil jeg bare høre, om hr. Frank Aaen har nogle informationer, som jeg ikke har, og om udenrigsministeren har skrevet forkert i forslaget.
For så er det ret væsentligt, at vi får rettet forslaget her; det synes jeg er på sin plads.
Så hvis hr. Frank Aaen kan bidrage med viden, som hverken jeg eller udenrigsministeren har, hører jeg da gerne om det.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Enhedslisten støtter selvfølgelig bekæmpelse af pirateri og vil gerne gøre en indsats for, at Danmark kan hjælpe de søfarende, så der ikke kommer flere af den slags katastrofer, som vi har set med bortførelse af og tyveri fra skibe.
Men det, som vi har talt om i de korte bemærkninger og som hr. Holger K. Nielsen var inde på, er jo, som der står i beslutningsforslaget - det er den sætning, som vi prøver at grave lidt i - at flådestyrken er underlagt koalitionshovedkvarteret Combined Force Maritime Component Command i Bahrain, som er en maritim del af den amerikansk ledede operation Enduring Freedom, som opererer i flere regioner, herunder Afghanistan, men altså også omkring Afrikas Horn.
Derfor vil vi selvfølgelig have at vide: Hvad har den her styrke hidtil lavet?
Hvad kan den komme til at lave?
Hvad er det, vi går ind i, inden vi bare siger ja til det?
Og der vil jeg så sige til hr. Tom Behnke, som en lille hjælp måske, at hvis der er noget i beslutningsforslaget, der betrygger os lidt, er det side 3, hvor der står, at i Task Force 150 er der ikke et fælles sæt regler for magtanvendelse, men at disse regler for magtanvendelse fastlægges af den enkelte nation.
Det giver dog mulighed for en vis tryghed, selv om det er en del af en amerikansk ledet styrke.
Så vi afviser altså ikke, at vi kan støtte forslaget, men vi vil have de her ting afklaret, inden vi går ind og siger ja.
Kan vi bare for at tage et eksempel risikere, at den her styrke er med til at tage fanger altså fra et opbragt skib - som ender på Guantánamo, eller som ender i Bagram i Afghanistan, som er det nye Guantánamo?
Jamen det kan vi jo ikke være med til.
Det må man da være helt sikker på ikke kan ske, ellers skal vi da ikke deltage i sådan en operation.
Det er jeg sikker på at hr. Tom Behnke også er enig i.
Kan man måske beskytte de civile skibe på en anden måde end på den her måde?
Jeg har ladet mig fortælle, at et af problemerne er, at skibene sejler relativt tæt på Afrikas Horn.
Det er selvfølgelig, fordi skibsrederne sparer brændstof ved at sejle tæt på.
Kan de f.eks. få ordrer til at sejle længere væk, så piraternes skibe ikke kan nå derud, er det jo en anden løsning.
Det vil rederne selvfølgelig brokke sig voldsomt over, men det var da måske en bedre løsning end den her.
Det vil jeg da i hvert fald også gerne have undersøgt.
Og kan man forestille sig en styrke, som ikke er en del af USA's Enduring Freedom, men som måske er en styrke opbygget lidt i stil med den, vi lige har behandlet i det andet forslag, hvor vi alle sammen var enige om at ville give en støtte.
Det er da også noget, der kan overvejes.
Så det her er ikke bare for og imod at gøre noget imod pirateri.
Det er sådan set bare at være sikker på, hvad vi gør, og være sikker på, om der måske er andre muligheder eller måske en kombination af muligheder.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-01-17:
Danmark har vel den tiendestørste handelsflåde i verden, og på den baggrund må det være meget naturligt, at vi stiller op i en sag som denne, og at vi bidrager til, at skibstrafikken kan foregå også i de her pirathærgede farvande omkring Afrikas Horn.
Jeg synes også, at det er naturligt, at vi i en periode kan overtage ledelsen af denne multinationale flådestyrke, når vi nu bliver bedt om det og har mulighed for det.
Så forstår jeg, at Task Force 150 foruden at skulle være med til at sikre, at terroristorganisationer og andre lovløse banditter ikke kan anvende havet til disse illegale aktiviteter, også skal opsamle efterretninger og dæmme op for regionale maritime konflikter.
Jeg kan ikke i den forbindelse overskue, hvor interessant den bekymring, som kom til udtryk fra hr. Holger K. Nielsen, er.
Jeg er ikke sikker på, at den er så interessant, men jeg vil også gerne have, at det bliver undersøgt.
Personligt hæfter jeg mig måske endnu mere ved, at Task Force 150 kan sættes ind i forbindelse med naturkatastrofer, humanitære katastrofer og ulykker til søs.
Jeg vurderer, at det alt sammen er vigtige opgaver, og jeg vil også gerne understrege, at jeg er meget glad for, at det hviler på et FN-mandat og gennemføres helt i overensstemmelse med den internationale folkeret.
Så kort og godt: Ny Alliance kan på alle måder støtte gennemførelsen af beslutningsforslaget.