runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Måske først lige til det med økonomer: De der økonomer, ministeren omtaler, var jo dem, der ikke lige så krisen komme, og det er jo de økonomer, vi i dag ser hver eneste aften i fjernsynet fortælle, at ih, hvor det går, selv om beskæftigelsen styrtdykker.
Jeg tror, man skal passe meget på med bare – jeg er jo selv økonom – at stole på økonomer sådan uden videre.
Men jeg giver da et godt tilbud her.
Ministeren siger hele tiden, at man ikke regner med dynamiske effekter.
O.k., jeg står her med et svar fra skatteministeren, som giver den for regeringen ubehagelige oplysning, at hvis man udskifter beskæringen af børnechecken med at lade være med at øge skattelettelserne til de rigeste, så kommer der flere penge i statskassen.
Det er en oplysning, regeringen ikke kan lide, for man vil helst øge skattelettelserne og skære i børnechecken.
Og så opfinder man lige pludselig: Nå ja, men hvis man ikke øger skattelettelserne, så er der 4.000 færre, der kommer i arbejde, og så mister staten 1 mia. kr.
Er det ikke det, man plejer at kalde dynamiske effekter?
Så når regeringen har brug for det, så er det godt at sende i et svar, men når man ikke synes om det, så kommer det ikke ind.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Betyder det, at hr. Bent Bøgsted ikke tror på alle de deputationer, der har været i Arbejdsmarkedsudvalget, som har fortalt om, hvad det her vil have af konsekvenser, og fortalt om, hvor mange af deres medlemmer der kommer til at gå fra hus og hjem, og som ikke er i stand til at finde job på almindelige løn- og arbejdsvilkår?
Er det, hr. Bent Bøgsted siger, at det simpelt hen ikke passer, hvad de mange mennesker fra hele landet, der sidder med arbejdet med de arbejdsløse i dagligdagen, fortæller?
Tror hr. Bent Bøgsted virkelig ikke, at hvis man må gå fra hus og hjem og dermed en voldsom social nedtur for hele familien, kan man blive presset til at være nødt til at acceptere et job med elendige arbejdsvilkår og en løn langt under overenskomsten?
Endelig for det tredje: Hvis det nu viser sig, at de job, der kommer, er løntrykkerjob, vil Dansk Folkeparti så stemme for at ophæve det her igen?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Jeg tror selvfølgelig på, at der sker en udvikling i Danmark, at der sker fremskridt og kommer en øget vækst.
Vi har jo været igennem en krise, der heldigvis er ved at klinge af.
Når der sker en udvikling i væksten, så medfører det selvfølgelig også, at der kommer job.
Vi ved også, at det er et meget stort antal, der forlader arbejdsmarkedet i de næste år.
Det er en meget stor årgang, der forlader arbejdsmarkedet, og derfor bliver der selvfølgelig også flere job til de ledige, og med den ekstra indsats, der bliver lavet, er jeg sikker på, at det vil hjælpe rigtig mange.
Men jeg kan selvfølgelig ikke stå her og garantere, at der ikke er nogen, der falder ud over kanten.
Med de regler, der er i dag med dagpenge i 4 år, vil der være 1.000-1.200, der falder ud over kanten og mister dagpengeretten.
Det skyldes ikke de regler, som Dansk Folkeparti har været med til at lave.
Det skyldes de regler, der blev indført i 1990'erne under den tidligere SR-regering.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg kan ikke huske, at hr. Bent Bøgsted har sagt, at Dansk Folkeparti går ind for at indskrænke dagpengeperioden eller dagpengenes størrelse.
Jeg har aldrig oplevet det.
Jeg kan selvfølgelig have været uopmærksom et øjeblik, men jeg vil gerne have, at hr. Bent Bøgsted bekræfter, at han aldrig nogen sinde som arbejdsmarkedsordfører har udtalt sig positivt om at nedsætte hverken dagpengene eller at afkorte dagpengeperioden.
Derfor er det helt uforståeligt, at hr. Bent Bøgsted går med til det nu.
Grunden til, at jeg nævner det, er selvfølgelig, at der her forleden var en historie i Avisen.dk om en dame fra Frederikshavn, der kun kunne skaffe sig 22 timer, men nu var nødt til at melde sig fuldtidsarbejdsløs, fordi hr. Bent Bøgsted har været med til at stemme for, at hun kun kan få 30 ugers supplerende dagpenge og dermed er nødt til at melde sig fuldtidsledig.
Og så siger hr. Bent Bøgsted, at han gerne vil lave det om, men at han ikke kan få regeringen til at makke ret.
Kan han ikke bekræfte det?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Det har jo ikke noget med den her lov at gøre.
Det er jo en tidligere lov om supplerende dagpenge.
Det er ikke den, vi behandler i dag.
Vedrørende dagpenge har jeg tidligere sagt, at det ikke betyder så meget, om perioden er på 2 eller 4 år, hvis man gør den rigtige indsats for de ledige.
Det har jeg faktisk stået og sagt heroppe fra talerstolen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Nu spurgte jeg jo helt specifikt til det, at når vi har været til debat i Nordjylland, er der aldrig kommet et ord fra hr. Bent Bøgsted om at skære ned i hverken dagpengene eller dagpengeperiodens længde.
Jeg kan heller ikke huske, at han har sagt noget om det med de supplerende dagpenge.
Nu kan jeg så forstå, at hr. Bent Bøgsted har fortrudt.
Jeg forstår også godt, at han ikke vil snakke om det, men nu forsøger jeg at redde en hædersmand fra at komme til at stemme forkert her ved tredjebehandlingen. For der er jo ingen grund til, at han skal gå rundt med to skuffelser; en må jo være rigeligt: at man er kommet galt af sted ved at støtte en sag, man ikke skulle have støttet, fordi det rammer nogle af hans egne borgere i kommunen, der er nødt til at melde sig fuldtidsarbejdsløse.
Jeg synes, det er prisværdigt, at der er et menneske i Frederikshavn, en kvinde, der er i stand til have tre forskellige job, skaffe sig 22 timer.
Hun ville gerne have mere, men det kan hun ikke, og derfor er hun nødt til at træffe det valg at svigte de tre arbejdsgivere og melde sig fuldtidsarbejdsløs.
Det er nøjagtig den udvikling, som vi peger på.
Jeg kan simpelt ikke forstå, at hr. Bent Bøgsted kan støtte den politik.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Selvfølgelig er det prisværdigt, når folk tager det arbejde, der er – helt sikkert, helt afgjort, der skal ikke være noget der.
Vedrørende situationen her i dag vil jeg sige, at der da ikke var noget, vi i Dansk Folkeparti hellere ville være foruden, end at vi skulle igennem en genopretningspakke.
Vi ville hellere end gerne have været fri for det her, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, men situationen er jo den, at vi har haft en krise, og at vi skulle have lavet en genopretning af den danske økonomi for at leve op til de aftaler, som bl.a. Socialdemokratiet har været med til at indgå med EU: at kronen altid skulle leve op til de her 3 pct., altså at vi ikke må have et underskud på over 3 pct.
Det er det, Socialdemokratiet har været med til at afgøre, altså at vi skulle være tilknyttet EU og euroen på den måde.
Det tager vi så et ansvar for at rette op på, modsat af hvad S gør.
Man må sige, at det er sådan lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Bjarne Laustsen så kommer herop og skoser Dansk Folkeparti for at tage ansvar for at rette op på de aftaler, de krav, som S selv har været med til at stemme igennem.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Vi er jo lige begyndt!
Der er masser af muligheder endnu i henhold til Folketingets forretningsorden.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi står med et forslag om at halvere dagpengeperioden, fordoble genoptjeningskravet og firedoble beregningsperioden.
Der er jo en hel pakke, der er også forringelser på uddannelsesområdet.
Dengang vi lavede en afkortning af dagpengeperioden, var der en massiv indsats på uddannelsesområdet af al mulig slags for at hjælpe de folk her.
Det er der ikke her, for der kommer en nedskæring samtidig.
Hvad kommer det til at koste i afledte omkostninger?
Ministeren siger 1,3 mia. kr.
Hvad er det for nogen omkostninger, der også bliver pålagt kommunerne, når der bliver flere, der ryger ud af dagpengesystemet?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Nu er det sådan set ikke mig, der har meldt mig ud af debatten, det er oppositionen, der har meldt sig ud af debatten.
Det er sådan set bare det, der ærgrer mig en lillebitte smule, for jeg har egentlig altid troet, at oppositionen netop var interesseret i at få drøftet det her grundigt, komme til bunds i det her.
Og så synes jeg jo altså stadig væk, at oppositionen skylder ikke bare mig et svar, men i høj grad også de 40.000 mennesker, der tog bussen fra bl.a. Frederikshavn og Brønderslev og stod her og demonstrerede, om, hvad man egentlig vil med dagpengeområdet, hvis det er sådan, at man engang skulle få magt, som man har agt.
Man holdt jo de her 40.000 mennesker for nar med den udtalelse, som Harald Børsting kom med i avisen i sidste weekend, hvor han nemlig siger: Vi ruller ikke dagpengene tilbage.
Det er bare det, jeg har søgt svar på her i dag.
Jeg synes, det er meget, meget mærkværdigt at opleve, at man, når der er en tredje behandling, ikke benytter sig af muligheden for at gå op på talerstolen.
Vi har jo ikke set Socialdemokraternes ordfører eller SF's ordfører for den sags skyld på talerstolen i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg har da tænkt mig at skrive mig på som privatist, så det skal der ikke være noget problem i.
Jeg kan bare igen forstå, at det, ministeren gerne vil have, er en debat, og i en debat er der også en dialog.
Hvis man stiller ministeren nogle spørgsmål, går man ud fra at få svar.
Nej, hun holder hele Folketinget for nar, Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg, 50.000, der står derude, ved ikke at fortælle dem, hvad det er, den her sag drejer sig om.
Hvorfor må vi ikke se hele pakken?
Hvorfor vil ministeren ikke fremlægge alle konsekvenserne af de handlinger, man foretager sig sammen med Dansk Folkeparti?
Hvorfor må vi ikke få det at vide?
Nej, det kommer engang til efteråret.
Vi havde et samråd, og der spurgte jeg direkte: Kan vi få de samlede konsekvenser belyst af de lovforslag, der kommer, en firedobling af beregningsperioden, en fordobling af genoptjeningsperioden og en halvering af dagpengeperioden?
Hvorfor kan vi ikke få et samlet overblik over det?
Det vil ministeren ikke svare på, inden vi stemmer her ved tredje behandling.
Det synes jeg simpelt hen er for dårligt.
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Jo, jo, man kan sagtens få svar på konsekvenserne af det her lovforslag, og det har hr. Bjarne Laustsen i øvrigt fået.
Så hr. Bjarne Laustsen kender jo udmærket godt tallene.
Hvor der i dag er omkring 1.000-2.000, der falder ud af den dagpengeperiode, som vi har nu på de 4 år, forventer vi, at det bliver et sted mellem 2.000 og 4.000.
Det er sådan, at omkring en tredjedel vil komme på kontanthjælp.
Det er jo svaret til hr. Bjarne Laustsen.
Så simpelt er det.
Med hensyn til beregningsmetoden er det jo en gammel, kendt beregningsmetode.
Hr. Bjarne Laustsen er jo fuldstændig klar over, at man ikke regner dynamiske effekter ind, ligesom man heller ikke gjorde i 1998.
Der regnede man heller ikke dynamiske effekter ind.
Skulle det så være sådan, at hr. Bjarne Laustsen bare lige en gang mere for prins Knud spørger om, om man så kan give et andet eksempel på, at man heller ikke har regnet med dynamiske effekter, kan jeg sige, ja, da man lavede hele velfærdsforliget, regnede man heller ikke med dynamiske effekter, men dengang var der jo ingen kritik fra hr. Bjarne Laustsen, for dengang var hr. Bjarne Laustsen godt klar over, at det var en helt sædvanlig måde at regne på, men det har hr. Bjarne Laustsen åbenbart glemt fra velfærdsforliget og indtil nu.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Ministeren sagde i sit indlæg, at de job, som regeringen mener at der pludselig vil komme, fordi der bliver flere arbejdsløse, og der er flere arbejdsløse, der bliver tvunget til at sende flere ansøgninger, ikke ville være løntrykkerjob.
Kan ministeren så ikke røbe, hvad det er for nogle job, regeringen forestiller sig?
Hvad for nogle job er det helt konkret, man forventer at der vil komme?
Hvad er det for nogle job, regeringen regner med at dem, der lige nu bliver fyret rundtom i kommunerne, dem, der har gået arbejdsløse i lang tid, fordi rigtig mange industriarbejdspladser er nedlagt, skal have?
Skal de være slagtere, skal de være tømrere, kommer der lige pludselig nye industriarbejdspladser, eller hvad er det for nogle job, regeringen forestiller sig at der vil opstå, fordi man pisker de arbejdsløse?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Man må nok sige, at det er noget af en stramning, fru Line Barfod kommer med, når hun siger, at man pisker de arbejdsløse.
Vi har en aktiv arbejdsmarkedspolitik på alle fronter.
Senest har vi vedtaget en gigantisk indsats over for langtidsledighed – det er jo en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
Det er jo ikke et spørgsmål om at piske folk, det er et spørgsmål om at hjælpe folk.
Så fru Line Barfod kan godt droppe de der stramninger, som hun gentagne gange forsøger at komme med.
Med hensyn til, hvor det er, de her job vil opstå, så er det jo en kendt sag, at når arbejdsudbuddet stiger, øges beskæftigelsen også.
Det er, hvad alle økonomer, som vi normalt betragter som seriøse og dygtige, siger.
Og sådan vil det også være nu.
Jeg er godt klar over, at det ikke står i marxistiske lærebøger, at det er sådan, men sådan er det i den virkelige verden, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Så med den indfasning, der kommer til at ske nu i forbindelse med dagpengene, og som vil øge udbuddet med 13.000 mennesker, vil man naturligvis også se, at der vil opstå job.
Sådan har det altid været, og sådan vil det også være denne gang.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det er muligt, at ministeren ikke mener, at det, at man mister sine dagpenge og må gå fra hus og hjem, er at blive pisket, men ret mange arbejdsløse opfatter det altså, som om de bliver pisket, når de skal gå fra hus og hjem.
Ministeren siger, at når der bliver flere arbejdsløse og de bliver tvunget til at søge flere job, så kommer der rent magisk nogle job, og at det viser virkeligheden.
Betyder det, at ministeren siger, at den virkelighed, der findes lige nu, alle de mange deputationer, der har været fra en lang række fagforeninger og a-kasser rundtom i hele verden, ikke er den rigtige virkelighed?
Ministeren mangler at fortælle os, hvor det helt konkret er, regeringen mener at der skal satses?
Hvor er det helt konkret, at regeringen tror på at der kommer job?
Hvad er det for en type job, man regner med at der kommer, hvis det ikke er løntrykkerjob?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Først og fremmest er jeg meget imponeret over, at det er deputationer fra hele verden, der er kommet – det må jo så være for at kigge på flexicuritymodellen, for den er man nemlig interesseret i i hele verden, og den består fortsat.
Så hvis de kommer fra hele verden, går jeg ud fra, at det er på grund af det.
Med hensyn til, hvad det er for nogle job, kan jeg bare igen sige til fru Line Barfod, at OECD og de bedste økonomer i verden regner på den her måde.
Det er helt normalt.
Og jeg håber da også på, at fru Line Barfod har en vis tiltro til, at når man øger arbejdsudbuddet, følger beskæftigelsen med, for ellers er den da helt gal med den socialistiske plan, for der skal man ud og skaffe 70.000 ekstra arbejdspladser.
Men det er ikke over en langsom indfasning, som det er tilfældet med vores 13.000 arbejdspladser, nej, det er over night, fordi man har indgået en overenskomst med fagbevægelsen.
Så fru Line Barfod må jo vælge side her: Tror fru Line Barfod på sådan en eller anden marxistisk ideologi, eller tror hun på den virkelige verden?
Jeg ved godt, i hvilken kurv jeg lægger mine æg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-06-16:
Ja, vi diskuterer et forslag, som er en del af regeringens genopretningspakke, og jeg synes bare, det ville være så befriende, hvis vi kunne få et ærligt svar fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Partierne siger, at man anerkender kravet, og man mener måske også gerne at ville leve op til det, men vi kan jo ikke få konkrete svar på, hvordan man vil løse udfordringerne i 2011, 2012 og 2013.
Det er bare uærligt, at man ikke tør fortælle danskerne, at man ikke har svar på de udfordringer, vi står over for, og jeg synes bare, det er pinligt, at man ikke har nogen som helst konkrete bud på, hvordan vi her og nu retter op.
Derfor er det jo også interessant, at vi får at vide, hvad det så er, der ligger i de forblommede ord.
Når Socialistisk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører bliver spurgt, om man vil rulle dagpengereformen tilbage, lyder svaret: Ja, det vil vi helt sikkert, der må ikke ske forringelser af det sikkerhedsnet, som folk har.
Men hvorfor kan vi så ikke få et klart svar på, om det er tilbage til præcis de 4 år eller ej?
Er det bare lidt løs snak og lidt hensigtserklæringer?
Vi burde kunne få klare svar.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Jamen jeg køber simpelt hen ikke præmissen.
Det, der er væsentligt, er, at folk kommer i beskæftigelse, det, der er væsentligt, er, at vi også sørger for, at vi har en sund, stærk og god økonomi fremover, og det er det, vi fra Det Konservative Folkepartis side gør vores til.
Jeg ved godt, at det er fuldstændig sort snak for en socialdemokrat, men det er altså det, der er vores udgangspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Ja, det med de sunde interesser fik jo så også en ende, for jeg forstår ikke helt pointen i at være så interesseret i, hvorvidt det skal være de 4 år, eller det skal være en kortere periode, når vi ved, at dagpengesystemet er sammensat af flere elementer, som tilsammen udgør det sikkerhedssystem, som gør, at lønarbejderne vil være rede til at lade sig fyre på et fleksibelt arbejdsmarked, der tilpasser sig de omskiftelige vind- og vejrforhold.
Det interessante er jo, hvordan vi laver et system, der passer her og nu til de krav, som efterspørges på arbejdsmarkedet, og om det så lige skal være 4 år, når der i øvrigt er andre elementer, der spiller lige så voldsomt ind, i forhold til at man føler sig tryg på arbejdsmarkedet, er ikke givet.
Her er det, vi garanterer, at den økonomiske ramme, der svarer til en 4-årig dagpengeperiode, fortsat vil være til stede, og hvis det er den 4-års-periode, som arbejdsmarkedet mener passer bedst til den aktuelle situation, jamen så bliver det sådan.
Hvis de bestemt mener, vi kan skrue det sammen på andre måder, som gør det mere fleksibelt, får virksomhederne til at stå bedre og gør det lettere at være lønarbejder, jamen så kan vi godt overtales til det.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Vi har jo efterhånden talt om det rigtig, rigtig mange gange.
Vi har talt om, at når man styrker incitamenterne til at søge arbejde og styrker et effektivt arbejdsudbud, øger det også netop muligheden for at få et job og komme i beskæftigelse, og det er jo det, dagpengereformen gerne skulle være med til at styrke.
Den skulle netop gerne sørge for, at folk i højere grad får et incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet og øge arbejdsudbuddet, og undersøgelser viser altså, at bl.a. tidligere forkortelser af dagpengeperioden har været med til at gøre sit til, at folk er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg spørger ikke til al mulig økonomisk teori.
Jeg spørger helt nede på jorden, om fru Helle Sjelle ikke kan forklare det for mig og de unge, som lige nu bliver færdige med håndværkeruddannelser og andre uddannelser.
Der er masser af erhverv, hvor man ikke bliver ansat på funktionærvilkår med en permanent ansættelse på fuld tid.
I dag er det normale på store dele af mange af arbejdsmarkedet, at man kun har korte ansættelser, og hvordan er det så helt konkret, når de er faldet for reglen om 2 års dagpenge, og når de ikke har nogen mulighed for at optjene 52 ugers arbejde?
Hvordan er det så helt konkret fru Helle Sjelle mener, at det her forslag skal få dem til at blive på arbejdsmarkedet i forhold til i dag, hvor de har en mulighed for at genoptjene dagpengeretten?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Der er jo en grund til, at de her forslag skal ses i en sammenhæng.
De skal bl.a. ses i en sammenhæng, fordi det, at arbejdsudbuddet stiger, også bevirker, at beskæftigelsen følger med.
Det har bl.a. OECD-undersøgelser påvist, og så tror jeg ikke, der er så meget mere at sige om det, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg vil gerne høre den konservative ordfører, fru Helle Sjelle, hvem der er kommet med det modbydelige forslag her.
Undskyld udtrykket, men Dansk Folkeparti har jo lige fortalt os, at de er meget humane, og at de kun har foreslået en halvering.
Det, der er straffen her, er jo, at når man er helt ude på kanten, skal man i dag have 26 ugers beskæftigelse inden for 4 år, men fremover bliver det 52 ugers beskæftigelse.
Hvorfor skal de have den knytnæve?
Er det Det Konservative Folkeparti, der har overtrumfet Dansk Folkeparti og har sagt: Det, Dansk Folkeparti kom med, var alt for blødsødent, så vi Konservative giver den lige en ekstra skalle?
Skal det forstås sådan?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast over for hr. Bjarne Laustsen, at jeg ikke ser det her forslag som nogen straf.
Det, det handler om for os, er at hjælpe mennesker, det er at sørge for, at folk kommer i beskæftigelse.
Det er altså det, der er det primære, og det må vi som politikere sætte nogle rammer for.
Hvis vi også fremover skal have det her samfund til at have en ordentlig vækst, en ordentlig velfærd, er vi også nødt til at sørge for, at der er et arbejdsudbud, der gør, at der er mulighed for at skabe noget beskæftigelse.
Jeg vedkender mig gerne, at det her forslag er kommet fra regeringen og deriblandt også Det Konservative Folkeparti.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det drejer sig om arbejdsudbud, men den plan, der ligger her, vil føre til 20.000 flere arbejdsløse.
Så der er jo ikke noget arbejdsudbud – det bliver bare værre.
Jeg synes, at det kunne være rart at høre fra den konservative ordfører, om det virkelig er dem, der har foreslået at træde på folk, der i forvejen ligger ned – at de simpelt hen bare skal have.
Vi har tidligere i dag diskuteret, hvordan mulighederne er for at få SVU, når man er i beskæftigelse, så man ikke falder ud af systemet.
Vi halverer, og vi tager lige 20 pct. af satsen også for en sikkerheds skyld, siger man. Hvad angår ret og pligt og rådighed vil jeg spørge fru Helle Sjelle, om hun kender nogen mennesker, der har sagt nej tak til et arbejde?
Straffen er jo hård, hvis ikke man tager et arbejde, for så bliver man frataget dagpengene.
Er det ikke rigtigt?
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg ved godt, det er konservativ politik, at det vigtigste i denne verden er at sikre så mange skattelettelser som muligt til de rigeste, så de kan opretholde et kæmpehøjt luksusforbrug, og så må arbejdsløse, børnefamilier og andre betale regningen.
Det, jeg ikke helt forstår, er det, som ordføreren sagde i sin ordførertale om, at de her nedskæringer af dagpengene skulle føre til, at flere bliver på arbejdsmarkedet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis man først er røget ud af dagpengesystemet og ikke har en jordisk chance for at få 52 ugers arbejde, hvordan skulle det så føre til, at man bliver på arbejdsmarkedet, især hvis man ryger så langt ud, at man mister hus og hjem og får en række andre sociale problemer oveni?
Hvordan skulle det føre til, at man bliver på arbejdsmarkedet?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Så kan jeg spørge, hvorfor man gør det her.
Vi har jo igen og igen hørt, at det er for at få flere i gang.
Kan man være sikker på det?
Hvordan kan man være sikker på det?
Er det ikke bare et gæt ligesom alt muligt andet, man gør?
Man leger simpelt hen med skæbner, man leger med mennesker, for det er jo egentlig bare et gæt.
Vi har flere gange hørt, at man har sagt: Ja, de kommer i gang.
Men hvordan kan man være så sikker?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-16:
Jamen tidligere erfaringer viser jo, at folk netop kommer i gang igen.
Det er det, der bl.a. gør, at vi synes, det er en god idé at gøre det her.
Igen, den overordnede idé med det her er jo netop at sørge for, at vi også fremover har et sundt og velfungerende Danmark, hvor der også er råd til at tage hånd om de allersvageste.
Hvis vi ikke sørger for, at der er en sund og stærk økonomi, har vi ikke råd til det.
Vi prioriterer i Det Konservative Folkeparti, at der er råd til at tage hånd om de svageste.