Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-10-07:
I flere år har Danmark oplevet uafbrudt fremgang.
Stadig flere er kommet i arbejde, og arbejdsløsheden er meget lav.
Danmark er et godt og trygt sted at bo.
Vi har et af verdens bedste velfærdssystemer.
Vi er ikke truet af krig og naturkatastrofer.
Mange i omverdenen betragter Danmark som et attraktivt, velstående og fredeligt sted.
Men mørke skyer er ved at trække op i horisonten.
Bankkrak, faldende boligpriser, høje oliepriser, dyre fødevarer – det gør mange mennesker bekymrede for deres private økonomi.
Terror og trusler om terror, bandeopgør og skyderier i gaderne – det gør mange mennesker bekymrede for deres personlige sikkerhed.
Regeringen vil kæmpe for, at Danmark fortsat skal være et trygt og sikkert samfund, et samfund med tryghed i familiernes økonomi, et samfund med høj beskæftigelse, et samfund med social tryghed, et samfund, hvor der er trygt og sikkert at færdes ude om aftenen, et samfund, hvor vi står sammen i kampen mod terror og ekstremisme, et samfund med en stærk sammenhængskraft – et trygt og sikkert samfund.
Det skaber vi ikke ved at søge tilbage til fortiden.
Det skaber vi ikke ved at lægge bånd på frihed og foretagsomhed.
Det skaber vi ikke ved at lukke os inde og spærre for omverdenen.
Tværtimod.
Et trygt og sikkert samfund skaber vi ved at fremme reformer, der ruster os til fremtiden, ved at opmuntre til fornyelse, initiativ og virkelyst og ved at tage medansvar i verden omkring os.
Den linje har regeringen fulgt siden 2001, og den vil vi fortsætte, så Danmark også i fremtiden er et trygt og sikkert samfund at leve i.
Grundlæggende er den danske banksektor sund og solid.
Der har vist sig enkelte brodne kar, men gennemgående er de danske banker drevet fornuftigt og med omtanke.
Men problemet er, at de internationale kapitalmarkeder nærmest har været ved at fryse til.
Det betød, at selv sunde og veldrevne banker fik problemer med at skaffe den nødvendige kapital.
Ikke blot de usunde banker kunne blive ramt, men hele banksektoren – og til syvende og sidst hele samfundet.
Regeringen har handlet resolut.
For at sikre ro og stabilitet og normal drift af de sunde banker etablerer vi en garantiordning for pengeinstitutterne.
Ordningen giver garanti for alle indlån i pengeinstitutterne i de næste 2 år.
Garantien er skruet sammen, så bankerne selv tager et meget betydeligt økonomisk medansvar, og den er indrettet sådan, at risikoen for skatteyderne er minimeret.
Samtidig har Nationalbanken sikret landets pengeinstitutter bedre lånemuligheder.
Regeringen er i det hele taget indstillet på at tage de skridt, som er nødvendige for at sikre ro og stabilitet i det danske banksystem.
Ud over garantien for indlån i bankerne sætter vi ind på fem områder:
Vi skærper Finanstilsynets kontrol med banker og andre finansielle institutioner.
Vi strammer reglerne om bankers salg af egne aktier.
Kunder og aktionærer skal kunne se, hvad det er for en bank, de betror deres penge.
Og så vil vi sammen med vore partnere i EU drøfte, hvordan vi styrker den internationale regulering af kapitalmarkederne.
Kapitalen bevæger sig frit over landegrænserne, og derfor er der også behov for et fælles regelsæt, som sikrer mere gennemsigtighed på de internationale markeder.
Der er behov for en håndfast indsats for at genskabe tillid og stabilitet på kapitalmarkedet, men samtidig er der også behov for at stå vagt om de sunde principper i markedsøkonomien.
Det er værdifuldt med en privat banksektor, et frit kapitalmarked og en stærk konkurrence, for det skaber udvikling, vækst og velstand, men det er uanstændigt, når grådighed og smarte manøvrer tager magten over soliditet og sund fornuft.
Det er urimeligt, hvis økonomiske lykkeriddere kan score kassen, når der er gevinst, mens skatteyderne skal bløde, når der er tab.
Og det er uforsvarligt, hvis spekulanter kan jonglere med megasummer uden gennemsigtighed omkring, hvad der foregår, for det kan påføre almindelige mennesker og hele samfundet betydelige tab.
Heldigvis har vi mange gode og solide pengeinstitutter i Danmark, pengeinstitutter, som opfører sig hæderligt, forvalter indskydernes penge med omhu og ikke kaster sig ud i uansvarlige og spekulative forretninger.
Det er den bankskik, vi skal sikre.
Den er pålidelig og pligtopfyldende, redelig og respektabel, sund og solid.
I det hele taget er der brug for en solid og stabil økonomisk politik for at ride stormen af.
Dansk økonomi er sund og stærk, men vi har en åben økonomi, som bliver påvirket af, hvad der sker i verden omkring os.
Nu gælder det om at bevare ro, tryghed og sikkerhed omkring økonomien i hver familie og hver virksomhed.
Derfor vil regeringen videreføre en stabil finanspolitik, så vi holder landets økonomi på rette spor, derfor vil regeringen videreføre skattestoppet, så familier og virksomheder trygt kan træffe beslutninger uden frygt for pludselige skattestigninger, og derfor vil regeringen forstærke indsatsen for at skaffe mere arbejdskraft, så vi kan fortsætte med høj beskæftigelse her i landet.
Vores største udfordring er mangelen på arbejdskraft – også selv om ledigheden skulle stige lidt.
Der mangler folk både i private virksomheder og i offentlige institutioner.
Mangelen på medarbejdere koster tab af produktion, tab af velstand, tab af velfærd.
Vi er ganske enkelt nødt til at gøre en kraftanstrengelse for meget hurtigt at skaffe mere arbejdskraft.
Vi skal have nedbragt sygefraværet.
Hver dag bliver 150.000 mennesker hjemme, fordi de er syge.
Det er for mange, og vi har nu indgået en aftale med arbejdsmarkedets parter om at forebygge og nedbringe sygefraværet. Vi skal modernisere dagpengesystemet.
Systemet er indrettet på en tid med stor ledighed.
Nu skal vi indrette det, så de ledige får hurtigere tilbud om job.
Til gengæld kan dagpengeperioden være kortere, så de ledige ikke bliver låst fast på passiv overførsel, men kommer hurtigere i arbejde.
Vi vil gøre det mere attraktivt at øge arbejdstiden i den offentlige sektor.
Vi vil udnytte de nye muligheder for øget arbejdstid i de offentlige overenskomster, vi vil tilskynde deltidsansatte til at gå på fuldtid eller gå op i tid, og vi indfører en seniorbonus til medarbejdere, som vil blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Det skal være mere attraktivt at yde en ekstra indsats.
Vi skal sikre et godt grundlag for løn og ledelse i den offentlige sektor, så vi kan tiltrække og fastholde dygtige medarbejdere.
Regeringen har i forståelse med arbejdsmarkedets parter nedsat en lønkommission, som skal støtte en positiv udvikling.
Vi ønsker at skabe bred samling om at øge den samlede arbejdstid i det danske samfund.
En øget arbejdstid skal både passe til medarbejdernes og familiernes situation og til samfundets behov.
Vi vil gennemføre en skattereform, som sænker skatten på arbejde, herunder skatten på den sidst tjente krone.
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Det skal kunne betale sig at få overarbejde udbetalt som løn i stedet for at afspadsere.
Det skal kunne betale sig at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
At skaffe mere arbejdskraft er en tvungen opgave.
Problemet går ikke væk, for det handler om, at flere går på pension og færre kommer på arbejdsmarkedet.
I 1943 blev der født 84.000, og nu går den store årgang på pension.
I 1983 blev der kun født 50.000, og nu træder den lille årgang ind på arbejdsmarkedet.
Derfor mangler vi medarbejdere i både private virksomheder og på offentlige institutioner, og det vil vi blive ved med i mange år.
Derfor må vi handle nu.
Det er et barskt valg, for enten må vi acceptere et tab af velstand og velfærd som følge af mangel på arbejdskraft, eller også må vi skaffe mere arbejdskraft – enten ved, at de, der allerede er på arbejdsmarkedet, arbejder noget mere, eller ved, at flere kommer ud på arbejdsmarkedet og væk fra passiv offentlig forsørgelse.
Derfor opfordrer jeg til, at Folketinget og arbejdsmarkedets parter i fællesskab løser den opgave, en opgave, som er af afgørende betydning for velstand og velfærd i det danske samfund.
Et af de områder, som er hårdt ramt af mangel på arbejdskraft, er vore sygehuse.
Siden 2001 er der ansat 2.000 ekstra læger og sygeplejersker i det offentlige sundhedsvæsen, men der er brug for flere.
Regeringen har siden 2001 givet høj prioritet til sundhedsområdet.
Vi har tilført ekstra 45 mia. kr. til velfærd i det danske samfund, og næsten halvdelen er gået til sundhed: til hospitalerne, til praktiserende læger og til medicin.
Hospitalerne gennemfører nu årligt 130.000 flere operationer end for 7 år siden, og kvaliteten i behandlingen af livstruende sygdomme er blevet bedre.
Men vi kan og skal gøre det endnu bedre, for vi betaler verdens højeste skat, og så har vi også krav på sygehuse i verdensklasse.
Regeringen vil tage en række initiativer for at sikre fortsat fremgang på sygehusene: Vi vil nedbringe ventelisterne.
Strejken i foråret ramte patienterne.
375.000 behandlinger blev aflyst, og ventelisterne eksploderede.
Den pukkel skal afvikles igen.
Vi vil følge afviklingen i ventetiderne måned for måned, region for region.
Vi vil sikre det frie sygehusvalg.
Det frie sygehusvalg er midlertidigt sat på standby som følge af konflikten.
Vi indfører det automatisk igen med virkning fra den 1. juli 2009.
Det frie valg har været en afgørende drivkraft for at øge aktiviteten på sygehusene, og det frie valg, hvor pengene følger patienten, har sikret et socialt retfærdigt frit valg, et frit valg for alle – uanset pengepungens størrelse.
Vi vil tiltrække mere arbejdskraft.
Vi vil tiltrække kvalificeret sundhedspersonale fra udlandet, vi vil udnytte de nye muligheder for øget arbejdstid i de offentlige overenskomster, og vi vil sætte turbo på initiativer, som kan fremme fleksible uddannelser og fleksibel arbejdsdeling inden for sundhedsvæsenet. Vi vil yderligere forbedre behandlingen af livstruende sygdomme.
Der er aftalt mere effektive behandlingsforløb for livstruende kræft- og hjertesygdomme, og vi har tilført ekstra 1,8 mia. kr. til regionerne i 2009 til at sikre bedre kvalitet og sikre en fortsat stigning i aktiviteten på hospitalerne.
Vi vil give prioritet til kronisk syge.
Regeringen har afsat over 0,5 mia. kr. frem til 2011 til bedre behandling af kronisk syge og ældre medicinske patienter.
Vi vil styrke forebyggelsen af sygdomme, og vi vil lancere en handlingsplan for forebyggelse med klare mål for indsatsen.
Vi vil bygge nye og moderne sygehuse.
Det er en hjertesag for regeringen – og for befolkningen.
Vi skal have den tryghed, at vi får den rigtige behandling af høj kvalitet, når vi har brug for den.
Regeringen fører en fast og fair udlændingepolitik.
Den tidligere ukontrollerede indvandring er afløst af en kontrolleret indvandring af mennesker, som har kvalifikationerne til at klare sig i Danmark.
Den faste og fair udlændingepolitik har skabt mere tryghed i befolkningen, for vi har fået styr på det, der var løbet løbsk før 2001.
Der er nu kommet overensstemmelse mellem den førte politik og befolkningens ønsker.
Resultaterne er overbevisende: I 2001 fik 6.300 personer asyl i Danmark.
I 2007 var tallet nede på 1.300.
I 2001 blev der givet næsten 11.000 tilladelser til familiesammenføring.
Vi har med andre ord reduceret det antal, der kommer hertil som følge af asyl og familiesammenføring, til omkring en tredjedel af niveauet i 2001.
Det betyder ikke, at Danmark så er blevet et lukket samfund, tværtimod, for vi har gjort det lettere for kvalificerede udlændinge at komme til Danmark for at arbejde og for at uddanne sig.
Alene i 2007 blev der givet 52.000 opholdstilladelser til at arbejde og til at studere.
I 2001 var tallet kun 16.000.
Vi har simpelt hen drejet indvandringen til Danmark 180 grader.
Før blev vores velfærd presset af indvandrere, der havde svært ved at klare sig selv i Danmark.
Nu kommer udlændinge fortrinsvis til Danmark for at arbejde, studere og yde et bidrag til det danske samfund.
Før blev kommunerne løbet over ende.
Nu kan de magte opgaven.
Før var indvandringen ustyrlig.
Nu er den kontrolleret.
Langt færre unge danskere med indvandrerbaggrund gifter sig med personer fra forældrenes hjemland.
Det er godt for integrationen, og ikke mindst er det lykkeligt for de unge, at de i højere grad kan vælge selv.
For nylig afsagde EF-Domstolen en dom i den såkaldte Metocksag.
Regeringen bakker selvsagt op om retten til fri bevægelighed i EU, det er en ret, som Danmark og mange danskere nyder godt af, men dommen åbner op for, at den fri bevægelighed i EU kan misbruges til at legalisere ulovlig indvandring.
Det vil vi under ingen omstændigheder acceptere.
Derfor har regeringen indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som sikrer, at den faste og fair udlændingepolitik står fast.
Vi respekterer EU-reglerne, men vi opbygger et solidt nationalt værn mod misbrug af EU-dommen.
Vi vil i EU blive ved med at arbejde for, at den fri bevægelighed ikke bliver misbrugt til illegal indvandring.
Selv om det går fremad med integrationen i Danmark, er der fortsat noget at gøre.
Ledigheden blandt danskere med indvandrerbaggrund er stadig for høj.
Uddannelsesniveauet er for lavt.
Blandt indvandrerkvinder generelt er arbejde og uddannelse en særlig udfordring, og kriminalitet blandt unge med indvandrerbaggrund er højere end blandt andre danske unge.
Derfor vil regeringen styrke indsatsen for bedre integration:
Vi vil mindske frafaldet på ungdomsuddannelserne blandt unge med indvandrerbaggrund – og styrke deres danskkundskaber.
Vi stiller konkrete krav til erhvervsskolerne, og vi vil sikre praktiske indgange til uddannelserne og fjerne unødige boglige krav.
Vi vil have flere kvinder med indvandrerbaggrund i job.
Derfor ændrer vi reglerne om kontanthjælp, så bl.a. denne gruppe ikke bliver låst fast på passiv forsørgelse.
Vi vil forpligte kommunerne til at give de hjemmegående, familiesammenførte indvandrerkvinder tilbud om aktivering, og vi vil styrke beskæftigelse, iværksætteri og netværk blandt kvinder med indvandrerbaggrund.
Vi vil forbedre den værdimæssige integration.
Vi ønsker et samfund, der er præget af tillid og sammenhængskraft på tværs af etnisk baggrund.
Regeringen vil fremlægge en handlingsplan og tage initiativer, som skal forebygge ekstremisme og radikalisering og modvirke antidemokratiske kræfter.
Børn og unge med indvandrerbaggrund skal kende og respektere de grundlæggende værdier i det danske samfund.
Vi vil bekæmpe ghettodannelse og isolation.
Vi vil have en håndfast forebyggelse af kriminalitet.
Regeringen vil ikke acceptere, at kriminaliteten er så høj blandt unge med indvandrerbaggrund.
Vi vil styrke indsatsen mod tvangsægteskaber og æresdrab.
Ingen af delene hører hjemme i det danske samfund.
Vi står vagt om 24-års-reglen.
Vi vil støtte mønsterbrydere med indvandrerbaggrund, der som følge af trusler og vold har behov for beskyttelse.
Vi vil sikre opholdssteder for personer i nød.
Ofre skal kunne beskyttes mod deres familie.
Danmark er et gæstfrit samfund, men vi forventer, at de, der kommer hertil, overholder vore love.
Danmark er et frisindet samfund, men vi forventer, at de, der kommer hertil, respekterer de principper, som det danske samfund og det danske folkestyre bygger på.
Vi har siden 2001 ført en klar og konsekvent retspolitik.
Vi har indført skærpede straffe for vold, voldtægt og narkokriminalitet, vi har forstærket kampen mod de kriminelle bander, vi har styrket indsatsen mod våben, og vi har sørget for orden og konsekvens i fængslerne.
Regeringens politik har virket.
Men der er stadig udfordringer.
Det hører sig ikke til i et retssamfund.
Regeringen vil sætte håndfast ind for at sikre ro og tryghed: Vi vil skabe tryghed i nattelivet og forebygge unges hærgen; vi vil udvide brugen af videoovervågning, så voldsmænd kan blive fanget; vi vil registrere ballademagere, så restauranter og værtshuse kan forbyde dem adgang; vi vil skærpe forældrenes erstatningsansvar, når deres børn øver hærværk og vold;
vi vil indføre kontante sanktioner mod kriminelle unge under den kriminelle lavalder, f.eks. ved at sætte de unge til at rydde op efter hærværk; og vi vil forbedre resocialiseringen af unge kriminelle efter afsoning af fængselsstraf, f.eks. ved krav til de unges uddannelse eller beskæftigelse.
Vi vil stoppe de uhyrlige bandeopgør.
Vi har styrket efterforskningen af bagmændenes økonomiog skatteforhold.
Men vi vil gøre mere.
Bandekriminalitet skal være en skærpende omstændighed i udvisningssager, og vi vil forenkle adgangen til aflytning af mistænkte i forbindelse med bandekriminalitet.
Vi vil have flere patruljevogne og betjente på gaden.
Det er netop sigtet med politireformen.
Jo, der er lidt at komme efter.
Og regeringen vil derfor tage de initiativer, som er nødvendige for at opfylde formålet med reformen: Flere betjente på gaden. Vores kamp mod kriminelle bander vil være hård og konsekvent.
Et trygt og sikkert samfund handler også om bedre beskyttelse af klimaet og bedre energisikkerhed.
Derfor skal vi forebygge klimaforandringer ved at reducere udslippet af drivhusgasser.
Vi vil styrke energisikkerheden.
Vi skal samtidig beskytte vores natur bedre.
Hensynet til sikkerhed, klima, miljø og natur kræver, at vi sætter ind over en bred front.
Vi vil sikre en massiv udbygning af den vedvarende energi, og vi fordobler den offentlige forskning i ny energiteknologi frem mod 2010.
Vi vil investere i bedre transport og infrastruktur.
Transportsektoren skal tage hensyn til klima og natur, og danskerne skal ikke spilde tid i køer på motorvejen eller vente forgæves på toget.
Vi vil investere massivt i kollektiv transport, vi vil udbygge vejnettet, og vi vil styrke hensynet til naturen, når vi anlægger veje og jernbaner.
Vi vil gøre Danmark til et center for grøn vækst.
Regeringen vil i begyndelsen af 2009 fremlægge en vision og en plan for grøn vækst.
Vi vil skabe flere store og sammenhængende naturområder, og vi vil sikre en bedre beskyttelse af den natur, vi har.
Det betyder klare krav til landbruget om miljøvenlig drift, men det vil også give landbruget grønne udviklingsmuligheder, for landbruget får en vigtig rolle for grøn vækst i fremtiden.
Det kræver en grøn revolution, en ny industriel revolution, hvor vi udvikler en ny økonomi baseret på miljøvenlig, grøn teknologi, en grøn vækst, som vil give både eksport og arbejdspladser.
Vi er nødt til at udvikle nye energikilder, at øge energieffektiviteten og at fremme miljøvenlig teknologi – ikke blot i Danmark, men i hele verden.
Derfor kæmper vi for en global aftale på klimakonferencen i København næste år.
Det handler om andet og mere end klima og miljø, det handler også om sikkerhed.
Den vestlige verdens afhængighed af importeret olie og naturgas medfører en massiv overførsel af velstand fra verdens demokratier til autoritære regimer.
Vi skal fremme vor frihed ved en grøn revolution, der reducerer magten fra totalitære regimer.
Vi skal styrke den frie verden ved at svække afhængigheden af olien og gassen.
Vi skal øge vor sikkerhed ved at mindske overførslen til dem, der truer vor frihed.
Den 11. september 2001 ændrede trusselsbilledet i verden.
Angrebet på USA indvarslede en kamp mod verdens frie demokratier.
I 2008 har vi oplevet, at Danmark er blevet et mål for international terrorisme.
Det så vi med angrebet mod vores ambassade i Islamabad i juni, og det har vi set ved en række hjemlige sager.
Mange mennesker er bekymrede over terrortruslerne.
Det er forståeligt.
Jeg kan forsikre, at regeringen gør alt, hvad den kan, for at fastholde tryghed og sikkerhed for alle danskere.
Vi har gennemført to terrorpakker, som sigter på at forebygge terror, at forstærke efterforskning og at optrævle terrornetværk.
Vi har styrket efterretningstjenesterne med flere folk og ny teknologi, så vi i dag har stærke og velfungerende efterretningstjenester.
Vi har forstærket indsatsen uden for Danmarks grænser.
Vi bekæmper terrorismen dér, hvor den har sit udspring.
Forsvaret for vores sikkerhed starter ikke ved Danmarks grænse, det starter i Helmandprovinsen i Afghanistan.
Her kæmper danske soldater for at forhindre, at Taleban igen får fodfæste, for Taleban og Al-Qaeda samarbejder og udgør en trussel mod hele den frie verden – også mod Danmark.
Her gør danskere en indsats for at give den enkelte afghaner et liv i frihed, fred og fremgang.
Men frem for alt kæmper de for, at vi herhjemme fortsat kan leve i tryghed og sikkerhed.
Derfor skylder vi vore soldater en stor tak og en stærk opbakning.
Jeg vil gerne sende en hilsen til soldaterne på hold 6 i Afghanistan, som jeg selv besøgte for nylig: Vi er stolte over jeres professionalisme.
Vi er taknemlige over, at I har meldt jer til opgaven trods fare og afsavn.
Vi er glade for jeres engagement.
Og jeg vil sende en hilsen til alle danske soldater og andre udsendte, der yder en stor indsats for frihed, fred og sikkerhed i verdens brændpunkter: Vi er stolte af jeres indsats.
Den gør Danmark ære, og den giver håb til frie og demokratiske kræfter over hele verden.
Det er vigtigt, at soldaterne har den uddannelse og det udstyr, som er nødvendigt, og det skal afspejles i det kommende forsvarsforlig.
Vi skal bekæmpe terrorismen over en bred front.
Der er en risiko for, at ekstremisme og religiøs fanatisme slår rod i dele af Afrika, som vi har set det i Sudan og Somalia.
Det må ikke brede sig.
Vi må sikre bedre livsbetingelser for den unge generation i Afrika – og for kvinderne.
Vi må skabe håb i Afrika.
Derfor har regeringen nedsat en Afrikakommission.
Den skal komme med forslag til, hvordan vi kan skabe flere job til unge i Afrika.
Vækst og jobskabelse er den bedste vej til at bekæmpe fattigdom.
Krigen mod tyranner og terrorister kan vi vinde med våben og soldater, men kampen for frihed og folkestyre kræver hjælp til arbejde og uddannelse.
Vi har brug for et stærkt samarbejde i EU for at styrke kampen mod terror, for at forstærke kampen mod organiseret kriminalitet og ulovlig indvandring, for at håndtere den internationale finansielle krise, og for at Europa i det hele taget kan spille en stærkere rolle på den internationale scene.
Det er netop sigtet med Lissabontraktaten.
Regeringen vil arbejde for løsninger, så alle EU-lande snarest kan ratificere den nye traktat, og regeringen ønsker, at Danmark skal være fuldt og helt med i samarbejdet.
De danske EU-undtagelser er og bliver skadelige for Danmarks interesser.
Derfor er det regeringens hensigt, at befolkningen skal have lejlighed til at tage stilling til undtagelserne ved folkeafstemning, men med det irske nej til Lissabontraktaten er der skabt en usikker situation.
Der er ikke på nuværende tidspunkt tilstrækkelig klarhed om rammerne for det fremtidige EU-samarbejde, og i en sådan situation kan vi ikke med rimelighed bede vælgerne tage stilling til de danske undtagelser.
Derfor må en folkeafstemning om undtagelserne vente, til der er skabt klarhed om traktaten.
Men det er fortsat regeringens faste mål, at Danmark skal være fuldt og helt med i EU.
Vi skal være i hjertet af Europa. Desværre har vi for nylig igen set krig på europæisk jord.
Ruslands invasion af Georgien giver ubehagelige mindelser om tidligere tiders rå magtpolitik.
Regeringen er dybt bekymret over det russiske overgreb.
Vi kræver, at Rusland trækker sine tropper tilbage som aftalt og respekterer Georgiens grænser.
Vort svar bør være et forstærket samarbejde med Georgien, og i det hele taget et forstærket samarbejde med nabolandene mod øst.
Vi har brug for et fortsat samarbejde med Rusland, men Rusland må indse, at NATO ikke er fjenden.
Tiderne har ændret sig.
Vi har en fælles interesse i at bekæmpe terror og ekstremisme.
Krisen i Georgien understreger behovet for at styrke EU’s udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det franske formandskab har håndteret sagen glimrende, men krisen understreger, at der er brug for et stærkt og handlekraftigt EU, et stærkt EU til at skabe den tryghed, som fællesskab og samarbejde kan give, og et stærkt EU til at forsvare de grundlæggende frihedsrettigheder.
Ytringsfriheden er den vigtigste af alle frihedsrettigheder.
Frihed til at sige, skrive og tegne, hvad man mener, er selve livsnerven i demokratiet.
Men ytringsfriheden er under pres.
Vi så det i tegningesagen, som stadig har alvorlige efterdønninger.
Tegningerne blev brugt som grotesk begrundelse for bombningen af den danske ambassade i Islamabad i juni.
Vi så det sidste år, da en række muslimske lande fik vedtaget en resolution i FN, som opfordrer medlemslandene til at begrænse ytringsfriheden af hensyn til religion.
Og nu ser vi det samme absurde teater i forbindelse med forberedelsen af næste års racismekonference i FN – den såkaldte Durban II-konference.
At selveste FN’s Menneskerettighedsråd bliver misbrugt til at lægge bånd på ytringsfriheden, er en hån mod menneskerettighederne.
Det er helt uacceptabelt, og det er udtryk for en global værdikamp, hvor vi ikke kan gå på kompromis.
Danmark arbejder for, at EU skærper kampen for de fundamentale frihedsrettigheder, som er universelle og ukrænkelige.
Europa må stå sammen med verdens øvrige frie demokratier i det globale forsvar for de grundlæggende frihedsrettigheder.
Frihedsrettighederne skal beskytte menneskers frihed til at tænke, tale, tro – og tegne – som de vil.
De skal ikke beskytte religion mod debat og kritik.
Frihedsrettighederne skal beskytte menneskers frihed til at praktisere deres religion, som de vil.
De skal ikke beskytte religion mod menneskers frihed til selv at vælge tro.
Frihedsrettighederne skal beskytte mennesker – og ikke religioner.
Rigsfællesskabet mellem Grønland, Færøerne og Danmark binder vore tre lande sammen i frihed og fællesskab, et fællesskab, som giver tryghed, når stormene raser, men også et fællesskab, som giver frihed til at vælge.
I den ånd gennemfører vi gradvis en modernisering af rigsfællesskabet.
Vi har øget Færøernes og Grønlands muligheder for at varetage egne udenrigspolitiske interesser.
Færøerne kan med overtagelsesloven fra 2005 overtage ansvaret for alle sagsområder inden for rammerne af rigsfællesskabet, og jeg ser frem til samarbejdet med det nye landsstyre om fortsat overførsel af områder til færøsk ansvar.
Vi vil gennemføre en selvstyreordning for Grønland.
Grønland skal fremover selv udvikle selvstyret og påtage sig et økonomisk ansvar for nye sagsområder.
Vi sigter efter, at den nye ordning kan træde i kraft på Grønlands nationaldag, den 21. juni 2009.
Det bliver en mærkedag i vores fælles historie.
Jeg ser frem til samarbejdet med Færøerne og Grønland om den fortsatte modernisering af rigsfællesskabet, en modernisering, som bygger på ligeværd mellem vore tre lande og på princippet om folkenes selvbestemmelsesret.
Regeringen har fremlagt et omfattende program for det nye folketingsår.
Vi vil bevare den økonomiske tryghed og skaffe mere arbejdskraft.
Vi vil insistere på et godt sundhedssystem og nedbringe ventelisterne.
Vi vil fastholde en konsekvent retspolitik og slå hårdt ned på bander.
Vi vil sikre energien og beskytte klimaet og skabe grøn vækst.
Vi vil føre en håndfast kamp mod terrorisme og løfte vor del af ansvaret.
Og vi vil stå fast i den globale værdikamp om frihedsrettighederne.
Regeringen indbyder alle Folketingets partier til et bredt samarbejde om hele denne vigtige dagsorden.
Så kan jeg til sidst oplyse, at regeringen i dag genfremsætter forslaget om ændring af tronfølgeloven.
Hensigten er at holde folkeafstemning om tronfølgeloven sammen med valget til Europa-Parlamentet den 7. juni næste år.
Det sker efter aftale med de politiske partier.
Vi vil sikre fuld ligestilling mellem kvinder og mænd – også når det gælder adgangen til at overtage tronen.
En ændring af tronfølgeloven skal følge samme procedure, som gælder for ændringer af grundloven.
Derfor er det nødvendigt med en folkeafstemning.
Jeg føler mig overbevist om, at et bredt flertal i Folketinget og i befolkningen vil støtte en sådan ændring af tronfølgeloven.
Lad os indlede Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.
Danmark leve!
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af redegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Regeringens lovprogram for 2008/2009 indeholder i forlængelse af lovinitiativerne i 2. samling 2007/2008 bl.a. en lang række forslag, der udmønter regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Lovprogrammet indeholder også – især på velfærdsministerens område – en række forslag, der udmønter regeringens kvalitetsreform »Bedre velfærd og større arbejdsglæde – regeringens strategi for høj kvalitet i den offentlige service« fra august 2007.
Regeringen fremlægger i det kommende folketingsår også en række ambitiøse udspil på arbejdsmarkeds-, miljø-, skat- og transportområderne.
Udspillene vil blive forhandlet med de politiske partier, og der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på områderne.
Jeg ser frem til et godt samarbejde med Folketingets partier om det kommende folketingsårs lovgivning.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Forslaget indeholder endvidere ændringer af mere teknisk m.v. karakter.
Der vil blive fremsat lovforslag som opfølgning på udvalgets arbejde, som fastlægger rammerne for adgangen til at anvende kollektive kampskridt overfor en udenlandsk tjenesteyder.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at der ved administrationen af loven i videst muligt omfang anvendes oplysninger om borgernes indtægter m.v., som er indberettet til eIndkomstregistret.
Hensigten er især at lette arbejdsgivernes administrative byrder.
Forslaget indeholder endvidere visse præciseringer af reglerne om registersamkøring.
Forslaget fremsættes på baggrund af et udvalgsarbejde under Beskæftigelsesministeriet.
Forslaget skal ses i sammenhæng med det i folketingsåret 2007/08 vedtagne lovforslag om en terrorforsikringsordning.
Forslaget vil endvidere indeholde en række tekniske justeringer og forenklinger.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget indeholder herudover en række tekniske justeringer.
Udspillet vil blive drøftet med de politiske partier i efteråret.
Der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på området.
Der er i september indgået en trepartaftale med arbejdsmarkedets parter om initiativer på området.
Regeringens initiativer vil indgå i de samlede politiske drøftelser om reformer på arbejdsmarkedet, jf. ovenfor.
Der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på området.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget følger op på den politiske aftale fra september 2008 mellem regeringen og DF om håndtering af EU-retten om fri bevægelighed efter EF-Domstolens afgørelse i Metock-sagen.
Regeringens initiativer vedrørende afbureaukratisering vil indgå i de samlede politiske drøftelser om reformer på arbejdsmarkedet, jf. ovenfor.
Der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på området.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Det foreslås også, at de særlige regler om tilskadekomstpension ophæves.
Ændringerne betyder, at vilkårene for tjenestemænd på disse områder tilpasses de vilkår, der gælder for andre medarbejdere på arbejdsmarkedet.
Ændringerne vedrørende statens tjenestemænd i Grønland indebærer, at den generelle pligtige afgangsalder på 65 år ophæves i forlængelse af ophævelsen af den generelle pligtige afgangsalder på 70 år for tjenestemænd i Danmark.
Forslaget indebærer bl.a., at der etableres et stående beredskab med henblik på indsættelse ved bekæmpelse af brand i skibe til søs, at der etableres et evalueringsinstitut i regi af Beredskabsstyrelsen, som har til formål at gennemføre evalueringer af større beredskabsindsatser, at beredskabsloven udvides til også at omfatte flydende konstruktioner ved kaj, og at Beredskabsstyrelsens godkendelsesbeføjelse med hensyn til brandslukningsaftaler ophæves.
JUSTITSMINISTEREN
Forslaget ophæver pligten for producenter, importører, grossister og forhandlere til at bogføre alle salg af cykelstel.
Denne pligt har i dag ingen politimæssig betydning.
Formålet med forslaget er at lette de administrative byrder for erhvervslivet.
Der foreslås desuden enkelte justeringer af lovgrundlaget med henblik på at lette overgangen til digital tinglysning.
Det foreslås endvidere, at den nuværende brug af dommerkapper under hovedforhandlinger i Højesteret, landsretterne og Søog Handelsretten skal udbredes til også at omfatte byretterne.
Som opfølgning på dette udspil vil der blive fremsat lovforslag om forældres hæftelse over for skadelidte i tilfælde, hvor deres børn er erstatningsansvarlige for en skade.
Lovforslaget vil bl.a. bygge på en udtalelse fra Kommissionen vedrørende ungdomskriminalitet.
Formålet med lovforslaget er at foretage de ændringer af straffeloven, som er nødvendige for, at Danmark kan ratificere Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug.
Lovforslaget vil indeholde overgangsregler for personer, der har hold af ræve på tidspunktet for lovforslagets fremsættelse.
Forslaget vil blive udformet på grundlag af en kommende redegørelse fra Rigsadvokaten om strafniveauet i sager om drab og vold i familieforhold m.v.
De gældende regler om førerretsfrakendelse ved overtrædelse af reglerne på transportområdet om kontrolapparatet har i praksis vist sig at være for strenge i forhold til overtrædelsernes karakter.
Det foreslås derfor at lempe reglerne på området.
Lovforslaget vil udmønte anbefalingerne i Kørelærerudvalgets rapport fra 2002 samt arbejdet i en arbejdsgruppe under Justitsministeriet.
Lovforslaget er en opfølgning på B 78 fra 2007/2008.
Navneloven indeholder en revisionsklausul, hvorefter der i folketingsåret 2008/2009 skal fremsættes forslag om revision af loven.
Hertil kommer eventuelle ændringer som opfølgning på aftalen fra august 2008 mellem regeringen, DF og RV om den fremtidige veterinærkontrol.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre en revision af retsplejelovens regler om behandling af klager over politipersonalet og af straffesager mod politipersonalet.
Forslaget fremsættes på baggrund af et udvalgsarbejde, der forventes afsluttet i efteråret 2008.
Forslaget vil blive udformet på baggrund af et udvalgsarbejde, der forventes afsluttet i efteråret 2008.
Forslaget skal ses i sammenhæng med Færdselssikkerhedskommissionens nationale handlingsplan fra maj 2007.
Forslaget forventes endvidere at indebære en udvidet adgang til stedbarnsadoption i registrerede parforhold.
Forslaget skal ses i sammenhæng med velfærdsministerens forslag om anbringelse af børn og unge uden for hjemmet.
Forslaget har navnlig til formål at give de myndigheder, der træffer afgørelse i sager om børne- og ægtefællebidrag, adgang til oplysningerne i eIndkomstregistret til brug for behandlingen af disse sager.
Det foreslås bl.a. at ophæve auktionslederlovens regel om, at en auktionsleder kun må virke inden for et nærmere afgrænset geografisk område.
Forslaget indebærer bl.a. en udvidelse af folkekirkemedlemmernes adgang til kirkelig betjening, omdannelse af kirkedistrikter til sogne, en styrkelse af provstiudvalgets kompetence vedrørende kirkegårdstakster, en forenkling af den lokale kassestruktur, forenklinger vedrørende de udgifter, som menighedsrådet kan afholde, en nedlæggelse af præsteembedekapitalerne samt forenklinger vedrørende menighedsrådenes kompetence.
Forslaget fremsættes på baggrund af en betænkning nr. 1491/2007 om folkekirkens lokale økonomi.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget fremsættes på baggrund af et udvalgsarbejde, som forventes færdigt i løbet af 2008.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Lovforslaget skal sikre forbrugerhensyn i el- og naturgasforsyningen ved præciseringer af prisbestemmelserne i elforsyningsloven og naturgasforsyningsloven og ved nye regler om varsling af forbrugerne i forbindelse med prisstigninger i elnetskaber og i naturgasdistributionsselskaber.
Forslaget fremsættes i henhold til den brede politiske aftale fra februar 2008 om den danske energipolitik i årene 2008-2011.
Forslaget indebærer endvidere visse ændringer af reglerne for godkendelser og tilladelser vedrørende offshoreanlæg samt en række andre mindre justeringer.
Lovforslaget vil bidrage til et højere sikkerhedsniveau på offshoreanlæg.
Biobrændstofferne skal overholde EU’s bæredygtighedskriterier, som p.t. er under forhandling.
Forslaget skal ses i sammenhæng med den brede politiske aftale fra februar 2008 om den danske energipolitik i årene 2008-2011 og den Nationale Allokeringsplan til opfyldelse af Danmarks internationale CO2-reduktionsforpligtelse i perioden 2008-12.
Kulturministeren har taget initiativ til politiske drøftelser om den samlede kunststøtte med henblik på eventuelle lovændringer, herunder også af Lov om Statens Kunstfond.
Forslaget vil blive udarbejdet i lyset af de nævnte politiske drøftelser.
Forslaget indebærer tillige en teknisk ændring af ophavsretsloven således, at der indsættes en materiel hjemmel til udbetaling af kompensation for et eventuelt fald i dvd-provenuet i den såkaldte blankbåndsordning.
Forslaget skal sikre, at data i EU-landene kan sammenstilles.
Data bliver tilgængelige for såvel offentlige myndigheder som for offentligheden.
Forslaget har endvidere til formål at muliggøre en mere rationel anvendelse af ressourcerne på pesticidområdet samt at foretage en række justeringer som følge af EU-reguleringen på området.
Forslaget vedrører tillige en række andre mindre justeringer af loven.
Forslaget indgår i regeringsgrund-laget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget fremsættes på baggrund af et udvalgsarbejde under Miljøministeriet.
Forslaget vedrører også initiativer til fremme af innovation og teknologiudvikling.
Forslaget følger op på den brede politiske aftale fra juni 2007 om affaldssektoren.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget omfatter tillige enkelte andre ændringer af lovene.
Lovforslaget indeholder en række ændringer, der har til formål at smidiggøre området for forretningsvisum og besøgsvisum.
Forslaget indebærer, at der indføres en ordning, der gør det muligt for danske virksomheder at blive forhåndsgodkendt til at modtage forretningsbesøg fra visumpligtige lande.
Forslaget følger op på en rapport fra en arbejdsgruppe under Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration med deltagelse af repræsentanter for erhvervslivet.
Forslaget vedrører en udvidelse af anklagemyndighedens adgang til oplysninger i udlændingesager for at forbedre muligheden for at efterforske grove forbrydelser inden for Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesagers område.
Forslaget indeholder endvidere ændringer, der er nødvendige som følge af SIS II-forordningen.
Endelig indeholder forslaget en række konsekvensændringer og tekniske rettelser.
Forslaget indebærer en udvidelse af adgangen til udvisning af voldsdømte, skærpede regler for udvisning i forbindelse med bandekriminalitet og skærpede regler om indrejseforbud m.v.
Forslaget følger op på den politiske aftale fra september 2008 mellem regeringen og DF om håndtering af EU-retten om fri bevægelighed efter EF-Domstolens afgørelse i Metock-sagen.
Regeringen har i maj 2008 nedsat en arbejdsgruppe, der skal vurdere behovet for at foretage ændringer af danskuddannelsesloven, herunder lovens målgruppe og finansieringen på området.
Der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på området.
Forslaget har især til formål at skabe mulighed for »yngre jordbruger-lån« til interessentskaber.
Denne del af forslaget følger op på en revisionsbestemmelse i loven.
Forslaget giver tillige Fødevarestyrelsen hjemmel til at gennemføre og offentliggøre sammenlignende test af fødevarer.
Forslaget vedrører endvidere reglerne om erstatning ved påbud om aflivning af dyr og om uddannelser vedrørende insemination og opdræt af særlige dyr.
Endelig vedrører forslaget mulighed for adgang til at indhente oplysninger hos andre offentlige myndigheder, tekniske ændringer om bier og foder samt regler om kundgørelse af hastende forskrifter.
Forslaget indebærer bl.a. regler om erhvervelse, besiddelse og overdragelse af dyrepatogener, sikring mod tyveri, lagerstyring samt indberetning af bortkomst.
MINISTEREN FOR LIGESTILLING
Formålet med forslaget er at skabe en mere ligelig sammensætning af offentlige udvalg, råd m.v.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
MINISTEREN FOR SUNDHED OG FOREBYGGELSE
Lovforslaget følger op på aftalen om regionernes økonomi for 2009 og er foranlediget af overenskomstkonflikten på sundhedsområdet i foråret 2008.
Forslaget skal ses på baggrund af WHO’s nye internationale sundhedsregulativ.
Forslaget skaber det retlige grundlag for, at Grønlands hjemmestyre kan lovgive om hele det psykiatriske område, herunder også om de elementer, der vedrører tvang.
Forslaget udvider også den kreds, der kan rapportere utilsigtede hændelser, til udover sundhedspersonale at omfatte patienter og pårørende.
Forslaget indgår i regeringens kvalitetsreform.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan for bekæmpelse af motionsdoping.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Formålet med forslaget er at give offentlige forskningsinstitutioner friere rammer for deres aktiviteter med erhvervsmæssig nyttiggørelse af forskningsresultater.
Forslaget følger op på regeringens aftale med S, DF, SF, RV og LA om initiativer vedrørende gulpladebiler.
Formålet med forslaget er at justere de omfattende ændringer af selskabsbeskatningen, som Folketinget vedtog i foråret 2007, og som bl.a. medførte nye regler om begrænsning af selskabers adgang til fradrag for nettofinansieringsudgifter og udvidede CFC-beskatningen til at omfatte alle finansielle datterselskaber.
Lovforslaget – der er et led i regeringens samlede fairplay-indsats bestående af kampagner, øget kontrol og skærpelser af lovgivningen – indeholder en række initiativer til bekæmpelse af sort arbejde og anden form for skatte- og afgiftssnyd.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget er et led i aftalen om udmøntning af globaliseringspuljen.
Regeringen har nedsat en Skattekommission med henblik på at gennemføre en reform af skattesystemet.
Det forventes, at kommissionen vil aflevere sin betænkning primo 2009.
En skattereform kan så træde i kraft fra 1. januar 2010.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007. STATSMINISTEREN
Formålet med forslaget, der blev vedtaget af Folketinget den 2. juni 2006, er at sikre fuld ligestilling mellem kønnene i arvefølgen til tronen ved at ophæve den nugældende fortrinsstilling for mandlige arveberettigede, således at der alene gives fortrin til en ældre arveberettiget frem for en yngre.
Tronfølgeloven har grundlovsrang.
En ændring af tronfølgeloven skal derfor gennemføres i medfør af proceduren i grundlovens § 88 vedrørende grundlovsændringer.
Forslaget fremsættes i overensstemmelse hermed på ny.
Selvstyreordningen indebærer bl.a. udvidet politisk kompetence for de grønlandske myndigheder samt en nyordning af det økonomiske mellemværende mellem staten og selvstyret.
Det er sigtet, at den nye selvstyrelov kan træde i kraft på Grønlands nationaldag den 21. juni 2009.
Forslaget følger op på betænkningen fra den grønlandsk-danske selvstyrekommission.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
TRANSPORTMINISTEREN
Forslaget vil indebære en ophævelse af regler om, at det er en vejbestyrelse eller vejmyndighed, som udarbejder forslag om sikkerhedsforanstaltninger i jernbaneoverkørsler.
Bestemmelsen foreslås erstattet af en bemyndigelse til transportministeren til at fastsætte regler herom.
Lovforslaget indeholder endvidere en sproglig præcisering af loven for så vidt angår en finansieringsmodel for Movia.
Endelig indeholder forslaget nogle mindre tekniske ændringer af lov om jernbane.
Lovforslaget vil endvidere indeholde en bemyndigelse til transportministeren til at træffe dispositioner, som er nødvendige for projektering, forberedelse og myndighedsgodkendelse af en fast forbindelse over Femern Bælt med tilhørende landanlæg i Danmark.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Lovforslaget gennemfører direktiv 2008/6/EF med henblik på fuld realisering af det indre marked for posttjenester i Fællesskabet.
Lovgivning som opfølgning på regeringens udspil vedrørende bedre infrastruktur – bæredygtig transport
Regeringen vil i efteråret fremlægge et omfattende udspil på transportområdet, herunder vedrørende klimaindsatsen for transportsektoren.
Udspillet vil blive drøftet med de politiske partier.
Der vil på denne baggrund blive fremsat lovforslag på området.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
UDENRIGSMINISTEREN
Forslaget vedrører en forøgelse af styrkebidraget til den internationale sikkerhedsstyrke i Afghanistan.
Forslaget udmønter dele af regeringens Strategi for den danske indsats i Afghanistan 2008-2012.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
UNDERVISNINGSMINISTEREN
Forslaget vil endvidere indeholde bestemmelser, der værner om kostskolemiljøet.
Forslaget gør det endvidere muligt for 18-19-årige deltagere i forberedende voksenundervisning at få adgang til SU.
Forslaget finansieres dels ved en afskaffelse af dobbeltklipordningen og dels ved effektiviseringsgevinster i forbindelse med, at det gøres obligatorisk for den uddannelsessøgende at søge SU gennem et elektronisk selvbetjeningssystem.
Som led i digitaliseringen foreslås en række mindre justeringer af de øvrige SU-regler.
Forslaget følger op på en aftale fra maj 2008 mellem regeringen, S, DF, SF og RV om omlægninger på SU-området.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Erfaringerne med loven p.t. giver ikke grundlag for at foreslå ændringer heri.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Endvidere fjernes en række uhensigtsmæssige barrierer for kommunalbestyrelsernes muligheder for at tilrettelægge en fleksibel opgaveløsning i forhold til organiseringen af folkeskolen, kommunale pasningstilbud og folkebibliotekstilbud.
Det foreslås endvidere, at en del af skolernes samlede driftsbevilling kan anvendes til tilskud til pædagogisk støtte til elever med svære handicap.
Forslaget fremsættes på baggrund af et gennemført udvalgsarbejde.
Forslaget er en opfølgning på trepartsaftalen fra juli 2007 mellem regeringen, KL, Danske Regioner og FTF.
VELFÆRDSMINISTEREN
Lovforslaget giver alle fysisk og psykisk handicappede samt andre personer med behov for hjælp til stemmeafgivningen ret til at udpege en personlig hjælper til stemmeafgivningen.
For at modvirke valgtryk m.v. skal endvidere medvirke en valgstyrer eller valgtilforordnet.
Tilsvarende regler indføres for hjælp til brevstemmeafgivning.
Forslaget indebærer bl.a., at alle børn i daginstitutioner fra nul år og frem til skolealderen senest den 1. januar 2010 skal tilbydes ét sundt frokostmåltid som en del af dagtilbudsydelsen.
Den maksimale forældrebetalingsandel øges fra de nuværende 25 pct. til 30 pct.
Forslaget indgår i aftalen om kommunernes økonomi for 2009 og i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget følger op på regeringens kvalitetsreform.
Forslaget indgår i aftalen om kommunernes økonomi for 2009 og i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget indebærer endvidere, at ordningen om pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom gøres mere fleksibel bl.a. ved at muliggøre dispensation fra den nuværende grænse på 6 måneders pasningsperiode samt opdeling af perioden i flere dele.
Denne del af forslaget følger op på regeringens kvalitetsreform.
Lovforslaget ligestiller dansk og udenlandsk udbytte ved opgørelse af indtægtsgrundlaget i forbindelse med en række love på socialområdet.
Forslaget skal ses på baggrund af EU-retten.
Der vil således fremover ikke kunne ydes særligt børnetilskud, når eneforsørgerrollen er selvvalgt.
Forslaget vedrører også en præcisering af reglerne om ret til børnetilskud og børnefamilieydelse ved et barns uddannelsesophold i udlandet.
Tilbuddet er begrænset til den første fase efter, at funktionsnedsættelsen er konstateret.
Forslaget følger op på regeringens kvalitetsreform.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
fra november 2007.
Forslaget indebærer justeringer af nybyggeriets finansiering, som bl.a. sigter på en nedsættelse af starthuslejen og fremme af totaløkonomi i byggeriet, herunder vedrørende energimæssige forhold.
Forslaget bygger på en rapport fra Udvalget vedrørende den fremtidige styring af den almene boligsektor.
Denne del af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget indebærer endvidere som opfølgning af regeringens aftale med KL om kommunernes økonomi for 2009 en nedsættelse af den kommunale grundkapital i 2009 ved byggeri af plejeboliger.
Kommunerne forpligtes i stedet alene til at oplyse om, hvilke leverandører der er godkendt og til at formidle leverandørernes markedsføringsmateriale til borgere, der er visiteret til personlig og praktisk hjælp.
Forslaget følger op på regeringens kvalitetsreform.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2009.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Regeringen har fremlagt et politisk udspil om bekæmpelse af uacceptabel adfærd hos unge, skærpet forældreansvar og tryghed i nattelivet.
Formålet med forslaget er dels at motivere forældre til aktivt at påtage sig forældreansvaret og dels at tydeliggøre for de unge, at deres adfærd har konsekvenser for dem selv og andre.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget følger op på regeringens kvalitetsreform.
Forslaget indebærer bl.a., at anbringelse af helt små børn kan ske i tre år uden genforhandling, at barnets tilknytning til anbringelsesstedet kommer til at være grundlag for fortsat opretholdelse af anbringelse, og at hjemtagelse af et barn ikke kan ske uden, at der træffes afgørelse herom med mulighed for en tre måneders karensperiode.
Denne del af forslaget bygger bl.a. på anbefalingerne i Retssikkerhedsudvalgets betænkning fra 2005.
Forslaget har endvidere til formål at udvide den eksisterende ordning med ret til psykologhjælp for børn, der følger med deres mor på kvindekrisecenter således, at retten til psykologhjælp omfatter alle børn på kvindekrisecentre.
Forslaget skal ses i sammenhæng med udmøntningen af satspuljen for 2009.
Forslaget vedrører ændringer, der præciserer kommunalbestyrelsernes ansvar for behandlingen af sager på det sociale område.
Forslaget indebærer endvidere, at medlemmer af ældreråd og klageråd kan fraskrive sig diæter, da disse kan have betydning for størrelsen af vedkommendes sociale ydelser.
Endelig præciseres inhabilitetsreglerne for medlemmer af de sociale nævn og Ankestyrelsen.
Forslaget vedrører visse byggeforeningers mulighed for at købe sig fri for gamle tilskudsbestemmelser, der hviler på ejendommene, samt kommunernes administration på området.
Forslaget fremsættes på baggrund af et igangværende udvalgsarbejde under Velfærdsministeriet.
Forslaget indfører mål- og aftalestyring og indeholder herudover en række forenklinger og afbureaukratiseringer, herunder vedrørende det kommunale tilsyn, sektorens struktur, organisation og beboerdemokrati samt administration.
Der kan også blive tale om andre justeringer i udlignings- og tilskudssystemet.
Forslaget er forudsat i den politiske aftale om en kommunal finansieringsreform.
Indholdet af lovforslaget er under overvejelse.
Lovforslaget gør det lovpligtigt for de ca. 1000 største virksomheder m.v. i Danmark at beskrive arbejdet med samfundsansvar i deres ledelsesberetning i årsrapporten.
Forslaget følger op på regeringens handlingsplan for virksomheders samfundsansvar.
Forslaget skal endvidere sikre smidiggørelse og forenkling af visse dele af patentsagsbehandlingen.
Endelig indeholder forslaget en hjemmel til straf af særligt grove overtrædelser af § 91 i lov om radio- og fjernsynsvirksomhed.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Mulighedernes samfund« fra november 2007.
Forslaget, der gennemfører direktiv 2007/44/EF, skærper endvidere de eksisterende regler for Finanstilsynets forhåndsgodkendelse af erhvervelse af større kapitalandele i finansielle virksomheder.
Forslaget indebærer endeligt, at forsikringsselskaberne ved beregning af præmier og ydelser som udgangspunkt ikke må anvende køn som faktor.
Denne del af forslaget gennemfører direktiv 2004/113/EF.
Forslaget giver endvidere Søfartsstyrelsen hjemmel til at opkræve rykkergebyr ved for sen betaling for syn af skibe.
Dette skal ske ved bedre muligheder for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de involverede myndigheder, fjernelse af uhensigtsmæssigheder i forbindelse med ordningen og en forenkling af reglerne, som gør det nemmere for brugerne i deres dagligdag.
Lovforslaget gennemfører direktiv 2007/64/EF.
Baggrunden for ønsket om en ny ordning er bl.a. erfaringerne i forbindelse med det store antal stormflodserstatningssager fra november 2006.
Forslaget vil endvidere indeholde mindre justeringer af stormfaldsordningen.
Forslaget vil endvidere indeholde nye generelle regler om finansielle virksomheders outsourcing.
Formålet med lovforslaget er at sikre forbrugeren et velfungerende og effektivt klagenævnssystem samtidig med, at den erhvervsdrivendes retssikkerhed sikres i form af en efterfølgende mulighed for domstolsprøvelse inden en vis frist.
Forslaget indeholder endvidere visse tekniske justeringer af erhvervsfremmeloven.
Forslaget indebærer endvidere en række konsekvensændringer af andre love.