runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Tak, fru formand.
Som det måske allerede er fremgået af debatten, kan Socialdemokraterne støtte det her lovforslag.
Hemmelig ransagning har været nævnt, og så er der længere forældelsesfrister og kendelse på transaktion.
Det sidste betyder, som jeg også tror hr. Karsten Lauritzen kort nævnte, at én retskendelse er nok til at følge en transaktion, også selv om den går igennem flere banker.
Det vil øge risikoen for at blive opdaget og dermed hjælpe med opklaringen og i øvrigt også virke afskrækkende.
Alt i alt kan man sige, hvis man kigger på lovforslaget samlet set, at det stiller politi og anklagemyndighed stærkere, når det gælder om at efterforske og opklare kriminalitet, og når det gælder om at give de skyldige en dom.
Det er vigtigt, for vi både har et hensyn til retsfølelsen og et hensyn til det at afskrække fra at lave den slags forbrydelser i fremtiden.
Så har der været en ordveksling om det her med hemmelige ransagninger.
Jeg tror i den forbindelse, det er vigtigt at holde sig for øje, at en hemmelig ransagning foretages, når det er nødvendigt for at hemmeligholde en efterforskning, der er i gang, hvor man ikke ønsker, at dem, man efterforsker, opdager, at man er på sporet af dem.
Samtidig er en af de gevinster, der kan opnås ved en hemmelig ransagning, at man kan få fat i medgerningsmænd, som man i øjeblikket ikke kender.
Så skal jeg måske sige, at det jo ikke er sådan, at man kan lave en hemmelig ransagning, når man lige har lyst.
Som det gælder for en hvilken som helst anden ransagning, skal det selvfølgelig ind omkring en dommer, det vil sige, at der skal være en væsentlig grund til det, for på den måde fungerer retsstaten jo i Danmark.
Men for mig at se er det rigtigt, at vi får det værktøj og særlig, når vi får brug for at bruge det værktøj i forhold til nogle af dem, der begår økonomisk kriminalitet i Danmark.
For vi ved, at de er meget avancerede, og vi ved, at lige præcis den her type forbrydelser er noget, der er tænkt rigtig meget over af nogle af dem, der har fået de allerlængste uddannelser i samfundet, som så sidder og gør alt, hvad de overhovedet kan, for i god tid at planlægge og undersøge det, og som så bedrager samfundet og alle os andre og i virkeligheden også det store flertal i dansk erhvervsliv, der opfører sig ordentligt og følger reglerne.
Det er lige præcis derfor, at vi skal være så konsekvente og komme efter dem, der laver den økonomiske kriminalitet.
For det er dybest set dem, der overholder reglerne, der bliver ramt af den økonomiske kriminalitet.
Og det er lige præcis dem, der overholder reglerne, vi som Socialdemokrater først som sidst bekymrer os om.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Altså, jeg kan jo bekræfte det, der står i lovforslaget.
Jeg kunne godt finde afsnittet og læse op, men det tror jeg ikke jeg vil bruge de sidste 53 sekunder af min svartid på.
Jeg kan sige, at vi er skeptiske over for det, ligesom en række af høringssvarene er.
Jeg tror, at både Advokatsamfundet og som sagt Dansk Industri peger på de her ting.
Jeg synes, vi skylder danske virksomheder at tage den skepsis seriøst, og derfor vil vi stille en række spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Som sagt bakker vi op om en mere forstærket indsats over for økonomisk kriminalitet, men der skal være sammenhæng mellem de redskaber, der bliver brugt, og resultatet og i sidste ende den retssikkerhed, der er for den enkelte, der er under mistanke for en forbrydelse, også selv om det er en alvorlig forbrydelse.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-19:
Ja, ja, og Venstre stod vist også bag et par terrorpakker og andre gode ting og sager.
Kan hr. Karsten Lauritzen ikke bare bekræfte, at der jo ikke er tale om, at den enkelte tømrer, der måske ikke har fået lavet sit momsregnskab helt korrekt eller noget i den stil, skal frygte, at PET pludselig kommer rendende med hemmelige ransagninger?
Altså, der er tale om, at vi udvider det til menneskehandel og tyveri af særlig grov beskaffenhed.
Kan hr. Karsten Lauritzen ikke bare bekræfte det?
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Nej, men det var et forsøg på at forklare, hvorfor vi valgte at lægge snittet der, hvor vi gjorde det, da vi sad i regering.
Hr. Jeppe Mikkelsen siger, at Det Radikale Venstre er optaget af retssikkerhed, men man kan ikke se det på nogle af de lovforslag, der kommer fra Justitsministeriet.
Der er det jo justitsministeren og Socialdemokratiet, der sætter dagsordenen, og så ser det ud, som om der ikke er blevet lyttet ret meget til de røster i Det Radikale Venstre, der snakker om retssikkerhed.
Jeg tror, man kan finde tidligere folketingsdebatter, hvor medlemmer af Det Radikale Venstre – ja, nogle er måske ikke medlemmer af partiet længere, men var det i hvert fald engang – udviste en skepsis over for sådan en udvidelse her.
Det er jo en diskussion, vi løbende har haft i forhold til nogle af de her redskaber, som kan være en voldsom indgriben både for en privat person i forhold til hemmelig ransagning og for en virksomhed og en virksomhedsejer.
Og der er vi bare i Venstre skeptiske, ligesom en del af høringssvarene er.
Vi synes, man skal lytte til erhvervslivet, og det har vi tænkt os at gøre i den her sag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-03-19:
Vi i Radikale Venstre er særdeles optaget af retssikkerhed, så skal vi ikke bare lige få præciseret, hvad det er, den hemmelige ransagning må bruges til.
Altså, i dag må man bruge hemmelig ransagning til f.eks. de afgrænsede sager, vi snakker om, om grov narkokriminalitet, manddrab og lignende.
Og det, vi så udvider det til, er jo ikke, at vi kan gå ned og tage hver eneste person, der måtte have et cvr-nummer, og begynde at lave hemmelig ransagning hos vedkommende.
Det drejer sig om f.eks. menneskehandel og tyveri af særlig grov beskaffenhed, og det er vel ikke, at man udvider hemmelig ransagning til hvad som helst, som ordføreren lige sagde i sit forrige indlæg.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
For at være helt ærlig vil jeg altså sige, at jeg tror, at de, der har snydt og svindlet i forbindelse med finanskrisen, for lang tid siden har makuleret beviserne.
Politiet har også haft en lang efterforskning i gang.
Så jeg tror ikke, at det her kommer til at gøre den afgørende forskel på kriminalitet, der ligger bagudrettet.
Men ja, det er selvfølgelig rigtigt, at hvis man ikke skal bruge hemmelige ransagninger til alt – og det synes vi ikke man skal – bliver det sværere at opklare nogle forbrydelser.
Men der er jo den der balance mellem retssikkerheden for den enkelte – det faktum, at man ikke er dømt, men blot er under mistanke – og hvor effektive redskaber vi skal give politiet.
Der er bare i et demokratisk land som Danmark trods alt også en grænse.
Mit indtryk er, at både Det Radikale Venstre og SF og også Enhedslisten var optaget af nogle af de her ting.
Og mit indtryk er også, at Socialdemokratiet ikke er det og bare vil køre derudad.
Det er fint nok, men der hopper vi altså ikke sådan umiddelbart med på vognen fra Venstres side; det bliver jeg nødt til at sige til hr. Ole Hækkerup.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Jeg vil spørge hr. Karsten Lauritzen: Hvis vi så nu undervejs i udvalgsarbejdet når frem til, hvis man følger Venstres forslag, at der vil være en række tilfælde, hvor politiets efterforskningsmuligheder vil være forringede, hvilket så vil betyde, at der vil være en række tilfælde, som man kender til, og som er her fra perioden under finanskrisen, hvor det så ikke vil være muligt at fange nogle, som åbenlyst er skyldige, vil det så på nogen måde påvirke Venstres holdning?
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
Jamen hr. Ole Hækkerup er jo en kvik fyr, og det er fuldstændig rigtigt, at vi har tænkt os at stille en række ændringsforslag til det her, hvor en af delene vil handle om det her med hemmelige ransagninger.
Det vil vi, fordi vi er noget skeptiske over for, hvorvidt det er et redskab, der skal bruges i den her forbindelse.
Vi har også tænkt os at stille en række spørgsmål til det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Hvis justitsministeren havde kaldt Venstre over til snak, inden det her lovforslag blev fremsat, tror jeg da, at vi havde kunnet løse det her.
Men nu ligger det i Folketingssalen, og jeg synes, at vi har en forpligtelse til at tage hensyn til, at der også er sådan en ting som retssikkerhed for virksomhedsejere og for virksomheder og ikke blot for privatpersoner.
En af de ting, som vi også vil dykke lidt ned i i udvalgsbehandlingen, handler om det forslag, Dansk Industri har om at lave en revisionsbestemmelse i lovforslaget med henblik på at se på de her nye beføjelser, for de bliver nok vedtaget.
Det ser ud, som om der er et flertal her i Folketingssalen for dem, qua at det er en aftale om finansloven, som regeringen har lavet med Enhedslisten.
Men så kunne man så måske enes om en revisionsklausul.
Ole Hækkerup (S), 2013-03-19:
Tak, formand.
Jeg skal lige være sikker på, hvor jeg har hr. Karsten Lauritzen.
Altså, man må forestille sig, at Venstre kommer med et ændringsforslag til det foreliggende lovforslag, sådan at muligheden for hemmelige ransagninger bliver mindre end den, der ligger i regeringens udspil.
Men man har ikke gjort sin stilling op, afhængig af om det ændringsforslag så bliver vedtaget eller ej, med hensyn til hvorvidt man så kan stemme for det samlede lovforslag eller ej.
Er det korrekt forstået?
Jeg vil jo selvfølgelig være ked af det, hvis det er den konklusion, hr. Karsten Lauritzen og Venstre når frem til, fordi jeg synes, at der er så mange rigtig, rigtig gode ting i det her.
Jeg tror, at noget af det her med hemmelige ransagninger bl.a. også betyder, at man kan få fat i nogle, som ikke umiddelbart indgår i politiets efterforskning, men som f.eks. er stråmænd, som man ikke engang kender i dag.
Jeg tror simpelt hen, at vi kan få fat i nogle forbrydere, som man ellers ikke ville få fat i, hvis man fulgte Venstres holdning.
Det vil jeg være frygtelig ked af.
Men lad mig i første række, inden vi kommer til konsekvenserne af Venstres holdning, for opklaringens skyld bare begynde med først at forstå, præcis hvor det er, Venstre ligger politisk.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-19:
SF's ordfører fremstiller det, som om alle, over for hvilke det her redskab kunne tænkes at blive taget i brug, er økonomiske forbrydere.
Pointen her er jo netop, at der er tale om forhold, hvor man er under mistanke.
Det er jo ikke sikkert, at man bliver dømt, og det er derfor, vi skal være lidt varsomme med, hvilke redskaber vi tager i brug.
Det er vi optaget af i Venstre, og i øjeblikket synes vi sådan set, at med hensyn til mulighederne for hemmelige ransagninger ligger snittet udmærket, og jeg formoder, at det er derfor, man har lagt det der, dengang vi sad i regering, og at man ikke har udvidet det, som det foreslås her.
Vi kan jo i udvalgsbehandlingen finde ud af, hvorfor man lige mener, at det i det her tilfælde skulle være så effektivt.
Jeg tror sådan set, at det er nogle procesmæssige ting, som man skal se på, hvis man skal sætte hårdere ind over for økonomisk kriminalitet, i stedet for at give langt flere redskaber i den her forbindelse, og derfor er vi i Venstre skeptiske.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-03-19:
Tak for det.
Fra Dansk Folkepartis side må vi sige, at det her igen er en rød skat, og vi er bekymret for den her røde skat, der bliver lagt på.
Og det er jo ikke kun et lille gebyr.
Det betyder, at vi måske får et dårligt system til at håndtere panten.
Hvem vil stå for systemet efterfølgende?
Vi er bekymret for, at man udvander det på den her måde.
Det er også blevet sagt, at der skal arbejdes for at få de tyske dåser ind i pantsystemet.
Der må vi bare sige, at det jo ikke er lykkedes indtil nu, og derfor ville det måske være bedre, at man ligesom tænkte på, om pantniveauet på dåserne kunne sænkes, og lavede et mere enkelt system, så folk kunne aflevere de her flasker og dåser mere samlet.
Vi har set det nye inden for Dansk Retursystem, som hele tiden prøver at udvikle sig; det er, at man kan aflevere i poser på en gang, så man ikke får beskidte fingre, og så får man sat pengene ind på kontoen.
Det ville være rigtig godt at give Dansk Retursystem A/S mulighed for at kunne videreudvikle det system.
Vi er altså bekymret over, at man igen prøver på at hente pengene op af borgernes lommer på flere forskellige måder.
En af dem blev nævnt før: gebyret for at være en del af systemet.
En anden er, at der jo også betales afgifter, uanset om det er glas, eller om det er metaldåser.
Man kan se, at retursystemet nu får 3 år ekstra og altså kommer op på en 6-årsgaranti på driften.
Det betyder også, at retursystemet er sikret fremadrettet, men vi er lidt bekymret for, om man kan blive ved med at opretholde det her engagement fra Dansk Retursystem A/S' side i at levere det bedste arbejde, når de kan konstatere, at de får en ekstra skat pålagt den her gang.
Vi tror godt, det kunne være, at Enhedslisten så prøvede at presse citronen endnu en gang ved de næste finanslovsforhandlinger.
Endelig er der også det, at vi kan se, at grænsehandelen igen får et skub.
Hvis der var lige vilkår mellem de danske og de tyske dåser til øl og læskedrikke, så ville der måske ikke være et incitament for folk til at køre over grænsen for at handle dernede, og i stedet for ville man lægge moms og skattebetalinger i Danmark. Vi synes, det her trækker i den forkerte retning, fordi man pålægger flere afgifter og ikke løser den problemstilling, der er med at få de tyske dåser ind i pantsystemet, i stedet for.
Vi er bekymrede, så vi støtter ikke det her lovforslag, og vi synes, at ministeren burde komme på bedre tanker.
Vi er også bekymret for, om indsamlingsprocenten måske bliver lavere, når der ikke bliver lavet de her kampagner, som vi har set fra Dansk Retursystem A/S' side sammen med f.eks. Hold Danmark Rent.
Man har jo givet penge til de her kampagner, og det ville være utrolig ærgerligt, hvis det nedprioriteres, fordi man ikke har penge til det.
Så i det hele taget ser vi det her som et rigtig dårligt forslag.
Torben Hansen (S), 2013-03-19:
Jeg tror ikke, Venstres ordfører behøver at have den frygt.
Det er en væsentlig forudsætning, også for et bryggeri, både at man rent faktisk er med i pantsystemet, og at forbrugerne også køber pantbelagte produkter.
Så jeg ser ikke det her som nogen hindring for små bryggerier.
I og med det her medfører, at der nu både skal være nogle forbedringer af, om man vil, hele bureaukratiet og administrationen af det her, at gebyrerne forbliver uændret og at man har en eneret frem til 2019, tror jeg tværtimod, at det rent faktisk bliver nemmere og mere tilgængeligt for de seriøse af de små bryggerier og importører frem til 2019.
Henrik Høegh (V), 2013-03-19:
Problemet er jo med de her sikkerhedsstillelseskrav, at den lille brygger, det lille bryggeri nu skal stille en temmelig stor garanti for at komme med i pantsystemet.
Der kan jo være en frygt for, at man så fravælger at være med i pantsystemet og lever længere, inden man kommer med i pantsystemet.
Er det ikke en ulempe?
Torben Hansen (S), 2013-03-19:
Jeg ved ikke, hvad hr. Henrik Høegh mener med et lille bryggeri og med, hvordan det bliver nemmere.
Jeg tror, at samlet set har alle en interesse i, at gebyrerne for det første forbliver uændrede, og at der for det andet er sikkerhedsstillelse for de små, så der er sikkerhed for, at vi ikke har nogle af alle de sager, som hr. Henrik Høegh kan gå ind på Dansk Retursystems hjemmeside og se rent faktisk har kostet 20 mio. kr. hen over årene, fordi man ikke kan svare enhver sit.
Så jeg tror, at det med det her system og med den her ændring, så vi nu forhåbentlig også får grænsehandelspanten med, bliver nemmere for de små og seriøse bryggerier.
Henrik Høegh (V), 2013-03-19:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren: Mener ordføreren, at det med det her lovforslag bliver nemmere for det lille bryggeri at komme med i pantsystemet?
Torben Hansen (S), 2013-03-19:
Danmark har et velfungerende pantsystem for emballage til drikkevarer.
Det er et pantsystem, der både sikrer indsamling og genanvendelse, og det er et pantsystem, som Socialdemokratiet meget gerne ser udvidet til pant på tysk emballage, også kaldet grænsehandelspant.
Grænsehandelspanten indgår da også både direkte og indirekte i det her lovforslag, da halvdelen af det beløb, som Dansk Retursystem skal betale til staten, er afhængigt af, om der kan laves en aftale med Tyskland om grænsehandelspanten.
Det er også vigtigt og væsentligt at understrege, at loven fortsat sikrer et økonomisk og miljømæssigt velfungerende pantsystem de kommende år.
Alene det, at Dansk Retursystems eneret forlænges med 3 år, giver en solid bund under de investeringer, der sikrer og forbedrer den i forvejen høje indsamlingsprocent.
Vi er også vældig imponeret af Dansk Retursystems fortsatte indsats med at sikre effektivitet og miljø.
Seneste skud på stammen er forsøget med pantstationer, hvoraf der indtil videre er to.
Med aftalen med Dansk Retursystem sikres det også, at gebyrerne samlet set holdes under et.
Socialdemokratiet er også tilfreds med, at lovforslaget giver hjemmel til sikkerhedsstillelse.
Der har desværre været eksempler på importører og producenter, der har påført Dansk Retursystem relativt store tab – 20 mio. kr. i perioden 2009-2012.
Det skal selvfølgelig forhindres, og med reglerne om sikkerhedsstillelse skulle vi også gerne kunne sikre det.
Hvis man eksempelvis ser på Dansk Retursystems hjemmeside, så ser man, at der adskillige gange sidste år blev lukket for pant på visse flasker, simpelt hen fordi importøren eller producenten ikke overholdt deres forpligtelser.
Med de bemærkninger støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg skulle hilse og sige fra SF's ordfører, at SF også tilslutter sig lovforslaget.
Henrik Høegh (V), 2013-03-19:
Tak for det.
Med regeringens lovforslag bliver der nu lanceret en ny model for det danske pantsystem, som skal sikre staten en øget indtjening på omkring 240 mio. kr. over en 5-årig periode.
Formålet med forslaget er vel først og fremmest at tolde det danske pantsystem for nogle penge til finansloven efter aftale mellem regeringen og Enhedslisten.
Finansieringen af den nye model skal ske ad to veje: Halvdelen af de 240 mio. kr. skal indbetales direkte af Dansk Retursystem A/S, og den anden halvdel af betalingen forudsætter, at der indgås en aftale om et dansk-tysk grænsepantsystem.
Sluttelig indeholder lovforslaget en ny bemyndigelse til, at miljøministeren kan fastsætte diverse krav og regler for betaling af pant og gebyrer for varer.
Når man ser på forløbet af det her lovforslag, er det selvfølgelig glædeligt at se, at ministeren gennem forhandlinger med Dansk Retursystem A/S har halveret den af Enhedslisten og regeringen planlagte toldning af midler i pantsystemet, men hermed må vi også sige, at glæden stopper, for listen med kritiske punkter er lang.
Når staten inddrager en del af indtægterne i den indsamlingsordning, men så i øvrigt efterlader hele udgiften og den økonomiske risiko til de private virksomheder, der driver indsamlingen, ja, så sender det et særdeles uheldigt signal til erhvervslivet vedrørende producentansvar.
Man kan spørge sig selv: Hvem vil dog gå i dialog om øget indsamling og ressourceeffektivitet og derved påføre sig selv en ny afgift?
Ligeledes er det bekymrende, at regeringen forlader sig på en endnu ikke defineret eller fastsat aftale med Tyskland om et grænsepantsystem.
Det skaber usikkerhed for, hvad Dansk Retursystem A/S skal betale, hvis aftalen med Tyskland igen falder til jorden.
Desuden undrer det mig, at indførelsen af den nye afgift harmonerer med regeringens planer om at øge virksomhedernes konkurrenceevne ved at lette dem for økonomiske såvel som administrative byrder.
Det er jo det fuldstændig modsatte, der sker med det her lovforslag.
Helt grundlæggende er Venstre på linje med bryggeribranchen: Indtægterne fra et indsamlingssystem skal bruges til at medfinansiere udgifterne til at indsamle emballagerne og generelt set til at modernisere pantsystemet.
Det skal ikke være en ny skatteskrue.
Vi hverken kan eller vil være med til at bakke op om et lovforslag, der pålægger erhvervslivet usikkerhed, pådutter Dansk Retursystem A/S at betale yderligere til staten i stedet for at bruge pengene til en modernisering af pantsystemet, og som i øvrigt er imod Venstres byrdestop.
Derfor er Venstre imod dette lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2013-03-19:
Det er et beslutningsforslag, som vi har tænkt os at støtte.
Vi synes, at der er lige præcis det vigtige element i det, der handler om frihed til skoleledelserne.
Jeg synes i virkeligheden også, at det meget er det, der gennemstrømmer regeringens udspil til en reform af folkeskolen, og derfor vil det undre mig utrolig meget, hvis vi om lidt – og jeg siger jo hvis, for vi har ikke set afstemningsresultatet endnu – kommer til at opleve, at det her forslag bliver stemt ned.
For hele elementet i forhold til at kunne skabe en bedre folkeskole, hvor danske skoleelever bliver løftet fagligt i en grad, så de kan gennemføre en ungdomsuddannelse, kræver altså, at der er fleksibilitet ude på den enkelte folkeskole.
Det kræver, at der er et ledelsesrum for skoleledelserne til at kunne lave den bedste folkeskole.
Så jeg håber meget, at vi kommer til at opleve den fulde grønne plade i forbindelse med det her forslag, fordi det i virkeligheden flugter rigtig fint med det, vi sidder og forhandler om i forhold til folkeskolereformen.
Ida Auken (S), 2013-03-19:
Der er jo tale om at tage af overskuddet fra noget, der er velfungerende og drevet velfungerende.
Her er spørgsmålet, hvem de pantmidler, som ikke bliver indløst, altså alle de flasker, som ender andre steder end i pantsystemet, og som nogle har betalt for, kommer til gode.
Vi synes, de skal komme det danske fællesskab, det danske samfund til gode frem for en privat aktør.
Vi siger, at de her penge kan bruges rigtig godt på samfundet, på sundhed, på uddannelse og velfærd frem for at lade dem blive i et privat nonprofitsystem.
Samtidig skal vi give dem nogle gode vilkår, f.eks. give dem en lidt længere periode til at have eneret og drive deres system og sikre, at de kan få penge i kassen fra dem, de rent faktisk hjælper, frem for at de skal lide tab som de 20 mio. kr., de har tabt de sidste år.
Det er derfor, vi har lavet den her aftale i et tæt parløb med Dansk Retursystem, nemlig for at sikre en balance, der giver penge til ny velfærd, for det er til fællesskabet, det her, det er jo ikke til en eller anden stor og ond institution, der hedder staten.