runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-02:
Altså, netop sådan noget som mobiltelefoni: Nu kan jeg ikke huske det helt præcist, men jeg mener, det er 2 måneder, de her data bliver gemt, og så bliver de slettet.
Og så bruger man de oplysninger, man har, i en periode, lige så vel som forretningerne bruger det, fordi man så målretter sine tilbud.
For hvis man ved, at alle de kunder, der kommer i butikken, køber lige præcis den rødvin, så er der måske ikke nogen grund til at have de 20 andre på hylden, og så kan man nøjes med at indkøbe den ene.
Det er jo sådan, man fokuserer, og det synes jeg da er væsentligt.
Jeg synes da, det er den rigtige måde at gøre det på – at målrette sine ting.
Og så længe det ikke kommer forbrugerne eller borgerne til skade, hvad er så problemet?
Line Barfod (EL), 2011-05-02:
Jeg ønsker heller ikke at afskaffe mobiltelefoner og dankort og hele den elektroniske udvikling, vi har fået.
Men jeg mener faktisk, det er vigtigt, især at vi holder op med at bruge cpr-nummeret som nøgle til det hele.
Man kunne sagtens have forskellige nøgler til de forskellige registre, som det kun var bestemte myndigheder der i meget bestemte tilfælde kunne få adgang til.
Der er ingen grund til, at alle oplysninger om en borger skal ligge på cpr-nummeret.
Man kunne sagtens sørge for, at der var langt større sikkerhed, end der er i dag, og ligesom man diskuterede længe om dankortet, som fru Lone Dybkjær fortalte om, kunne man også godt diskutere, når der sker en ny elektronisk udvikling, hvor meget sikkerhed vi ønsker der skal være, og hvor mange oplysninger man må samle om borgerne.
I dag samler supermarkederne oplysninger om, hvor meget rødvin du køber, hvilken type rødvin, hvor dyr den er, hvor meget du køber af bleer eller alt muligt andet, med henblik på at man så kan sende folk bestemte tilbud.
Ønsker vi, at man skal kunne lave den slags registrering af borgerne?
Hvor meget ønsker vi, at man skal sælge de oplysninger?
Da man ændrede på persondataloven og cpr-loven i sin tid, gik man også ind og så på, hvor meget offentlige myndigheder må sælge af personlige oplysninger om borgerne.
Sådan nogle ting mener jeg er vigtige at diskutere.
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-02:
Det, jeg egentlig gerne vil spørge til, er det her med det elektroniske spor, som jo ikke nødvendigvis, som ordføreren siger, behøver at være videoovervågning.
Det behøver det jo ikke, det kan være vores brug af computere, vores brug af bank og dankort osv.
Jeg tror altså, at de fleste mennesker i Danmark ikke anser det for at være et problem, så længe det ikke bliver misbrugt.
Det er jo derfor, det er så vigtigt, at der ikke er misbrug af de her systemer.
Så kan det godt være, at vi bliver registreret osv., men så længe der ikke er et misbrug, anser man det ikke for at være et problem.
Det er jo svært at forestille sig et samfund, hvor vi ikke har dankort og internet osv.
Nu bliver vi jo i Dansk Folkeparti ofte beskyldt for at gå tilbage til Morten Korch, men det tror jeg trods alt ikke på.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, man gerne vil, set i lyset af at vi har haft den elektroniske udvikling, vi har, og at der faktisk ikke er mange, der anser det for at være et problem.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Nu er det jo sådan, at afslag ofte regulerer sig selv, når det handler om retssystemet.
Vi kan i virkeligheden sammenligne med terrorsager eller sager om organiseret kriminalitet, hvor politi og anklagemyndighed jo vænner sig til, hvad der skal til for at få adgang til flere oplysninger i forskellige sager via domstolene, eller andre måder at håndtere rettergangen på hos domstolene, hvis man ønsker det fra politi og anklagemyndigheds side.
Der viser det sig jo meget ofte, at man altså retter ind på en måde, hvor man siger, at man godt ved, at man får afslag, hvis man beder om sådan og sådan, og derfor spørger man ikke.
Det er et relativt lille antal.
Jeg kan ikke huske tallet præcist, men det kan vi jo slå op; det er ikke anderledes end det.
Men det er relativt få sager, under 100 sager, der samlet set tilbage i tiden er givet adgang til fra PKU-registrerets side.
Og jeg synes da, at vi skal dyrke det yderligere og få kigget på via Retsudvalget, hvordan man eventuelt kunne gøre mere på det område, så længe bl.a. hr. Kim Andersen er imod det centrale dna-register.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Der er ingen tvivl om, at dna-profiler er et utrolig vigtigt værktøj for politiet.
Det har virkelig vundet indpas, og det medvirker også til opklaringen af rigtig mange forbrydelser.
Man kan da godt se nytten af det register, som hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti foreslår.
Umiddelbart har jeg personligt svært ved at se kriminaliseringen af alle mennesker ved at placere dem i et dna-register.
Vi er i forvejen placeret i et cpr-register, hvor der også indgår en masse personlige oplysninger.
Det her register vil jo i så fald kun blive anvendt, når man har et spor, som bliver koblet med noget kriminelt, der er foregået på et gerningssted.
Man skal bare sørge for, at det bevismæssigt ikke står alene, så man også er sikker på, at man har fat i den rigtige gerningsmand.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, er der faldet en dom ved Menneskerettighedsdomstolen, og det har betydet, at vi i Danmark har måttet ændre på vores lovgivning.
Vi har i SF stor respekt for konventioner og menneskerettigheder, derfor retter vi os selvfølgelig efter det, og jeg bliver nødt til at sige til hr. Peter Skaarup, at det her forslag jo ikke bliver lovligt af, at Dansk Folkeparti fremsætter det snart i den ene sammenhæng og snart i den anden sammenhæng.
Jeg tror, vi har haft et frivilligt register, og jeg har også set, at Dansk Folkeparti har været ude i pressen og foreslå, at drengebørn og udlændinge skal registreres, og nu kommer så det her forslag.
Der ligger en dom fra menneskerettighedsdomstolen på det her område, og det bliver vi naturligvis nødt til at rette os efter.
Så er der prisen på den her sag, som vi har diskuteret.
På et tidspunkt var jeg i praktik hos politiet og var med ude at følge deres indbrudspatrulje sådan en sommer, og der fik jeg i hvert fald oplyst, at en prøve koster 5.000 kr.
Det er jo også en sum penge, når vi så skal begynde at regne det sammen med, hvor mange danskere der er, og alle de udlændinge, som efterhånden gæster vores land og som arbejder i vores land.
Det kunne godt gå hen at komme til at koste nogle penge, og jeg kan ikke se heller, at Dansk Folkeparti anviser nogen finansiering i præcis det her forslag.
Så SF må sige nej tak til det her forslag.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Jeg er egentlig personligt ikke så forskrækket over dna-registre, men jeg ved, at der er rigtig mange lovlydige borgere, som hr. Peter Skaarup gerne vil tale på vegne af, der gerne vil have sig frabedt at skulle i noget som helst register, så lang tid de ikke har gjort noget som helst forkert.
Den debat synes jeg da også må følge med, når man diskuterer, om vi alle sammen skal være i et dna-register.
Der vil være nogle, der ligesom jeg har det forholdsvis afslappet med det, og som har tillid til, at det nok skal gå.
Og så vil der være andre, der vil sige: Det vil jeg simpelt hen aldrig nogen sinde finde mig i.
Der synes jeg bare slet ikke vi er lige nu, og jeg synes ikke, at jeg kan finde grundlaget for at skulle indføre det her dna-register for os alle sammen.
Jeg synes også, det er usmageligt, at alle udlændinge, der krydser vores grænse, skal afgive en dna-prøve.
Jeg forstår heller ikke, hvor Dansk Folkeparti vil finde den ene milliard kroner, som det her åbenbart koster.
Jeg synes også, vi skal passe på med at kaste os ud i nogle regler, hvor vi bryder med menneskerettighedskonventionen.
Jeg må ærlig talt sige, at når jeg vejer det hele op, for og imod, så er det rigtigt.
Og når hr. Peter Skaarup nævner Amagermanden, har hr. Peter Skaarup ret i, at lige præcis i den sag ville man have kunnet pågribe gerningsmanden tidligere.
Men det havde stadig væk krævet, at den første forbrydelse var blevet udført, og at man havde fået et dna-spor.
Ellers havde man jo ikke kunnet fange ham.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Men det var da rart, at fru Karen Hækkerup trods alt erkendte, at det, der blev sagt i ordførertalen, ikke var korrekt.
For det er nemlig rigtigt, som fru Karen Hækkerup siger, at kunne man have fængslet Amagermanden og andre serieforbrydere, vi kender til her i landet, på et tidligt tidspunkt, ville vi også forhindre, at de begik ny kriminalitet.
Medmindre man gør, som Socialdemokraterne og SF og Enhedslisten og De Radikale ofte vil, nemlig laver nogle meget korte fængselsstraffe, der gør, at forbryderne bliver løsladt igen hurtigt.
Det er selvfølgelig en mulighed, som jeg ikke håber fru Karen Hækkerup støtter.
Man jeg synes bare, at man skal tage det mere seriøst hos Socialdemokratiet end at holde nogle små rundbordsdiskussioner og latterliggøre et forslag, der faktisk har til hensigt at hjælpe ofre, ved at der bliver begået mindre kriminalitet i Danmark.
Der må det jo være vores opgave her i Folketinget, når vi er samlet for at diskutere forskellige forslag, at stille os på den lovlydige del af befolkningens side, som er trætte af kriminalitet, og som er trætte af overfald, og vi skal være imod dem, der rent faktisk begår kriminaliteten.
Der vil dna-registeret hjælpe os.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Som ministeren også redegjorde for, skal vi bevæge os inden for de grænser, der er i forhold til menneskerettighedskonventionen.
Og der har vi, tror jeg, lagt os på maksimum af, hvad man kan, i forhold til hvordan vi opbevarer dna herhjemme.
Så jeg tror ikke, at det er muligt at udvide det yderligere.
Så vil jeg sige om Amagermanden, at det jo er en forfærdelig tragisk sag.
Men når Dansk Folkepartis ordfører siger, at man ville kunne have forhindret ny kriminalitet, så havde det jo kun været en sandhed, for så vidt man havde puttet Amagermanden i fængsel første gang, og at han så var blevet løsladt og aldrig mere havde begået kriminalitet.
Det kan jo godt være, at nogle kriminelle ikke ville holde op med at begå kriminalitet, selv om de havde været i fængsel.
Dermed kan man jo ikke nødvendigvis sige, at der ikke ville være kommet ofre.
Men det er da klart, at eksempelvis sådan en sag som den om Amagermanden ville være blevet løst meget hurtigere.
Det siger sig selv.
Men når man skal veje alting op for og imod og over for hinanden – skal vi bruge en milliard, skal vi registrere alle danskere, skal vi på den galej; og hvad er der på plussiden, og hvad er der på den negative side? – så må jeg sige, at det altså er en klar afvisning fra os.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Jeg synes, at fru Karen Hækkerup bevæger sig meget let hen over forslaget.
Det er, som om man har siddet i den socialdemokratiske gruppe og nærmest gjort lidt nar af, at nogle overhovedet kunne finde på at fremsætte sådan et forslag.
Og så kommer der nogle ting som f.eks.: Jamen det stopper ikke kriminalitet, der bliver ikke færre kriminelle handlinger, fordi man indfører et dna-register.
Der må jeg altså bare sige, at jeg er helt overbevist om, at der bliver færre kriminelle handlinger.
Prøv nu at tage f.eks. Amagersagen.
Amagermanden er en 45-årig mand, der over tid har begået både drab og voldtægter.
Hvis han var blevet taget på et tidligt tidspunkt via et dna-register, ville man have kunnet redde de mange mennesker, de mange ofre, der har været i kølvandet på den Amagermands kriminalitet.
Det er for mig et rigtig godt argument for at indføre et dna-register, der rækker lidt længere ud end det, vi har nu.
Derfor vil jeg spørge fru Karen Hækkerup, om ikke Socialdemokraterne, uanset at man så ikke lige går ind for det her forslag, kunne være med på, at man udvider dna-registeret yderligere i forhold til det, det er nu.
For gør man det, vil man kunne stoppe kriminalitet, og så vil man faktisk kunne forhindre kriminalitet.
Det viser al erfaring.
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det ikke gratis, og det bliver til rigtig mange penge, når vi ganger op med det antal, vi nu skal gange med, når vi snakker om alle nyfødte børn og alle udlændinge, der tager ophold her i landet.
Der er jo forskel på, om man tager en blodprøve til det såkaldte PKU-register, eller om man skal lave en prøve med en efterfølgende analyse til et dna-register.
Der er – det er fuldstændig rigtigt – en helt markant forskel, og det tror jeg i og for sig også at hr. Peter Skaarup er udmærket klar over.
Og jeg må indrømme, at det er lidt overraskende for mig, at man kan tage så let på et forslag, der involverer så mange penge i en tid, hvor landet fattes midler, og hvor der er så mange andre formål, vi kunne anvende dem fornuftigt til, hvis vi i øvrigt havde dem, f.eks. uddannelse og sociale formål.
Tom Behnke (KF), 2011-05-02:
Der er et enkelt element i hr. Peter Skaarups spørgsmål, der ikke blev reflekteret så meget over, og det synes jeg at hr. Kim Andersen måske lige skulle have lejligheden til at gøre.
Det var i forhold til, at hr. Peter Skaarup siger, at man nu har blodprøverne i forvejen, altså at dem tager man i forvejen, osv., så det vel ikke kan være mange basseører, vi taler om, i forhold til hvis man skal sidde og lave en dna-screening og -kode.
Kan jeg ikke få hr. Kim Andersen til at bekræfte, at én ting er, at man har en bloddråbe liggende, men at noget helt andet er, hvis man skal til at lave en analyse af den bloddråbe for at finde en dna-streng og dermed en dna-kode, der gør den pågældende person identificerbar?
Sidst jeg hørte et tal, mener jeg, at det lå på 1.200 kr. pr. prøve at skulle lave det her, og ganget op med antal borgere her i landet begynder det vel alligevel at nærme sig nogle penge, der udgør et anseligt beløb.
Jeg vil bare lige have Venstres ordfører til at bekræfte, at det er i den retning, vi taler, altså at det ikke er gratis.
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Når hr. Peter Skaarup nævner omkostningerne ved PKU-prøvetagning af nyfødte, er vi nødt til at blive enige om, at der er tale om en frivillig ordning.
Det, der bliver lagt op til her i beslutningsforslaget, er en obligatorisk ordning.
Det er rent principielt to forskellige ting i den her sammenhæng.
Så bliver jeg også nødt til at fastholde, at når hr. Peter Skaarup siger, at det langtfra er alle alvorlige forbrydelser, der bliver opklaret, og jeg siger, at det er meget få alvorlige forbrydelser, der ikke bliver opklaret, så tror jeg lidt, det er diskussionen om, om vandglasset er halvt fuldt eller halvt tomt; det er lidt den tilgang til problemstillingen, der er.
Min tilgang er, at når vi taler om drab, om grov vold og om voldtægter, er det meget få af disse forbrydelser, der i Danmark ikke på et eller andet tidspunkt bliver opklaret.
Det var det, jeg sagde, og det fastholder jeg.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Jeg tror, at vi tager spørgsmål om den tekniske udformning af PKU-registeret osv. op senere i debatten, men jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er nogen uoverstigelig omkostning at tage den ekstra blodprøve eller at lave den konvertering, som vi taler om her.
Men det andet spørgsmål handler jo om opklaringsprocenter, og jeg tror, at hr. Kim Andersen er opmærksom på, at opklaringsprocenterne her i landet er forbavsende små.
De ligger samlet set på ca. 20 pct. og derunder for forbrydelser begået i Danmark.
Jeg ved ikke, om et indbrud ikke er særlig alvorligt.
Jeg synes, det er alvorligt nok at få gennemrodet sine ting og frastjålet de kære ejendele, man har.
Det er alvorligt nok, jeg vil sige, at det er en alvorlig forbrydelse.
Men de bliver jo i hvert fald opklaret i et ekstremt lille omfang, og hvis man kunne tage en dna-prøve af de f.eks. østeuropæiske kriminelle, der er kommet til Danmark, så ville man kunne opklare et meget stort antal indbrud, i og med at de står bag meget indbrudskriminalitet i Danmark, i serier, som det er tilfældet.
Når det angår drab, og når det angår voldtægt, er opklaringsprocenterne klart bedre end de 20 pct., men de er ikke på 99,9 pct., slet ikke.
Og det er derfor, jeg siger, at i forholdet mellem de forskellige forbrydelser har hr. Kim Andersen ret i, at der samlet set er flere af de drab og voldtægter, vi taler om, der bliver opklaret, men det er jo langtfra alle, og det er derfor, at det her forslag er yderst relevant, både når det gælder f.eks. indbrud, og når det gælder drab og voldtægt.
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det beslutningsforslag, vi har til behandling nu, B 128, taler om, at alle nyfødte børn og alle udlændinge, der kommer til Danmark og tager ophold her, skal indgå i et sådant register.
Det er jo altså noget andet end et frivilligt register for blodprøver fra nyfødte.
Det håber jeg vi er enige om.
Den fuldstændige decimalprocentsats for opklaring af alvorlige forbrydelser er jeg sikker på at vi kan finde i en årbog eller en årsrapport fra domstolene eller fra Rigspolitiet.
Er jeg kommet til at huske en decimal forkert, skal jeg på forhånd beklage.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde faktisk en rigtig ting, synes jeg, i ordførertalen, og den rigtige ting var, at det her register kun vil blive anvendt i tilfælde af, at der begås kriminalitet.
Det er jo lige præcis det helt essentielle ved forslaget.
Derfor kan fru Karina Lorentzen Dehnhardt også sagtens sige til de øvrige venner i SF, at de ikke behøver at være så bekymrede for det her, ligesom en stor del af den danske befolkning heller ikke er bekymret for det, for hver gang man spørger danskerne, om de synes, det er en god idé, er der et stort flertal, der faktisk synes, det er en god idé for at forhindre kriminalitet.
Men når det kun bliver brugt i de tilfælde, hvad er problemet så?
Altså, hvis man har rent mel i posen, hvad er problemet så med at stå i et sådant register?
Det er egentlig mit spørgsmål.
Og når vi så er blevet ved med at fremsætte dette forslag, er det jo, fordi vi kan se et behov for at opklare f.eks. indbrudskriminalitet, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv har oplevet.
Der er der et behov for at gøre noget, og prisen er faldende.
Den teknologiske udvikling går stærkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Jamen jeg tror ikke, der er noget problem for hr. Peter Skaarup ved at stå i et sådant register, og jeg ville heller ikke have noget imod det, men der findes personer, som vil synes, det er et indgreb i deres personlige frihed.
Og vi skal jo i hvert fald altid som politikere også tænke lidt over, hvad konsekvenserne af det her kan blive i fremtiden, hvad det kan bruges til, og hvilke sammenhænge det kan indgå i fremover.
Der findes borgere, som vil have noget imod det her, og der skal være en balance i forhold til indgrebet i den personlige frihed.
Nu er der jo netop faldet en dom på det her område, og det synes jeg at vi skal respektere.
Vi skal vise respekt for konventionerne og for menneskerettighedsdomme.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Det er undtagelsen, at det er lykkedes at få adgang til PKU-registeret.
Så længe der er den modstand her i Folketinget over for et centralt dna-register af den størrelse, som Dansk Folkeparti gerne vil have, så må man jo prøve at gå andre veje, og en af de veje, vi vil prøve at gå, er at udvide mulighederne for at få adgang til de oplysninger og også udvide adgangen til at tage dna-oplysninger på dem, der ønsker permanent eller midlertidig opholdstilladelse i Danmark.
For vi kan se, at en ret stor del af den kriminalitet, der bliver begået, bliver begået af ikkedanske statsborgere.
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Det er jo sådan, at politi og anklagemyndighed i dag har mulighed for at få oplysninger fra PKU-registreret.
Jeg ville gerne, om hr. Peter Skaarup ville fortælle os, hvad det er for nogle sager, hr. Peter Skaarup tænker på, og i hvor mange tilfælde politiet ikke har fået adgang til PKU-registreret, hvor de måtte have ønsket det.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Det er bestemt ikke afgørende, at det skal være obligatorisk.
PKU-registeret, som vi sammenligner med i forslaget her, er frivilligt.
I registeret optræder alle nyfødte, fordi man kommer forbi og spørger forældrene, om det er o.k., at der bliver taget den her blodprøve, og der vil de fleste forældre sige, at det er o.k.
PKU-registeret er frivilligt, og det er ligesom det, vi bygger videre på i forslaget.
Jeg oplever bare, at der er noget modstand mod overhovedet at diskutere det.
Men man kunne sagtens bruge PKU-registeret som forbillede for det her forslag og også få en betragtelig effekt af det.
Hovedformålet er jo i mange tilfælde, specielt når politiet går ind i sager, der handler om drab eller voldtægt, at udelukke personer, der kan have begået det mord eller den voldtægt, der er tale om, fordi man har et meget stort antal mistænkte, som man gerne vil have indsnævret til meget få, så man kan bruge meget færre ressourcer på at undersøge de få, der er tale om.
Der vil dna-registeret være rigtig vigtigt.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Jeg vil nødig være negativ, men nu hørte jeg lige Dansk Folkepartis ordfører sige, at det skulle være frivilligt.
Som jeg læser forslaget, er det obligatorisk.
Hvis man laver en frivillig ordning, vil jeg da tro, at mange vil vælge den fra, og så står man der, og har den så nogen værdi?
Det vil den jo ikke have, for så vil den ikke være det sikkerhedsnet, som Dansk Folkeparti taler om, for så vil der være mulighed for, at lige præcis den skyldiges dna ikke ville være at finde i et register.
Så det er vel afgørende, at det skal være obligatorisk, hvis det skal have den virkning, som Dansk Folkepartis ordfører taler om.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Jeg vil under ingen omstændigheder skrive under på, at det her forslag koster 1 mia. kr. Alt tyder på, at den teknologiske udvikling går utrolig stærkt på det her område.
Hvis man ser på, hvad der foregår i f.eks. Storbritannien, der har et klart mere udbygget dna-system end Danmark, hvilket de er glade for, så ser man, at der her helt anderledes lokalt kan afgives de her frivillige dna-prøver, som vi også taler for i forbindelse med behandlingen af sagen her i Folketinget i dag.
Så det er noget af det, man kan arbejde videre med, nemlig hvordan man rent praktisk kan få det gjort inden for en rimelig omkostningsramme.
En mulighed kunne være, hvis det er fuldstændig uoverstigeligt for Socialdemokraterne, at indføre en form for brugerbetaling.
Så kunne de personer, der frivilligt afgiver dna-prøver, betale det beløb, det ville koste at få omdannet en blodprøve til en dna-streng fra PKU-registeret.
Der er mange muligheder, men det kræver altså, at man er positiv, og at man har et positivt sind og ambitioner og ikke sidder der og er negativ – eller står op.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at vi skal give øget adgang til PKU-registeret.
Det gør man jo i forvejen.
Der gives jo adgang til det, hvis man siger: Det er den her persons dna, vi har behov for at få undersøgt.
Så hvad skulle der yderligere kunne gøres?
Man bliver nødt til at kunne oplyse, hvilken persons dna man gerne vil have undersøgt for at kunne vide, hvilken prøve der skal tages frem.
Nu har vi hørt fra Venstres og De Konservatives ordførere, at det her i hvert fald koster 1 mia. kr.
Der vil jeg bare spørge, hvordan den milliardudgift skal finansieres.
Det er et stort beløb, og det er et projekt, som ikke kun har etableringsomkostninger, men også driftsomkostninger, som rækker ud i fremtiden.
Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at finansiere det her?