runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Statsministeren har ved flere lejligheder sagt, at regeringen er imod øget ulighed i samfundet.
Alligevel ser vi med skattestoppet, at det har været sådan, at de rigeste har tjent mest, og at de fattigste ingenting har fået.
Så har vi set med de ændringer i personskatten, der er blevet gennemført, at de har givet mest til de rigeste og nul kroner til pensionister, arbejdsløse, førtidspensionister, efterlønsmodtagere osv.
Man har altså på den måde systematisk via skattepolitikken øget uligheden i samfundet.
Derfor er mit spørgsmål: Er det, fordi Venstre ikke kan regne, eller fordi man siger, at statsministeren siger et, men mener noget helt andet?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Regeringen og Dansk Folkeparti har indgået en fuldt finansieret aftale om lavere skat på arbejde.
Alle danskere, både dem på arbejdsmarkedet og dem uden for, f.eks. pensionister, kan fremover beholde en lille smule flere af deres egne penge.
Samtidig vil den lavere skat på arbejde betyde et større incitament til at gøre en indsats på arbejdsmarkedet, både for dem, som i dag er uden for, og for dem, som allerede er på arbejdsmarkedet.
Resultatet er, at arbejdsudbuddet til både den private og den offentlige sektor vil blive øget i omegnen af 7.000-8.000 par hænder, som alt i alt kan være med til at løfte de mange velfærdsopgaver, som vi alle sammen efterspørger.
Med aftalen slipper 575.000 danskere for at betale mellemskatten, og der går ikke én eneste krone fra velfærden.
Det skyldes, at skattelettelsen på arbejdsindkomst finansieres via overskuddet i Arbejdsmarkedsfonden, dvs. allerede indbetalte arbejdsmarkedsbidrag, samt fra provenuet af en prisregulering af energiafgifterne.
Og det betyder, at finansieringen sker inden for skattestoppet, hvor skatter og afgifter godt kan hæves for at fremme miljøhensyn, hvis bare provenuet ubeskåret går til at sænke andre skatter og afgifter.
Der skal ikke flere penge op af lommerne for danskerne.
Jeg havde egentlig forstået, at der var en bred opbakning her i Folketinget til at sikre den tryghed, som skattestoppet giver personer, familier og erhvervsliv, men som så mange gange før har vi set, at Socialdemokraterne nu igen har skiftet skattepolitik.
Deres hidtidige løfte om at bevare skattestoppet er brudt.
Det er jo en velkendt socialdemokratisk lidelse, at partiet mener sig bedre i stand til at administrere borgernes penge, end borgerne selv er det, og i perioder prøver S så af taktiske grunde - kan vi forstå - at styre denne lidelse, men det holder sjældent ret længe.
Det er da også derfor, at Socialdemokraterne nu i gennemsnit har skiftet retning i deres skattepolitik sådan cirka hver anden måned og altså senest her i weekenden.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der med denne skatteaftale ikke går én eneste krone til skattelettelser, som alternativt kunne have været brugt til at øge andre offentlige udgifter.
Det mener vi ikke der skal, men vi vil inden for skattestoppet investere massivt, ja, historisk meget i offentlig velfærd, uddannelse, bedre arbejdsforhold, nye bygninger osv.
For Venstre er det vigtigt, at skattepakken har en socialt afbalanceret profil, så når energiafgifterne prisreguleres, er det for os vigtigt, at eksempelvis pensionister ikke skal betale ekstra, og derfor hæves overførselsindkomsterne ekstraordinært i 2008 med 0,6 pct., ligesom personfradraget hæves med 1.000 kr. for alle.
Det vil mere end kompensere for prisreguleringen af energiafgifterne.
Med andre ord har regeringen og Dansk Folkeparti indgået en rigtig god, socialt afbalanceret aftale, som sikrer flere hænder på arbejdsmarkedet til at løfte alle velfærdsopgaverne i fremtiden, og som samtidig sikrer, at danskerne kan beholde en lille smule flere af deres penge i egen lomme.
Derfor støtter Venstre forslaget fra regeringen.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Nej, det er ikke korrekt, og jeg forstår ikke, hvordan de resultater kan komme frem på hr. Frank Aaens regnemaskine; det må jeg ærlig talt sige.
Vi er gået ind i de her skatteforhandlinger med regeringen for at få en mere socialt afbalanceret løsning end den, som regeringen havde spillet ud med, og det mener jeg også vi har fået.
Men når det er sagt, vil jeg også sige - som jeg har sagt flere gange i løbet af de tre kvarter, jeg har stået heroppe - at den her aftale selvfølgelig skal følges op af en finanslovaftale, hvor de grupper, der ikke får så meget ud af de her ændringer i forbindelse med den her aftale, kan blive kompenseret.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Ordføreren roser sig i sin ordførertale af, at alle får flere penge til rådighed med Dansk Folkepartis og regeringens skatteforslag.
Dagbladet Børsen har i dag i en artikel lavet en beregning af, hvad der sker, hvis en arbejdsløs er så heldig at komme i arbejde og dermed få nogle flere penge.
En stigning på 23.400 kr. giver 43 kr. om måneden.
Jeg vil godt lige gentage det for ordføreren: 43 kr. om måneden.
Er det det, som ordføreren kalder, at alle får penge, og at det er et lille skridt i den rigtige retning?
Er 43 kr. i det hele taget et skridt?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Nu er et skridt jo altid en relativ størrelse.
Jeg har også læst den artikel i Børsen i dag, og jeg har også noteret mig, at skatteministeren er citeret.
Det er jeg egentlig glad for, for jeg synes, han siger meget klart, at det er et lille skridt i den rigtige retning.
Det betyder, at der blandt dem, der er på overførselsindkomst, vil være ca. 2.000 par ekstra hænder, som kommer ind på arbejdsmarkedet.
Derudover kommer der så ifølge beregningen ca. 7.000 par ekstra hænder blandt dem, som allerede er på arbejdsmarkedet.
Samlet set snakker vi altså om 7.000-8.000 par ekstra hænder.
Så, ja, det er et skridt i den rigtige retning.
Jamen jeg konstaterer altså bare, at det her er en fuldt finansieret skattepakke.
Den er fuldt finansieret ved hjælp af arbejdsmarkedsbidraget og energiafgiftreguleringen, så svaret er sådan set rimelig enkelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-09-11:
Hr. Jacob Jensen må have en fantastisk evne til at misforstå.
Jeg citerede sådan set bare statsministeren; det var sådan set det, der skete her - jeg citerede statsministeren.
Så vil jeg godt sige, at jeg da ikke tror, at der er en eneste af dem, der kommer i arbejde - hvis nogen gør det - der vil være speciallæge på kræftområdet.
Det tror jeg ikke det her bringer frem i lyset overhovedet.
Så et ekstra spørgsmål også: Når man nedsætter skatten med 9,5 mia. kr. og man finansierer med 6,3 mia. kr., er der så overskud eller underskud?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Det vigtigste er, at der er de hænder, der skal til for at løfte den opgave; at der netop er hænder til at lave den sygdomsbekæmpelse, eller hvad det nu måtte være, hr. Jens Peter Vernersen eller andre i det her land efterspørger.
Det er bl.a. det, den her skattepakke er med til.
Den sikrer 7.000-8.000 flere par hænder til bl.a. at løfte de opgaver her, og det er vel at mærke inden for en finansiering, som betyder, at vi overholder skattestoppet, som jeg også troede at Socialdemokraterne gjorde.
I hvert fald hørte vi hr. Morten Bødskov her fra talerstolen sidste torsdag ved førstebehandlingen af finansloven netop sige - citatet var klokkeklart: Socialdemokraterne har jo klart sagt, at vi står fast på skattestoppet.
Derfor troede jeg egentlig, at også Socialdemokraterne gik ind for, at når man hæver, altså prisregulerer, en energiafgift, så betyder det, at man skal føre provenuet tilbage igen.
Det er sådan set meget klart, så derfor forstår jeg egentlig ikke spørgsmålet fra hr. Jens Peter Vernersen, men mit svar skal alligevel være: Ja, vi sikrer flere hænder til også at løse den opgave, som hr. Jens Peter Vernersen efterspørger en løsning af.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-09-11:
Når jeg står med en stribe citater her om, hvad statsministeren har sagt om skattelettelser, så vil jeg sige, at der vel næppe er nogen, der har sagt mere forskelligt end statsministeren.
Lad mig bare tage et af citaterne: Det vil være aldeles ryggesløst at give skattelettelser, som man så bagefter skal hive ind igen med afgiftsforhøjelser.
Og sådan kunne jeg fortsætte, men det er tiden ikke til.
Jeg tror altså, at man skal være lidt forsigtig med sådan at begynde at give karakter for, hvad andre har sagt på skatteområdet, når der ligger så mange forskellige input, fra både statsministeren og finansministeren.
Hr. Jacob Jensen sagde, at man måske kunne få lidt indflydelse, når man havde en 16-17 mandater.
I den her sag er det jo helt åbenbart, at Det Konservative Folkeparti har fået meget, meget stor indflydelse med netop det antal mandater også langt mere indflydelse, end mandatantallet rækker til.
Jeg vil godt spørge hr. Jacob Jensen: Hvis der nu er 1 mia. kr., hvad er så vigtigst?
Er det at bruge den milliard til skattelettelser, måske i størrelsesordenen ganske få kroner til hver, eller er det at bruge den til at helbrede folk med livstruende sygdomme?
Hvad er vigtigst for Venstre - man har to valg her?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Det her har sådan set ikke noget med finansieringen i kommunerne at gøre.
Det her er et spørgsmål om, at vi simpelt hen prioriterer at lette skatten på arbejde for at skaffe flere hænder, også ude i kommunerne, i både den offentlige sektor og den private sektor til at skabe produktion og til at løfte velfærdsopgaverne.
Og det betyder, at den finansiering af vores skattepakke, som her bliver lagt frem, for det første og jeg gentager det, jeg ved godt, at jeg har sagt det før, men jeg gentager det alligevel, så måske også hr. Homann har en chance for at fange pointen – består af, at vi prisregulerer energiafgifterne.
Dette merprovenu fører vi tilbage, vi overholder nemlig skattestoppet - det ved jeg godt at SF ikke vil gøre, der er vi så uenige.
Så det her har ikke noget at gøre med, at kommunerne skal straffes, eller at der skal være skattelettelser i kommunerne.
Nej, det er et spørgsmål om, at vi på den ene side overholder loven og på den anden side overholder skattestoppet og derudover også skaffer flere hænder, så kommunerne også kan få løftet de opgaver, som så mange danskere efterspørger.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Så man skal være ualmindelig enøjet - og jeg skal ikke kunne udtale mig om, hvorvidt det gælder i Venstres tilfælde - hvis man tror, det bare er sjovt for et kæmpestort flertal af landets kommuner, at de står over for at skulle lave skattestigninger i forlængelse af den her aftale.
Så spørgsmålet står jo fuldstændig uantastet: Hvordan kan det være, at der i forlængelse af at man laver en aftale, som i sig selv er ekstremt ulige, er en så stor underfinansiering af de løfter, der er givet, bl.a. af regeringen til den kommunale velfærd, at kommunerne bliver nødt til at lave skattestigninger af en eller anden størrelsesorden, som endnu en gang kommer til at ramme socialt skævt, sådan at den symbolske skattelettelse, en folkepensionist måtte få ud af det her, hurtigt bliver spist op, ikke alene af grønne afgifter, men også af en øget kommunal skat?
Er det her forslag ikke bare med til endnu en gang at gøre den sociale skævhed endnu større?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Skal vi ikke starte med at rette den misforståelse om skattestoppet.
Vi har sådan set ikke sagt, at vi nu vil ophæve skattestoppet, vi har sagt klart og tydeligt, at vi tilslutter os skattestoppet.
Det har vi gjort fra januar 2006, og det gør vi stadig.
Det nye, vi har sagt, er, at hvis der er et bredt flertal i denne sal og det inkluderer et af de store borgerlige partier og vi er enige om, at det er en god aftale og en god skattereform, vil det være dumt ikke at sætte reformen i værk allerede fra næste valgperiode.
Det kan ikke være svært at forstå, og det er derfor, jeg hele tiden taler om tågesnak.
Venstre vil gerne gøre det her til noget stort og sige, at nu har vi ændret politik.
Jamen det har vi faktisk ikke.
Vi har bare sagt, at hvis et ordentligt og kvalificeret og bredt flertal inklusive et af de borgerlige partier er enige om en skattereform, så lad os dog sætte den i værk allerede i næste valgperiode.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg har stor respekt for SF og for den måde, SF fører skattepolitik på.
Der er linjen meget klar: Skatten skal bare stige derudad.
Jeg har stor respekt for det.
Jeg er ikke enig, men jeg har respekt for det i modsætning til, når det gælder Socialdemokraterne, hvis skattepolitik skifter i gennemsnit sådan cirka hver anden måned.
Så respekt for SF.
Det er ikke noget, man skal, men man kan gøre det op til 750 mio. kr.
Det er det, der ligger i kommuneaftalen, og det er det, som vi efterlever fuldstændig og til punkt og prikke.
Hvordan man så i KL og fra kommune til kommune ønsker at justere, hvor og hvordan skatten eventuelt skulle stige andre steder kunne man forestille sig, den blev sat ned - er ikke noget, vi skal blande os i.
Det er noget, vi lægger op til at kommunerne fuldstændig selv skal finde ud af.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Nu er det jo ret veldokumenteret, at de skattelettelser, der gives med det her lovforslag, er ekstremt ulige fordelt.
Der er lige fra en ganske symbolsk skattelettelse til dem i bunden til klækkelige skattelettelser, hvis man har en stor indkomst.
Det, som hr. Ole Stavad var inde på, illustrerer jo sådan set anden fase af det her.
Det illustrerer kommunernes budgetlægning jo lige i øjeblikket.
Når B.T. i dag kan lave en opgørelse, som viser, at der er planlagt skattestigninger i kommunerne på 1,9 mia. kr., så illustrerer det jo meget godt misforholdet mellem det, regeringen påstår, nemlig at man sagtens kan lave skattelettelser og få velfærd på samme tid, og så den virkelighed, man har udeomkring i kommunerne.
Så vil hr. Jacob Jensen ikke bekræfte, at uanset hvilken løsning man ender med at sætte ind over for det problem, som kommunerne har, uanset om man tvinger dem til at skære ned eller man accepterer, at de sætter skatten op, så vil det endnu en gang ramme socialt uretfærdigt, sådan at de borgere, som bliver straffet og får mindst ud af aftalen her, samtidig også bliver straffet i anden omgang af kommuneskatten?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg gentager: Vi lever op til skattestoppet.
Det gik jeg også ud fra at Socialdemokraterne var enige i, hvis de i øvrigt stadig væk stod ved skattestoppet, for det kan være lidt svært at finde ud af i de her dage.
Det er den ene del.
Den anden del er, at vi efterlever det ønske og det løfte, som faktisk blev givet af Socialdemokraterne, herunder hr. Ole Stavad, tilbage i 1990'erne, da man i forbindelse med indførelsen af arbejdsmarkedsbidraget sagde: Falder ledigheden, så kommer der et overskud, og det skal selvfølgelig føres tilbage.
Det er en lovbunden opgave.
Det gennemfører vi, og vi målretter det så mod en lettelse i skatten på arbejde.
Det er sådan set ikke et spørgsmål om, at vi gør det ene frem for det andet.
Vi gør, punkt 1, det, der er lovbundet, og, punkt 2, så overholder vi skattestoppet.
Derudover er det igen et spørgsmål om, at vi sikrer hænderne ude i kommunerne til dagplejen, skolerne osv. ved netop at give et incitament til at gøre en ekstra indsats, både med at komme ind på arbejdsmarkedet og med at gøre en indsats, hvis man allerede er der og har lyst til det.
Så vi er meget sikre på, at kommunerne fuldt ud er i stand til at varetage den prioritering, som finder sted.
Om de vælger at bygge et rådhus, eller om de vælger at give flere penge til skoler eller daginstitutioner, er ikke noget, vi skal blande os i herindefra, og det ønsker vi jo heller ikke at gøre.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Jeg synes ikke, at jeg hos Venstres ordfører kan høre, at der er meget tillid til de kommunalt valgte folk, og jeg synes, at den virkelighed, som ordføreren for Venstre giver udtryk for her, i hvert fald er meget langt væk fra den virkelighed, jeg oplever i den kommune, jeg kommer fra, og som i øvrigt har en Venstreborgmester, som har været ude og meddele, at han ikke ser andre udveje end at forhøje skatten.
Og ud fra de oplysninger, der i øvrigt er kommet frem, bliver det formentlig en kombination, hvor man både bliver nødt til at gennemføre nedskæringer og forhøje skatten.
Så den der opfattelse af virkeligheden, som Venstre går rundt med, at kommunerne svømmer i penge, og at det er et spørgsmål om, hvad det er for et fint anlæg, man skal lave, hvilket jo hverken har med børnehaver, folkeskole eller ældreomsorg at gøre, ligger meget langt væk fra den kommunale virkelighed.
: Mener Venstre og Venstres ordfører virkelig, at det kan være rigtigt, at man her har diskussioner om store skattelettelser, samtidig med at man vil gennemføre individuelle straffeekspeditioner over for enkelte kommuner, der for overhovedet at kunne levere grundlæggende velfærd til borgerne bliver nødt til at foretage en justering af skatten?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg gentager: Vi finansierer denne skattepakke med, punkt 1, det løfte, som Socialdemokraterne - herunder hr. Ole Stavad, da han var skatteminister tilbage i 1990’erne - gav borgerne, nemlig at man fører arbejdsmarkedsbidraget tilbage fra Arbejdsmarkedsfonden, hvis det viser sig, at der er et overskud, og punkt 2, at vi får et provenu, der vil prisregulere energiafgifterne.
Vi overholder skattestoppet, og det havde jeg egentlig også en forventning om at Socialdemokraterne ville gøre.
Det er de to elementer, vi bruger til at finansiere en skattelettelse på arbejdsindkomst, det er altså provenuneutralt.
Derudover bliver der så spurgt til, hvordan kommunerne har det.
Vi er af den opfattelse, at den aftale, som regeringen har indgået med Kommunernes Landsforening, selvfølgelig skal overholdes, og jeg har også forstået, at Kommunernes Landsforening selv mener, at det skal den.
Og det giver jo bl.a. mulighed for, at man kan hæve serviceniveauet ude i kommunerne med i omegnen af 1,6 mia. kr.
Så har jeg også noteret mig, at en analyse fra kommunerne selv, altså Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut, har vist, at man faktisk kan finde en 900 mio. kr. allerede i år ved hjælp af effektiviseringer i forbindelse med kommunalreformen, og det vil så stige til 1,6 mia. kr. om 3 år.
Så jo, der er muligheder.
Når man eksempelvis i Hillerød ønsker at bygge et stort rådhus til et par hundrede millioner kroner, så kunne man jo have valgt at bruge de penge på noget andet som f.eks. skoleområdet og børnehaverne.
Men det er ikke noget, vi skal blande os i herindefra, det er jo en kommunal opgave.
Vi står nemlig vagt om det kommunale selvstyre.
Det ved jeg ikke om Socialdemokraterne stadig væk gør.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Det her er jo en diskussion om, hvorvidt man prioriterer skat eller velfærd.
Derfor synes jeg ikke man kan have den diskussion uden også at inddrage, hvad det egentlig er, der foregår ude i kommunerne lige i øjeblikket.
Derfor vil jeg godt spørge: Mener Venstres ordfører, at det kan være rigtigt, at man gennemfører skattelettelser, som dette forslag står for, samtidig med at man bebuder sanktioner over for kommunerne, der prøver at levere den velfærd, regeringen går rundt og lover?
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Det betyder i hvert fald, at den prisregulering, der sker af energiafgifterne, er en fastholdelse af energiafgifterne på det niveau i realværdi, som vi har i dag.
Så kan ordføreren for Det Radikale Venstre selv tolke det, som han vil.
Men jeg synes i øvrigt også, at det er værd at bemærke, at vi netop sikrer, at den her profil, som ordførerne efterspørger, altså den grønne profil, også er indtænkt i forslaget, sådan at man netop regulerer, altså sikrer, at der ikke sker en udhuling af energiafgifterne, og samtidig sikrer den sociale profil, hvilket jeg har været inde på tidligere.
Når jeg nu kan notere mig, at De Radikale ser det som, o.k., et step, et lille skridt, eller hvordan ordføreren udlagde det, men i hvert fald et skridt i den rigtige retning, så håber jeg da også, at De Radikale vil være med til at støtte op om det.
Nu kan man ikke få alt, hvad man peger på her i verden, og slet ikke, hvis man har 16-17 mandater, men man kan måske få en lille smule, hvis man søger indflydelse.
Det vil jeg da klart opfordre De Radikale til også at gøre i den her sammenhæng.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Jeg vil godt komme ind på den grønne profil.
Statsministeren har jo gjort sig som klimaturist, og det har smittet en lille smule af på det lovforslag, der behandles i dag, idet man vil regulere de grønne afgifter.
VVS-branchen siger også i Børsen i dag, at energibesparelserne stort set er gået i stå.
Jeg vil spørge ordføreren: Betyder lovforslaget så, at vi endelig har stoppet udhulingen af de grønne afgifter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-09-11:
Før sidste valg, altså i 2005, fremlagde Socialdemokraterne et forslag, der hed »Made in Denmark«, hvori der stod, at der skulle gennemføres skattelettelser, og at det var mellemskatten, der skulle væk, og at beskæftigelsesfradraget skulle hæves.
Det er præcis det, der sker nu.
Hvorfor er Socialdemokratiet så vendt på en tallerken?
Hvorfor vil man nu det modsatte af det, man sagde op til valget i 2005?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg kan slet ikke se, at det resultat, der er kommet ud af de forhandlinger, vi har ført med regeringen, er et, der strider imod det, vi har sagt.
Vi sagde netop, da vi gik ind til forhandlingerne med regeringen om regeringens udspil, at vi gik ind for at få lavet en social afbalancering af det forslag, som regeringen havde spillet ud med.
Det har vi gjort, ved at vi har taget nogle af de lettelser, som regeringen ville give i toppen, og har ført dem ned i bunden af skalaen, bl.a. ved at forhøje bundfradraget med 1.000 kr., hvilket alle her i landet får glæde af.
Så jeg synes, vi har stået ved det, vi har sagt, og vi har endnu en gang leveret et godt resultat, som viser, at en stemme på Dansk Folkeparti giver resultater for den almindelige dansker.
Per Clausen (EL), 2007-09-11:
Nu har hr. Mikkel Dencker jo ret i, at finansministeren har været meget kreativ for at undgå at komme til at holde det løfte fra 1993, men realiteten er, at det var han kommet til næste år, uanset om der var blevet vedtaget en ny lov eller ej.
Det, som jeg synes er spændende ved hr. Mikkel Denckers udsagn, er, at han nu kan sige, at det ikke er sikkert, at Dansk Folkeparti har medvirket til at sænke topskatten, fordi det kan være, at der kommer øget arbejdsløshed i fremtiden.
Så er den forklaring så ikke lidt langt ude?
Er sandheden ikke den, at Dansk Folkeparti har medvirket til en skatteændring, som fører til, at de fleste og største skattelettelser kommer til folk med gode indtægter, og at de med små indtægter får meget lidt eller slet ingenting, og at det bare er fuldstændig det modsatte af, hvad Dansk Folkeparti startede med at sige at man ville?
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Jeg tror, jeg kan være enig med hr. Homann så langt, at hvis Dansk Folkeparti ikke havde været med til at lave den her aftale, var der ikke blevet nogen aftale, og så var det løfte, som den daværende regering afgav i 1993, om, at et overskud i arbejdsmarkedsfonden skulle tilbageføres til borgerne, ikke blevet overholdt.
Jeg synes, det er en mærkelig form for tak, man får for at holde nogle løfter, der engang er givet her i Folketinget, men det bekræfter mig kun i, at ofte er den tak, man får i politik, utak.
Morten Homann (SF), 2007-09-11:
Det er rigtigt, at der ikke bliver brugt nogen penge, som skulle bruges til at lave forbedringer for de ældre, på grund af den her aftale, for aftalen er finansieret med rene og skære matadorpenge, så det kan jeg give hr. Mikkel Dencker fuldstændig ret i.
Men sagen er jo - og det er jo også grunden til, at det var et ikkesvar og fuldstændig tomgangssnak, som hr. Mikkel Dencker kom med før - at hvis Dansk Folkeparti ikke var gået med i den her aftale, så var mellemskatten ikke blevet lettet, og så var topskatten ikke blevet lettet, sådan som det ligger i aftalen.
Det eneste, der var sket, var, at man i overensstemmelse med de løfter, som blev givet tilbage i 1990’erne, havde sænket skatten i form af at sænke arbejdsmarkedsbidraget, altså havde sænket skatten mest i bunden.
Det var jo det, der var sket, hvis Dansk Folkeparti ikke var gået med til det her, men nu gik man med og konverterede i stedet for den skattelettelse til skattelettelser højere oppe på indkomstskalaen, og det giver da et forklaringsproblem af dimensioner.