runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
I sidste samling fremsatte Liberal Alliance et beslutningsforslag om rammevilkår for de frie grundskoler, og ånden i det bliver fint videreført i dagens beslutningsforslag, og jeg glæder mig således over, at de borgerlige kan samles om et beslutningsforslag med gode argumenter og et sagligt grundlag, og det vil jeg meget gerne takke fru Anni Matthiesen fra Venstre for.
Folkeskoleforliget vil med stor sandsynlighed sende flere børn over i de frie grundskoler, men af de forkerte grunde.
De frie grundskoler skulle gerne tiltrække børn, fordi de gør det godt og anderledes, og ikke fordi at folkeskolen bliver trukket ned af en amatøragtig folkeskolereform, der hverken levner plads til folket eller forskningen.
Men der er grund til at give de frie skoler gode rammer uanset dette.
De frie skoler sikrer mangfoldighed i skoleudbuddet, og de har både aktuelt og historisk betydet, at der sker en udvikling i, hvordan vi driver skoler i Danmark.
Ser vi helt overordnet på de frie grundskoler, kan vi se, at de klarer sig bedre på en række målbare parametre.
De frie grundskoler løfter både stærke og svage elever bedre end folkeskolen, og de gør det for færre offentlige kroner end folkeskolen.
De frie grundskoler har langt mindre klassestørrelser, og de bruger flere penge på efter- og videreuddannelse af lærerne.
De frie grundskoler modtager nu ca. 72 pct. af det, det i gennemsnit koster at have et barn i folkeskolen pr. elev.
Det sættes ned til 71 pct., og det er en udvikling, som startede under den tidligere regering og er blevet fortsat under den nuværende på trods af løfter om det modsatte.
Det er ikke i første omgang de frie skoler, jeg er bekymret for i den sammenhæng, men lige præcis de forældre, som gerne skulle have et frit skolevalg.
Nærværende beslutningsforslag ændrer ikke på koblingsprocenten, men tager fat i nogle andre vigtige parametre.
De frie skoler skal have adgang til at oprette vuggestuer.
Det foreslog Liberal Alliance som sagt i sidste folketingssamling, og vi foreslår det igen i dag, og det er meget glædeligt at høre, at der er en bred opbakning om det, og at regeringen vil fremsætte et lovforslag om det.
Frie grundskoler, private gymnasieskoler og frie kostskoler skal have mulighed for at etablere afdelinger og filialer – naturligvis skal de det.
Hvis en skole gør det godt, skal den kunne udvide.
Med denne del retter vi op på den skade, som Tvindloven desværre kom til at forvolde almindelige skoler.
Det er jo den slags, der sker nogle gange, når man forsøger at bekæmpe en lidt fanatisk udvikling.
Det er der også god fornuft i.
De frie fagskoler har vist sig at være levedygtige og berettigede, og de skal have en plads i skolelandskabet og høste anerkendelse, og jeg vil også gerne takke fru Anni Matthiesen fra Venstre for at have set dette og holde fast i denne dagsorden.
Det er vores pligt herinde på Christiansborg at sørge for, at der er gode rammer for gode skoler, og vi skal ikke bestemme, hvilke skoler der er bedst for det enkelte barn.
Det er op til familierne at bestemme.
Ved at skabe gode rammer for de frie skoler giver vi også gode rammer for danske børn.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg er sådan set meget enig i, at det er godt, at der er en god sammenhæng i overgangen fra vuggestue til børnehave og fra børnehave til skole, uanset om det er en friskole eller en folkeskole, som barnet skal over i.
I forhold til mange af de skoler, som jeg har hørt om, der gerne vil have lov til at oprette vuggestuer, handler det simpelt hen om den pædagogiske tilgang, og der synes jeg bare ikke, svaret skal være: Så lad os privatisere mere.
Så skal svaret da være, at de offentlige vuggestuer skal have friere pædagogiske rammer.
Det mener vi i Enhedslisten i øvrigt også at børnehaverne skal have og at folkeskolen skal have.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Jeg vil gerne blive lidt ved det med vuggestuerne, som ordføreren var inde på.
Det er jo faktisk sådan, at jo længere vi rykker mod vest, jo flere friskoler er der, som også har valgt at lave børnehaveafdelinger, og de har jo også efterspurgt og fået muligheden for at lave vuggestuer.
Og der vil jeg spørge: Mener ordføreren ikke, at det faktisk kan være en rigtig, rigtig god idé, at man i et mindre landsbysamfund også får muligheden for at få de små børn, altså dem fra 0 til 2½ år, passet i en vuggestue?
Og hvis nu det er den eneste mulighed, de har i yderområderne, synes ordføreren for Enhedslisten så, det er rimeligt, at man ikke vil være med til at give dem den her mulighed?
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
I forhold til det her med vuggestuerne handler det simpelt hen om, at vi frygter, at det her beslutningsforslag vil bidrage til, at de offentlige tilbud på dagplejeområdet og vuggestueområdet vil blive yderligere marginaliseret og udsat for besparelser, altså at der vil komme en yderligere konkurrence fra tilbud, som ikke er overenskomstdækket, i forhold til tilbud, som er overenskomstdækket.
Det er jo et stort problem for personalet, når man ikke er dækket af en overenskomst.
Så det er simpelt hen det, det handler om.
I forhold til den del af beslutningsforslaget, der handler om filialer, som jo har været diskuteret meget, vil vi simpelt hen gerne se noget mere dokumentation for, hvor stort problemet er, hvor stor efterspørgslen på det er, og hvorfor efterspørgslen på det er så stor.
Anni Matthiesen (V), 2013-11-12:
Indledningsvis vil jeg sige, at vores hjerter stadig væk brænder for de frie skoler.
Det skal Enhedslistens ordfører vide.
Og jeg ved jo så, at Enhedslistens ordførers hjerte også brænder for især de frie fagskoler, så det glæder mig, at man bakker op om den del af beslutningsforslaget.
Jeg vil godt spørge lidt ind til, hvad årsagen er til, at Enhedslistens ordfører mener, at det er okay, at folkeskolen kan få lov til nogle ting, men at de frie skoler ikke skal have de samme vilkår som folkeskolen – have lige vilkår.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her beslutningsforslag, så vi kan tage den her debat.
Jeg synes især, at punkt 3 i beslutningsforslaget er rigtig godt og rigtig vigtigt.
Det er det, der handler om frie fagskoler.
Vi er meget enige i i Enhedslisten, at det navn, de har i dag, nemlig husholdnings- og håndarbejdsskoler, slet ikke svarer til det arbejde, der laves på skolerne.
Derfor er vi meget enige i den del af beslutningsforslaget og har også her i salen i dag fået lovning på af regeringen, at der her kommer et lovgivningsarbejde.
Det glæder vi os meget til i Enhedslisten, og vi vil bede ministeren om, at det lovgivningsarbejde ikke kun kommer til at handle om navnet, men også kommer til at handle om nogle andre indholdsmæssige ting, som frie fagskoler har brug for for at blive endnu bedre.
Der er så en del i det her beslutningsforslag, som vi ikke støtter, og det er det, der handler om frie skolers mulighed for at oprette vuggestuer.
Grunden til, at vi ikke støtter det, er, at vuggestueområdet og dagplejeområdet i forvejen er ramt af enormt mange privatiseringer og af meget store nedskæringer ude i kommunerne.
Det er jo noget, der er blevet oprettet af nød – kan man sige – men det betyder, at der kommer en større opdeling både etnisk og socialt, allerede fra børnene er helt små.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det også har betydet, at et område, som faktisk har været dækket af en overenskomst – enten af FOA eller BUPL – er blevet erstattet af et område, der ikke er overenskomstdækket.
Det kan vi jo selvsagt ikke støtte i Enhedslisten.
Derfor støtter vi ikke det her beslutningsforslag, men vi tager meget gerne en debat om, hvordan vi kan sikre de frie skoler bedre vilkår, og hvordan vi kan sikre især frie fagskoler bedre vilkår.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte efter, da jeg læste min tale op.
Fra SF's side er vi meget begejstrede for friskoler, hvis de bliver drevet forsvarligt selvfølgelig.
Vi kan godt lide ånden i, at der er nogle, der tager ansvar og siger: Vi vil drive den her skole, og det tager vi ansvar for lokalt.
Vi er en gruppe mennesker, en forældrekreds, som tager ansvar for at drive den her skole.
En folkeskole er noget andet.
Der er det kommunen, der er den øverste ledelse.
Og hvis ordføreren ikke er klar over det, kan jeg sige, at der er kommunalvalg om 1 uge, og der må folk stemme på de lokalpolitikere, som enten vil lukke skoler – der kan være alle mulige saglige hensyn at tage – eller vil holde skoler åbne.
Det beslutter man jo lokalt.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Jamen det lyder bare, som om ordføreren slet ikke er klar over, at det er løbet hen over kommunerne som en steppebrand, det her med at slå folkeskoler sammen.
I rigtig mange kommuner har de slået eller vil slå to-tre skoler sammen, og på den måde reducerer de forældrenes frie valg og gelejder så bare børnene gennem en sti af skoler, hvor man så bare får at vide, hvor man skal møde op henne.
Hvorfor er det sådan?
Kan ordføreren prøve at præcisere?
Altså, jeg forstår det her med, at forældreansvaret er noget skidt, kommuner er noget godt.
Men vil ordføreren ikke lige forklare, hvorfor det er, at en folkeskole ikke skal have det her lokale bagland, som ordføreren taler så varmt om?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Jamen det vil de fleste folkeskoler jo også have , fordi de simpelt hen fysisk set er placeret et sted, hvor der bor nogle børn og nogle familier.
Men de er drevet af en kommune – en kommune, der har det overordnede politiske ansvar.
Man kan ikke sammenligne en friskole og en folkeskole i forholdet 1:1.
I en folkeskole er det kommunen, der har det øverste ansvar; i en friskole ligger det jo i ånden bag loven om friskoler, at det kan være en forældregruppe, det kan være nogle borgere, der bor et helt konkret lokalt sted, som tager ansvaret for friskolen inden for lovens rammer selvfølgelig.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Jeg vil egentlig godt lige følge lidt op på det, som hr. Alex Ahrendtsen siger.
Altså, hvorfor er det, at en folkeskole ikke skal være lokalt forankret og have det, som ordføreren kalder et lokalt bagland?
Hvorfor skal en folkeskole ikke have det?
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Nej, man kan sikkert være uenig om, præcis hvordan et ekstra tilbud skal skrues sammen.
Men der mangler jo noget på midterfeltet.
Hvis vi siger, at der går for mange i gymnasiet, er der altså nogle derfra, som ikke skal gå i gymnasiet, og de kan næppe alle sammen ønske at få en håndværkeruddannelse, selv om jeg selvfølgelig tror, at der er nogle af dem, der kan.
Men der kommer en mellemgruppe, og der kan jeg ikke forstå, hvorfor der ikke er en interesse for at give dem et tilbud.
De kan gå videre på f.eks. professionsbachelor eller kortere uddannelser efterfølgende og så få et tilbud, hvor der ikke er de her overakademiserede fag involveret, som altså netop retter sig mod akademisk uddannelse, altså en mere praktisk – eller hvad man skal sige?
– en mere bastant boglig uden at være akademisk uddannelse.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke kan se, at det er smart at have en kvalitativ uddannelse til mellemgruppen.
Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Vi er jo også i regeringen meget optaget af, at vi ikke skal akademisere alle uddannelser.
Det er rigtig vigtigt at tænke anvendelsesorientering ind, praksisforløb på de forskellige ungdomsuddannelser, herunder også de gymnasiale uddannelser.
Det er jo også noget af det, der køres forsøgs- og udviklingsarbejde på.
Men at sige, at det, at der f.eks. kræves, at man skal have obligatorisk A-niveau i dansk som en del af hf, skulle være en overakademisering, mener jeg ikke er rigtigt.
Det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt, og det er jo også det, der skal til, nemlig at man skal have A-niveau i dansk, hvis man skal ind på en række akademi- og professionsuddannelser. Så vi mener faktisk, at hf-uddannelsen er et rigtig godt uddannelsestilbud i paletten af de fire gymnasiale uddannelser, vi har, og som så også løfter nogle af de udfordringer, som Dansk Folkeparti ønsker at løse med forberedelsesskolen, og vi synes faktisk, at der tages højde for det på nogle af dem via hf-uddannelsen.
Så ville det jo måske være fint, hvis de startede der først i stedet for at tage en omvej, og det er jo noget af det, vi gerne vil være med til at tydeliggøre, nemlig hvilke af de forskellige ungdomsuddannelser der giver adgang til hvad.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Vi diskuterer meget gerne skattepolitik med SF i den her sal en anden dag.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi i Enhedslisten undrer os over, at SF, som jo ellers er et parti, der har støttet lærerne i, at god forberedelse giver god undervisning, lige pludselig siger ja til en finansiering af en folkeskolereform, som er betalt af lærerne.
Det kan vi i Enhedslisten sådan set bare ikke forstå.
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Det er måske ikke lige præcis danskfaget, jeg ville slå ned på.
Det er først og fremmest de akademiserede indslag, der er i studentereksamen og hf, som jeg mener er fuldstændig unødvendige, altså hvor man f.eks. skal vide en masse om videnskabsteori.
Det behøver man bestemt ikke for at gå videre på en kortere eller mellemlang uddannelse.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Så holdningen fra Dansk Folkeparti er, at man vil gå ud til erhvervsakademierne og til professionshøjskolerne og sige til dem: Ahr, det der A-niveau i dansk behøver I ikke have.
Er det det, der er meningen?
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Vi forestiller os, at man i forbindelse med restrukturering af ungdomsuddannelserne også ændrer adgangskravene til de forskellige kortere, længere og mellemlange videregående uddannelser.
Man kunne sagtens fire på kravene, sådan at man netop kunne komme sådan en mellemuddannelse som den her i møde.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til, hvad det er for nogle uddannelser, Dansk Folkeparti forestiller sig at de unge skulle kunne tage efter den her forberedelseseksamen.
Så hvor er det Dansk Folkeparti forestiller sig at de her elever skal gå hen bagefter?
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Først vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag.
Så mange tak for det.
I Liberal Alliance har vi den holdning, at vi faktisk står midt i en uddannelseskrise, som ikke er erkendt.
Vi har filet på niveauet i vores uddannelser, og niveauet er generelt faldende.
Årsagerne til det er mangfoldige, men det skyldes bl.a., at vi har været meget fokuseret på de her målsætninger om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse, 60 pct. skal gennemføre en videregående uddannelse, og 25 pct. skal tage en lang videregående uddannelse.
Vi har altså haft fokus på antallet af afgangsbeviser, diplomer og kandidatgrader frem for at se på hvilke kompetencer og kvalifikationer, de unge får med sig ud i livet og arbejdslivet.
Det trækker niveauet ned, og dermed svigtes de unge mennesker.
Det almene gymnasium er – i stedet for at være et målrettet forløb mod videregående uddannelser – blevet et opsamlingssted for det meste af en ungdomsårgang, hvor niveauet sættes efter laveste fællesnævner.
Det har man selvfølgelig gjort efter en hensigt om, at alle skal være med.
Det er også sympatisk nok, men problemet er bare, at niveauet kommer i frit fald.
Det klæder nøgletallene for en uddannelsessnobbet politisk dagsorden, men det klæder ikke niveauet af de uddannelser, vi giver de unge, som har akademiske ambitioner.
Vi har det samme problem på erhvervsuddannelserne, hvor det faglige niveau er for lavt, og hvor uddannelserne desuden opfattes af mange unge som mindre værd.
Og det er en skam for de unge, der målrettet har søgt enten en erhvervsuddannelse eller en akademisk uddannelse i håb om – og med lyst til – at blive fortrolig med deres fag.
Men i stedet for en fokuseret uddannelse får de en uddannelse, der søger at fokusere på bredden og ønsket om at få alle elever med, uanset ambitioner og evner.
Vi har derfor brug for et uddannelsesmæssigt normskifte i Danmark, hvor uddannelserne holder den faglige fane højt.
Og der er brug for, at vi differentierer ungdomsuddannelserne, sådan at der er en uddannelse, der passer til de unge, i stedet for at alle uddannelser skal passe til alle unge.
I Liberal Alliance har vi også foreslået en vedtagelse af en fleksuddannelse, som skal samle nogle af de unge op med et kort uddannelsessigte, og det ser ud til at blive til noget – også med det, som er Liberal Alliances foreslåede indhold.
Så det kan vi jo glæde os over.
Men vi er positive over for Dansk Folkepartis forslag om at differentiere ungdomsuddannelserne, og med hensyn til den nøjagtige udformning af forslaget håber vi meget, at vi kan komme med til at diskutere den, når vi forhåbentlig får et blåt flertal efter næste valg.
Men vi er bestemt enige i retningen og hensigten, så Liberal Alliance kan støtte beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Men jeg tror, det er, fordi jeg ikke er enig med fru Marie Krarup i, at når man går i gymnasiet, betyder det, at man skal være akademiker.
Det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Jeg mener, at gymnasiet også er for dem, der gerne vil være pædagoger, lærere, sygeplejersker, bygningskonstruktører, designere – nu gider jeg ikke stå og opremse alle de videregående uddannelser, vi har i Danmark.
Men jeg mener helt reelt, at gymnasiet også er for den gruppe, som ikke skal på universitetet, men som skal have en videregående uddannelse.
Derfor kan vi simpelt hen ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi vil hellere arbejde med, hvordan vi kan afakademisere gymnasiet.
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Så er der al mulig grund til, at Enhedslisten stemmer for det her forslag, for det her forslag er lige præcis et tilbud til den store mellemgruppe, som ikke ønsker en akademiseret ungdomsuddannelse, fordi de på langt sigt ikke ønsker at gå på universitetet.
Men de ønsker alligevel en mere boglig ballast end den, man får i folkeskolen.
Der skal være noget.
Om det så lige præcis skal være en forberedelsesskole i den her udformning eller noget andet, kan jeg ikke sige præcist.
Det er ikke rimeligt, at man skal træffes så svært et valg: enten håndværker eller universitetsstuderende.
Der skal være noget til mellemgruppen.
Det burde der være flere end os i Dansk Folkeparti, der bekymrede sig om.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jo, det mener jeg da helt bestemt er det bedste, og det er også derfor, vi i Enhedslisten mener, det er så vigtigt, at der er en ordentlig vejledning i folkeskolen, sådan at man som folkeskoleelev bliver vejledt det rigtige sted hen i ungdomsuddannelsen.
Så vil jeg da også bare lige tilføje, at jeg faktisk mener, at det er sådan – i hvert fald som jeg læser forslaget, for det står der, – at den 2-årige klassiske hf bliver målrettet voksne studerende, altså at der kommer til at ske en eller en opdeling i unge og voksne.
Jeg ved så ikke lige, hvor den grænse går, men det vil vi jo i hvert fald også være optaget af i Enhedslisten.
Jeg vil da så sige, at jeg er med så langt, som at gymnasiet er meget akademiseret, hf er også blevet det, og den udvikling vil vi rigtig gerne gå imod i Enhedslisten.
Jeg mener, at gymnasiet er for akademisk bygget op, som det er i dag.
Marie Krarup (DF), 2013-11-12:
Det klassiske hf skal jo bevares.
Det står også tydeligt i forslaget.
Men forberedelsesskolen skal oprettes som en mellemting mellem gymnasiet og erhvervsskolerne.
Det klassiske hf skal bevares i form af enkeltfag på VUC-kurserne.
Man må bare se i øjnene, at det hf, vi har i dag, for længst er blevet en andenrangsstudentereksamen, men med en masse akademiske falbelader, som det er meget, meget vanskeligt at få eleverne igennem, og som de ikke nødvendigvis har så megen glæde af.
Så mit korte spørgsmål til ordføreren er: Mener ordføreren ikke, at det er bedst for eleverne at komme på den hylde, hvor de passer bedst, og hvor deres evner og motivation bedst udnyttes?
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg kan lige så godt med det samme afsløre, at Enhedslisten ikke kan bakke op om det her beslutningsforslag, som jeg synes de foregående ordførere har beskrevet meget godt hvad går ud på.
Vi er sådan set enige med Dansk Folkeparti i, at der er et for stort frafald på vores ungdomsuddannelser i dag, og der er for mange, der bare går direkte i eller automatisk vælger gymnasiet.
Derfor er vi i Enhedslisten meget, meget optaget af, at alle elever bliver udfordret i deres valg af ungdomsuddannelse, og måske også, at alle elevers forældre bliver udfordret i, hvad den bedste ungdomsuddannelse for deres børn egentlig er.
var jeg lige ved at sige, fordi hf jo er kortere.
Jeg kan heller ikke følge Dansk Folkepartis argumentation for det her beslutningsforslag.
Det er jeg simpelt hen lodret uenig i.
Jeg tror tværtimod, at elever i gymnasiet og alle andre steder i vores uddannelsessystem har rigtig godt af og nyder rigtig godt af at være sammen i klassefællesskaber, på trods af hvad deres forældre laver, på trods af deres karakterer.
Så er jeg også uenig med Dansk Folkeparti i, at gymnasiet er en varmestue.
Jeg tror, det er rigtigt, at der er mange, der vælger gymnasiet, fordi de er lidt i tvivl om, hvad de skal derefter, og det synes jeg sådan set er helt fair.
Men jeg vil da også sige, at bare fordi man ikke vælger en universitetsuddannelse eller en professionsbacheloruddannelse den dag, man bliver student, betyder det jo ikke, at man ikke har fået noget ud af at gå i gymnasiet.
Gymnasiet er heldigvis alment dannende.
Jeg kunne godt tænke mig, at gymnasiet blev mere demokratisk dannende.
Det tror jeg ville være rigtig godt for vores gymnasium, men jeg mener bestemt ikke, at gymnasiet er en varmestue for nogen unge.
Tværtimod udvikler man sig jo både fagligt og socialt, mens man går i gymnasiet, og det mener jeg helt bestemt der skal være plads til.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Dansk Folkeparti har fremsat forslag om en reform af hf, som skal skabe et 2-årigt modulopbygget forløb med fag på C-og B-niveau, og jeg citerer: uden akademiske og studieforberedende elementer.
Uddannelsen skal altså ikke give adgang til, hvad Dansk Folkeparti kalder videregående uddannelser, som vist skal forstås som lange videregående uddannelser, idet det jo af bemærkningerne fremgår, at uddannelsen her skal give adgang til de fleste professionsbacheloruddannelser.
Så det lugter en lille smule af, at Dansk Folkeparti forsøger at genindføre en slags realeksamen.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Jeg har på samme vis fået overdraget en lille ordføreropgave her af fru Ane Halsboe-Jørgensen, og jeg vil læse op: Dansk Folkeparti foreslår med B 7 at ændre den nuværende hf-uddannelse og dermed etablere en ny forberedelsesskole for unge.
Forslagsstillerne er optaget af, at for få unge søger en erhvervsuddannelse, at frafaldet er for stort, og at mange unge dobbeltuddanner sig.
Den bekymring deler Socialdemokraterne.
Men vi tror ikke på, at løsningen er en uddannelse, der hverken giver reel studiekompetence eller erhvervskompetence.
Til gengæld gør vi noget ved udfordringerne gennem folkeskolereformen, som Dansk Folkeparti selv er med i, og med vores udspil til en reform af erhvervsuddannelserne.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte forslaget.