runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Nej, det har jeg ikke.
Vi har ikke opgjort på kroner og øre, hvad det præcise beløb måtte være, som kommunerne skulle have i kompensation for de her engangsudgifter.
Der er jo efterfølgende lavet en aftale mellem KL og regeringen, og vi er principielt tilhængere af aftalesystemet, men vi finder, at hele det her kommunale område, hele den kommunaløkonomiske diskussion har været så tåget, bl.a. som følge af det beslutningsgrundlag, der lå til grund for den oprindelige reform, så det ikke var et ordentligt beslutningsgrundlag, netop med hensyn til hvad de reelle omkostninger forbundet med den her kommunalreform var.
Men nej, vi har ikke sat kroner og øre på, hvad det præcise beløb er, som man måtte kompenseres for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-12-07:
Jeg synes, hr. Morten Helveg Petersen slap noget let hen over spørgsmålet fra hr. Erling Bonnesen, for uanset om Det Radikale Venstre er en del af eller ikke er en del af kommuneaftalen og kommunalreformen, må hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre vel have et bud på, hvad man mener der måtte være behov for.
Hvis man mener, der må være behov ude i kommunerne i forhold til den situation, som vi jo har diskuteret meget, har Det Radikale Venstres ordfører så ikke et bud på, præcis hvor meget Det Radikale Venstre vil tilføre kommunerne næste år?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Jamen jeg ved ikke rigtig, om jeg kan komme det meget nærmere end at sige, at det er politiske krav, som vi stiller op, herunder krav om en skattereform, krav om, at skattestoppet brydes, fordi vi skal have skatten ned på arbejde, så endnu flere mennesker kan få en chance ude på arbejdsmarkedet.
Det indgår i det politiske projekt, som vi har forsøgt at skitsere.
Der er fem politiske krav i det, vi kalder den anden vej, og det er krav, som vi går meget op i, som vi selvfølgelig synes er god og rigtig og fornuftig politik, og som vi selvfølgelig skal tilgodese, ifald vi får indflydelse.
Jacob Jensen (V), 2006-12-07:
En ting er jo at stille krav, noget andet er at stille ultimative krav.
Derfor er det med interesse, jeg endnu en gang spørger ind til, om en ophævelse af skattestoppet set med radikale øjne er et ultimativt krav og ikke kun et krav, som man kan lade indgå i en videre forhandling, hvis man skulle indgå i en regering sammen med Socialdemokraterne – og eventuelt SF, som jo også her for nylig har tilsluttet sig regeringens skattepolitik.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Jamen en ophævelse af skattestoppet er et af vores politiske krav.
Det er en meget vigtig del af vores politiske projekt.
Vi vil have en lavere skat på arbejde, så endnu flere mennesker kan få mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, og det indebærer et brud med skattestoppet.
Det er Det Radikale Venstres politik, og det er et af de krav, som vi arbejder med, og som vi stiller, og som vi står meget stejlt på, ja.
Jacob Jensen (V), 2006-12-07:
Jeg vil starte med at ønske den radikale ordfører tillykke med tredjepladsen, eller er det måske fjerdepladsen, i Socialdemokraternes popularitetskonkurrence.
Nu behandler vi ændringsforslagene til finansloven, så derfor er det jo vigtigt at få afklaret de politiske partiers linje.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge den radikale ordfører, om der er krav fra radikal side, som kan opfattes som ultimative, skulle De Radikale indgå i et tæt samarbejde, eventuelt i en regering, sammen med Socialdemokraterne, eventuelt som tredje hjul.
Kunne man eksempelvis forestille sig, at De Radikales krav om en ophævelse af skattestoppet ville være at opfatte som ultimativt for De Radikale, skulle de indgå i en S-ledet regering?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Der har vi vores forslag til skattereform, som ordføreren kan se ude på den radikale hjemmeside, eller jeg kan levere et eksemplar af det.
Der er vi meget konkrete med hensyn til finansieringskilder.
Derudover er der hundrede sytten andre.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-07:
Vi har jo også flere gange set Det Radikale Venstre interessere sig meget for, at hvis man skulle gå hen og få afgørende indflydelse i dansk politik igen, vil man have en skattereform og have sænket skatten på arbejdsindkomst.
Hvilke andre skatter er det så, man vil have forhøjet for at bevare provenuet uændret?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Vi har fra første fløjt været kritiske over for gennemførelsen af kommunalreformen, og en af grundene til, at vi ikke er med i kommunalreformen, er netop, at vi ikke kunne få belyst, hvad de reelle udgifter forbundet med den her reform egentlig beløb sig til.
Derfor mener vi sådan set, at regeringen ligger, som den har redt i hele det her spørgsmål.
Altså, når kommunerne efterfølgende har oplevet, at udgifterne til gennemførelsen af kommunalreformen var udgifter, der eventuelt skulle tages over driften, eller at de i øvrigt var påført økonomiske problemer, jamen så har vores principielle indstilling været, at kommunerne selvfølgelig skulle kompenseres for de her engangsudgifter.
Det kan ikke være meningen, at det skal tages over driftsrammen.
Men svaret på spørgsmålet er: Vi har fra første fløjt efterlyst, hvad de reelle omkostninger forbundet med det her var, og det har man ikke fra regeringens side villet levere i de oprindelige forhandlinger, og derfor står vi udenfor.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-07:
Hvis Det Radikale Venstre havde afgørende indflydelse på finansloven, hvor mange flere penge ville Det Radikale Venstre så afsætte til kommunerne, og hvilke skatter ville man så forhøje for at kræve pengene ind til finansiering af det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Jamen det har vi helt bestemt.
Med vanlig radikal beskedenhed mener vi selvfølgelig, at vi må være det bedste parti.
Det må være det klare svar på det spørgsmål.
Med hensyn til konstellationer og regeringsdannelser og den slags ting har jeg egentlig det udgangspunkt, at jeg synes, det er meget fornuftigt at afvente et valg og se, hvordan mandaterne står, i stedet for at gøre de store gisninger om det ene eller det andet eller det tredje.
Jeg synes, det er fornuftigt, at partierne fremlægger deres politik.
Vi fremlægger vores politik, og så må vælgerne jo tage stilling og se på, hvem de måtte have lyst til eventuelt skulle forhandle efter et valg.
Så lad nu vælgerne tale, inden vi går i gang med kandestøberierne her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-12-07:
Det er jo klart, at det er lidt interessant, for jeg synes også, at jeg her under debatten i dag har fornemmet en meget stor splittelse inden for, så lad os sige oppositionen, den del af oppositionen, som ikke indbefatter Dansk Folkeparti.
Derfor er det jo lidt interessant, hvordan Det Radikale Venstre har det med den melding, som Socialdemokratiet er kommet med.
På en eller anden måde er jeg overrasket og alligevel ikke overrasket.
Altså, jeg har nok gået og tænk på, at det var noget, man sådan gik og småsnakkede lidt om i krogene, men jeg var alligevel overrasket over, at meldingen kom så klart og tydeligt.
Og det, der jo nok var den allermest overraskende melding fra Socialdemokratiet, var, at SF er det næstbedste parti.
Det er altså ikke Det Radikale Venstre.
Har Det Radikale Venstre en opfattelse af, hvilket nummer Det Radikale Venstre er i rækken?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Vi betragter os ikke som venstrefløjsopposition, hvis det var det, som spørgsmålet gik på.
Men lad mig sige, at hvad angår en eventuel afklaring med hensyn til S-SF, ser jeg da frem til den efterfølgende ordfører, for det er sådan et spørgsmål, som jeg gerne vil stille den efterfølgende ordfører uden sådan at foregribe den debat, vi kommer til.
Afklaring mellem S og SF, jamen det ligger vel i sagens natur, at det har Det Radikale Venstre ikke været inddraget i. Hvad S og SF måtte tale med hinanden om, er jo ikke noget, vi sådan har krav på at vide på forhånd.
Hvad S og SF snakker om, må de sådan set selv finde ud af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-12-07:
Nu er det jo dagen, hvor der bliver diskuteret ændringsforslag til finansloven.
Der er ikke rigtig nogen, der tror på det.
Men det er da i hvert fald sådan lidt en fokuseren på det, som vi også har haft her i dag.
Hr. Henrik Sass Larsen, Socialdemokratiets politiske ordfører, siger til Information, at der er afklaret nogle synspunkter.
Jeg skal bare høre, om Det Radikale Venstre har været med til at afklare sådan nogle synspunkter, eller hvordan det er, for det er jo egentlig lidt interessant at vide, hvad alternativet er, altså hvad venstrefløjsoppositionen vil i det her Folketing.
Hvad er alternativet, hvordan har Det Radikale Venstre været inddraget, og har man overhovedet været inddraget?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Det spørgsmål kunne jo næsten have været stillet af en af mine radikale kolleger, for det giver mig anledning til at sige, at måden til at håndtere holdbarhedsproblemer og de mest presserende problemer i dansk økonomi her og nu på, er ved at skabe flere arbejdspladser, ved at give flere mennesker en chance for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil citere statsministerens åbningstale, hvor jeg tror han talte om, at det var en akut eller det var en presserende opgave at skabe flere arbejdspladser.
Svaret er sådan set meget enkelt for vores vedkommende.
Vi vil gerne sænke skatten på arbejde, og vi vil gerne lave en finansieret skattereform, der giver endnu flere mennesker mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Den holdbarhedsdiskussion går ud på hvad?
Og hvordan vil Det Radikale Venstre forholde sig til det?
Vi har en meget høj beskæftigelse, meget lav ledighed og dermed et arbejdsmarked, som er presset, og virksomhederne skriger på arbejdskraft.
Hvordan vil Det Radikale Venstre håndtere det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Jeg var bekymret på det tidspunkt, og det er heldigvis blevet gjort til skamme, og det er jo sådan set en god ting.
Der, hvor man i forhold til den oprindelige 2010-plan kan sige at det halter bagefter, er jo med hensyn til skabelsen af arbejdspladser, og der mangler vi at indfri de oprindelige målsætninger og ambitioner, der var i 2010-planen, så der er et hængeparti der.
Det er rigtigt, at hvad angår gældsafvikling, ikke mindst hjulpet i gang af konjunkturer og indtægter fra alt lige fra pensionsafkast til Nordsø til, hvad ved jeg, er vi på et godt og rigtigt spor, og det er jo sådan set en udmærket ting.
Men hvad angår den langsigtede holdbarhed, synes jeg stadig væk vi har nogle diskussioner, og det her skulle jo nødig bruges til at lulle sig ind i en tro på, at det, vi lavede før sommer i forbindelse med velfærdsaftalerne, løser de samlede holdbarhedsproblemer, for det er jo ikke tilfældet, som Velfærdskommissionen og senest vismændene har dokumenteret.
Vi finder afvikling af gæld helt centralt, og det har vi gjort i mange år.
I det omfang at vi ikke måtte kunne afdrage på gælden her og nu i denne periode, i disse år, så er det jo vores børn og børnebørn, der kommer til at gøre det.
Så det at afdrage på gæld er i virkeligheden noget af det mest fremadrettede, vi kan gøre, så det bør have høj prioritet, og det har det heldigvis også, og det skal jeg kvittere for.
Så kan man vel sådan lidt håbefuldt sige, at vores bekymringer og advarsler i sin tid jo må have virket, siden gældsafviklingen er gået så strygende, som den er igennem det sidste par år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
For sagen er vel, at når hr. Morten Helveg Petersen, da vi behandlede finansloven f.eks. for 2004, sagde, at et stort overskud på statsfinanserne er soldet op i løbet af blot 2 år, pengene fosser ud af statskassen, og et andet sted sagde, at målsætningerne for 2010 slet ikke kunne holdes osv., så er sagen vel nu, at Det Radikale Venstre må erkende, at de holder – som det ser ud nu – så godt og vel, at vi nu muligvis når målet allerede med det, der ligger nu, altså lang tid før det skulle nås, og at det, der er vigtigt, er, at vi fortsætter med at afdrage statsgælden. Jeg synes også, det er lidt interessant – som sådan en grundholdning til det, om staten skal have den store gæld, som koster over 20 mia. kr. i renteudgifter hvert år – om vi er fælles stadig væk om den målsætning, at vi skal fortsætte med at få afdraget på vores gæld, så vi kan få de renteudgifter helst helt væk og dermed jo også frigøre nogle ressourcer, der kan bruges til andre ting på lang sigt, altså at den måde at sikre en ordentlig økonomisk fremtid for Danmark på stadig væk er intakt hos Det Radikale Venstre.
Det er jo også lidt nødvendigt i forhold til de socialdemokratiske nuværende eller tidligere venner – alt afhængigt af temperament – for, hvad det er for nogle økonomiske forslag, man også fremsætter til behandling under sådan en finanslov som den, vi har til behandling nu i dag.
Nu har jeg sådan sat mig for under den her debat også at prøve at finde lidt positivt i det, der foregår.
Fordi når man hører Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre – også SF og Enhedslisten, går jeg ud fra, når vi kommer til at høre dem – så er der sådan et vist sortsyn, og alt er noget skidt og bras og sådan noget.
Der er vel egentlig også, når vi diskuterer ændringsforslag og den økonomiske udvikling, noget, der er lidt positivt.
Et af de steder, hvor i hvert fald Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har kunnet finde hinanden i nogle tidligere debatter, har været om nødvendigheden af at få afdraget statens gæld.
Vi har haft det mål, at vi ville holde fast i planen om mindst at få halveret gælden i forhold til vores bruttonationalprodukt fra 2000 til 2010, fra 48 pct. til 24 pct.
Det har tidligere været sådan i debatter, at hr. Morten Helveg Petersen har talt om, hvordan pengene er fosset ud af statskassen, gælden er steget og vokset, og det er gået så galt.
Så hvis der nu var et lille lyspunkt her, vi måske kunne finde frem hos hr. Morten Helveg Petersen, kunne vi da bruge det til at skabe lidt positiv stemning.
Så mit spørgsmål er: Kan vi det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det Konservative Folkeparti har fastholdt og kæmpet for, at vi har 0,8 pct. af BNI, som betyder en stigning i midlerne til næste år på 615 mio. kr., og som gør, at vi er blandt de fem lande i verden, der har den højeste ulandsbistand.
Vi har ikke 1 pct. som vores målsætning, men vores målsætning har været at fastholde de 0,8 pct.
Steen Gade (SF), 2006-12-07:
Nu kan det jo være svært at gennemskue for andre, men det, som hr. Christian Wedell-Neergaard her sagde, var, at miljømilliardens samlede beløb nu ikke er inden for en 4-års-periode, men inden for en meget længere periode.
Jeg vil gerne have, at hr. Christian Wedell-Neergaard bekræfter, at når vi tager den korrekte beskrivelse og sammenholder landdistriktsmidlerne til naturformål og miljøformålene, så vil den periodeforskydning, som hr. Christian Wedell-Neergaard nævnte, betyde, at milliarden ikke kommer til udløsning inden for den 4-års-periode, som det ellers var lovet.
Pia Olsen (SF), 2006-12-07:
Jamen jeg er glad for, at du er glad, men det betyder jo samtidig også, at I giver 3,4 mia. kr. mindre til udviklingsbistand, end vi ville have gjort, hvis vi havde fulgt 1-procents-målsætningen.
Lad det nu være.
Det er sådan et beløb, vi ellers kaster op i luften hele tiden i dag, og det, vi ser, er faktisk en halv milliard direkte til Thor Pedersens Fi
nansministerium
Hvordan kan I være tilfredse med det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Lad mig allerførst kvittere for den konservative ordførers meget åbne tilgang til diskussionen her.
Den konservative ordfører siger, at det kun kan gå for langsomt med at sænke marginalskatten.
Problemet er så, at ordføreren samtidig når at sige, at man også gerne vil finansiere velfærdssamfundet fremover.
Det spørgsmål, der melder sig og trænger sig på, er selvfølgelig: Hvad vil Det Konservative Folkeparti egentlig insistere på?
Er skattestoppet fortsat konservativ politik, og hvordan i alverden kan man gå ind for skattestop og samtidig gerne ville lempe marginalskatten betragteligt?
Kunne vi dog ikke prøve at finde hinanden i en eller anden fælles bestræbelse på at få brudt det skattestop, få givet flere mennesker en chance for at komme ud på arbejdsmarkedet netop ved at sænke skatten på arbejdsindkomst, det burde da være god konservativ politik?
Kunne ordføreren dog ikke tage imod den invitation, så vi kunne få lavet noget konstruktivt på skatteområdet i stedet for bare at sige nej, nej, nej, og så bare holde sig til det her perspektivløse skattestop?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Altså, ingen offentlig institution går jo i løvens gab med vilje, og her er Skov- og Naturstyrelsen vadet lige ind i løvens gab og blevet fanget på det forkerte ben.
Om de er skyld i det eller ej, kender jeg ikke sagen godt nok til.
Jeg lagde dog mærke til, at påstanden om, at der ikke stod et polsk firma bag, ikke holdt, for Skov- og Naturstyrelsen sidder med bankgarantier fra en tysk bank på det firma.
Så der er altså et firma bag, så sådan set er det i orden set udefra.
Men jeg synes, det er en pinlig sag, og jeg synes, det er ærgerligt.
Det er klart, at man må skærpe opmærksomheden, når man udliciterer opgaver, også inden for det offentlige.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-12-07:
Det svar er jeg meget glad for.
Det var meget klar tale.
Synes De Konservative, at det er tilfredsstillende, at der ikke er mere orden i disse ting her?
Jeg kunne nærmest forstå det på den måde, at den konservative ordfører mente, at det ikke var i orden, men hvad agter den konservative ordfører så at gøre ved det her forhold, at når der er flere ministerier indblandet, er det, som om der så ikke er nogen, der vil kendes ved ansvaret, og så får vi den her kaotiske situation, som vi har haft?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg kan sige, at jeg jo deltog i samrådet med ministeren på det her punkt, og jeg synes, at mini steren har reageret hurtigt og fået bragt sagen ud af verden.
Men jeg må da indrømme, at jeg synes, at det for Skov- og Naturstyrelsen og for projektet med udlicitering til private var en pinlig sag og en ærgerlig sag, fordi det var med til at skabe mistænkeliggørelse omkring hele spørgsmålet om, hvem der skal lave arbejdet i statsskovene og for øvrige offentlige institutioner.
Derfor er jeg da helt enig med spørgeren i, at det var en særdeles uheldig situation, der opstod inden for statsskovbruget.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-12-07:
Ordføreren var inde på, at det kraftigste opsving har givet nogle positive oplevelser.
Mener den konservative ordfører, at det er en positiv oplevelse, det, der er sket omkring et af regeringens flagskibe, licitation?
Og her tænker jeg på licitation i statsskovene, som har skabt en undergravning af private skovejere, social dumpning af lønninger for polske lønmodtagere.
Synes De Konservative, at der er udvist rettidig omhu over for et af regeringens flagskibe?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Og det kan tilføjes til det, fru Marianne Jelved siger, at importen jo stiger stærkt, og at den ventil, der er i økonomien, dermed også er i kraftig vækst.
Men det går for langsomt med at få sænket marginalskatten.
Det går for langsomt med hensyn til at sikre, at man skal betale mindre i skat af den sidst tjente krone.
Og bag fru Marianne Jelveds analyse ligger jo det forhold, at mangel på arbejdskraft delvis kan, om jeg så må sige, kompenseres ved at føre en fornuftig skattepolitik.
En del af det er så at nedsætte marginalskatten, for derved vil flere få et incitament til at yde en ekstra indsats.
Jeg tror, at en skattelettelse vil være et centralt element i den politik, der skal føres i årene fremover, og fra Det Konservative Folkepartis side presser vi hårdt på for at få det igennem.
Marianne Jelved (RV), 2006-12-07:
Nu er det sådan set ikke noget, jeg selv står og finder på.
Det er der vismænd der har fundet på at skrive i store rapporter, og jeg vil gerne se de økonomer, som har bedre forklaringer, end vismændene har.
Nu har Det Konservative Folkeparti siddet i regering sammen med Venstre siden 2001 støttet af Dansk Folkeparti.
I den periode er marginalskatten sænket med 0,4 pct.
Under Nyrupregeringen blev marginalskatten sænket med 5 pct.
Hvad bliver det til?
Hvordan bærer vi os ad med at undgå, at vi i Danmark kommer i den situation, som vi er i nu, og som fremgår af den Økonomiske Redegørelse, finansministeren lige har udgivet, med mangel på arbejdskraft, der er udtalt i flere erhverv; med rekrutteringsproblemer på det offentlige område; med faldende markedsandele, især på hjemmemarkedet; med lange leveringstider, f.eks. inden for industri og byggeri?
På industriens område er mangelen på arbejdskraft taget væsentligt til og har fået et relativt højt niveau i løbet af de seneste måneder.
Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved det?
Vi styrer lige lukt i den forkerte retning.
Det er mig ubegribeligt, at vi ikke kan få nogen fornuftige svar.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Nej, det er ikke rigtigt, borte har ikke taget de ansvarlige Konservative.
De Konservative mener, at en forøgelse af beskatningen af fast ejendom ikke er en del af vores politik, vi ønsker det ikke, og dermed ønsker vi at fastholde skattestoppet.
Vi mener ikke, der er problemer med at finansiere velfærdssamfundet i årene fremover, og derfor forstår jeg ikke bekymringen for, at det skulle føre til betydelige besparelser.
Marianne Jelved (RV), 2006-12-07:
Det drejer sig om skattestoppet, som Det Radikale Venstre jo finder totalt uansvarligt.
Og nu er vi jo endnu en gang blevet bekræftet i, at vi har ret, ved at læse vismandsrapporten.
Og jeg citerer derfra: »Skattestoppets fastlåsning af ejendomsværdiskat og punktafgifter efter 2010 er ikke finansieret i udspillet.
Nu spørger jeg, hvor det ansvarlige Konservative Folkeparti er henne i den her debat?
Jeg kan overhovedet ikke høre dem.
De er væk, borte har taget dem.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Hvordan kan hr. John Dyrby få dette finanslovforslag til at blive til nedskæringer og begrænsninger, til en begrænsning i den offentlige sektors muligheder?
Der afsættes penge til sundhed og til børn osv.
Så afsættes der jo som følge af velfærdsforliget også penge til bekæmpelse af nedslidning, bl.a. på initiativ fra Socialdemokratiet, som jo også er med til at sikre, at den situation, som hr. John Dyrby beskriver, aldrig vil komme til at optræde.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
John Dyrby (S), 2006-12-07:
Jamen jeg forstår så også på ordførerens svar, at det er det, der er fokus på, frem for udvikling af det danske velfærdssystem, frem for udvikling af det danske velfærdssamfund.
Det betyder så også, at de offentligt ansatte må skyde en hvid pind efter en forbedring af deres arbejdsforhold, en forbedring af arbejdsmiljøet, en forbedring med hensyn til åbningstiderne, en afskaffelse af lukkedage, liggedage, og hvad det nu hedder alt sammen, på bekostning af skattelettelser.
Og det er det, der er De Konservatives politik, nemlig at der i de næste 2 år skal skattelettelser til de rigeste i det her samfund frem for velfærdsforbedringer.
Det er det, vi har hørt fru Charlotte Dyremose sige gang på gang, og det er også det, jeg hører finansordføreren sige nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jeg er enig i, at skattelettelser er et instrument til at sikre, at flere vil gøre en ekstra indsats, at marginalskatten skal ned, at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone, og at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er den konservative skattepolitik.