Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Indledningsvis vil jeg i forhold til debatten om den lange stribe af beslutningsforslag, vi skal behandle her, godt lige orientere om, at der i dag er indgået en aftale mellem regeringen, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Konservative og Liberal Alliance om ændring af fuldtidspolitikeres vederlæggelse som opfølgning på Vederlagskommissionens anbefalinger.
Aftalen indebærer, at ministre får afkortet deres mindsteperiode for eftervederlag fra 18 til 6 måneder, mens folketingsmedlemmer får afkortet deres mindsteperiode fra 12 til 6 måneder.
Aftalen indebærer endvidere, at man fremadrettet ikke kan få eftervederlag fra sit tidligere hverv som borgmester eller regionsrådsformand, samtidig med at man modtager vederlag som minister eller folketingsmedlem.
Aftalen indebærer desuden, at fuldtidspolitikernes vederlag reguleres årligt på baggrund af den faktiske lønudvikling i den offentlige sektor.
Aftalen indebærer nærmere, at politikernes vederlag hvert år vil blive reguleret med et uvægtet gennemsnit af den statslige og den kommunale-regionale lønudvikling i stedet for de forskellige reguleringsordninger, som findes i dag.
I dag reguleres borgmestres, regionsrådsformænds og ministres vederlag med den centrale statslige regulering.
Folketingsmedlemmers vederlag reguleres med den faktiske lønudvikling i statens lønramme 37-39.
Endvidere indebærer aftalen, at folketingsmedlemmer og ministre beholder deres nuværende vederlagsniveau, men at den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget på 5 pct., som løber indtil den 31. december 2019, ikke forlænges.
Vederlaget til borgmestre og regionsrådsformænd hæves med 31,4 pct., svarende til forskellen mellem udviklingen i vederlagene siden 1994 og den faktiske lønudvikling på det kommunale og regionale arbejdsmarked.
Det er 4. kvartal 2015-niveauet.
Vederlaget til de menige kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer blev hævet efter tilsvarende principper i 2014. For så vidt angår fuldtidspolitikernes pensionsalder, hæves denne fra efterlønsalderen til folkepensionsalderen.
De nærmere overgangsregler skal endeligt afklares.
Endelig med hensyn til ikrafttræden vil ændringer af folketingsmedlemmers og ministres eftervederlagsordning og pensionsordning træde i kraft efter førstkommende folketingsvalg.
Niveaujusteringen af borgmester- og regionsrådsformændsvederlaget efter ændringen af eftervederlagsordningens og ændringen af pensionsordningens indførelse træder i kraft den 1. januar 2018 efter de kommunale og regionale valg – for borgmestres vedkommende bliver det jo så efter kommunevalget.
Med hensyn til regulering af vederlagene på baggrund af den faktiske lønudvikling i den offentlige sektor for borgmestre og regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre sker det fra den 1. april 2017.
April er jo det almindelige tidspunkt, hvor man ændrer som følge af overenskomsterne.
Så meget om den aftale, der er blevet indgået her til morgen.
For så vidt angår de tre beslutningsforslag, B 62, 63 og 64, som vi behandler nu, foreslår partierne bag forslagene, at pensionsalderen forhøjes til folkepensionsalderen.
Forligspartierne foreslår endvidere, at der indføres en bidragsdefineret arbejdsmarkedspension, og endelig foreslår partierne, at ministerpensionen skal ophøre, hvis der samtidig modtages løn, vederlag eller eftervederlag fra bl.a. Europa-Parlamentet, Folketinget eller et regionsråd.
Indledningsvis vil jeg da godt på regeringens vegne kvittere for partiernes ønske om at justere den nuværende vederlæggelse af politikere.
Forslagsstillerne har på samme tid fremsat B 62 om en forhøjelse af politikernes pensionsalder til folkepensionsalderen og B 63 om indførelse af en bidragsdefineret arbejdsmarkedspension.
Efter min bedste overbevisning ligger der implicit en forhøjelse af politikernes pensionsalder til folkepensionsalderen i forslaget om indførelse af almindelig bidragsdefineret arbejdsmarkedspension, men det kan vi måske få uddybet lidt senere.
Som tidligere nævnt er der indgået en stemmeaftale om ministres og folketingsmedlemmers folkepensionsalder, så på det punkt må vi jo sige at der vil være bred enighed i Folketinget. Tak