runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Men ud fra det standpunkt, som ordføreren indledte med, undrer det mig simpelt hen, at den daværende VK-regering ikke sikrede sig en bred aftale om lige netop boligpakken, hvis der skulle være den der påståede enighed.
Jeg vil fortsat holde fast i, at der dengang så vel som nu eksisterer uenighed, som bl.a. bunder i, at forslagsstillerne og de daværende regeringspartier ikke ville acceptere en præmis om, at skatter og afgifter måtte stige som led i finansieringen af en sådan boligpakke.
Nu handler det jo så om en kompensationsordning for en boligpakke, der ikke blev gennemført, og det er der heller ikke enighed om.
Jeg er ikke helt enig med ordføreren, men det er korrekt, at der den 20. august blev fremsat forskellige forslag af både Socialdemokraterne og SF på den ene side og den daværende VK-regering på den anden side.
Der var mange lighedspunkter mellem de to forslag, og jeg glæder mig til at læse ordførerens bøger om sammenfaldet; men det korte af det lange er, at der ikke eksisterede enighed om finansieringen af en hjælpepakke på boligområdet.
De daværende regeringspartier ønskede ikke at lave en bred aftale med Socialdemokraterne og SF om sagen.
Der er en bindende præmis om, at der ikke må være skatter og afgifter, der stiger, og der er igen en uenighed at spore.
Så derfor har der aldrig været et flertal, heller ikke mellem den daværende regering og den daværende opposition.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Se, parlamentarisme er jo ikke, hvad en regering gør sammen med sit parlamentariske grundlag.
Parlamentarisme er, hvad der er flertal for i Folketinget.
Så det interessante spørgsmål til skatteministeren er: Hvad har ændret sig fra den 20. august til i dag, hvor SF's formand og S' formand har været ude at sige lige præcis de ting, som beslutningsforslaget her handler om?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jeg mener bare ikke, at der har været grundlag for et sådant tilsagn, al den stund der ikke er blevet indgået en politisk aftale, ej heller har været et flertal for en boligpakke.
Derfor virker det også omsonst at skulle gennemføre en kompensationsordning for en lov, der aldrig er blevet gennemført.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Det er givet uklart for den, der ønsker, at det skal være uklart.
Men jeg kan oplyse ministeren, at det ikke er spor uklart for den, der står i banken og mangler 20.000-30.000 kr. på sin budgetkonto, fordi han har stolet på det, han troede var et tilsagn.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jeg vil da gerne starte med at gentage, at Venstre hverken før valget eller efter valget var interesseret i at indgå en bred aftale om at hjælpe boligmarkedet i gang.
Det beslutningsforslag, vi så drøfter her, vedrører en kompensationsordning for en lov, der aldrig er blevet vedtaget, og det er jo alt andet lige en lidt anden situation end det, vi har drøftet førhen.
Jeg vil give ordføreren ret i, at det er temmelig uklart, hvem forslagsstillerne egentlig mener det skal gælde osv.
Derfor synes jeg sådan set, at min indledende problematisering var på sin plads.
Når det er sagt, synes jeg, at den rigtige diskussion er, hvad der skal til for at få gang i dansk økonomi og få stabiliseret boligmarkedet.
Der er budskabet fra regeringen klokkeklart: Det er øget beskæftigelse, ny optimisme, gang i hjulene.
Og det er det, vores økonomiske politik leverer.
Jamen her er der tale om, så vidt jeg har forstået beslutningsforslaget, en kompensationsordning for en helt særlig type boligejere, der har købt hus inden for en bestemt periode.
Og jeg synes ikke, hr. Torsten Schack Pedersen helt svarer på, hvad der skal finansiere den her ordning.
For det er jo ikke sådan, at man vil kunne gennemføre det forslag, jeg udmærket har studeret, og som den tidligere regering fremlagde.
Det her er jo et nyt beslutningsforslag, et nyt initiativ, i øvrigt i en ny økonomisk virkelighed.
Regeringen er af den klare opfattelse, at det, boligmarkedet har brug for, er optimisme, vækst og beskæftigelse, og det er det, den økonomiske politik leverer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Hvis skatteministeren havde læst hele VK-regeringens udspil om holdbar vækst, ville skatteministeren ikke et sekund være i tvivl om finansieringen.
For det er jo sådan, at den daværende politiske ordfører for Socialdemokratiet, hr. Henrik Sass Larsen, den 28. august til Jyllands-Posten sagde: »Ja, vi stemmer for det her, uanset hvem der bringer det i Folketingssalen.
Vi vil bare gerne have afsluttet den sag – og det er så hurtigt som muligt«.
Altså, så er det jo lidt vanskeligt at forstå, at vi nu i dag står med et forslag, som leverer varen, og så vil regeringen ikke stemme for til trods for klare løfter tidligere.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-24:
Jeg synes, vi har været igennem den her historiediskussion flere gange.
Virkeligheden er, at Venstre hverken før eller efter valget var interesseret i at lave en bred aftale om det her punkt og samtidig fastholder en meget principiel afvisning af, at skatter og afgifter kan stige for at finansiere et sådant forslag.
Når det så er sagt, har regeringen taget konsekvensen af Venstres holdning og sørget for at gennemføre en ansvarlig økonomisk politik, der sætter gang i Danmark, skaber ny optimisme og øget beskæftigelse.
Det er det, som økonomien og boligmarkedet har brug for, og vi har heldigvis kunnet klare den opgave uden Venstre.
Når vi så hører, at Venstre stadig mener, at der nu er behov for en særlig kompensationsordning for en meget afgrænset gruppe boligejere, jamen så synes jeg, at jeg sådan set savner helt at forstå, hvad det er for en finansiering, som Venstre og Konservative ønsker at foreslå.
Den er noget ukonkret beskrevet i beslutningsforslaget, som jeg nu har redegjort for at regeringen ikke kan støtte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Tak for det.
Det er jo en spøjs udlægning af sagens forløb, som skatteministeren kommer med, for virkeligheden er, at S og SF varmt bakkede op om forslaget, men jo ikke, da det kom til en prøve ved åbningsdebatten, ville være med til at indgå i forhandlinger om det.
Det er det, der er hele kernen i sagen.
Venstre og Konservative gik til valg på at lave en boligpakke, Socialdemokratiet og SF gik til valg på at lave en boligpakke, og hvis man spurgte den kongelige undersøger, var der to ting, der skulle blive til noget: Det var betalingsringen og boligpakken.
Det blev sagt efter valget.
Hvorfor vil regeringen så ikke stå ved, hvad statsministeren som kongelig undersøger sagde den 17. september?
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-24:
Jeg skal sandelig love for, at tingene bliver problematiseret i retning af en find fem fejl-konkurrence.
Nu kan ministeren åbenbart slet ikke finde ud af forslaget i relation til tinglysningstidspunkt, i relation til overtagelsestidspunkt, i relation til aftaletidspunkt.
Det hele er åbenbart pludselig blevet en stor forvirring, der slet ikke er til at tage stilling til.
Det var åbenbart noget nemmere, da hr. Henrik Sass Larsen den 28. august udtalte: »Ja, vi stemmer for det her, uanset hvem der bringer det i Folketingssalen.«
Han var ikke så meget i tvivl om, hvad det her gik ud på.
Den nuværende statsminister sagde: »Der er to ting, som bliver til noget. Den ene er hjælpepakken til boligmarkedet, den anden er betalingsringen.«
Det sidste er jeg ikke i tvivl om bliver til noget, desværre.
Det var den 17. september, statsministeren udtalte det.
Nu, når det åbenbart er blevet fuldstændig umuligt at finde ud af, hvad det egentlig var, man talte om, så skal jeg prøve at hjælpe lidt, fordi jeg som rådgiver på boligmarkedet har ekspederet 17 ejendomshandler i den mellemliggende tid.
Der er folk, der har troet på, at de kunne stole på, at når Socialdemokratiet kom til magten, ville man gøre, som man havde lovet, nemlig at sikre boligejerne den her rabat på tinglysningsafgift m.v.
Folk indgik købsaftaler i den her periode.
En typisk familie, der køber et hus til et par millioner kroner, vil i den forbindelse have sparet 20.000 kr.
Det var det, der skulle til for at kickstarte boligmarkedet.
Mange gjorde rent faktisk det, at de undersøgte forholdene nærmere i ministerier og andre steder og fik bekræftet, at der var den her aftale.
Jeg vil godt lige afslutte med at spørge ministeren: Hvad skal man gøre næste gang for at sikre sig, at der er en reel aftale, og at den er gældende?
Skal den være på tryk?
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Grunden til, at jeg spørger om netop forskellen på de to boligpakker, og om ordføreren vil forklare for mig, hvad forskellen er, er jo, at jeg har læst mig frem til, at den borgerlige regerings daværende boligpakke skulle finansieres via nedskæringer og via besparelser, mens den anden boligpakke, S og SF's boligpakke, var finansieret anderledes.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor var det, der skulle spares for at finansiere den boligpakke?
Hvilke daginstitutioner var det?
Hvilke dele af vores offentlige velfærd var det, der skulle spares på for at finansiere den boligpakke, som V og K fremlagde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
At det er Venstres formand, der skal forhindre en regering bestående af Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre i at fremsætte forslag, kan jeg sige at vi gerne vil holde Socialdemokratiet op på.
Som jeg sagde i mit indlæg, er der masser af ting, hvor vi gerne vil sige, at det nok ikke lige er det, vi i Venstre synes godt om, og hvis det er forventningen om, at vi ikke kan bakke op om det, der fraskriver regeringen muligheden for at fremsætte lovforslag, jamen så kan man sige til, og så laver vi listen over de tåbeligheder, som vi mener regeringen skal skåne danskerne for.
Det er så såre simpelt: Ansvaret for, at boligpakken ikke bliver behandlet som et lovforslag her i Folketingssalen, er alene regeringens.
Siden den kongelige undersøger og nuværende statsminister den 17. september sagde, at en boligpakke blev til noget, er der intet, der er blevet ændret i Venstres budskaber.
Ansvaret er og bliver regeringens.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Det er i hvert fald helt tydeligt, at Venstres ordfører ikke vil stå til ansvar for, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke er samarbejdets mand, og at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke har ønsket at samarbejde om at skabe en boligpakke før valget.
Han havde muligheden for med en udstrakt hånd fra den nuværende statsminister at lave et nationalt kompromis, og det nationale kompromis valgte hr. Lars Løkke Rasmussen ikke at indgå.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Hvad er Venstres skattepolitik?
I 10 år har Venstre jo sagt, at der er skattestop, og alligevel har man hævet skatter og afgifter 285 gange – altså, 285 gange er erhvervsliv og borgere blev pålagt højere skatter og afgifter.
Af det her forslag fremgår det jo klart, at Venstre ikke vil være med til en boligpakke sammen med Socialdemokraterne, fordi vi vil hæve skatter og afgifter til at finansiere det.
Men i sidste uge kunne man jo i Politiken læse, at Venstre og Konservative dropper skattestoppet, og i søndags kunne man på Venstres landsmøde høre, at nu skulle der gives massive ufinansierede skattelettelser.
Jeg kunne godt tænke mig at høre i forhold til den her slingrekurs, der er i Venstres skattepolitik
: Hvad er politikken?
Er der skattestop, eller er der ikke skattestop?
Skal der gives massive ufinansierede skattelettelser eller ej?
Kan vi få et svar her i dag?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
En del af finansieringen var – og derfor vil jeg også råde ordføreren til at læse »Holdbar Vækst« igen – noget af den finansiering, som den nuværende regering har taget op med en generel besparelse i hele statsadministrationen.
Det tog man meget afstand fra før valget, og det har man så gennemført alligevel.
Vi lagde op til effektiviseringer, og vi lagde i det hele taget op til, at man også skulle fuldende den boligjobplan, vi har lavet, så den kunne fortsætte efter 2013, og der kunne vi så overføre nogle af pengene.
Men det finansierede vi krone til krone.
Vi hørte aldrig på noget tidspunkt, hvordan S og SF ville finansiere det løfte, som de gav danskerne den 20. august.
Selv her i dag, hvor vi står 3 måneder efter, har vi ikke hørt et eneste svar fra S og SF på, hvordan de vil opfylde det løfte.
Jeg kan bare konstatere, at der er et flertal i Folketinget for det, og jeg kan konstatere, at langt, langt de fleste danskere den 20. august og under valgkampen troede på det løfte, som den nuværende statsminister og nuværende udenrigsminister gav danskerne, altså, statsministeren og udenrigsministeren gav danskerne det løfte, at man ville gennemføre den boligplan, for det var der et flertal for.
Og det vil man ikke gennemføre på trods af et stort flertal i Folketinget.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-11-24:
Jeg hørte ikke ordføreren svare på det spørgsmål, der lige blev stillet.
Hvordan var det med finansieringen af den her boligordning, man gerne ville give?
Hvor skal de penge komme fra.
Er det pædagoger, der skal fyres?
Er det inden for politiet, der skal skæres ned?
Hvem skal fyres?
Hvor kommer pengene fra?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Nu er det jo så let.
Man kan nemlig stille forslagene op mod hinanden, og det, der karakteriserer regeringens politik kontra den tidligere regerings politik, er, at vi skrev fuldstændig eksplicit, hvordan vi ville finansiere det løft, som vi ville give privatøkonomien ved at sætte skub i boligsalget.
Det beskrev vi i »Holdbar Vækst«, finansieret krone til krone.
Vi så på intet tidspunkt noget forslag fra S og SF på, hvordan de ville opfylde deres løfte fra den 20. august, og som blev gentaget talrige gange efterfølgende.
Jeg har ikke set noget forslag fra S og SF på, hvordan man vil finansiere det.
Og jeg er ikke blevet inviteret på vegne af Det Konservative Folkeparti til nogen som helst forhandlinger om, hvordan man får opfyldt det løfte.
Det interessante er jo, at vi kan konstatere i Folketinget også her i dag, at de partier, som gav det valgløfte den 20. august, har flertal i Folketinget i dag.
Jeg kan kigge ud over salen, og de repræsenterer mere end 90 mandater.
Så det er sådan set bare med at komme til tasterne, så har vi flertal for de ting, der blev lovet den 20. august.
Jamen jeg vil da meget gerne have præsenteret, hvad det er for et finansieringsforslag.
Jeg har ikke været indbudt til nogen forhandlinger som Konservatives ordfører på området og som medlem af De Konservatives ledelse.
Der er ingen fra regeringen, der på noget tidspunkt har inviteret Det Konservative Folkeparti til nogen forhandlinger om opfyldelsen af det valgløfte, som S og SF gav den 20. august fuldstændig eksplicit, og som er gentaget flere gange af både den nuværende udenrigsminister og den nuværende statsminister.
Der har ikke været nogen forhandlinger om det.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Nu kunne jeg jo mærke, at ordføreren meget gerne ville væk fra sine egne forudsigelser om, hvordan renten ville udvikle sig.
Det prøver jeg så at efterkomme ved at stille et lidt andet spørgsmål.
I hele den her sag har der været tale om to forskellige boligpakker, to pakker, fordi der har været anvist to forskellige former for finansiering, hensætning, og jeg har da også forstået, at det netop er finansieringselementet, der gjorde, at VK-partierne ikke ville være med i det nationale kompromis, som fru Helle Thorning-Schmidt sådan set indbød partierne til at være med i.
Det var finansieringselementet.
Må jeg ikke bare bede ordføreren om lige at forklare for mig, hvad forskellen er i de to finansieringselementer fra de to forskellige parter.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Jeg vil godt sætte en hel kasse af de øl, som regeringen beskatter ekstra, på højkant på, at der ikke kan findes en eneste – en eneste – neutral økonom i Danmark, som vil tilskrive regeringen æren for, at renten er faldet i Danmark.
Ikke en eneste.
Det er hermed en udfordring til den socialdemokratiske ordfører til at kunne finde en eneste uafhængig økonom, som vil rose regeringens politik for, at den har været medvirkende til, at renten er faldet i Danmark – for sådan hænger det jo ikke sammen.
Det er de internationale konjunkturer, som er årsag til det.
Det, der er udfordringen for regeringen, er, at hele den økonomiske politik, som man præsenterede før valget fra S og SF's side, og som var årsag til, at jeg i min egenskab af at være økonomi- og erhvervsminister gav et kvalificeret bud på, hvordan renten ville udvikle sig, hvis nu ikke eurosamarbejdet var brudt sammen, jo var en helt anden form for politik.
Det var »En Fair Løsning«, som vi jo heldigvis ikke har set meget til i regeringens finanslovudspil og det, man har fået vedtaget, er kun det, at skatter og afgifter er øget med 5 mia. kr.
Så det hænger altså ikke sammen i forhold til de ting, man sagde før valget, og de ting, man gennemfører efter valget, og det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Må jeg sige, at når man som økonomi- og erhvervsministeren begynder at lave en skræmmekampagne om, at renten vil udvikle sig drastisk i opadgående retning, så er det uansvarligt, og så er det som at lægge gift ud for et boligmarked.
Så stod hr. Brian Mikkelsen i sin egenskab af økonomi- og erhvervsminister og flottede sig med gætterier, og at han personligt mente, at renten ville stige så og så meget, og hvad er der sket, efter at S og SF sammen med Det Radikale Venstre har fremlagt en holdbar, positiv økonomisk politik, en finanslov, der vil sætte gang i Danmark, der vil skabe vækst?
Så er renten begyndt at falde.
Renten er faldet, siden hr. Brian Mikkelsen har sagt det her, og jeg vil bare sige, at det er pinligt, at den tidligere økonomi- og erhvervsminister ikke engang i dag kan erkende, at han tog fejl, og at han var med til at lægge gift ud for boligmarkedet, da han udtalte de ord.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Jeg tror, at renten vil stige.
Det er jeg ret sikker på.
Det er klart, at på grund af de internationale konjunkturer er renten faldet.
Der er ingen lande i hele Europa, som har valgt den fremgangsmåde, som regeringen har valgt, altså at bruge flere penge og at gældsætte os mere.
Det betyder selvfølgelig også, at tilliden til dansk økonomi på sigt vil skride, hvis man ikke får rettet op på det.
Beregninger fra finansministeren viser jo også, at alene den her finanslov vil koste 4.000 arbejdspladser.
Jeg refererer normalt aldrig fra lukkede møder.
Jeg har ikke gjort det i de 17 år, jeg har deltaget i politik, men man kan jo ikke være et skarn, hvis man refererer fra møder, man ikke har deltaget i, møder, der aldrig nogen sinde har fundet sted.
Jeg kan roligt sige, at heller ikke ved de regeringsdrøftelser, der var lige efter valget, blev det her emne berørt.
Så der har ikke været nogen drøftelser med Det Konservative Folkeparti om, hvordan man fik opfyldt det ønske og det løfte, som S og SF gav den danske befolkning den 20. august, og det er altså et tillidsbrud af store, store dimensioner.
Man har ikke forsøgt at få et flertal for det.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Det er noget af en retorik, som hr. Brian Mikkelsen bevæger sig rundt i: at løbe skrigende bort fra nogle forslag.
Jeg synes nu, at den gode, saglige debat, vi fra regeringspartiernes side har leveret i dag, har vist, at det simpelt hen var, fordi der helt konkret var uenighed om finansieringen.
Derfor blev boligpakken ikke til noget.
Hr. Lars Løkke Rasmussen ville ikke række hånden ud og lave et nationalt kompromis med Socialdemokraterne og SF.
Så jeg vil sige til ordføreren: Drop den retorik!
Jeg vil hellere spørge hr. Brian Mikkelsen om den skræmmekampagne, hr. Brian Mikkelsen førte inden valget, for den handler om noget, der er meget vigtigt for boligejerne, nemlig renteudviklingen, og jeg har et citat her: »Mit gæt er, at renten vil stige mindst 1 pct., og det vil alene betyde 40.000 flere arbejdsløse.
Personligt tror jeg på, at den stiger 2 pct., og så får vi mindst 70.000 ekstra arbejdsløse ...«
Der var det, hr. Brian Mikkelsen sagde til Børsen den 18 . august 2011.
Jeg vil bare spørge hr. Brian Mikkelsen her i dag: Hvordan er det gået med renten, siden hr. Brian Mikkelsen udtalte det her?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-24:
Der er to grundlæggende årsager til, at vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Den ene er en fundamental erkendelse af, at det, som Danmark har brug for nu, er skub i økonomien.
Vi er for øvrigt enige med regeringen i, at der er brug for mere privatøkonomisk vækst, der er brug for, at vi får gang i den opsparing, der ligger ude i husholdningerne, og at den bliver brugt i dansk økonomi.
Derfor er der ikke brug for øgede skatter og afgifter, som regeringen desværre lægger op til, for det tager disponibel indkomst ud af befolkningen, og jeg tror desværre, det betyder, at vi får en recession i det danske samfund i løbet af de kommende kvartaler – men lad os se.
Der var ikke, som den sidste ordfører her var inde på, alle mulige vælgertaktiske grunde til det, men der var en erkendelse af, at det, som kunne give hul i forhold til privatforbruget, var at få sat skub i husmarkedet, for husmarkedet var og er gået i stå.
Liggetiderne for husene er kolossalt lange, familier kommer i klemme, fordi de ikke får solgt deres huse, og derfor gjorde vi det, at vi arbejdede gennem længere tid med et oplæg, »Holdbar Vækst«, som vi lancerede noget af den 20. august.
Det betød, at vi gav boligejerne mulighed for hurtigere at kunne få solgt deres hus ved hjælp af nogle skattebegunstigelsestiltag.
Det sprang S og SF så med på, og det var fint og godt, og det har vi jo været igennem.
Det var klokkeklart sådan, at det, der var opfattelsen i det danske samfund, hos husejere, hos huskøbere, var, at der var et massivt flertal bag K og V's ideer om, at der skulle være nogle skattemæssige incitamenter til at få gang i boligsalget.
S og SF eksemplificeret ved deres formænd, som på det tidspunkt var og stadig væk er formænd, den nuværende udenrigsminister og nuværende statsminister,
argumenterede kraftigt for de tiltag, som V og K foreslog den 20. august, og som V og K også foreslår i dag i Folketingssalen.
Derfor handler anden del af forslaget her også om tillid til det danske folkestyre.
Vi har vel danmarksrekord i tillidsbrud og løftebrud fra den her regerings side – det er såmænd ikke engang politisk drilleri, jeg har i hvert fald aldrig nogen sinde været vidne til noget lignende – så det her er noget fundamentalt i forhold til forbrugernes disponering af deres privatøkonomi.
Det er fundamentalt i forhold til, at her var der fire partier, der, uanset hvordan valget ville gå, ville have et flertal efter valget, og som sammen var enige om, at der var brug for nogle tiltag på boligområdet, og der var enighed om, hvilke tiltag der skulle gennemføres.
Alligevel oplever man, at S og SF springer fra det.
Det er beskæmmende for folkestyret, og det giver mistillid til hele vores demokrati.
Derfor er en vigtig del af hele den her diskussion også tillid, det at genskabe tilliden til vores folkestyre, til det politiske system.
Det her forslag vil alt andet lige rette op på det misforhold, at nogle politikere er løbet skrigende bort fra de løfter, de selv har givet, og det vil betyde, at der kan blive genskabt en tillid til vores politiske system, og derfor er det essentielt, at beslutningsforslaget her bliver vedtaget.