runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Det er jo netop udfordringen, og jeg er meget enig med Det Radikale Venstre i, at når det er der, vi skal have det politiske fokus, er det, fordi det er der, skoen trykker, altså at der ikke er nok arbejdskraft til stede.
Jeg har faktisk også glædet mig over De Radikales bemærkninger om, at SF's og Socialdemokratiets finanslovudspil er urealistiske, og det er jo netop, fordi de ikke adresserer det spørgsmål.
Så jeg vil rose Det Radikale Venstre som de eneste i det firkløver, der er på venstrefløjen, som dog holder fast i en snert af realisme.
Jeg beklager så, at det er et firkløver, hvor De Radikale ser ud til at fylde mindre og mindre, men jeg håber alligevel, det vil lykkes at få Socialdemokratiet tilbage i en ansvarlig lejr, for vi skal finde svarene på det her.
Vi har sagt to ting; for det første, at man nu skal lytte til Arbejdsmarkedskommissionen og finde ud af, hvordan man kan øge styrken via en reform af det arbejdsmarkedspolitiske område, og for det andet, at man til årsskiftet skal lytte til Skattekommissionen og gerne få sænket skatten på den sidst tjente krone.
Carsten Hansen (S), 2008-09-09:
Jeg fik en lang snak om noget, jeg ikke havde spurgt om, men det er sådan set o.k.
Men nu lever Venstre jo aldrig op til det der med, at de kan, hvis du vil osv., så derfor er vi godt i gang med det.
Det, jeg gerne vil spørge om, er et citat, jeg har af hr. Peter Christensen, nemlig, og jeg citerer:
Vi vil ikke afvise, at stramninger af dagpenge og efterløn er på vej.
Det er godt, at vi nu kommer i gang med den kæmpeudfordring, det er at skabe flere arbejdspladser.
Det betyder så, at man faktisk arbejder på at forringe dagpengesystemet, og at man arbejder på at ændre den aftale, vi har lavet med regeringen omkring efterlønnen.
Kan jeg få en klar afvisning, eller holder hr. Peter Christensen fast i sit citat, nemlig at Venstre er på vej til at ændre på det efterlønsforlig, vi har?
Det tror jeg er meget, meget væsentligt i forhold til de kommende forhandlinger.
Jeg kan så i øvrigt oplyse, at hverken dagpengene eller efterlønnen vil Socialdemokraterne være med til forringelser af.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Vi har et ønske om at få skabt en balance i vores arbejdsmarked.
Jeg kan også se, at Socialdemokratiet i det hele taget lader sig inspirere af Venstre.
Det hedder: »Vi kan, hvis du vil.«
Det er Socialdemokratiets nye slogan her i 2008.
Da var Venstres valgslogan det samme: »Vi kan, hvis du vil.«
Det eneste, der bare er lidt ærgerligt, er, at Socialdemokraterne ikke også vil stjæle det, der var baggrunden for vores politik, også tilbage i 1990, nemlig en ansvarlig økonomisk politik og en ansvarlig politik i forhold til at have et arbejdsmarked, der kunne håndtere de penge, vi også satte i omløb.
Så jeg synes, at man er yderst velkommen, hvis man vil stjæle gamle slogans fra Venstre.
Vi har haft mange gode gennem tiden, men jeg synes, at man også skal stjæle lidt af vores politik.
Det ville vi være endnu mere glade for.
Carsten Hansen (S), 2008-09-09:
Se, det der maritime kan jo bruges til mange forskellige ordspil og billeder, men jeg følte mig i hvert fald som iagttager som en, der tænkte på, at nu forlader styrmanden broen og kaptajnen er ved at forlade broen, og så har man efterladt hr. Peter Christensen som matros alene på broen, og så forsøger han sig med pirateri over for de ledige.
Det synes jeg ikke er særlig kønt, når det nu skal være.
Men det, der er mit ærinde, er i virkeligheden at spørge hr. Peter Christensen: Er det sådan, at Venstre inderst inde ønsker, at vi skal af med den efterlønsordning, vi har, og at de 5.000 job, det maksimalt kan give at ændre og svække dagpengesystemet, er det, man går efter?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Vi vil meget gerne være med til at se, hvordan vi kan finansiere en lettelse af skatten på den sidst tjente krone, for det er også et af de redskaber, vi er nødt til at bruge, hvis vi vil øge arbejdsstyrken.
Vi undgår ikke at kigge på skatten.
Den høje marginalskat, vi har i Danmark, er jo en hindring for, at danskerne har lyst til at arbejde meget.
Det siger sig selv.
Der er vi sådan set enige.
Men udfordringen består selvfølgelig i at finde finansieringen, og der er jeg ikke enig i den foreslåede finansieringsmodel.
Men nu lytter vi så til, hvad Skattekommissionen kommer med, og så håber jeg bestemt, at vi også sammen med Liberal Alliance kan finde nogle løsninger, der gør, at vi får sænket skatten på den sidst tjente krone.
Anders Samuelsen (LA), 2008-09-09:
Det er en ren tilståelsessag på begge felter.
Med SP-ordningen tager man penge op af lommen på folk, og man forsvarer efterlønsordningen.
Så langt går den borgerlige regerings ambitioner.
Så er der jo et tredje sted, man kunne sætte ind, nemlig at få gjort noget ved marginalskatterne.
En million danskere rammes nu af topskatten.
De 400.000 af dem kunne vi løfte væk fra topskatten ved at hæve grænsen for, hvornår den sætter ind, med 50.000 kr. Det kan vi finde penge til ganske nemt, nemlig ved at have nulvækst i den offentlige sektor.
Det vil sige nøjagtig den samme sum penge som i år til velfærd, det samme antal hænder, det samme antal hoveder, det samme materiale, de samme muligheder for indkøb osv. - nulvækst.
Og man rører overhovedet ikke ved satsreguleringen eller noget, hvad angår overførselsindkomsterne.
Vil regeringen være med til at hive 400.000 danskere ud, så de ikke bliver ramt af topskatten, og på den måde få sat gang i væksten igen?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg vil gerne sige om SP-ordningen, at det ikke er penge, man tager.
I gamle dage, da Socialdemokraterne havde lavet SP-ordningen, var den en skat.
Man indbetalte 1 pct., og nogle fik ikke det tilbage, som de havde indbetalt, mens nogle fik lidt mere, og det er definitionen på en skat.
I dag er ordningen en opsparing, men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at det er en opsparing, som gør, at pengene ikke er ude i aktivitet, og det er også baggrunden for, at vi foreslår at genindføre SP-ordningen.
Vi står med et presset arbejdsmarked, og vi synes, det er afgørende, at vi ikke sætter mere aktivitet i gang, end der er hænder til.
Vi skal finde en løsning og se på, hvordan vi får skabt en balance på vores arbejdsmarked.
Vi mener, vi skal bruge alle de værktøjer, der er, men vi respekterer selvfølgelig også de aftaler, vi har indgået, bl.a. om efterlønnen.
Men når man fraskriver sig nogle værktøjer, lægger det jo bare et yderligere pres på, at man er parat til at bruge de værktøjer, der er tilbage.
Jeg blev på et tidligt tidspunkt spurgt om, hvorvidt vi ville lytte til Arbejdsmarkedskommissionen, når den kom med sine anbefalinger.
Der synes jeg sådan set, at det er reelt, hæderligt og ordentligt, når man beder nogle mennesker om at kigge på, hvordan man kan løse en stor udfordring, at man lytter til, hvad de har at sige.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi selvfølgelig står vagt om de aftaler, som vi har indgået.
Jeg kan bare igen lytte mig til, at Socialdemokratiets svar indtil nu handler om alt det, de ikke vil.
Der er ikke en løsning nogen steder.
Sådan regerer man jo ikke et land, sådan tager man jo ikke ansvar for et land, og derfor er jeg i hvert fald glad for, at det ikke er Socialdemokratiet, der skal indlede finanslovdebatten i dag, men at det er Venstre, der har den rolle.
Det vil jo være at sætte helt almindelige danskere i en fuldstændig uacceptabel situation, hvis vi ikke får løst de udfordringer, der er på vores arbejdsmarked.
Det sætter jo i så fald en negativ økonomisk spiral i gang, og den bliver alle ramt af.
Anders Samuelsen (LA), 2008-09-09:
Jeg synes, det var en paradoksal melding, der kom fra Venstres finansordfører, når han sagde, at det er urimeligt at give penge i den ene lomme og hive penge op af den anden lomme.
Det er jo nøjagtig det, regeringen gør, når nu foreslår at ophæve suspensionen af SP-ordningen.
Der tager man lige netop de penge, som man lige har givet i skattelettelser, tilbage fra borgerne, så den bemærkning rammer ordføreren selv.
Noget andet er så, at jeg godt vil forsvare ordføreren.
Jeg synes, at det var et fint forsvar for efterlønnen.
Der er ingen tvivl om, at Venstre vil bevare efterlønnen, og det er egentlig paradoksalt, for der er ventelister på alle kerneydelser på nær på én ydelse, og det er netop efterlønnen.
Og den går jo som bekendt udelukkende til raske og rørige mennesker i deres bedste alder.
Kan det virkelig være rigtigt, at en liberal regerings største ambition er at ligge i læ af LO-formanden, Harald Børsting?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Jeg vil igen lige starte med Roskilde Bank, for jeg synes ikke, det skal gå upåtalt hen, når det bliver påstået, at vi bruger 20 mia. kr. fra statskassen på Roskilde Bank.
Det er simpelt hen ikke sandt.
Men at vi har været inde og sikre en stabilitet i den finansielle sektor, har alle en interesse i.
Jeg synes, det vil være bedrag over for skatteyderne at sige, at de selv skal finansiere en omlægning, så de kan få en mindre skat på arbejde, og så lade være med at give dem skattelettelsen, men tage finansieringen.
Det er en skattestigning.
Vi tror på og har vist siden 2001, at man samtidig med et skattestop har kunnet udvikle den offentlige sektor sådan, at man har set gode resultater, på de områder, som man også har været inde på i dag, men samtidig har kunnet give danskerne ro og sikkerhed for, at man ikke ville komme og tage flere penge fra de private husholdninger med hver eneste finanslov.
Nu kan så vi lytte os frem til, at det vil man vende tilbage til.
Man vil igen til at brandskatte danskerne.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Det med Roskilde Bank ændrer altså ikke ved, at det, regeringen gjorde sammen med et flertal i Folketinget, var at stille ubegrænsede pengemidler til rådighed for spekulanter, der havde regnet med at skulle hente en høj rente i Roskilde Bank.
Nu får de en statsgaranti for renten og for at få pengene igen, og det er da et klart valg.
Men så til det med skattelettelsen: Hvis man nu køber regeringens opfattelse af, at der ikke er flere ressourcer, vil jeg spørge, hvorfor regeringen så vælger at sige, at man hellere vil have, at 5 mia. kr. bliver brugt på privat forbrug, i stedet for at bruge 5 mia. kr. de steder, hvor hænderne kunne blive brugt til at forbedre vore folkeskoler, vores sundhedsvæsen og forholdene for vore ældre og de udsatte familier?
Det er da et valg.
Uanset hvordan man prøver at pakke det ind, er det jo et valg, om pengene skal gå til privat forbrug eller til, at hænderne skal bruges til mere velfærd.
Det fik vi ikke noget svar på.
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Først vil jeg til situationen om Roskilde Bank sige, at jeg sådan set tror, at vi alle har en interesse i - og derfor glæder jeg mig over, at der var et stort og bredt politisk flertal for at finde en holdbar løsning for Roskilde Bank - at der er stabilitet i vores finansielle sektor.
Ellers ville vi hurtigt kunne se nogle kedelige rystelser mange steder.
Det er det, som jeg kan lytte mig til at Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten og De Radikale vil, altså simpelt hen snyde danskerne.
De partier vil sætte skatten op, og de glemmer at fortælle, at det er en lettelse, folk selv har betalt via en forhøjelse af energiafgifterne.
De penge putter man trygt i lommen, og derfor er man egentlig på en måde tilbage til det gammelkendte, fra før denne regering trådte til: Venstrefløjen er lig med øget beskatning af danskerne, og skattestoppet er noget, man taler om, men ikke overholder.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Politik går jo ud på at vælge, og der er regeringen jo meget klar i sine valg.
Da kommunerne kom og bad om at måtte bruge nogle af deres egne penge til at reparere rådne vinduer i skolerne, til at ordne uhumske badeforhold på skolerne, i det hele taget til at prøve at løfte nogle velfærdsopgaver, fik de at vide, at det var der ikke penge til.
Når så spekulanterne i Roskilde Bank kom til regeringen og sagde, at de gerne lige ville have 20 mia. kr., fordi de kunne risikere at tabe den milliard, de havde sat ind, så var der lige pludselig 20 mia. kr.
Det er jo et valg, der er til at forstå.
Til spekulanterne i Roskilde siger man: Værsgo, her er alle de penge, I har brug for.
Til kommuner, der ønsker penge til skoler, og til regioner, der ønsker penge til hospitaler, siger man: Pengekassen er lukket.
- og det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på - er, at man synes, der er råd til 5 mia. kr. til skattelettelser til folk, der i forvejen har kunnet øge deres indkomst, og som jo betyder, at penge bliver brugt til privat forbrug, i stedet for at man bruger milliarder på velfærd, på skoler og hospitaler.
Hvorfor det valg?
Peter Christensen (V), 2008-09-09:
Først vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er en korrekt gengivelse af de sidste 7 år, at regeringen ikke netop hele tiden og vedvarende har justeret både arbejdsmarkedspolitikken og skattepolitikken for at skaffe ekstra bidrag til arbejdsstyrken.
Vi har endda gjort det i fællesskab med Det Radikale Venstre med jobplanen, som er en god plan, og som også gav et bidrag til arbejdsstyrken.
Men igen var Socialdemokraterne slet ikke at se i den sammenhæng.
Vi manglede igen at se, at Socialdemokraterne ville være et økonomisk ansvarligt parti.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det i den her omgang også handler om, at partierne adresserer udfordringen og tilkendegiver, om man politisk tager den alvorligt og vil være med til at finde løsninger i forbindelse med den udfordring.
Vi har så bedt sagkundskaben om at komme med nogle bud på, hvordan vi kan komme videre ad løsningens vej.
Vi har allerede nu helt konkret sat penge af i finansloven til netop at nedbringe sygefraværet, og vi beder så Arbejdsmarkedskommissionen om at komme med nogle bud på, hvor man kan øge arbejdsstyrken yderligere via justeringer af arbejdsmarkedspolitikken.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Jeg skal da takke for rosen.
Vi har selv forsøgt at fremlægge vores bud på reformer, men jeg synes godt, at Venstres ordfører kunne komme det nærmere.
Jeg synes godt, man kunne være mere konkret, med hensyn til hvordan man kan skaffe op mod 60.000 ekstra mennesker i arbejdsudbud.
Det her er en regering, der kører på 7.-8. år uden at forholde sig grundlæggende til, at vi skal have flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg sige til hr. Peter Christensen, at jeg synes, man er nødt til at komme det nærmere end de her meget, meget brede og generelle overskrifter om ting, man agter at gøre på et eller andet tidspunkt.
Vi kører på 7.-8. år, og man kunne have brugt konjunkturerne til at reformere helt grundlæggende.
Så jeg vil godt bede om et mere konkret svar på, hvad det er, Venstre har i posen i forhold til de her reformer, som virkelig er påkrævede for at få flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Louise Schack Elholm (V), 2008-09-09:
Jeg kan høre, at man skal passe meget på med at have tiltro til Socialdemokraternes fortolkning af skattestoppet.
Det står jo også klart, at Socialdemokraterne ønsker at hæve indkomstskatten for at finansiere det socialdemokratiske finanslovforslag.
Det kan undre, at Socialdemokraterne ønsker at hæve indkomstskatten, når Socialdemokraterne påstår, at der skal skubbes gang i økonomien.
Det har jo den modsatte virkning.
Samtidig undrer det mig, at Socialdemokraterne vil straffe folk for at arbejde mere.
I en situation, hvor arbejdsmarkedet skriger på arbejdskraft, vælger Socialdemokraterne at straffe folk for at arbejde mere.
Kan ordføreren forklare, hvordan en skattestigning på arbejde harmonerer med mangelen på arbejdskraft?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Socialdemokraterne mener, at det forslag, som hr. Torsten Schack Pedersen nævner her, om at fjerne fradraget for sundhedsforsikringer og investere det i et bedre sundhedsvæsen, bedre forebyggelse via et bedre sundhedsvæsen, helt er på linje med skattestoppet.
Den omprioritering vil man kunne gøre, og det synes vi er meget, meget forsvarligt.
Vi mener, at det, som regeringen udsætter det danske sundhedsvæsen for, er en skævvridning, samtidig med at man gradvis giver regionerne og vores sygehuse sværere og sværere tider, dårligere og dårligere muligheder for at udbygge den grundlæggende velfærd på sygehusområdet.
Det vil Socialdemokraterne simpelt hen ikke være med til, og vi er helt sikre på, at der er opbakning til at lave de her investeringer i det danske sundhedsvæsen.
Alle kan se, at den udvikling, som regeringen har sat i gang, betyder dårligere behandling for medicinske patienter, lange ventetider, kaos i behandling af de livstruende sygdomme og en række andre ting, som Socialdemokraterne vil gøre op med med den langsigtede plan, som vi præsenterer i dag på sundhedsområdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-09-09:
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Morten Bødskov lige ville tage konsekvensen af svaret på mit spørgsmål.
En afskaffelse af et fradrag til borgerne betyder altså en højere beskatning, men de penge vil hr. Morten Bødskov og Socialdemokratiet så bruge på noget andet.
Jeg skal bare vide, hvilke andre fradrag hr. Morten Bødskov mener man inden for den socialdemokratiske tolkning af skattestoppet kan afskaffe for at bruge på noget andet.
Kunne det være fradraget for a-kasse-bidrag?
For med den klare afvisning af skattestoppet ved at sige, at en fjernelse af fradraget for sundhedsforsikringer er helt inden for skattestoppets rammer, bliver jeg noget bekymret, for hvad er det så, skattestoppet er værd, hvis det er Socialdemokraterne, der administrerer det?
Der må da være en fastholdelse af, at man ikke kan fjerne fradrag for borgerne inden for skattestoppet, eller er det en ny definition fra Socialdemokratiet igen?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det, vi har sagt, er, at afskaffelsen af det fradrag indgår i en styrkelse af det danske sundhedsvæsen, så det mener jeg sagtens vi kan forsvare.
Når man så taler om, at Socialdemokraterne skulle være tilbage i 1970'ernes økonomi og andet, må jeg jo bare henvise til, at dansk erhvervsliv jo i går på forsiden af Børsen - jeg ved ikke, hvor længe siden det er, de har gjort det over Venstre - altså jublede over den socialdemokratiske vækstplan.
Hvorfor gør de det?
Det gør de selvfølgelig, fordi den plan, som Socialdemokraterne fremlagde i går, er svaret på de problemer, der er, bl.a. i dansk byggeri, og den er en sikker og fast hånd under dansk økonomi, således at vi ikke havner i den situation, at der kommer flere ledige i ledighedskøerne, som nogle regner med vil ske, hvis regeringen genindfører SP-ordningen.
Den situation vil Socialdemokraterne undgå.
Vi vil ikke være med til at genindføre SP-ordningen, vi er tilfredse med, at der øjensynlig er et flertal uden om regeringen, som ikke vil det, og vi agter at holde fast i det.
Men svaret fra Socialdemokraternes side er en fastholdelse af den høje beskæftigelse, en fastholdelse af en høj vækst ved at fremrykke offentlige investeringer.
Vi er meget tilfredse med, at dansk erhvervsliv øjensynlig jubler over den socialdemokratiske vækstplan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-09-09:
Jeg synes, det er på sin plads lige til at starte med at oplyse den socialdemokratiske ordfører om, at når det gælder trafikinvesteringer, så har Socialdemokratiet jo i de sidste 7 år meldt sig fuldstændig ud af samarbejdet om de massive investeringer, der er foregået på trafikområdet, hvor regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre jo har sikret markante investeringer.
Men det har Socialdemokratiet så ikke villet være med til.
Hver gang regningen skulle betales, er det jo selvfølgelig fornemt at kunne stå og love guld og grønne skove på den konto.
Men jeg synes også, det er interessant at følge hr. Frank Aaen og Enhedslistens glæde over Socialdemokratiets klare venstresving, og jeg forstår det jo godt, for det er jo en tilbagevenden til Ankernomics: højere skatter til borgerne og flere penge ud til det offentlige.
Lad mig så prøve at gøre det endnu mere konkret: Mener hr. Morten Bødskov, at afskaffelse af fradraget for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er i overensstemmelse med skattestoppet?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Inden for rammerne af dem kan man aftale overbetaling med de medarbejdere, der er i sundhedsvæsnet nu.
Der vil være den helt markante forskel i forhold til den nuværende regerings politik, at man så vil sikre, at de, der er ansat i den offentlige sektor, også arbejder i den offentlige sektor og ikke via andre ordninger presses over i det private sundhedsvæsen, så man skaber en opsplitning af vores sundhedsvæsen.
Det er en helt klar ideologisk, principiel forskel mellem Socialdemokratiet og Venstre.
Vi har en interesse i, at man styrker udviklingen af det offentlige sundhedsvæsen, og det gør vi bl.a. på den her måde.
Marion Pedersen (V), 2008-09-09:
Jeg havde nok ikke forventet at få et tal på, hvor mange der skulle til, og det fik jeg så heller ikke.
Jeg fik endnu en sang fra de varme lande om uhumske toiletter og skimmelsvamp.
Men så vil jeg godt spørge ordføreren: Hvordan vil Socialdemokraterne skaffe den ekstra arbejdskraft, der skal til, i en tid, hvor vi har en historisk lav ledighed, hvor arbejdsgiverne i forvejen hyler og skriger for at få mere arbejdskraft - det gør de allerede på nuværende tidspunkt?
Det er muligt, der kommer en nedgang i nogle fag, men der er jo stadig væk en masse fag, der mangler folk.
Mener ordføreren, det er realistisk, at f.eks. de offentligt ansatte skal løbe stærkere og længere hver dag, samtidig med at de ifølge Socialdemokraternes forslag skal betale mere i skat?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Vores udspil er et svar på den situation, man står i lige nu, hvor der er udsigt til en faldende beskæftigelse, der er udsigt til en støt stigende ledighed inden for visse sektorer i det kommende år, bl.a. i byggebranchen, og der er udsigt til en lavere vækst.
Hvad er svaret i den situation?
Der er to veje.
Regeringen har fremrykket anbefalingerne fra den såkaldte Arbejdsmarkedskommission.
Og vi må gå ud fra, at når man fremrykker anbefalingerne fra Arbejdsmarkedskommissionen og ønsker noget, der skal virke her og nu, er det, fordi man vil have noget, der virker her og nu.
Regeringens svar er så, som vi har kunnet høre, at man lusker med ændringer i efterlønnen, man lusker med ændringer i dagpengene.
Det er Socialdemokraterne uenige i.
Vi fremrykker offentlige investeringer på de kommunale anlægsopgaver - de møgbeskidte toiletter, de nedslidte skoler, skimmelsvampene i daginstitutionerne - så der kan blive renoveret, således at man nu kan holde hånden under den beskæftigelsesfremgang, der har været.
Det vil sikre, at vi fortsat får høj beskæftigelse.
Så svaret er fra Socialdemokraternes side, at vi holder hånden under beskæftigelsesfremgangen og undgår den stigning i ledigheden, som regeringen spekulerer med i sit finanslovudspil.
Marion Pedersen (V), 2008-09-09:
Ordføreren sagde tidligere i dag, at Socialdemokratiets forslag er ansvarligt.
Jeg tror, at alle her i salen var blevet meget forundrede, hvis ikke ordføreren havde det synspunkt.
Men så vil jeg helt enkelt godt spørge: Hvor mange ekstra hænder mener ordføreren der skal bruges til at føre Socialdemokraternes forslag ud i livet?