runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg vil gerne komme med en advarsel.
Jeg vil gerne komme med den advarsel – det er vigtigt, at statsministeren hører efter og ikke bare kigger på uret, jeg har stadig væk tid tilbage – at statsministeren skal passe på med, hvad han render rundt og siger.
Nu kom det jo frem tidligere, at statsministeren havde spurgt nogle embedsmænd i Statsministeriet om, hvor mange flagstænger der var, med henblik på at kunne flage med det grønlandske og færøske flag.
Nu kan jeg forstå, at statsministeren har bedt om at få opgjort antallet af solskinstimer.
Altså, hvad bliver det næste, statsministeren lige pludselig kommer til at bede nogle embedsmænd om at optælle?
Det er jo ikke til at vide.
Bliver det fiskene ude i havet eller fuglene, der flyver hen over landet?
Det kan give meget beskæftigelse, det kan jeg godt se.
Men bare det er udflytningsjob, så det sker med base i det jyske eller sådan noget, så går det nok alt sammen.
Det, jeg i virkeligheden synes er det interessante, og grunden til, at jeg lige tog ordet – også i forhold til den sidste duel her – er jo, at statsministeren får understreget to ting.
Den ene er, at der er realvækst i den offentlige økonomi, at kommunerne i år har flere penge at gøre godt med, end de havde sidste år.
Det står i kontrast til, da Socialdemokraterne havde regeringsmagten og der var minusvækst i kommunerne.
Den anden ting er, at vi står over for en masse udgifter i forhold til flygtninge og migranter, der presser økonomien, og den forståelse tror jeg det er vigtigt alle har, også når vi kigger ud i fremtiden og ser, hvad vi har af muligheder.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg ved ikke, om fru Pernille Skipper så måske efterfølgende kan forklare mig, hvor jeg finder nogle penge ud af ingenting, for der er jo de penge, der er.
Hvis der er et udlændingepres på Danmark, skal det jo håndteres, og selv om der kommer mange flygtninge til Danmark, får vi ikke flere penge.
Det lyder, som om der er en tanke om, at vi skulle lave en eller anden flygtningeskat eller noget sådan, der så skulle sendes ud til nogle bestemte danskere, der har mange penge, eller hvad det måtte være.
Ellers ved jeg ikke, hvordan man skulle kompensere det.
Vi har gjort en del.
Integrationsydelsen, som fru Pernille Skippers parti er imod, sparer os for 2 mia. kr., så havde man ikke den, havde vi 2 mia. kr. mindre at gøre godt med.
Hvis vi får løftet erhvervsfrekvensen, frigør vi i 2020 2,5 mia. kr.
Derfor handler det også om at skabe et råderum.
Og ja, jeg kan godt bekræfte, at når vi ønsker et større råderum, er det med henblik på at splitte det mellem investeringer i nær velfærd, skattelettelser og i offentlige forbrugsmuligheder.
Dermed har jeg jo så ikke bundet mig til, hvordan de penge skal fordeles mellem kommuner, sygehuse, altså regionerne, og staten selv, men ja, jeg ser for mig, at vi i de næste 10 år er nødt til at få skaffet nogle penge, sådan at vi ikke år efter år skal administrere smalhals, men at der er et råderum at prioritere.
Så er det jo en politisk diskussion, om det er til skoler, børnepasning, uddannelse, infrastruktur, sygehuse eller til noget andet, men først skal pengene være der.
Jeg synes, at det, der er brug for, er at se på, hvordan vi kan gøre den regning, som fru Pernille Skipper taler om, mindre.
Det er bl.a. derfor, at vi har strammet udlændingepolitikken ganske gevaldigt, og det er derfor, at jeg glæder mig over, at vi i maj måned har de laveste indrejsetal siden 2012, for det siger selvfølgelig sig selv, at hvis der kommer mange til Danmark, som ikke har nogen kvalifikationer, og som i udgangspunktet ikke kan finde fodfæste på arbejdsmarkedet, presser det økonomien.
Selvfølgelig gør det det.
Og pengene kan ikke bruges to gange.
Derfor er der ligesom tre ting i den her løsning.
Den ene er at få antallet ned.
Det arbejder vi benhårdt på, og aktuelt ser det pænt ud, men det skal holdes under kontrol.
Den anden er det, vi har aftalt med kommunerne i en topartsaftale om, hvordan man kan give kommunerne mere fleksibilitet, så den her opgave kan håndteres.
Det er også derfor, der følger ekstra penge med til kommunerne til boligbyggeri, og det er derfor, at der, da vi sidst lavede kommuneøkonomiaftalen sidste år, blev sat et ekstra beløb af i 2016 til at håndtere det her.
Og den tredje ting er jo at se på, hvordan vi får det her samfund til at vokse noget mere.
Hvordan får vi den kage, der skal skæres ud til kommunerne, regionerne, staten og til det, borgerne får lov til at beholde til dem selv, til at blive større?
Det er jo derfor, at vi efter sommerferien lancerer en 2025-plan, som gerne skulle skabe et større råderum i dansk økonomi og dermed også en større mulighed for, hvis man prioriterer det politisk, at kunne bruge penge på offentligt forbrug.
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Jeg vil gerne blive lidt i samme spor.
Jeg hører godt, at statsministeren står og gør sig sådan lidt lystig over nogle tal med en forskel på minus 3 og plus 0,5.
Det er også rigtig fint, for så er vi alle sammen med på regnestykkerne.
Vi kommer til at stå over for forringelser i børnehaverne, skolerne og i ældreplejen til vores bedsteforældre, hvis der ikke sker noget.
Det er jo bl.a. på grund af omprioriteringsbidraget.
Det er også, fordi der kommer mange nye borgere til Danmark; der kommer mange nye flygtninge, som flygter fra myrderier i Syrien og Irak, og de kommer hertil, og det giver en ekstra regning ude i kommunerne, som bliver taget fra den nære velfærd, hvis der ikke sker noget.
Så det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er helt simpelt: Er det rimeligt, at regningen igen bliver sendt til dem, der har det sværest, dem, der har mest behov for vores alle sammens velfærd?
Eller kunne det være på tide, at regningen bliver sendt til nogle af dem, der i forvejen har meget?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Og det er jo sådan set den ambition, vi har defineret over for os selv, og som vi nu vil bruge sommeren på at forberede et samlet udspil af – en plan for Danmark.
Hvordan ser dansk økonomi ud i 2025-perspektiv?
Hvad er det for nogle beslutninger, der skal træffes for at sikre, at de få penge kan blive til flere?
For jeg har ingen ambition om at have 10 år på smalhals.
Jeg synes, det er langt mere interessant at se på, hvad der er af muligheder for at foretage justeringer, der skaber et større råderum.
Og så vil der selvfølgelig komme en diskussion.
Regeringen vil give sit bud, og andre vil have et andet bud på, hvordan et sådant råderum skal disponeres.
Hvor meget skal investeres i offentligt forbrug?
Og det er selvfølgelig noget.
Hvor meget skal investeres i vækst, altså i at give bedre rammevilkår til erhvervslivet, herunder skattereformen?
Det vil vi fremlægge vores bud på.
Kompetenceudfordringen er jeg enig i.
Det er jo bl.a. den, vi har som overskrift på de trepartsdrøftelser, vi har sat i gang, og jeg har en ambition om, at vi kan lande den næste delaftale i august måned.
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Det kan godt være, at det er, fordi jeg er ved at blive lidt træt, men det lyder nærmest, som om statsministeren står og lover, at hvis der må være et økonomisk råderum, ryger det ud til den nære velfærd i kommunerne, og at der så bliver sendt ekstra penge den vej.
Det lyder lidt sådan, men det kan være, at jeg står og ønsketænker.
Sidst, jeg tjekkede det, vurderede KL, at det var en ekstra regning på 2-3 mia. kr.
Er det rimeligt, at det, fordi der er krig i Syrien og Irak, hvor der foregår nogle forfærdelige uhyrligheder, er den nære velfærd, der skal betale?
Hvorfor vil regeringen dog ikke kompensere kommunerne for den ekstra udgift, så vi sender regningen det rigtige sted hen?
For fuldt ud kompenseret bliver de altså ikke.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Men det, der er bemærkelsesværdigt, er jo, at det faktisk går igen i statsministerens ord, i hvert fald i andre sammenhænge, at pengene er få, at der skal prioriteres, og at der ikke er den mulighed for at slå ud med armene, som vi kendte det eksempelvis op gennem 00'erne, hvor jeg også tror at man, når historiebøgerne bliver skrevet, kan se at pengene blev brugt til forkerte formål.
Når det nu er sådan, skulle vi så ikke koncentrere vores kræfter i fællesskab på faktisk at løse de problemer, der er, sikre, at virksomhederne har adgang til en kompetent arbejdsstyrke, sikre, at der kan være en positiv udvikling af vores velfærdssamfund, og understøtte Produktionsdanmark, så vi stadig kan eksportere og have stærke danske virksomheder?
For virkeligheden er vel den, at hvis pengene bliver brugt på topskattelettelser, er der ganske enkelt ikke penge til de andre formål.
Man kan ikke det hele på en og samme tid.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Men det er jo lidt det med, om glasset er halvtomt eller halvfyldt.
Derfor er situationen den, at hvis vi kan lykkes med det, der er en ambition for os, nemlig at få folk med ikkevestlig baggrund, der kommer hertil som flygtninge eller familiesammenførte, i beskæftigelse i samme grad som andre med ikkevestlig baggrund, der har været her længe, dvs. op til de 50 pct., så vil vi have 2,5 mia. kr. ekstra om 5 år – altså 2,5 mia. kr. ekstra!
Derfor er der jo ikke én løsning på den her udfordring, men løsningen er at begrænse antallet og at sørge for, at dem, der trods alt er her, kommer i beskæftigelse.
De to ting må gå hånd i hånd.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Nogle gange kan billedsproget jo godt stikke lidt af, også for mig.
Men når det er sagt, vil jeg da også godt sige tak for det gode samarbejde det første års tid.
Det er det, jeg vil kalde en form for, at vi har øvet os, og jeg glæder mig egentlig, som statsministeren sagde, til, at sommeren forhåbentlig hurtigt er overstået, og vi kommer til det efterår, fordi der er det jo ikke nok at tænke på de her lister over, hvem det er, man samarbejder med.
Jeg tror, at man skal huske tidligere statsminister Hilmar Baunsgaards ord om, at det handler om, hvad man samarbejder om, og hvis vi skal være lidt alvorlige, er Danmark jo i en vækstkrise, og derfor er det vigtigt, at vi finder hinanden og får løst de problemer, Danmark står over for.
Derfor er jeg glad for at høre, at statsministeren ikke vil nøjes med topskattelettelser.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg synes, der sådan er en lidt kedelig tendens til, at statsministeren ikke vil stå ved, at de prioriteringer, man har gjort, har nogle konsekvenser.
Det har da ikke noget med et kasseeftersyn at gøre.
Det er da en konkret politisk prioritering, man har gjort, at man vil bruge pengene på det ene i stedet for på det andet.
Fuldstændig som at man har sagt til kommunerne: Vi har besluttet, at I skal bruge flere penge på de ældre, og derfor må I spare på andre velfærdsområder.
Vi kalder det et omprioriteringsbidrag.
Der opfordrer jeg da bare til, at man står ved sin politik og anerkender det, i stedet for at forsøge at fedte det af på noget andet eller sige, at det slet ikke har konsekvenser og ikke har nogen betydning, om man dropper nogle vindmøller eller et eller andet i vores grønne omstilling.
Stå nu ved de prioriteringer, der bliver gjort.
Ellers får vi en kedelig og trist politisk diskussion uden den ærlighed, det fortjener.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Altså, ordet fossilfri tolket helt ud til sin yderste kant ville jo betyde, at man ikke nåede ambitionen, hvis man kunne finde én græsslåmaskine eller andet sted i et kolonihavekvarter, der blev kørt på benzin.
Den ambition kan man jo godt have, men den når vi nok ikke lige rundt om hjørnet.
At gøre sig uafhængig af de fossile brændstoffer er jo derimod ikke en nem, men en mere realistisk ambition.
Vi har nedsat en energikommission, og det er jo bl.a. for at se på, hvordan vi gør det her mere omkostningseffektivt.
For det kan jo ikke være sådan, at bare fordi det er grønt, er det godt, uanset hvad det koster.
Og det er den diskussion, regeringen har taget hul på ved at nedsætte en energikommission.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det lyder så, som om jeg rigtig skal glæde mig til at se finanslovsudspillet fra regeringen efter sommerferien, når efteråret kommer.
Men kan jeg så ikke få forklaret de ambitioner?
For jeg er oprigtig talt nysgerrig efter dem.
Før havde vi en regering, der snakkede om, at vi skulle være fossilfri, og nu taler man om fossil uafhængighed.
For mig er det et ambitionstab.
Er det en hel fejllæsning af regeringens politik?
Har man blot udskiftet nogle ord, fordi man havde lyst til at bruge lidt flere bogstaver, når man skrev en pressemeddelelse, eller ligger der noget bag den her ændring af begrebet fra fossilfri til fossil uafhængighed?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jamen jeg påstår ikke, det er kommet ved magi.
Det er kommet ved hårdt politisk arbejde og egentlig ikke med den alternative af slagsen, vel?
Det er nødt til at være hårdt arbejde.
Jeg ønsker, at Danmark skal være en forskningsnation.
Derfor lever vi også op til Barcelonamålsætningen om at bruge 1 pct. af vores BNP på forskning.
Vi havde det grundvilkår, da vi kom til – i modsætning til det billede, fru Pia Olsen Dyhr malede frem, om alt det gode, vi overtog – at vi lavede et kasseeftersyn, der viste, at tingene ikke hang sammen, at man var helt ude og snuse til grænserne for, hvilket underskud man må have i forhold til EU-reglerne, og derfor var vi nødt til at justere ind.
Men vi har da en fremadrettet ambition om at være en forskningsnation.
Det handler nok så meget også om at få fokuseret vores forskningsressourcer.
Det er jo bl.a. derfor, at Danmark indgår i Mission Innovation, det Obamadrevne initiativ, som vi underskrev under Paristopmødet, og som sådan set jo forpligter os til at have en grøn forskningsambition.
Den agter vi at leve op til.
Jeg tyr tilbage i det, der har været et nøgleord for mig hele dagen igennem, og siger tak.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Det går frem, ja, men desværre nedjusterer man også vækstskønnene, sådan som man gjorde under den tidligere regering, og det synes vi selvfølgelig er ærgerligt, men jeg er glad for at høre ambitionerne, og jeg vil love statsministeren, at hvis vi finder hinanden til efteråret i forhold til vækst og skatteambitioner, vil jeg for det første ikke afsløre noget fra forhandlingerne, der har været inden, og for det andet vil jeg sørge for, at der ikke bliver tale om et dødskys.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Vi har øvet os, blev der sagt efter den her malende beskrivelse af, hvad endemålet var.
Det kan jeg afvise, det har vi så ikke.
Men nu, vi alligevel bliver familiære, vil jeg da gerne bede hr. Simon Emil Ammitzbøll om at takke sin mand for det, jeg måtte forstå, altså den helt åbenlyse erkendelse af, at regeringen har givet familien Ammitzbøll skattelettelser helt uden Liberal Alliances medvirken, og det viser noget om, at vi faktisk har et ambitionsniveau, så hils derhjemme og sig tak.
Så kan jeg jo bare bekræfte, hvad det er for et ambitionsniveau, jeg selv har i forhold til efteråret.
Det bliver konkretiseret, når vi når frem til det.
Danmark har et godt udgangspunkt.
Vi er i vækst.
De sidste tal viser også, at det går fremad, men det må gerne gå lidt hurtigere, og vi skal sørge for, at vi holder kadencen med de lande, vi normalt sammenligner os med.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Det lyder næsten, som om der er behov for en grøn ridder i det her eventyr også, og jeg kan fortælle, at en grøn ridder også kan finde ud af at kysse ganske godt.
I forhold til den grønne dagsorden, som jeg kunne høre nærmest havde løst sig pr. magi – at vi var blevet mere energieffektive over de sidste mange år – er det jo netop sket, fordi vi har været ambitiøse, fordi vi har satset, fordi vi har forsket.
Derfor kommer jeg lidt tilbage til mit spørgsmål til Venstres ordfører tidligere om ambitionsniveauet.
For hvis vi skal opnå samme fremgang i energieffektiviteten fremadrettet, er det jo vigtigt, at vi fortsat forsker, fortsat udvikler, fortsat satser på det her område.
Indtil videre har der fra regeringens side været behov for at skære ret meget ned på det her område, netop forskningen i det her område, så kan statsministeren løfte sløret lidt for, om man vil se en forhøjet ambition netop med hensyn til udviklingen, så vi om 34 år kan sige, at vi er blevet endnu mere energieffektive?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg står fuldstændig ved mine prioriteringer.
Jeg vil bare sige, at udgangspunktet så også var, at prioriteringsøvelsen var mere nødvendig og lidt hårdere, end vi havde forudset.
For det viste sig, at det ikke holdt vand med der såkaldte råderum, som hr. Morten Østergaards regering gik til valgkamp på.
Det holdt jo ikke vand med det billede, der blev tegnet, af, hvor mange penge der lå og ventede til nemme prioriteringer, fordi man kunne bruge nogle nye, friske penge.
Derfor var rummet smallere, kan man sige.
Og der har vi prioriteret.
Jeg vedstår fuldstændig, at vi har skåret ned på udviklingsbistanden for i stedet at gøre noget mere herhjemme og investere i danske sygehuse og danske patienter.
Og jeg vedstår fuldt ud, at vi har lavet en i øvrigt grøn boligjobordning, som gør, at mennesker, som de er flest, har en realistisk mulighed for at kunne invitere en håndværker indenfor og betale regningen på en hvid måde.
Det vedstår jeg fuldstændig.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Det var sådan lidt teknisk i det.
Det er også derfor, jeg siger, at selve folketingsdebatten var langt mere konstruktiv end det, vi hører fra regeringen.
Jeg synes, at der var tilsigelser fra mange partier om, at man kunne gå ind i en langt mere moderne og fornuftig konstruktiv debat om den her fremtid.
Henrik Brodersen (DF), 2016-06-01:
Jeg vil da starte med at kvittere for talen, og jeg vil også gerne sige til ordføreren, at vi såmænd har bemærket, at der er kommet en frihedskæmper i Folketinget fra det nordatlantiske.
Det er positivt ment.
Jeg har stor respekt for den iver, der bliver lagt i, at man gerne vil have foden mere under eget bord.
Vi har haft den her debat om rigsfællesskabet, hvor der blev lagt et forslag til vedtagelse frem, og man kan sige, at i bedste fald var der i hvert fald ikke nogen, der kom til skade.
Til gengæld lagde Dansk Folkeparti et forslag til vedtagelse frem, som desværre kun fandt støtte fra os, hvor der rent faktisk var noget konstruktivt at sige: Lad os sætte os ned, lad os snakke sammen.
Det er sådan set det, som ordføreren står og ønsker.
Hvorfor tilsluttede man sig så ikke det forslag til vedtagelse?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Der står på det dokument, at Magni Arge skriver under på at ville overholde den danske grundlov med den bemærkning og tilføjelse, at han vil arbejde aktivt for, at Færøerne får sin egen forfatning.
Det er, hvad der står på mit dokument, og det må du gerne få en kopi af på et tidspunkt.
Men så vil jeg også sige, at det ikke er unormalt i mange lande, at man både har en overforfatning, om jeg så må sige, i et Commonwealth eller i en føderation, og at man har delgrundlove for de enkelte stater, der er i en sådan føderation eller union.
Henrik Brodersen (DF), 2016-06-01:
Men alt andet lige har vi jo, som også hr. Søren Espersen var inde på, et regelsæt, en grundlov, der siger, at vi har et rigsfællesskab.
Inden for det er der ikke de vide beføjelser, men når man alligevel rækker hånden frem og siger okay, lad os se, om ikke man kunne finde en anden måde at fortolke det på, et fremadrettet samarbejde, som måske var bredere, måske var en hurtigere adgang til nogle flere områder, der blev hjemtaget, så er det mig stadig væk en gåde, at man ikke kunne gå med på sådan et forslag til vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Jo, men altså, jeg tolker den paragraf sådan, at den gælder for alle dele af Danmarks Rige.
Det er en grundlov, som hr. Magni Arge i øvrigt selv har skrevet under på at ville overholde, da han blev medlem af Folketinget her sidste sommer.
Hvad tænkte hr. Magni Arge, dengang han skrev under på det, og at grundloven her ligger over alt inden for Danmarks Rige, og at de forfatninger, der eventuelt bliver lavet, skal holde sig inden for grundloven indtil det øjeblik, hvor Færøerne har selvstændighed?
Hvad tænkte hr. Magni Arge, da han skrev under på at ville overholde den her lov herude i Vandrehallen?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Det betyder vel, at den gælder for Danmark, den gælder for Færøerne, og den gælder for Grønland hver for sig, og det har man så også formået at tolke på en sådan måde i 1948, at man kunne få en hjemmestyreordning, og på et senere tidspunkt, at man kunne få en selvstyreordning.
Det, som jeg advokerer for, er ikke nødvendigvis, at det skal ligge uden for rammerne af hverken grundloven eller det, som regeringen siger.
Jeg siger bare, at man ikke skal lægge nogle rammer på forhånd, hvor selve definitionsretten ligger hos Statsministeriet eller Justitsministeriet.
For den betonjuridiske fortolkning, som ligger i deres hænder, bliver altid brugt til magthavernes fordel og i modsætning til det, som folket på Færøerne eventuelt vil have – hvis der er et modsætningsforhold.
Det får vi jo først at se, når vi har set, hvad der kommer på bordet.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Det er om det her med grundloven og den forfatning, der skal holde sig inden for grundloven.
Altså, de tre seneste statsministre har jo klart sagt, at der ikke var nogen modstand mod, at man på Færøerne forfattede en forfatning, som så bare skulle holde sig inden for grundlovens rammer.
Og det er så det, jeg forstår at man ikke vil.
Nu vil jeg så bare i den forbindelse bede hr. Magni Arge om at fortolke § 1 i grundloven, der lyder sådan her: »Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige«.
Hvad betyder det?
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Jeg er temmelig overbevist om, at der bliver flaget med det danske flag på gæsteflagstangen ude på Tinganes, hvor det færøske landsstyre holder til, den 5. juni, men i øvrigt ikke på de officielle flagstænger.
Jeg synes, der har været en del reaktioner på det her med initiativet om at flage på de danske flagstænger, og de fleste af dem har været kritiske.
Men i øvrigt har folk forholdt sig rimelig passivt i forhold til det.
Carsten Bach (LA), 2016-06-01:
Jeg har desværre aldrig nogen sinde, selv om jeg er færøordfører for Liberal Alliance, været på Færøerne, i hvert fald ikke endnu – men det håber jeg på at kunne få lejlighed til lidt senere på året – og derfor har jeg jo så heller ikke haft mulighed for at kunne spørge den færøske befolkning, om de har haft et ønske om, at man i Danmark skulle indføre flagning med det færøske flag.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om der har været et sådant ønske fra Færøernes side, og når vi nu nærmer os den 5. juni, som jo er den danske grundlovsdag, så skal jeg lige spørge, om der rent faktisk flages med dansk flag på Færøerne den dag.
For det ved jeg jo så heller ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg bliver bestemt ikke i dårligt humør af at blive konfronteret med min politik, tværtimod, altså, jeg bliver simpelt hen så glad.
Og specielt hvis det sker på en retvisende måde, bliver jeg bekræftet i, at min politik også er den rigtige.
Så det bliver jeg ikke i dårligt humør over.
Jeg angriber bare det forhold, at man bliver ved – og én ting er så, at det sker her i salen, hvor man endda måske modererer sig lidt, men når vi ser, hvad folketingsmedlemmer fra spørgerens parti lægger navn til på de sociale medier, er det jo bare at fordreje sandheden.
Og derfor siger jeg bare helt stilfærdigt, og jeg gentager det lige: I år har kommunerne 0,5 mia. kr. mere til service.
Da fru Mette Frederiksen sad i regering, blev rammen reduceret med 3 mia. kr.
Det er bare et faktum.
Jeg var før inde på det med den grønne omstilling, altså at vi faktisk overindfrier de ambitioner, vi aftalte i energiaftalen.
Og derfor er det også ansvarligt og realistisk at justere lidt på regningen i en situation, hvor vi ikke kan opkræve pengene på den måde, som vi forudsatte at vi kunne.
Med hensyn til topskat vil jeg sige, at det fremgår af regeringsgrundlaget, at vi har den ambition – den har vi, og det vil i øvrigt også være en vækstdriver.
Men jeg må i det hele sige, at vi efter sommer vil fremlægge en samlet plan, et samlet bud på, hvordan vi vil prioritere skat op mod råderum og andet.