runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg mener ikke, at det er asocialt at gennemføre den politik, vi faktisk er gået til valg på ved de sidste fire folketingsvalg, nemlig at sætte loft over børnechecken.
Vi har overvejet i årevis, hvordan vi skulle gøre det, og er nået frem til den konklusion, at vi ønskede et loft over børnechecken.
Jeg synes ikke, at det er asocialt at lægge det her loft på.
Alt andet lige er det de første børn i en familie, som er de dyreste.
Marginaludgiften pr. barn er ikke lige så høj, som på de første børn, og derfor mener jeg ikke, at det bør være noget problem at forsørge barn nummer fire i forhold til barn nummer tre eksempelvis.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
For det er da så fuldstændig bundasocialt at være med til at uddele ufinansierede skattelettelser i 2003 og 2007 – det kun 3 år siden, hr. Mikkel Dencker kan ikke så godt huske det, men det gjorde man faktisk – for op mod 20 mia. kr.
Det er stærkt medvirkende til det hul i kassen, som nu skal fyldes op, og med det her lovforslag bliver det altså så lavindkomstgrupper og ikke mindst dem, der modtager børnechecks, der kommer til at betale.
Er det asocialt at skære ned på børnechecken til fattige familier, der i forvejen har for lidt?
Er det asocialt at gøre det – ja eller nej?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Altså, jeg må sige, at det har været Dansk Folkepartis bestræbelse i de her forhandlinger om genopretningspakken at sikre de svageste, og det er modtagere af overførselsindkomst, som ikke har nogen mulighed for selv at forbedre deres situation.
Det er pensionister, folkepensionister og førtidspensionister.
Der har vi sikret, at de ikke får fastfrosset deres offentlige ydelser, og det mener jeg absolut er at vise vores sociale sindelag.
Så må jeg bare sige, som jeg også sagde til fru Hæstorp Andersen for lidt siden, at jeg slet ikke er enig i den præmis, at det er udsigten til at få overførselsindkomst, som udgør motivationen til at få flere børn.
Jeg tror, det er nogle helt andre faktorer i folks liv, der gør det.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Så kan man jo bare konkludere, at der er tale om et decideret svigt af de svage.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan vi skal nå de her mål om, at folk skal føde flere børn, og hvordan vi skal få flere til at ville formere sig og udvide familien, når der kommer forslag som det her.
Jeg har også meget svært ved at se, hvordan Dansk Folkeparti rent faktisk kan gøre sig til fortaler for de svage, når man samtidig lægger stemmer til forslag som det her, der netop rammer meget, meget hårdt derude.
Det her går ud over utrolig mange familier og utrolig mange børn.
Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at sikre de her familier fremadrettet?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg kan på ingen måde sige, at der er tale om løftebrud.
Hvis fru Rademacher refererer til de besparelser, vi gennemfører på børnechecken, kan det jo ikke være noget løftebrud, i og med at den politik, vi gennemfører her med genopretningspakken, faktisk er en politik, som har været Dansk Folkepartis hele vejen igennem partiets levetid, nemlig at lægge et loft over børnechecken.
Så det er i hvert fald ikke noget løftebrud, tværtimod.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Hele dagen i dag, hele aftenen og nu også ud på natten har vi diskuteret, hvordan Dansk Folkeparti lægger stemmer til og støtter besparelser, ikke bare besparelser generelt, men især besparelser, der rammer dem, der i forvejen er udsat i vores samfund.
Jeg var inde at kigge på tallene, og jeg kan sige, at i Kolding rammer det her forslag over 2.000 familier og langt over 6.000 børn.
Det er altså utrolig mange mennesker derude, det her går ud over, og der var en kampagne i lørdags, hvor vi kunne høre, at folk var meget, meget utilfredse.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ligesom de andre borgerlige ordførere har tænkt sig at prøve at forklare os, at der her ikke er tale om løftebrud.
For er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti har gjort sig til fortaler for de svage og nu her efter valget lægger stemmer til besparelser, der rammer de svage, i det her tilfælde børnefamilier?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg må være ærlig og tilstå, at jeg ikke kan huske så langt tilbage i tiden, at jeg kan huske de provenumæssige konsekvenser af aftaler, der ligger 6-7 år tilbage.
Det beklager jeg, men det kan jeg simpelt hen ikke.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at lavere skat på arbejdsindkomst fra 2003 er underfinansieret med 11,1 mia. kr., og at lavere skat på arbejde fra 2007 er underfinansieret med 8,4 mia. kr., altså tilsammen i nærheden af 20 mia. kr.?
Begge dele er noget, som Dansk Folkeparti har stemt for, og som er med til at slå det her hul i kassen, som nu betyder, at Dansk Folkeparti beder folkepensionisterne, de arbejdsløse, de mest ressourcesvage om at betale for den udskrivning, man har gjort til de allerrigeste.
»Yderst tilfredsstillende«
– det var ordførerens bemærkning om pakken her.
Jeg vil bare gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, det er yderst tilfredsstillende, at en almindelig dansk folkepensionist skal bløde omkring 700 kr. om året til den her genopretningspakke, som i høj grad skyldes de ufinansierede skattelettelser, der er givet til de allerallermest velstående i vores samfund.
Er det det, der er yderst tilfredsstillende?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Det må jeg sige jeg ikke synes vi har.
Men jeg kan sagtens huske, at vi behandlede L 112 i sidste uge, det er rigtigt.
Det er et lovforslag, som blev fremsat på baggrund af en aftale, vi havde lavet med regeringen, og i Dansk Folkeparti står vi fast på de aftaler, vi har indgået med andre parter.
Det gælder både aftalen i forbindelse med L 112 og genopretningspakken.
Jeg kan på ingen måde bekræfte, at vi skulle være et asocialt parti, der laver asociale aftaler.
Jeg synes netop, vi har lavet en rigtig god aftale med genopretningspakken, hvor vi netop har sørget for, at de, der har mindst her i samfundet, og de, som ikke har mulighed for selv at forbedre deres situation, eksempelvis pensionister, ikke kommer til at betale lige så meget, som det havde været tilfældet med regeringens udspil til genopretningspakken.
Jeg kan bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti altid lytter til de holdningstilkendegivelser, der kommer fra vores vælgere, og det har vi så også gjort i den her sag med børnechecken.
For så vidt angår spørgsmålet, om det giver anledning til flere justeringer, tror jeg ikke, det gør det, men vi lytter selvfølgelig til alle de kommentarer, der måtte komme ind.
Men øvelsen går ud på at finde nogle penge til at dække det offentlige budgetunderskud, og den opgave har vi tænkt os at løse, og deri indgår også, at dagpengeperioden sættes ned til 2 år.
Det synes jeg er en rigtig god idé at sætte den ned til det.
Der gives et incitament til at komme hurtigere i arbejde, når man er ledig, og det bidrager med en rigtig stor sum penge til at dække budgetunderskuddet med.
Så jeg tror ikke, der er nogen udsigt til, at det bliver justeret voldsomt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at man ikke vil ramme mennesker, der ikke selv har mulighed for at forbedre deres økonomiske situation, og det er så argumentationen for, at man f.eks. skal tage fra de arbejdsløse.
Hvilke muligheder har de børn, der tilfældigvis bliver født ind i familier, hvor de har mange søskende, for at forbedre deres økonomiske situation?
For børnechecken er jo noget, vi giver af hensyn til børnene, og derfor er det også børnene, der kommer til at mærke, at der nu bliver skåret ned på checken.
Hvilke muligheder, vil jeg spørge hr. Mikkel Dencker, har børnene for at forbedre deres økonomiske situation?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Så er det jo et glimrende tidspunkt at gentage spørgsmålet, for jeg fik ikke noget svar.
Det er jo sådan, at hvis man har arbejde i Danmark, har man lov til at vælge at få sendt børnetilskud til sine børn i sit hjemland.
Det betyder, at hvis man arbejder i Danmark og f.eks. er polak eller kommer fra et andet EU-land, så kan man sende børnetilskuddet ud af Danmark – det har vi pligt til at gøre – til børnene, der f.eks. bor i Polen sammen med deres mor.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-31:
Jeg ved godt, at det er ved at være ud på natten, men det er da et ret nyt argument, der bliver fremført her.
Der er mange danske børnefamilier, der oplever, at Dansk Folkeparti nu er med til at beskære deres børnecheck, mens de tæller på knapperne og er nødt til at melde deres børn ud af idrætsforeningen eller af SFO’en.
Og så hører de pludselig, at fordi Dansk Folkeparti synes, der er nogle udenlandske borgere, der ikke længere skal have børnechecken, skal de også selv miste 5 pct. af den, og har de mange børn, bliver de ramt af loftet for den.
Jeg synes, det er en meget besynderlig argumentation at komme med, og jeg vil ikke anbefale hr. Hans Kristian Skibby at gentage den på tidspunkter, hvor der er flere seere, end der er på nuværende tidspunkt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Tak, hr. formand.
Børnefamilierne i Danmark blev nævnt mange gange, men jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med, at mange af de her børnepenge faktisk går til børn, der ikke bor i Danmark.
Jeg vil gerne spørge Socialistisk Folkepartis ordfører, om man i SF er klar over, hvor mange børn af andre EU-borgere der får udbetalt danske børnepenge, fordi forældrene arbejder i Danmark.
Jeg kan i hvert fald se på de nyeste tal, jeg har fået, at der i Danmark er 24.600 borgere fra andre EU-lande, som har lønnet beskæftigelse i Danmark.
Såfremt de har børn boende i deres egne hjemlande eller for den sags skyld børn, der er flyttet med til Danmark, oppebærer de krav på at kunne vælge den danske børnepengemodel.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Synes Socialistisk Folkeparti, at det er en god ordning, at vi sender mange millioner danske kroner ud hver måned?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Nej, der er ikke begået nogen løftebrud.
Jeg kan så sige, at jeg er flintrende ligeglad med, hvad en enkelt meget velhavende person måtte mene om genopretningspakken.
Jeg mener, at vi her har en pakke, som gør, at folk kommer til at bidrage til genopretning af det offentlige budgetunderskud på en måde, som står mål med deres formåen.
Der er nogle, der betaler en lille smule – det er dem her i landet, der ikke tjener så mange penge – og så er der dem, der betaler topskat, som betaler noget mere til at rette op på budgetunderskuddet.
Så vil jeg da gerne takke hr. Benny Engelbrecht for hans omsorg for min situation.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti er fuldt ud tilfreds med, at der er en skæv fordeling i den genopretningspakke, der er foreslået af Dansk Folkeparti og regeringen.
Betyder det så også – nu er der godt nok ikke nogen af lederne af Dansk Folkeparti til stede her, og har så ikke været det – at man fuldt og helt er parat til at tage de konsekvenser, der har været af pakken, og også erkende over for befolkningen, at man altså med genopretningspakken har begået løftebrud over for vælgerne?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Nu må jeg sige, at jeg kan bekræfte, at jeg havde foretrukket, at vi havde stået her midt i eftermiddag i stedet for.
Jeg plejer at sove på det her tidspunkt.
Men jeg kan ikke tage stilling til, hvordan enkeltpersoner ude i det ganske land oplever genopretningspakken.
Det kan da godt være, at der er nogle, der synes, at det er de rene banaliteter.
Hvis man har en formue på adskillige hundrede millioner, så betyder det nok ikke så meget, at man skal betale mere i topskat.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, om det er rigtigt eller forkert af vedkommende at føle det på den måde på sin egen krop.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-31:
Derfor og for at skabe en lidt positiv stemning på talerstolen vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om hr. Mikkel Dencker er glad for, at der er grupper i dette land, der så ikke nævneværdigt berøres af den genopretningspakke, som bliver foreslået her, når nu der er så meget kritik.
Jeg tænker her på eksempelvis den store gruppe af bestyrelsesformænd i Bavarian Nordic, der klart siger, at den her genopretningspakke intet betyder for dem.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, om det er, fordi fru Johanne Schmidt-Nielsen går ind for børnearbejde eller sådan noget, at hun kommer med det her spørgsmål.
Jeg mener ikke, at det er børnenes opgave at forsørge sig selv, og det er heller ikke børnenes opgave at forsørge deres forældre.
Det er forældrene, der skal forsørge deres børn, og det er derfor, jeg mener, at forældrene skal tage ansvaret på sig og forsørge deres børn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Jamen man kunne jo få den mistanke, at man i Dansk Folkeparti synes, at børnearbejde er en god idé.
For man argumenterer for de her forringelser ved at sige, at man ikke vil tage pengene fra f.eks. pensionister – det er jeg i øvrigt helt enig i; man skal ikke tage pengene fra pensionister – fordi de ikke kan forbedre deres egen økonomiske situation.
Ved Dansk Folkepartis ordfører godt, at årsagen til, at vi giver børnechecken, altså er af hensyn til børnene, og at det derfor også er børnene, der bliver ramt, når man nu skærer ned på checken?
Det vil sige, at de mennesker, man nu skærer ned over for, de børn, man nu skærer ned over for, altså er nogle, som ikke har mulighed for at forbedre deres situation, deres økonomiske situation, netop fordi børn heldigvis ikke arbejder i Danmark.
Altså, kan Dansk Folkepartis ordfører forklare mig, hvordan børn skulle kunne forbedre deres økonomiske situation?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Det var godt nok en speciel form for argumentation, for jeg sagde netop lige, at jeg ikke mener, at børn skal forsørge sig selv; det er deres forældres opgave.
Så jeg synes, det bliver vendt fuldstændig på hovedet her.
Men jeg kan bekræfte, at jeg mener, at de besparelser, der har været nødt til at blive lavet i genopretningspakken her, bliver delt ud på mennesker, som selv har en mulighed for at forbedre deres situation, og det har unge mennesker, som sætter børn i verden, i hvert fald mulighed for.
Jeg synes, det er bedre, at det er dem, der må få besparelserne, end at det er førtidspensionister eller folkepensionister, som ikke har nogen mulighed for selv at forbedre deres situation.
Nej, jeg synes ikke, at de skatteaftaler, vi lavede med regeringen tilbage i 2003 og 2007, var forkerte.
De er lavet i en anden tid.
Der kom desværre en finanskrise, som har givet et stort budgetunderskud.
Det er beklageligt, og det budgetunderskud må vi så rette op på nu.
Men jeg mener ikke, der er nogen sammenhæng til de skatteaftaler, der blev lavet på det tidspunkt.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Men det betyder jo så, at hvis man ikke havde lavet de skatteaftaler dengang og ikke havde haft det ufinansierede element med, så havde man ikke haft det store sparebehov, vi nu står med.
Er ordføreren enig med mig i det?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Det er da helt rigtigt, at hvis man havde fastholdt skatteniveauet på et så højt niveau, som det var i Socialdemokratiets storhedstid her i 1990'erne, havde der sikkert været nogle flere penge i kassen nu.
Men vi er nogle, som ikke mener, at man skal opkræve mere skat, end det til enhver tid er nødvendigt.
Derfor var der råderum tilbage for 7 år siden og for 3 år siden til at lave ændringer i skattesystemet.
Det gjorde vi så, fordi vi ikke mener, at man bare skal kræve skatter ind bare for at kræve skatter ind, som Socialdemokratiet synes at man skal gøre.
Så der er den store forskel blokkene imellem, og det synes jeg er godt.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Ordføreren sagde på et tidspunkt, at han ikke kunne huske, om de skatteaftaler, der var lavet i 2003 og 2007 med bl.a. Dansk Folkeparti, og som Dansk Folkeparti havde stemt for, havde givet ufinansierede skattelettelser.
Hvis nu det er sådan, at aftalerne i 2003 og 2007 har givet ufinansierede skattelettelser og dermed i større eller mindre omfang har ansvar for det sparebehov, der nu opstår, synes ordføreren så, at det var forkert?
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det er da helt utroligt.
Kan Dansk Folkepartis ordfører ikke huske, at vi behandlede L 112 sidste tirsdag i Folketinget?
Det stemte Dansk Folkeparti imod.
Det er bare for endnu en gang at konstatere, at Dansk Folkeparti har en asocial holdning til problemerne i vores samfund.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-31:
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke rigtig forstod, om der var et spørgsmål i det, hr. Hækkerup lige sagde.
Men jeg vil bare sige, at jeg i det hele taget ikke kan genkende det billede, som hr. Hækkerup tegner i dag, nemlig at der bliver givet skattelettelser til de rigeste, og at det i vid udstrækning er ufinansieret.
Alt, hvad vi laver, er finansieret.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Socialdemokraterne er eksperter i at kritisere.
Så forsøger man at sige, at man har lagt sin egen plan i stedet.
Vi har tydeliggjort, at den er underfinansieret.
Jeg kan gøre det helt kort.
Man kritiserer det, der bliver lagt frem her, og så er spørgsmålet: Vil man rulle det her tilbage igen, hvis man får magt, som man har agt?
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Udfordringen i dansk økonomi er, at der mangler 24 mia. kr. på den lange bane.
Ja, den internationale krise har haft en negativ effekt på dansk økonomi, men når pengene i dag fosser ud af statskassen, er det også regeringen og Dansk Folkepartis fortjeneste.
Regeringen og Dansk Folkeparti har med deres skattereformer i 2003 og 2007 holdt skattelettelsesfest for de mest velhavende og givet ufinansierede og historisk skæve skattelettelser i størrelsesordenen 20 mia. kr.
Regeringen og Dansk Folkeparti beder derfor i dag alle og især hårdtarbejdende danskere, arbejdsløse, ressourcesvage, pensionister og borgere med små indkomster om at gribe til lommerne.
Det er i virkeligheden det, lovforslaget her handler om.
Lad mig konstatere, at det ikke er de danskere, der har holdt den største fest sammen med regeringen og Dansk Folkeparti, der nu skal betale regningen.
Festdeltagerne selv må blot udstå den pine – har vi hørt –
at de må vente 3 år med den næste skattelettelse.
Det er dem, som knokler for at få hverdagen til at hænge sammen for sig selv og for familien, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti rammer med det her forslag.
Som et meget mærkværdigt plaster på såret befaler regeringen og Dansk Folkeparti samtidig vækststop i kommunerne.
De samme borgere, som med det her forslag bliver beordret til at betale lidt ekstra i skat og afgive nogle af deres børnepenge, bliver altså belønnet med besparelser i kommunerne.
Det giver ikke meget mening.
Med lovforslaget får hårdtarbejdende danskere forringet børnefamilieydelsen, de får forringet deres fradrag for fagforeningskontingent, og de får forringet deres personfradrag.
Alene loftet over børnechecken rammer 125.000 familier og 400.000 børn – for mange af dem med langt over 1.000 kr. hver eneste måned.
Iskoldt øger loftet over børnechecken uligheden i Danmark.
Vi får 13.000 flere fattige, som kommer oven i de flere fattige, som allerede er skabt af regeringen og Dansk Folkeparti over de seneste år.
Regeringen og Dansk Folkeparti har valgt side: Manden og kvinden på gulvet er valgt fra – Overdanmark er valgt til.
Socialdemokratiet har sammen med SF fremlagt »En Fair Løsning«, som vil hæve skatterne på en socialt afbalanceret måde, som vil bringe samfundet videre, ved at vi løfter sammen, og ved at vi sammen arbejder os ud af krisen ved at arbejde en time mere om ugen for til gengæld at bevare og udbygge vores fælles velfærdssamfund.
Regeringen og Dansk Folkeparti har tydeligvis valgt en anden vej.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det foreliggende forslag, og vi stemmer imod.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Så nej, det er det ikke.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
[Lydudfald]
… så er det et brud på skattestoppet, eller hvordan skal jeg forstå det?
Når det handler om børnefamilieydelsen, har den politiske ordfører hr. Peter Christensen jo tidligere udtalt sig konkret om den, og det kan vi jo prøve at forholde os til.
Hr. Peter Christensen har tidligere – det var i 2002 – sagt, at man ikke med den definition, der er på skattestoppet, ville kunne tage børnechecken fra de rigeste familier.
Med andre ord og klokkeklart: Hvis man går ind og ændrer i børnefamilieydelsen, er det et brud på skattestoppet.
Er hr. Peter Christensen fuld af løgn, når han bruger den her definition?
vil jeg spørge hr. Mads Rørvig.
Kan hr. Mads Rørvig her i dag sige, om det her forslag er et brud på skattestoppet?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Altså, jeg mener sådan set ikke, at der er meget mere at tilføje til det.
Det kan hr. Thomas Jensen læse sig til, hvis han gør sig umage og læser lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2010-05-31:
Hvis Venstre var en virksomhed, må man sige, at partiet kunne blive taget i falsk markedsføring.
Ser man på Venstres hjemmeside, står der jo den her berømte skattestopstæller.
3.107 dage, 13 timer og 57 minutter har det her skattestop virket, postuleres det.
Men nu er Venstre jo ikke en virksomhed.
Venstre er et politisk parti, så derfor kan man jo henholde sig til nogle af de svar, man har fået fra skiftende Venstreministre, bl.a. fra tidligere skatteminister hr. Kristian Jensen, som jo har indrømmet, at der med den seneste skattereform er sket 114 brud på skattestoppet.
Det er cirka et brud om måneden, indtil den her skattereform er fuldt indfaset.
Hvad så med det foreliggende forslag? spørger jeg hr. Mads Rørvig.
Er det et brud på skattestoppet?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Jeg må igen minde hr. Karsten Hønge om, at vi står over for en svær økonomisk situation.
Vi skal konsolidere de offentlige finanser med 24 mia. kr. i løbet af de næste 3 år.
Så må hr. Karsten Hønge jo give et bud på, hvorfor de faglige organisationer skal gå fri.
Altså, vi skal stå skulder ved skulder, og alle må bidrage til, at vi kommer ud af den her krise.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
Jeg vælger også at tage det som omsorg for, hvordan fagbevægelsen skal omgås med sine økonomiske midler, og det gør den jo også med stor sparsommelighed.
Den har jo ikke sådan snabelen nede i erhvervslivets store pengekasser, som V og K har.
Men jeg vil have fat i, om Venstre slet ikke anerkender fagbevægelsens afgørende bidrag til at få samfundets maskinrum til at fungere i stort og småt.
Anerkender Venstre ikke, at fagbevægelsen overalt i samfundet – lige fra uddannelse og håndtering af arbejdsløse til forsvar for danske lønninger og arbejdsmiljø over for presset fra Østeuropa – spiller en helt afgørende rolle, og at det at gøre det dyrere at være medlem af en fagforening jo netop kun rammer medlemmer af rigtige fagforeninger og ikke medlemmer af de gule discountsplittelsesforeninger?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Man kan konstatere, at en af de ting, der i hvert fald kan hænge i luften, er Socialdemokratiet og SF's udspil til, hvordan vi kommer ud af den her krise.
Men hvis hr. Karsten Hønge, der jo selv har en fortid i fagbevægelsen, mener, at det er et stort problem, så vil jeg da gerne komme med et par råd her: F.eks. brugte HK i 2009 36,7 mio. kr. på annoncering, og i fire af månederne, hvor der var valg, altså europaparlamentsvalg og kommunalvalg, brugte man 18,3 mio. kr., altså cirka halvdelen af budgettet på en tredjedel af året.
Det var da et sted at tage fat.
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Der er i hvert fald slinger i valsen, hvad angår den borgerlige regerings politik.
Vi havde en familieminister, der i 2007 sagde: Vi skal fra to børn op på tre børn; det undrer mig, at de ikke får flere børn, og derfor vil jeg have undersøgt, hvilke barrierer der stopper danskerne i at få dem.
Så nedsatte man en Familiekommission, der kom med 50 forslag til, hvordan lovene kunne ændres, så livet for børnefamilierne blev lettere.
Det har været fuldstændig spild af tid og penge, og den minister må i dag sidde og skamme sig.
Så man kan jo bare konstatere, at der er fuldstændig slinger i valsen, hvad angår regeringens politik, og det samme gælder i øvrigt skattestoppet.
Så jeg vil godt stille det sidste spørgsmål: Mener man – man kan svare ja eller nej – man opretholder skattestoppet med det her forslag?