runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2011-12-06:
Regeringen foreslår med denne lovændring at forlænge suspensionsperioden i yderligere 2 år til udgangen af 2013.
Det skal give Arbejdsmarkedsstyrelsen mulighed for at kunne måle på, om kommunernes opfølgningssamtaler bliver afholdt til tiden, uden at der er en regel i sygedagpengeloven om, at der ikke kan ydes statsrefusion, så længe kommunen ikke opfylder sin pligt til at følge op rettidigt.
Vurderingen i bemærkningerne til lovforslaget er, at der har været for kort tid til at få et reelt billede af kommunernes indsats uden en regel.
Suspensionen har været afprøvet i årene 2010 og 2011, og status er, at 93 pct. af sygedagpengemodtagerne i september 2011 fik opfølgning til tiden.
I høringssvarene finder arbejdsgiversiden i Beskæftigelsesrådet det fornuftigt at fortsætte suspensionen endnu 2 år, således at der er sikkerhed for, at opfølgningsindsatsen i kommunerne fungerer tilfredsstillende.
De hæfter sig ved, at der er kommuner, hvor opfølgningsindsatsen ikke fungerer tilfredsstillende, og det vil vi i Venstre følge nøje op på i de kommende år.
Forslaget har hverken administrative eller økonomiske konsekvenser, og på den baggrund vil Venstre støtte forlængelsen af suspensionsperioden i yderligere 2 år.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-12-06:
Tak for det.
Lovforslaget handler grundlæggende om statsrefusion på sygedagpengeområdet.
Sygedagpengelovens regel om, at kommunerne mister statsrefusion, hvis de ikke får afholdt deres opfølgningssamtaler til tiden, har været suspenderet i 2010 og 2011.
Når reglen har været suspenderet, skyldes det et ønske om at afbureaukratisere sygedagpengeområdet og afprøve kommunernes indsats uden reglen.
Det er positivt.
Arbejdsmarkedsstyrelsen tal viser oven i købet, at godt 93 pct. af sygedagpengemodtagere har fået deres samtale til tiden, til trods for at der ikke længere er en pisk.
Tallene indikerer, at kommunerne generelt tager reglerne om rettidighed og borgernes krav på en opfølgningssamtale alvorligt.
Målingerne af kommunernes indsats går imidlertid kun tilbage til juli 2010.
Det skyldes, at de relevante data ikke har været tilgængelige før.
Derfor har vi altså ikke målinger, der dækker den fulde 2-årige suspensionsperiode.
På den baggrund er der brug for at forlænge perioden for suspension af reglen til udgangen af 2013.
På den måde bliver det muligt at følge udviklingen i kommunernes rettidighed på sygedagpengeområdet uden reglen over en længere periode.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-06:
Jeg skal lade være med at gentage det, der er blevet sagt af de to foregående ordførere.
Der er ikke så meget at sige om det her lovforslag, men vi finder i Dansk Folkeparti, at det er helt i orden, at vi forlænger suspensionsordningen i 2 år mere, således at vi har et ordentligt grundlag at belyse kommunernes indsats over for sygedagpengemodtagere på, så vi kan støtte forslaget.
Og så tror jeg, at vi lader lytterne og seerne slippe for yderligere bemærkninger om, hvordan loven er indrettet.
Det er blevet gentaget tilstrækkeligt.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-06:
Vi har tidligere besluttet at suspendere sygedagpengelovens bestemmelse om, at der ikke kan ydes statsrefusion af sygedagpengene, så længe kommunen ikke opfylder sin pligt til at foretage korrekt og rettidig opfølgning i sygedagpengesager.
Formålet med suspensionen, hvilket vi jo også har hørt nu, var at afprøve kommunerne og se på, om kommunerne kunne håndtere opfølgningen i sygedagpengesagerne.
Rent teknisk har det først nu været muligt at få tilvejebragt målinger på kommunernes indsats uden denne bestemmelse. Derfor er der også ræson i og god mening i at forlænge perioden for suspensionen af reglen, så vi har et bredere og et bedre grundlag at få en vurdering af kommunernes opfølgning ud fra.
De foreløbige tal viser, at 93 pct. af sygedagpengemodtagere pr. september 2011 får deres opfølgningssamtale til tiden, så lige nu tegner det godt.
Helt underliggende i det her lovforslag handler det også om, at vi fra Folketingets side skal være villige til at lytte, når vi modtager gode og gedigne forslag til, hvordan vi kan sikre, at kommunerne kan varetage deres opgaver med større fleksibilitet og til større gavn for os alle.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte dette lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2011-12-06:
Det kan jo være en god idé at forny sig en gang imellem, og derfor vil jeg nøjes med at sige i al korthed, at SF også støtter det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-06:
Men når nu de andre ordførere har brugt så lidt tid, vil jeg da gerne bruge en lille smule mere tid.
Enhedslisten støtter også det her lovforslag med de begrundelser, der er nævnt af de andre ordførere.
Det er der ingen problemer i.
Det er en nødvendighed.
Men vi vil da bare udtrykke et ønske om, at man så benytter den kommende tid til at kigge nøjere på refusionsreglerne og reglerne for opfølgning.
Vi synes, at der er for meget kassetænkning med de refusionsregler, man har lavet, og at det også kommer til at gå ud over de syge, og vi synes, at der ikke er styr nok på opfølgningsreglerne, hvilket vi jo kan se i form af, at mange, mange langtidssyge mennesker må vente i årevis på at få afgjort deres sager om f.eks. førtidspension og afklaringsforløb i det hele taget.
Så vi ser frem til, at vi i den kommende periode her skal diskutere afskaffelse af varighedsbegrænsningen, og at vi i den forbindelse også kan få en diskussion af de spørgsmål, jeg har nævnt her.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-06:
Jeg vil gøre det ganske kort: Liberal Alliance støtter også dette forslag.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-06:
Nu er det jo de korte replikkers tid, så jeg vil bare meddele, at Konservative også kan støtte dette lovforslag.
Hans Andersen (V), 2011-12-06:
Regeringen foreslår med dette lovforslag to ændringer af lov om aktiv beskæftigelsesindsats.
Loven har til formål at medvirke til at gøre beskæftigelsesindsatsen mere individuel for de ledige.
Der er i beskæftigelseslovgivningen regler, der gælder for forholdsvis snævre grupper, og som ikke har nogen decideret beskæftigelseseffekt, men derimod kan forekomme unødig bureaukratiske over for de ledige og kommunerne.
Med dette lovforslag foreslås at ophæve bestemmelserne om, at første ret og pligt tilbud til unge modtagere af arbejdsløshedsdagpenge og kontanthjælpsmodtagere under 30 år skal have en varighed på mindst 6 måneder.
Fremover skal det være på 4 uger, hvilket også gælder for ledige over 30 år.
Det er løbende blevet mødt med kritik af, at det både er vanskeligt at administrere og kan medvirke til meningsløs aktivering, men samtidig skal vi jo være opmærksomme på, at denne lovændring ikke betyder, at de unge ikke skal holdes til ilden.
En forringet kontakt med de unge ved vi giver større ledighed.
I forhold til at ophæve bestemmelserne om fuldtidsaktivering af modtagere af arbejdsløshedsdagpenge efter 123 ugers ledighed nævnes det igen i bemærkningerne til lovforslaget, at det er bureaukratisk at have et sæt særlige regler for en så relativt lille gruppe af ledige, når dagpengeperioden ændres til 2 år.
Det er ofte vanskeligt for kommunerne at finde meningsfulde tilbud, der lever op til kravet om 30 timers aktivering.
Der er risiko for, at disse dagpengemodtagere vil få tilbud, der alene gives som følge af reglen om fuldtidsaktivering, uden hensyn til hvilke tilbud den enkelte ledige har behov for.
Kommunernes jobcentre vil med dette lovforslag opleve mere fleksibilitet, og de unge må forventes at få aktivering med mening, når der ikke længere er de samme krav om mindste aktiveringsperioden på 6 måneder.
Det skal nævnes, at med vedtagelsen af dette lovforslag reduceres omkostningerne til aktiveringstilbud m.v. med 152 mio. kr. i 2012 stigende til 165 mio. kr. årligt i 2014 og frem.
På den baggrund og med baggrund i, at vi igennem længere tid har talt om, hvordan vi kan gøre op med den meningsløse aktivering, vil jeg anbefale dette lovforslag fra Venstres side.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-06:
Tak for det.
Og så er der nogle, der siger, at vi ikke kan samarbejde i Folketinget.
Tak for behandlingen af det her lovforslag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i beskæftigelsespolitikken eksperimenterer med at få lavet en lovgivning, der tilgodeser den enkelte borger uden unødvendigt bureaukrati og uden unødvendige stive regler.
Derfor er det selvfølgelig sund fornuft, og det er også det, jeg hører alle Folketingets partier sige, at vi skal lave en fortsættelse af den her suspension, sådan at kommunerne kan få lov til at fortsætte det altovervejende rigtig, rigtig gode arbejde, som allerede er i gang rundtomkring.
Så tak for behandlingen.
Christian Juhl (EL), 2011-12-06:
Nu kan det nok ikke nytte at spørge en gang til, om det største problem er, at der er nogle enkelte i dagpengesystemet, der ikke synes, de har lyst til at gå på arbejde, så jeg vil prøve at spørge på en anden måde: Når nu konsekvenserne ved ikke at tage et stykke arbejde er, at man så får lukket kassen, i første omgang i en periode, som er ret voldsom i forhold til andre konsekvenser i det her samfund, og i anden omgang ved at man totalt mister sine dagpenge, er der så ikke maksimale konsekvenser ved ikke at tage et stykke arbejde?
Og når nu fakta er, at der for hvert ledig job i Danmark, der bliver formidlet via arbejdsformidlingen – og jeg har også hørt rygter om arbejdsgivere, der påstår, at de ikke kan få arbejdskraft, de skulle tage at prøve, skulle de, enten i fagforeningen, a-kassen eller også i jobcentrene – er der mindst otte ledige, som gerne vil have det, hvor er så problemet?
Jeg kan forstå på ordføreren, at det værste problem er, at folk ikke vil tage et arbejde.
Jeg har tit drømt om at få mig en rød Ferrari.
Jeg er holdt op med at ønske det, fordi det aldrig bliver virkelighed for mig.
Hvis nu en arbejdsløs drømmer om at få det bedste af alle job i verden, men kan se, at hver gang, vedkommende søger, så er der ingen job til ham eller hende, hvordan kan det største problem så være, at det ikke kan betale sig at gå på dagpenge?
Christian Juhl (EL), 2011-12-06:
Det er fornuftigt, at man vil afskaffe noget meningsløs aktivering, da 6 måneders tvangsaktivering i de fleste tilfælde ikke gavner den arbejdsløse eller bringer ham eller hende videre.
Vi må så håbe, at ophævelsen bliver fulgt op af individuelt tilpassede, meningsfulde og kompetencegivende tilbud til de ledige i stedet for, så der bliver tale om en reel opkvalificering.
Her tænker jeg først og fremmest på faglige kurser og ordinær uddannelse.
På samme måde er det også fornuftigt at ophæve fuldtidsaktivering af arbejdsløse a-kasse-medlemmer efter 123 ugers ledighed, men for den her gruppe er det endnu mere vigtigt, at der bliver taget hånd om hver enkelt og ydet en indsats med opkvalificering, kurser og uddannelse, der gør de arbejdsløse bedre rustet til at komme tilbage til arbejdsmarkedet igen, og der skal vi være mere konkrete end bare at sige ret og pligt, og at det nu er for galt i forbindelse med det ene og andet moralske spørgsmål, som vi har hørt på de senere dage.
Generelt ønsker Enhedslisten, at de arbejdsløse får flere rettigheder i forhold til deres deltagelse i kurser og uddannelse, og at vi fortsætter processen, der kort kan beskrives med, at vi fjerner dum aktivering og indfører uddannelse og opkvalificering.
Derfor vil vi stemme for forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2011-12-06:
Det har aldrig været SF's opfattelse, at det med, at en størrelse passer til alle, er et godt princip, når det drejer sig om aktivering af arbejdsløse.
Med hensyn til aktivering af unge, der har skullet aktiveres sammenhængende mindst 6 måneder, har resultatet i en del tilfælde været, at kommunerne har været tvunget til at finde en aktivering, som var irrelevant for den unge eller havde en for dårlig kvalitet.
Det var med andre ord meningsløs aktivering.
Det samme gælder for langtidsledige og deres aktivering.
Det kan være svært for kommunen at finde en aktivering, som den enkelte langtidsledige har glæde af, altså en meningsfuld aktivering, og det firkantede lovkrav om, at der skal være mindst 30 timers aktivering i en lang periode bør derfor ophæves.
Aktiveringstilbud skal i stedet for omfang og længde fokusere på, om det forøger den arbejdsløses muligheder for at komme i arbejde igen.
Så enkelt er det.
Det er også årsagen til, som den radikale ordfører også var inde på, at der er en lang række andre bestemmelser omkring aktivering af arbejdsløse, samtalehysteri m.v., som vi bør kigge på i den kommende tid for at lave store forbedringer.
Det sukker de arbejdsløse efter, men jeg er også overbevist om, at arbejdsgiverne sådan set også sukker efter det, fordi det vil føre til, at der i flere tilfælde vil ske en meningsfyldt aktivering, som de danske arbejdsgivere også vil have glæde af.
Men konkret om det her lovforslag vil jeg sige, at SF stemmer for det.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-06:
I lighed med det lovforslag, vi behandlede lige før, nemlig lovforslag nr. L 45, er der også rigtig god ræson i og rigtig god mening i det her forslag.
Det er vigtigt, at vi gennemfører en arbejdsmarkedsindsats, som virker, og som har størst beskæftigelseseffekt, for det, vi ikke skal glemme, er jo, at målet med alt det her, vi laver, når vi taler om arbejdsmarkedsindsats, er at få de ledige ud på arbejdsmarkedet og helst til et ordinært job.
Derfor er det også vigtigt, at vi ser på, hvad der virker og ikke så meget på varighed af indsats og mere procesorienterede ting.
Vi har tillid til, at man ude i jobcentrene, hos de lokale medarbejdere i jobcentrene, er i stand til at tilrettelægge en indsats, som har effekt.
Det er klart, det er ude lokalt, at man ved, hvor skoen trykker.
Det er også vigtigt at pointere, at det her forslag skal ses som et led i et længerevarende eftersyn af beskæftigelsesindsatsen.
I Det Radikale Venstre stiller vi os ikke tilfreds med, at vi nu skærer en lille smule ned på bureaukratiet og frigør nogle penge, det er tiltrængt, men det er blot et led i et større eftersyn.
Det er helt essentielt at sige, at vi skal skrue ned på bøvlet og bureaukratiet, som der er meget af, og have større fokus på det, som virker, for nu at gentage mig selv, og det er jeg sikker på vi også får lejlighed til at have i det nye år, så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-06:
Det går jo ud på at fjerne ret og pligt til tilbud med en sammenhængende varighed på mindst 6 måneder for dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere under 30 år.
Vi skal så lige i den forbindelse være opmærksomme på, at vi ikke går over i den anden grøft, så der slet ikke bliver foretaget noget, og derfor er jeg også spændt på at se, hvad ministeren fremover kommer med af indsats for, hvordan vi får de ledige i arbejde – især de unge under 30 år.
Det kan give nogle problemer.
Det kan være godt, hvis kommunen lever op til det, vi forventer, men det kan som sagt også gå over i den anden grøft, hvor kommunen går helt i stå og så ikke foretager sig noget, og det er det, jeg håber ministeren holder øje med.
Det næste punkt er så ophævelse af bestemmelserne om ret og pligt til fuldtidsaktivering for dagpengemodtagere efter 123 ugers ledighed.
Det siger sig selv, at det, når dagpengeperioden er sat ned til 2 år, jo er en ordning, der er under udfasning og ikke vil være gældende fremover.
Så vi kan fuldt ud støtte, at det fjernes nu her.
Det vil så også være et bidrag til at nedbringe antallet af de mange sider, der var i den store a-kasse-bog på vistnok 27.000 sider, vi havde ude på Slotspladsen for et stykke tid siden.
Det her kan måske være medvirkende til, at nogle få sider kan pilles ud af den omfattende bog med de regler, som a-kasserne skal administrere.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-12-06:
Når hårdtarbejdende mennesker i det her land ender i arbejdsløshed, er det selvfølgelig vigtigt, at vi giver dem de bedst mulige rammer for hurtigt at komme ud på arbejdsmarkedet igen.
Det kan selvfølgelig være svært i de her krisetider, hvor der netop er en stor mangel på arbejdspladser.
Derfor er det jo også særlig vigtigt, at vi tilbyder de ledige en ordentlig og meningsfuld aktivering, der netop kan hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Aktivering bør ikke handle om, hvad der er den letteste løsning for hele systemet, men bør derimod handle om at give fleksible tilbud, der lige netop er tilpasset den enkelte.
Socialdemokratiet mener selvfølgelig, at vi skal væk fra de her bureaukratiske løsninger.
Og vigtigst af alt er, at vi skal have tilliden tilbage til medarbejderne i jobcentrene, og at vi så vidt muligt skal have afskaffet bureaukratiet og de regler, der ikke virker.
Det forslag, som regeringen har fremsat, vil medføre afbureaukratisering.
For det første medfører forslaget, som den tidligere ordfører sagde, at ret og pligt til tilbud på mindst 6 måneder til unge ledige under 30 år afskaffes.
Jeg er af den overbevisning, at reglen om tilbud på mindst 6 måneder til ledige under 30 år ikke er til alles bedste.
Her må det selvfølgelig vurderes fra person til person, hvilket tilbud der er gavnligt for den enkelte ledige.
For det andet omhandler forslaget en ophævelse af bestemmelsen om ret og pligt til fuldtidsaktivering for dagpengemodtagere efter 123 ugers ledighed.
Denne gruppe af dagpengemodtagere bliver mindre og mindre, efter at dagpengeperioden er blevet ændret fra 4 år til 2 år, og ordningen vil stort set være udfaset i 2013.
Det vil derfor være bureaukratisk at beholde et sæt regler, som påvirker en relativt lille gruppe ledige.
Jeg er desuden af den opfattelse, at det ikke er alle langtidsledige, der vil få gavn af 30 timers fuldtidsaktivering om ugen.
Vi skal igen her give de langtidsledige mere fleksible og individuelle tilbud, som netop passer til den enkeltes behov.
Socialdemokraterne ved godt, at dette forslag ikke er med til at afbureaukratisere hele beskæftigelsesindsatsen, men det er et godt skridt på vejen mod bedre aktiveringsforløb.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-07:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål på baggrund af det seneste samråd, som der jo var omkring det fleksible klasseloft, for der synes jeg nemlig ikke helt, vi fik et svar.
Hvordan har ministeren det så med, at den aftale, der nu er indgået om de 120 mio. kr., er blevet indgået på baggrund af forkerte tal?
Christine Antorini (S), 2011-12-07:
Jeg er jo her som børne- og undervisningsminister, og derfor vil jeg gerne fortælle spørgeren om de spilleregler og det regelsæt, der er i forhold til folkeskolen, som vi værdsætter, i øvrigt sammen med en bred kreds af de andre partier i Folketinget.
Det er jo ikke første gang, Dansk Folkeparti har rejst den diskussion og lignende diskussioner i Folketinget, og jeg må konstatere, at det har været Dansk Folkeparti, der har stået alene med synspunktet om, at der skulle ske en regulering fra oven gældende for nogle helt bestemte grupper.
Derfor vil jeg holde fast i, at vi synes, det er vigtigt, at vi har en lokal folkeskole, styret af de lokale kommunalbestyrelser med en skolebestyrelse, der har den daglige ledelse, hvor man kan fastsætte forskellige spilleregler, og det er det, der skal være regelsættet i forhold til den lokale folkeskole.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at undervisningsministeren og statsministeren ikke er enige på det her område, medmindre statsministeren har ændret synspunkt.
Jeg synes, det er forkert at sige, at det handler om noget helt andet, en løsrevet debat fra en gang i 2007.
Det handler om det principielle spørgsmål, hvorvidt man mener, at en folkeskolelærer kan fremstå neutral i en undervisningssituation, hvis vedkommende står med det muslimske tørklæde på og underviser.
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke at man kan.
Jeg kan forstå, at statsministeren, som på daværende tidspunkt var og jo stadig væk er formand for Socialdemokratiet, var enig med Dansk Folkeparti, men nu, hvor Socialdemokratiet er kommet i regering, har man altså ændret opfattelse.
Ved undervisningsministeren, hvad der ligger til grund for, at statsministeren tilsyneladende har valgt at have en ny linje?
Christine Antorini (S), 2011-12-07:
Mig bekendt er det jo sådan, at der er flere steder, hvor man ankommer, hvor der er nogle, der har tørklæde, der er nogle, der har andre måder, de klæder sig ud på.
Det, der er vigtigt, er, at man klæder sig ud på en ordentlig måde, så man kan se, hvem vedkommende er, og derfor synes jeg ikke, der er nogen sammenhæng til det, som spørgeren løsrevet spørger om, nemlig en debat, der var tilbage i 2007.
Det, der er det afgørende, er, at vi har en folkeskole, hvor der skal være plads til alle, hvor der er mulighed for, at man lokalt kan tage stilling til de spilleregler, der skal være, og den frihed for de lokale folkeskoler vil vi gerne bevare.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-07:
Tak for det.
Det er, fordi at jeg har stillet et skriftligt spørgsmål til ministeren om muslimske tørklæder, og om, hvorvidt ministeren mener, det er en god idé og hensigtsmæssigt, at en folkeskolelærer bærer et muslimsk tørklæde foran sin klasse.
Og der synes jeg, at ministeren i det skriftlige svar ikke svarer klart på det spørgsmål, og derfor vil jeg gerne høre, om ministeren herfra i det mindste vil sende en opfordring til, at man som folkeskolelærer selvfølgelig ikke bærer et muslimsk tørklæde, når man står i en undervisningssituation.
Christine Antorini (S), 2011-12-07:
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at samtlige ministre i regeringen giver mulighed for, at borgerne kan komme direkte og stille spørgsmål ud over dem, de kan stille ved at skrive osv.
Jeg tror også, spørgeren godt ved, at det nogle gange kan tage lidt lang tid.
Det her giver mulighed for en direkte kontakt, og vi vil godt sende den besked ud til borgerne, at man kan nå os som ny regering, og det fortæller vi om.
Det gør jeg via »del med Antorini«, og som sagt er det også set i den tidligere regering.
Jeg synes, det er godt, at vi kan lade os inspirere af hinanden, og jeg ser rigtig meget frem til, at der kommer mange borgere og besøger mig på fredag den 9. december fra kl. 15 til 17 i Børne- og Undervisningsministeriet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-07:
Jeg vil bare konstatere, at i de annoncer, der var før, var det ministerens titel og ansvarsområde, der var fremhævet, ikke ministerens navn.
Det får mig jo til måske at overveje, om det her, når man nu har været igennem en valgkamp, hvor det er gået knap så godt – man har ikke fået så mange valgkampspenge ind, man har brugt alle fagforeningernes valgkampspenge osv. – så ikke er et forsøg fra ministerens side på at bruge skatteyderpenge til at promovere ministeren.