Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-11:
Når vi holder fast i den, skyldes det, at der er en række principielle aspekter i den, som helt grundlæggende handler om, at Danmark er blevet en krigsførende nation.
Det kan man have forskellige meninger om, dels om, i hvilket omfang vi skal være det, dels om, hvilke militæroperationer vi skal være med i, og om, hvordan vi skal være det.
Men det, der i hvert fald har været enighed om her i Folketinget, er, at i det omfang vi er en krigsførende nation, skal vi selvsagt overholde de folkeretlige forpligtelser.
Det er faktisk en fast bestanddel i bemærkningerne til de mandater, der er givet i forbindelse med både Irakkrigen og Afghanistankrigen.
Vi er forpligtet på Genèvekonventionerne og de folkeretlige forpligtelser, vi i øvrigt har.
I filmen »Den hemmelige krig« blev det hævdet, at Danmark overtrådte disse folkeretlige forpligtelser, ved at vi havde overladt krigsfanger til amerikansk varetægt.
Hvorfor det?
Fordi USA ikke har undertegnet alle dele af Genèvekonventionerne, fordi USA ikke er folkeretligt forpligtet på samme måde som Danmark.
Regeringen kom kort tid efter den her film med en stor redegørelse, som også ministeren og de borgerlige ordførere har henholdt sig til.
Kernen i regeringens forsvar er, at man havde tillid til, at USA alligevel ville behandle eventuelt overladte fanger humant.
Selv om USA ikke havde undertegnet alle dele af Genèvekonventionerne, var man overbevist om, at fangerne ville blive behandlet i overensstemmelse med principperne i Genèvekonventionerne.
At det ikke har været tilfældet, er kommet frem.
Det er kommet frem, efter at det senere er blevet afsløret, hvad der er sket på Guantánamobasen.
Og der lå jo en hel latent risiko for – og det må man have vidst – at de fanger, der blev overladt til amerikanerne, kunne risikere at havne på Guantánamobasen.
Den her sag er så principiel, at der er man nødt til at have undersøgt, hvad der er op og ned.
Det er i høj grad påstand mod påstand.
Regeringen påstår, at man har besvaret alle spørgsmålene.
Men det har regeringen overhovedet ikke, det er jo at svare udenom, det er goddag mand økseskaft-besvarelser, der er kommet.
Det helt centrale spørgsmål står altså stadig ubesvaret hen, nemlig om man ikke vidste, at hvis man overlod krigsfanger til amerikanerne, kunne de dermed risikere at komme til Guantánamo, og de kunne risikere at blive udsat for tortur, fordi USA ikke havde de samme folkeretlige forpligtelser som Danmark.
Den her sag har som sagt principielle aspekter, både med hensyn til hvordan vi håndterer rollen som krigsførende nation, med hensyn til vores forhold til USA, og med hensyn til de krav, vi bør stille til USA, når vi er i krig sammen med dem – og dermed også med hensyn til de forpligtelser, der hermed overlades til os selv.
Jeg må tilstå, at jeg glæder mig til den dag, hvor hr. Helge Adam Møller giver en meget malende beskrivelse af den gang, statsminister Lars Løkke Rasmussen var i Afghanistan og kæmpede sammen med mujahedinerne og kæmpede sammen med den bevægelse, der fostrede Osama bin Laden og talebanbevægelsen osv.
Den dag glæder jeg mig virkelig til.
Men nu til spørgsmålet.
Er det ikke korrekt, at i det beslutningsforslag, der blev vedtaget, var det også en forudsætning, at man skulle overholde de folkeretlige forpligtelser, almindelig folkeret?
Hr. Helge Adam Møller gør meget ud af, at vi jo har sagt, hvad der er sandheden.
Ja, vi har da en mening om det her.
Det er der også en række andre der har, bl.a. folkeretseksperter.
Regeringen har en anden mening.
Det er jo påstand mod påstand.
Det er derfor, at vi så siger, at den her sag er så vigtig, at vi må have nogle uvildige folk, en eller anden tredjemand, til at se på, hvad der er op og ned.
Det synes jeg i og for sig er meget fair at man siger.