runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2007-05-30:
Til forskel fra det forslag, vi netop har debatteret, er det her en principbeslutning – en principbeslutning, man tager om, hvorvidt man synes, der bør være en øvre grænse for, hvor længe i det mindste børnefamilier kan opholde sig i et asylcenter.
Så er der nogle, der formentlig vil sige, som det blev sagt i den tidligere debat, at det er en særlov.
Og der må man bare læse, hvad der står på tavlen bag ved mig, at det er en principbeslutning, der gælder alle børn, alle børnefamilier, der havner i den her situation, og dermed er der naturligvis ikke tale om et forslag, der på nogen måde kan betegnes som en særlov.
Så siger man, at det er at underminere en flygtningenævnsafgørelse, og der vil jeg gerne citere fru Birthe Rønn Hornbech, som har skrevet følgende i en kronik trykt i Berlingske Tidende, hvor hun siger: »Det er en bevidst falsk sammenblanding at blive ved med at påstå, at bedre levevilkår for asylansøgere ville indebære, at der skal gives opholdstilladelse her og nu, og at dette ville være i strid med Flygtningenævnets afgørelse.
Det er lodret forkert.«
Med andre ord: Det, som fru Irene Simonsen, som integrationsministeren, som hr. Jesper Langballe og andre fremfører, er ifølge fru Birthe Rønn Hornbech en bevidst falsk sammenblanding.
Det, vi taler om her, er hvilke vilkår vi vil byde de børn, som skæbnen har været så grum ved, at de skulle være børn af en afvist asylansøger.
Hvor længe kan det gå?
Hvor længe skal vi tilbyde dem et liv i et asylcenter?
Det er det eneste, man tager stilling til.
Det er på ingen måde en underminering af Flygtningenævnets afgørelse, det er blot, at man tager det politiske ansvar for, hvilke forhold de børn skal tilbydes i det danske samfund.
Og derfor må vi sige, at hvis ikke man er i stand til at stemme for det her forslag, så har man endegyldigt gjort det, som fru Irene Simonsen gjorde før, nemlig at sige, at det kan være 15, det kan være 20 år, at det kan være et helt liv, nogle skal leve i et asylcenter, at der ingen grænser er for, hvad børn vil blive tilbudt, hvis de er i den uheldige situation, at de er asylbørn.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-30:
Jeg vil da gerne takke for en god debat, om end den ikke flyttede så meget i forhold til førstebehandlingen.
Fakta er, at Mellemøsten står i sin største flygtningekatastrofe siden 1948.
Der er 2 millioner fordrevne internt i Irak og 2 millioner flygtninge uden for Irak.
Og så tillader Dansk Folkepartis ordfører, hr. Jesper Langballe, sig alligevel at sige, at Det Radikale Venstre dybest set er fuldstændig ligeglad med de mennesker, det handler om.
Det er jo helt utroligt.
Det, der står tilbage, er, at der er flere modeller, man kan vælge for at finde en løsning på det her problem.
Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten er kommet med et løsningsforslag, hvor vi giver midlertidig opholdstilladelse til afviste asylansøgere som de irakiske, indtil der er mulighed for, at de kan vende tilbage til deres hjemland.
Det, der så kalder mig op i anden runde, på trods af at der ikke har været så meget udvikling i diskussionen, er fru Irene Simonsens påstande om, at der skulle være tale om en særlov.
Jeg er lige ved at sige, at det ikke er særlig langt, afsnittet i håndbog for folketingsmedlemmer om, hvad der definerer, om det her er en særlov eller ej.
Der er ikke tale om en særlov, der er tale om en lille justering af en allerede gældende paragraf i udlændingeloven, og sådan laver man altså ikke en særlov.
Denne lov gælder eksempelvis ikke alene for irakerne, den gælder eksempelvis ikke alene for kosovarer, eller hvad ved jeg.
Den gælder alle, der kommer i den situation, der er beskrevet, nemlig at de får afslag på asyl i halvandet år, oplyser deres sag så meget, de kan, og derefter ikke kan tage tilbage, fordi der enten ikke er en hjemsendelsesaftale med de relevante myndigheder, eller fordi UNHCR, FN's Flygtningehøjkommissariat, siger, at det ikke er forsvarligt.
Så der er på ingen måde tale om en særlov.
Nu skal vi senere i dag behandle L 218, der også omhandler afviste asylansøgere, og så er jeg spændt på, om fru Irene Simonsen på det tidspunkt vil påstå, at regeringen fremsætter et forslag om en særlov, for det er særlov i samme klasse, som dette forslag er.
Hverken L 218 eller det pågældende beslutningsforslag her er nemlig en særlov.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-30:
Hver gang jeg hører hr. Jesper Langballe fra den her talerstol, så bekræfter ham mig egentlig i, at han har fuldstændig ret.
Han er det fødte fjendebillede.
For det er jo fuldstændig rigtigt, at det her i virkeligheden afspejler en politisk uenighed i Folketinget i forhold til, om vi behandler flygtninge som mennesker, eller, når vi ser det ud fra regeringens synspunkt, behandler flygtninge som politiske objekter, som man bare så vidt muligt skal undgå at få ind i landet, og som, i den udstrækning de er kommet til landet, skal sendes hjem igen.
Det er jo voldsomt imponerende, at vi har at gøre med en repræsentant for et regeringsparti, som i den grad optræder som en kloge åge, i forhold til hvordan situationen ser ud i Irak.
Hvis vi nu tager udgangspunkt i, hvad vi ved, og ikke i, hvad fru Irene Simonsen tror, så ved vi, at Irak i dag er præget af, at 4 millioner af Iraks befolkning er flygtet, enten som internt fordrevne i Irak eller, det store flertal, til de fattige nabolande med Syrien som den største aftager af disse flygtninge.
4 millioner ud af en befolkning på 26 millioner, næsten en fjerdedel af Iraks befolkning, er flygtet.
I Danmark befinder 565 af disse flygtninge sig.
Det forslag, vi behandler i dag, går ud på, at vi skal behandle de 565 mennesker ordentligt, og at vi skal behandle dem bedre, end de bliver behandlet i dag.
Det er et forslag om at give dem bare en anelse tryghed, efter at mange af dem har befundet sig i et asylcenter i 5, 6, 7, 8, 9 og 10 år; at de skal behandles bare en anelse bedre.
Regeringen har derimod fremsat et forslag, som har et eneste mål, nemlig at få disse mennesker sendt hjem til et land, hvor det for flertallets vedkommende handler om områder, der er i borgerkrigstilstand.
Det er ikke noget, jeg har fundet på, ikke noget, forslagsstillerne har fundet på, men noget, som er konstateret både herhjemme af efterretningstjenesten og i de rapporter, der er kommet fra FN's Flygtningehøjkommissariat, UNHCR.
UNHCR opfordrer alle lande til at give mennesker fra Midt- og Sydirak asyl eller en anden form for ophold.
Når fru Irene Simonsen så siger, at det er i modstrid med almindelig retsorden, taler hun jo imod bedre vidende.
Der er ikke en eneste sætning i det her forslag, der sætter spørgsmålstegn ved, at vi har et Flygtningenævn, der afgør spørgsmålet om, hvorvidt folk får asyl eller ej.
Den diskussion kan vi tage en anden gang, for retssikkerheden for asylansøgere er under al kritik, men det er ikke det, det her forslag går ud på.
Så hvis det virkelig var sådan, at regeringen og Dansk Folkeparti, og i denne sammenhæng i øvrigt også Socialdemokraterne, var interesseret i at forbedre forholdene for de afviste irakiske asylansøgere i Danmark, de 565 mennesker ud af en flygtningestrøm på 4 millioner, så ville man stemme for det forslag.
Man vil altså hellere være et fjendebillede, som vi andre kan betragte som vores direkte politiske modstandere.
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Jeg vil da med glæde være integrationsminister.
Jeg vil ikke gå rundt med en nihalet kat, og jeg vil ikke drive nogen sammen.
Men jeg har altså det syn, at de menneskers situation vil være bedre, hvis de skal flytte hjem til Irak – hvor både FN's Højkommissariat har anbefalet det og de irakiske myndigheder siger god for det – hvis de har boet i et lokalsamfund.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-30:
Jeg er sandelig glad for, og jeg vil næsten sige rørt over at være kommet med på hr. Steen Gades liste over pæne mennesker, der kunne tænkes at stemme for det her forslag.
Nu siger hr. Steen Gade så, at de, der er tale om, er dem, der har været her i årevis.
Det er ikke sådan nogle, der lige er blevet afvist, men det er dem, der har været her i årevis.
Man skal bare blive her i årevis, og så på et tidspunkt får man den eftertragtede opholdstilladelse, som man kom til Danmark for at få.
Jeg synes, det er interessant.
Må jeg spørge hr. Steen Gade: Ville han godt lægge billet ind på at være den integrationsminister, som skulle ud til alle disse mennesker, som har fået opholdstilladelse, er blevet integreret, og så med en eller anden nihalet kat drive dem sammen i en stor flok og sende dem hjem, efter at de er groet fast i deres lokalområder?
Synes hr. Steen Gade, at det vil være særlig humant?
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Forslaget bygger rent faktisk på afgørelserne truffet i Flygtningenævnet.
Det er bare til hr. Jesper Langballes oplysning.
Jeg vil så sige: Nej, jeg dyrker sådan set ikke fjendebilleder, for egentlig synes jeg også, at Dansk Folkeparti kunne have stemt for det, altså helt ærligt.
Men jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke på nogen måde ønsker at give udtryk for, at man godt kan se, at der er en særlig situation med folk, der i årevis har boet i flygtningelejre i det her land; med mennesker, som på mange måder er ødelagte af at have været her, og som virkelig trænger til en anden fremtidsudsigt end den, de har her.
Det ønsker Dansk Folkeparti ikke at signalere, men det skulle jo ikke være et problem, al den stund vi her snakker om under 1.000 mennesker.
Hvis vi snakker Irak, så snakker vi omkring 500 mennesker.
Det er jo hverken et problem for samfundet, økonomien eller Folketinget at vedtage det her.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-30:
Hvis ikke det var for det onde Dansk Folkeparti, som helst vil have alle asylansøgere dyppet i kogende tjære, så ville de pæne mennesker i Venstre og De Konservative selvfølgelig stemme for dette minimalistiske beslutningsforslag.
Hvis jeg så skal prøve kort at ridse op, hvad minimalismen er i det beslutningsforslag, er det altså, at hvis man bliver accepteret som flygtning af flygtningemyndighederne, så får man opholdstilladelse, og så bliver man integreret; hvis man bliver afvist, skal man også have opholdstilladelse, og så skal man også integreres.
Det er: Hvorfor ikke også lige tage med, at de myndigheder, der skal afgøre, om man er berettiget til asyl, fyrer vi, altså Udlændingeservice og Flygtningenævnet?
Hvad skal vi da med dem?
De gør jo ingen forskel.
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Jeg synes, virkelig fru Irene Simonsen begår en fejl, når hun siger, at der ikke er problemer i Nordirak.
Der er masser af problemer i Nordirak.
Der bliver sprængt vejbomber, og der sker masser af meget ubehagelige ting i Nordirak.
Det er faktisk også sådan, at en del af de internt fordrevne – hvor vi jo ved, at omkring 4 millioner mennesker er flygtet fra Irak i de sidste 1-2 år, altså næsten lige så mange, som bor i Danmark – som altså er flygtet rundt i Irak, faktisk er flyttet nordpå.
Det vil sige, at der er utallige problemer også i Nordirak.
Det er jo derfor, FN's Flygtningehøjkommissariat ikke anbefaler, at man skal flytte nogen tilbage til nogen dele af Irak.
Jeg er også uenig i det, som fru Irene Simonsen siger om, at man bare kan repatriere til andre steder i Irak.
Det er imod FN's anbefalinger, og jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi følger FN's anbefalinger.
Irene Simonsen (V), 2007-05-30:
Det er fuldstændig rigtigt, at UNHCR sådan rimelig generaliserende i sine rapporter deler det op i Syd-, Central-, og Nordirak.
Kunne det tænkes, vil jeg spørge hr. Steen Gade, at vi, hvis vi blandt de regioner – de syd-, central- og nordirakiske regioner –
tager Nordirak, kan blive enige om, at der ikke er de store uroligheder der?
Det største problem, Nordirak har haft i historien, har været Saddam Hussein og hans massakrer i det område.
Det tror jeg også hr. Steen Gade vil give mig ret i.
Kunne det tænkes, at der også i Syd- og Centralirak er områder, man kan repatriere til, da vi jo nu også ved, at der rent faktisk allerede er mange, der er repatrieret til de områder, men måske ikke lige i centrum af Basra og Bagdad?
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Jeg skal bestemt svare fru Irene Simonsen på spørgsmålet.
Irak er bestemt ikke et homogent område.
I FN's Flygtningekommissariats vurderinger af situationen deler man jo op i Syd-, Central- og Nordirak, og man har forskellige måder at udtrykke det på.
Det korte af det lange er, at UNHCR's sidste redegørelse faktisk anbefalede lande i Europa at indføre en eller anden slags midlertidig opholdstilladelse for folk fra hele Irak.
Men man skelnede i vurderingen af, hvor alvorlige problemerne var, mellem Nordirak og så det centrale og det sydlige Irak.
Fru Irene Simonsen kommenterede så ikke det, som jo er min hovedpointe her: Hvorfor i alverden er det, at Venstre og i virkeligheden nærmest et enigt Folketing ikke kan vedtage det her?
Irene Simonsen (V), 2007-05-30:
Jeg tror ikke, jeg røber for meget ved at sige, at jeg ofte har mange – synes jeg selv – gode samtaler med hr. Steen Gade som kollega.
Jeg respekterer hr. Steen Gade utrolig dybt og meget for den store internationale viden, han har tilegnet sig igennem mange år og mange års rejserier rundtom i verden.
Derfor kunne godt tænke mig at høre hr. Steen Gade fra den her talerstol fortælle lidt om landet Irak.
Hvad er Irak, er det en stor krigszone?
Er der borgerkrig i hele Irak?
Er det sådan en homogen sammensætning, der bare er fyldt med konflikter, eller ser Irak anderledes og forskellig ud afhængigt af regioner, landsbyer og områder?
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Jeg synes faktisk, at det burde have været sådan, at et enigt Folketing – måske undtagen Dansk Folkeparti – ville have stemt for i hvert fald det her forslag, hvis vi havde normale tilstande i det her land.
Så ville vi have kunnet sige, at vi også tog anbefalingerne fra UNHCR, altså FN's Flygtningehøjkommissariat, fra juletid alvorligt.
Vi og fru Irene Simonsen kunne have sagt: Vi fastholder de regler, vi har i det danske Folketing om Flygtningenævn og afgørelser, men vi opfører os humant.
Det er jo det, der står i det her forslag.
Det er et slags minimalistisk forslag, som burde have fået alle Venstremænd, alle konservative og alle andre i det her Folketing til at stemme ja til forslaget.
Jeg skal sige helt ærligt, at vi i SF da tænkte lidt over, om det her forslag var lidt for minimalistisk, og at vi måske skulle have gået lidt videre, fordi vi så for alvor havde opfyldt UNHCR's anbefalinger.
Og hvorfor valgte vi det ikke?
Det var, fordi vi mente, at det da burde være en selvfølge, at både regeringspartier og Socialdemokratiet kunne stemme for sådan et forslag her.
Jeg diskuterer ikke alle de andre forslag, vi har på dagsordenen i dag.
Jeg vil diskutere det her, for jeg synes faktisk, det er en trist dag i Danmark, når man ikke bare kan vedtage det her.
Specielt er det trist nu, hvor der er grøde i den politiske situation med et nyt parti og en række mennesker også på den borgerlige front, som siger, at vi har en ikkehuman flygtningepolitik, at vi så ikke i dag kunne se det manifesteret i en afstemning, hvor vi i det mindste fik det her vedtaget.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-30:
Jeg synes, at hr. Morten Østergaard skulle skamme sig.
Det er simpelt hen at slå plat på menneskelige lidelser, på nogle afviste asylansøgere, hvis skæbne i grunden ikke rager De Radikale, men kan bruges som kanonføde imod regeringen og Dansk Folkeparti.
Og så skal man oven i købet høre sådan noget med, at det er Dansk Folkepartis skyld, at der ikke sker noget i lejrene.
Da vi tre partier havde forberedt L 218, var vi enige om, at nu kom vi med et lovforslag, ingen kunne have noget imod.
Vi havde ikke taget højde for De Radikales opfindsomhed.
Må jeg stille følgende spørgsmål til fru Irene Simonsen: Er det rigtigt, at Dansk Folkeparti har været aktivt engageret i ikke bare at få disse asylansøgere hjem på en ordentlig måde, så de havde arbejde, så de havde boliger, så de havde skolegang, når de kom hjem, men at vi også har været aktivt interesseret i at hjælpe hele regionen, og at vi har været aktivt interesseret i bl.a. at hjælpe internt fordrevne?
Svend Auken (S), 2007-05-30:
Det er godt.
Det her betyder jo netop, at mindre partier får mulighed for at komme bedre til orde.
I dag er det sådan, at debatten i Folketinget i fjernsynstiden stort set er udtømt med Venstre, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Nu bliver der en mere lige behandling.
Endelig er der sket en ændring af § 20-ordningen, hvorefter det i fremtiden bliver de politiske spørgsmål, der kommer til at stå i fokus, men vi har samtidig sikret, at alle mere tekniske spørgsmål også bliver behandlet og bliver behandlet under navn og kan stilles i udvalg og med tidsfrister.
Samlet set er det vores indtryk, at der er sket en opstramning af mulighederne for en bedre debat i Folketinget, en mere livlig debat, en debat, der er mere aktuel og mere præget af aktualitet, og det er vi glade for.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Det er afviste flygtninge, der har boet på centrene i op til 9 år.
Disse mennesker, under 2.000 i alt, primært fra Irak og det tidligere Jugoslavien, lever en tilværelse, hvor de fastholdes i passivitet, og hvor mange bliver fysisk og psykisk syge af forholdene.
Socialdemokraterne har fremsat et beslutningsforslag i Folketinget, der skal gøre det muligt for asylansøgere at arbejde og uddanne sig, indtil de enten har fået ophold i Danmark eller de kan rejse hjem.
Det er altså en klar forudsætning for at kunne arbejde, at den afviste asylansøger skal rejse hjem, når det er muligt.
Forslaget vil i øvrigt ikke ændre et komma i den nuværende udlændingepolitik, og eksperter inden for flygtningeområdet giver da også samstemmende den vurdering, at forslaget ikke vil betyde en øget flygtningestrøm til Danmark.
Socialdemokraterne mener, det er fuldstændig meningsløst og inhumant fortsat at fastholde denne gruppe afviste asylansøgere i passivitet og sygdom.
Vi skal i stedet give dem viden, færdigheder og kompetencer, så de, når tidspunktet kommer, kan vende tilbage til hjemlandet som hele mennesker.
Forslaget kommer nu til afstemning i Folketinget, og så vil det vise sig, om regeringen, når det kommer til stykket, for alvor er interesseret i at hjælpe de fastlåste flygtninge.
Hermed sluttede forhandlingen.
Første behandling 19/4 2007.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Afstemning
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Forslaget til folketingsbeslutning vedtoges enstemmigt med 115 stemmer.
Line Barfod (EL), 2007-05-30:
Jeg er enig med hr. Svend Auken i, at det kan være spændende at prøve, om det med hasteforespørgsler kan lykkes at få nogle hurtige, aktuelle debatter, men hvis meningen er, at vi skal kunne have en levende, engageret debat, hvorfor må den så højst vare 2 timer, og hvordan forestiller man sig at den tidsbegrænsning skal gennemføres i praksis?
Betyder det, at hvis man kan se, at her er der noget, der virkelig vil optage folk, og som vi virkelig er mange der gerne vil diskutere, så bliver det kun ganske få, der kan få lov til at diskutere, altså stille spørgsmål i form af korte bemærkninger til hver ordfører, eller vil man skære af i den anden ende, så det kun er de første partier, der kommer på?
Hvordan forestiller hr. Svend Auken sig det vil foregå?
Det var det ene.
Det andet er: Hvis man er optaget af, at Folketinget skal have gode muligheder for at kontrollere regeringen, hvorfor så indskrænke muligheden for at stille mundtlige § 20-spørgsmål, så man i langt de fleste tilfælde kun vil have muligheden for at stille ét mundtligt § 20-spørgsmål, hvor vi i dag har muligheden for at stille to?
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg mener, at vedtagelsen er meget afbalanceret.
Og selvfølgelig har begge parter ansvaret for, at der bliver fred, selvfølgelig.
Men jeg mener også, at det er vigtigt at sige, at israelerne, som er den stærke magt, som har været besættere i 40 år på Vestbredden og i Gaza, og som er et demokratisk land, også har et ansvar, og måske et lidt større ansvar som et demokrati.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-30:
Nu er det jo lidt svært, hvis man ikke må omtale en vedtagelse, som ganske vist ikke er læst op, men som ordføreren selv omtaler og er inde på, og som han selv nævner her er meget velafbalanceret.
Hvis jeg nu har det synspunkt på Det Konservative Folkepartis vegne, at den ikke er velafbalanceret, så kan jeg måske spørge, om hr. Naser Khader kan løfte sløret for, om man i den vedtagelse, der senere vil blive læst op, kommer ind på, at også palæstinenserne har et ansvar for, at vi skal finde en fred, at det er en gensidig forpligtelse mellem de krigende parter?
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Nej – ikke endnu.
Det er hr. Anders Samuelsen og hr. Leif Mikkelsen også.
Jeg er enig med formanden.
Men med hensyn til det sidste spørgsmål, om fru Gitte Seeberg også er enig i vedtagelsen, vil jeg sige, at det er hun.
Hun er fuldstændig enig både i min ordførertale, i min begrundelse, og også i vedtagelsen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-30:
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Naser Khader nu kommer her i Folketingssalen; det er dejligt at se også Ny Alliance i Folketinget.
Nu nævnte hr. Naser Khader selv den vedtagelse, som vi senere hen vil få læst op af hr. Mogens Lykketoft, og der mener jeg at det vil komme for en dag, at det er en ensidig vedtagelse, som kun nævner skyld på Israels side.
Jeg vil gerne vide, om hr. Naser Khader og Ny Alliance ikke ligesom vi Konservative mener, at hvis der skal være fred i Mellemøsten og i Israel/Palæstinaområdet, så kræver det en indsats fra begge parter.
Det er det ene.
Og det andet, jeg gerne vil vide, er, om også fru Gitte Seeberg støtter op om den vedtagelse.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jamen det vil jeg gerne gøre.
Jeg tager stærkt og totalt afstand fra Hamas' terroraktiviteter.
Jeg har på ingen måder forsøgt at forsvare Hamas.
Tværtimod mener jeg, at de er med til at destabilisere hele situationen.
Jens Hald Madsen (V), 2007-05-30:
Jeg tror, hr. Naser Khader misforstod mig lidt, for det var faktisk i respekt for, at han har en viden og ikke mindst en livserfaring inden for området, jeg sagde det.
Men det gør jo også, at man ser tingene anderledes.
Derfor er det måske en lidt anderledes måde at starte et parti på, at starte den første debat på lige præcis det her område.
Men nok om det.
Jeg er glad for, at hr. Naser Khader anerkender, at der skal ske en anerkendelse af staten Israel, men jeg synes bare ikke, at hr. Naser Khader nævner tydeligt nok, at Hamas jo faktisk ikke bare accepterer, men støtter, at der bliver sendt raketter over staten Israel.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg synes ikke, at Venstres ordfører, hr. Jens Hald Madsen, som jeg også har respekt for, kan være bekendt at bruge min baggrund i den her sammenhæng.
Det her har intet med min baggrund at gøre, det her handler om fornuft.
Jeg hører aldrig nogen bruge hr. Søren Espersens baggrund som begrundelse, når vi diskuterer de her ting, eller tidligere hr. Arne Melchiors baggrund.
Det har noget at gøre med, at der er en uretfærdighed, der har fundet sted i Mellemøsten.
Altså, der er en befolkningsgruppe, der har været besat i 40 år.
Jeg vil bede ordføreren prøve at forestille sig at være under besættelse i 40 år.
Om man har baggrund der eller andre steder, så er det mest fornuftige at kæmpe for, at denne befolkningsgruppe bliver fri.
Jens Hald Madsen (V), 2007-05-30:
Jeg bliver faktisk lidt bekymret.
Det er lidt svært at diskutere balancen i et forslag til vedtagelse, som ikke er blevet læst op endnu, men når man får mulighed for at høre om det her forslag til vedtagelse, så vil man finde ud af, at det er lidt skævt.
Man fokuserer på, at den palæstinensiske befolkning skal have et normalt liv, hvilket jeg fuldt ud støtter, men jeg vil da spørge, om den israelske befolkning, som dagligt får raketter i hovedet, ikke også skal have et normalt liv.
Naser Khader (UFG), 2007-05-30:
Jeg er meget enig med fru Pernille Frahm i, at man simpelt hen ikke kan tillade sig at arrestere folkevalgte politikere, uanset hvor det sker.
Det vil jeg opfordre vores udenrigsminister til at opfordre den israelske regering til at kigge på.