runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Tak, formand, og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Noget tyder på, at vi her kan samle et enigt Folketing.
Som det er fremgået, har lovforslaget til formål at fastsætte rammerne for, at erhvervsdrivende må sælge og brugerne må anvende apparater, radioudstyr og faste anlæg.
Lovforslaget skal sikre, at f.eks. radioudstyr og apparater konstrueres sådan, at de ikke forstyrrer andre produkter, så de ikke kan anvendes.
Desuden må radioudstyr ikke udgøre en fare for brugernes sundhed og sikkerhed.
Det skal undgås, at der findes apparater og radioudstyr på markedet, som ikke opfylder reglerne, både af hensyn til forbrugerne og til den lige konkurrence mellem de erhvervsdrivende.
Lovforslaget gennemfører tre direktiver på området.
Lovforslaget indeholder ikke krav, som går videre end EU-rammerne.
Som noget nyt foreslås det bl.a., at Energistyrelsen kan medtage eller få tilsendt et apparat eller radioudstyr fra f.eks. en fabrikant eller importør, hvis der er en særlig grund til at undersøge produkterne nærmere.
Det vil også give mulighed for at føre tilsyn med produkter, som forhandles af internetbutikker.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i Tinget i dag.
Jeg ser frem til den fortsatte drøftelse om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget, og jeg håber på Folketingets velvillige behandling af lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2016-01-14:
Tak for det.
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne udbygge energiforsyningen med vedvarende energi.
Vi mener, at grøn energi er vejen frem, og så sent som i sidste måned ved klimatopmødet i Paris fik vi også en global aftale, som understreger, at fremtiden er grøn.
Her er vi i Danmark heldigvis langt fremme, men førerpositionen kommer ikke af sig selv.
Derfor skal vi fortsætte udbygningen af moderne miljø- og klimavenlige energikilder.
Det er sund fornuft både for klimaet og for bundlinjen, fordi danske virksomheder jo rent faktisk leverer løsninger i verdensklasse.
Vi har med andre ord vist, at vi godt kan vælge en vej, som både er grøn og samtidig betyder vækst og arbejdspladser.
Derfor skal vi holde ambitionsniveauet højt frem for at skære ned, som regeringen desværre gør nu.
Sagen her er en sag, som har været noget tid undervejs.
Det mener Europa-Kommissionen kan være diskriminerende over for udenlandske elproducenter, fordi den elektricitet, som de producerer og sælger i Danmark, bliver pålagt PSO'en, mens de ikke får del i den støtteordning, som PSO'en finansierer.
Lovforslaget om et pilotudbud, som vi behandler i dag, er derfor en måde at give udenlandske elproducenter mulighed for at byde på en del af den solcellepulje, som nu sendes i udbud, på.
Selv om høringsprocessen har været lidt knudret, i og med at lovforslaget jo har måttet igennem to høringer, er det positivt, at lovforslaget er rettet til, og at der her er lyttet til tidligere høringssvar.
Det er fornuftigt, at lovforslaget er skruet sådan sammen, at det sigter mod konkurrence, så forbrugerne kan få de laveste priser, samt at vi fortsat kan få PSO-midler til grøn udbygning af energi.
Det er ligeledes fornuftigt med en gensidig samarbejdsaftale, som jeg kan forstå at der også arbejdes på.
Herefter skal vi så finde en mere permanent løsning på PSO'en for 2017 og frem.
Jeg håber i den forbindelse, at vi snart får den del af tilskuds- og afgiftsanalysen, der handler om PSO'en.
Så er det også vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi fortsat sikrer et bredt flertal på det grønne område, ligesom vi har det i dag.
Så når ministeren på forhånd melder ud, at han ikke har brug for hele energiforligskredsen for at lave en permanent eller langsigtet aftale om PSO'en, er det selvfølgelig ærgerligt.
Når det gælder noget så vigtigt som finansieringen af den grønne omstilling, må vi gå efter at opnå bred enighed.
Det har også stor betydning for de grønne investeringer fremover.
Men her og nu har vi fundet en god midlertidig løsning for PSO'en, der tager højde for Europa-Kommissionens indsigelser.
Socialdemokratiet støtter derfor det fremsatte lovforslag.
Jeg har også lovet at hilse fra både SF og Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-01-14:
Tak for det.
Lovforslaget her indfører de krav, som Europa-Kommissionen har stillet for sin midlertidige godkendelse af det danske PSO-system for årene 2015 og 2016.
Baggrunden er, at Kommissionen har underkendt den danske støtteordning for vedvarende energi, det såkaldte PSO-system, som værende diskriminerende over for udenlandske producenter af vedvarende energi.
Kommissionen har krævet den nuværende ordning ændret fra indgangen til 2017, men har dog accepteret, at ordningen i sin nuværende form kører videre indtil udgangen af 2016 med de justeringer, der indføres med dette lovforslag.
I Dansk Folkeparti finder vi det helt urimeligt, at Kommissionen har blandet sig og underkendt den ordning for PSO-systemet, som et meget bredt flertal i Folketinget har besluttet, og som er indført ved lov.
For os understreger dette forløb, at EU har alt for stor magt, når man har retten til at underkende fuldt ud demokratisk vedtaget lovgivning i et medlemsland.
I Dansk Folkeparti har vi som en del af energiforligskredsen bakket op om, at denne midlertidige ordning gennemføres, for at den nuværende og velkendte PSO-ordning kan fortsætte, indtil en ny ordning træder i kraft i 2017.
Og på den baggrund støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2016-01-14:
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 93 vil Venstre naturligvis stemme for forslaget, og jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget danner grundlag for, at Danmark kan iværksætte en midlertidig løsning på den potentielle diskriminationsproblematik i forbindelse med det danske PSO-system, som Europa-Kommissionen har påpeget.
Den midlertidige løsning var en forudsætning for Europa-Kommissionens godkendelse af statsstøtteordninger for solceller og husstandsvindmøller i efteråret 2014.
Med dette lovforslag sikrer vi, at Danmark lever op til sine forpligtelser i henhold til den aftale, som blev indgået af den tidligere regering.
I forhold til at finde en langsigtet løsning på diskriminationsproblematikken med Europa-Kommissionen kører dette på et separat spor.
Den langsigtede løsning skal gælde senest fra den 1. januar 2017.
På baggrund af disse forhold støtter Venstre lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-01-14:
Tak for det.
Liberal Alliance finder det umiddelbart positivt, at man tager hul på en udbudsform, hvor det er markedet, der bestemmer tilskuddets størrelse.
Vi noterer os også, at man forsøger at stille så få krav som muligt ved tilrettelæggelsen, således at man kan få en skarp pris.
Det er jeg faktisk ikke i tvivl om at man også vil få – der sker rigtig meget på solcelleområdet, og vi tror faktisk rigtig meget på denne teknologi.
Men vi har en bekymring, og den handler om, at hvis vi nu af hensyn til EU skal til at tage hul på et helt nyt støtteregime, som betyder, at danske støttekroner skal gå til udenlandske tilbudsgivere, så er vi altså kommet ud på et skråplan – lad mig sige det sådan.
Danske forbrugere betaler rigeligt i PSO, som er eksploderet inden for de seneste år og har sprængt alle tænkelige budgetter.
Skal vi nu også forære udlændinge de her tvangsopkrævede afgifter fra danske borgere?
Jeg spørger bare.
Er det virkelig det princip, vi tager hul på?
Nu er det jo små tal i den her situation, men man kan forestille sig vindmølleparkerne til 10-15 mia. kr. – så er det altså 1-2 mia. kr., måske 2,5 mia. kr., vi sender til udlandet.
Det må der findes en løsning på i lovforslaget.
Vi ser også, at man ligesom foruddiskonterer en kommende permanent løsning, som flere ordførere også har været inde på.
Der har været mange diskussioner om det her med PSO på finansloven.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at den omstændighed, at man indregner afgiften i en statslig lov frem for at opkræve den på elregningen, jo ikke gør det mindre diskriminerende.
Altså, statsstøtten bliver vel ikke formindsket af, at man indregner afgiften i finansloven.
Så ser vi også nogle problemer i, hvordan man faktisk, altså rent fysisk, skal kunne dokumentere, at der er tale om import, for det skal der jo være.
Jeg ved ikke, hvordan man skiller strømmen i sådan en ledning og finder ud af, hvad der kommer hvorfra.
Så mit forslag er egentlig, at vi stopper alle de her mange udbud, indtil vi får en klarhed.
Jeg synes, at det er for stor en risiko at løbe.
Der kommer jo Kriegers Flak senere, og så er det altså rigtig mange milliarder, vi taler om at sende til udlandet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-01-14:
Det er sådan set ikke, fordi vi er uenige i, at der skal stilles dækningskrav for nogle af de frekvenser, der er særlig velegnede til det.
Jeg tror, at ved den sidste auktion, vi havde, stillede vi et dækningskrav på 99,8 pct., og jeg tror faktisk ikke – med risiko for at Detektor fanger mig i en eller anden kommafejl – at der er nogen andre lande, der har stillet så massive dækningskrav.
Men det kan man bare ikke gøre i en generel lovgivning på frekvensområdet, fordi der jo – uden at det skal blive særlig teknisk – er forskel på, hvilke frekvenser det er velegnet til.
Men virkeligheden er bare – og det håber jeg at Enhedslisten vil bekræfte – at når vi sætter frekvenser på auktion, som er teknologisk velegnede til det, så stiller vi det dækningskrav.
Men det er jo i udmøntningen af de enkelte tilladelser, at vi gør det, og ikke generelt – for der er nogle frekvenser, som også er omfattet af lovgivningen, hvor det ville være teknologisk meget uhensigtsmæssigt at stille store dækningskrav.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-14:
Det er blot en kort opfølgende kommentar til det, Enhedslistens ordfører sagde.
For det er jo lidt at skabe en falsk præmis, når man står heroppe og indikerer, at det her lovforslag vil betyde lukning af skoler på småøerne, når det, vi har set i en årrække, faktisk er, at der er en række skoletilbud, der er lukket – nogle steder, fordi børnetallet er blevet så lille, at der simpelt hen ikke har været det grundlag længere; nogle steder, fordi man måske i kommunerne har vejet forhold op imod hinanden, faglighed, stabilitet, økonomi, andre ting, som der jo ligger i, at man kan træffe kommunale beslutninger.
Derfor er det jo ikke korrekt, som Enhedslistens ordfører siger, at hvis man vedtager det her forslag, vil der ske en lukning af skoler.
Der er sket en lukning over de senere år.
Det, det her forslag muliggør, er, at man så bl.a. helt konkret på Fejø, hvor skolen er blevet lukket, vil kunne oprette en filial af en privatskole, så man kan sikre et skoletilbud på øen.
Det synes jeg er ærgerligt at man vil spænde ben for.
Jeg synes også, det er lidt ærgerligt, at man ikke anerkender, at der sådan set med det her forslag i høj grad er blevet arbejdet for at minimere de økonomiske muligheder for spekulation – eller hvad man nu vil kalde det – der kan være ved netop at sige, at kommunen skal betale det fulde tilskud.
Som det er i dag, kan man i princippet spare 100 pct. fra kommunal side, hvis man nedlægger en skole, fordi der ikke er mulighed for, at der kan oprettes noget nyt.
Det vil der kunne fremover, og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at der er nogle partier, der så ikke vil være med til helt konkret og lavpraktisk at hjælpe de små øer, der har bedt om, at Folketinget ville handle, agere, ændre loven, så man kunne oprette et skoletilbud på bl.a. Fejø.
Noget andet, vi så tager hånd om med det her lovforslag, er f.eks. skoletilbuddet på Fur, hvor der er en bekymring for, at børnetallet kan falde over de kommende år, og at man derfor kan komme i bekneb i forhold til friskoleloven for at kunne opretholde det eksisterende friskoletilbud på Fur.
Der har vi – og jeg har lyttet til det, Folketingets partier har sagt –
fundet, synes jeg, en rigtig god ordning for de eksisterende frie skoler på de små øer, sådan at de også kan fortsætte, på trods af at børnetallet kan svinge lidt fra år til år, som vi ved.
Så jeg synes egentlig, at det her lovforslag i høj grad er udtryk for, at Folketingets partier har lyttet til de ønsker, der har været – fra småøerne, fra forældrekredse – om, om man ikke kunne skabe nogle bedre forhold.
Og det kunne jeg da egentlig godt have håbet på at også Enhedslisten og SF ville have bakket fuldt og helt op om.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-14:
Jeg skal ikke klandre regeringen for enhver skolelukning, der sker på de små øer.
Der var ti skoler tilbage i 2012 OG 2013, og der er otte skoler i dag.
Det vil være vanskeligt at kritisere ministeren for det, så det er ikke mit ærinde.
Jeg vil også lige understrege, at vi jo har tilkendegivet, at vi faktisk kan støtte regeringens forslag, også med hensyn til skolen på Fur, hvis vi vel at mærke får vores ændringsforslag vedtaget.
Jeg vil godt bede ministeren om at bekræfte, at Sammenslutningen af Danske Småøer har givet udtryk for lige præcis det synspunkt, jeg refererede til på talerstolen, nemlig at de frygter, at forslaget vil føre til lukning af folkeskoler.
Kan ministeren bekræfte det?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-14:
Jamen jeg tror sådan set, at alle Folketingets partier har lyttet til de bekymringer, der er.
For der er en bred erkendelse af, at et skoletilbud på en småø nogle steder er uforholdsmæssigt meget dyrere, end det er at drive en folkeskole andre steder.
Og det giver nogle udfordringer, selv med de ændringsforslag, der ligger.
Men det handler jo ikke kun om det.
Det handler også om, hvilke faglige overvejelser de gør sig ude i en kommune, i forhold til hvor længe man skal opretholde et skoletilbud.
Og der tror jeg ikke altid vi skal gøre os til overdommere på kun ét parameter, men at vi også skal respektere, at de lokalt ofte har en bedre føling med, om det så også er et skoletilbud, som har den kvalitet, som et skoletilbud skal have, i forhold til børn og unge.
Det er min opfattelse, at det har spillet en lige så stor rolle de steder, hvor man har valgt at træffe den svære beslutning, det har været at lukke et skoletilbud på de små øer.
Men man kan sige, at som det er i dag, er der en 100 pct. hjemtagning af gevinsten – hvis vi skal tale sådan i rene økonomiske termer – hvis en kommune lukker en skole.
Og der giver vi nu både forældrene på øen og en forældrekreds muligheden for at kunne have nogle flere redskaber i skuffen i forhold til at kunne oprette og selv tage initiativ til at oprette et skoletilbud.
Det gælder bl.a. på Fejø, hvor de jo helt konkret har ønsket om at lave en filial af en skole på fastlandet.
Og jeg synes ikke, at vi som Folketing skal spænde ben for, at man lokalt kan finde nogle gode holdbare løsninger.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-14:
Jeg vil godt understrege igen, at vi helt anerkender den intention, der har været i regeringens forslag.
Det er også derfor, at vi har tilkendegivet, at vi gerne stemmer for det, hvis man imødekommer den bekymring, der er på de små øer.
Kunne man sige, at en hjælp til de små øer jo ville gives bedst ved at imødekomme dem i forhold til de ønsker, de har?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-14:
Jeg må jo sige, at der er en forskel.
Det fremgår også af betænkningen.
Dansk Folkeparti peger i betænkningen på, at man godt kunne tænke sig, at der var et ekstra tilskud.
Det er klart, at sådan noget skal finansieres, men såfremt det ekstra tilskud ikke bliver til noget, vil man fortsat støtte forslaget, fordi man kan se, at der er en lang række fordele i forslaget – både når det helt konkret handler om at sikre, at der kan være et skoletilbud på Fejø, og når det helt konkret handler om at sikre, at der fortsat kan være gode rammer for et skoletilbud på Fur.
Det jo nok dér, forskellen er.
Den ligger i, at man altid vil have alting i stedet for at kigge på, om man egentlig ikke netop kan sikre nogle gode forhold, også selv om Enhedslisten kunne have tænkt sig at gå videre.
Der synes jeg det er ærgerligt at Enhedslisten vælger at tage den tilgang, at man så ikke vil være med til at støtte et skoletilbud på Fejø og støtte gode rammer for den frie skole på Fur, hvis man ikke hundrede procent kan få det igennem, som lige præcis har været Enhedslistens ønske.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-14:
Ja, den er god nok.
Det er jo rigtigt, at der selvfølgelig er en række objektive faktorer, der gør, at der bliver lukket skoler.
Det er ikke bare på de små øer, men det er da i høj grad på de små øer, herunder ikke mindst på grund af det faldende børnetal.
Men det er vel også rigtigt, at lovforslaget åbner en mulighed for, at forældrene kan satse på friskoler, hvorimod Enhedslisten, SF og Dansk Folkepartis ændringsforslag i højere grad satser på at give et økonomisk incitament til at opretholde folkeskoletilbuddet.
Der ligger rent faktisk en henvendelse fra friskoleforeningen, eller hvad den nu hedder, som jo gør opmærksom på, at de ikke er interesseret i at komme ind og erstatte folkeskoletilbuddet.
Friskoler er jo skoler, i hvert fald oprindeligt, der bliver oprettet på baggrund af et særligt grundlag at drive dem på – ideologisk, religiøst, eller hvad det nu kan være – og ikke for at gå ind og erstatte folkeskoletilbuddet.
Det er vel det, vi trods alt skal satse på at kommunerne forsøger at opretholde.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-14:
Vi skal da i høj grad satse på, at kommunerne ikke bare opretholder et skoletilbud, men sikrer, at der er gode betingelser på de små øer i Danmark.
Det har jeg sådan set oplevet af alle Folketingets partier har været meget optaget af.
Det er sådan set også noget af det, der er grundlaget for, at det, i stedet for at det er den almindelige nøgle for, hvad en kommune skal betale til en fri skole, er en helt anden nøgle, vi har nu her, så kommunen i modsætning til landsgennemsnittet betaler 100 pct.
Det er netop for at sikre, at der ikke går økonomisk spekulation i det.
Det, det her forslag helt konkret går ind og gør, er at muliggøre, at de f.eks. på Fejø, hvor den kommunale skole er lukket, kan oprette en filial af en fri skole.
Det synes jeg ikke at vi skal.
Og jeg synes, det er ærgerligt, at Enhedslisten ikke vil stemme for lovforslaget.
Det går også helt konkret ind og sikrer bedre forhold for de eksisterende frie skoler på småøerne, og det betyder utrolig meget for den friskole, der ligger på Fur, at de ikke risikerer at komme under det kritiske elevtal, fordi en familie flytter fra øen, eller fordi der kan være en enkel årgang, hvor elevtallet er faldende, men får en undtagelse fra de generelle regler.
Det synes jeg egentlig er en god løsning på nogle helt praktiske problemer ude på nogle af vores småøer.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-14:
Enhedslisten har intet imod, at der er gode skoletilbud, men det er ikke ligegyldigt, hvad det er for nogle skoletilbud.
Er ministeren ikke enig i, at kommunerne så vidt muligt bør og også skal gives økonomiske incitamenter til at opretholde et godt folkeskoletilbud?
Det er jo det almene skoletilbud, kan man sige, vi tilbyder i det her samfund.
Det er i virkeligheden det, det handler om, og jeg synes, det er lidt mærkeligt, at vi har en minister, der ikke satser på folkeskoletilbuddet, som burde være det kommunale tilbud.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-14:
Jeg ved godt, at det er Enhedslistens yndlingsdisciplin at tillægge andre partier synspunkter, de aldrig har haft.
Hverken regeringen eller andre partier har jeg hørt, og det er hverken under førstebehandlingen eller udvalgsbehandlingen, fremføre det synspunkt, at det ikke handler om at sikre gode vilkår for de kommunale skoler på de små øer.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Det, vi imidlertid har set over en årrække, er, at der er en række kommunale tilbud ude på småøerne, der af forskellige årsager er lukket.
Og hvis man ikke tager initiativ til at kunne sikre bl.a. gode vilkår for den frie skole på Fur og bl.a. mulighed for, at de kan opretholde en anden type skoletilbud på Fejø, og hvis man ikke går ind med et lovforslag og sikrer, at der ikke bare er en fuld økonomisk gevinst, men at der faktisk er, såfremt der så er forældre, der tager sagen i egen hånd, en 100 pct. betaling fra kommunerne, så tror jeg egentlig bare, at den udvikling, vi har set over de senere år, vil fortsætte. Nu synes jeg faktisk, at flertallet af partierne i Folketinget nuanceret går ind og kigger på, hvordan vi helt konkret kan være med til at løse nogle problemer ude på småøerne, og hvordan vi kan være med til at understøtte, at der både bliver opretholdt kommunale skoler, og at der de steder, hvor det så ikke er muligt, er nogle flere muligheder for forældrene til at kunne opretholde et skoletilbud.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Jeg er helt enig med spørgeren i, at der er områder i Danmark, hvor der ikke er tilstrækkelig mobildækning.
Marcus Knuth (V), 2016-01-14:
Mange tak.
Erkender ordføreren, at der på nuværende tidspunkt ikke er de nødvendige kompetencer i Grønland, hvorfor ordlyden »skal« ikke vil give mening, og at ordlyden »kan tilbyde rådgivning til børnefamilier« derfor giver bedre mening?
Det er også derfor, selvstyret støtter op om det her, for ordlyden »kan« giver så selvstyret den maksimale fleksibilitet til at bruge de ressourcer, der nu engang er, enten til rådgivning i forbindelse med en skilsmisse eller til anden form for rådgivning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-14:
Mange tak for kommentaren.
Problemet er jo, at regeringen i sit regeringsgrundlag skriver, at man netop gerne vil sikre samme standard, men i den danske lovgivning er det jo »skal«, og det, det ender ud med, er, at man laver en forringet udgave af en dansk lovgivning og sender den videre til Grønland.
Det synes jeg ikke er acceptabelt, for det, man har gjort, er at skrive »kan« i stedet for »skal«, og vi ved som dem, der udformer lovene, at det har en rigtig stor betydning i praksis.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke tager det her mere alvorligt fra regeringens side.
Man burde netop forsøge at være med til at finde en fælles løsning, for det er jo den udstrakte hånd, som jeg synes Inatsisartut har rakt frem.
Marcus Knuth (V), 2016-01-14:
Jeg mener, at regeringen tager det her meget alvorligt og også ønsker at støtte i det omfang, man overhovedet kan.
Men situationen taget i betragtning, hvor der nu engang kun er de ressourcer, som der er på nuværende tidspunkt, risikerer man så ikke, hvis man skriver »skal«, at de ressourcer så vil blive brugt på et område, hvor de måske kunne blive brugt bedre på et andet område, og at man derfor fjerner den fleksibilitet, som den nuværende lovtekst giver?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-14:
En praktisk løsning kunne jo f.eks. være, at retterne fik ansat børnesagkyndig rådgivning, eller at man var med til at sikre, at der blev oprettet en institution, som kunne være med til at tilbyde konfliktmægling.
Det har rigtig stor betydning for rigtig mange børnefamilier, og jeg har selv talt med rigtig mange af dem, dengang jeg var børnetalsmand, og det er jo typisk børnene, som bliver taberne i det her spil.
Så jeg synes, man har et ansvar, man ikke bare kan frasige sig.
Man kan ikke bare sige, at det er et rent grønlandsk ansvar, man har også et ansvar her fra Danmarks side.