runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg kender ikke Det Konservative Folkepartis regnskab, men så vidt jeg ved, er der ikke nogen terrorister eller terrororganisationer, der finansierer Det Konservative Folkeparti.
Det, jeg taler om her, er, at hvis nogle med ekstremistisk udgangspunkt finansierer moskeer – det viser erfaringer fra andre lande – er det også dem, der bestemmer, hvem der skal være hovedimam, og hvad det er for fortolkninger, der skal være i den moské.
Derfor siger jeg, at det er vigtigt, at der er åbenhed og gennemsigtighed omkring regnskaberne, så vi ved, hvem det er, der står bag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-05:
Jeg kan forstå, at hr. Naser Khader interesserer sig meget for åbenhed omkring økonomien, åbenhed omkring finansieringen.
Det synes jeg er rigtig interessant, for jeg interesserer mig også rigtig meget for åbenhed omkring regnskaber.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den her nyopfundne interesse for åbenhed omkring regnskaber, så man kan finde ud af, hvem det egentlig er, der betaler, hvem der står bag, er udtryk for, at det også er noget, vi vil kunne opleve med hensyn til De Konservatives regnskab?
Vi ved jo, at Det Konservative Folkeparti er et af de partier, som modtager allermest støtte fra de store danske virksomheder – det kunne være tobaksindustrien, det kunne også være andre industrier – men det forholder jo sig sådan, at vi ikke kan få at vide, hvor mange penge Det Konservative Folkeparti rent faktisk modtager fra de her virksomheder.
For at kunne forstå Det Konservative Folkepartis politik, ville det jo være interessant at finde ud af, hvem det egentlig er, der finansierer.
Så mit spørgsmål lyder: Gælder den her nye interesse for åbenhed omkring regnskaberne, når det handler om moskeer, også for Det Konservative Folkepartis eget regnskab?
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg troede, hr. Kamal Qureshi gik ind for dialog og påvirkning.
I øvrigt vil jeg understrege, at er der nogen, der har kritiseret Saudi-Arabien her i Folketinget, er det undertegnede. Det kan man gå ind og se mange steder i Infomedia.
Men jeg vil også understrege, at det jo ikke er alle saudier, der er kvindeundertrykkende.
Der er altså også blandt saudier folk, der forsøger at kæmpe for deres frihed.
Det er ikke alle 4-5 millioner saudiarabere, der er kvindeundertrykkende.
I forhold til udenrigsministeren vil jeg sige, at jeg ikke kender udenrigsministerens kalender.
Spørgeren må spørge udenrigsministeren.
Nu er det her en debat om stormoskeer.
Det er ikke en udenrigspolitisk debat.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Med al respekt for hr. Naser Khaders position, vil jeg sige, at hr. Naser Khader jo ikke er udenrigsminister.
Derfor er det afgørende sådan set, hvem udenrigsministeren som repræsentant for den danske regering har mødt.
Det undrer mig jo, at hr. Naser Khader ikke ved, hvornår hr. Naser Khaders partifælle udenrigsministeren har holdt møder med en person, hr. Naser Khader oven i købet har siddet og spist frokost med.
Jeg ville da spørge ham om, hvornår han eller nogle andre højtstående personer havde haft møder med den danske regering.
Det er så, hvad det er.
Jeg synes egentlig også, at det er bekymrende, at hr. Naser Khader synes, at den person, som sidder og repræsenterer et regime, som undertrykker kvinder i et land, hvor kvinder ikke har ret til at køre bil, hvor kvinder får piskeslag, hvis de er utro, og bliver stenet, er fornuftig.
Yderst fornuftig, siger hr. Naser Khader om en repræsentant for det regime.
En yderst fornuftig mand - det må jeg så sige.
Det er nok ikke den tilgang, jeg ville have til den person, hvis jeg havde en frokostsamtale med ham.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Til det sidste: Det ved vi ikke noget om.
Jeg ved ikke, hvornår vores udenrigsminister sidst har haft møder med saudierne.
Det må spørgeren spørge udenrigsministeren om.
Det, jeg ved, er, at jeg selv har spist frokost med den saudiarabiske ambassadør her i Danmark for nogle måneder siden og havde en rigtig, rigtig god snak med ham om alle de her ting.
Han er faktisk yderst fornuftig, så jeg vil anbefale, at hr. Kamal Qureshi også tager en snak med ham.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Det, som gav mig anledning til at tage ordet, var, at hr. Naser Khader nævnte Saudi-Arabien som et særligt problem, og jeg ved jo, at hr. Naser Khader også sidder som udenrigsordfører og har en partifælle som udenrigsminister i regeringen.
Jeg er meget enig i betragtningen om Saudi-Arabien.
Jeg synes, det er et af de mest totalitære og undertrykkende regimer i verden over for kvinder, homoseksuelle, religiøse mindretal, andre mindretal m.v.
Jeg vil meget gerne spørge, om man har gjort det, og om det har været et tema, for det er vores indtryk, at den her regering ikke ønsker at tage temaer som menneskerettigheder, mindretal og kvinders rettigheder op, når man bl.a. har møder med Saudi-Arabien, men udelukkende diskuterer handelsaftaler.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Det er jo ikke kutyme, at man stiller spørgsmål heroppefra, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at få at vide af hr. Langballe, hvor i Vesteuropa der findes moskeer, hvor man råber ud af minareterne.
Det gør der faktisk ikke.
Så vidt jeg ved, må man i Oslo gerne råbe ud, men det må ikke være højere end trafikstøjen.
Så hvis man mener, at problemet med minareter er, at der bliver råbt ud, er der ikke nogen problemer, for det bliver der ikke gjort i Vesteuropa.
Tidligere råbte man ud, fordi folk ikke havde ure, men det har alle i dag.
Så når der skal kaldes til fællesbøn, er der ikke behov for at råbe ud mere.
Så hvis det eneste problem, der er, er, at der bliver råbt ud, så tror jeg ikke, at der er nogen problemer med minareter.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Jamen jeg takker for svarene.
Jeg savner så kun svar på et lille spørgsmål, som i og for sig er ganske åbent, og som ligger i yderkanten af emnet her, men det kunne interessere mig at høre, om hr. Naser Khader mener, at minereter, hvorfra der kaldes til bøn, hører hjemme i en dansk by.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
I forhold til det første med Saudi-Arabien, så viser erfaringerne det.
Men det er ikke noget, der gør sig gældende i Danmark.
Derfor siger jeg, at skulle det ske, er det utrolig vigtigt med gennemsigtighed og åbenhed omkring regnskaberne.
Det synes jeg er meget afgørende.
Jeg har også selv været meget skeptisk over for de planer, der var i Nordvestkvarteret, altså finansieringen fra Iran, men det er vigtigt med åbenhed og gennemsigtighed.
Men det er ikke ensbetydende med, at det så gælder for alle dem, der har planer om at bygge stormoskeer, at det hele er finansieret af Saudi-Arabien og Iran.
Derfor siger jeg, at principielt har jeg ikke noget imod, at der bliver bygget store moskeer af moderate demokratisk indstillede danskere.
Det, jeg er forbeholden over for, er, når finansieringen eksempelvis kommer fra lande som Iran og Saudi-Arabien.
De er efterhånden blevet så harmløse.
Det, der måske kan være bekymrende, er det, der sker ved enemøder og rådgivning af unge mennesker.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Hvis Saudi-Arabien har penge med, vil jeg også opfordre Det Konservative Folkeparti til, at man siger det åbent, så vi ligesom kan komme ud over det.
Jeg synes, at det er at afspore debatten.
Jeg vil godt bringe os lidt tilbage til det, som hr. Jesper Langballe spurgte om, det er det her med, at der bliver kaldt til bøn, og hvor hr. Naser Khader sagde, at det ikke var tilfældet i Vesteuropa.
Der har altså været et eksempel med den moske/det bedehus, der ligger i Brabrand på Krimhøjvej, så vidt jeg husker, og hvor der i hvert fald førhen blev kaldt til bøn på arabisk.
Ikke fordi det skal udvikle sig til en konkurrence om, hvem der har besøgt flest stormoskeer, men nu har jeg også haft lejlighed til at besøge den, der ligger ovre i Malmø.
Der spurgte jeg, om man kalder til bøn derfra, og de sagde, at det gør man i forbindelse med religiøse højtider.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Jeg synes også, at det var en meget interessant ordførertale, som jeg takker for.
Det særlig interessante for mig var hr. Naser Khaders påpegning af, at når et land som Saudi-Arabien finansierer en moské i Europa, følger der nogle krav med.
Man vil bestemme indholdet.
Tak for den oplysning.
Det var jo i hvert fald noget andet end det, integrationsministeren sagde.
Så har jeg to spørgsmål.
Vil hr. Naser Khader fuldstændig bestride, at der i forbindelse med fredagsbøn kan finde opfordring sted til jihad og til samfundsomstyrtelser og lignende?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Men så skal jeg bare se, om jeg kan forstå det, som er Liberal Alliances indgangsvinkel til det her: Man er med på at sikre, at der ikke kommer pengestrømme til at etablere stormoskeer i Danmark fra eksempelvis det iranske præstestyre.
Er det Liberal Alliances holdning, at man skal forhindre det?
Sådan må jeg næsten forstå det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll siger.
For hvis vi kan blive enige om det – der er godt nok et stykke til de 90 mandater; vi mangler stadig væk V og K – og når hr. Simon Emil Ammitzbøll nu er så glad for det, ministeren har sagt, og det, ministeren står for, så kunne det måske også være, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kunne forklare ministeren og Venstres og Konservatives ordførere og også meget gerne andre, at det måske ville være meget fornuftigt, at man sikrede, at der ikke kunne kanaliseres penge fra eksempelvis det iranske præstestyre til etablering af islamiske kulturcentre og stormoskeer i Danmark.
For jeg kan forstå, at vi der faktisk er enige.
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som jeg har forstået det.
Nu skal man passe på med, hvad der bliver skrevet i avisen, og der kan jeg jo henvise til integrationsministeren.
Hun plejer at sige, at en avis ikke nødvendigvis er en retskilde.
Og i den her store diskussion, vi har haft med udgangspunkt i Holbergskolen, er der jo nogle, der i hvert fald – og det kan jeg så forstå også gælder hr. Kamal Qureshis eget parti – lidt har misforstået, hvad det var, det handlede om, og som har fået det indtryk, at det handlede om forældremøder, hvor man skulle diskutere eleven, og hvor skolen skulle give informationer til forældrene om undervisningen og om de børn, som gik der.
Der kunne jeg se, at Socialistisk Folkeparti og Venstre i hvert fald har haft den samme holdning.
Hvad man laver på skoler af forskellige møder, strikkeklubber, bedsteforældreaftener og sådan noget, er jo ikke noget, vi blander os i fra Folketingets side.
Det er heller ikke noget, Venstre ønsker vi skal lovgive om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-05:
Jeg tror, at man, hvis man havde fulgt med, faktisk ville vide, at Liberal Alliance er gået en del op i spørgsmålet om Iran; vi har faktisk både stillet spørgsmål om det i forhold til regeringen, og jeg har selv deltaget som taler ved flere demonstrationer i Danmark som støtte til de iranske demonstranter.
Så det er ikke et spørgsmål, der ligger os fjernt.
Jeg synes bare, vi er nødt til at have det udgangspunkt: Gør vi noget for at forhindre terrorstøtte i Danmark, også i forhold til støtte for regimer, der eventuelt skulle støtte terror?
Ja, det gør vi; det har vi ministerens ord for, og det stoler jeg på at ministeren har ret i.
Og hvis det er sådan, kan vi jo ikke hver uge eller hver måned så stille spørgsmålet om, om vi ikke skulle gøre et eller andet, der er fuldstændig langt ude, f.eks. diskutere størrelsen på moskeer, for at forhindre et spørgsmål, som ikke har noget som helst med det her at gøre, men i stedet for gøre noget der, hvor det virker.
Og det er jo det, regeringen allerede gør, og det er vi sådan set glade for i Liberal Alliance.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Altså, nu er der jo en grund til, at vi fra Dansk Folkepartis side her i debatten ikke har nævnt eksempelvis ældrepolitikken.
Det kan folk slå ind på på tirsdag, der har vi et glimrende forslag på, der handler om, hvordan man kan gøre mere for at sikre, at demensramte bliver fundet igen, når de stikker af fra plejehjem.
Sådan kan man gå ind på forskellige tidspunkter, og man kan følge med i dagsordenen herinde i Folketingssalen, og så kan man se, hvornår de forskellige ting bliver debatteret.
Så alting bliver selvfølgelig debatteret.
Jeg vil godt høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke er bekymret, når vi kan se, at der er regimer, som er med til at finansiere etablering af stormoskeer i Danmark, eksempelvis det iranske præstestyre i forbindelse med den konkrete sag fra Nordvestkvarteret i København.
Altså, mener hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke, det er noget, der er grund til at være kritisk over for?
Mener Liberal Alliance ikke, at det er noget, som Folketinget bør beskæftige sig med?
Marianne Jelved (RV), 2010-02-05:
Jeg vil gerne indlede med at takke ministeren – i virkeligheden hjerteligt – for svaret på forespørgslen.
Jeg er glad for at bo i et land, hvor jeg kan være meget uenig med f.eks. integrationsministeren om den politik, ministeren gennemfører, men hvor der er grundlæggende principper og værdier, som vi er fælles om uanset forskelle i politiske synspunkter, og det på tværs af partier i regering og i opposition.
Jeg er glad for at bo i et land, hvor alle kan tro, tænke og tale frit inden for lovens rammer, og jeg er glad for den religionsfrihed, jeg bogstavelig talt kan se, når jeg kører hjem på cykel ad Bredgade, forbi Marmorkirken, den katolske kirke og den russisk-ortodokse kirke, som alle er meget synlige i gadebilledet.
Jeg er glad for at bo i et land, hvor frihedsrettigheder som ytringsfrihed og forsamlingsfrihed er borgernes rettigheder, og at grundlovens bestemmelser er til for at begrænse statens magt over for borgerne.
Jeg er glad for at bo i et land, der bygger på en stærk foreningstradition og frihedstradition, og hvor der er bred politisk enighed om, at det er traditioner, som nye borgere i Danmark skal have del i.
Vi ved, at mødre uanset etnisk baggrund betyder rigtig meget for børn og unges skolegang og deres uddannelsesvalg, og vi ved, at det er vigtigt at have netværk.
Derfor skabes der kvindenetværk fra Hjørring i nord gennem hele landet til København i øst.
Det er stærke bydelsmødre, det er kvindegrupper og pigegrupper og mange andre slags grupper i alle dele af landet.
Vi ved, at satspuljemidler – og det er godt 55 mio. kr. – er afsat til kvindeprogrammer i 2007-2011 i bred politisk enighed.
De netværk, der dannes, er med til at skaffe kvinder job, og jeg kan f.eks. nævne KVINFO's mentornetværk.
Kvinders deltagelse i kvindenetværk kan føre til frigørelse og til rigtig god integration i Danmark.
Jeg er glad for, at der tages initiativer til integration, der faktisk virker, uanset der indimellem er uhensigtsmæssig råben og skrigen i medierne, fordi man ikke helt har forstået, hvad det er, det drejer sig om, når mødre inddrages på tværs af etnisk baggrund.
Det er netværk, der er udtryk for ligestilling og ligeværd i den mangfoldighed og forskellighed, der er og må være i et demokrati, hvor den personlige frihed er ukrænkelig.
Det er den bedste modgift mod ekstremisme og radikalisering.
Derfor er jeg glad for at bo i Danmark og glad for, at hr. Martin Henriksen på Dansk Folkepartis vegne kan rejse dagens forespørgsel og ministeren kan give så glimrende et svar.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Det ved jeg ikke.
Nu er det Dansk Folkeparti, der har rejst forespørgselsdebatten, men jeg synes egentlig, at det har været en o.k. debat.
Der er nogle myter, der er blevet aflivet, og der er nogle ting, som er blevet sat på plads, så jeg synes, at tiden er blevet brugt godt.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Det vil jeg bare kvittere for og så sige, at jeg synes, at det er en meget fornuftig tilgang at have, og at den her diskussion jo langt hen ad vejen har været lidt af en parodi, fordi det, forespørgslen egentlig drejer sig om, jo er noget, som Dansk Folkeparti igen og igen har fået svar på såvel mundtligt som skriftligt fra ministeren.
Det her, at debatten breder sig så meget, er vel også et udtryk for, at det lidt er en skindebat, vi tager.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg tror, jeg har sagt det klart.
Man kan ikke stemme imod et forslag til vedtagelse, hvor dele af det er taget fra grundloven og andre dele fra integrationsministerens forskellige kronikker.
Så det vil vi stemme for.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Ja, vi kommer vidt omkring i debatten her, lige fra saudiarabiske ambassadører til det konservative partiregnskab.
Jeg ville egentlig bare helt kort tage ordet for at høre, om hr. Naser Khader kan bekræfte, at også regeringspartneren Venstre vil stemme for det forslag til vedtagelse, der ligger, ligesom Det Konservative Folkeparti vil.
Det var sådan, jeg forstod Venstres ordfører, men det var ikke helt klart.
Kan hr. Naser Khader bekræfte det?
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg mener, at åbenhed omkring moskeernes regnskaber er vigtig, moskeernes regnskaber skal være lige så åbne som kirkernes og andre trossamfunds.
Der skal være den samme åbenhed.
Det er i alles interesse, at der er den åbenhed.
Så kan vi se, hvem det er, der finansierer dem, og så kan vi i hvert fald placere den pågældende moské ideologisk.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Nu er det i hvert fald konstateret, at det finder sted, at der bliver kaldt til bøn – ikke fem gange om dagen, men det forekommer i hvert fald.
Det er en begyndelse, som man så kan have den ene eller den anden holdning til.
Det er i hvert fald godt, at det er blevet konstateret.
Så vil jeg godt spørge ind til det, som hr. Naser Khader var inde på, og som jeg synes er ganske fornuftigt, nemlig at det er problematisk, hvis regimer, som har meget fundamentalistiske udlægninger af islam, er med til at finansiere kulturcentre og stormoskeer osv. i Danmark.
Vil hr. Naser Khader være med til at undersøge, om der er mulighed for, at man kan indrette en lovgivning sådan, at man målrettet kan gå efter de regimer, som vi udmærket godt ved hvem er - det kan være Iran eller Saudi-Arabien - og bremse pengestrømmene derfra til danske projekter?
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Så vidt jeg ved, er der ingen moskeer i Vesteuropa, der kalder til bøn fem gange i døgnet, som er det antal gange, man skal bede.
Det kan godt være, at der er nogle moskeer, der får lov til det en gang imellem, men det er noget, der bliver besluttet de pågældende steder.
Jeg tænker på Oslo.
Det var Oslo Byråd, der gav tilladelse til, at der kunne blive kaldt til bøn, dog ikke højere end lydniveauet fra trafikstøjen.
Det var noget, de besluttede sig for der.
Men der er altså ikke behov for det rent praktisk.
Grunden til, at man oprindelig kaldte til bøn, var, at så kunne folk komme og bede samlet.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Det er jeg sådan set meget enig i, og jeg vil da også sige, at i SF deler vi det samme værdigrundlag.
Men årsagen til, at jeg rejste det spørgsmål, er, at mange muslimer bliver slået i hartkorn med andre muslimer i hr. Jesper Langballes spørgsmål tidligere.
Jeg kan se, at fru Karen Klint meget tydeligt viser et symbol på, at hun er kristen, og det ved jeg jo at hr. Jesper Langballe også er – det er der vist ingen af os der er i tvivl om – og jeg synes, det er afgørende, at man i diskussionen om værdisættet netop breder det ud og også gør det til en politisk diskussion, for fru Karen Klint er næppe enig med hr. Jesper Langballe, når han f.eks. bruger Bibelen til at sige, at homoseksuelle ikke skal have ret til ægteskab eller lignende, eller når kristendommen bliver taget til indtægt for en masse ting.
Så jeg er glad for, at fru Karen Klint bakker op om det og deler det samme værdisæt, som SF har.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Nu har jeg det ikke med at sammenligne mig eller andre med andre navngivne politikere, men jeg vil gerne sige, at Socialdemokraterne går ind for en demokratisk praksis
, uanset hvilken religion det er.
Alle religioner skal administreres efter dansk lovgivning, og der er ikke nogen religiøs overbevisning, der kan overgå dansk lovgivning.
Derfor er det vigtigt, at alle religioner, der praktiseres i Danmark, skal tilknytte sig det danske værdisæt, også frihedsrettighederne.
Selv om vi alle juridisk har ret til at få en skilsmisse, kan ens tro og ens overbevisning jo godt gøre, at man ser forskelligt på det.
Her taler vi om noget helt andet, vi taler nemlig om radikalisering, vi taler om parallelsamfund, og der skal vi selvfølgelig advare mod, at man bruger sin religiøse overbevisning til at udskille sig fra samfundet, for vi ønsker jo integration og inklusion.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Jeg vil gerne stille fru Karen Klint et spørgsmål.
Nu siger hr. Jesper Langballe, at der i alle stormoskeer bliver prædiket en meget krigerisk og meget militant og meget ekstrem udgave af islam.
Og så vil jeg da gerne spørge fru Karen Klint, om hun som kristen føler sig allieret med hr. Jesper Langballe og hans meget krigeriske og militante udgave af en kristen fortolkning af, hvad kristendommen er for en størrelse.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jamen det er jeg jo nok heller ikke den der skal gøre sig til dommer over.
Jeg ved ikke, i hvilket omfang hr. Jesper Langballe har bestået eksamener i islamisk teologi.
Men jeg vil da gerne plædere lidt for – det har jeg faktisk mange gange sammen med mit parti foreslået – at vi i Danmark netop skulle have en mulighed for på universitetet at studere islamisk teologi på demokratiske, kritiske vilkår.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Den er ultrakort.
Jeg vil bare spørge fru Karen Klint, om hun mener, at hr. Jesper Langballe er en særlig velvalgt retskilde, når det drejer sig om at afgøre, hvad der er den genuine eller rigtige islam.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jeg vil gerne gentage, at jeg ikke vil gøre mig til dommer over, hvilke dele af den muslimske verden der er mere korrekte end andre, for jeg er ikke lærd udi det.
Men hr. Jesper Langballe har jo ikke ret – man har ikke ret, hvis man ikke vil indrømme, at der også i kristne bevægelser har været undertrykkelse.
Og det skal vi da også tage afstand fra.
Det var faktisk derfor, jeg startede med at nævne det fra Belfast.
Det er to kristne grupper, der slås mod hinanden.
Der er da flydt meget blod i de gader, og jeg har selv været i byen engang, hvor der røg en lille bombe.
Jamen det er da ikke specielt demokratisk, og derfor synes jeg, vi skal passe lidt på med, hvad det er, vi gør, og hvad det er, vi tillægger hinanden af motiver, og vi skal i hvert fald ikke gøre det ud fra, at det er bygningen, der styrer motiverne.
Vi skal tage afstand fra holdninger og handlinger og mindre fra bygninger.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Det er jo rigtigt nok, at der findes de der forskellige tolkninger af evangeliet inden for de kristne kirker.
Kan fru Karen Klint for resten nævne en, som går ind for, at man skal kidnappe fly og flyve dem ind i høje huse, eller at man skal føre hellig krig, eller at man fysisk skal undertrykke anderledes troende?
Har fru Karen Klint noget svar på det?
Så vil jeg lige sige, at det, jeg anholdt i forbindelse med den moské, altså er, at fru Karen Klint vil gøre Ahmadiyyabevægelsen til noget, der er typisk for islam, al den stund at rigtige muslimske menigheder rundtomkring hader og foragter denne europæiserede Ahmadiyyabevægelse, som jo måske i virkeligheden ligger meget nærmere ved os, end den gør ved det genuine islam.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jeg kan bekræfte, at moskeen er bygget til danske konvertitter.
Men jeg vil ikke stå her og gøre mig til dommer over, hvilke fraktioner der er inden for islam, ligesom jeg heller aldrig gør mig til dommer over, hvilke fraktioner der er inden for den danske folkekirke.
I den danske folkekirke ser vi også forskelligt på tolkningen af Bibelen, af testamentet og alt muligt andet.
Det må muslimerne have den samme frie ret til.
Så jeg står ikke og gør mig til dommer eller vil give en historisk belæring om detaljerne i forskellene på, hvordan man praktiserer Koranen i den ene eller den anden moské.
Jeg bruger eksemplet på, at der er en smuk moské i Danmark.
Der er faktisk kun en, og den har ligget i over 40 år på samme sted, og den giver ikke nogen naboproblemer.