runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Der må jeg så sige til fru Mette Frederiksen, at vi ikke har stemt for nogen forringelser.
Og der er det jo så kommunerne, vi må spørge: Hvad har I gjort?
For der er ikke nogen her i Folketinget, der har vedtaget, at nu skal kommunen skære ned på det og det område.
Det har hverken Socialdemokraterne eller Dansk Folkeparti vedtaget.
Selvfølgelig er der nogle ting, der ikke virker ude i kommunerne, og så må vi kortlægge dem, analysere dem og måske rette dem, hvis vi kan.
Men der sidder socialdemokratiske borgmestre, som foretager en prioritering, som fru Mette Frederiksen åbenbart er uenig i.
Jeg synes faktisk, jeg har talt meget om fremtiden.
Jeg har talt om, hvordan vi får vores integration til at virke, og hvordan vi får vores offentlige sektor til at virke på en fornuftig måde, hvor de, der får gavn af den, også betaler ind til den.
Det synes jeg ikke rigtig jeg hørte noget svar fra Socialdemokraterne på hvordan man ville håndtere hos Socialdemokraterne.
Jeg ved, at De Konservative har presset hårdt på for at få skattelettelser og måske også fortsat gør det.
Og der er det, vi har sagt, at det ser vi ikke at den økonomiske politik og den økonomiske udvikling er til nu, og det er i øvrigt alle økonomer enige i.
Det er ikke det, der er fremtiden nu, for der er så mange midler ude i forbrug i øjeblikket, at det ikke vil være formålstjenligt at få flere ud.
Morten Bødskov (S), 2007-01-25:
Det svar, som hr. Peter Skaarup giver nu, viser jo fuldstændig klart, hvad valget er i dansk politik.
Det handler om, at der er en meget tydelig blok, som vil investere i mere velfærd, og så er der nogle, der er i bedste fald meget uldne om, om der kommer gigantiske skattelettelser til erhvervslivet og andre.
Det, vi spørger om, er: Vil Dansk Folkeparti acceptere meget store lettelser i selskabsskatten?
Det, hr. Peter Skaarup glemmer at sige, er, at i svaret til hr. Ole Stavad sagde hr. Peter Skaarup: Vi ser ikke noget umiddelbart behov frem til næste valg.
Men hvad så efter næste valg?
Vil man da acceptere store skattelettelser til erhvervslivet?
Og er man, når det kommer til stykket, rent faktisk enig med skatteministeren, som har sagt, at hvis vi ikke får skattelettelser på den her side af et valg, går vi til valg på at få skattelettelser efter et valg?
Per Clausen (EL), 2007-01-25:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod hr. Peter Skaarups svar vedrørende Dansk Folkepartis stilling til skattelettelser i fremtiden.
Morten Bødskov (S), 2007-01-25:
Jeg tror faktisk, det var udmærket, at jeg fik ordet her, for det svæver lidt hen i det uvisse, hvad Dansk Folkeparti har af sigte i den her debat.
Hr. Peter Skaarup starter med at sige, at man vil holde sig til forespørgslen.
Hvis hr. Peter Skaarup læser forespørgslens tekst, kan han se, at den jo handler om fremtiden og har mere end det år til halvandet års sigte, som hr. Peter Skaarup kun nødtørftigt tør bevæge sig ud i.
Hr. Ole Stavad spurgte for få minutter siden i forbindelse med de meget hårde forlydender, vi har fra kilder om, at regeringen pønser på en lettelse af selskabsbeskatningen, om Dansk Folkeparti vil støtte det.
Ja eller nej?
Peter Christensen (V), 2007-01-25:
I ordførertalen er hr. Jan Petersen meget inde på 1990'erne, og man kan høre, hvordan ordføreren drømmer sig tilbage til den periode.
Men det var jo en periode, hvor vækstraterne lå på omkring 2,3-2,4 pct. Det skal jo så ikke være diskussionen, om det er 2,3 eller 2,2 pct., det er jeg helt med på, det er jo ikke så afgørende.
Men det, der jo alligevel er interessant at diskutere, er, om man vil tilbage til vækstrater, der er så høje, at man er nødt til samtidig at øge skatten, hvis det ikke i fremtiden skal give en regning.
Det er sådan set lidt der, jeg synes, at jeg mangler et svar fra Socialdemokratiet, nemlig på, om man vil køre en uansvarlig linje, der betyder, at man så bare efterlader en regning på, at man øger vækstraterne, eller – og det er mit spørgsmål – om man er parat til at sige: O.k., vi dropper skattestoppet, for ansvarligheden skal blive der, vi vil have øget vækst i de offentlige udgifter, men vi vil også være ansvarlige, det skal også hænge sammen, så vi øger også skatten.
Man kan jo ikke begge dele.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg må bare understrege, at skattetrykket under SR-regeringen stort set var uændret.
Det svingede over år, men det var gennemsnitligt på samme niveau, da vi startede, som da vi sluttede.
Må jeg så ikke sige, at det der spørgsmål jo skal bruges til at sætte fokus på skattestoppet?
Det er jo det ærinde, hr. Peter Christensen er ude i, og så lad mig sige fra starten, at vi jo så kan koncentrere debatten om det, ligesom vi gjorde under tredje behandling af finansloven.
Skattestoppet står fast i den valgperiode, der kommer, når vi overtager efter næste valg.
Der står det fast.
For enden af det ligger også forhandlinger om en skattereform, hvor hr. Peter Christensens parti – og det kræver jo så, at hr. Peter Christensen anerkender, at man i opposition også skal være et samarbejdsvilligt parti – vil få anledning til at være med til at forhandle og inspirere til, hvordan en sådan fornuftig skattereform for Danmark skal se ud.
Men skattestoppet ligger fast i den valgperiode.
Vækstprocenten kan blive højere, og det er muligt, at det så indebærer en lidt lavere gældsafvikling, men der er vi jo foran.
Vi vil sådan set godt investere i, at danskerne også allerede i de kommende år får gavn af ...
Peter Christensen (V), 2007-01-25:
Nu hører jeg det sådan set sådan, at man fra Socialdemokratiets side er parat til at sige, at man af valgtaktiske årsager ikke vil have en balance i den første valgperiode.
Der lader man stå til, og så indhenter man det forsømte senere, fordi man nedsætter det her udvalg, der skal kigge på skatten, og det må så rydde op i de der 4 første år, hvor der ikke er den balance.
Det er jo sådan set også et fint svar at give, at der kommer en regning, for det er jo sådan set det, jeg hører hr. Jan Petersen anerkende.
Der er en regning, hvis man går tilbage til de glade 1990'ere.
Den regning bliver så ikke delt ud til befolkningen de første 4 år, men de får den, det er sådan set det, hr. Jan Petersen lover danskerne.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Det regnestykke tror jeg vi skal sidde og arbejde lidt detaljeret med sammen.
Jeg indrømmer gerne her, det er ikke noget problem for mig, at den nuværen de regering ikke har slået det ud af kurs, men opgaven er så sandelig også anderledes, for man overtog en økonomi, hvor der var plus på alle konti.
Derfor er den situation, vi skal forholde os til i fremtiden, anderledes.
Vi skal ikke ofre ressourcer på at tilvejebringe strukturelt overskud, vi er foran med hensyn til at afvikle den gæld.
Til gengæld må danskerne nu have gavn af, at det går så forrygende godt i dansk økonomi.
Det betyder også, at vi kan forstærke den positive tendens ved at lade den offentlige sektor spille velfærdsmæssigt med på den rigdom, vi har i den private økonomi.
Det behøver ikke at udløse nogen skattelettelse, og det efterlader ikke nødvendigvis nogen regninger.
Det behøver det ikke at gøre.
Men lad mig så sige for at udrydde enhver tvivl, at enhver ansvarlig regering – og jeg går ud fra, at denne regering også har samme opfattelse – selvfølgelig inden for rammerne af det, man har lovet, må regere efter, hvordan den økonomiske situation er.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Jeg vil kaste mig over forslaget til vedtagelse, for det er jo også spændende.
Nu kunne jeg forstå, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr i forbindelse med første linje i forslaget til vedtagelse omkring tilstrækkelige midler nåede frem til, at beløbet alene var 8 mia. kr.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad Socialdemokratiet fastsætter den første linje til rent økonomisk.
Hvor meget er hr. Jan Petersen villig til at sige, der skal til, for at der er tilstrækkelige midler?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
I vores finanslovforslag lagde vi ud med at sige, at 1 mia. kr. var et relevant ekstra bidrag til kommunerne, og derudover var de forbedringer, vi havde indskrevet i vores finanslovforslag, også til rådighed for at få den kommunale økonomi til at hænge sammen i 2007.
Hr. Troels Lund Poulsen kunne jo i sit næste spørgsmål måske så kommentere et enkelt forhold, for jeg går ud fra, at hr. Troels Lund Poulsen mener, at der sådan kan sættes ekstremt eksakte tal på, hvad der er brug for i 2007.
Men hvis det er tilfældet, så forstår jeg sådan set ikke, at man selv har korrigeret sine egne tal.
Kan hr. Troels Lund Poulsen i den forbindelse så garantere mig, at der er tilstrækkeligt med penge i regionerne til at leve op til den aftale, man har indgået med dem?
Det interessante er jo, at procenten i finanslovforslaget fra os for 2007 er kendt.
Det er de berørte Socialdemokrater jo alle enige om, det er sådan set et finanslovforslag, der er fremlagt ikke bare i enighed, men også i begejstret enighed.
Det andet, der er interessant, er, at uanset hvordan hr. Troels Lund Poulsen vender og drejer de forskellige udtalelser, så er der en fællesnævner, og det er spørgsmålet om en ligelig fordeling af den fremtidige vækst mellem den offentlige og den private sektor.
Det går igen i samtlige citater.
Så er det korrekt, at der er nogle af citaterne, der handler om, hvad historikken under SR-regeringen var.
Men der var fordelingen jo også ligelig, så hvad er der egentlig at komme efter?
Erling Bonnesen (V), 2007-01-25:
I forslaget til vedtagelse, som Socialdemokraterne er med i, fremgår det af den første pind, at man vil sikre kommuner og regioner tilstrækkelige midler.
Der blev der nævnt ret præcist ca. 2 mia. kr. Så er det, jeg gerne vil spørge ordføreren: Hvis Socialdemokraterne i dag var i regering, og Jan Petersen, ordføreren, var finansminister, ville Jan Petersen som finansminister så levere varen ...
Undskyld.
Ville hr. Jan Petersen så levere varen til sin partiformand og bevilge 2 mia. kr. mere til de kommunale budgetter?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg vil sådan set kun på det svare, at en socialdemokratisk finansminister, uanset navn, ville have opført sig betydelig mere anstændigt i forhold til de opgaver, som de danske kommuner skulle løse i 2007, og derfor ville beløbet have været større, ja, det ville det.
Det havde også været forsvarligt at give et større beløb der.
Vores finanslovforslag indeholdt direkte 1 mia. kr. til området, og derudover sagde vi om de forbedringer, vi ønskede via finansloven, at vi godt ville holde igen med dem og vente med dem til senere og bedre og sikrere lejligheder, hvis det så er det, der skal få den kommunale økonomi til at gå op.
Men det er jo lidt vanskeligt i det her forløb nøjagtig at dosere, hvad det egentlige behov i kommunerne er.
Regeringen skiftede jo tal.
Erling Bonnesen (V), 2007-01-25:
Tak for det klare svar.
Så vil jeg godt på det andet spørgsmål vende mig til regionerne.
Hvor mange flere penge ville hr. Jan Petersen som tænkt finansminister nu bevilge til regionerne?
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
I påtegningen i Finansudvalget på det kommunale aktstykke tror jeg nok, vi direkte fik skrevet, at vi fandt, at den aftale, der var indgået med regionerne, så realistisk og ansvarlig ud.
Jeg kan så se nu, at der åbenbart er problemer med at få den til at fungere i forhold til, hvad man har stillet af forventninger.
Men vi støttede den del af det aktivt og sagde: Det ser ud, som om det er, hvad der er brug for ud fra de kendte vilkår.
Så der ville vi nok være endt samme sted.
Men det er jo en teoretisk diskussion, vi har.
Det er jo regeringen, der regerer, og hvordan en finansminister fra oppositionens side vil regere uden fuldstændig adgang til forhandlingslokalet, uden fuldstændig adgang til tal og hele embedsapparatet, må jeg tage et vist forbehold for her.
Der er sådan set en helt saglig forskel på, hvad man kan forvente af meget, meget hundrede procent sikre svar her.
Det må hr. Bonnesen have forståelse for.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Derfor kan man jo stille det spørgsmål, om det overhovedet er en vedtagelse, der kan bruges til noget, fordi man jo så ikke er enig om omfanget.
Men lad mig så gå videre til det næste spørgsmål, jeg har.
Det er hr. Henrik Sass Larsen, den socialdemokratiske politiske ordfører, der har sagt, at den offentlige vækst krone for krone, procent for procent, skal være på niveau med væksten i det private.
Hvordan stemmer det overens med det, hr. Jan Petersen lige har sagt om, at man ikke vil lægge sig fast på en bestemt procentsats?
Hvordan hænger det sammen?
Søren Pind (V), 2007-01-25:
Jeg blev først lidt forbløffet over hr. Jan Petersens bemærkning om, at han følte sig som til et VU-kursus.
Men så kom jeg til at tænke på, at jeg egentlig tror, det er, fordi det har så meget med den socialdemokratiske økonomiske politik at gøre: Den er sjov, den er ideologisk, og så har den ikke altid fødderne på jorden.
Jeg skal nok lade det gå videre til de unge mennesker.
Mit egentlige spørgsmål er et andet.
Jeg oplevede i en årrække en socialdemokratisk overborgmester, som – nu sagde jeg det til hr. Jørgen Arbo-Bæhr før – udførte mirakler.
Han præsterede både at nedbringe antallet af offentligt ansatte og at få servicen til at vokse.
Jeg kunne godt tænke mig ud fra hr. Jan Petersens verdensbillede at få det mirakel forklaret.
Kunne han ikke sætte nogen ord på, hvordan noget sådant kan lade sig gøre?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Det har været interessant at følge debatten og også hr. Jan Petersens ordførertale, og en af de ting, der har slået mig, er, at når vi taler om problemerne i den offentlige sektor og velfærdssamfundet, som hr. Jan Petersen også har talt om, bliver der slet ikke taget hul på den diskussion, som er meget stor, og hvor der ligger en meget stor byrde i den offentlige sektor i dag, og det er indvandrerområdet.
Nu ved jeg godt, at Socialdemokraterne igennem de sidste år overhovedet ikke har villet tage et medansvar for indvandrerpolitikken her i landet.
Socialdemokraterne ville ikke være med i integrationsaftalen, Socialdemokraterne ville ikke være med i velfærdsaftalen i det afsnit, der gælder indvandring og flygtningeområdet.
Derfor er Socialdemokraterne jo tvunget til at komme med løsningsforslag ude i kommunerne, hvor der sidder en række socialdemokratiske borgmestre.
Og der er mit spørgsmål til hr. Jan Petersen: Hvad vil Socialdemokraterne her på Christiansborg sammen med de kommunale folk gøre for, at der rent faktisk bliver ydet et stykke arbejde for de offentlige bidrag, der gives til den pågældende gruppe?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Jeg skal nok en dag ved lejlighed forklare hr. Troels Lund Poulsen, hvad indholdet i østaftalen er.
For den forhindrer ikke en eneste østeuropæer i at arbejde i Danmark, ikke én.
Men det udestår stadig væk, at jeg får svar på mit spørgsmål.
Et er, at man siger, at der er nogle mennesker, som måske kan komme til at arbejde i den sociale service-sektor, men jeg synes, det ville være rart for de mennesker, der i dag knokler og bliver nedslidt af at holde sammen på ældreplejen, holde sammen på situationen i daginstitutioner, i skoler og på sygehuse, at vide, om regeringen og regeringspartiet Venstre mener, at der skal være flere ansatte i fremtiden, eller om der skal være færre ansatte i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Nu kan jeg jo starte med at sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at jeg udmærket godt ved, hvad østaftalen går ud på, og derfor kan jeg også forstå, at det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr i dag har sagt, også er en indrømmelse af, at man nu er villig til at se på østaftalen.
Sådan må jeg jo forstå det.
Derudover vil jeg så bare give hr. Jørgen Arbo-Bæhr et eksempel ude fra virkeligheden, hvor jeg kan anbefale hr. Jørgen Arbo-Bæhr måske at bevæge sig ud noget oftere.
Det var Herlev Sygehus, som der har været meget stor debat om inden for de seneste måneder, og som jo desværre havde en situation, hvor man havde en meget lang venteliste.
Hvad var det så, man gjorde på Herlev Sygehus?
Man ansatte ikke flere sygeplejersker, man gjorde ikke noget for at få flere læger.
Det betød så faktisk, at man i løbet af meget kort tid er kommet i den situation, at man nu har en meget kort venteliste.
Så vi skal se på alle løsninger, og vi skal se på alle modeller – det gør vi også i kvalitetsreformen.
Vi indbyder alle gode forslag, ja, jeg vil sågar gerne indbyde også hr. Jørgen Arbo-Bæhr til at komme med forslag.
Jeg har hørt et udmærket forslag fra hr. Jørgen Arbo-Bæhr i dag, nemlig at man skal se på, hvordan de ansatte, hverdagens helte, kan få mere indflydelse på deres egen hverdag.
Det er da et ganske udmærket sted at starte.
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Venstres ordfører nævner gang på gang det økonomiske råderum, som om det er en eller anden fast størrelse.
Men jeg har nogle gange efterhånden spurgt statsministeren, jeg har spurgt finansministeren om, hvordan regeringen definerer det her økonomiske råderum.
For det er jo at sælge elastik i metermål, når man siger: Jamen vi kan ikke gøre noget, fordi det økonomiske råderum ikke er til stede.
Kunne ordføreren ikke have den godhed klart at fortælle os her i Folketingssalen, hvad det er, der menes med det økonomiske råderum?
Og kunne ordføreren så ikke også samtidig fortælle os, når det her økonomiske råderum engang måtte være til stede, hvad regeringen så prioriterer?
Er det skattelettelser, eller er det udvikling af det danske velfærdssamfund?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Der vil jeg gerne starte med helt klart at sige til hr. John Dyrby, at det, vi prioriterer, både er et skattestop – et skattestop, som vi har stået vagt om siden 2001, og som Socialdemokratiet i bedste pendulpolitik har forsøgt at adoptere, og hvor vi må erkende, at det ikke er lykkedes og heller ikke kommer til at lykkes – og en forøgelse af den offentlige sektor.
Vi har ansat flere i den offentlige sektor, og vi har løftet den offentlige sektors velfærd med tæt ved 35 mia. kr.
Derudover har vi også formået at give skattelettelser til dem, der tjener mindst.
Så vi har gjort det, som jo er helt fornuftigt, nemlig at tilskynde, at det kan betale sig at arbejde og gøre en særlig indsats.
Og der må jeg konstatere, at det så er en politik, som Socialdemokratiet er uenig i.
Og det er fair nok, sådan er det jo, når man er fra to forskellige partier.
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Ja, det var så et studie i overhovedet ikke at svare på det, det blev spurgt om.
Se, hr. Troels Lund Poulsen vender sig om og kigger bagud, og så kommer han med nogle betragtninger omkring udviklingen i det offentlige udgiftsniveau.
Sandheden er jo i virkeligheden, at der er blevet væsentligt flere ældre, der er blevet flere yngre, og det er i virkeligheden det, der er årsagen til, at det offentlige udgiftsniveau under den her regering er steget – det er ikke en udvikling af velfærdsmodellen.
Så har hr. Troels Lund Poulsen den opfattelse, at et spørgsmål om fremtidige skattelettelser eller fremtidig velfærdsudvikling er et spørgsmål om skattestoppet eller ikke skattestoppet.
Og det er egentlig helt forkert.
Det er jo et ganske enkelt spørgsmål: Hvad er det økonomiske råderum?
Hvordan definerer hr. Troels Lund Poulsen og Venstre det?
Og når det engang kommer – og jeg er ikke i tvivl om, det kommer, for det kommer en morgen, hvor statsministeren vågner op og siger: Hov, nu er der behov for skattelettelser, nu er der økonomisk råderum til det.
Så gennemfører han det.
Kunne hr. Troels Lund Poulsen ikke definere, hvordan det økonomiske råderum måles, og om det økonomiske råderum skal bruges til skattelettelser eller til udvikling af den danske velfærdsmodel?
Rasmus Prehn (S), 2007-01-25:
Nu er det formentlig Venstres ordfører bekendt, at hans ord og statsministerens ord også bliver transmitteret på tv, så jeg har haft rigelig lejlighed til at høre, hvad statsministeren har sagt, og det er jo også derfor, at jeg kan undre mig så meget desto mere.
Sagen er jo, når man kigger på de faktiske tal, at der er sket en eksplosiv stigning i brugerbetaling i Danmark i den tid, vi har haft en borgerlig regering.
Jeg står her med et notat fra AE-rådet, hvor man kan se, at mens priser i almindelighed fra 2001-2006 er steget med 10 pct., har regeringen sikret en stigning i brugerbetalingen på 23 pct. – den almindelige prisudvikling var altså på 10 pct.!
Man står her og siger endda direkte transmitteret i tv, at man ikke vil brugerbetaling, men sandheden er, at den er steget markant.
Hvordan forklarer Venstres ordfører det?
Er det bare, fordi man siger noget og gør noget andet eller hvordan?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Men jeg må så også sige, at der i øjeblikket ikke er mulighed for det, som Socialdemokratiet så gerne vil underholde med, nemlig at regeringen vil give skattelettelser.
Der er intet belæg for at komme med den påstand.
Derudover vil jeg sådan set bare gerne minde det socialdemokratiske folketingsmedlem hr. John Dyrby om, at det, vi arbejder for, er både at sikre en udvikling til gavn for den enkelte dansker, sådan at man får flere penge til sig selv – vi er sådan set tilhængere af, at den enkelte får flere penge i egen lomme – og at sikre, at det samfund, som vi skal efterlade til vores børn og børnebørn, er af en så høj kvalitet, at det også er fremtidssikret.
Og det er den linje, vi arbejder efter.
Derudover kommer vi selvfølgelig til at diskutere den økonomiske linje fremadrettet, når vi præsenterer 2015-planen til sommer.
Og der er jeg da af den opfattelse, at også hr. John Dyrby vil interessere sig meget for den plan.
Jeg tror, jeg må bede hr. Ole Vagn Christensen, som, så vidt jeg ved, har siddet i Folketinget i mange år, om at gå alle årbøger igennem.
Det kan selvfølgelig være en lidt større omgang for hr. Ole Vagn Christensen, men jeg håber, hr. Ole Vagn Christensen har tid til det.
Det tror jeg hr. Ole Vagn Christensen har.
Så vil han nå frem til det, som er det sandfærdige billede, hvilket jeg også har nævnt gentagne gange fra talerstolen, nemlig at mens fru Helle Thorning-Schmidt har stået på denne talerstol – hvis vi nu sætter det meget højt – fem gange, så har landets statsminister vel været her 1.000 gange eller mere.
Så jeg må sige, at man er velkommen til at have den debat, og jeg tror, at de, der sidder og lytter til denne debat, da vist udmærket godt ved, hvem der har fremlagt sin politik, hvem der har fremlagt de visioner, man har for Danmark.
Det har statsministeren gjort gentagne gange, mens han var politisk ordfører, mens han var formand for Venstre, mens han var statsminister.
Vi efterlyser sådan set bare, at fru Helle Thorning-Schmidt ønskede at være til stede i dag for at diskutere det, som vi står over for, nemlig den økonomiske udvikling.
Jeg kan konstatere, at fru Helle Thorning-Schmidt er optaget af at være i tv og andre vigtige ting og ikke være i Folketingssalen, og det er selvfølgelig fru Helle Thorning-Schmidts prioritering.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-25:
Men det, vi kan konstatere, er, at i et helt år så vi ikke statsministerkandidaten fra Venstre.
Lad os få en reel diskussion, som også vores ordfører sagde.
Jeg vil stadig væk holde fast i, at det er en strudsepolitik, som man lægger frem her fra Venstre, fra Dansk Folkeparti, fra Det Konservative Folkeparti, hvor man ikke tør erkende de kendsgerninger, der er ude i samfundet, for det, man jo siger, er, at man ikke kan indfri de dokumenterede udgiftsbehov og forventninger, som man selv har skabt over for befolkningen.