runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Det, jeg i al ydmyghed forsøger at få ordføreren til, er at forholde sig til den række af beviser, der er blevet fremlagt i medierne.
Er det, fordi ordføreren mener, at de lydoptagelser er fabrikerede, og at de kvitteringer, der ligger, er fabrikerede?
Er det det, ordføreren mener?
Eller er det, fordi der bare ikke er nok beviser, at man ikke vil have det undersøgt?
Eller er det en helt tredje mulighed, nemlig at man aldrig nogen sinde ville mene, at PET's gøren og laden skulle undersøges, uanset hvor mange indicier der er på, at loven er blevet brudt?
Det er det, jeg i al ydmyghed forsøger at få ordføreren til at forholde sig til.
Alt for meget peger i den her retning, og det ville også være bedre for tilliden til PET, hvis vi bare kunne få det afklaret.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-05-03:
Nu skal jeg ikke forholde mig til de enkelt dokumenter, der er i sagen.
Jeg tror, der er mange dagsordener i den her sag, herunder at nogle medier og centrale aktører jo også har en interesse i at stille den her sag i et bestemt lys af mange forskellige årsager.
Så jeg vil ikke bevæge mig ud i sådan en karaktergivning af hvert enkelt af de punkter, der er rejst af de medier, der har været involveret i den her sag.
Man kan jo aldrig give en garanti for, at en given sag ikke skal undersøges nærmere.
Men jeg synes nu, at vi lige nøjagtig i den her sag og med det, der er blevet udtalt af justitsministeren, må slå fast, at der ikke er baggrund for, heller ikke i det her Folketing, at iværksætte en kommissionsundersøgelse af den her sag.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at der ikke må gå inflation i undersøgelseskommissioner.
Det kan jeg godt give ordføreren fuldstændig ret i.
Men nu er det jo sådan, at De Radikale bl.a. er i gang med at vedtaget en lovgivning om kontrol med PET, som umuliggør, at der er andre måder at kontrollere på, når der er indicier, som peger i retning af, at efterretningstjenesten ikke har overholdt dansk strafferet og folkeretten.
Det ville man kunne i f.eks. Norge, hvor deres uafhængige undersøgelsesudvalg bl.a. har sagt, at de ville tage sådan en sag som den med Morten Storm op.
Så derfor bliver vi jo nødt til at gøre det med en undersøgelseskommission.
Jeg kunne tænke mig at høre, om De Radikale ikke synes, at det er vigtigt, at befolkningen, os alle sammen, bliver fuldstændig beroliget, når der desværre er mistanke om, at PET har slået mennesker eller medvirket til at slå mennesker ihjel i stedet for at stille dem for en domstol og give dem en retfærdig rettergang, så de kan få den straf, de har fortjent.
Synes De Radikale ikke, at det er et problem, at det spørgsmål bliver ved med at stå åbent?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-03:
Tak, hr. formand.
Jeg vil ikke sige alt for meget i denne sag.
Den er efterhånden blevet drøftet vidt og bredt her i Folketinget og også i pressen.
De forskellige partiers holdninger i debatten er vist efterhånden ret klare, og det kommer næppe som en overraskelse, at vi heller ikke kan bakke op om en undersøgelseskommission.
Jeg kan sagtens forstå, at den her sag har fået stor offentlig opmærksomhed.
Historien om Morten Storm er jo spændende og på mange måder unik.
Jeg forestiller mig, at der kunne komme en glimrende filmatisering ud af den, måske.
Men ud fra, hvad der kom frem, er regeringspartierne enige om, at der ikke er behov for at nedsætte en dyr undersøgelseskommission.
Jeg har respekt for, at hverken justitsministeren eller PET's chef kan gå alt for konkret ind i enkeltsager.
Selv om jeg personligt også af og til kan være særdeles nysgerrig efter at få noget at vide om PET's arbejde, må man nok erkende, at PET har behov for at arbejde særdeles fortroligt.
Jeg har også tiltro til, at PET naturligvis ikke deltager i operationer, der har det sigte at slå nogen ihjel, for det hverken kan, vil eller må PET.
Søren Espersen (DF), 2013-05-03:
Men i spørgsmålet, der nu kom, ligger der også det i det, at der nok er noget, justitsministeren holder tilbage for Kontroludvalget; der er nok noget, som efterretningstjenesten holder tilbage.
Jeg mener faktisk, det er i justitsministerens interesse at dele den viden med de ganske få personer, der sidder i det kontrollerende udvalg.
Jeg tror, at enhver justitsminister ville synes, at det egentlig ikke er så dårligt at have andre, der repræsenterer et kæmpe flertal i den danske befolkning, med derinde, hvor der kan stilles spørgsmål, som vi andre ikke kan stille.
Vi sidder jo også i andre situationer – f.eks. i Udenrigspolitisk Nævn – og får orienteringer, ligesom vi gjorde i går, om noget, vi ikke kan videregive, men hvor vores folk så må have tillid til, at det er i orden, og at der bliver sagt det, der skal siges.
Så igen vender vi egentlig tilbage til det, der var det oprindelige, nemlig at Enhedslisten generelt ikke har tillid til vores institutioner og vores embedsfolk, og det har vi.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Jamen det er jo egentlig meget fint, for kernen i det at have kontrol og uafhængige undersøgelser, er jo, at man siger, at der er nogle uafhængige personer, dem har vi tillid til, de kan undersøge en sag, og så kan de fortælle os andre: Bare rolig, der er ikke noget at komme efter.
Eller også kan de sige: Vi har fundet dem, der er ansvarlige, og det er på plads nu.
Det ville jo være rigtig fint, men så vidt jeg ved, sidder hverken fru Pia Kjærsgaard eller resten af Folketingets Kontroludvalg og dykker ned i en konkret sag og ser på, om lovgivningen nu er overholdt her eller ej.
De kan faktisk ikke bede om at få noget dokumentation fra PET, de kan kun høre på, hvad PET har at sige, ligesom vi i Folketinget kun kan høre, hvad justitsministeren har at sige. Ville det ikke være godt for den brede befolknings tillid til PET, hvis vi fik nogle uafhængige personer, som ikke er øverste chef for PET vel at mærke, som justitsministeren er, til at kontrollere den her sag, gå ind at tjekke, at det er i orden, og så bagefter komme med en konklusion, så alle kan blive beroliget: Ja, PET har overholde både dansk strafferet og folkeretten, og det gør de altid, også i den her sag?
Søren Espersen (DF), 2013-05-03:
Det er jo ikke sådan, at der ikke findes kontrol, der er faktisk en hel del kontrol, startende med justitsministeren.
Det ved alle, og det ved han også selv, altså at det er hans ansvar, at reglerne overholdes.
Og det er den første politiske kontrol, vi har.
Derudover kommer der jo andre kontrollerende instanser, Wambergudvalget, domstolskontrollen og også vores særlige kontroludvalg her i Folketinget, hvor vi jo også er repræsenteret, og hvor jeg ved at man går ind i substansen af sådan nogle sager, uden at vi egentlig hører, hvad det er, der foregår, for de folk, der er der, er meget tavse om det.
Men vi sætter så vores person, i det tilfælde fru Pia Kjærsgaard, ind som vores repræsentant og har tillid til, at hun følger det nøje, uden at hun kan sige, hvad det er.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Jeg beklager, jeg havde simpelt hen glemt at få trykket på knappen.
Tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu sagde ordføreren, at Dansk Folkeparti har tillid til, at justitsministeren altid gør sit bedste.
Det kan man jo så mene om, hvad man vil.
Men det er jo rigtigt nok, at der er noget, et element, i den her diskussion, som handler om, om man har tillid til efterretningstjenesterne eller ej.
Og det er jo også rigtigt nok, at vi har det sådan i Enhedslisten, at det er rigtig fint med tillid, men i et demokrati, så sørger man for, når man giver myndighederne magtbeføjelser, også at have en uafhængig kontrol med dem og sørger for, at de ikke misbruger de magtbeføjelser.
Det er jo det, der gør et demokrati til et demokrati og ikke et diktatur.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører: Når man er så optaget af tilliden til PET, mener Dansk Folkeparti så ikke, at det ville være godt, hvis vi kunne få undersøgt den her sag uafhængigt, få det afklaret, sådan at der ikke ville være nogle spekulationer om, hvad PET har gjort eller ikke gjort, så vi kan få genskabt den tillid til PET, som Dansk Folkeparti efterlyser?
Karen J. Klint (S), 2013-05-03:
Jamen det er sådan set bare en lille praktisk oplysning og ikke et spørgsmål.
Der findes faktisk i huset, netop i forlængelse af demokrati for alle-projektet , en model til, hvordan man kan gøre talerstolen tilgængelig.
Det fik jeg bare ikke tid til at sige i min tale.
Der ligger en tegning og en model for, hvordan den kan gøres tilgængelig, for selvfølgelig skal man, hvis man har et handicap og er medlem af Folketinget, også op på talerstolen og ikke stå på gulvet.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Jeg skal starte med at beklage, at vores ordfører på handicapområdet, fru Stine Brix, ikke kunne være til stede.
Hun blev kaldt over i Sundhedsministeriet til et hastemøde.
Vores forslag består af tre dele.
Den første er en lovændring, således at der ikke er et krav, men et tilvalg for borgere, som har brug for hjælp til at afgive deres stemme, af, at en myndighedsperson overværer afstemningen, så de selv kan få lov til at bestemme.
For det andet er der en del om tilgængelighed i bred forstand, f.eks. at partierne forpligtes til at sikre tilgængeligt valgmateriale, hjemmesider og adgang til afstemningssteder.
For det tredje er der en del om lavteknologiske løsninger, som kan forbedre stemmehemmelighed og tilgængelighed for mennesker med handicap.
Lad det være sagt med det samme: I Enhedslisten deler vi handicaporganisationernes kritik af det nuværende valgsystem, hvad angår tilgængelighed.
Selv om vi ikke er enig i, at løsningen er elektroniske valg af hensyn til sikkerhed, kontrol og tillid til valghandlingen, mener vi bestemt, at der kan gøres noget for at forbedre stemmehemmelighed og tilgængelighed for borgere med handicap.
Vi har indledt en dialog med Det Centrale Handicapråd, Dansk Blindesamfund og ITU for at komme videre med at forbedre tilgængeligheden ved valg.
Vores forslag er dermed et oplæg til, hvordan man kan komme videre.
Vi indgår meget gerne i dialog med Folketingets øvrige partier i forbindelse med udvalgsarbejdet, så man kan samles om noget, der kan bringe arbejdet videre.
Vi vil f.eks. meget gerne diskutere, om man på anden vis end med vores forslag kan imødekomme især Dansk Blindesamfunds ønske om mindre overvågning i forbindelse med selve valghandlingen.
En mulighed er også at give borgeren og hjælperen mulighed for at kræve, at en valgtilforordnet overværer valghandlingen, men hvis hverken borger eller hjælper mener, at der er behov for det, skal man kunne vælge det fra.
Vi ønsker os brændende, at man styrker forskningen på det område, så Danmark kan blive det første land til at præsentere løsninger, der gør borgere med handicap i stand til at stemme selvstændigt.
Det er vigtigt at brede diskussionen ud til at handle om mere end selve situationen, i hvilken krydset sættes.
En stor del af demokratiet udspiller sig, før og efter selve krydset er sat, f.eks. ved deltagelse i den politiske debat, debatmøder, politiske partier og ved deltagelse i parlamentariske forsamlinger, hvor tilgængeligheden mange steder er dårlig.
Det gælder også den her talerstol, som jo ikke i dag kan benyttes, hvis man ikke selv kan gå.
Med de ord ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Vi tager godt imod de mange positive tilkendegivelser, der er kommet fra Folketingets partier i salen i dag.
Vi glæder os til at drøfte, hvordan man i fællesskab kan komme videre.
Mike Legarth (KF), 2013-05-03:
Tak, formand.
Det er vigtigt at slå fast fra konservativ side, at vi selvfølgelig til enhver tid synes, at man skal gøre mest muligt for dem, der har det sværest i vores samfund, herunder de handicappede, som har vanskeligt ved at udføre valghandlingen.
Der skal det offentlige, kommunerne, det danske samfund, sørge for at skabe så gode vilkår, betingelser og præmisser for dem, så de får så meget hjælp og imødekommenhed, så mange hjælpende hænder, som muligt, både i forbindelse med at komme til valgstedet og i forbindelse med at foretage selve valghandlingen; det er klart.
Et samfund kendes på den måde, det behandler dem, der har det sværest i samfundet, de mest udsatte, på.
Så vi vil gerne medvirke til at evaluere den her ordning, hvis der kan gøres mere med hensyn til tilgængelighed, adgang til valgstederne, og også med hensyn til hvis det kan gøres endnu mere individuelt at foretage valghandlingen.
Jeg går da ud fra, at man har gjort alt det, man kan gøre, i dag, men jeg vil jo ikke afvise, at det kan gøres endnu bedre.
Derfor: Lad os da kigge os selv efter i sømmene og se, om ikke der virkelig skulle være nogle, der kan stemme uden at have en myndighedsperson med.
Hvis det kan lade sig gøre og er bedre for den enkelte, og hvis det er ønskeligt og forsvarligt, så medvirker vi selvfølgelig gerne til det.
Vi bakker som sagt fuldstændig op om at kigge på ordningen, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i sin helhed.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Enhedslisten har fremsat et forslag om øget tilgængelighed i forbindelse med deltagelse i demokratiet, og på mange måder er det jo et forslag, som rent idémæssigt læner sig op ad det forslag, vi diskuterede tidligere.
Det tager nemlig udgangspunkt i, hvordan vi kan sørge for, at borgere med handicap får nogle muligheder, der minder om dem, som andre borgere har.
Derfor kan jeg lægge mig på det samme synspunkt som før, nemlig at det ikke alene er sympatisk, men også er noget, som vi gerne vil bakke op om.
Liberal Alliance vil stemme ja til beslutningsforslaget, fordi vi selvfølgelig mener, at mennesker med handicap skal have mulighed for at deltage i vores demokrati.
Så har der været diskussion om, om det så i forhold til hemmeligheden er værre, at disse personligt udvalgte mennesker kommer ind og skal hjælpe med stemmeafgivelsen, end hvis det er en offentligt udpeget person, altså en, der er udpeget gennem valgbestyrelser osv.
Der må jeg sige, at vi har større tiltro til mennesker med handicap, end vi har til offentlige myndigheder, så vi tror sådan set, at folk selv er i stand til at udpege den, de gerne vil have med, i stedet for at det offentlige udpeger en.
Jeg var under 15 år, så der er nok ikke noget at komme efter.
Hvis man hverken kan stemme for eller imod det her forslag, håber jeg, vi i fællesskab kan finde nogle løsninger.
Jeg kan godt høre, der ikke er et flertal, men det vil være godt, hvis man kan finde de løsninger på en måde, så alle bliver glade, og så folk kan deltage i demokratiet, for det er jo i virkeligheden det, vi alle sammen ønsker.
Anne Baastrup (SF), 2013-05-03:
Da fru Pernille Vigsø Bagge ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne læse talen op. B 74 er på lange stræk et sympatisk beslutningsforslag, da det har som mål at forbedre handicappede medborgeres mulighed for at deltage i bl.a. folketingsvalg og kommunalvalg.
Det er alt sammen mål, der ligger i klar forlængelse af SF's ligestillingspolitik.
Jeg vil især fremhæve Enhedslistens forslag om lettere tilgængelighed til valgsteder og gode teknologiske fix i form af mindre tillempede elektroniske valgløsninger, der kan forbedre synshandicappede borgeres mulighed for at stemme.
Når SF alligevel ikke kan stemme for forslaget, skyldes det primært forslaget om at ophæve pligten til at have en myndighedsperson til at overvære valghandlingen i de tilfælde, hvor en handicappet borger har benyttet sin ret til at have en selvvalgt hjælper med til afstemningen.
I forhold til brug af elektroniske løsninger vil jeg blot henvise til regeringens eget forslag, L 132, hvori vi foreslår muligheden for digitale valg.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-05-03:
Vi har tidligere – faktisk for ikke ret lang tid siden –
her i salen diskuteret, hvordan vi får flere unge til at engagere sig i demokratiet, deriblandt at få flere unge til at stemme, fordi det er så vigtigt i et demokrati, at så mange som overhovedet muligt, allerhelst alle, får givet deres stemme til kende, får indflydelse på, hvordan samfundet skal udvikle sig.
Derfor er det også vigtigt, at vi får sikret, at alle borgere med den ene eller den anden form for handicap på en forholdsvis nem og tilgængelig måde kan afgive deres stemme.
Så hovedformålet – nemlig øget tilgængelighed for flere borgere – er vi fra radikal side helt enige i.
Men som nogle af de øvrige ordførere har været inde på, ser vi også nogle problemer i det konkrete forslag, bl.a. kan vi ikke støtte forslaget om, at vælgere kan nøjes med at medbringe en hjælper efter eget valg, når de skal sætte krydset på stemmesedlen.
Jeg er sikker på, at langt, langt de fleste hjælpere er uvildige og bare vil hjælpe borgeren – den handicappede – med at sætte krydset der, hvor vedkommende vil sætte det.
Men vi bliver nødt til at sikre os mod situationer, hvor borgeren, som jo har brug for hjælp og derfor kan være i et afhængighedsforhold til hjælperen, udsættes for pres, i forhold til hvor han eller hun skal sætte sit kryds.
Det sikrer vi ved, at en uvildig myndighedsperson er tilstede under valghandlingen.
Allerhelst havde vi jo set, at lovforslaget om forsøg med e-valg var blevet til noget, for på den måde kunne man faktisk gøre borgeren uafhængig af både hjælper og myndighedsperson, men desværre kunne der ikke findes flertal for det.
Det er også årsagen til, at vi ikke kan støtte det sidste punkt i Enhedslistens forslag, da man jo her afviser de forsøg med elektroniske valg, som vi fra radikal side gerne så.
Til gengæld er vi åbne over for nye teknologiske løsninger, som kan øge tilgængeligheden, men jeg vil dog fremhæve, at jeg ikke synes, det er særlig ambitiøst kun at ville arbejde for lavteknologiske løsninger.
Jeg synes faktisk, Enhedslisten plejer at være lidt længere fremme,
men lad os se på det.
I forhold til hvordan vi generelt sikrer øget tilgængelig for handicappede borgere, er vi fra radikal side meget positivt indstillede i forhold til at arbejde videre med det område.
Vi har konstateret, at ministeriet allerede er i gang med nogle tiltag, som vil øge tilgængeligheden, men vi vil fra radikal side gerne indgå i en dialog med Enhedslisten om, hvordan vi gør det endnu bedre.
Så alt i alt er det et forslag med mange gode intentioner, hvor vi er enige i en del af dem, men som helhed kan vi ikke støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-03:
Det beslutningsforslag, som Enhedslisten har lagt frem her i dag til behandling i Folketinget, er faktisk et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har stor sympati for.
Det er da rigtigt, sådan som ministeren også sagde, at der er nogle ting, der skal udfordres, der er nogle ting, der skal kigges lidt nærmere på, og der har regeringen jo så valgt at vende tommelfingeren nedad i den forbindelse.
Men det skal nu ikke hindre Dansk Folkeparti i at sige, at det her beslutningsforslag absolut er inden for den ramme, som gør det muligt, at vi i hvert fald kan finde et fælles aftaleafsæt for at gøre det her langt, langt bedre for de handicappede.
Dengang vi sidst havde det til behandling her i Folketinget – det var i 2008, og der var jeg i øvrigt også ordfører på de ændringer, der blev gennemført – var der jo også meget kritik af det, bl.a. fra Dansk Blindesamfund, som mente i forhold til reglerne om bisiddere og at få folk med ind i stemmeboksen, at man skulle have en valgstyrer med, frem for at man alene kunne nøjes med eksempelvis sin ægtefælle eller en god ven.
Der var en stor diskussion om, hvorvidt det var den måde, man skulle håndtere det på, for mange mente faktisk, at det var en form for formynderi, at den enkelte, eksempelvis en blind, ikke havde lov til selv at beslutte, at man faktisk ønskede at få sin datter eller sin ægtefælle med ind i stemmeboksen og faktisk ikke ønskede, at der skulle være andre inde i stemmeboksen.
Det er jo en principiel diskussion, hvor man kan mene både for og imod, for selvfølgelig er det jo vigtigt, at valgene bliver gennemført, sådan at det er den enkelte selv, som bestemmer, hvor krydset skal sættes.
Men omvendt synes jeg også, vi har en opgave i at se det i forhold til den enkeltes personlige frihed og i forhold til den enkelte handicappedes rettigheder.
Så derfor synes jeg egentlig, det er godt, at vi får den her debat i Folketinget i dag.
Beslutningsforslaget her er jo bredt lidt ud – der er flere forskellige delelementer i det – men grundlæggende synes Dansk Folkeparti, at det er positive forslag, som der lægges for dagen.
Og med hensyn til det her med, at det tilsyneladende bliver afvist, på grund af at det ikke er finansieret, sådan som hr. Michael Aastrup Jensen fra Venstre sagde det, synes jeg nu, det er i peanutafdelingen, for med al respekt kan vi til et beslutningsforslag af den her karakter sagtens finde en passende finansiering af de delelementer, som der måtte komme, hvis der er et politisk flertal for det.
Og så håber vi selvfølgelig også, at vi på den måde kan få committet regeringen til at gå lidt mere engageret ind i det her beslutningsforslags grundpræmisser, netop om at sikre en nemmere tilgængelighed for de folk, der har det ene eller det andet handicap.
Og med de ord vil vi lade det gå til den videre behandling.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-05-03:
Jo tak, jeg har udmærket godt læst Enhedslistens beslutningsforslag, og det har jeg ikke nogen problemer med i den sammenhæng, men det, jeg bliver lidt usikker på, er det, som vi lige har hørt Venstres ordfører stå og sige fra talerstolen, nemlig at man i virkeligheden godt kunne ønske sig flere konkrete oplysninger i denne sag om en konkret operation.
For mig at se er det da Venstre, der skaber usikkerheden i den her sag, og jo ikke bare i den her sag, men også i fremtidige sager.
Så det er Venstre, der skaber usikkerheden.
Jeg spørge endnu en gang: Hvad er det for nogle konkrete informationer i den her sag, som Venstre efterlyser?
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-05-03:
I dag skal vi jo behandle beslutningsforslag B 74, som Enhedslisten har fremsat.
Der er ingen tvivl om, at det kan virke diskriminerende for den enkelte, når et handicap er en forhindring for at deltage på lige fod med alle andre, ikke mindst når det kommer til deltagelse i vores demokrati.
I dag er det et krav, at en myndighedsperson overværer selve valghandlingen, hvis borgeren har et handicap og har brug for hjælp til at afgive sin stemme.
Men det er ikke at give mennesker med handicap samme muligheder som alle andre.
En stemme skal selvfølgelig afgives anonymt, og derfor bør det være et valg og ikke et krav at have en myndighedsperson med sig i stemmeboksen.
Flere af handicaporganisationerne har sagt, at den nuværende lovgivning er decideret umyndiggørende, og at en ny løsning skal findes.
Det er vi i Venstre faktisk enige i, og vi er også indstillet på at prøve at finde en løsning på det.
Borgere, som er fysisk og psykisk udfordrede, bør have samme adgang til hemmelig stemmeafgivelse som andre borgere, og de skal kunne deltage fuldt ud i den demokratiske proces, bl.a. i politiske partier, debatter og arrangementer.
Debatten vedrørende et eventuelt elektronisk valg i Danmark satte fokus på de ringe muligheder, som mange borgere med handicap har i dag.
Venstre vil derfor stadig gerne tage hånd om ønskerne fra de forskellige handicaporganisationer, som deltog i selve e-valgsdebatten, for der er ingen tvivl om, at der skal findes en bedre løsning på stemmeafgivelse for borgere med handicap.
Så selv om Enhedslistens beslutningsforslag har rigtig mange gode intentioner, som vi absolut også deler i Venstre, så må vi bare også være ærlige og sige, at der mangler finansiering af selve forslaget.
Enhedslisten foreslår i sin fremsættelse af beslutningsforslaget, at tiltaget skal finansieres af midler, der ellers var tiltænkt e-valg.
Men e-valget var påtænkt at skulle finansieres af kommunerne selv.
Så opsummerende vil jeg sige, at Venstre er enige med handicaporganisationerne og faktisk også med Enhedslistens intentioner.
Grundet den manglende finansiering kan vi på stående fod ikke tilslutte os beslutningsforslaget, som det ligger, men vi vil gå ind i udvalgsbehandlingen med åbent sind og håbe på, at vi måske eventuelt kan lave en beretning eller andet, som sørger for, at der bliver arbejdet videre med de gode intentioner.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Det ville jo være positivt.