runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-12:
Jeg har bedt om ordet helt ekstraordinært, fordi der er et par ting, som vi er nødt til at få sat på plads.
Hr. Hans Kristian Skibby har lige afsløret sig selv som måske den største hykler, der er medlem af dette Ting.
For da vi havde diskussionen om ræve, havde hverken Dansk Folkeparti eller hr. Hans Kristian Skibby nogen som helst problemer med at fjerne en husdyrrace uden at give kompensation til avlerne.
Nu er det sådan, at jeg sætter utrolig stor pris på fødevareudvalgsformanden, og så er det, at når der bliver sagt noget, tager man det nogle gange bare sådan lige for gode varer.
Og det viser sig så en gang imellem, at man lige er nødt til at slå det op for at finde ud af, hvad det er, sagen handler om.
Sagen er den, at i forbindelse med 2009-problematikken om uddannelse blev der nedsat en arbejdsgruppe, og det var den, vi i Socialdemokratiet gerne ville støtte.
Jeg skal lige læse op, hvad det var, arbejdsgruppen foreslog:
»På baggrund af arbejdsgruppens arbejde har Fødevarestyrelsen i maj 2010 udarbejdet en rapport, hvoraf fremgår, at arbejdsgruppen anbefaler en uddannelsesmodel bestående af en grunduddannelse af 4 dages varighed for nye minkavlere, hvor minkavleren opnår et »kørekort«, samt en efteruddannelse af 1 dags varighed for alle minkavlere hvert 3. år, hvor »kørekortet« fornyes.«
I debatten under førstebehandlingen sagde hr. Mikkel Dencker på vegne af hr. René Christensen og Dansk Folkeparti: »Dansk Folkeparti vil gerne gøre opmærksom på, at vi ønsker, at det skal gælde for alle, som har med pelsdyr at gøre, og ikke kun for pelsdyravleren.
Ligeledes er dette oplæg efter vores opfattelse et minimum for uddannelse, og vi vil fremadrettet følge udviklingen tæt.«
Det var jo klar tale.
Jeg tror, at hvis vi måtte have klappet, havde vi gjort det.
Hvad blev det så til?
Her har jeg svarene fra fødevareministeren.
Ja, det blev til, at der blev nogle regler for nye minkavlere og eksisterende avlere – alle minkavlere.
Men så kom der en hel masse undtagelser, og det blev så kun til af 1 dags varighed osv.
Dog skal uddannelseskravet ikke gælde for personer, der kan dokumentere 12 måneders sammenhængende fuldtidsbeskæftigelse med mink, for familiemedlemmer i lige linje eller for ægtefæller. Så det ender nok med, at hr. René Christensen får ret: Det er kun nogle ganske få østeuropæere, der skal have det kursus af 1 dags varighed, som der er tale om i det her, og så er der kravet til nye avlere.
Det var bare for at få sat på plads, at det, som arbejdsgruppen indstillede, og som vi var enige om ved førstebehandlingen af L 26, løb Dansk Folkeparti fra.
Derfor skal man passe på med ikke at komme til at rette smed for bager, for det har jo ikke hold på sig i virkeligheden.
Så også i den her sag kunne det godt være, at der også var plads til forbedringer – sådan sagt i al venskabelighed.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-12:
Tak for det.
Jeg synes lige, jeg vil sige til bemærkningen om, at De Radikale slingrer fra side til side, at i forbindelse med afskaffelsen af efterlønnen viser De Radikale netop i øjeblikket, at det står de i hvert fald hundrede procent fast på.
Så kan man jo have en holdning til, om man er enig eller ej, men der er da i hvert fald ikke nogen slinger.
Der er nogle, der er meget bekymrede over det her med arbejdspladserne, og jeg ved godt, at Socialdemokratiet ikke går ind for, at minkfarmene skal afskaffes, ligesom vi gør i Fokus, men man kunne høre på Dansk Folkeparti, at de mener, at bare der bliver udarbejdet nogle uddannelseskrav, så er det godt nok.
Det vil sige, at man heller ikke vil forbedre forholdene for dyrene osv.
Men lad os nu tænke os den situation, at der bliver et flertal for at afskaffe minkfarmene i Danmark, og at der selvfølgelig bliver en udfasningsperiode, og at vi har fået en ny regering med Socialdemokratiet i spidsen, tror ordføreren så ikke, at de arbejdspladser, der eventuelt ville kunne gå tabt i den her forbindelse, ville en ny regering sagtens kunne skaffe på en anden måde, når der er tale om en udfasning over en lang årrække?
Henriette Kjær (KF), 2011-05-12:
Det er i orden.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte dette forslag.
Nu er der allerede kommet mange argumenter i debatten for, hvorfor det her forslag ganske enkelt ikke har gang på jorden.
Det siger sig selv, at når en taxa sådan i det daglige kører omkring 300 km og en elbil kun kan køre 200 km på en opladning, kan det jo ikke lade sig gøre på nuværende tidspunkt at stille krav om, at alle taxaer skal udskiftes, og at det skal være med en el- eller hybridbil.
Der er jo så også det med hybridbiler, at man ikke er sikker på, at de kører på el.
De kan jo slås over på benzin eller fossilt brændstof, når man har lyst til det.
Det kan ingen kontrollere, og det er også derfor, at vi er varsomme med at lade dem omfatte af afgiftsnedsættelsen.
Når det så er sagt, synes jeg heller ikke, at det er rimelige vilkår at stille branchen over for.
De har udfordringer nok i forvejen.
Og hvis man stiller de krav, De Radikale her vil stille til taxabranchen, betyder det jo, at der ikke er særlig mange modeller at vælge mellem, og de modeller, der er på markedet, er oven i købet små biler, der ikke vil kunne indeholde den komfort og i øvrigt opfylde det krav om plads til bagage og andet, som man stiller, når man bestiller en taxa.
Derfor kan vi Konservative altså ikke støtte forslaget.
Vi kan heller ikke støtte forslaget ud fra det argument, at vi faktisk i 2009 indførte nye energi- og miljøkrav, som vi synes var en stor mundfuld for branchen, men som de har levet op til, og de er oven i købet også gået endnu videre.
Som den socialdemokratiske ordfører, hr. Benny Engelbrecht, nævnte, er de på eget initiativ gået i gang med at prøve at se på, hvordan de kan køre mere miljøvenligt.
Det er klart, at de gør det, fordi det er god reklame for dem, men det bør jo også være billigere i længden at køre miljørigtigt for taxaer, der befinder sig rigtig meget på vejene.
Så jeg må altså også sige, at det her forslag kommer for tidligt i forhold til teknologien.
Det kan ganske enkelt ikke lade sig gøre.
Derfor kan vi Konservative ikke støtte det, og det kan Venstre heller ikke.
Venstre kan ikke være til stede i dag, og jeg har lovet at sige på deres vegne, at de også afviser forslaget.
Per Clausen (EL), 2011-05-12:
Jo, det er klart, at der er tale om en udfasning, og derfor ville der selvfølgelig også, hvis der ellers var tilslutning til grundtanken bag vores forslag, være en debat om, hvordan det skulle udfases.
Og det har jeg et meget afslappet forhold til.
Hr. Christian H. Hansen vil kunne huske, at da vi diskuterede det i forhold til rævene, var det ikke Enhedslisten, der var de mest besværlige med hensyn til at få fastlagt, hvor mange år det skulle tage.
For nogle var det jo meget vigtigt, at det skulle gå så hurtigt, at man var nødt til at komme til at betale erstatninger, mens det for andre var tilsvarende vigtigt, at det skulle tage rigtig, rigtig lang tid – af grunde, jeg ikke kan gennemskue.
Det er rigtigt, som hr. Christian H. Hansen siger, at de tal, vi har,
jo er de officielle tal.
Men da jeg var inde i Salling i min hjemby Aalborg her den anden dag, kunne jeg se, at de også solgte mink, og så er det klart, at problemet selvfølgelig er: Hvor mange af de ansatte i Salling regnes med i de tal, man når frem til, når man prøver at se på, hvor stor den afledte beskæftigelseseffekt af minkproduktionen er?
Anne Baastrup (SF), 2011-05-12:
Da fru Anne Grete Holmsgaard ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes tale op. Beslutningsforslaget pålægger regeringen i det her folketingsår at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage andre nødvendige administrative ændringer, der pålægger taxabranchen i Danmarks tre største byer fremover kun at indkøbe el- eller hybridbiler, der udleder under 90 g CO2 pr. kørt kilometer, til taxakørsel. Vi er naturligvis positive over for at få el- og hybridbiler udbredt, men både vi og Det Radikale Venstre er med i trafikaftalen for 2009, hvor der står, at parterne er enige om, at der i taxalovgivningen skal stilles krav om, at taxaer ved udskiftning skal være i minimum energiklasse C.
Det er naturligvis ærgerligt, at vi ikke kunne komme længere, men vi er bundet af aftalen.
Det er i givet fald hybridbiler, der skal gås efter.
Og hybridbiler med et opladeligt batteri, en plug-in-hybrid, findes endnu ikke på markedet, og traditionelle hybridbiler, f.eks. Toyota Prius, kan os bekendt ikke leve op til kravet om 90 g CO2 pr. kørt kilometer.
Så det er et forslag, som på nuværende tidspunkt ikke kan gennemføres, men det er jo altid vigtigt, at vi får debatten om, hvordan søren vi får flere elbiler på gaden.
Kim Christiansen (DF), 2011-05-12:
Som andre har været inde på, vil man fra radikal side med beslutningsforslaget her udskifte alle taxaer i de tre største danske byer med el- eller hybridbiler.
Nu skal man være forsigtig med sit sprogbrug heroppe fra Folketingets talerstol, for ellers kan man blive irettesat, så derfor vil jeg nøjes med at sige, at det nok ikke er det mest geniale forslag, jeg har været ordfører på.
Hvorfor er det i grunden de tre største byer, altså København, Aarhus og Odense?
Hvorfor ikke tage de ti største byer, når nu f.eks. CO2-gevinsten er så stor, for så ville den jo være endnu større?
Jeg vil sige, at hvis det her forslag blev vedtaget, ville der ikke være nogen taxaer i København, Aarhus eller Odense om 3 år.
Til gengæld ville der ikke blive problemer med arbejdstiden, da en eltaxa typisk skal oplades i 8 timer – sådan nogenlunde midt i en vagt for en taxachauffør.
Så det kan godt blive nogle lange vagter, men dog afbrudt af et godt, fornuftigt hvil, hvor man skal have ladet sin eltaxa op.
Jeg vil godt sige at vi i Dansk Folkeparti absolut ikke er modstandere af nye teknologier, og vi har også støttet op om afgiftsfritagelse for elbiler osv., men vi er modstandere af, at man skal tvinge en hel branche til at køre el- eller hybridbiler – eller cykeltaxaer; det står der ikke i forslaget, men det kunne der lige så godt have gjort.
Men hvis der er nogen, der synes, at det her er godt som en frivillig idé – brancheorganisationer osv., der vil eksperimentere med det her – vil vi meget gerne være med til at bakke op om det og også kigge på afgifter osv.
Men vi vil som sagt ikke være med til at skabe yderligere problemer for en branche, der i forvejen er hårdt trængt, bl.a. på grund af ulige konkurrence fra EP-tilladelser, finanskrise m.v. I forvejen har vi jo faktisk strammet bl.a. miljøkravene.
Det synes vi i Dansk Folkeparti der er sund fornuft i.
Vi har også strammet reglerne med hensyn til afgifter, så vi får taxachaufførerne til at køre i nogle mere fornuftige biler, som er mere rentable i den daglige drift.
Det synes vi også er sund fornuft.
Men at tvinge selskaberne ud i det her, synes vi er direkte ufornuftigt.
Så hvis det på nuværende tidspunkt ikke skulle stå lysende klart for enhver, kan jeg så afslutningsvis sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-05-12:
Det Radikale Venstre har fremsat forslag om, at taxabranchen i de tre største byer skal pålægges fremover kun at indkøbe el- og hybridbiler i taxaflåder i større danske byer.
De skal samtidig leve op til et krav om en maksimal udledning på 90 gram CO2 pr. kørt kilometer, og det vil jeg her komme med regeringens kommentarer til.
Vi kan jo som udgangspunkt ikke støtte forslaget.
Der er på nuværende tidspunkt et meget begrænset udbud af disse nye teknologier.
For elbiler gælder, at de biler, der i dag findes på det danske marked, hører til blandt de absolut mindste biler, som hverken imødekommer behovet for plads eller komfort i forbindelse med taxakørsel.
Hvad angår hybridbiler, der udleder under 90 g CO2 pr. kørt kilometer, er det begrænset til nogle ganske få modeller.
Alene af hensyn til det begrænsede udbud kan vi ikke støtte op om forslaget.
De elbiler, der udbydes i dag, har en rækkevidde på op til 200 km, og da en taxa kører ca. 300 km om dagen, vil det betyde, at eltaxaen skal oplades i løbet af dagen.
Den infrastruktur, der er til rådighed på nuværende tidspunkt, tillader kun hurtig opladning eller batteriskifte i meget begrænset omfang, og det betyder, at elbilen skal tages ud af drift i op til 8 timer for at blive opladet – et faktum, der vil gøre driftsomkostningerne for elbiler endnu højere.
Regeringen har allerede iværksat indsatser for at sikre en mere klimavenlig taxavognpark.
Siden september 2009 har der været stillet energi- og miljøkrav til nye taxaer, og det krav har allerede det første år givet en CO2-reduktion på knap 13.000 t.
Trafikstyrelsen overvåger løbende udviklingen i udbuddet af biler på det danske marked, og i takt med at bilindustrien leverer mere energieffektive biler, vil vi skærpe kravene til branchen, og det er allerede beskrevet i den gældende lovgivning.
Den nuværende lovgivning stiller alene krav til energieffektivitet på biler med forbrændingsmotor, da det kun er disse biler, der i dag kan løse taxaflådens opgaver.
Det er regeringens holdning, at en eventuel senere ændring af lovgivningen bør ske ved indførelse af teknologineutrale krav, når udbuddet af biler med alternative teknologier er tilstrækkeligt.
På den måde sikrer vi, at det er de mest bæredygtige og omkostningseffektive teknologier, der vinder frem.
Regeringen mener bestemt, at der er et potentiale i el- og hybridbiler, og derfor har vi også gennemført en række initiativer, der giver bedre rammevilkår for disse teknologier, f.eks. afgiftsfritagelse for elbiler.
På tilsvarende vis bliver brændstofseffektive biler også begunstiget gennem lavere afgiftssatser, hvilket påvirker hybridbilerne i en positiv retning.
I transportaftalen fra 2009 er der afsat 200 mio. kr. til forsøg og demonstrationsprojekter med energieffektive transportløsninger.
Disse midler kan bl.a. anvendes til forsøg med el- eller hybridteknologi i afgrænsede flåder og vil således sikre viden og erfaring, så vi er bedre rustet til at stille de korrekte krav til brugen af nye teknologier i taxabranchen.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte forslaget til folketingsbeslutning.
Johs. Poulsen (RV), 2011-05-12:
Det Radikale Venstre kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger, men det ændrer ikke på, at vi også er af den opfattelse, at det er prisværdigt, at man på den måde kaster lys på ordningerne og er med til at holde en debat kørende om, hvordan man indretter sig bedst muligt på området.
Set med Det Radikale Venstres øjne var det et meget stort fremskridt, da man for nogle år tilbage fik lavet en kompensationsordning, såfremt en rejse ikke gennemførtes inden for en tilfredsstillende tidsramme.
Der er ingen tvivl om, at rigtig mange passagerer også har følt, at det under en eller anden form dog var retfærdigt, at man blev kompenseret, hvis rejsetiden, som man i øvrigt baserer sig på og måske endda også har planlagt detaljeret efter, ikke sådan i store træk kunne overholdes, Så det var et meget stort fremskridt, at man fik skabt en situation, hvor der var en kompensationsordning.
Ikke desto mindre er det selvfølgelig sådan, som også fru Anne Baastrup var inde på, at det nok gælder for 99,99 pct. af dem, der rejser, at de allerhelst vil have, at det tog, de rejser med, kører til tiden, og kommer frem til tiden, og at man kan regne med afgangs- og ankomsttidspunkter, fordi det jo er det, man planlægger ud fra.
Vi er også af den opfattelse, at det derfor er det, vi naturligvis først og fremmest som trafikpolitikere skal fokusere på af målsætninger, der skal opfyldes, altså en målsætning om, at der er en meget, meget høj regularitet.
Det ændrer ikke på, at det er fornuftigt at have en rejsetidskompensation.
Det føles retfærdigt for rigtig mange, og Enhedslisten skal ikke have utak for, at man holder fokus på, at den debat naturligvis skal være der, og at der også kan være områder på det felt, som kan indrettes mere hensigtsmæssigt, end de er i dag.
Derfor ser vi da også frem til, at man i udvalgsarbejdet måske kan kigge på, om det her kan samordnes med andre forslag, der måtte komme, med henblik på at man skal ændre på dele af ordningen.
Henriette Kjær (KF), 2011-05-12:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag, men vi er sådan set enige i, at der er behov for en debat om de regler, der gælder på området.
Nu kommer Enhedslisten så her med en række forslag til, hvordan man kan forbedre ordningen, men det gør regeringen jo altså også, så derfor vil vi gerne se det, regeringen kommer med, og som jeg naturligvis går ud fra vil være en meget bedre ordning, som vi til den tid kan støtte.
Der er nogle helt relevante eksempler med i beslutningsforslaget her, hvor man fremstiller situationen for folk, der bliver forsinket med et tog og dermed ikke kan komme videre på deres rejse, og det uretfærdige i, hvordan kompensationen så udregnes.
Det er selvfølgelig også nogle eksempler, jeg håber regeringen har taget højde for, når de nu skal til at lave en ny ordning, men det korte af det lange er, at nu har vi problemstillingen på dagsordenen, og der kommer snart et nyt udspil, så jeg håber, at vi får en bedre ordning, som flere vil benytte sig af.
Jeg skal også her sige, at da Venstres ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige, at Venstre heller ikke kan støtte dette forslag.
Anne Baastrup (SF), 2011-05-12:
Det vigtigste, når man skal rejse med kollektiv trafik, er, at man kan komme frem på det tidspunkt, hvor man havde forventet at man kunne komme frem.
Det må være vores mål som trafikordførere, og det skal være det, vi entydigt arbejder efter.
Enhedslisten er meget detaljeret i sit forslag om, hvad ordningen skal omfatte, og der anser jeg som ordfører for SF, at det nok er vel meget detaljeret.
Jeg synes godt om hr. Magnus Heunickes forslag om, at man samler Arriva, DSB og Pendlerforeningen for at skabe et fælles og gennemregnet udspil til en ny rejsegaranti, således vi på sigt kan få forbedret de ordninger, vi har i dag, samtidig med at vi til gavn for pendlerne ganske ensidigt fokuserer på, at meningen er, at det hele skal fungere, at man skal komme fra a til b på det tidspunkt, hvor man forventer det.
Det må være vores fælles mål.
Men jeg synes, at Enhedslisten skal have ros for at sætte det her på dagsordenen, således at vi endnu en gang kan få overvejet, om det er en god ordning, vi har i dag, eller om den kan forbedres.
Så principielt støtter vi Enhedslistens forslag, men vi kan ikke stemme for det.
Kim Christiansen (DF), 2011-05-12:
En omstrukturering af rejsetidskompensationsordningen for togrejser er, hvad Enhedslisten ønsker.
Dansk Folkeparti er for så vidt enige i, at den nuværende ordning sagtens kan forbedres, og jeg har jo så også forstået, at arbejdet med bl.a. at få lavet en forenkling af ordningen allerede pågår.
Vi vil i Dansk Folkeparti tage stilling, når resultatet af det arbejde foreligger.
Forslagsstillerne nævner flere specifikke eksempler på situationer, hvor ordningen ikke har virket hensigtsmæssigt.
Jeg tror altid, der kan findes enkeltstående eksempler, hvor en lovgivning måske ikke helt virker efter hensigten, uanset hvor grundig man er.
Forslagsstillerne nævner også, at det er uheldigt, at operatørerne kan bruge force majeure i tilfælde af vejrforandringer.
Jeg synes nu egentlig, det er o.k., at man, når der er sådan en kraftig udefrakommende påvirkning, så har en mulighed for at bruge den force majeure, så det ikke medfører store udgifter, bare fordi der kommer en snestorm.
Det kan vi vel næppe tillægge operatørerne.
I øvrigt synes jeg måske, at forslagsstillerne er mere fokuseret på, hvordan passagererne kan opnå en kompensation, end på, hvordan vi får større rettidighed.
Det sidste anser vi i Dansk Folkeparti i hvert fald nok for det vigtigste, og det vil vi meget gerne være med til at arbejde yderligere på at opnå, men vi har også forståelse for, at der skal være en god og velfungerende kompensationsordning.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger, men vi vil afvente resultatet af det arbejde, der pågår, og så vil vi gerne være med til at revidere ordningen, når det foreligger.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-12:
Da vores ordfører, hr. Magnus Heunicke, ikke er til stede, vil jeg læse hans ordførertale op.
Man kan nok høre, at det ikke er min stil.
Danskerne skal kunne regne med den offentlige transport.
Det har altid været målet for den socialdemokratiske transportpolitik.
I en travl hverdag, hvor arbejdet skal passes, børnene skal hentes, og indkøbene skal klares, er det ganske enkelt helt afgørende, at de tog og busser, som får hverdagens gøremål til at hænge sammen, afgår til tiden.
Det skal alle brugere af den offentlige transport kunne stole på, ligesom de skal vide, at de bliver taget alvorligt, når der en gang imellem opstår problemer.
Derfor er indførelsen af rejsegarantien også en mærkesag for os Socialdemokrater.
Vi ønskede en garanti, der ikke blot skulle sørge for en rimelig kompensation for de mennesker, som oplevede en utilstrækkelig service på hverdagens rejser, men også give den offentlige transport troværdighed tilbage.
Det var et signal til ganske almindelige mennesker om, at deres dagligdags gøremål blev taget seriøst.
Når et tog aflyses, er det ganske enkelt ikke nok at efterlade de trofaste pendlere med en lang næse på perronen.
Livet går videre, selv om toget går i stå, og hverken arbejdsgiveren, børnehaven eller dagligvarebutikken tager hensyn til forsinkelser.
Når det i dag viser sig, at ordningen ikke har fungeret helt efter hensigten, er det naturligvis noget, vi Socialdemokrater er optaget af.
Vi vil til enhver tid være på passagerernes side.
Hvad enten man skal fra Kolding til Ribe eller fra Næstved til Malmø, skal man kunne regne med en god og fair service, ligegyldigt hvilken operatør der opererer på linjen.
Danskernes transportvaner lader sig ikke begrænse af, hvilke operatører der udbyder rejsen.
Det bør vi naturligvis også kunne se ud over, når vi som politikere diskuterer indretningen af en god og fair rejsegaranti til gavn for almindelige, hårdtarbejdende mennesker.
Derfor vil vi naturligvis gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan skabe en forbedret ordning, som er nem at forstå og nem at implementere.
Dog er det helt afgørende for os Socialdemokrater, at en sådan ordning skabes i samarbejde med såvel pendlere som togselskaber, og vi ønsker naturligvis at få belyst de økonomiske konsekvenser af en eventuel ny ordning, før vi træffer en beslutning om udformning af denne.
Derfor tror vi, at det ville være den rigtige vej at gå at drøfte udfordringen i fællesskab og finde nogle løsninger på de nuværende problemer, som alle parter er tilfredse med og kan anvende.
Løsningen på problemerne skal findes i samarbejde med de involverede parter og ikke i dag her i Folketingssalen.
Derfor støtter vi intentionerne i det forslag, Enhedslisten har lagt frem, men ikke selve forslaget.
Vi vil derimod opfordre transportministeren til at samle Arriva, DSB samt Pendlerforeningen til at skabe et fælles og gennemregnet udspil til en ny rejsegaranti.
Danskere skal kunne regne med den offentlige transport, også i fremtiden.