Charlotte Dyremose (KF), 2008-05-08:
Ja tak.
Da jeg læste det her forslag, kunne jeg meget hurtigt konkludere, at det nok ikke var noget, vi kunne støtte fra konservativ side.
Da jeg kom herned i Folketingssalen og hørte noget af debatten, kunne jeg konkludere, at det var en rigtig god konklusion.
Jeg synes kun, det bliver værre.
Der er nogle, der har spurgt om, hvordan nogle - bl.a. ministeren kunne kalde det her for sindelagskontrol.
Ja, jeg ved ikke, hvad det er, hvis man hvert femte år skal vurdere, om et trossamfund lever op til bestemte retningslinjer, man har udstukket.
Oven i købet har vi nu hørt hr. Jesper Langballe erkende, at det har han ikke lige gennemtænkt hvordan man skal gøre.
Men det er der måske heller ikke nogen der har tænkt over. Vi har allerede i dag en række retningslinjer.
Dem skal alle efterleve, uanset om de er inden for eller uden for et trossamfund.
I retningslinjerne står der jo derfor også det her med menneskerettigheder.
Op til debatten her har der været nogle artikler, bl.a. i Kristeligt Dagblad.
Naser Khader definerer den 10. april i Kristeligt Dagblad, at går man ind for sharia, kan man ikke være demokrat.
Til det vil jeg sige, at det har hr. Naser Khader da sikkert for nogle menneskers vedkommende ret i, men hvilke dele af sharia gælder det?
Og hvad så i øvrigt med de citater fra Bibelen, der ikke er demokratiske?
Skal det have konsekvenser for f.eks. den danske folkekirke?
Man skal virke loyalt over for Danmark.
Hvad betyder det?
Danmark har jo en kristen tradition.
Udelukker det så andre trosretninger, ikke bare islam, men også f.eks. jødedom, buddhisme og hinduisme?
Man skal virke for samfundsmæssig integration.
Hvad vil det sige?
Hvilke forpligtelser skal vi give disse nye godkendte trossamfund?
Skal de skaffe arbejde til folk?
Skal de holde danskkurser?
Hvad ligger der i det?
Til det svarede hr. Naser Khader: Det synes jeg er fint at have med.
Der er andre elementer, man godt kunne tage med.
Bl.a. kunne jeg godt tænke mig at drøfte, at der eksempelvis var kvindelige imamer og rabbinere.
Nu har vi drøftet homoseksuelles ret til at blive viet i kirken.
Det kunne man også gøre i forhold til moskeer, synagoger og andet; det kunne da være interessant.
Det er så åbenbart noget af det, som hr. Naser Khader gerne vil have med i det her forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Jesper Langballe er enig i det.
Og hvis ikke det er sindelagskontrol, hvad er det så, hvis vi skal til at blande os i, hvilke imamer man har i forskellige trossamfund?
Og hvor tror hr. Jesper Langballe hr. Naser Khader vil stoppe med at stille krav til trossamfundene?
Nåh nej, der skal jo gøres forskel på de anerkendte og de godkendte.
Det her forslag går i den grad på kompromis med religionsfriheden.
Det bliver i hvert fald sværere at have og dyrke en tro, som hr. Naser Khader ikke er enig i.
Jeg har ikke sagt, at vi skal have hundrede procent religionslighed.
Jeg anerkender den danske folkekirke og de ordninger og traditioner, vi har.
Derfor anerkender jeg også, at vi har nogle anerkendte trossamfund og nogle godkendte trossamfund.
Men jeg anerkender ikke, at vi skal til at indføre 5-årig sindelagskontrol i nogle trossamfund, men ikke i andre.
Så derfor betragter jeg det her som sindelagskontrol.
Derudover vil jeg citere Tim Jensen, religionhistoriker fra Syddansk Universitet, der i samme artikel, som hr. Naser Khader optræder i den 10. april, siger følgende, som jeg ganske godt føler udtrykker min umiddelbare holdning til det her forslag: Forslaget er udtryk for symbolpolitik.
Man vil gerne vise, hvor demokratisk man selv er, og udstille andre som antidemokratiske.