runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
For mig er det helt ubegribeligt, at Dansk Folkeparti går med på den her model, sørger for, at vi mister arbejdspladser på vestkysten i tusindvis, og det er altså faktuelt forkert, for da Bendt Bendtsen som konservativ partileder, økonomi og erhvervsminister, i 2003 lavede den nye aftale, indgik han i forhandlinger med olieselskaberne, og de gik frivilligt over på den her ordning.
Det er i diametral modsætning til det, der er sket her, hvor regeringen er kommet som en tyv om natten og har trukket et nyt skattesystem ned over hovedet på virksomhederne, uden at de bliver hørt overhovedet.
Faktum er, at et eksempel er Danoil, et stærkt dansk repræsenteret, mindre olieudvindingsselskab, der ikke alene bliver ramt af, at man på grund af det udbytte, man får fra Nordsøen, får fjernet 10 pct. af udbyttet svarende til 42 mio. nu også skal rammes af en ekstra høj beskatning.
Det er jo fuldstændig urimeligt, og det er ubegribeligt, synes jeg, at Dansk Folkeparti stadig står ved det.
Har man ikke fortrudt, efter at alle fakta er kommet frem, at man har involveret sig i den her sag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-26:
Jeg vil sige, at jeg synes, det faktisk er lidt mærkværdigt, at man hos De Konservative er så meget modstander af den her harmonisering af skattereglerne, for man får det op på præcis samme niveau, som da De Konservative selv sad på erhvervsministerposten og selv sad i regering, selv om det godt nok var en Venstremand, der var skatteminister.
Det er præcis de samme regler, som man selv synes var gode i 2003, som man nu synes er helt forfærdelige i 2013.
Den modstand mod det undrer mig lidt.
I forhold til det med overgangsreglerne har vi hele tiden i Dansk Folkeparti, hvilket man også har kunnet læse i medierne, godt kunnet tænke os nogle endnu bedre overgangsregler, end der er i dag, for det er klart, at Danmark skal være et troværdigt land at handle med.
I forhold til de investeringer, man har lavet, ville vi også gerne have haft, at der var nogle bedre overgangsregler.
Vi fik faktisk også noget igennem, og det var det, jeg også nævnte i mit ordførerindlæg, nemlig at investeringer, man allerede havde betalt for eller var i gang med at opbygge på et anlæg, faktisk kom med i overgangsreglerne, og det var de ikke kommet, hvis Dansk Folkeparti ikke var mødt op til de her forhandlinger.
Så vi har fået flyttet regeringen et stykke ad vejen, men vi ville da gerne have gået endnu længere for at have sikret nogle bedre overgangsregler.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Vi har lige været ramt af en verdensomspændende finanskrise, som har gjort, at alle virksomhederne har det rigtig svært, og synes ordføreren så, at det er det rigtige skridt at tage, at vi så kommer som land og pålægger nye skatter og afgifter for de virksomheder, der opererer i Nordsøen?
Tror ordføreren på, at det giver vækst og nye arbejdspladser?
Det vigtigste er det med den tilbagevirkende kraft, som ordføreren afviste fra talerstolen.
Jeg citerer nu – før prøvede jeg bare at redegøre for det – fra Advokatrådets bemærkninger i deres høringssvar: Advokatrådet er principielt betænkelig ved, at lovgivning får formel eller faktisk tilbagevirkende kraft.
Rådet noterer, at lovforslagets overgangsbestemmelse medfører en faktisk ikrafttrædelse, der afviger fra det mere sædvanlige, derved at allerede foretagne investeringer bliver omfattet.
Det vil altså sige, at virksomheder, der har været i god tro, nu oplever, at staten kommer som en tyv om natten og pålægger dem ny skat af noget, som man har truffet beslutning om tidligere, og som man ikke kan lave om på.
Synes Dansk Folkeparti og ordføreren, at det er fair og rimeligt at behandle folk på den måde?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-26:
Lovforslaget implementerer aftalen fra den 17. september 2013 mellem regeringen, Enhedslisten og Dansk Folkeparti om harmonisering af beskatning i Nordsøen, og da Dansk Folkeparti er en del af den aftale, kan vi naturligvis støtte det her lovforslag.
Lovforslaget handler kort fortalt om, at man harmoniserer beskatningen af kulbrinteindvinding i Nordsøen, så de selskaber, der i dag beskattes efter de gamle regler, kommer under de nye fra den 1. januar 2014, så de derefter vil blive beskattet efter de samme regler, som i dag gælder for bl.a. danske Mærsk.
Vi synes i Dansk Folkeparti sådan set, det er en god idé, at vi foretager den her harmonisering, for hvorfor skal udenlandske selskaber slippe billigere end danskejede Mærsk?
De nye regler bliver sådan, at hvor man i dag har en kulbrinteskattesats på 70 pct., er den fremadrettet på 52 pct.
Kulbrintefradraget nedsættes til 5 pct. i 6 år i stedet for 25 pct. i 10 år.
Det vil sige, at man tidligere havde en fradragsprocent på 250 pct. på alle investeringer, hvilket må siges at være ret så lukrativt, og vi synes, det er fint, at man foretager en justering af det.
Feltafgrænsningen ophæves også, så selskaberne kan modregne underskud fra felt til felt i indkomsten, og det er også en positiv ting.
Så vi synes kun, det er positivt, at selskaberne nu kommer til at konkurrere på fair og lige vilkår.
Hvad angår debatten om, hvorvidt det er med tilbagevirkende kraft, må jeg bare sige, at det her altså er samme overgangsregler, som gjaldt for selskaberne og det, de fik med Nordsøaftalen for 2003, hvor Venstre og Konservative var med sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale.
Derudover vil jeg sige, at der specielt i det her forslag faktisk er en lempeligere overgangsregel; der er lavet en speciel overgangsregel, som er målrettet de olie- og gasselskaber, der endnu ikke har iværksat en produktion.
Det er en overgangsregel, der vedrører selskabernes kulbrintefradrag, hvor man sikrer, at investeringsudgifter vedrørende felter, der endnu ikke er i produktion eller er under udbygning ved overgangen, også omfattes af de her overgangsregler.
Det er sådan set lempeligere overgangsregler, end der var i 2003.
Så vil jeg afslutningsvis sige, at jeg synes, det er vigtigt, at man har i tankerne, at undergrunden i Nordsøen sådan set er vores fælles undergrund.
Jeg synes, det er vores pligt som folketingsmedlemmer, at vi finder en balance, hvor vi maksimerer beskatningen, så vi får mest ud af det, men at det også stadig væk kan være attraktivt at producere ude i Nordsøen.
Den balance synes vi faktisk at man har fundet med den her aftale, så derfor støtter vi den, og det var også derfor, vi indgik den med regeringen og Enhedslisten.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Nej, det der er excentrisk vanvidstale.
Jeg vil sige, at det bliver til stor, stor gavn og glæde for danskerne, at vi får rullet nogle hurtigere og bedre tog ud i det danske land, sådan at vi sikrer, at folk, der f.eks. vælger at bo i Odense, men arbejder i hovedstaden, kan komme frem og tilbage på en time.
Det samme gør sig gældende, hvis man bor i Odense og arbejder i Århus.
Man kan komme frem på en time.
Det bliver til stor gavn for danskerne.
Jeg hæfter mig også ved, at nogle af de partier, som ikke har haft mandsmod til at finde finansieringen, af og til at går rundt og siger, at de også går ind for, at vi skal have elektrificeret togbanenettet i Danmark.
Så det her bliver til stor gavn for danskerne, og det vil også gå op for hr. Ole Birk Olesen, når han om ganske få år tager et elektrificeret tog.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Jeg synes da nok, at begrundelsen for at opkræve en skat jo må være, at man skal bruge pengene til noget fornuftigt.
Altså, pengene skal åbenbart bare opkræves.
Jeg tror, at Socialdemokraterne vurderer, at det er en vindersag at opkræve flere penge fra boligselskaberne, bare fordi man gør det.
Og så må man jo finde på et eller andet at bruge pengene på bagefter.
Er det ikke korrekt?
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Nu er det jo gerne sådan, at det er en fordel, at man, hvis man vil bruge penge, også sørger for at have pengene.
Derfor synes jeg også, at det er den rigtige rækkefølge, det her er foregået i, nemlig sådan, at man har sikret, at man har fundet finansieringen, og der synes jeg at det er godt, at både Dansk Folkeparti og Enhedslisten er med på, at vi finder den her øgede finansiering, sådan at vi kan give danskernes olieressourcer tilbage til danskerne, i form af at vi laver en timemodel, og at vi laver elektrificerede jernbanestrækninger.
Det vil nok også være hr. Ole Birk Olesen bekendt, at forhandlingerne om, hvordan det konkret skal foldes ud over det danske land, pågår i Transportministeriet, og derfor kan vi ikke stå her og løfte sløret for, hvad der foregår der.
Det synes jeg de modige partier, som er med til at finde pengene, skal sidde at finde ud af i ro og mag, og på den måde skal vi også sikre, at danskerne får tog til tiden og får tog hver time mellem de store byer.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
De to partier har jo, forstår jeg, det synspunkt, at man bør indføje nogle flere stationer, nogle flere stop, mellem de store byer, sådan at man får samlet de sidste passagerer op, så der ikke kører tomme tog rundt.
Men så ryger jo hele meningen med, at det kun skal tage en time at køre fra København til Odense og fra Odense til Århus og fra Odense til Esbjerg osv.
Har man så løst problemet nu?
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Jeg kan godt have mine tvivl om, om ordføreren, privatisten, eller hvad vi skal sige, overhovedet ved, hvad der foregår, når vi går ind og laver ændringer i feltafgrænsningen og fjerner feltafgrænsningen og dermed sikrer, at de olieselskaber, som har nogle aktiviteter på flere felter og står over for det spørgsmål: Vi har noget her, der giver overskud på et felt, men vi er ikke sikre på, hvad konsekvensen vil være, hvis vi prøver at tage noget olie op på et andet felt.
Men så giver vi jo her mulighed for, at man kan fradrage de udgifter og underskud, man måtte have på et andet felt, i det overskud, man har fra det første felt.
Og på den måde sikrer vi, at flere olieselskaber tager langt flere af danskernes fælles olieressourcer op af Nordsøen, og at vi tjener flere penge på det – både det enkelte selskab og statskassen.
Det synes jeg er et ret godt incitament der er i det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-26:
Vi så faktisk nogle gode notater, der viste, at det gjorde det ikke.
Det hele er selvfølgelig en del af det med Togfonden DK, som giver nogle midlertidige arbejdspladser, men det vil heller ikke komme til at koste arbejdspladser i olieindustrien, fik vi forsikringer om, netop fordi man fik fundet den balance, som gør det mere attraktivt at producere noget mere olie derude.
Det skaber altså også nogle flere arbejdspladser, bl.a. i Esbjerg, hvor olien kommer ind.
Så nej, jeg tror altså ikke, at det her kommer til at koste en masse arbejdspladser.
Så skal man også have for øje, at det her ikke er som en normal konkurrencepræget virksomhed, som ligger inde midt på land, som måske sælger øl, slik eller laver biler, eller hvad det kan være.
Så jeg tror ikke, at man kan sætte det op på samme måde.
For ellers er jeg jo generelt enig i, at når man sætter skatten op for en virksomhed, bliver konkurrencesituationen værre i forhold til f.eks. virksomheder i udlandet, hvor der måske er en lavere skattesats.
Men det her er altså indvinding af råstoffer i Nordsøen, som man ikke helt kan sammenligne med andre erhverv.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-26:
Jo, det kan man altså godt sammenligne.
Olieselskaberne kan jo vælge at hive olie op andre steder i verden.
Danmark er trods alt ikke det eneste sted, hvor der findes olie.
Og det vil de gøre.
Det er deres besked, nemlig at de vil hellere investere andre steder i verden, i et vist omfang på grund af det her.
Det er da også en helt usædvanlig påstand, at det skulle være sådan, at man kunne hæve skatterne med 28 mia. kr. over nogle år, og at man så kunne bruge de penge på at bygge noget, der skaber en masse arbejdspladser der, hvor man bygger, men at det, at man hæver skatterne, ikke skulle føre til tab af en eneste arbejdsplads.
Jeg ved godt, at det er regeringens påstand, men er det virkelig også Dansk Folkepartis påstand.
Man plejer at være lidt mere økonomisk snusfornuftig på det her område hos Dansk Folkeparti.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Det, som spørgeren fremfører, lyder meget godt, men jeg må bare melde hus forbi, for det, der er afgørende i den her sag, er, at beskatningen af nordsøolien og eftersynet af selv samme var varslet, og på den måde mener jeg ikke, at man kan sige, at det er i modstrid med statsministerens udmelding for godt et år siden.
Derudover plejer Venstre jo at kritisere os for ikke samlet set at have sat skatten for meget ned, altså at skattelettelserne har været få.
Men begge dele kan jo ikke på samme tid være sandt, så jeg synes, der er tale om en modsætning der.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Nej, jeg er nemlig begejstret for statsministerens tilkendegivelse.
For den tilkendegivelse var så noget værd i 72 timer, for så havde man en undskyldning, mente man, for alligevel at hæve skatter og afgifter.
Hvis nu det er den radikale ordførers udlægning, der skal stå til troende, skal jeg bare vide, hvem det så eller er, der kan risikere, at det her løfte ikke rigtig betyder noget.
Den her gang var det olieselskaberne, er der andre steder, hvor regeringen mener man har en kattelem, en mulighed for alligevel at hæve skatter og afgifter?
For sidste gang, statsministeren sagde det, holdt det i 72 timer.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Jeg synes, det er et meget raffineret forsøg på spin, men jeg køber det ikke.
Jeg har som radikal ordfører været en af dem, der mener, at smertegrænsen for skatter og afgifter er nået, så jeg klappede ihærdigt over statsministerens tilkendegivelser af, at der ikke ville komme generelle forhøjelser af skatter og afgifter.
Men samtidig vidste vi også godt, at der ville komme et eftersyn af nordsøbeskatningen.
Og jeg håber da også, at spørgeren så at sige vil forsøge at indgå i et samarbejde for at sikre, at vi ikke forhøjer skatter og afgifter.
Så jeg håber da ikke, at spørgeren er ked af statsministerens udmelding om, at vi ikke skal sætte skatter og afgifter op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Jeg kan forstå, at den radikale skatteordfører er med på, at det her lovforslag rummer en generel stigning i skatter og afgifter i Danmark.
Man praler af, at man får et provenu, som man kan bruge på udgiftskrævende forslag.
Jeg skal bare høre, hvordan den radikale ordfører har det med, at statsministeren, 72 timer før det her udspil blev præsenteret, gav danskerne er et klokkeklart løfte om, at den her regering ikke ville komme med generelle stigninger i skatter og afgifter.
Hvordan mener den radikale ordfører det hænger sammen med forslaget?
Var det en troværdig melding fra statsministeren?
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Det var mange spørgsmål på en gang – ny konservativ stil måske.
Det er klart, at når Advokatrådet ligesom hæver pegefingeren, så lytter vi selvfølgelig.
Og det er klart, at den bekymring, der har været fra Danoil og Bayerngas, har vi også lyttet til.
Men når man skal træffe upopulære beslutninger, bliver man nødt til at se tingene ud fra et holistisk, helhedsorienteret billede, og det har vi gjort, og derfor kan vi støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Da man i England forsøgte sig med at hæve beskatningen, fik man væsentlig lavere investeringer, væsentlig lavere udbytte – så lavt, at man måtte lave det om igen.
Men tilbage til det med den tilbagevirkende kraft: Altså, det må da stå indlysende klart, også for hr. Nadeem Farooq som skatteordfører for Det Radikale Venstre, at når Advokatrådet siger, at der er tale om tilbagevirkende kraft, så står det fast.
Så er der nogle, der kan sige: Jamen det tror vi ikke på.
Men jeg hører da ikke Det Radikale Venstres ordfører også sige, at den juridiske videnskab behøver vi ikke at lytte til; og man behøver heller ikke at lytte til Danoil, der har gjort opmærksom på, at det her giver et massivt tab i dækningsbidraget og bundlinjeresultatet; og man behøver ikke at lytte til det norsk-tyske Bayerngas, der siger, at de trækker sig fra deres involvering, fordi det her simpelt hen er for uretfærdigt og urimeligt – eller hvordan står Det Radikale Venstre i den sag?
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
En ting er, at vi i forbindelse med diskussionerne meldte ud, hvad det var, vi havde i agt at gøre med hensyn til harmonisering.
Noget andet er, at jeg mener, at når vi lægger op til et eftersyn af nordsøoliebeskatningen, så må der også være en forventning om, at det kan komme til at præge ens vilkår, hvis man vælger at investere forud for det.
Jeg vil ikke kategorisk afvise den her snak om tilbagevirkende kraft – selvfølgelig kan der være elementer af det, som spørgeren siger, som kan være rigtige – men jeg mener ikke, at det er så entydigt, som spørgeren lægger op til.
Derfor mener jeg ikke, man kan tale om, at vi på den måde har trådt det under fode.
Jeg mener, at man godt kunne have set det komme.
Derudover mener jeg, at vi har lyttet ved at sige, at det træder i kraft fra 1. januar 2014.
Jeg mener ikke, det er så entydigt, som spørgeren gør det til.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Jeg synes jo, det er uhyre interessant, at der står en ordfører for Det Radikale Venstre og peger på, at det er til fordel for Danmarks statskasse, at man hæver skatter og afgifter, og at man indfører ny beskatning med tilbagevirkende kraft.
Det havde jeg aldrig troet skulle ske, men det er det altså nu.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor Det Radikale Venstre ikke har været talsmand for at gøre, ligesom man gør i Norge, hvor man siger, at hvis man skal have nye projekter og nyt skattesystem, så skal det gælde fra 1. januar 2014; alt det, der er besluttet, alt det, der er bestilt osv., fritager man selvfølgelig, men så starter man på en frisk fra 1. januar 2014.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Tak, formand.
Fra radikal side synes jeg, at aftalen om harmonisering af beskatning af nordsøolien grundlæggende er god.
Der er grund til at kvittere for, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti gik med i forliget.
Med forliget sker der en harmonisering, så de selskaber, der i dag beskattes efter de gamle regler, fra nytår 2014 bliver beskattet efter de samme regler, som gælder i dag for eneretsbevillingen og for tilladelser meddelt den 1. januar 2004 og fremefter.
Bare lige for at komme ind på nogle af hovedlinjerne i forslaget vil jeg sige, at kulbrinteskattesatsen bliver nedsat fra 70 pct. til 52 pct. og kulbrintefradraget nedsættes til 5 pct. i 6 år i stedet for 25 pct. i 10 år.
Det er med til at forrykke incitamentsstrukturen, og det er jo den, der er meget debat om.
Feltafgrænsningen ophæves, så selskaberne kan modregne underskud fra et felt i indkomst fra et andet felt.
Og sådan er der en lang række andre elementer, som jeg vil undlade at komme ind på.
I stedet for vil jeg bruge min sparsomme tid på at sætte den her aftale i perspektiv.
Nedsættelse af kulbrintefradraget vil især øge beskatningen af meget attraktive felter, mens lempelserne vil komme mere marginale felter til gavn.
Der er blevet udtrykt en bekymring, og den kan man jo også se udtrykt i dag, om, at aktiviteten fremadrettet vil gå ned i kadence.
Men jeg mener samlet set ikke, at der er belæg for at sige, at aktiviteten går i stå, og at vi kommer til at mangle penge og provenu.
Jeg fristes nærmest til at sige tværtom.
Der bliver nu skabt klarhed over de langsigtede rammevilkår og på en lang række punkter forbedrede vilkår i form af lavere skattesats, afskaffelse af bruttoskat og bedre adgang til at udnytte underskud.
Jeg mener også, at mange af de virksomheder, som bliver berørt af det her efter den harmonisering, jo også har kunnet se det her komme, og på den måde tror jeg også man skal se på effekten og betydningen af at der er skabt klarhed.
Så samlet set kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-26:
Hvis vi nu kigger på den ordning, vi lavede i 2004, vil vi se, at danske Mærsk bl.a. har været omfattet.
Jeg har da ikke set dem løbe skrigende bort fra den danske undergrund.
Tværtimod har de faktisk fået rigtig store overskud – til gavn for både firmaet, men også den danske statskasse.
Hvorfor skulle man tro, at de andre selskaber løber skrigende bort, fordi de kommer på lige vilkår med danske Mærsk?
De kan jo temmelig sikkert få det samme store overskud, også til gavn for statskassen.
Det er det, det hele handler om.
Jeg er ikke så bange for, at der ikke er nogen, der vil investere i undergrunden derude, når det er så lukrativt, som det er i dag.
Frank Aaen (EL), 2013-11-26:
Så længe der er olie i Nordsøen, er der også nogle, der gerne vil suge den op og tjene penge på det.
Jeg tror ikke, at jeg behøver at fortælle en konservativ politiker om, at sådan er kapitalismen.
Så mon ikke det går.
Der skal nok komme nogle andre, hvis nogle af de nuværende ikke ønsker at tage olien op.
Men jeg er helt åben over for det der.
Det var da et rigtig godt forslag at se til Norge.
Norges effektive beskatning af olieindtægterne er langt større end den danske, så der kan vi godt mødes.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-26:
Det hænger jo sammen med, hvad den økonomiske mulighed er for at dække de her omkostninger, og spørgsmålet burde rettes til den tidligere regering, som indførte den her ordning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Jeg er helt tryg ved, at det kommer fra hjertet, når hr. Frank Aaen siger, at han ønsker at beskatte hårdere.
Der har jo tidligere været en diskussion af de anbefalinger, der lå fra et udvalg tilbage fra år 2000.
Der er fra Socialdemokraternes skatteordfører meldt ud, at på grund af at man ikke fulgte dem, har det kostet, jeg ved ikke hvor mange milliarder kroner.
Når det nu har været meldingen, havde hr. Frank Aaen så en forventning om, at regeringens tilgang var, at man tog de anbefalinger, der lå fra år 2000, og sagde, at det så nu er de regler, der gælder fremadrettet?
Og hvis ikke regeringen gjorde det, hvad mener hr. Frank Aaen så værdien er af de udtalelser, som særlig Socialdemokratiet og SF er kommet med, om, at på grund af at man ikke fulgte anbefalingerne fra år 2000, så er statskassen gået glip af hundredvis af milliarder kroner?
Den sidste del er jo helt rigtig, og det kan jo så heldigvis også give mig mulighed for at svare på noget, som den socialdemokratiske ordfører sagde i sin sidste replik til mig under det foregående forslag.
For det er nemlig korrekt, at der med skattereformen i 2009 blev opkrævet mere skat på nogle områder, men samtidig blev skatten markant sænket på arbejde.
Det glemte hr. Thomas Jensen lige at sige i sit sidste indlæg under det foregående lovforslag.
Men jeg vil egentlig bare gerne lige vide: Hvad mener Socialdemokratiet?
Synes Socialdemokratiet, at det en god idé, at der er forskel på, hvilken omkostningsgodtgørelse en murermester skal have – afhængigt af om det er en enkeltmandsvirksomhed eller det er en virksomhed i selskabsform?
Mener hr. Thomas Jensen og Socialdemokratiet, at det er udtryk for ordentlig retssikkerhed, at der er forskel på den omkostningsgodtgørelse, man får, da den er afhængig af, hvilken selskabsform man har?