runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-07:
Tak for det.
Det er altså ikke særlig sjovt at sidde som kommunalpolitiker og høre på, hvad hr. Rasmus Prehn kan komme frem med, nemlig at tale kommunerne ned, at fremstille det, som om det arbejde, der bliver gjort af medarbejderne ude i de danske kommunalbestyrelser og på de kommunale institutioner, er én stor elendighed.
Det hænger helt anderledes sammen.
Der er stor samvittighed ude i kommunalbestyrelserne, der er meget, meget stor samvittighed i varetagelsen af arbejdet på de kommunale institutioner.
Men det, hr. Rasmus Prehn tænker på, er måske dengang, SR-regeringen regerede, hvor der var 30.000 færre ansatte i systemet, eller også er det noget helt andet, hr. Rasmus Prehn tænker på, nemlig da hr. Rasmus Prehn sammen med Socialdemokratiet for 2 år siden foreslog, at der skulle fyres 37.000 mennesker inden for sektoren.
Er det det, hr. Rasmus Prehn taler om?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det giver jo ingen som helst mening at skrue det sammen på den måde, at stille det op på den måde.
Der er jo ingen grund til at skrue tiden tilbage.
Det, vi har som opgave her i Folketinget, er jo at kigge fremad og løse fremtidens udfordringer.
Der må vi bare sige, at vi altså står med et problem, hvor der er en masse danskere, der oplever, at den velfærd, de havde, har de pludselig ikke længere.
Hvor de havde elever, der fik god undervisning, har de nu elever, der får mindre god undervisning.
Der er lærere, der bliver sendt hjem med en fyreseddel i hånden.
Der er ældre, der får ringere omsorg.
Det er det, vi må tage udgangspunkt i.
Det er det, vi må kere os om.
Det, Socialdemokratiet går op i, er at sikre danskerne den ordentlige velfærd.
Og der kan vi forstå på regeringen at man altså vil hellere svinge sparekniven.
Først og fremmest vil jeg sige tak for det smigrende kompliment; det er jeg selvfølgelig glad for, det er en fornøjelse.
Med hensyn til det med fakta er situationen jo den, at man kan gøre de her ting op på flere forskellige måder.
Men hvis vi kigger på bare den vækst, der har været i den offentlige sektor, er det jo klart, at det i den periode, hvor vi havde Nyrupregeringen, støttet af Enhedslisten og SF, altså faktisk var sådan, at væksten var betydelig højere i den offentlige sektor, at der skete mere, at der var flere ting, der bare var styr på i forhold til den offentlige service.
Det, vi oplever under den nuværende regering og med den nuværende indenrigsminister, da vedkommende var undervisningsminister, er, at der var en stor stigning i skoler, der ikke levede op til antallet af timer, man skulle have.
Det er jo bare nogle konkrete eksempler.
Så velfærden bliver udhulet.
Så kan man sagtens trylle nogle tal frem og prøve at argumentere for et eller andet, men danskerne ved, hvad der foregår ude i virkeligheden, og det er det, vi skal tage udgangspunkt i.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-07:
Hvis det alene var retorikken, der skulle lægges vægt på, når man sådan skulle bedømme en ordførertale, må man jo sige, at den socialdemokratiske ordfører sikkert har taget nogle point der, hvor der skal uddeles stilkarakterer.
Heldigvis er det så ikke det, der skal også til syvende og sidst lægges vægt på fakta.
Fakta er jo, hvis man skærer lige igennem det hele, at der i dag er over 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor, end der var, da vores VK-regering tiltrådte.
Det synes jeg er godt.
Fakta er også, når man kigger på budgetterne, at vi har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter, også ud over pris- og lønfremskrivninger.
Jeg kan så forstå, at man skal tilbage til glansbilledet, at man skal tilbage til det niveau, som var i SR-regeringens tid, bakket op af Enhedslisten, med over 30.000 færre ansatte i den offentlige sektor og 60 mia. kr. mindre i budgetterne.
Sådan må jeg jo forstå det.
Jeg må jo sige, at det her under besvarelsen lykkedes den socialdemokratiske ordfører at tage et point mere hjem i netop lige præcis udenomssnak.
For ordføreren gik tilbage til SR-regeringens tid – fair nok, for det også den, jeg spurgte til – og begyndte at tale om udvikling og vækst.
Jeg talte om niveauet, så lad os lige prøve at holde det fast og prøve at få det besvaret.
Det helt korte og præcise spørgsmål vedrører, at jeg må forstå det sådan, at Socialdemokraterne ønsker, at vi skal tilbage til niveauet fra SR-regeringens tid med mere end 30.000 færre ansatte i den offentlige sektor og med nogle samlede budgetter, der var over 60 mia. kr. mindre end i dag?
Sådan må jeg forstå det.
Kan jeg få det bekræftet?
Anita Knakkergaard (DF), 2010-05-11:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg kan undrer mig, når der står heri, at man skal »opsætte batteridrevne røgalarmer i alle eksisterende boliger i Danmark«.
Er det ikke sådan en hovsaløsning for at sige det rent ud?
Burde der ikke have stået, at der skal opsættes røgalarmer og ikke batteridrevne røgalarmer?
Jeg kunne da ikke selv tænke mig at købe en batteridrevet røgalarm, fordi jeg ved, at jeg ikke får skiftet batteriet.
Burde der ikke bare have stået »røgalarmer«, og så kunne jeg have købt en til lysnettet, der var med backup?
Desuden er der også kommet de helt nye typer, som sådan set har en detektor, der kan kende forskel på em fra køkkengryder og og røg, fra når man ryger.
Så er det ikke helt forkert stillet op?
Så står der også, at man skal »installere automatiske brandalarmeringsanlæg i boliger, hvor der bor ældre visiterede borgere«.
Jeg vil godt have at vide, hvad hr. Bjarne Laustsen mener med det.
Er det folk, der er visiteret til pleje i eget hjem, fordi de ikke selv kan komme ud af sengen og andre ting, eller hvad er det?
For mange af de mennesker har jo også en direkte kaldefunktion, der går direkte ned til alarmcentralen.
Det har de i hvert fald i Aalborg.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg er sikker på, at der findes rigtig mange gode ting i Aalborg og nærmeste omegn og i Nordjylland i det hele taget.
Men det fjerner ikke behovet for den diskussion.
Det er fint, hvis Dansk Folkeparti kender til tekniker, der er bedre end dem, vi har foreslået.
Vi har bare prøvet at være en lille smule realistiske, og jeg kan jo høre på debatten i dag, at vi ikke har ramt helt forkert.
Det ville være dyrere at få installeret røgalarmer, der er tilsluttet lysnettet, i eksisterende boliger, end at sætte batteridrevne røgalarmer op.
Så vil jeg sige, at hvis jeg skal op i morgen tidlig, vil jeg huske at lade min mobiltelefon op, så jeg er sikker på, at den ringer.
Sådan er det med en lang række ting, man har, der er batteridrevne.
Der skifter man selvfølgelig batteriet.
Jeg ved også, at der findes systemer, sådan at der er nogle, der går ud og hjælper de ældre med at få tjekket efter en gang imellem og få skiftet batteriet, så det virker.
Det giver trods alt sikkerhed på et højere niveau, end hvis man ingen alarm har, og det er i det lys, forslaget skal ses.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-05-11:
Det kan undre mig, når man fremsætter sådan et beslutningsforslag her, at der ikke står, hvad de der røgalarmer koster; hvad det er for nogle røgalarmer, hr. Bjarne Laustsen har tænkt på, og hvad prisen er på dem.
Der er overhovedet ingen økonomidel med.
Det vil sige, at vi skal til at beskæftige os med det nu.
For det kan jo ikke nytte noget, at hr. Bjarne Laustsen har en ting i tankerne, men at der så er andre muligheder og det kan være, at det er en billigere løsning at tage nogle af de andre ting.
Men jeg synes også, at der på vores plejehjem og i vores ældreboliger, hvor der bor ældre mennesker, der sidder i kørestol, har et handicap eller andet, simpelt hen skal være en form for brandalarm.
Og det er der heldigvis også i de fleste.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo heller ikke godt at være argumentresistent.
Men jeg vil bare sige, at jeg tror, at den anden metode, den frivillige metode, som hr. Jørgen Poulsen også nævner, koster ganske mange millioner kroner.
Hvert år bruger samfundet mange penge på kampagner, f.eks. for rygestop eller for, at man ikke skal køre for stærk osv., og så kan man altid diskutere, om de virker, eller om folk måske fortsætter med at gøre det alligevel.
Her er et område, der handler om forebyggelse, og vi kan enten bede folk om selv at sætte alarmerne op, eller vi kan lave kampagner uden at vide, hvad resultatet bliver.
Men vi ved en ting, og det er, at der ikke bliver vist en eneste reklame i fjernsynet, medmindre vi tager pengene op af lommen og betaler for det.
Det ved vi med sikkerhed.
Til gengæld ved vi også, at det andet her giver noget.
Nu ved jeg tilfældigvis, at ordføreren for Dansk Folkeparti også har tilsluttet sig medieforligets lovforslag, hvilket betyder, at man digitaliserede hele vores fjernsynsnet i Danmark.
Det har betydet, at alle mennesker i dette land faktisk skulle ud at investere i en boks eller købe et nyt fjernsyn.
I det forslag stod der ikke noget som helst om, hvordan økonomien var.
I det her er der to muligheder: Man går selv ud og køber den, eller – og jeg tror på den model – forsikringsselskaberne og andre organisationer vil have så stor interesse i at sponsorere og måske få en lille reklame på, således at de simpelt hen giver alarmerne og der efterfølgende vil komme et nedslag i policen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-11:
Jeg synes, at det er interessant, at vi får en diskussion om det økonomiske i det socialdemokratiske forslag her.
Jeg skal bare lige høre.
Nu har Socialdemokratiet jo forsøgt sig her i dag med et udspil, der skal signalere økonomisk ansvarlighed.
Jeg skal bare lige vide, om det her forslag er finansieret inden for det udspil, som Socialdemokratiet og SF har fremlagt i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg kan forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen overhovedet ikke er interesseret i, at der skal være brandalarmer i danske boliger, og at han mener, at det er en fejl, at man er kommet til at stille det krav i 2004 om, at alle, der bygger en ny bolig og reparerer deres gamle bolig, skal have sådan en, og at der i nye plejehjem er krav om, at man skal have et ABA-anlæg.
Hvordan har man finansieret det hidtil?
På nøjagtig samme måde skal det her finansieres.
Så skal vi nok spørge de relevante ministre om, hvordan det ser ud.
Jeg tror ikke på det; jeg tror, det er noget, der er opfundet til lejligheden for at afvise forslaget.
Og jeg erkender, at Venstre er velkommen til at bruge den slags argumenter, men det fjerner jo ikke, at det lyder, som om Venstre synes, at det er helt forkert, at der findes brandalarmer i dette land.
Den debat advarer jeg imod.
Kunne vi da for pokker ikke blive enige om, at brandalarmer er en god ting?
De redder værdier, og de redder frem for alt menneskeliv.
De redder ikke nok, og vi har stadig væk, selv om det er færre end i Norge, alt for mange branddøde.
Vi har f.eks. også regler om reflekser på cyklerne.
Jeg ved ikke, hvor mange der går og kigger efter dem.
Men jeg går selvfølgelig ud fra, at hvis man har sagt, at der skal være en alarm, så får man en alarm.
Jeg tror, at det argument med forsikringsselskaberne, som vil forære kunderne en alarm, vil virke rigtig godt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-05-11:
Jeg synes, at det er imponerende, at man står her med et forslag og man ikke kan anvise finansiering, når der er ting, som i dag ikke er omfattet, som man nu vil omfatte.
Jeg går ud fra, at det er det, hele forslaget ligesom drejer sig om.
Så kan man jo ikke henvise til, hvordan man gør, når man bygger nyt og etablerer nyt og det er en del af etableringsomkostningerne.
Her er der jo tale om et udgiftskrævende forslag på nogle gamle bygninger, hvor man vil installere det.
Ja eller nej.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-05-11:
Nu er jeg ikke så bekymret for pengene i den her sammenhæng, jeg er bekymret for, om det virker.
Jeg har en erfaring for, at ting, som folk selv vil og selv står for, måske virker bedre end det, de bliver påduttet gennem lovgivning.
Det kan være, jeg tager fejl, og så skal jeg have nogle andre argumenter, men det er derfor, jeg godt vil snakke om det her i udvalget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg vil ikke engang være grov, men det her handler om forebyggelse, og forebyggelse er også, at man læser i et lovforslag, inden man begynder at spørge til det.
Der står klart og tydeligt deri, at de steder, hvor det koster nogle penge, skal det klares via de DUT-forhandlinger, som kommunerne har med regeringen.
På samme måde som man har investeret i alle mulige andre plejehjem, ligger der en økonomisk ramme for, hvor mange ting, der er stillet op, der skal med.
Venstres ordfører har i det her tilfælde selv været med til at sige, at sådan nogle ting skal der installeres, og det koster nogle penge, og den pris betaler vi, det er ikke til diskussion.
Det her handler om menneskeliv.
I øvrigt tror jeg, at det her, hvis man kigger på det i forhold til den totale byggesum, er pebernødder eller peanuts.
Det handler om menneskeliv.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Det er et ganske sympatisk forslag, Socialdemokratiet har fremsat, særlig hvad angår anden pind vedrørende ældre og tredje pind vedrørende tilslutning af røgalarmer ved større om- og tilbygninger.
Man kan sige, at der er lidt flere problemer i den første pind om, at alle andre boliger også skal have, og det har mest at gøre med, hvem man skal holde ansvarlig for, at det sker.
Man kunne sagtens sige, at en udlejer er forpligtet til at sørge for, at der er røgalarmer i alle lejligheder – det var en mulighed – og forpligtelsen kan gælde både i en almennyttig boligforening og i privat udlejning.
Jeg synes, det bliver lidt vanskeligt, når man bevæger sig ud i privatejede boliger, men det kan vi se på i udvalgsarbejdet.
For hvis vi ikke ligefrem skal ind at kontrollere – og det står der jo i forslaget at vi ikke skal – hvordan gør man det så, så det har mening, om jeg så må sige, altså så det har en konsekvens, hvis ikke man gør, som der bliver sagt?
Der kan man sige, at hvis det er i en lejebolig, er der jo altid en lejer, der kan råbe op og sige: Hov, vores udlejer har ikke sørget for det, vedkommende skal sørge for.
Men det vil jeg gerne være med til at drøfte i udvalgsarbejdet.
Vi er som udgangspunkt positive over for forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
Jeg vil gerne oplyse både hr. Frank Aaen og Folketinget om, at jeg selv har ledt efter en håndtering af det der med private boliger.
Altså, ældre bor både i kommunens ældrecenter, i selvejende institutioner, privat osv., og derfor synes jeg faktisk, at det, vi har fundet på, er lidt genialt, ved at vi siger, at det skal ske, når kommunen visiterer en ældre – og det gør de, når man har en lav mobilitet, måske forskellige handicap.
Så synes jeg, at det i den sammenhæng er ligegyldigt, om det er et nyt eller et gammelt plejehjem, man bor på; der er funktionen afgørende for, om der skal være en brandalarm eller ej.
På den måde får vi både den almene sektor, de private og den offentlige del med ind over, og så er det det.
Men jeg vil da også gerne stille hr. Frank Aaen et spørgsmål.
Når man har været med til at stille krav om, at der i de nye boliger skal være en brandalarm, må det jo være, fordi man mener, at det er godt.
Og derfor er det vel også forståeligt, at der i den ældre boligmasse kan være et lige så stort behov for en brandalarm, som der er i nye boliger.
Er ordføreren ikke enig i det?
Peter Madsen (V), 2010-05-11:
Vi kan i hvert fald konstatere, at der er offentlige udgifter forbundet med forslaget.
Det næste er forsikringsdelen, som jeg synes at forslagsstillerne er kommet lidt let forbi.
Så skal man jo næsten bevise, at ens bolig var udstyret med alarm, og man skal bevise, at batteriet fungerede.
Det er jo en meget kedelig situation at stå i, hvis man efter en brand skal diskutere med sit forsikringsselskab, om der var batteri i røgalarmen.
Det er vel ikke nogen sådan helt fair løsning for forsikringstagerne?
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal svare.
Jeg synes, at jeg var så positiv over for det her forslag, som man næsten kunne være.
Jeg tillod mig bare at nuancere og sige, at der jo kunne være nogle boliger – for unge mennesker, der bor i egen bolig – hvor det måske er lidt svært at se, hvordan vi går ind og sørger for, at de har en eller anden røgalarm, hvorimod man i forbindelse med alle ældre, der er visiteret, selvfølgelig skal sørge for, at hjemmeplejen holder øje med, om der er en brandalarm.
Det er der ikke noget problem i; det kan man jo bare skrive ind i håndbogen: at når du har givet pillerne og morgenmaden, skal du også lige se efter, om brandalarmen er i orden, og det skal du gøre hvert halve år.
Altså, der er ingen problemer i det.
Så jeg er ikke helt sikker på, at jeg fortjener at få det samme spørgsmål, som andre ordførere, der har været modstandere af forslaget, har fået.
Der var forleden dag en ordfører, der sagde: Jeg tager ordet, for det har jeg lov til.
Det var underforstået, at vedkommende ikke rigtig havde noget at skulle have sagt, men når man nu havde 2 minutter, kunne man jo lige så godt bruge dem.
Jeg accepterer fuldstændig, hvis der er nogen, der har det sådan.
Men jeg udtalte mig entydigt positivt om anden og tredje pind i forslaget, som omhandler henholdsvis de ældre og nybygninger.
Og så sagde jeg bare: For de yngre, der bor i egen bolig, kan der være et problem med at kontrollere det.
Der var bare det, jeg lagde op til.
Men i hvert fald kan man gøre det vedrørende alle, der har en kollektiv udlejer.
Så jeg gik sådan set ind i at se på, hvordan den første pind også kunne udføres i virkeligheden.
Så skal vi ikke sige, at Enhedslisten er positiv over for forslaget?
Og det behøver Socialdemokratiet sådan set ikke at sætte spørgsmålstegn ved.
Peter Madsen (V), 2010-05-11:
Man foreslår, at kommunerne skal betale de automatiske brandalarmeringsanlæg til ældreboliger, og at man så skal kompensere kommunerne gennem DUT-systemet.
Det næste, jeg gerne vil spørge om, er, hvordan man vil håndhæve kravet om røgalarmer, når det nu ikke hjælper at have en alarm, hvis den ikke fungerer.
Hvordan vil man så sørge for, at folk husker at skifte batterier?
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-11:
I forhold til økonomien skal det foregå på nøjagtig samme måde, som man har gjort det de steder, hvor man allerede har etableret det.
Der er jo lovkrav om, at man skal gøre det i dag, så der er jo også en økonomisk skabelon til, hvordan man gør det.
Det, der er problemet i dag, er, at der er en lang række ældrecentre, hvor der ikke er et krav.
Det bliver i vores forslag suppleret med, at det sådan set er ligegyldigt, om det er et alment ældrecenter, et kommunalt, et selvejende eller et privat ældrecenter.
Hvis kommunen har visiteret en borger, fordi vedkommende er mindre mobil eller har forskellige handicap, så skal der være en brandalarm, der går direkte til brandstationen, for den pågældende har ikke selv mulighed for at aktivere den.
Hvis Venstres ordfører vil prisfastsætte det, er han velkommen til det, men det er jo på nøjagtig samme måde som alle de steder, hvor man har indført det, og hvor der er lovkrav i dag.
Jamen jeg vil skam gerne kvittere for, at Enhedslisten overordnet er meget, meget positive over for forslaget.
Men hr. Frank Aaen havde en bemærkning om, at det var lidt sværere, når det drejede sig om private, og derfor siger jeg bare, at vi jo også, når det drejer sig om private, har sagt, at der skal være en brandalarm i nye boliger fra 2004.
Det, vi så diskuterer, er, om kommunerne håndhæver det, når det drejer sig om større om- og tilbygninger.
Det tror jeg ikke at de gør, og det er derfor, vi har taget det med.
Så har vi så hele den ældre boligmasse.
Det er derfor, at jeg synes, det er lige så vigtigt, at der er brandalarmer i den ældre boligmasse som i den nye.
Og det er bare det, jeg gerne vil have fastsat, uanset om det er besværligt at lave lovgivningen obligatorisk og med kontrol og alt muligt andet.
Jeg kan bare simpelt hen ikke forstå ud fra et forebyggelsesmæssigt synspunkt, at der ikke er lige så stort behov i den ældre boligmasse, som der er i den nye.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Med B 191 foreslår Enhedslisten, at der nedsættes en bankkommission, med henblik på at den kan forberede en dybtgående reform af den finansielle sektor for at styrke demokratiet og undgå, at samfundet rammes som følge af nye finanskriser.
Essensen af forslaget er jo ikke ny og har været fremme i forskellige afskygninger.
Regeringen er enig i, at det er vigtigt at gennemføre regulering af den finansielle sektor, der kan være med til at sikre finansiel stabilitet og undgå en ny finansiel krise.
Derfor arbejder regeringen både nationalt og internationalt på at sikre finansiel stabilitet og forhindre nye finanskriser.
Internationalt diskuteres nye former for regulering og krav til opstramninger i den finansielle sektor.
EU-Kommissionen har endvidere fremlagt flere forslag til, hvordan det kan forebygges, at en lignende finansiel krise opstår.
Regeringen støtter op bag intentionerne i ny international regulering, der sikrer finansiel stabilitet og forhindrer nye finansielle kriser.
Der skal findes internationale løsninger til at sikre den finansielle stabilitet.
Dansk enegang vil ikke bidrage til finansiel stabilitet, men stille den danske finansielle sektor meget dårligt i konkurrencen med andre lande.
Regeringen har endvidere på en lang række af de nævnte områder allerede iværksat nationale initiativer.
Senest vil vi med forslag om ændring af lov om finansiel virksomhed give Finanstilsynet mulighed for at gribe tidligere ind og fremover mere klart prioritere den finansielle stabilitet og tilliden til den finansielle sektor.
Aflønning og bonuspolitik drøftes i forligskredsen bag finansiel stabilitet, ligesom dette også drøftes i regi af EU.
Der skal sikres en forsvarlig aflønningspolitik i den finansielle sektor.
I forhold til slankning af banker har Finanstilsynet allerede beføjelser til at kræve, at finansielle aktiviteter udskilles i delkoncerner.
Det er ikke en statslig opgave at drive bank, da det er svært at se, at staten f.eks. er bedre til at kreditvurdere end de private banker.
Under den internationale finanskrise har det været nødvendigt, at staten er gået ind med et midlertidigt ejerskab af en række banker.
Der er fremsat et lovforslag, der fremadrettet tager hånd om nødlidende banker.
Modellen har været forhandlet i forligskredsen bag finansiel stabilitet.
Med erhvervspakken har regeringen endvidere lanceret en målrettet midlertidig indsats for at forbedre finansieringsmulighederne for små og mellemstore virksomheder i hele landet.
Lad mig opsummere: Regeringen er enig i, at det er vigtigt at gennemføre regulering af den finansielle sektor, hvilket kan være med til at sikre finansiel stabilitet og undgå en ny finansiel krise.
Derfor arbejder regeringen både internationalt og nationalt på at sikre fremtidig finansiel stabilitet og forhindre nye finanskriser.
Samlet set er det vurderingen, at en bankkommission vil være overhalet af det allerede igangsatte arbejde nationalt og internationalt.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Nu håber jeg jo, at vi snart kommer til at samarbejde meget tættere i forbindelse med dannelsen af en ny regering og dens arbejde.
Jeg var lige ved at forstå talen sådan, at man ikke engang må udtale sig positivt om de enkelte forslag i det, vi har lagt frem, fordi man sidder og arbejder i forligskredsen.
Mit enkle spørgsmål er: Er det så ikke vigtigt, at forliget ophører inden valget, sådan at vi, om jeg så må sige, kan tage rigtig hårdt fat omkring den finansielle sektor efter valget, når vi har fået et nyt flertal?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-11:
Jeg håber absolut også, at der vil blive tale om, at vi får en ny regering efter næste valg, og der medvirker jeg meget gerne til i samarbejde med Enhedslisten at sørge for, at vi får lavet en sådan analyse, får kulegravet den finansielle sektor og arbejder for at få en stærkere regulering af den finansielle sektor.
Jeg vil ikke mene, at det skal indebære, at vi opsiger et forlig på forhånd.
Vi har ikke intentioner om at skulle opsige det forlig, vi har indgået omkring bankpakkerne og den finansielle stabilitet, men jeg vil sige, at jeg absolut ikke har svært ved at omtale mange af de elementer, der er i forslaget her, positivt, og jeg synes også, at jeg har rost dem undervejs i min tale.