runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Som jeg på forskellig vis allerede har været inde på i forbindelse med besvarelse af spørgsmålene 795, 804 og 805, er det sådan, at det, vi jo har set i TV 2's udsendelser »Moskeerne bag sløret«, er totalt uhørt i Danmark – eller burde være det, for nu er det jo sådan set hørt.
Men det er uhørt, at de holdninger trives.
Vi har, som jeg har været inde på, allerede en bredspektret indsats i dag, men vi kan og skal gøre endnu mere for netop at få åbnet de ellers meget lukkede miljøer, som det handler om.
Det blev også understreget af statsministeren i går i spørgetimen, at vi jo netop vil gøre det fra regeringens side, og vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at dæmme op for de radikale kræfter, som vi har været vidne til.
Det handler både om at se på tilsynet med og kravene til de religiøse miljøer og deres foreninger, og det handler også om, som jeg før har nævnt, at bygge videre på den indsats, der allerede i dag foregår omkring social kontrol, og bl.a. også række ud til de kvinder og børn, der kommer i klemme.
Det handler også om, hvordan vi kan forebygge radikalisering, og om, hvordan vi skaber en langt bedre tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er noget, som efter min mening er helt centralt, netop i både de toparts- og trepartsforhandlinger, der pågår lige i øjeblikket.
Vi bakker op om, at man jo sagtens i Danmark – netop i et land med religionsfrihed – kan leve sit liv, tro på lige præcis den gud, man vil, stå op, passe sit arbejde, passe sin uddannelse, deltage i fritidsaktiviteter.
Det andet skal vi tage hårdt fat om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-16:
Tak for det.
Hvilke integrationsinitiativer vil regeringen tage i kølvandet på TV 2's afslørende dokumentarserie »Moskeerne bag sløret«?
Hvilke integrationsinitiativer vil regeringen tage i kølvandet på TV 2's afslørende dokumentserie »Moskeerne bag sløret«?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Nej, men vi har jo stadig væk skrevet under på en række internationale konventioner, som binder os – og det kan man så have forskellige holdninger til.
Men man må så også sige, at i og med vi jo har gennemført retten til dobbelt statsborgerskab i nogle tilfælde, er det en af de ting, der rent faktisk gør, at man nemmere kan tage statsborgerskab fra visse personer, end man har kunnet hidtil.
Men vi er bundet af en stribe internationale konventioner, som vi har skrevet under på.
Og jeg anerkender, at man kan have forskellige holdninger til, hvorvidt vi skulle have gjort det, og hvorvidt de fortsat skal holdes eller brydes.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Det står der ikke noget om.
Og det nævnes faktisk i bemærkningerne, at det kan man lovgive om, hvis det er det, man vil.
Det står der ikke, men der står heller ikke, at man ikke kan fratage et statsborgerskab
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Når man ser de udsendelser, som vi har været vidne til, men jo også lytter til debatten generelt og diskuterer de her ting, også med nogle af de yderliggående kræfter, vi ser her i Danmark, så er der i mit sind overhovedet ingen tvivl om, at der desværre er mennesker i Danmark, som på ingen måder bakker op om det danske frihedsværdisæt.
Man bakker slet ikke op om den danske samfundsmodel.
Det eneste, man bakker op om, er sådan set ydelsessystemet i Danmark, og det er da dybt problematisk.
Man kan sige, at det jo faktisk er en diskussion, som vi har haft, også i forbindelse med netop tildeling af statsborgerskab, for ikke særlig lang tid siden.
Jeg vil bare sige: Jeg afviser ingenting, jeg afviser ingen forslag.
Det gør jeg ikke i dag, og det gør jeg bestemt heller ikke, når vi kommer over i Statsministeriet, hvor jeg jo så til gengæld håber, og det tror jeg også, at Dansk Folkeparti bl.a. vil komme med en stribe forslag.
Og jeg synes, vi skal se på det hele, og jeg synes, vi skal se på det hele fordomsfrit, altså på den måde, at det, der må være målet for os, er at få gjort op med det, som vi kan se foregår i nogle moskeer i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Altså, nu fik Abu Bilal åbenbart statsborgerskab i 2001 – hvorfor forstår vi jo ikke i Dansk Folkeparti.
Det er jo sådan set også derfor, vi har ment, at der skulle strammes op, og det er der heldigvis også blevet.
Men, altså, vi mener simpelt hen ikke, at mennesker med de her holdninger skal have statsborgerskab.
Der er jo flere måder, man kan angribe problemstillingen på, bl.a. ved at undersøge, om de her holdninger er der, når personer ansøger om statsborgerskab.
Det ville vi synes var et fremskridt, altså at man faktisk begyndte at overveje, hvor mange af Abu Bilals typer der er på statsborgerskabslovforslaget – det var et langt ord – simpelt hen for at komme det her i møde og så tage det virkelig alvorligt.
Vi har en loyalitetserklæring, som man underskriver, og den loyalitetserklæring sigter netop på, at man respekterer folkestyret og de grundlæggende danske værdier, grundloven osv. Så vil jeg spørge: Vil ministeren gå i den retning, at man så siger, at det her skal vi tage så alvorligt, at vi faktisk begynder i langt højere grad at fokusere på, at islamister, der ønsker det danske folkestyre hen, hvor peberet gror, selvfølgelig ikke skal have statsborgerskab?
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Hvis man ikke bifalder helt grundlæggende danske normer, men ønsker en anden samfundsorden, så vil jeg da kraftigt opfordre til, at man overvejer, om ikke man skulle tage at bosætte sig et andet sted i verden.
Der findes desværre masser af lande, hvor de her tanker trives.
Det er det, vi har været vidne til her i den seneste tid via de skjulte optagelser, som TV 2 har vist.
Spørgeren ved jo lige så godt som jeg, at i et retssamfund som det danske kan vi ikke bare uden videre smide folk ud af landet, hvis de er danske statsborgere.
Jeg har sagt, at jeg ønsker at få gennemgået opholdsgrundlaget for de imamer, som vi har set optræde i TV 2's udsendelser, og det kan vi jo så efterfølgende forholde os til hvordan ser ud.
Men som statsministeren også har understreget i spørgetimen så sent som i går, vil vi netop fra regeringens side gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at dæmme op for de radikale kræfter, som vi ser i nogle af de her moskeer.
Det handler både om at se på det tilsyn, der er med moskeerne, men selvfølgelig også om kravene til de religiøse miljøer, der er i Danmark, og også om krav til de foreninger, som repræsenterer dem.
Det handler selvfølgelig også om at bygge videre på den indsats, der allerede nu foregår, men jeg vil bare sige: Der ikke jo ingen forslag, der ikke er velkomne nu.
Alle forslag er velkomne.
Det er præcis derfor, statsministeren har indkaldt Folketingets partiers ledere til et møde i Statsministeriet lige efter påske.
Christian Langballe (DF), 2016-03-16:
Hvad er ministerens holdning til realismen i ministerens egne udtalelser om, at »der er ingen grund til at holde Grimhøjmoskeen åben eller lade imam Abu Bilal blive i landet«, og da ministeren åbenbart ikke ønsker den nævnte imam i Danmark, har ministeren så et konkret forslag til, hvordan han kan komme ud af landet?
Skriftlig begrundelse
Det hører selvsagt ikke til her.
Han hører heller ikke til i Danmark.«
Der er faktisk et spørgsmål, som jeg synes var en skam, man ikke stillede i den udsendelse eller de udsendelser om moskeer bag sløret osv. osv., og det var: Hvad står egentlig højest, grundloven eller sharialoven?
Der må jeg så bare sige, at det er min klare fornemmelse, at for typer som Abu Bilal står sharialoven simpelt hen langt over grundloven, og det dikterer også hans syn på Danmark.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at vide, om det kunne være en idé, at man begyndte at overveje, om typer som Abu Bilal, som jo i virkeligheden bare ikke anerkender så at sige selve rammen for folkestyret, skal have frakendt deres statsborgerskab.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Jamen hr. Peter Kofod Poulsen skal jo så lige svare på, om hr. Peter Kofod Poulsen tror, at holdningerne stadig vil trives.
Tror hr. Peter Kofod Poulsen, at Abu Bilal stadig vil have de samme holdninger, selv om foreningen er lukket, og selv om huset er jævnet med jorden?
Vi er ikke nødvendigvis uenige, men hr. Christian Langballe skylder bare stadig væk et svar på, hvad hr. Christian Langballe så vil gøre ved, at holdningerne stadig væk trives.
Du kan jo godt lukke moskeen, du kan godt lukke foreningen, men tror hr. Christian Langballe, at Abu Bilal vil ændre fuldstændig tankesæt af det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-16:
Altså, nu er det jo spørgerens privilegie at stille spørgsmål, og det er ministerens privilegie at have lov til at svare på dem.
Det, som TV 2's dokumentarserie afslørede, var jo ikke nyt.
Det har stået på i mange år.
Man har forsøgt mange tiltag, i en god mening – man har ønsket det bedste.
Men spørgsmålet er, om tiden ikke er kommet til, at vi sender nogle meget, meget klare signaler – signaler, som ministeren jo selv har været inde på: Jævn moskeen med jorden, tag skeen i den anden hånd.
Man skal sende et klart signal om, at nu er nok nok.
Hvorfor vil ministeren ikke det?
Rasmus Prehn (S), 2016-03-16:
Mener ministeren, det er rimeligt, at Aalborg Universitet bliver ramt forholdsmæssig hårdere af regeringens besparelser på uddannelsesområdet end andre universiteter, fordi studerende på Aalborg Universitet er landets hurtigste til at gennemføre deres uddannelser og besparelserne på uddannelsesområdet primært er placeret på bonustaksterne for færdiggørelse af bachelorer og kandidater?
Mener ministeren, det er rimeligt, at Aalborg Universitet bliver ramt forholdsmæssig hårdere af regeringens besparelser på uddannelsesområdet end andre universiteter, fordi studerende på Aalborg Universitet er landets hurtigste til at gennemføre deres uddannelser, og besparelserne på uddannelsesområdet primært er placeret på bonustaksterne for færdiggørelse af bachelorer og kandidater?
Troels Ravn (S), 2016-03-16:
Jamen jeg ser sådan set ikke grund til at bruge mere af Tingets kostbare tid på den her sag og de her spørgsmål.
Jeg går videre med den til henholdsvis erhvervs- og vækstministeren og social- og indenrigsministeren.
Tak for svaret.
Bertel Haarder (V), 2016-03-16:
Og jeg har ikke sagt noget, som går imod hr. Troels Ravns holdning til sagen.
Jeg har blot afvist at gøre mig til dommer, bl.a. fordi det vedrører to andre ministerier, og også fordi jeg respekterer det kommunale selvstyre.
Troels Ravn (S), 2016-03-16:
Erhvervs- og vækstministeren, social- og indenrigsministeren kunne være gode bud på det.
Bertel Haarder (V), 2016-03-16:
Jeg vil jo netop ikke tage stilling til, hvorvidt det vil være i strid med kommunalfuldmagten at give støtte til hospitalsklovne.
Det henhører under et andet ministerium, og jeg kender for lidt til sagen.
Jeg mener, at det ville være mærkeligt, hvis Kulturministeriet pludselig gravede sig ned i en sag, som hører under et andet ministerium.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-16:
Jeg kan forstå, at lige præcis dette er et spørgsmål, der ligger hr. Rasmus Prehn meget på sinde.
Spørgsmålet er således indholdsmæssigt identisk med § 20-spørgsmål S 188, stillet til min forgænger og besvaret den 11. november 2015.
Imidlertid kan jeg forsikre hr. Rasmus Prehn om eller måske nærmere berolige ham med, at jeg er fuldstændig enig i den linje, min forgænger, hr. Esben Lunde Larsen, lagde i besvarelsen.
Universiteterne modtager uddannelsestilskud gennem faste takster pr. årsstuderende, STÅ, i taxametersystemet samt via fordeling af færdiggørelsespuljen.
Udmøntningen af færdiggørelsespuljen spiller en vigtig rolle i studietidsmodellen, der giver universiteterne incitament til at sørge for, at de studerende ikke forsinkes i deres uddannelse.
Puljen fordeles dels på baggrund af antallet af dimittender, dels på baggrund af universiteternes performance i forhold til at sikre god studiefremdrift.
En stigende del af puljen afhænger af universiteternes evne til at sikre de studerendes studiefremdrift.
Aalborg Universitet er bedre til at sikre god studiefremdrift end de andre universiteter og modtager derfor forholdsvis mere fra færdiggørelsespuljen.
Derfor kommer det også Aalborg Universitet til gavn, at puljen til færdiggørelsesbonus forøges fra 0,8 mia. kr. i 2016 til 1 mia. kr. i 2019.
Det vil betyde en fordel for Aalborg Universitet, hvis universitetet fastholder de studerendes studiefremdrift.
For at give et indtryk af størrelsesforholdene kan jeg oplyse, at Aalborg Universitet vil modtage næsten det samme fra færdiggørelsespuljen som Københavns Universitet, på trods af at Københavns Universitet producerer væsentlig flere studenterårsværk.
Aalborg Universitet har altså betydelig fordel af færdiggørelsespuljen.
Denne fordel bliver nu lidt mindre med finansloven for 2016, hvor puljen er reduceret som følge af omprioriteringsbidraget.
Troels Ravn (S), 2016-03-16:
Jeg takker naturligvis for ministerens klare svar her.
Jeg mener jo nok, at det her også er inden for kulturministerens ressortområde, i og med at det også er kulturelle arrangementer.
Det er også foreninger, som bevæger sig i al fald i sådan en gråzone omkring kulturens område.
Det her er en sag, som i hvert fald for mig har stor principiel betydning, i og med at det er nogle foreninger, der virker til gavn for almenvellet – og ikke for at skabe profit for egen vindings skyld.
Derfor havde jeg naturligvis håbet på, at kulturens minister også kunne have udtrykt en holdning til problemstillingen her.
Men i al fald mener jeg at have hørt, at ministeren sagde, at kommunen – i det her tilfælde Kolding Kommune – godt kunne vælge fortsat at stille de her sale og lokaler til rådighed uden at komme i konflikt med kommunalfuldmagten.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-16:
Det er i orden, ingen problemer.
Jeg synes jo, de kloge mennesker, der i sin tid formulerede grundloven, har været meget forudseende, fordi de skrev § 78 ind i den, der jo giver os nogle helt særlige muligheder for at slå ned på de her foreninger.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Hvis man ikke kan bruge § 78 i den her sammenhæng, hvor slemt skal det så være, før man kan bruge § 78?
Hvor meget kan man tillade sig at ville omvælte det danske samfund, før der er handlekraftige politikere eller jurister, der mener, at nu kan vi bruge § 78?
Altså, jeg tror, at de kloge mennesker, der lavede grundloven, netop skrev § 78 ind i den, fordi de var forudseende.
Inger Støjberg (V), 2016-03-16:
Som jeg før har sagt her i dag, tror jeg ikke, at det er to ikkejurister som os, der skal stå og gennemgå en større juridisk vurdering af grundlaget for § 78 i grundloven.
Det tror jeg vi skal lade andre om.
Men jeg siger også bare, at det er vigtigt, at man kommer et spadestik dybere i det her, så vi får gjort op med de holdninger, der jo netop ellers præger de moskeer, som der er tale om – så vi får gjort op med det værdisæt, der er så uforeneligt med danske værdier og med det danske samfund og med danske traditioner.
Troels Ravn (S), 2016-03-16:
Hvad er ministerens kommentarer til, at Kolding Kommune har ændret deres tolkning af lovgivningen, således at Kolding Teater ikke længere lånes ud til velgørende formål for bl.a. hospitalsklovne, når flere andre kommuner tolker lovgivningen anderledes og gerne låner lokaler ud til velgørende formål?
Skriftlig begrundelse Jf. http://www.dr.dk/nyheder/regionale/trekanten/hospitalsklovne-forvist-fra-teater
Tak for det.
Ude i Vandrehallen står der så viseligt skrevet på væggen af Rasmus Larsen, at menneskers liv giver loven fylde.
Det er sådan set en problemstilling, som ikke kun berører Kolding Kommune og ikke kun berører Danske Hospitalsklovne, det kunne også have været Hjerteforeningen, det kunne have været Kræftens Bekæmpelse, og det kunne have været en hvilken som helst kommune i Danmark, der blev berørt af det her.
Det handler om, at Kolding Kommune har ændret sin tolkning af lovgivningen med hensyn til at udlåne kommunens sale, lokaler osv. til velgørende formål og til kulturelle formål, sådan at eksempelvis her hospitalsklovnene ikke længere kan få lov til at låne de her lokaler til velgørende formål.
Bertel Haarder (V), 2016-03-16:
Det korte svar er, at jeg ikke har nogen holdning til kommunens ændring af praksis.
Jeg vil i øvrigt godt understrege, at Kolding Teater jo ikke er et teater, det er en sal i Hotel Comwell i Kolding, som kan bruges bl.a. til teaterforestillinger.
Kommunen lejer salen 40 dage om året og stiller den gratis til rådighed for kulturelle arrangementer og stiller også gratis teknikerassistance til rådighed for brugerne.
På den måde yder Kolding Kommune et tilskud til de aktiviteter, der får lov at bruge lokalet og derved får hjælp til det tekniske.
Det er helt almindeligt, at kommunerne støtter aktiviteter ved at stille lokaler gratis til rådighed, selv om det er mest almindeligt, at kommunerne stiller deres egne lokaler til rådighed.
Det, der ser ud til at være kernen her, er, hvorvidt et velgørenhedsarrangement er en kulturel aktivitet, og om kommunen vil støtte det.
Formålet med et velgørenhedsarrangement er at samle penge ind til noget, det primære formål er ikke at udbyde en kulturel oplevelse.
Selvfølgelig kan der godt være et kulturelt indhold i et sådant arrangement.
Og Kolding Kommune har med virkning fra 1. januar i år besluttet ikke at stille lokaler til rådighed for velgørenhedsarrangementer.
Kommunen har vurderet, at det vil være konkurrenceforvridende, hvis kommunen støtter velgørenhedsarrangementer, og kommunen har henvist til kommunalfuldmagten som grundlag for beslutningen.
Den lovgivning, som altså er i spil her, er henholdsvis Erhvervs- og Vækstministeriets, som nemlig har med konkurrenceregler gøre, og Social- og Indenrigsministeriets, som er ministerium for kommunalfuldmagten.
Jeg har i min egenskab af kulturminister ingen kommentar til Kolding Kommunes beslutning.
Et velgørenhedsarrangement kan ganske givet have et kulturelt indhold, men et sådant arrangement tjener først og fremmest det formål at skaffe penge til en anden aktivitet.
Kolding Kommune bestemmer, hvordan den vil prioritere sine ressourcer, det hverken kan eller vil jeg som kulturminister påvirke, og jeg vil heller ikke udtrykke nogen holdning til det.
Dertil ved jeg for lidt om det.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Tak for spørgsmålet.
Altså, alt i alt synes vi, at den positive vægtskål vejer tungest.
Jeg synes, det i høringssvarene lidt er, som om langt de fleste egentlig synes, det er en god nok idé, men de ærgrer sig lidt over, at man ikke er gået lidt længere, og sådan har vi det også.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
I forhold til karakterkravet og sådan set også brugerbetalingen må man sige, at en ting er, at de ikke er gået længere – og det kan man jo have forskellige holdninger til om man så skal støtte eller ej – men for begges vedkommende er der jo simpelt hen tale om deciderede forringelser, i forhold til hvordan situationen er nu.
Vil ordføreren ikke lige uddybe lidt mere, hvordan det kan være, at Alternativet alligevel kan støtte det?
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Med hensyn til optagelseskriterier så vi gerne, at der kom mange flere parametre ind i billedet.
Vi synes, det tal er alt, alt for snævert.
Hvad var det andet spørgsmål?
Men det kan ordføreren måske stille, for der er jo to spørgsmål.
Jeg ved ikke, om det, at man har en given tid til at afslutte sit studie, giver en en en-til-en-læring om, at man lærer at overholde deadlines generelt.
Det kan være, at man har brugt rigtig lang studietid til at skabe rigtig mange resultater, f.eks. som iværksætter.
Så jeg ved ikke, om der er den en-til-en-sammenligning.
Når jeg siger det med at være gået længere, mener jeg ikke, at man skal gå længere med karakterkravet, og jeg mener absolut heller ikke, at man skal gå længere med brugerbetalingen, det var slet ikke det, jeg mente.
Jeg ville gerne have haft, at de ting var blevet skrottet, og når der bliver åbnet så godt, for at vi kan se videre på det, så er det lige præcis nogle af de ting, som vi godt vil have væk.
Så det vejer altså endnu tungere.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tak til ordføreren.
Først vil jeg sige, at det undrer mig, at selv om både SF og Socialdemokratiet har været ude og sige, at man ikke er glad for den her brugerbetaling – det er jeg glad for bliver sagt – så er man fra SF's side alligevel med til at indgå en aftale, der betyder brugerbetaling på uddannelse.
Det vil jeg gerne høre om.
Det andet, jeg vil høre om, er det med karakterkravet, og om ikke SF vil være med til i løbet af den her udvalgsbehandling at se på, om man måske kunne ændre på det.
Det tredje, jeg ligesom gerne vil høre ordføreren forholde sig til, er, at der i høringssvarene er flere, bl.a. Dansk Handicap Forbund, der i deres høringssvar har peget på, at de er bekymrede for, at det i praksis vil blive meget svært at få de her dispensationer til at få en længere studietid.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren?
Det er jeg glad for at ordføreren siger.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt for at sikre den sociale mobilitet i samfundet, at vi ikke får det her generelle karakterkrav for kvote 1.
Men jeg vil gerne høre, om ordføreren vil forholde sig til de høringssvar, der siger, at man f.eks. på handicapområdet er bange for, at folk ikke kan få lov til at få en længere studietid, altså få dispensationerne, fordi det i sidste ende så går ud over nogle andre studerende, der skal hurtigere igennem, altså ikke at det går ud over dem, men det, at der er den samlede ramme.
Bekymrer de her høringssvar ikke ordføreren?
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Jo, det gør de.
Jeg synes også, jeg sagde i min ordførertale, at jeg stadig ikke synes, vi er i mål.
Altså, der er plads til at dispensere, og der er plads til, at universiteterne i forhold til en studerende, der har et særligt handicap eller særlige behov, og sige: Hov, der skal altså være plads til dispensation.
Og der er jo altså stadig plads til 9,4 måneders gennemsnitlig forsinkelse.
Og så er jeg jo som sagt altid klar til at kigge på det igen, hvis det ikke fungerer.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg kan jo ikke lade være med at smile, når hr. Jacob Mark siger, at han snildt lige kan finde 8 mio. kr. i en kommune, for det må jo alt andet lige love godt, hvis man skal ud og lave besparelser lokalt.
Men jeg har et spørgsmål om studieaktivitetskravet.
Det er jo nok ikke nogen hemmelighed, at vi var lidt uenige om det undervejs i processen.
Det, vi jo lægger op til nu, er, at det er institutionerne selv, som kan fastsætte det her studieaktivitetskrav.
Noget af det, der var vigtigt for Det Konservative Folkeparti, var, at vi nu gav friheden til, at man ude lokalt kunne indrette sig.
Jeg hørte egentlig også ordføreren sige, at det var vigtigt.
Men hvorfor havnede man så på de 45 ECTS i stedet for de 60 ECTS?
For hvis man virkelig mener, at der skal gives frihed lokalt til, at de selv kan indrette sig, så burde man jo sige, at det skulle være op til de 60 ECTS, og stole på, at de så vælger den løsning, som er bedst ude lokalt.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Men jeg siger bare, at da jeg sad som kommunalpolitiker, var det de beløb, vi sad og diskuterede, når vi skulle spare penge.
Så det var helt vildt lige pludselig at sidde i Folketinget, der styrer hele landets økonomi, og ikke kunne finde de penge.
Det var så, hvad det var.
I forhold til studieaktivitetskravet er det rigtigt, at det sandsynligvis i hvert fald bl.a. var SF skyld, at man ikke satte et studieaktivitetskrav på 60.
Det er simpelt hen, fordi jeg som politiker er klar til at give frihed under ansvar.
Det vil sige, at der også er noget frihed, jeg ikke er klar til at give, og det er f.eks. med hensyn til universiteternes mulighed for at kræve, at man skal have 60 ECTS-point om året.
Og ved ordføreren hvorfor?
Det er, fordi man har sat dem så stramt økonomisk, at der er nogle universiteter, som måske ikke synes, at det her vil være verdens bedste idé, men som vil sige: Okay, det er en måde, vi kan få studerende hurtigere igennem på og forbedre vores økonomi få.
Så der er det rigtigt; der ændrede jeg lige deres frihed.
Det var jeg ikke klar til at give dem.