runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-06-13:
Jamen det kan jo ikke være rigtigt, at danske virksomheder for de flestes vedkommende bidrager til at betale for, at folk bliver uddannet, sådan at der også er uddannet arbejdskraft i fremtiden; at danske virksomheder bidrager til, at vi har en infrastruktur i Danmark; at danske virksomheder bidrager til, at vi har et sundhedsvæsen, der også kan lappe deres medarbejdere sammen, når noget går galt, og at vi så har en gruppe af selskaber, som er nulskatteselskaber.
Come on, det er vel et spørgsmål om at skabe en situation, hvor man har en eller anden ligelig fordeling af de byrder, der også er i et samfund.
Jeg mener simpelt hen, at Venstre med sin attitude bidrager til at underminere det skattegrundlag, som gør det muligt for os at opretholde en ordentlig konkurrenceevne i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Det er en meget, meget besynderlig argumentation, for selvfølgelig skal virksomhederne betale den skat, de skal; det kan der overhovedet ikke herske nogen tvivl om.
Men jeg står og refererer fra en stribe velrenommerede virksomhedsledere fra hæderkronede danske virksomheder – fra Novo Nordisk, fra Danfoss, fra Lundbeckfonden – som siger, at den stramning, som det her forslag medfører, gør, at det er mindre attraktivt at investere i Danmark.
Det er det, der er konsekvensen af det her forslag; det er en stramning.
Det står selv i lovforslaget, jeg tror, det er i bemærkningerne på side 30, hvor regeringen kun kan svinge sig op til at sige, at det her i begrænset omfang vil svække investeringer i Danmark.
Det er det, det her lovforslag handler om.
Det er det, som gør, at en række erhvervsfolk siger, at nogle af de erhvervssucceser, vi har i dag, ikke ville vælge at placere sig i Danmark fremover, havde de her regler været gældende tidligere.
Frank Aaen (EL), 2012-06-13:
Nu er det ikke første gang, jeg har hørt virksomhedsledere sige, at de ikke skal betale så meget i skat, så derfor går mit spørgsmål ikke til virksomhedsledere og om, hvad de angiveligt har sagt i pressen.
Mit spørgsmål går til partiet Venstre.
Er partiet Venstre enig i, at der er en stribe multinationale selskaber, der i årevis, i 20-25 år, har betalt 0 kr. i skat, og at der er multinationale selskaber med en milliardomsætning, som betaler 50 mio. kr. i skat i Danmark?
De holder sig givetvis inden for lovgivningen, men må det ikke være sådan, at hvis lovgivningen er sådan indrettet, at nogle kan undgå at betale skat selv i 20-25 år, så er det måske lovgivningen, der er noget galt med, og så må man lave lovgivningen om, så alle kommer til at betale skat af deres overskud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Jeg er glad for, at hr. Frank Aaen siger, at det givetvis er inden for lovgivningens rammer.
Så er det jo også en tilståelsessag, og så er det ikke et spørgsmål om, om der er nogle, der ikke overholder skattelovgivningen.
Så er det her, og det er jeg helt sikker på at hr. Frank Aaen gerne vil bekræfte, en stramning af beskatningen.
Det er fair nok.
Det er velkendt, at hr. Frank Aaen har det synspunkt, men så skal man ikke forsøge at pakke det ind på samme måde, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gjorde, og sige, at det her bare skulle rette op på nogle fejl og mangler.
Det her vil øge beskatningen, det vil være med til at trække Danmark i den forkerte retning, det vil koste danske arbejdspladser, og det vender vi os imod fra Venstres side.
Frank Aaen (EL), 2012-06-13:
For det første bliver der ikke svaret på mit spørgsmål
: Hvis lovgivningen på en eller anden måde viser sig at være så slap, at folk kan undgå at betale skat i årtier, og at firmaer med en milliardomsætning og meget store overskud kan nøjes med at betale 50 mio. kr. om året til det danske fællesskab, er der så ikke noget galt med lovgivningen?
Det har jeg brug for at få et svar på.
For det andet: Hvem var det egentlig, der satte fart i den proces, der førte frem til den her lovgivning?
Jeg ved ikke, om Venstres skatteordfører kender en tidligere skatteminister, der til fornavn hed Troels.
Det var jo ham, der satte det her arbejde i gang, som først bliver gennemført nu, fordi den gamle regering mistede modet.
Så det er vel ikke den rene socialisme eller hvad?
Det er vist bare at lukke nogle huller i skattelovgivningen, som gør, at store selskaber, multinationale selskaber, kommer til at bidrage rimeligt til det danske samfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Jeg er glad for, at hr. Frank Aaen får gjort op med en af de myter, som hr. Frank Aaens parti, Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre gerne underholder med, nemlig at der ikke skete noget under VK-regeringen i forhold til det her.
Det er nemlig fuldstændig korrekt, at der blev taget masser af initiativer for at sikre, at der var en effektiv kontrol, at der blev grebet ind, så dem, der ikke overholder reglerne, selvfølgelig kom til det.
Det, jeg kan konstatere, og det, der meldes ud i medierne i dag, er, at nu kommer vi til at stå med et regelsæt, som er mindre attraktivt end det, man har i eksempelvis Norge og Sverige, når det gælder præcis det her element omkring muligheden for at gøre brug af sine underskud.
Jeg synes bare, at det bør være lysende klart, at man vælger at skærpe reglerne, så det er mindre attraktivt at investere i Danmark.
Det koster arbejdspladser, og det er så fair nok, at man mener, at det tjener et højere formål.
Vi mener fra Venstres side, at vi har brug for flere arbejdspladser og ikke færre.
Per Clausen (EL), 2012-06-13:
Jeg vil bare spørge, om det ikke er rigtigt, at der, mens hr. Troels Lund Poulsen var skatteminister, blev udarbejdet en lang, lang række konkrete forslag, som skulle sikre, at multinationale selskaber betalte skat i Danmark.
De blev ikke gennemført af hans efterfølger, men bliver nu gennemført af den nye regering og det nye flertal.
Så det er vel sådan set den rettidige omhu, Venstre overhovedet ikke var i stand til at vise, da man skiftede skatteministeren ud, som vi nu ser udført i praksis.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Jeg tror, at hr. Per Clausen vil kunne finde talrige eksempler på initiativer, der har haft til formål at styrke kontrollen.
Jeg tror, at vi er kendt for at have nogle af skrappeste – hvis ikke de skrappeste – regler i verden, særlig inden for transfer pricing, som jo ofte er et af de elementer, der er blevet diskuteret i forbindelse med beskatning af multinationale selskaber.
Det er initiativer, der er taget under VK-regeringen.
Det, der er det afgørende, er, om man lytter til den bekymring, der bliver givet udtryk for fra medicoindustrien og biotek- og telebranchen, som siger, at det her betyder, at det ikke vil være lige så attraktivt at investere i Danmark i samme omfang som i dag.
Det lytter vi til i Venstre, det synes vi er bekymrende.
Det er så fair nok, at der er et andet syn på det, men vi har så åbenbart også en forskellig opfattelse af, hvad det er, der skaber beskæftigelse i Danmark.
Per Clausen (EL), 2012-06-13:
Når man tænker på, hvor mange gange ordføreren som repræsentant for Venstre er i stand til at stille det samme spørgsmål til ministre og klage over ikke at få svar, er det, der sker her, helt utroligt.
Jeg spørger, om det ikke er korrekt, at hr. Troels Lund Poulsen som skatteminister for Venstre i samarbejde med Skatteministeriets dygtige embedsmænd udviklede en lang række konkrete initiativer, der kunne sikre, at multinatinale selskaber skulle betale skat.
Hr. Troels Lund Poulsen forlod den post som skatteminister og blev erstattet af en anden Venstremand, og så skete der intet af det, hr. Troels Lund Poulsen havde foreslået.
Nu gør den nuværende Venstreordfører det til en meget stor sag, at vi forsøger at gøre en effektiv indsats for at sikre, at multinationale selskaber betaler skat i Danmark.
Indtil valget var det faktisk sådan, at Venstre lod, som om de syntes, det var en vigtig problemstilling.
Man gjorde ikke noget ved det, da hr. Troels Lund Poulsen fik andre ting at lave end at være skatteminister, men derfor kan man vel godt respektere, at der nu er partier, som gennemfører det, som den daværende Venstreskatteminister gerne ville.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Med hensyn til opfølgningen på de spor, der er blevet lagt, synes jeg, det er vigtigt at fremhæve – og det var også fremme under debatten i forbindelse med et tidligere lovforslag – et eksempel som afsløringen af, at 1.000 mia. kr. var blevet sendt via bankoverførsler til skattelylande.
Det var noget, der blev sat i værk, mens hr. Troels Lund Poulsen var skatteminister, og det er jo et arbejde, der er blevet fulgt op på, og på baggrund af hvilket der er blevet iværksat bunker af initiativer.
Det er bare for at tage et konkret eksempel på et af de initiativer, hr. Troels Lund Poulsen satte i søen, og som ikke bare blev sat i søen, men også blev efterlevet og fulgt op på.
Christian Langballe (DF), 2012-06-13:
Jeg kan jo så ikke forstå, hvorfor man ikke skal stille de samme krav.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at de folk, der jo er her, og som der er tale om, faktisk har opholdstilladelse her i Danmark.
De kan modtage sociale ydelser, de kan stemme til kommunalvalgene.
Det er vi faktisk ikke enige i at de skal kunne, vi mener, det skal laves om, men de har en masse rettigheder i forvejen.
Det, der er forskellen, er selvfølgelig, at de kan stemme til Folketinget.
Det mener vi også er alvorligt nok.
Der mener vi jo, at det er rimeligt, at man gennemgår sprogprøver, at man er oppe til prøver, som gør, at man er orienteret om det danske samfund, og derfor siger vi: Jamen så stil da alle lige!
Det gælder også de statsløse.
Jeg synes faktisk, det er urimeligt over for alle andre, at de statsløse skal gå forrest i køen og bare kan få et statsborgerskab uden betingelser og uden krav.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Altså, en politik som den, hr. Christian Langballe argumenterer for, ville jo i hvert fald med sikkerhed kræve, at vi var nødt til at opsige konventionen om statsløse.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Nu er det jo sådan med konventioner, at det er nogle, som man kan vælge at tiltræde, og når man så tiltræder dem, skal man også overholde dem.
Ellers giver det ikke meget mening at have tiltrådt dem.
Alternativt kan man selvfølgelig også vælge helt at opsige konventionen, men så længe vi er med i den pågældende konvention, skal den også overholdes, ligesom en lov skal overholdes, når den er vedtaget.
Ellers må man jo få den ændret.
Det er sådan set ikke så svært.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-13:
Så er det ret tragisk, at Venstre ikke har fået det her forslag ført tilbage til udvalget.
Det er meget problematisk.
For Venstre vægter konventionerne højere end borgerne.
Det er jo en potentiel terrorist, der står på den liste, og det er bare en af dem.
Der er en række andre, som hr. Karsten Lauritzen nævnte det under førstebehandlingen, og det er jo dybt problematisk, at Venstre ikke stemmer nej i denne sag.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-13:
Jeg er enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at justitsministeren ikke skulle have proppet de her personer på lovforslaget.
Men når jeg ikke kan lade være med at tage ordet igen, og når andre fra Dansk Folkeparti heller ikke kan lade være med at tage ordet igen her ved tredjebehandlingen, ligesom vi gjorde ved andenbehandlingen, er det jo altså, fordi vi synes, at det klinger lidt hult, meget hult, når Venstre bliver ved med at problematisere og kritisere, at de pågældende personer får indfødsret – men alligevel stemmer for.
Så kan Venstre ikke finde ud af, om Venstre agter at stemme for at give de her mennesker statsborgerskab, eller vil man stemme imod?
Og hvis man vil stemme imod, er det fair nok, men så må man jo også åbent og ærligt sige til den undrende befolkning: Vi mener så, at de her personer skal have dansk statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Jeg tror ikke, at der er mange andre end hr. Martin Henriksen, der ikke har forstået Venstres standpunkt i den her sag.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-13:
Der tror jeg jo nok at hr. Jan E. Jørgensen måske tager en lille smule fejl.
Det er jeg ret sikker på.
Hvis vi ser på det, som Venstre har tilkendegivet i medierne, og som man har oplistet fra Folketingets talerstol, altså de kriminelle forhold, som mennesker har været involveret i – og de får nu statsborgerskab – og hvis vi ser på det, som Venstre har sagt udadtil, nemlig at man ønsker at stemme imod et lovforslag, som de her personer er på, for det har Venstre jo sagt udadtil, og det er Venstre citeret for, så er det nok ikke kun mig, der har fået det indtryk, at Venstre rent faktisk var imod.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Jamen jeg synes jo i allerhøjeste grad, at Venstre sætter handling bag ordene, men vi kan jo ikke tvinge justitsministeren til at gøre noget, justitsministeren ikke agter at gøre.
Men i modsætning til Dansk Folkeparti mener vi ikke, at man skal bryde konventioner med åbne øjne, og i modsætning til Dansk Folkeparti mener vi ikke, at man skal tage mere end tusind mennesker som gidsler, fordi der er en person i den gruppe, som de nu tilfældigvis er kommet i pulje med, som vi helst ikke ville give statsborgerskab.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-13:
Jamen jeg synes, det er meget principielt, for vi husker alle sammen, hvad der skete tilbage i juni måned sidste år, hvor vi jo havde en borgerlig regering, og hvor ordførerens eget parti havde posten som integrationsminister.
Det var jo hr. Søren Pind, der var minister, og han indkaldte til et meget stormombrust pressemøde, som ingen hverken forstod eller kunne finde hoved eller hale i.
Man kunne få det indtryk, at Danmark var ved at gå fallit eller et eller andet.
Det måtte være noget meget vigtigt, siden ministeren sådan meget ekstraordinært indkaldte til det her meget famøse, meget mistænkelige pressemøde.
Det var jo også et tegn på, at det i Venstres egne rækker egentlig blev opfattet som utrolig vigtigt og principielt problematisk, at folk, der var blevet kategoriseret som værende en potentiel risiko for danske interesser og rigets sikkerhed, skulle kunne se frem til at få dansk statsborgerskab.
Det var dengang, kan man sige, og det er godt og vel et år siden.
Der er så sandelig sket meget siden, og der synes jeg altså, at ordføreren skøjter let og elegant hen over det, når man puster sig op og siger: Jamen det er bare uanstændigt; det er en dårlig lov, vi har osv.
Venstre kan egentlig ikke lide det her, men de vælger så alligevel at stemme for, og der må ordføreren altså prøve at præcisere og forklare, hvad det er, der er den helt store bevæggrund til, at man i den grad vælger at skifte hest
set i forhold til dengang, hvor man selv havde ministerposten og sad med ansvaret.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Jamen jeg mener ikke, det er rimeligt at sige, at Venstre har skiftet hest, og at Venstre har skiftet standpunkt i den her sag.
Det mener Venstre stadig væk er et problem, og jeg forstår ikke, hvorfor Dansk Folkeparti synes, vi skal holde op med at kritisere regeringen for, at regeringen ikke vil sætte os i en situation, hvor vi kan komme væk fra den meget beklagelige situation, som vi er i nu, hvor en sådan person skal gives statsborgerskab.
Jeg synes snarere, at Dansk Folkeparti skulle deltage i kritikken af regeringen frem for at bede os andre om at holde inde med kritikken.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-13:
Jamen det er jo morsomt, at den kritik, som kommer fra Venstre, er, at man vælger at støtte regeringens politik.
Ordføreren var inde på at sige, at man gjorde det her, fordi man ikke ønskede at tage de tusind andre ansøgere som gidsler.
Men der havde man jo faktisk i Venstre alle tiders mulighed for at stemme for et ændringsforslag, som trak de her enkelte personer ud, som så gjorde forskellen.
Alligevel valgte man fra Venstres side at sige: Vi er nødt til at støtte, at de alle sammen får dansk statsborgerskab.
Det er jo dér, hele miseren ligger.
I Venstre har man jo i den grad selv svinget sig helt op på den høje hest og sagt: Det her er forfærdeligt; det er vederstyggeligt; det er modbydeligt; det er en krænkelse af vores egne rettigheder og fundamentale værdier.
Og nu i dag, her et år efter at man havde ministerposten og sagde de her ting, oplever vi, at Venstre alligevel vælger at føje sig og bøje sig og går ind og støtter regeringen i den her vedtagelse.
Det er jo det, der er hele miseren.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Jamen den løsning, som Dansk Folkeparti anviser, er ikke en farbar vej.
Det er den eneste farbare vej, og det er en besværlig vej.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-13:
Jeg vil godt anerkende ordføreren for at efterlyse, at justitsministeren kommer på talerstolen.
Det kan vi godt tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Men der er noget, jeg ikke forstår.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at Venstre vægter konventioner højere end borgernes sikkerhed?
Så vidt jeg har forstået, er der også en potentiel morder på den liste, hvilket, så vidt jeg husker, hr. Karsten Lauritzen sagde tidligere under førstebehandlingen.
Så Venstre vægter altså konventioner højere end borgernes retssikkerhed?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-13:
Man kan jo blive helt glad for, at der ikke er flere medlemmer af Dansk Folkepartis gruppe til stede, for så ville vi jo ikke nå hjem og se fodbold.
Men jeg må forsøge at svare ordføreren, som først talte om sikkerhed og bagefter talte om retssikkerhed.
Det er to helt forskellige ting.
Altså, en borger bliver jo hverken mere eller mindre farlig af at blive gjort til statsborger.
Det skal vi lige have slået helt fast.
Men omvendt mener vi i Venstre, at det er ganske problematisk, at vi giver en gave til folk, som aktivt har vist, at de sådan set ikke ønsker det danske samfund.
Det er et problem, vi gerne vil have løst, men det løser vi altså ikke ved at stemme nej til lovforslaget i dag.
Det løser vi ved et større stykke arbejde, som vil tage noget tid og kræve noget mere arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Nu gentager fru Pernille Rosenkrantz-Theil den argumentation, som skatteministeren også kom for skade at bruge tidligere.
Det her drejer sig jo ikke om, at nogle, som ikke følger dansk lovgivning i dag, skal betale skat.
Det her forslag drejer sig om, at betingelserne bliver skærpet.
Det drejer sig om, at virksomheder, der fuldt ud inden for gældende skatteregler ikke betaler skat, nu skal merbeskattes.
Og det er fair nok, at man ønsker det, men det har jo ikke noget at gøre med, at det er nogle, der snyder, som nu kommer til at betale skat.
For så ville jeg da formode, at skatteministeren selvfølgelig havde sat kontrol ind med hensyn til de pågældende virksomheder, altså at de virksomheder, hvis de notorisk og lige så skråsikkert, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, ikke overholdt skattelovgivningen, selvfølgelig blev kontrolleret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-06-13:
Det er efter min mening en fuldstændig vanvittig argumentation, vi har at gøre med her.
Vi taler om, at vi beder nogle selskaber om at begynde at betale skat i Danmark, om at begynde at følge dansk lovgivning.
Vi taler om, at vi har haft en situation de sidste mange år, hvor en stribe virksomheder ikke har betalt skat i Danmark.
Det kan ikke være rigtigt, det er jo decideret konkurrenceforvridende i forhold til andre virksomheder, at der er nogle, der følger lovgivningen, og at der er andre, der ikke gør.
Og nu får Venstres ordfører det til at lyde, som om der bliver drevet en eller anden form for, jeg ved ikke, hvad man skal kalde det, mod de her virksomheder.
Vi har et ønske om, at der bliver investeret og skabt arbejdspladser, og derfor har vi lavet et investeringsvindue.
Det er rigtig vigtigt at få skabt nye arbejdspladser i Danmark.
En af måderne at bevare danske arbejdspladser på er jo også at undgå, at de bliver udkonkurreret, fordi nogle andre virksomheder får lov til at skalte og valte med lovgivningen, som det passer dem.
Så jeg forstår ærlig talt ikke, hvad Venstres ærinde er.
Er det at underminere de danske virksomheder, som har hårde nok konkurrencebetingelser, som det er i dag?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jo, der er jo den garanti, at skattevæsenet ikke kan krænke boligen.
De kan ikke gå ind i folks private bolig, ind bag de fire vægge.
De må ikke gå ind over dørtærsklen.
De har mulighed for kontrollere, hvad der foregår på den byggeplads, der lige ude foran huset.
Jeg synes bare, det egentlig altid er rart at se fru Birthe Rønn Hornbech også debattere i Folketingssalen.
Der var sådan den første fru Birthe Rønn Hornbech, der var meget optaget af retssikkerhed og den slags; så var der den mellemste fru Birthe Rønn Hornbech, der var lidt mindre optaget af retssikkerhed, og hvordan lovgivningens praksis er; og nu er vi så tilbage ved den oprindelige fru Birthe Rønn Hornbech.
Og det er et eller andet sted betryggende, at hun fandtes et sted derinde bag den mellemste fru Birthe Rønn Hornbechs ydre.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-13:
Det er for at følge op på fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkning.
Det har fru Birthe Rønn Hornbech været hele tiden.
Vi, der kender hende, vil vide det.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Politiet skal efterforske kriminalitet, de må tilbageholde folk, de må bære våben.
Vi giver dem også mulighed for at komme helt ind i boligen, hvis de har en retskendelse.
SKAT giver vi nogle andre beføjelser, og i det her tilfælde er den beføjelse, vi gerne vil give dem, muligheden for at gå ind på en byggeplads – ligesom Arbejdstilsynet må – og kontrollere, om der bliver betalt skat, som der skal, eller om man er blandt dem, der trykker danske løn- og arbejdsvilkår, som gør, at almindelige danske håndværkere mister deres arbejde, og at fællesskabet mister de her 8 mia. kr. om året, som andre mennesker jo så betaler for meget i skat.
Hr. Karsten Lauritzen må et eller andet sted også være optaget af, at det foregår.
Her er der altså et meget konkret greb til at gøre noget ved det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-13:
Hvis politiet skal gå ind på privat grund, ind i ens have og i øvrigt også i ens bolig, skal de som sagt have en rets- og dommerkendelse.
Det, som regeringen nu gør med hr. Jesper Petersens velsignelse – det virker næsten, som om hr. Jesper Petersen er stolt af det – er at sige, at man godt må gå ind i haven, ikke ind bag hjemmets fire vægge, men man må godt gå ind i haven, og det er en videre beføjelse end den, politiet har i dag.
Derfor er der mindre retssikkerhed for den menige parcelhusejer end for den person, der er mistænkt for kriminalitet, hvis parcelhusejeren tilfældigvis har nogen til at lave arbejde.
Det kan som sagt være fuldstændig lovligt, det er det i de fleste tilfælde.
Det er da en uholdbar situation, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Det bør hr. Jesper Petersen i det mindste da give os.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-06-13:
Jamen det var det svar, jeg frygtede, for jeg kunne godt høre på et af de svar, der blev givet til en kollega her i Folketingssalen, at ordføreren overhovedet ikke kender de grundlæggende retsprincipper, for han hævdede, at de blev brugt i denne sag.
Og det er jo det, de netop ikke gør.
Jeg bemærkede mig også, at man svarede: »tilfældigvis er inde på en privat grund«.
Det er jo interessant.
Men der må jeg så sige, at det er en af de sager, hvor vi i dag kan konstatere, at S og SF er fuldstændig enige.
Det er altså ret tilfældigt, om de offentlige myndigheder er på en privat grund, hvor der udøves privatliv.
Så ved vi det.
Jeg kan så bare som orientering sige, at når retssikkerheden er meget ringere her, end den er for en terrorist, er det jo, fordi det er et politisk ønske fra regeringen og S og SF.
Og lad os bare lige høre om bare én retsgaranti, der er her.
Der er nemlig ikke nogen.