Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-14:
Det er der et stærkt signal i, og det skal vi holde fast i.
Men straf behøver ikke være fængsel.
Brug af samfundstjeneste i stedet for fængselsstraf kan i mange tilfælde være et godt alternativ.
Vi skal huske offeret og det, der kaldes retsfølelsen, men som man jo også bare kunne kalde god gammeldags retfærdighed.
Derfor kan samfundstjeneste efter Venstres opfattelse ikke komme på tale ved meget alvorlige personfarlige forbrydelser, mens det i andre tilfælde kan være fornuftigt og medvirke til at nedbringe kriminaliteten.
Derfor er det også vigtigt at understrege, at mere samfundstjeneste skal indføres, ikke fordi vi synes, at det er synd for forbryderen, men fordi vi gerne vil have, at forbryderen holder op med at være forbryder.
De positive virkninger af samfundstjeneste som f.eks. fald i tilbagefald til kriminalitet, den såkaldte recidivprocent, er således et afgørende argument for, at samfundstjeneste oftere bør bruges som et alternativ til fængselsstraf, og derfor ser vi i Venstre som udgangspunkt positivt på regeringens forslag.
Vi har dog alvorlige forbehold, som betyder, at vi ikke kan stemme for lovforslaget i den form, det har nu, men hvis justitsministeren er villig til at gå i realitetsforhandlinger med Venstre om indholdet, så kan der vedtages en langtidsholdbar lov med et bredt flertal.
Konkret foreslår regeringen, at samfundstjeneste skal kunne bruges over for et bredere felt af kriminalitetsformer, først og fremmest ved førstegangsovertrædelser, der ikke har karakter af organiseret eller banderelateret kriminalitet, og det lyder fornuftigt.
Venstre kan dog ikke acceptere yderligere lempelser i forbindelse med vold.
Allerede i dag kan domstolene idømme samfundstjeneste ved simpel vold, men det forudsætter, at gerningsmanden er ung, eller at volden skyldes tidligere uoverensstemmelser.
Vi mener, at den grænse er trukket det rigtige sted.
Desuden mener vi, at timetallet for samfundstjeneste skal øges, så straffen i højere grad svarer til en fængselsstraf.
Det virker urimeligt, at 2 år i fængsel kan veksles til blot 300 timers samfundstjeneste – eller sagt på en anden måde: 17.520 timer i fængsel kan man altså klare med 300 timers arbejde.
Eller sagt på en tredje måde: 1 døgn i fængsel svarer til mindre end en halv times arbejde i en vuggestue, og så hårdt er det trods alt ikke at arbejde i en vuggestue.
Vi vil derfor gerne drøfte omregningstabellen i forslaget under udvalgsarbejdet.
Derfor er det også vigtigt, at ny kriminalitet, som begås i prøvetiden, har konsekvenser, og derfor støtter vi varmt forslaget om skærpelse i forbindelse med ny kriminalitet i prøvetiden, så der er en reststraf, selv om den kriminelle har udført sin samfundstjeneste.
Det er med til at understrege alvoren i, at en betinget dom med vilkår om samfundstjeneste stadig kan udløse en relativt lang ubetinget fængselsstraf.
Mennesker, som i deres unge år begår noget kriminelt og får en fængselsdom, risikerer at komme i dårligt selskab, mens de er i fængsel.
Det er desværre velkendt, at et fængselsophold kan føre til mere kriminalitet, og at nogle hardcorekriminelle ligefrem bruger fængslet til at rekruttere nye bandemedlemmer.
Derfor er vi som sagt positive over for en øget brug af samfundstjeneste, men vi afventer den videre behandling af forslaget, før vi kan tilkendegive vores endelige holdning, ligesom vi har en række spørgsmål, som vi ønsker afklaret.
Det drejer sig bl.a. om kontrollen med de private virksomheder, hvor man nu lægger op til at kriminelle skal kunne udføre samfundstjeneste.
Det er vigtigt at sikre, at der ikke kan finde misbrug sted, men det vigtigste er altså spørgsmålet om vold.
Så hvis regeringen fastholder, at 1½ års fængsel for helt uprovokeret vold begået af en voksen skal kunne klares med 300 timers samfundstjeneste, så bliver det uden Venstres støtte, og mit gæt vil være, at så bliver det også uden befolkningens.