runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Hvis vi tager det første, så mener jeg, det er et meget, meget vigtigt princip, at de pågældende personer, som arbejder for de danske myndigheder - det kan være embedsmænd, efterretningsfolk er under vidneansvar og dermed er beskyttet, altså, de er forpligtet til at tale sandt, hvorimod man, hvis man laver en ikkeuvildig undersøgelse, hvor regeringen undersøger sig selv, jo kunne, jeg siger ikke, det sker, men man kunne jo i hvert fald have en interesse i måske ikke at sige alle ting, fordi man vel er loyal over for den regering, man nu har, eller den ledelse, man nu har.
Derfor er den her lov om undersøgelseskommissioner jo god, og det er derfor, vi peger på den som redskab til at få det her afdækket.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Jeg vil starte med at anerkende, at den tidligere statsminister, den tidligere udenrigsminister og repræsentanter i øvrigt fra den tidligere regering alle sammen siger, at en undersøgelse naturligvis også skal strække sig ind i den tidligere regerings embedsperiode, for de har åbenbart ikke noget at skjule i modsætning til den nuværende.
Det er nogle muligheder, som lige præcis hænger sammen med en undersøgelseskommission, som ikke er afhængig af det politiske flertal i Folketinget?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Jeg har intet imod en undersøgelse fra 1995 og fremefter, så jeg ved ikke, hvor hr. Søren Pind har fået den idé fra.
Og jeg kan forstå på det spørgsmål, som hr. Søren Pind nu stiller, at det er hr. Søren Pind tilsyneladende også åben over for.
Det er vigtigt, at vi får alle oplysninger frem.
Jeg håber også, at Venstre i den her sag står vagt om forbuddet mod tortur, om forsvaret af menneskerettigheder og frihedsrettigheder og selvfølgelig om, at man overholder internationale konventioner.
Man kunne komme i tvivl, når man ser på de svar og spørgsmål, der kommer her fra de partier.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jeg takker for tilliden, men jeg må desværre skuffe: Jeg kan ikke besvare spørgsmålet bedre, end udenrigsministeren så udmærket gjorde det lige før.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Jeg vil gerne høre, om hr. Søren Pind kan komme lidt nærmere et svar, for det er jo en kendt sag, at regeringen, udenrigsministeren tilbage i november 2005 jo lovede at undersøge de her påstande om, at dansk luftrum og danske lufthavne var blevet brugt af de her CIA-fly, og oven i købet også lovede at rette henvendelse til de amerikanske myndigheder.
Så jeg vil spørge hr. Søren Pind og Venstre, om man er blevet gjort bekendt med, hvad der kom ud af den undersøgelse dengang, om man har fået afdækket, om de flyvninger, der foregik, dvs. før 2006, var CIA-flyvninger eller ej.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Nu skal jeg ikke foregribe forretningsordenen, men jeg tror, at Folketingets formand vil give mig ret i, at der ikke var noget nyt spørgsmål her.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Hr. Søren Pind var meget sikker på, at den danske regering ikke har haft kendskab til det her.
Det ved vi jo ikke, det er muligt,
men det nok så interessante spørgsmål er, om andre blandt danske myndigheder har haft kendskab til det.
Anser hr. Søren Pind det for sandsynligt, at CIA, som veldokumenteret transporterer fanger rundt, og som har hemmelige fængsler, hvor der udøves tortur, kan udøve en del af disse aktiviteter på dansk territorium eller i dansk luftrum, uden at eksempelvis PET eller andre i det danske system har været orienteret om det?
Morten Østergaard (RV), 2008-02-06:
Det med hemmeligt er jo selvfølgelig et lidt belastet begreb i den her sammenhæng.
Det kommer an på, hvem det er hemmeligt for, kan man sige.
Fordi det er hemmeligt for hr. Søren Pind, behøver det jo ikke at være hemmeligt for så mange andre.
Det, der er situationen her, er jo, at allerede i 2005 oplyste Statens Luftfartsvæsen, at et af de fly, som indgår i Europarådets rapporter, har fløjet i dansk luftrum mange gange.
Det var ved samme lejlighed, at udenrigsministeren meddelte, at så ville man - ikke mindst for amerikanernes egen skyld - henvende sig til regeringen i USA og bede om at få et klart svar.
Det var altså i 2005.
Så har man efterfølgende ikke rigtig kunnet redegøre for, hvad svaret fra den amerikanske regering var.
Det er jo derfor, at jeg bare vil sige til hr. Søren Pind, at inden man nu med tilfredshed noterer sig, hvad regeringen agter at gøre på baggrund af en dokumentarudsendelse, er det måske rimeligt, at man lige forklarer endnu en gang, præcis hvad det er for nogle nye oplysninger, der kom frem i dokumentarudsendelsen, som berettiger til, at man med tilfredshed kan notere sig regeringens handlinger i denne sag.
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jamen det handler jo om den Europarådsrapport, som hr. Morten Østergaard og jeg selv har været med til at vedtage i Europarådet, og hvori Danmark slet ikke indgår, men dokumentarudsendelsen antyder jo med en høj grad af troværdighed - synes jeg - at der kan være sket ting i det danske kongerige, som fortjener et nærmere blik, og det har regeringen selvfølgelig set, og det har regeringen taget til efterretning.
Og det er i sagens natur nyt for mig.
Men hvis ikke det er nyt for hr. Morten Østergaard, må han da for min skyld meget gerne delagtiggøre mig og Folketinget i sin indtil nu hemmelige viden.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-06:
Det var sådan set bare opklarende til hr. Søren Pind.
Er hr. Søren Pind bekendt med, at CIA's chefer selv har udtalt, at det er utænkeligt, at de europæiske regeringer ikke har kendt til programmet?
Det andet spørgsmål er: Hvad er det præcis for nogle nye oplysninger?
Jeg forstår, at hr. Søren Pind er glad for den dokumentarudsendelse, der var, og jeg synes også, den var udmærket, men præcis hvad er det for nogle nye oplysninger, som den bragte frem, der gør, at hr. Søren Pind med tilfredshed noterer sig, at regeringen nu vil foretage sig noget?
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jeg ved godt, at hr. Holger K. Nielsen udlevede sin pure ungdom sammen med andre, hvor der fandt farmaceutiske begivenheder sted, og hvor man drøftede store konspirationsteorier.
Men jeg skal for mit eget vedkommende sige, at jeg er helt tryg ved, at regeringen nu giver sig i kast med at undersøge disse forhold og så vender tilbage til Folketinget med en redegørelse.
Og så synes jeg ærlig talt, at man må afholde sig fra spekulationer, konspirationer og lignende forhold, indtil den foreligger.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Jamen det var så et spørgsmål fra en sproglig student til en anden sproglig student, og jeg havde slet ikke tænkt den tanke, at det kunne have noget med sandsynlighedsberegning at gøre.
Det handler om almindelig omtanke; det er noget helt, helt andet.
I hvert fald vil jeg spørge igen: Anser hr. Søren Pind det så for troligt, at danske myndigheder et eller andet sted i systemet - det kan være under regeringsniveau, under det politiske niveau, men i hvert fald i efterretningstjenesten - ikke har haft kendskab til disse aktiviteter fra CIA?
Søren Pind (V), 2008-02-06:
Jeg kan fortælle hr. Frank Aaen, at jeg stammer fra den tid, hvor der var henholdsvis matematiske studenter og sproglige studenter, og jeg var altså sproglig, så sandsynlighedsregning giver jeg mig ikke af med.
Er det tilfældigt, at hr. Jeppe Kofod kun ønsker en undersøgelse, der går tilbage til 2001, hvor den socialdemokratiske regering fratrådte, eller hvordan hænger det sammen, al den stund at programmet øjensynligt efter hr. Jeppe Kofods oplysning til Folketinget er iværksat i 1995?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Så vil jeg prøve at spørge hr. Søren Pind om noget, som jeg synes er åbenlyst i denne sag, men som jeg desværre ikke hørte så meget om.
Hr. Søren Pind har jo selv været medlem af Europarådet, den parlamentariske forsamling, forstår man, og her er det jo dokumenteret, at USA med det her hemmelige fangeprogram bryder internationale konventioner, forbryder sig mod menneskerettighederne, og det gælder også for de forskellige fængsler, som man har rundtomkring, Bagrambasen i Afghanistan, Guantánamobasen.
Jeg synes, jeg savner, at man som allieret med USA i kampen mod terror tager klart og entydigt afstand fra de her ting og også fortæller Folketinget om, hvad Venstre vil gøre for at undgå, at det sker i fremtiden, og hvad man har gjort for at gøre Bushregeringen opmærksom på, at det her er fuldstændig uacceptabelt.
Ja, det er jeg bekendt med.
De skulle være iværksat i 1995, kraftigt udvidet i 2001 efter terrorangrebet den 11. september mod USA, hvorefter CIA tilsyneladende, efter oplysningerne i pressen, fik meget, meget vide rammer til at foretage ting, som var direkte i strid med forbuddet mod tortur og respekten for menneskerettigheder og internationale konventioner, og jeg håber også, at hr. Søren Pind kan bekræfte, at det forholder sig sådan.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Jeg har minutiøst redegjort for, hvad der er op og ned i den her sag.
Jeg kan kun henholde mig til det svar, jeg allerede har givet på begge spørgsmål.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Jeg ved godt, at en klog mand engang har sagt, at gentagelse er al lærdoms moder.
Det er jeg ikke altid sikker på, men jeg vil så igen sige, at det er ren udenomssnak.
Jeg beder stadig væk ministeren om at forholde sig til, hvad der skete inden folketingsvalget.
Det er sådan set det, hele spørgsmålet går ud på, og ministeren bliver ved med at tage situationen efter folketingsvalget op.
Selvfølgelig har man da aftalt en dato med OECD, den 7. december, men man kan jo sagtens, den dag valget blev udskrevet eller 1 uge før valget, have sagt: Uha, det går ikke, lad os få det udskudt, så vi er sikre på, at vi har det valg af vejen.
Det er jo det, hele diskussionen drejer sig om, og da ministeren ikke har kunnet garantere, at der hverken har været pres fra Miljøministeriet eller andre ministerier, må den klare konklusion på det her være, at B.T.s artikel fra den 30. januar 2008, hvori der står, at der har været et pres fra regeringen inden valget for at få rapporten udskudt, nu engang udtrykker sandheden.
Der er ikke noget her i dag fra ministerens side, der har modsagt det.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Der må jeg så bede hr. Torben Hansen om at læse svaret på spørgsmål 40, og jeg tillader mig at læse op af det:
Arbejdet med at forberede pressemødet blev imidlertid indstillet som følge af udskrivning af folketingsvalg.
Den 22. november bad Miljøministeriet OECD om at udskyde pressemødet og offentliggørelsen af reviewet til januar 2008.
Årsagen til ønsket om udsættelse af offentliggørelse og pressekonference var, at dannelsen af regeringen havde taget længere tid, at der var behov for at vurdere, hvilke konsekvenser regeringsprogrammet ville have i forhold til OECD's anbefalinger, samt at det endnu var uafklaret, hvem der ville blive miljøminister.
Det er senere blevet aftalt med OECD, at pressemødet og offentliggørelsen af reviewet finder sted den 25. januar 2008.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Det er altså udenomssnak.
Jeg beder ministeren om som miljøminister og som chef for et ministerium at forholde sig til, hvad der er sket inden valget.
Ministeren bliver ved med at trække frem, hvad der skete efter valget.
Det, der er det interessante, er at få den her rapport udskudt efter pres fra regeringens side.
Man har endnu ikke svaret på, om det skete efter pres fra regeringens side inden valget, og da man ikke har svaret på det endnu, må konklusionen være, at den avisartikel i B.T. den 30. januar 2008, der sagde, at rapporten blev udskudt på baggrund af pres fra regeringens side, må stå til troende, for hverken miljøministeren eller nogen anden fra regeringen har taget til genmæle mod den artikel.
Ergo må konklusionen være, at man fra regeringens side, efter at man modtog rapporten elektronisk den 30. juli, frem til november på et eller andet tidspunkt har lagt pres på OECD, for at den her rapport skulle gemmes til slutningen af november.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
For det, som jo er præmissen for hele hr. Torben Hansens konklusion, er, at det er en dårlig rapport, og jeg deler bestemt ikke den holdning, at det er en dårlig rapport.
Det er en rapport med en lang række gode, offensive anbefalinger og også en ros til den indsats, der er gjort i Danmark.
Derudover vil jeg sige, og sådan svarede jeg også på det tidligere spørgsmål, at Miljøministeriet har oplyst til mig, at det oprindelige tidspunkt for pressekonferencen var sat til at være den 7. december, hvilket blev fastlagt på baggrund af en melding fra OECD om, at OECD kunne have den trykte udgave af reviewet færdigt i slutningen af november 2007.
Miljøministeriet modtog den trykte udgave af reviewet den 28. november 2007.
Så der var ikke tale om, at offentliggørelsen blev udskudt på grund af valgrygter.
Tværtimod blev pressemødet planlagt til at finde sted, så snart rapporten var trykt og det kunne passe ind i kalenderen for OECD's miljødirektør og den daværende danske miljøminister, Connie Hedegaard.
Det er det, der er sagens kerne i den her debat.
Jeg kommer det ikke nærmere, og derfor kan jeg kun henholde mig til det, som jeg har svaret.
Jeg vil blot henholde mig til det svar, jeg lige netop har givet på spørgsmål 544.
Jeg har ikke mere at tilføje i den forbindelse.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Vil ministeren forklare, hvorfor OECD's seneste miljørapport om Danmark først kom til offentlighedens kendskab den 25. januar 2008, når det fremgår af rapportens forord, at OECD-rapporten var færdig allerede den 26. juni 2007?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-02-06:
Ja, det er meget simpelt at svare på.
Derimod har jeg kendskab til det, som jeg netop har svaret på.
Jeg har intet kendskab til, at Miljøministeriet skulle have forhindret rapporten i at blive offentliggjort.
Torben Hansen (S), 2008-02-06:
Ministeren bliver ved med at forholde sig til, at man henvendte sig til OECD den 22. november, altså efter valget.
Men det, der jo rent faktisk er presseforlydende om, er, at man, fra at man har fået rapporten ind elektronisk den 30. juli og til offentliggørelsen i januar - eller i hvert fald til lige efter valget den 22. november - på et eller andet tidspunkt har rettet kontakt til OECD og sagt, at man ikke vil have rapporten frem i den danske valgkamp.
Jeg kan forestille mig, at det sandsynligvis var, fordi den er rigtig dårlig for dansk miljøpolitik.
Derfor vil jeg bede miljøministeren om endnu en gang at lytte til mit spørgsmål, for der står også »rygter eller forlydender om et snarligt valg i efteråret 2007« i mit spørgsmål.
Det vil sige, at jeg beder miljøministeren om at forholde sig til situationen inden folketingsvalget den 13. november 2007.
Så kort og godt: Vil ministeren garantere, at præsentationen af OECD's seneste miljørapport om Danmark hverken direkte eller indirekte blev udskudt af Miljøministeriet eller andre ministerier på grund af rygter eller forlydender om et snarligt valg i efteråret 2007?
Det må da være simpelt at svare på det.
Ja eller nej?
Hvis man skal forstå ministeren ret, skal det forstås sådan, at ministeren ikke har personligt kendskab til det.
Men det er såmænd heller ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger, om Miljøministeriet eller andre ministerier skulle have udskudt den her rapport på baggrund af valgrygterne, og om ministeren vil garantere, at det ikke er sket.
Det er sådan set Miljøministeriet og andre ministerier, jeg spørger til.
Men når det er ministerens seneste udtalelse, at ministeren ikke har noget kendskab til det, så har vi jo stadig væk ikke fået afklaret, om det rent faktisk forholder sig sådan, at man har bedt om at få den her rapport udskudt.
Og når vi ikke har fået det afklaret, må jeg alt andet lige tage det, der står i B.T.s netavis den 30. januar 2008, for gode varer - for regeringen har ikke imødegået det - nemlig at regeringen fik udskudt miljørapporten til efter valget, på baggrund af at den rent faktisk var rigtig dårlig for regeringen.
Det må jo være konklusionen på det.
Er det ikke korrekt?
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Den forespørgsel, vi har i dag, handler jo ikke om, hvorvidt USA har et hemmeligt fangeprogram, der omfatter en flåde af civilt camouflerede fly, der har transporteret fanger rundt i verden.
Det handler faktisk heller ikke om, hvorvidt det er dokumenteret, at en del af aktiviteterne er foregået i Europa på dansk og grønlandsk jord og luftrum.
Det interessante spørgsmål er i virkeligheden, hvad det er for en rolle, den danske regering og de danske myndigheder har spillet i den her sag.
Vi ved, at det hemmelige program er i direkte strid med internationale konventioner, og der er selvfølgelig begået alvorlige krænkelser af menneskerettigheder, forbud mod tortur osv.
Efter DR's udsendelse i onsdags har udenrigsministeren også nævnt, at man nu vil tale med amerikanerne om sagen.
Men det er jo ikke første gang, at den her sag er oppe i Folketinget, langtfra.
Derfor handler den her forespørgsel også om, hvordan det allerede tilbage i 2005 blev dokumenteret, at CIA havde benyttet dansk luftrum 64 gange fra 2001 og frem.
Så nu må vi have klarhed.
Dengang sagde udenrigsministeren, at nu må vi få klarhed over det her, for søren.
De kan ikke leve med sådanne beskyldninger, sagde udenrigsministeren tilbage i 2005.
Udenrigsministeren kontaktede også amerikanerne i den forbindelse.
Men vi har aldrig fået svar fra ministeren på, hvad den amerikanske regering dengang sagde, og vi har aldrig fået svar på, hvad den danske regering har gjort for at følge op på de her meget alvorlige beskyldninger.
Det svar vil vi gerne have i dag.
Vi vil gerne have et helt klart svar på, hvad den danske regering har gjort, hvad den har kendt til, og hvad den fremover vil gøre.
Derfor ser jeg frem til udenrigsministerens og justitsministerens besvarelse af denne forespørgsel.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Jeg tror, at hr. Tom Behnke skal læse lidt mere på lektien, for vi har at gøre med et fangeprogram, som er dokumenteret i adskillige rapporter fra Europarådet; Europa-Parlamentet har været meget involveret i det, og det samme har Human Rights Watch og en række andre uafhængige organisationer.
Og i øvrigt har selv CIA's chef for hemmelige operationer i Europa klart sagt til pressen, at de europæiske myndigheder og regeringer selvfølgelig var vidende om de her operationer, som CIA foretog i Europa fra 2001 og fremefter.
Så ja, der er masser at undersøge.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man her kan høre en ordfører forsvare, at man undergraver menneskerettigheder, forbud mod tortur og internationale konventioner i kampen mod terror.
Hr. Tom Behnke og hr. Søren Espersen burde i stedet for være optaget af, at man holder sig til de her konventioner, for ellers har man jo givet terroristerne en sejr, de ikke fortjener.
Det, der er så mærkeligt i den her debat, er, at man ikke forsvarer de grundlæggende retsprincipper, som man burde, men i stedet legitimerer undergravningen af dem, og det er jo bevisligt, at den amerikanske regering har bevæget sig for langt, når det gælder brugen af tortur.
Altså, jeg vil ikke komme med beskyldninger, men jeg vil sige, at hvis regeringen ikke har givet rigtige oplysninger, så vil det selvfølgelig komme frem i sådan en undersøgelse.
Det er jo det, vi taler om her.
Det, vi kan konstatere, er, at udenrigsministeren blandt andre tilbage i november 2005 lovede Folketinget, at man ville vende hver en sten i den her sag.
Sådan måtte man forstå det svar, der blev givet til Folketinget dengang.
Det har man ikke gjort.
Det er blevet dokumenteret, bl.a. i DR's udsendelse for nylig, at de her overflyvninger og mellemlandinger i Grønland osv. rent faktisk har fundet sted.
Det har regeringen ikke villet forholde sig til.
Så det, jeg synes kunne være godt med en uvildig undersøgelse, var at få klarlagt, hvad der er sket siden 2001.
Hvad er det, Danmark har medvirket til?
Hvad har ikke bare den danske regering, men også de danske myndigheder vidst?
Jeg noterede mig, at udenrigsministeren meget tydeligt sagde, at den danske regering ikke har haft kendskab til det, og jeg vil gerne høre, om det også gælder de danske myndigheder.
Det håber jeg at det gør.
Så en uvildig undersøgelse ville kunne styrke vores viden på det her område, og det er der bestemt behov for, fordi der er så mange indicier på, hvad der er foregået.
Tom Behnke (KF), 2008-02-06:
Jeg skal lige høre, om jeg har forstået det rigtigt.
Er det, hr. Jeppe Kofod står og siger, at det er hr. Jeppe Kofods og Socialdemokratiets opfattelse, at regeringen har løjet over for Folketinget ved alle de samråd, møder i Udenrigspolitisk Nævn, forespørgselsdebatter i Folketingssalen, der har været?
Er det hr. Kofods opfattelse, at regeringen bevidst har tilbageholdt oplysninger over for Folketinget og dermed gjort sig skyld i en klar overtrædelse af ministeransvarlighedsloven?
For jeg hører, at hr. Kofod vil have en uvildig undersøgelse af, om regeringen har fremlagt alle oplysninger, og det må jo være den groveste mistillid, man kan fremføre.
Jeg vil bare høre, om det virkelig er rigtig forstået.
Ja, men der kan også være den simple forklaring, at der ikke er noget at undersøge, og hvorfor så bruge en masse kræfter, energi, penge osv. på det?
Men lad den del af det ligge, for jeg kan så forstå, at der er en grundlæggende mistillid til alt, hvad der er foregået, og det er jo så ikke bare i denne regerings tid, det er også under socialdemokratisk ledede regeringer.
Jeg kan jo forstå, at hr. Jeppe Kofod har den holdning, men det er fint nok, det må stå for hans egen regning.
Den anden del, som jeg synes er interessant, er, at hr. Kofod så inddrog Europarådet i sin argumentation for, at det ville være grund til undersøge forholdene i Danmark.
Der skal jeg bare lige høre: Er det ikke rigtigt, at Danmark ikke er nævnt med ét ord i alle de undersøgelser, Europarådet har lavet?
Der er ikke én eneste beskyldning mod den danske regering eller danske embedsmænd i alt det arbejde, som Europarådet har lavet.
Er det ikke rigtigt?
Og derfor er det vel egentlig ikke helt fair at inddrage Europarådet som en slags bærende argument for, at der nu skulle laves undersøgelser i Danmark.
Har jeg ikke ret i det?
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Det er til det her med uvildige undersøgelser.
Jeg spurgte på et tidspunkt statsministeren, om han kunne oplyse mig om, hvor mange uvildige undersøgelser han i tidens løb, bare siden 2001, har fået krav om fra Socialdemokratiet.
Det havde han slet ikke tal på.
Nu tager vi den her helt specifikt.
Hvordan er det, hr. Jeppe Kofod forestiller sig at man sådan uvildigt kunne gå ind og få oplysninger hos den amerikanske efterretningstjeneste, og hvem er det?
Er det f.eks. en eller anden professor på et eller andet universitet her?
Er der overhovedet nogen, der ville kunne lave en uvildig undersøgelse af sådan nogle ting som det her?
Eller er det i virkeligheden ikke kun regeringen, der rent reelt vil kunne få noget at vide?
Det er jo fint nok.
Men altså, når man taler om uvildige undersøgelser, så lyder det umiddelbart bedre end bare at tale om en undersøgelse.
Lad os lave noget, der er uvildigt, vil sige: Lad os lave noget, der er neutralt, noget, som man kan stole på.
Det, der ligger i det begreb, en uvildig undersøgelse over for regeringen, er: Vi har mistillid til regeringen, vi tror ikke på, at regeringen og dens embedsfolk kan lave en undersøgelse.
Derfor skal man have en uvildighed.
Det er det, jeg mener f.eks. er forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, nemlig at vi faktisk har tillid til, at det, regeringen og embedsværket kommer frem med af oplysninger, kan vi stole på.
For vi har tillid til regeringen, i modsætning til Socialdemokratiet som har mistillid til regeringen.
Men jeg synes ikke helt, jeg fik svar på det, jeg egentlig ville have svar på i første omgang: Hvem er det, man kunne sætte til at lave en undersøgelse, der bl.a. indebærer forhør af CIA-folk?