runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Som det sikkert er hr. Bjarne Laustsen bekendt, medførte forsvarsforliget 2005-2009 nogle af de største omvæltninger i det danske forsvar i nyere tid.
Det, vi skrev i Forsvarskommissionens rapport sidste år, var: »Særligt perioden fra 2005 og frem har været kendetegnet ved gennemførelsen af en omfattende omlægning af forsvaret med opbygning af en helt ny og tidssvarende struktur, hvor der skal være en direkte sammenhæng mellem forsvarets opgaver og de enheder, forsvaret råder over.« Lidt senere i kommissionsberetningen skrev vi: »De gennemførte rationaliseringer og effektiviseringer fra 2005 og frem har blandt andet betydet, at en række enheder og etablissementer er nedlagt, og at en stor del af personellet er blevet forflyttet geografisk, ofte mellem landsdelene.« Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at der faktisk blev flyttet ret kraftigt om på forsvarets enheder, også ind og ud af Nordjylland.
Forsvaret har ved udgangen af forligsperioden 2009 realiseret forligets indhold, og omflytningen er tilendebragt.
Hvis hr. Bjarne Laustsen ønsker en detaljeret historisk oversigt over til- og afgang af arbejdspladser i den nordjyske region 2005-2009, skal jeg anmode hr. Bjarne Laustsen om at oversende det som et udvalgsspørgsmål, fordi det er en besvarelse, der vil kræve, at jeg indhenter detaljerede oplysninger fra Forsvarskommandoen.
Og hvis jeg skulle gennemgå alle tallene her, tror jeg, det ville blive uoverskueligt for både hr. Bjarne Laustsen og for mig og for de tilhørere, der måtte være.
Derfor kan jeg anmode hr. Laustsen om at stille det som et skriftligt udvalgsspørgsmål, og så oversender jeg selvfølgelig de statistikker, som hr. Laustsen faktisk spørger efter.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Tak, formand.
Er regeringens løfte om 535 ekstra job i Nordjylland fra forsvarsforliget fra 2004 blevet indfriet, og vil ministeren i den forbindelse oplyse, hvor mange der rent faktisk var ansat i 2004, og så det aktuelle tal i dag?
Er regeringens løfte om 535 ekstra job i Nordjylland fra forsvarsforliget fra 2004 blevet indfriet, og vil ministeren i den forbindelse oplyse, hvor mange der rent faktisk var ansat i 2004, og det aktuelle tal i dag?
Skriftlig begrundelse
I forsvarsforliget fra 2004 pralede regeringen med, at der ville blive tilført 535 ekstra job til Nordjylland.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at jeg nok skal komme til Nordjylland, og at jeg ser frem til det.
Hvad angår det der med at rejse rundt og sige, at det og det job er nedlagt, så er noget af det, jeg gjorde meget klart, efter jeg blev forsvarsminister, at med hensyn til præcis hvilke job det er, der eventuelt måtte komme i spil, fordi vi har besluttet en 5 pct.s personelreduktion, så afgøres det af en politisk beslutning.
Det er ikke noget, som forsvaret sådan set beslutter selv.
Det tror jeg står meget klart for forsvaret nu.
Det ligger som en del af den her forligsimplementering, altså det her med, at vi skal få økonomien til at hænge sammen.
Det er jo så det, som jeg har fået i går, og det er et digert værk, kan jeg sige til hr. Laustsen.
Det er sådan, at jeg er ved at tygge mig igennem det, og jeg synes, at jeg i hvert fald skylder lige at få læst det først, før jeg oversender det til forligskredsen.
Det, jeg bare vil holde fast i, er, at det for mig er vigtigt, at vi netop passer på skatteborgernes penge.
Det vil sige, at vi skal have løst opgaverne bedst og billigst og få mest ud af de skattekroner, vi rent faktisk bruger i forsvaret.
Det betyder, at jeg ikke er bange for udlicitering, men jeg synes, at det, der er vigtigt, er udbud.
Det ord vil jeg faktisk hellere bruge.
For udbud er et spørgsmål om at prøve prisen.
Nu lyser lampen.
Jeg fortsætter i næste spørgsmål.
Undskyld, hr. formand.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Hvis det er sådan, at ministeren bare lige ville lægge den her på hjørnet af bordet, så vil jeg gerne tage mig af det.
Jeg skal ikke så meget andet i aften end læse den rapport.
Og der kommer jo gode nordjyske kollegaer til Christiansborg i morgen, som repræsenterer de beskæftigede på værkstederne.
De kommer i deputation i Forsvarsudvalget.
De er rigtig meget interesserede i, hvad der står i den rapport.
Der er problemer her.
Jeg står med en hel masse plancher, der viser, at man simpelt hen i den nye struktur har fjernet værksteder.
Kan ministeren så ikke godt forstå, at de mennesker, der i dag er ansat ved forsvaret, bliver urolige, når det også kan læses i samarbejdsudvalgsreferater, at man foreslår, at hovedværkstedet skal lukkes, og at man foreslår, at andre ting skal nedlægges?
Det er på chefniveau, man har været oppe at orientere de pågældende medarbejdere om, at det er sådan og sådan.
Derfor synes jeg, at det giver en voldsom utryghed, når ministeren siger, at det ikke er cheferne, der bestemmer, men at det er demokratiet og dermed ministeren og forligskredsen, der bestemmer.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Hvilke overvejelser vedrørende igangsættelse af energi- og klimarenovering af den danske almene boligmasse for at nedbringe energiforbruget, CO2-udslippet og sikre tiltrængt beskæftigelse inden for byggefagene gør ministeren sig?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Jeg kan berolige spørgeren med, at jeg er i fuld gang.
I øvrigt vil jeg sige, at når jeg nævner boligpriser, er det for ejerboliger.
Jeg taler ikke om huslejepriser inden for f.eks. den almene boligsektor.
Jeg taler om ejerboliger.
Det, man ligesom kan sige med hensyn til fattigdomsindikatorer, er, at det faktisk ikke er et ukendt begreb.
Det er faktisk også noget, man kender inden for EU-systemet, hvor man også har udviklet nogle fattigdomsindikatorer, men der er blot en lang række, som ikke just kan bruges direkte i en dansk sammenhæng.
Det er derfor, vi vil arbejde videre med det.
Når nu spørgeren taler om børn der lever i fattigdom, glemmer spørgeren egentlig også at forholde sig til, at Danmark faktisk er det land i EU, der er duksen, hvad angår børn, som er i risiko for at komme ud i fattigdom.
Vi ligger faktisk rigtig godt placeret med 9 pct., hvorimod gennemsnittet i EU ligger på 18 pct.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Først og fremmest synes jeg, at det er lidt urimeligt at stå og lade, som om jeg ikke har nogen interesse for området.
Jeg har fulgt det her spørgsmål rigtig, rigtig længe, og det er også derfor, jeg tager det op her i Folketingssalen.
Ja, man har prøvet at udvikle et sprog fra regeringens side, men det er jo en slags nysprog.
Operative fattigdomsindikatorer, nævner man.
Det, det handler om, er at lave et nyt sprog, så man udvisker problemerne, så de ikke er til at få øje på.
Det er da forfærdeligt, at man lige pludselig skal prøve at viske ud, så det bliver usynligt, at der er fattige børn.
Det er jo det, det handler om, fordi man ikke tør stå ved, at man har en politik, der er fattigdomsskabende.
Jeg synes, det er skrækindjagende.
Det andet, ministeren siger, er: Se nu engang her, hvis det er sådan, at boligpriserne stiger, er der flere fattige.
Ja, men er det ikke også det, der er virkeligheden for mange mennesker derude, nemlig at når huslejen stiger, bliver det sværere at få råd til at få en rugbrødsmad med makrel på.
Det er jo sådan, det er.
Det bliver sværere at brødføde sine børn, når huslejen stiger.
Derfor er vi da nødt til at have et sprog for det her, så vi kan identificere det og gøre noget ved det.
Ministeren skylder stadig væk at svare på, hvad ministeren vil gøre for at hjælpe de her børn ud af fattigdom.
Jeg synes, at ministeren skulle til at komme i gang.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Hvis spørgeren havde været her under forespørgselsdebatten og under den debat, der var om beslutningsforslaget, som fandt sted for få uger siden, så ville spørgeren have opdaget, at vi faktisk ønsker et sprog for at kunne beskrive fattigdom og for at kunne gå ind og løse nogle af de grundlæggende problemer, der skyldes fattigdom.
Vi vil dog bruge noget helt andet, som er meget mere anvendeligt, nemlig nogle operative fattigdomsindikatorer, som vi er i gang med at udvikle.
Så derfor kan spørgeren ikke sige, at vi ikke interesserer os for det.
Det gør vi i allerhøjeste grad, og det har regeringen også udmeldt i forbindelse med at lave de her fattigdomsindikatorer.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråds måde at opgøre det på går faktisk blot ud på at finde ud af, hvor stor lavindkomstgruppen er i Danmark.
Og det paradoksale ved Arbejderbevægelsens Erhvervsråds måde at gøre det på, er, at metoden er meget følsom over for konjunkturer.
Det vil sige, at bare det, at man har højere boligpriser, betyder, at der vil være flere i lavindkomstgruppen.
Derfor er det jo et paradoks, at der, når man har lavere boligpriser, som vi har oplevet de seneste par år, så vil være færre inden for lavindkomstgruppen, som spørgeren så kalder fattig.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Man nægter at anerkende en fattigdomsgrænse, som de opererer med i OECD og i EU.
Vi skal lige være opmærksom på, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd jo bruger OECD's fattigdomsgrænse.
Havde man valgt EU's fattigdomsgrænse, havde man fået endnu flere fattige i forhold til den her målestok.
Man vælger altså, kunne vi sige, den mest konservative model, nemlig OECD's, med 50 pct. af medianindkomsten.
Der er altså mange fattige i Danmark.
Hvis man ikke vil anerkende den grænse, udvisker man også det sprog, der er for at identificere problemet.
Jeg synes, det er et sted at starte at anerkende, at der er et problem her.
Vi ved, at der på grund af kontanthjælpsloftet, på grund af starthjælpen og på grund af 450-timers-reglen er flere, som bliver fanget i fattigdom, bliver sat ud af deres lejlighed, fordi de ikke kan betale husleje og andet.
Vi er nødt til at have et sprog for det her, så vi kan identificere problemet og gå i gang med at løse det.
Tak for socialministerens svar, nu også med lyd på.
Det blev svaret desværre ikke meget bedre af.
Jeg synes jo, at der var mange forhåbninger, da vi fik ny socialminister, for det første, den nye socialminister gjorde, var jo at sige, at det her med fattigdom var noget, ministeren ville gøre til en mærkesag.
Nu skulle fattigdommen bekæmpes.
Men der er alene det, at man ikke vil anerkende en fattigdomsgrænse.
Det er jo sådan, at både OECD og EU opererer med fattigdomsgrænser, men det, at man fjerner sproget til, muligheden for at identificere fattigdomsproblemet, synes jeg da er dybt uhyggeligt.
Altså, hvorfor skulle vi ikke ligesom EU-landene og ligesom OECD have et sprog for fattigdom, så vi kan diagnosticere, når der opstår fattigdom i det danske samfund?
Det er jo det, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har gjort med deres undersøgelse »Voksende fattigdom deler Danmark – yderkanter og hovedstaden hårdest ramt«, som jo kom ud her den 29. april med nye tal på det her område.
Hvis det er, man opererer med de fattigdomsgrænser, man kender, kan man se, at der faktisk er en voldsom stigning i fattigdommen i hele Danmark, og hvis man kigger på Nordjylland, kan man se, at de dér er særlig hårdt ramt.
En af de ting, man ridser op her på side 8, er, at der er flere fattige i Region Nordjylland.
Når der zoomes ind på børnefattigdommen i Nordjylland, ses det, at 7 ud af de 10 kommuner ligger over landsgennemsnittet for andelen af fattige børn.
Skulle vi ikke til at tage det alvorligt i stedet for bare at viske fattigdomsgrænsen ud og lukke øjnene?
Det er jo ligesom en struds, der stikker hovedet i busken.
Skulle vi ikke have et fattigdomsbegreb, så vi kan identificere det her problem og starte med at gøre noget ved det?
Et sted at starte var da at anerkende de her tal, anerkende det samme, som man gør i OECD, i EU og i resten af verden, og have en fattigdomsgrænse.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Vi starter forfra igen.
Vi har jo efterhånden drøftet det her spørgsmål om fattigdom i Danmark ved rigtig mange lejligheder her i salen, senest ved forespørgselsdebatten F 36 og beslutningsforslag nr. B 173.
Det er derfor næppe noget nyt for nogen, at jeg ikke mener, at det relative fattigdomsbegreb, som spørgeren henviser til, og som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd anvender, fyldestgørende kan bruges til at opgøre antallet af fattige.
For så vidt angår de nævnte ydelser, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren, men det er klart, at jeg ligesom resten af regeringen går ind for en aktiv socialpolitik, som gør, at det skal kunne betale sig at tage et arbejde.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Hvilke kommentarer har ministeren til, at fattigdommen stadig stiger i Danmark og navnlig i Nordjylland, og vil ministeren f.eks. tage initiativ til at afskaffe fattigdomsskabende ydelser, såsom kontanthjælpsloft, starthjælp og 450-timers-reglen, eller er der andre tiltag, ministeren vil tage?
Hvilke kommentarer har ministeren til, at fattigdommen stadig stiger i Danmark og navnlig i Nordjylland, og vil ministeren f.eks. tage initiativ til at afskaffe fattigdomsskabende ydelser, såsom kontanthjælpsloft, starthjælp og 450-timers-reglen, eller er der andre tiltag, ministeren vil tage?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Flere fattige i hele Nordjylland« på DR Nordjyllands hjemmeside den 29. april 2010.
Thomas Jensen (S), 2010-05-05:
Hvad er ministerens holdning - som konservativ minister - til, at den konservative ordfører under behandlingen af lovforslag nr. L 200 sagde, at »Det Konservative Folkeparti finder generelt, at lejeloven er for restriktiv, i forhold til at udlejer og lejer kan lave deres egne aftaler«?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Først vil jeg gøre det meget klart, at jeg overhovedet ikke vil kommentere, hvad der ligger i den mappe, som forsvarschefen har afleveret til mig, med hans forslag til, hvordan økonomien skal hænge sammen.
Jeg synes sådan set ikke, vi kan være bekendt at stå i Folketingssalen og diskutere nogle forslag, som jeg ikke ved om hr. Bjarne Laustsen har set.
Det, jeg vil tage fat i, er det her med, hvorfor der overhovedet bliver kigget på det her.
Og det gør der, fordi vi i forligskredsen – det vil sige, at Socialdemokratiet også har sagt ja til det – har aftalt, at der skal vendes hver en sten.
Vi skal have forsvarets økonomi til at hænge sammen, og jeg vil sige, at for mig som minister er det klokkeklart, at jeg ikke vil have, at vi står i den her situation igen til næste år eller om 2 år, hvor forsvarets økonomi ikke hænger sammen – medmindre det er på baggrund af nogle politiske beslutninger, som at vi f.eks. vælger at sende soldater ud i internationale operationer og det bliver dyrere end det, vi havde forventet, fordi vi gerne vil sikre soldaterne så godt som muligt.
Men hvis det er sådan almindelig, undskyld mig, sjusk og manglende styring af økonomien, er det simpelt hen ikke acceptabelt, og det er en af de ting, som vi skal ind at kigge på nu.
Det andet er, at jeg synes, det er så vigtigt, at det er politisk, vi træffer beslutningerne, og det er altså ikke alle i forsvaret, der har fanget det.
Det må jeg desværre sige.
Det tror jeg de er ved at forstå nu, for nu har jeg efterhånden sagt det rigtig mange gange, både her og også direkte på møder med de chefer, som bl.a. har præsteret at rejse rundt og lukke job og sådan noget, uden at det har været politisk afklaret.
Det er os, der bestemmer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-05:
Det takker jeg for, og det er jeg helt enig i.
Det, der er problemet i den her sag, er jo, at man helt uden for demokratisk kontrol er gået ud og har peget på helt specifikke værkstedsområder og sagt: I skal væk, vi tager jer simpelt hen ud af planerne.
Hvis det er sådan, at de pågældende ved, at det er billigere at få det lavet ude i byen, vil jeg gerne have, at ministeren fremlægger de tal.
Det må jo være derfor, de har foreslået det, for ellers giver det da ingen mening, altså hvis ikke den ene hånd ved, hvad den anden gør.
Derfor synes jeg, vi skal have fjernet den utryghed, og jeg er helt enig i, at det vil være godt at få en afklaring hurtigst muligt.
Så er jeg jo spændt på, hvordan det hænger sammen med de 535 job, for nu forstår jeg, at der skal fjernes 125 job i Hjørring, og at det står i det store kompendium, som ministeren lige for øjeblikket er ved at tygge igennem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-05-05:
Jeg vil give hr. Bjarne Laustsen fuldstændig ret, hvad angår den utryghed, det rent faktisk har skabt, at der er nogle af forsvarets chefer, der bl.a. har rejst rundt og sagt, at det er udlicitering for enhver pris.
Jeg har gjort det meget klart, at det mener jeg ikke.
Det har jeg sådan set også svaret hr. John Dyrby Paulsen gentagne gange hernede i Folketingssalen.
Jeg kan se, at hr. Bjarne Laustsen nikker til det, så det er han også klar over.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi ser på, hvordan vi bruger skatteborgernes penge.
Hvordan bruger vi hr. Bjarne Laustsens skattekroner?
Det er sådan set også mine skattekroner.
Det er sådan set også lige præcis skattekroner fra dem, der arbejder i forsvaret.
Hvordan bruger vi dem på den bedste måde?
Jeg ønsker ikke udlicitering for enhver pris, men jeg synes, det er sundt, at man spørger til prisen.
Jeg synes, det er sundt, at man f.eks. i forbindelse med udbud spørger: Hvis det er sådan, at der rent faktisk er konkurrence på det her marked, er der så her en mulighed for, at vi kan få enten repareret mere for de samme penge eller få lavet det samme, men spare nogle penge, som vi så kan bruge på noget andet i forsvaret?
Det, der bare ligger mig meget på sinde, er, at vi får taget en politisk beslutning om det her inden den 1. juli, for det skylder vi sådan set forsvarets personel og personale.
Jeg kan godt forstå den utryghed, der har været.
Det er bestemt heller ikke i min interesse, og jeg har gjort det meget klart for forsvarschefen, at den måde, nogle af hans chefer har ageret på, ikke er acceptabel.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-05:
Hvilke overvejelser vedrørende igangsættelsen af energi- og klimarenovering af den danske almene boligmasse for at nedbringe energiforbruget, CO2-udslippet og sikre tiltrængt beskæftigelse inden for byggefagene gør ministeren sig?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-05:
Jeg stikker bestemt ikke hovedet i busken.
Jeg står jo lige her og svarer på en masse spørgsmål fra spørgeren om fattigdom, som faktisk er noget, som både jeg og regeringen tager meget alvorligt og tager meget seriøst.
Blot fordi vi ikke anerkender det værktøj, som spørgeren henviser til, nemlig Arbejderbevægelsens Erhvervsråds, er det jo ikke ensbetydende med, at vi ikke tager det seriøst.
Vi mener faktisk, at det er et dårligt værktøj, for det beskriver ikke situationen med fattigdom, og hvordan man egentlig kan gå ind og løse nogle af de grundlæggende problemer, som folk lever med, når de er fattige.
F.eks. nævner spørgeren det med fattige børn.
Nu nævner spørgeren Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyser og regner det ud, så han kan se, hvor mange fattige børn der er i Nordjylland ifølge den analyse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd netop har lavet.
Men det pudsige er, at i weekenden har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd nu centreret alle børnene i nogle få områder.
Så jeg synes ligesom, det viser, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyser ikke kan bruges til noget, og at det er derfor, vi må arbejde med fattigdomsindikatorer i stedet.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-05:
Vil ministeren svare på, om det er det eller ej?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jo, hvis der for alvor var en situation, hvor jeg havde ført nogen bag lyset, så ville jeg for søren – undskyld, bestemt have en række bemærkninger i så henseende, men det forholder sig ikke sådan.
De her spørgsmål kredser om et papir, der har været offentliggjort på en avis' hjemmeside.
Jeg har i min forrige besvarelse karakteriseret, hvad der er at sige om det papir, og ønsker derfor ikke at gå dybere ned i en debat på baggrund af nogle præmisser, som jeg ikke ønsker at lægge til grund for den her debat.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Statsministeren har været meget kort i sine besvarelser, men der er faktisk en grund til, at jeg uddyber mit spørgsmål.
Siden jeg stillede det skriftligt, er det her notat, vi snakker om, faktisk blevet offentliggjort.
I notatet står der, at regeringen allerede tidligt i 2009 var klar over, at det med en juridisk bindende aftale ikke holdt.
Regeringen har fået mandat til at gå i EU på den her sag.
Danmark er blevet ført bag lyset.
Oppositionen er blevet ført bag lyset.
Har statsministeren virkelig ingen bemærkninger til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg har svaret på spørgsmålet og har ikke mere at tilføje.
Fortryder jeg, at jeg har sagt: Nej, der er ikke lavet en skriftlig evaluering; vi påtænker heller ikke at lave en samlet skriftlig evaluering?
Nej, det fortryder jeg ikke.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Statsministeren sagde lige for et øjeblik siden, at man skulle være – jeg ved ikke, om det var alternativt begavet, men i hvert fald alternativt et eller andet – for at kunne læse notatet, som at statsministeren havde ført oppositionen og befolkningen bag lyset.
Men der står faktisk i allerførste linje i notatet: Tidligt i 2009 stod det klart, at der ikke var grundlag for at sigte mod indgåelsen af en ny, juridisk bindende klimaaftale.
Det var det, statsministeren sagde til os.
Ikke kun tidligt i 2009 sagde han, at vi går efter en juridisk aftale.
Det sagde regeringen helt frem til oktober, på trods af at vi her kan læse, at man tidligt i 2009 var gået væk fra den tankegang.
Er det ikke at føre Folketinget bag lyset?
Er det ikke at føre oppositionen bag lyset?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg besvarede jo det første spørgsmål ved meget præcist at sige ja, og i direkte og logisk forlængelse af det svar på det første spørgsmål kan jeg besvare det her spørgsmål lige så kort ved at sige nej.
Jeg ved ikke, hvad det er, jeg skal benægte.
Ud over at jeg er blevet stillet et spørgsmål om, hvorvidt jeg har udtalt mig i overensstemmelse med sandheden – det har jeg svaret ja til – er jeg blevet stillet et spørgsmål om, hvorvidt jeg har fortrudt, hvad jeg har sagt i forhold til det første spørgsmål.
Det har jeg svaret nej til.
Så den eneste benægtelse, jeg sådan set gør mig her i dag, er, at jeg benægter at have fortrudt, hvad jeg sagde på et samråd.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Fortryder statsministeren sin udtalelse på samrådet den 23. februar 2010 om klimatopmødet »Nej, der er ikke lavet en skriftlig evaluering.
Vi påtænker heller ikke at lave en samlet, skriftlig evaluering«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jeg har svaret på det spørgsmål, der er stillet.
I øvrigt kan enhver jo så, hvis spørgeren synes, det er interessant, gå ind på den pågældende hjemmeside og læse det papir, der ligger der.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Arh, statsminister, nu lyder det jo
, som om det her er et eller andet løsrevet papir, som er kommet sådan flyvende til oppositionen bare for at genere statsministeren.
Men virkeligheden er jo, at det er et notat skrevet i Statsministeriet den 6. januar og offentliggjort på Politikens hjemmeside forleden dag.
Hvis ikke statsministeren har læst det, synes jeg ærlig talt, at det er en meget mærkelig regeringsførelse.
Samtlige danske medier har omtalt det her notat inden for den sidste uge.
Det ligger i sin fulde længde på Politikens hjemmeside, og det fortæller, at statsministeren og regeringen har ført ikke kun oppositionen, men hele Danmark bag lyset i forhold til strategien op til COP15.
Vil statsministeren påstå, at han ikke har læst det papir, og at han ikke har forholdt sig til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Jamen, altså, spørgeren må jo læse de papirer, der optræder på avisernes hjemmesider, fuldstændig som han selv har lyst til – det skal jeg slet ikke blande mig i.
Det, jeg skal forholde mig til, er, om regeringen har lavet en samlet skriftlig evaluering af vores formandskab; det har vi ikke.
Det er givet, at der over tid har været og fortsat vil blive udarbejdet forskellige notater, som i sagens natur ikke er beregnet til offentliggørelse, og jeg vil ikke her forholde mig til, om den tekst, der er gengivet på Politikens hjemmeside, stammer fra et papir, der indgår i dette løbende arbejde.
Jeg kan derfor ikke rigtig tilføje mere til spørgsmålet, som jo sådan set, hvis jeg ellers kan læse indenad, ikke går på spørgsmålet om COP15-forløbet, men på et svar, jeg har afgivet i Folketingets Miljøudvalg – må det have været – hvor jeg var i samråd den 23. februar 2010.