Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Tak for det.
Regeringen har jo som bekendt en målsætning om, at unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet i dag, dels ved at bruge mindre tid på at tage deres studentereksamen, dels ved at bruge mindre tid på deres videregående uddannelse, og dels ved at bruge mindre tid på at vælge, hvilken videregående uddannelse de skal have efter endt ungdomsuddannelse.
Det er sådan set en udvikling, som i dag allerede er godt på vej
Størstedelen af de unge starter deres videregående uddannelse 1,6 år efter endt studentereksamen, og samtidig gennemfører de studerende også deres videregående uddannelse hurtigere i dag, end de gjorde tidligere.
I Enhedslisten deler vi regeringens målsætning om, at flere skal have en uddannelse, som jo er en anden af regeringens målsætninger på uddannelsesområdet, og her er det for os især en målsætning, at flere unge bryder den negative sociale arv, at alle unge reelt får mulighed for både at starte på og gennemføre en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse.
Og der kan vi altså for alvor tale om en målsætning, som vi ikke er kommet ret langt med, altså hvor det nærmest går i den modsatte retning.
For det er sådan i dag, at 66 pct. af de universitetsstuderende har forældre, som har en videregående uddannelse, mens kun 5 pct. af dem har forældre, som har grundskole som den højeste uddannelse.
Samtidig bliver akademikernes børn færdige med deres kandidatuddannelse på 6,1 år, mens det tager 6,5 år for børn med forældre, som kun har en grundskoleeksamen.
Vi undrer os meget over, hvordan de tre målsætninger hænger sammen, det vil vi meget gerne have svar på, og derfor har vi bedt ministeren om at redegøre for det.
Jeg er ikke tvivl om, at alle partier i Folketinget ønsker et godt uddannelsessystem, hvor elever og studerende bliver dygtigere alle sammen.
Det er jeg ikke i tvivl om, og derfor håber jeg også, at vi kan få en god og en konstruktiv debat i dag, hvor vi har for øje, at det, vi gerne vil, er at skabe et godt uddannelsessystem, hvor alle har mulighed for at tage en uddannelse.
Det handler jo om at blive hurtigere – jeg var ikke så hurtig til at komme op på talerstolen, men min egen vej gennem uddannelsessystemet var nu heller ikke så hurtig.
I Enhedslisten er vi meget optaget af, at man i Danmark har et godt uddannelsessystem, som sikrer, at der er en veluddannet arbejdskraft – det er jo det, der er målet med vores uddannelsessystem, eller i hvert fald et af målene – ligesom vi er optaget af,
er, at alle i Danmark har mulighed for at få en uddannelse.
Vi er også, som tidligere nævnt, meget enige med regeringen i, at flere skal have en uddannelse, og at vi skal skabe den dygtigste generation nogen sinde.
Men hvis vi skal det, nytter det altså ikke noget kun at fokusere på, at det skal være den hurtigste generation
nogen sinde, vi er nødt til også at lægge fokus et andet sted
Selvfølgelig er det rigtig godt, at man gennemfører på normeret tid – det skal der ikke være nogen tvivl om – ligesom det er rigtig godt, at man starter på en videregående uddannelse, lige så snart man har fundet ud af, hvad man gerne vil, og lige så snart man er klar til det.
Men hvis vi kun tager udgangspunkt i dem, der ved, hvad de vil, hvis vi presser eleverne til at træffe et valg, de ikke er klar til at træffe, og hvis vi presser de studerende hurtigere igennem uddannelsessystemet, så tror jeg, det hurtigt kan gå galt.
For det, at man er hurtig, er ikke nødvendigvis det samme, som at man er dygtig, ligesom det, at man er langsom, heller ikke er det samme, som at man ikke er dygtig.
F.eks. vil en studerende på en videregående uddannelse ifølge regeringens udspil »Bedre igennem uddannelserne« jo være tvunget til at gå til en eksamen forholdsvis hurtigt, men det bliver resultatet ikke nødvendigvis godt af.
Den studerende skal jo til eksamen, også selv om den studerende ikke er fagligt rustet til det.
Den studerende kan ende med et dårligt resultat, dumpe, bruge tid på reeksamen og blive yderligere forsinket og så ikke have noget SU og så ende med at droppe helt ud af sin uddannelse.
Det er i hvert fald det, som jeg frygter.
Som tidligere nævnt er jeg fuldstændig enig i, at flere skal have en videregående uddannelse, men jeg tror ikke, det motiverer nogen til at starte på en uddannelse, at man bliver tvunget til det.
Og jeg tror heller ikke, det motiverer nogen at have udsigt til, at man bliver straffet økonomisk, hvis man ikke kommer i gang.
Det er ikke særlig motiverende.
I stedet for at slå folk oven i hovedet med økonomiske sanktioner, skal vi jo hellere vejlede og hjælpe de unge, som har svært ved at finde en vej igennem vores uddannelsessystem.
Det tror jeg vi får mere ud af.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi skal indrette systemet efter, hvad vi godt ville have at de studerende gjorde.
Det kan vi godt gøre, men det tror jeg ikke vi vinder noget ved.
Vi er nødt til også at indrette systemet efter, hvad vi ved de studerende gør, og hvad vi ved der virker for dem.
Og hvis vi forringer SU'en, vil de studerende ikke bliver hurtigere af det – det viser alle undersøgelser jo.
Jeg tror altså, at man med regeringens udspil i virkeligheden bruger noget forkert medicin på noget, man gerne vil løse – man ender i virkeligheden med en dårligere kvalitet, at færre kommer igennem, og at de studerende bliver langsommere.
Det frygter jeg og vi i Enhedslisten i hvert fald.
Ministeren var inde på, at det netop er fastlagte forløb, som virker ude på uddannelsesinstitutionerne, og det er jo netop et bevis på, at det ikke er SU'en, der er afgørende for, hvor hurtigt man kommer igennem.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi husker på, hvorfor vi har SU-systemet.
Vi har ikke SU-systemet, så vi herinde på Christiansborg kan trække de studerende i den ene eller den anden retning, hurtigere eller langsommere over på det ene eller det andet studie.
Vi har SU'en, fordi den er med til at sikre lige adgang til uddannelse.
Det er meget grundlæggende, at vi har SU'en, så man kan tage en uddannelse, uanset om man er så heldig at finde et studiearbejde, uanset om man har overskud til at have et studiearbejde, og uanset om man kan få hjælp derhjemme af sine forældre.
SU'en er fuldstændig afgørende for den lige adgang til uddannelse.
Så er jeg med på, at vi også er nødt til at gøre nogle andre ting for at skabe lighed i uddannelsessystemet.
Og det vil vi meget gerne være med til i Enhedslisten.
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen også forsøger at kigge på nogle ting, som gør, at man kan undgå de unødige forsinkelser, og den vej vil jeg opfordre regeringen til at gå videre ud ad.
Hvorfor laver man ikke gymnasiereformen og adgangskravene til de videregående uddannelser sådan, at det passer sammen, så de studerende ikke skal tage så mange suppleringskurser?
Det kunne også have været en del af regeringens udspil, og så kunne man måske have undgået at spare.
I stedet vælger man at gøre det endnu sværere at tage suppleringskurser og gøre det endnu sværere at blive dygtigere, og det kan jeg ikke forstå.
Til sidst vil jeg fremsætte Enhedslistens: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at kvaliteten og rammerne om uddannelsen samt den lige adgang til uddannelse er afgørende for, at flere unge i Danmark gennemfører en uddannelse.
Det danske SU-system er et centralt element i sikringen af, at alle kan få en uddannelse uanset social og økonomisk baggrund, og bruges SU-systemet til at tvinge de studerende hurtigere igennem uddannelsessystemet, vil det have negative konsekvenser for den lige adgang til uddannelse.
Samtidig konstaterer Folketinget, at hastigheden, hvormed de unge gennemfører deres uddannelse, ikke er afgørende for kvaliteten og deres efterfølgende beskæftigelsesmuligheder.
Folketinget ønsker ikke at gå på kompromis med kvaliteten i uddannelserne for at få de studerende hurtigere igennem, men mener, at bl.a. bedre vejledning og nye optagelsesformer kan bidrage til, at de undgår unødvendig forsinkelse, samtidig med at kvaliteten af uddannelserne bevares.«