runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Der sker en markant omfordeling, hvis vi ikke gør noget.
Der bliver taget markant flere penge i grundskyld fra familier i Danmark, som i forvejen har betalt i meget dyre domme for at komme til at bo i det hus, som ligger i nærheden af det sted, de arbejder, f.eks. i hovedstaden.
De har de højeste boligudgifter i landet, og nu skal de oven i betale ekstra grundskyld, for at pengene kan gå over til kommuner, hvis borgere skal betale meget mindre for at bo.
Det er den omfordeling, som finder sted, hvis vi ikke gør noget.
Jeg skal bare høre ministeren, om det virkelig er regeringens opfattelse, at det er fuldstændig rimeligt, at f.eks. en almindelig familie på Frederiksberg skal betale 5.000 kr. mere om måneden i grundskyld for at bo i det samme hus, som de har boet i hele tiden.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-31:
En af de ting, som jeg sætter pris på, og som jeg tror regering efter regering har sat pris på, er muligheden for, når man pensioneres og dermed jo typisk har en lidt lavere indkomst, end når man er fuldtidsarbejdende, at indefryse sin ejendomsværdiskat i sin bolig.
Jeg synes, det er en anden diskussion, hvordan pensionisters boligforhold er.
Det her handler om fordeling.
Vi har netop justeret udligningssystemet, med henblik på at der blev mere rimelige muligheder hen over landet.
Og det, som Liberal Alliance foreslår med det her beslutningsforslag, vil medføre en markant omfordeling til fordel for endog særdeles velstående kommuner, sådan som det ser ud i dag.
Det er ikke regeringens politik.
Vi har netop justeret udligningsordningen for det modsatte, og det er vores principielle holdning, at det er rimeligt, at der er en sammenhæng mellem den skat, man betaler, og den værdi, som grunden har.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Vi står jo over for det problem, at hvis der ikke gøres noget her, så vil en gennemsnitlig familie på Frederiksberg fremover komme til at betale 5.000 kr. mere om måneden i grundskyld – en gennemsnitlig familie i et gennemsnitligt hus på Frederiksberg.
Ministeren siger, at kommunen jo bare og borgerne jo bare kan kræve det i kommunalvalgkampen, som finder sted senere på året, altså at grundskyldspromillen skal sænkes.
Men på grund af udligningssystemet kan kommunen meget ofte ikke gøre det, for de ekstra penge, som kommer ind fra de forhøjede grundværdier, skal kommunen aflevere videre til udligningssystemet, så de ender i nogle andre kommuner, hvor husene er meget billigere.
Så hvordan agter ministeren at gøre noget ved det her, hvis ministeren ikke vil pille ved udligningssystemet?
Eller er det sådan, at ministeren er fuldstændig ligeglad med, at familier i Danmark, at pensionister i Danmark kommer til at betale så meget mere i grundskyld, som det er tilfældet i de kommende år?
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på det her beslutningsforslag, hr. Jacob Jensen, desværre ikke kunne være her i salen i dag, har jeg lovet lige at læse ordførertalen op på hans vegne:
Liberal Alliance har fremsat et beslutningsforslag om at ændre reglerne for opkrævning af grundskyld.
Kommuner, der ikke justerer grundskylden og således oplever, at nettoprovenuet fra grundskylden efter kommunal udligning vokser hurtigere end inflationen, pålægges en bod svarende til 100 pct. af merprovenuet.
Grundskyldsprovenuet skal udfases fra udligningsgrundlaget over en 5-årig periode, således at grundskyldsprovenuet ikke skal indgå i den kommunale udligning.
Venstre er positivt stemt over for den del af beslutningsforslaget, der drejer sig om at give kommunerne frihed til selv at fastsætte grundskyldspromillen ved at fjerne kravet om opkrævning af mindst 16 promille grundskyld.
Det må være op til de enkelte kommuner, hvor meget de vil opkræve i grundskyld, så længe det ikke påvirker udligningssystemet.
Til gengæld vil Venstre ikke være med til at ændre udligningssystemet som foreslået af Liberal Alliance.
Liberal Alliance vil udfase grundskyldsprovenuet fra udligningsgrundlaget over en 5-årig periode, og beslutningsforslaget vil dermed rykke ved den kommunale udligning.
Venstre vil ikke påvirke udligningen hverken totalt eller internt mellem kommunerne.
Venstre vil ikke skabe en unødig usikkerhed om kommunernes økonomi, her et år efter at den seneste revision af udligningssystemet faktisk er foregået.
Venstre mener, at der er behov for at holde ro om udligningssystemet.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Nu forholder det sig jo sådan, at en række konkrete familier kommer til at betale mere i grundskyld i de kommende år.
Jeg har forstået på Venstres udtalelser i dagspressen tidligere, at det er noget, som Venstre ser med skepsis på, og som Venstre måske endda er modstander af.
Hvis Venstre ikke er tilhænger af dette forslag, som muliggør, at kommunerne kan holde deres borgere skadesfri, når grundværdierne stiger og grundskylden sætter ind, hvad vil Venstre så?
Ja, der kan være masser af god vilje ude i kommunerne, hos både vælgere og folkevalgte, men i nogle kommuner er det nu engang meget vanskeligt at sænke grundskylden, selv om man måtte ønske det.
Og det skyldes, at hvis man f.eks. i en kommune i de kommende år får 100 mio. kr. mere ind fra grundskyld, så er der den mulighed, at de 90 mio. kr. skal afleveres i udligningssystemet og gå til andre egne af landet.
Så den kommune, der måtte ønske at holde borgerne skadesfri ved ikke at opkræve de 100 mio. kr. ekstra, skal alligevel sende 90 mio. kr. ind i udligningssystemet.
Og hvis man således ikke opkræver de 100 mio. kr. ekstra, så får man et hul i kommunekassen på 90 mio. kr.
Det er jo det, som forslaget forsøger at gribe ind i.
Morten Marinus (DF), 2013-05-31:
Det forslag, vi behandler her i dag, er fremsat af Liberal Alliance, og samlet set vender det den tunge ende nedad.
Den kommunale udligning er en kompliceret affære, hvor man forsøger tage hensyn til en lang række faktorer såsom befolkningssammensætning, gennemsnitsindkomst, andel af overførselsindkomster samt meget andet, herunder også indtægter og grundskyldspromille.
Man kan ikke, som Liberal Alliance foreslår det her, bare plukke et enkelt element ud af denne fordeling.
Det vil skævvride hele balancen i udligningen, og det vil få en uoverskuelig indflydelse på både den politiske og økonomiske balance, der er opnået gennem udligningssystemet.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Men jeg skal da berolige Liberal Alliance med, at jeg da er sikker på, at grundskyldspromillerne også bliver en vigtig sag op til den kommunale valgkamp.
Der findes måske mange kommuner, som gør det ud fra, at man har mange sommerhuse, og så tænker man, at de borgere, der kommer til at betale, ikke er nogle, der bor her i vores egen kommune.
Derfor ved jeg da, at det her kommer op i den kommunale valgkamp.
Og jeg ved også, at der er partier, der går til valg på, at så snart der bliver mulighed for at sænke skatten, er det grundskyldspromillen, man vil skrue ned i første omgang.
Men som sagt kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, som det ligger.
Simon Kollerup (S), 2013-05-31:
Jeg tror nu, at økonomi- og indenrigsministeren sagde, at det er vores skatteforvaltning, der vurderer grundene her i landet.
Jeg synes da, det er oplagt at få en debat om det her i udvalget.
Hvis Liberal Alliance er så pikeret over den måde, man vurderer grundene på hertillands, så lad os da endelig få en debat om det og en redegørelse over, hvordan man gør det.
For det er tydeligvis en måde, man ikke mener er den rigtige at gøre det på.
Man vil gerne give mere til de kommuner, som har meget, men til gengæld skal andre kommuner, som har det svært, betale for det.
Jeg synes bare ikke, det er rimeligt, og det er sådan set det, jeg siger.
Til gengæld er jeg glad for forslaget, for jeg synes, at det udstiller forskellene i dansk politik, og jeg synes også, det giver lidt skyts til den kommunale valgkamp.
Så på den baggrund vil jeg sige tak for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Men hr. Simon Kollerup taler om alle de penge, som man går glip af i andre egne af landet.
Og det er da selvfølgelig rigtigt, at når man ikke opkræver ekstra penge i grundskyld hos helt almindelige familier i Ballerup, Glostrup og Herlev, så kan de penge heller ikke uddeles til andre egne af landet.
Men er det rimeligt, at disse familier i Ballerup, Glostrup og Herlev skal betale mere i grundskyld?
De tjener jo ikke flere penge i dag, end de gjorde i går.
Det er ikke, fordi de har flere penge at betale skat med, at de skal betale mere i grundskyld.
Det er, fordi grundværdierne er steget i en eller anden kommunal vurdering.
Hvorfor er det rimeligt? vil jeg spørge hr. Simon Kollerup.
Simon Kollerup (S), 2013-05-31:
Jeg troede aldrig, opremsningen skulle stoppe igen.
Jamen det er jo sådan – og det ved Liberal Alliances ordfører jo også – at grundværdierne stiger i det her samfund.
Prisen på jord stiger i det her samfund.
Det er udtryk for en værdiskabelse, for, at tingene bliver mere værd, og det er også et billede på den samfundsudvikling, der finder sted i Danmark.
Derfor giver det næsten sig selv, at grundværdierne stiger, og også at de stiger mere nogle steder i landet end andre steder i landet.
Der er nogle grænser for, hvad kommunerne kan fastsætte grundskyldspromillen til.
Så derfor mener jeg, at man som borger er sikret mod alt for store udsving i grundskylden, men man er jo ikke sikret mod, at grundværdierne stiger i samfundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
En almindelig familie i Ballerup skal betale 672 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Hvidovre skal betale 1.034 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Rødovre skal betale 830 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Gladsaxe skal betale 969 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Albertslund skal betale 657 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Herlev skal betale 826 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Glostrup skal betale 598 kr. mere om måneden i grundskyld.
En almindelig familie i Aarhus skal betale 508 kr. mere om måneden i grundskyld.
Er det rimeligt?
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Det kunne jo tænkes, at vi i det her tilfælde egentlig synes, at det er fint, at kommunerne også har frihed til selv at kunne agere, og at det kan være derfor, at hr. Jacob Jensen også valgte at se positivt på den ene del af beslutningsforslaget, men som jeg sluttede talen af med at sige, er vi jo enige om at stemme nej.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Jeg vil gerne respektere, at ordføreren er stedfortrædende ordfører, så jeg vil ikke stille spørgsmål, jeg vil bare komme med en kort bemærkning, fordi jeg synes det skal siges, selv om Venstres ordfører ikke er til stede, og derfor vil jeg bare udtrykke en stor, stor undren over, at Venstre støtter den del af forslaget, der handler om, at minimumsgrænsen for grundskyld på 16 promille skal fjernes.
For den blev faktisk indført på initiativ af Venstres nuværende formand og daværende indenrigs- og sundhedsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, der dengang mente, at det var helt naturligt, at de hidtidige begrænsninger på kommunernes grundskyldspromille tillægges 10 pct., således at grænsen for fremtiden kommer til at ligge mellem 16 og 34 pct.
Det var et citat fra behandlingen af det lovforslag.
Det synes jeg skal siges.
Jeg vil også meget efterlyse, at Venstre forklarer, hvor man så skal hente og lappe på de nedskæringer i velfærden, som bliver resultatet af det her.
Altså, der er gode mennesker, der har hjulpet med at beregne, at hvis det bliver indført med virkning for i år, er der et provenutab, der svarer til 4.000 SOSU-assistenter.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Jeg går ud fra, at hr. Ole Birk Olesen også har hørt, hvad det var, jeg sagde her i talen.
Vi ser positivt på en del af det, som fremgår af beslutningsforslaget, men vi holder fast i, at det ikke er nu, vi igen skal til at rode med udligningssystemet.
Så må ordføreren overveje, om der skal fremsættes et nyt beslutningsforslag, hvor ordføreren på en eller anden måde deler tingene op.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Ja, men når det er sådan, at Venstre har besluttet, at Venstres ordfører på det her område ikke skal være her i dag, så synes jeg ikke, at det skal friholde Venstre for at svare på spørgsmål i salen.
Det her er en penibel for Venstre.
Jeg ved det.
Der er delte meninger i Venstre om dette emne.
Jeg ved det.
Men det betyder ikke, at man kan undslå sig fra en debat her i salen blot ved at sende en anden end ordføreren.
Derfor vil jeg gerne have Venstres ordfører i dag til at svare på, hvad Venstre agter at gøre ved, at borgere på Frederiksberg kommer til at betale 5.000 kr. mere i grundskyld; at borgere i Rødovre kommer til at betale over 830 kr. mere i grundskyld, vel at mærke om måneden; at borgere i Aarhus kommer til at betale 508 kr. mere i grundskyld om måneden.
Hvad vil Venstre gøre ved det, hvis ikke man vil støtte op om det, som Liberal Alliance foreslår her?
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Som Liberal Alliances ordfører jo også kunne høre, har jeg læst den her tale op på hr. Jacob Jensens vegne.
Hvis det er sådan, at Liberal Alliances ordfører gerne vil mere ned i detaljerne, håber jeg, at man kan tage debatten og snakken under udvalgsbehandlingen.
Men ellers kan jeg sige, som jeg også netop har understreget her i talen, at vi ikke mener, at man skal begynde igen at bringe uro op omkring udligningsordningen nu, og det er årsagen til, at vi stemmer nej til beslutningsforslaget.
Selv om man ikke er ordfører på det her forslag, men udelukkende har læst det op fra talerstolen, så kan man jo godt vælge at tage ordet her i salen og stille spørgsmål, og det vælger jeg så at gøre.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som der lige er blevet spurgt ind til.
Vil det sige, at Liberal Alliance faktisk ikke har gennemtænkt, hvordan det her beslutningsforslag skal finansieres?
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-31:
Jeg skal slet ikke kunne forholde mig til konkrete grundvurderinger.
Det er i vores skatteforvaltning, at de ting varetages.
Jeg har ansvaret for den principielle side, altså lovgivningen, sådan som den er.
Jeg har haft den forestilling, at Liberal Alliance var tilhænger af markedsøkonomi.
Det kommer sig af – det er i hvert fald min oplevelse – at der er en stor efterspørgsel efter at bo centralt i København, især på Frederiksberg.
Det afspejler sig så også i, at man har en høj værdi til rådighed, og at man dermed betaler en højere skat, end de gør andre steder.
Det ændrer ikke ved, at vi fra regeringens side finder det helt centralt, at der er en udligning hen over landet, fordi det kun er rimeligt, at vi, om man så må sige, har en finanspolitisk union inden for kongerigets grænser, hvor vi er der for hinanden.
Jeg synes ikke, at man skal udligne hundrede procent.
Det giver rigtig dårlig mening, fordi der selvfølgelig stadig væk skal være plads til og tilskyndelse til at gøre en forskel.
Jeg tror sådan set, at det system, vi har, er rimelig afbalanceret.
Så kan man have en diskussion om den konkrete grundvurdering; det skal jeg slet ikke kunne tage stilling til.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Og her er vi da heldigvis enige med Venstre i, at det offentlige forbrug ikke skal vokse i fremtiden.
Venstre går jo til valg, når den tid kommer, på en nulvækst i det offentlige forbrug.
Den offentlige sektor i Danmark, som i forvejen er verdens største, skal ikke være endnu større, lyder det fra Venstre, og vi er enige.
For hvis vi ikke bruger flere penge i det offentlige, behøver vi heller ikke at opkræve flere skatter.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-31:
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, som sætter fokus på, at BNP ikke er dækkende for hele udviklingen i samfundet.
Det er jeg sådan set enig i.
BNP er et mål for økonomisk vækst, og BNP er indtil videre det mindst ringe, fordi det gør det muligt at måle den økonomiske udvikling og at sammenligne udviklingen i Danmark med andre lande, hvor man måler på samme måde.
Der er i flere år blevet arbejdet seriøst med at finde et bredere indeks, et BNP plus, som kan vise flere elementer, f.eks. forvaltningen af ressourcer og naturgrundlag og forvaltningen af social kapital, uddannelsesniveau, sundhed, levetid, beskæftigelse, indkomstfordeling osv., men det er svært.
Derfor læner vi os op ad mange andre indikatorbaserede undersøgelser på forskellige områder, f.eks. SFI's indeks over børns velfærd og trivsel, UNICEF's sammenlignende rapporter, og internationalt er jo nok det mest anerkendte FN's Human Development Index, HDI.
Internationalt støtter Danmark et arbejde i Verdensbanken, som indeholder pilotprojekter inden for et grønt BNP, og i regi af EU og OECD har der siden 2009 været et arbejde i gang med det, som kaldes Beyond GDP, som bl.a. arbejder med at udvikle nye begreber og opgørelser af udvikling, velfærd og rigdom.
Heri indgår også arbejdet med et sæt indikatorer for livskvalitet, som også omfatter natur- og miljøområdet.
Jeg kan også sige, at vi her i Folketinget i Miljøudvalget, Klima-, Energi- og Bygningsudvalget og Udenrigsudvalget planlægger at holde en konference om grøn økonomi for netop at blive klogere på nogle af de øvrige sider af udviklingen i vores samfund.
Fra radikal side ser vi frem til, at det internationale arbejde munder ud i et bredere BNP-indeks, som er internationalt anerkendt, men indtil da må vi klare os med de mange supplerende indeks, som faktisk allerede findes for bestemte områder.
Så når Enhedslisten nu med det her beslutningsforslag opfordrer regeringen til at udvikle et indikatorsæt for udviklingen, kan vi fra radikal side ikke støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-31:
Altså, sådan som jeg hørte det, var det, der kom fra Enhedslistens ordfører, en påstand om, hvad Dansk Folkeparti mener og tror.
Og så vil jeg bare sige, at det tror jeg ikke at Enhedslistens ordfører er i stand til på noget som helst konkret, faktuelt grundlag at fremføre her i Folketinget.
Jeg synes, det er bedre, at jeg fremfører Dansk Folkepartis holdning, og så kan hr. Per Clausen henholde sig til sit eget partis holdning efterfølgende.
Det vil jeg gerne have mig frabedt.
Vi kigger på nøgletal i Danmark for brandulykker, hvor der er dødelig udgang, vi kigger på nøgletal for aborter og selvmord, vi kigger på nøgletal for trafikdrab.
Vi kigger på nøgletal for alt.
Det bliver målt og vejet i Danmark, og det ved hr. Per Clausen også udmærket.
Det er der ikke noget nyt i.
Det bliver målt og vejet, og politikerne på tværs af alle partier har stor respekt for det analysearbejde, der foregår.
Men det er altså at stikke folk blår i øjnene at påstå, at man kan lave et lykkeindeks, for der vil også bagefter komme nogle og kritisere lykkeindekset.
Det vil ikke bidrage med noget nyt, det vil kun være papirnusseri, og derfor stemmer vi imod.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Hr. Hans Kristian Skibbys synspunkt om, at vi skal fastholde, at bruttonationalproduktet er det vigtigste og det dominerende, får jo konsekvenser, når hr. Hans Kristian Skibby og hans parti medvirker til at lave SU-reformer, for der bliver det et spørgsmål om arbejdsstyrke og effekter på bruttonationalproduktet, som bliver afgørende, og ingen – ingen – kunne drømme om i de diskussioner at sige, at der er noget andet, som skal vægtes lige så højt, nemlig spørgsmålet om, hvor mange depressioner man ser blandt unge, hvor mange selvmord man ser blandt unge, hvordan udviklingen er på det område.
Men efter Enhedslistens opfattelse er det faktisk mindst lige så vigtigt, for vi er politikere, fordi vi ønsker at give mennesker muligheder for at leve et godt liv.
Vi kan ikke tvinge dem til det, vi kan ikke definere, hvad et godt liv er, men vi skal give muligheder for at føre et godt liv.
Det ønsker hr. Hans Kristian Skibby ikke at inddrage i de store økonomiske politiske beslutninger, og det er jo hans valg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-31:
Som jeg sagde i min ordførertale, bliver der allerede i dag målt og vejet i forhold til alle de her forskellige kriterier, som Enhedslisten nævner – kvantificerbare sociale indikatorer.
Danmark bliver målt og vejet, danskerne bliver målt og vejet, samfundet bliver målt og vejet, både økonomisk og socialt.
Vi har statistikker over både selvmord, aborter, fødsler, skilsmisser, bryllupper, fedme, tvangsauktioner, beskæftigelsessituation og alt muligt andet.
Vi er et gennemreguleret samfund, og derfor giver det ingen mening at støtte det her beslutningsforslag, for vi har allerede de tilgængelige informationer, som vi skal bruge.
Vi synes faktisk også, at de tal, vi får, er valide.
Vi får nøgletal fra ministerierne årligt – nogle gange får vi dem i kvartalet, andre gange månedligt.
Vi stoler på dem.
Og jeg tror altså ikke på, at det her lykkeindeks skulle have noget som helst yderligere at tilføje til det.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Jeg vil heller ikke betvivle uviljen mod at blive klogere, om jeg så må sige – der er jeg også helt med på, at Dansk Folkeparti indtager et særstandpunkt og er i særklasse.
Men jeg vil godt spørge hr. Hans Kristian Skibby, om ikke han faktisk synes, det kunne være rigtig godt indimellem at få et samlet overblik over, hvad konsekvenserne er af de politiske beslutninger, vi tager, for de mennesker, det rammer, og at vi der kunne have brug for en mere samlet vurdering af, hvad konsekvenser det har, end vi har i dag.
For hr. Hans Kristian Skibby må vel indrømme, at når vi snakker om store økonomiske reformplaner, snakker vi altid om effekten på bruttonationalproduktet og meget sjældent om effekten på andre ting.
Og hvis det nu har effekt på andre ting, hvorfor så ikke inddrage dem i den politiske diskussion?
Maja Panduro (S), 2013-05-31:
Jeg er bare ikke enig i, at det eneste, man har i hovedet, når man fra mit partis side eller fra regeringspartiernes side i det hele taget laver politiske aftaler, er bruttonationalproduktets tilstand og udvikling.
Det er jeg overhovedet ikke enig i.
Vi er jo i Socialdemokratiet og i regeringen netop meget, meget optaget af, at vi f.eks. sikrer en fornuftig grøn balance, at vi passer på vores fælles miljø og klima.
Det er jo derfor, vi for ganske nylig, bl.a. sammen med ordførerens parti, her i Folketinget har lavet en vanvittig ambitiøs energiplan og grøn reform i det hele taget.
Jeg er heller ikke enig i, at vi ikke er optaget af de sociale vilkår, af lighed, af fattigdom, det er vi da i allerhøjeste grad.
Det er bare ikke ensbetydende med, at jeg er enig i, at man skal udskifte bruttolnationalproduktsmålingerne med et lykkeindeks.
Det er jeg ikke enig i.
Men det er altså ikke ensbetydende med, at jeg ikke er optaget af de her ting, og det er ikke ensbetydende med, at mine partifæller og regeringen ikke er optaget af de her ting.
Ligesom bruttonationalproduktet ikke viser alting, er det jo heller ikke den eneste indikator for, om der er noget, man synes er vigtigt, men det er en god indikator for at måle udviklingen af væksten i samfundet og økonomien.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Jeg er jo ikke uenig i, at vi godt kan diskutere de her emner med Socialdemokraterne og i øvrigt med de fleste andre politiske partier i Folketinget, det kan vi godt.
Men det afgørende spørgsmål her er, om vi fortsat skal anerkende bruttonationalproduktet, den økonomiske vækst, som det afgørende parameter, eller om vi må erkende, at andre elementer spiller en mindst lige så stor rolle, og at det måske også skal indgå i den måde, vi gør ting op på, og at det faktisk betyder noget, når man laver forslag og planer i Folketinget, der handler om økonomi, at man så fokuserer ensidigt på konsekvenserne for den økonomiske vækst, og det andet inddrages, hvis der er nogen, der tager det op, i stedet for at det allerede indgår i beslutningsgrundlaget.
Og det, at det indgik i beslutningsgrundlaget helt fra starten af, kunne sådan et indeks som det her jo faktisk medvirke til.
Maja Panduro (S), 2013-05-31:
Jeg kan forvisse hr. Per Clausen om, at hver gang der sidder en socialdemokrat ved et forhandlingsbord og skal træffe beslutninger, skeles der til andet, end hvordan bruttonationalproduktet måtte se ud, og det indgår i allerhøjeste grad i en socialdemokrats overvejelser ved et forhandlingsbord, hvordan de beslutninger, man træffer, påvirker ligheden i samfundet, påvirker udviklingen i fattigdom.