runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Jeg tror, at ministeren ved alt for lidt om, hvad der foregår i virkelighedens verden.
Det var en skam, at ministeren ikke, da hun i mandags var i Aalborg, besøgte virksomheden Bladt.
Bare sådan en simpel ting som noget, man kalder et tårnsvejserkursus – jeg tror, at ministeren har hørt om det – er umuligt at få.
Det kan godt være, at der er nogle kurser, men det er jo ikke sikkert, at det er dem, der er relevante.
Hvis arbejdsgiveren har brug for en medarbejder med en bestemt kompetence, har ministeren sagt, at hun ved bedre, det behøver vedkommende ikke at få, og så er det bedre, at vedkommende fortsætter med at være på dagpenge.
Det er jo virkelighedens verden.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man er kommet frem til den ligning ikke at give nogle kurser, hvor der direkte er en garanti for job.
Vi kan spørge Dansk Industri, vi kan spørge Dansk Metal, vi kan spørge hundredvis af virksomheder i dette land, og de vil sige det samme, som jeg gør her, nemlig at det er dumt ikke at give de ledige mulighed for at vende tilbage arbejdsmarkedet, ved at de kan indfri forudsætningen om, at de skal have et bestemt kursus.
Og man kan se på, hvor mange penge det koster; det er en ret billig fornøjelse, fordi der er jackpot.
Det er ikke noget med, at man skal tyde en fugl, forstå Hitler eller alle mulige andre forskellige ting.
Her er kontant bonus: Man kommer i arbejde.
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Jamen det lyder jo nærmest som sådan en mellemting mellem Hjallerup Marked og TV-Shop, for hvordan kunne man næsten ønske sig mere af tilværelsen, hvis det bare så ud, som hr. Bjarne Laustsen mener at det gør?
Det har vi masser af undersøgelser der viser, og det ved hr. Bjarne Laustsen altså også godt.
Derudover vil jeg blot lige erindre hr. Bjarne Laustsen om, at da vi gik ind og lagde det her loft på de 3.500 kr. pr. uge for uddannelse, hvilket jo betyder uddannelse for rigtig mange penge under alle omstændigheder, blev det sådan, at man kan vælge mellem 80 pct. af alle de uddannelser, der er under 6 ugers selvvalgt uddannelse-hatten.
Man kan stadig væk vælge 80 pct. af dem, vil jeg sige til at hr. Bjarne Laustsen.
I og med at vi kan se, at der er private udbydere, der lige har benyttet lejligheden, når der er flere ledige, til at skrue priserne op, vil de selvfølgelig også skrue priserne ned nu.
Sådan er markedsværdien af sådan nogle ting her, sådan fungerer markedet.
Men jeg erkender, at det jo ikke er noget, man sådan rigtig for alvor interesserer sig for, hvis man er socialdemokrat.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Jeg indrømmer blankt, at ministeren er meget bedre til at snyde på vægten, end jeg selv er.
Sagen er jo den, at vi har nogle aftaler omkring 6 ugers selvvalgt uddannelse, og så foretager ministeren lige sådan en knibtangsmanøvre og får Dansk Folkeparti til at sige ja til at lægge et loft over det.
Så på papiret ser det pænt ud, men i virkelighedens verden kan det ikke lade sig gøre, for der er kurserne for dyre.
Jeg tror heller ikke, ministeren har gjort sig den ulejlighed at kigge på, om priserne kunne bringes ned, nej, nej, vi skærer simpelt hen med grønthøsteren over det hele, således at faglærte ikke kan få opkvalificering.
Det er jo det, der er sket.
Det er jo det, der er så underligt ved det, for forudsætningerne her er simpelt hen ikke til stede
Altså, man kan ikke få de kurser.
Jeg kan ikke forstå det.
Bare et helt banalt eksempel: Hvis der går en ledig ufaglært ung mand rundt og han kunne få job hos en vognmand, hvis han kunne få et stort kørekort, så ville han komme ud og køre, han ville være kommet i arbejde.
Det er da en billig fornøjelse for samfundet, arbejdsgiveren får en medarbejder, han er glad for, og den ledige kommer væk fra passiv forsørgelse over i aktiv beskæftigelse.
Hvordan kan ministeren så synes, det er dårligt?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Hvis hr. Bjarne Laustsen havde ret, havde jeg bøjet mig for argumenterne, men hr. Bjarne Laustsen har desværre bare ikke ret.
Faktisk begår hr. Bjarne Laustsen hele to fejl her:
For det første siger hr. Bjarne Laustsen, at der er blevet pillet ved rettighederne til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Hvis jeg skulle have pillet ved rettighederne til 6 ugers selvvalgt uddannelse, kunne jeg ikke have gjort det, for så skulle jeg have haft hr. Bjarne Laustsen med.
Og da jeg på forhånd vidste, at det ville hr. Bjarne Laustsen sætte sig imod, prøvede jeg end ikke.
Det andet er det der om effekten af 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Jeg går jo da ud fra, at hr. Bjarne Laustsen godt er klar over, at effekten af 6 ugers selvvalgt uddannelse faktisk er meget, meget lav i forhold til andre former for aktivering.
Så hr. Bjarne Laustsen begår altså ikke blot én brøler her ved at sige, at der er blevet pillet ved rettigheden – det kan jeg nemlig ikke gøre uden hr. Bjarne Laustsen, så det er selvsagt ikke blevet gjort – men hr. Bjarne Laustsen prøver ligesom for det andet også på at få det til at se ud, som om effekten af 6 ugers selvvalgt uddannelse er tårnhøj.
Det er den bare desværre ikke, må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Nu er det jo sådan, at ministerens parti var med til at lave reglerne om 6 ugers selvvalgt uddannelse, jeg tror helt tilbage i 1998, hvor vi gav de ledige nogle rettigheder.
Det er jo et smukt princip.
Det løber ministeren så fra nu, og jeg vil om det der med at beskylde Socialdemokratiet for noget sige, at når man selv bor i glashus, skal man ikke kaste med sten.
Der findes ikke nogen i dette land, der har lavet så mange rigide regler og har haft et så stort stalinorgel bestående af alle mulige sanktioner og skemaer og alt muligt andet til rådighed og trukket dem ned over hele det her jobcenter- og dagpengeområde, som ministeren har.
Det, man også har gjort, er at tage hele uddannelsesområdet med.
Noget af det, der har været unikt, er, at man ved AMU-loven, hver gang et område er blevet lukket ned – helt tilbage fra tekstilarbejderne – har været i stand til at omskole dem til andre industrier.
Og det har fortsat op igennem tiden fra værfter og over til vindmølleproduktion osv.
Det er jo derfor, det ikke er ligegyldigt, om de ledige i en periode, hvor de netop er på dagpenge, er i stand til at få nogle kvalifikationer, så de kan bestride et andet arbejde inden for en anden branche.
Det kan jeg forstå at ministeren synes er skidt.
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Hvis det ikke er tilfældet, må hr. Bjarne Laustsen korrigere.
Men først vil jeg benytte lejligheden til endnu en gang at nævne baggrunden for, at vi har indført prisloftet, nemlig den kæmpe vækst i udgifterne, som vi så i ordningen.
Udgifterne til køb af uddannelse i forbindelse med 6 ugers selvvalgt uddannelse steg fra mindre end 200 mio. kr. årligt i 2007 op til knap 700 mio. kr. i 2010.
Det er altså mere end en tredobling.
Det kunne jeg selvfølgelig ikke som ansvarlig minister sidde overhørig.
Jeg blev nødt til at spørge mig selv, om det var den rigtige måde at bruge skatteborgernes penge på, eller om ordningen ganske enkelt var blevet for dyr, i forhold til hvad vi egentlig får ud af det.
Der er nemlig rigtig meget, der peger på, at udgiftsstigningen ikke kun er sket på baggrund af udviklingen i ledigheden.
Nu er udviklingen i antallet af fuldtidsledige personer jo så ikke nødvendigvis et godt mål for, hvor mange personer der er i målgruppen for selvvalgt uddannelse.
Det skyldes, at hver enkelt person får ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse uanset længden af ledighedsforløbet.
Derfor kan jeg så også supplerende oplyse, at antallet af dagpengeberørte fra 2007 til 2010 er steget med knap 40 pct.
Samlet set kan stigningen i ledigheden derfor ikke alene, hverken opgjort på den ene eller den anden måde, forklare udgiftsstigningerne i ordningen med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det var årsagen til, at vi gik ind og lagde et prisloft.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Tak, hr. formand.
Mener ministeren, det er rimeligt at tale om prisstigninger på 6 ugers selvvalgt uddannelse i AMU-regi, når den prissammenligning, ministeren henviser til, er baseret på tal fra 2007, hvor ledigheden var langt lavere og der derfor var langt færre, der brugte deres ledighedsperiode til opkvalificering?
Mener ministeren, det er rimeligt at tale om prisstigninger på 6 ugers selvvalgt uddannelse i AMU-regi, når den prissammenligning, ministeren henviser til, er baseret på tal fra 2007, hvor ledigheden var langt lavere og der derfor var langt færre, der brugte deres ledighedsperiode til opkvalificering?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Der er få kommuner, der stadig væk har fritidshjem efter regelsættet, som er gældende i dagtilbudsloven.
Regeringen har bl.a. på den baggrund nedsat en embedsmandsgruppe, som skal se på og analysere forskellige pasnings- og fritidsordninger for børn og unge i skolealderen med henblik på at vurdere, hvordan mulighederne fremadrettet kan være i forhold til at se på eventuelle harmoniseringer inden for rammerne af folkeskoleloven.
Analysen er forankret i Finansministeriet og gennemføres i samarbejde med Undervisningsministeriet og Socialministeriet.
Jeg kan sige, at arbejdet ikke er afsluttet og derfor heller ikke har resulteret i nogen konklusion.
Jeg afventer resultatet af arbejdet, inden jeg yderligere kommenterer, hvad arbejdsgruppen måtte komme med af anbefalinger.
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Kan ministeren bekræfte, at der i Undervisningsministeriet pågår et arbejde med henblik på at gøre fritidshjem til SFO'er – altså skolefritidsordninger – og at man i samme anledning har tænkt sig at harmonisere dagtilbudslovens bestemmelser om klubtilbud ind i folkeskoleloven?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Det er selvfølgelig sårbart for dem, der er i en situation, hvor de ikke har et job, men set over de sidste 30 år ligger vi jo på et historisk set meget, meget flot niveau.
Derudover kan vi også se på, hvad det er for en virkelighed, der rammer landene uden for Danmark.
Langt de fleste europæiske lande er meget pressede.
Danmark har gennemlevet en økonomisk krise, som har ramt hele verden, og som også har ramt Danmark, og vi har faktisk været i stand til at styre Danmark sikkert igennem krisen, hvilket også har betydet, at vi fremadrettet kan prioritere forskning og uddannelse, kan prioritere, at vi stadig væk har mulighed for at udvikle vores velfærdssamfund til gavn for fremtidige generationer.
Det er jeg sådan set stolt over, og jeg kan også nu konstatere, at vi ligger meget, meget højt i forhold til de målsætninger, vi har for, hvor mange der skal have en ungdomsuddannelse, og hvor mange der skal have en videregående uddannelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Jeg er da sådan set glad for, at ministeren anerkender, at uddannelse er en betingelse for, at vi kan sikre fremtidens velfærd.
Det er også derfor, min bekymring netop er der i forhold til alle dem, der ikke har fået en uddannelse, og som gerne vil have det.
Som situationen er i dag, har de jo ikke mulighed for det, fordi der er sparet mange penge på voksen- og efteruddannelserne.
Vi har i øjeblikket ca. 170.000 ledige i Danmark, og de bliver sendt ud i mange forskellige aktiviteter.
Ville det da ikke være fornuftigt, når folk nu alligevel går der, at de brugte tiden på at uddanne sig?
I stedet for at de bliver sat til at finde ud af, hvordan de kan lave deres cv, og hvad de nu ellers kan blive sat til, kunne de rent faktisk blive sat til at uddanne sig til nogle af de job, som der bliver behov for i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Det er jo en absurd diskussion, og det er jo heller ikke det, der er tilfældet.
Vi har præsenteret et fuldt finansieret folkeskoleudspil, som jo netop skal løfte folkeskoleeleverne.
Og der kan vi konstatere, at Socialdemokratiet ikke har præsenteret et fuldt finansieret folkeskoleudspil.
Vi lægger op til at lave et læseløfte, som betyder, at eleverne skal kunne læse efter 2. klasse; vi lægger op til en 6-timers-dag i indskolingen, hvor det er sådan, at vi styrker indskolingsindsatsen i de yngste klasser i folkeskolen; vi lægger op til større faglighed; og vi lægger op til større frihed for kommunerne.
Og vi har i går startet forhandlinger, hvor Socialdemokratiet også er med ved bordet, om, hvordan vi kan lave et nyt folkeskoleudspil.
Det får jo netop betydning for, at folkeskolen bliver bedre rustet til de udfordringer, folkeskolen har.
Så sent som for nogle dage siden bebudede jeg også, at vi skal se på vores erhvervsuddannelser, se på, om erhvervsuddannelserne er godt nok indrettet til den virkelighed, som kendetegner Danmark i dag.
Der lægger jeg op til at lave et 360-graders-eftersyn af erhvervsuddannelserne.
Så til hele det der spørgsmål om, om vi gør noget: Ja, vi gør rigtig meget.
Og der skal gøres meget, for vi skal blive bedre i Danmark, fordi vi skal leve af vores viden.
Der konstaterer jeg bare med stor glæde som undervisningsminister, at aldrig har vi haft så højt et niveau, i forhold til hvem der får en ungdomsuddannelse og hvem der får en videregående uddannelse.
Det er jo netop det, der er med til at grundlægge fremtidens velfærd.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Det er rigtigt, at vi skal glæde os over, at der er mange, der får en uddannelse, men vi kan jo også se, at der er rigtig mange, der ikke får nogen uddannelse.
Og når man går ind og ser på, hvordan virkeligheden bliver i fremtiden, kan vi jo se, at der bliver rigtig, rigtig mange uden uddannelse, som der ikke bliver brug for, og så får vi også en efterspørgsel på folk med uddannelse, som ikke er der – i hvert fald som tingene ser ud i øjeblikket.
Det er derfor, jeg synes, det er underligt, at man går ind og sparer 1,5 mia. kr. på et område, når vi rent faktisk kan se, at vi kan flytte nogle mennesker fra ikke at have uddannelse eller have for lidt uddannelse til at få en uddannelse, som rent faktisk vil blive efterspurgt i fremtiden.
Men det er jeg ikke sikker på at hverken ministeren eller resten af regeringen er i stand til at indse.
Og hvis man kunne sige, at der var en lov, der bekræftede det her, skulle det jo være sådan, at hvis det virkelig gik så godt med at spare, f.eks. 1,5 mia. kr., og det blev bedre af det, så skulle vi jo bare spare noget mere, for så blev det rigtig godt.
Men for at vende tilbage til det, jeg talte om før, nemlig jobgabet, altså det her med, at der er rigtig mange, der ikke har nogen uddannelse, og at der bliver brug for mange i fremtiden, vil jeg spørge: Kan ministeren ikke se, at det kan være umuligt at nå, hvis man kun bruger 10 mio. kr. ekstra på dem, der har haft det svært i folkeskolen?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Lad os så bare blive ved folkeskolen et kort øjeblik.
Vi kan også konstatere, at Danmark har et af de allerdyreste skolevæsener i hele verden – det tror jeg også hr. Lennart Damsbo-Andersen ved – og vi må desværre sige, at det jo ikke er sådan, at de penge, vi bruger, står mål med det, vi får ud af folkeskolen.
Vi har en lang række udfordringer, som vi fælles har en forpligtelse til at finde løsninger på, for hr. Lennart Damsbo-Andersens parti er også med i det folkeskoleforlig, som danner baggrund for den folkeskolepolitik, der bliver ført her i Danmark.
Og jeg synes, det er et meget forsimplet budskab at tro, at flere penge alene gør en forskel.
Det er omvendt heller ikke sådan, at fagligheden stiger, ved at der ikke er penge til rådighed.
Men jeg vil gerne advare imod at tro, at alt knyttes op på penge.
Det gør det bestemt ikke.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen må også konstatere eller i hvert fald erkende, at elevtallet er faldende i en lang række kommuner, og at det selvfølgelig også har en betydning for, hvordan kommunerne prioriterer deres økonomiske ressourcer.
Det synes jeg er helt fornuftigt at man gør.
Så vil jeg sådan set
bare minde hr. Lennart Damsbo-Andersen om, at vi ligger på et historisk højt niveau, i forhold til hvor mange der får en videregående uddannelse; aldrig har det niveau været så højt.
Og tilsvarende i forhold til ungdomsuddannelser; aldrig har det niveau været så højt, som det er nu.
Det kan vi glæde os over.
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Nu er det jo et arbejde, der tilsyneladende har pågået et stykke tid.
Til orientering kan jeg sige, at undervisningsministerens forgænger allerede var i gang i efteråret 2010.
Der er heller ingen tvivl om, at selve området lider under, at det mangler opmærksomhed på og tilbud til børn og unge i aldersgruppen 10-14 år.
Det er ikke så længe siden – jeg tror, det var i forrige uge – at der blev offentliggjort en undersøgelse, som viste, at netop børn i alderen 10-14 år mangler tilbud i kommunerne.
De er isolerede, de er ensomme, og de står i forhold til det, vi tidligere har set i historien for den her gruppe, helt uden tilbud.
Derfor er det her selvfølgelig interessant, for det kan jo godt være en god idé i større omfang at bruge skolefritidsordningerne til en yderligere indsats over for den her gruppe, men det er jo en dårlig idé, hvis det sker som en besparelse i kommunerne.
Som dagtilbudsloven er nu, dækker den f.eks. pligten til at have fritidshjem, fritidsklubber og juniorklubber til børn og unge, for netop at fange nogle af de udsatte og sårbare børn og unge op, og den sørger for, at det er et professionelt tilbud med professionelle voksne.
Hvis det erstattes af skolefritidsordninger, der ikke har den bemanding og ikke har de ressourcer til rådighed, men i bund og grund er opbevarings- og pasningssteder for børn og unge, som i øvrigt for manges vedkommende har forældre, der vælger den her pasningsordning fra, kunne man jo frygte, at udgiften til og de store problemer med børn og unge kommer senere, altså når de vokser op og bliver unge i alderen 15-18 år og har manglet de her tilbud igennem tiden.
Derfor er det jo lidt interessant, om regeringen overvejer at flytte nogle af de bestemmelser, der er i dagtilbudsloven, over i folkeskoleloven og gøre den til en del af skolefritidsordningen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-13:
Nu kunne vi jo høre på den forrige duel, hvis jeg må kalde den sådan, at når man kigger på, hvordan konvergenskravene bliver mødt rundtomkring i Europa, er der rent faktisk lande, som i hvert fald har været under økonomisk pres, og hvor man i stedet for at spare på uddannelse faktisk bruger penge.
Men allerførst vil jeg da godt anerkende, at ministeren har fokus på, at der er nogle, der har det svært, og nogle, der måske har haft det svært med deres skolegang.
Altså, alene det, at der bliver sat nogle penge af, vil jeg godt anerkende.
Så kan man altid diskutere, om det er fornuftigt, at det kun er 10 mio. kr. til at tage fat på at hjælpe dem, der har haft det svært.
Men et eller andet sted er det jo et paradoks, at vi på den ene side siger, at vi mangler uddannede mennesker – det har vi diskuteret for lidt siden – og at vi på den anden side gerne vil give nogle penge, ganske lidt, til dem, der har svært, men alle dem, der har brug for en almindelig uddannelse, som gerne vil videreuddanne sig, sparer man på.
Altså, hvis jeg lægger det hele sammen, er det i omegnen af 1,5 mia. kr., men så putter man lige 10 mio. kr. i, for sådan lige at hælde en dråbe på.
Kan ministeren ikke se, at der er et paradoks?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Jeg tror desværre ikke, jeg kommer svaret på det, hr. Kim Mortensen spørger om, nærmere, uanset hvordan der bliver spurgt.
Inden jeg ser rapporten, har jeg sådan set ikke flere kommentarer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
I budgetterne for 2011, 2012 og 2013 var der indregnet, at vi kunne bruge flere penge.
Så kom krisen, og så måtte vi jo som en konsekvens af krisen sige: Når vi nu har bragt de offentlige kernevelfærdsydelser siden 2001 op med 74.000 mio. kr., dvs. til det højeste niveau, de nogen sinde har været i danmarkshistorien – med den bedste service, der har været; der er 100.000 flere, der bliver behandlet og hurtigere på hospitalerne osv. – og så holder det niveau i 3 år, er det jo ikke en nedskæring, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Det er, at vi måtte afstå fra nogle ting, som vi gerne ville, men krisen koster selvfølgelig noget.
Den pris, vi synes, vi kan forsvare, er, at vi så fastholder det høje niveau, vi har nu.
Der er ikke skåret ned i kommunerne.
De får de samme penge, som de fik i 2010, i 2011 – oven i købet reguleret op med pris- og lønudviklingen – og i 2012 reguleret op i forhold til 2011, og i 2013 reguleret op i forhold til 2012.
Det kan godt være, at hr. Morten Bødskov tror, at det er en besparelse, men hvis man nu tager en af hr. Morten Bødskovs fæller fra Aalborg, der også besværer sig over det her, så overskrider man i Aalborg budgetterne; og alle familier ved jo, at man ikke bare år efter år kan overskride budgetterne.
Det er ret banalt.
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Man kan jo ikke beskylde regeringen for at være hurtigarbejdende, men at nå resultaterne mellem to spørgsmål er så måske også i overkanten.
Derfor synes jeg alligevel godt, at der kan spørges lidt uddybende ind til det, fordi en lang række af de beslutninger, der er blevet taget i landets kommuner, og som jo i øvrigt ikke er af nyere dato, indebærer jo netop, at man nedlægger tilbuddene på fritidsklubområdet og på klubområdet i det hele taget og overdrager dem til skolefritidsordningerne.
Det gør man af en af to årsager: Enten for at spare penge eller for at øge indtjeningen.
Senest har Dragør Kommune taget den beslutning at erstatte otte fritidsklubber med to fritidsordningstilbud og forventer via den øgede forældrebetaling at få en ekstraindtægt på 1 mio. kr.
Så et eller andet sted spekuleres der jo i det, og det kan man jo kun gøre, hvis tilbuddet bliver dårligere.
Derfor vil der jo være en række udsatte børn og unge, som ikke får den opmærksomhed og de tilbud, som de før har fået.
I dagtilbudsloven er der jo et loft, en maksimumgrænse for og bestemmelser om forældrebetaling.
Sådan et loft er der ikke i skolefritidsordningerne, og derfor er spørgsmålet jo formuleret sådan: Har regeringen gjort sig nogen overvejelser om også at kigge på det faktum, at der jo er en række børn og unge, der vælger fra, bliver valgt fra eller ikke har mulighed for at benytte sig af skolefritidsordningen alene på grund af forældrebetalingen?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Altså, som jeg oplyste hr. Kim Mortensen om for et kort øjeblik siden – og der er ikke sket noget nyt siden – er der stadig væk et analysearbejde, som foregår, og indtil det arbejde er færdigt, har jeg sådan set ikke tænkt mig at gå ind i en lang diskussion om, hvad der eventuelt måtte stå i en eventuel rapport til mig.
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Hvis fritidsklubber skal være en del af SFO, har regeringen så gjort sig tanker om forældrebetalingen og dennes betydning for netop denne gruppe børn?
Hvis fritidsklubber skal være en del af SFO, har regeringen så gjort sig tanker om forældrebetalingen og dennes betydning for netop denne gruppe børn?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-04-13:
Altså, jeg vil gerne have mig frabedt, at jeg ikke påtager mig et ansvar.
Det gør jeg.
Men man behøver ikke at have holdninger til hvad som helst, man bliver jo nødt til en gang imellem også at have nogle ting at stå fast på.
Nu er der igangsat et ret stort analysearbejde, og så har jeg ikke tænkt mig at lade mig trække rundt i manegen af hr. Kim Mortensen for at svare på noget, der vedrører delområder, her i Folketinget.
Så jeg fralægger mig bestemt ikke et ansvar.
Jeg er bestemt i stand til at have en holdning til, hvad der skal ske, og med den holdning vil jeg fuldstændig krystalklart lægge mig fast på, hvordan fremtiden skal være, når vi ser det her analysearbejde finde sin afslutning.
Men jeg kan så sige til hr. Kim Mortensen, at den måde, jeg arbejder på – jeg har jo været minister på andre områder før – er, at de, der er involveret, selvfølgelig også vil komme til en drøftelse.
Og når jeg får rapporten forelagt, vil der selvfølgelig også blive en evaluering af de interessenter, som er aktive på området.
Det skylder man; det er helt sund fornuft.