runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2010-07-02:
Jamen det er jo en klar besked til kunstnerne om, at hvis der er noget piveri fra deres side, skal de bare finde noget andet at lave.
Det er jo interessant i forhold til regeringens kulturpolitik, at den ikke er lydhør over for, at der er nogle særlige forhold på det kunstneriske arbejdsmarked, som netop gør, at man ikke har ét sammenhængende forløb, men har mange små forløb, som i forvejen giver problemer.
De her ekstra stramninger vil betyde, at en række kunstnere forlader deres organisationer, forlader a-kasse-systemet, fordi de ikke får nogen gavn af det.
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Hr. Bent Bøgsted er kommet med en række udtalelser, som er forkerte, men 1 minuts taletid giver ikke mulighed for at kommentere dem alle.
Jeg vil dog sige, ligesom jeg også sagde til Venstres ordfører, at det vil forbavse mig, hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti ikke længere har det synspunkt, som de fleste partier herinde har, nemlig at der kommer nogle små årgange ud på arbejdsmarkedet i disse år og i de kommende år, og at der er store årgange, der forlader arbejdsmarkedet.
Så det vil forbavse mig meget, hvis Dansk Folkeparti nu mener, at der på længere sigt ikke bliver mangel på arbejdskraft.
Så vil jeg gerne spørge hr. Bent Bøgsted: Siden hvornår er Dansk Folkeparti blevet modstandere af arbejdsløse?
Siden hvornår er Dansk Folkeparti begyndt at forringe arbejdsløses vilkår?
Det er jo det, der er tale om, når dagpengeperioden forkortes fra 4 til 2 år og arbejdskravet for at genoptjene dagpengeret bliver fordoblet til 52 uger.
Det betyder jo, at mennesker bliver smidt ud af a-kasse-systemet, og det er så Dansk Folkepartis politik.
Så siden hvornår er arbejdsløse blevet Dansk Folkepartis modstandere?
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Når vi nu har stemt om det lovforslag, vi her har til behandling, har vi vedtaget de lovforslag, der skal bringe Danmark i økonomisk balance igen oven på den økonomiske krise.
Regeringens genopretningsplan lever op til EU's krav og sikrer, at vi i Danmark fortsat kan have en ansvarlig økonomi.
Det skaber tryghed og tillid til dansk økonomi, og det sikrer en lav rente til glæde for boligejere og virksomheder.
S-SF-planen er derimod nærmest varm luft eller fugle på taget.
Det er dog usikkert, hvem der skal arbejde hvor meget, og her har udmeldingerne været lige så mange som antallet, der har udtalt sig om sagen.
Hertil kommer at S-SF har deponeret deres politik i lommen på LO.
Det er vel udtryk for oppositionens skyggekabinet, som nu tydeligt består af trekløveret LO, S og SF, og må jeg ikke spørge direkte: Skal Harald Børsting være finansminister eller beskæftigelsesminister i den røde regering, som oppositionen drømmer om?
Én ting er der dog blevet klarhed over, idet SF's arbejdsmarkedsordfører ved andenbehandlingen af L 224 den 22. juni sagde, at forlængelsen af arbejdstiden først kan komme på tale, når arbejdsløsheden er væk.
Det er det mest konkrete svar til S-SF-planen, vi indtil nu har fået, og det viser, at planen med de 12 minutter er så luftig, at den bedst kan betegnes som ren varm luft.
Det betyder, at borgerne måtte gå i uvished om fremtiden, hvis det var LO-S-SF-planen, der skulle gennemføres.
Den ville heller ikke tilfredsstillende EU's krav, og tilliden til dansk økonomi ville forsvinde.
Det ville bringe Danmark i retning af Grækenlands økonomiske situation.
Det lovforslag, vi færdiggør i dag, er enkel og logisk lovgivning.
Nu harmoniserer vi optjeningsreglerne i dagpengesystemet, så optjeningskravet er ens, uanset om det er optjening eller genoptjening.
Det er så logisk, at vi ikke er blevet mødt med et eneste argument for, at det ikke er logisk, hverken under første- eller andenbehandlingen eller i udvalgsarbejdet.
Med disse ord anbefaler jeg alle at stemme for her ved tredjebehandlingen af lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt Venstres ordførersuppleant ved, hvad der foregår.
Han brugte i hvert fald ikke meget tid på at fortælle om det lovforslag, som vi har til behandling, men på en hel masse om noget andet.
En af vores væsentligste anker er jo, at en lønmodtager, der gerne vil melde sig i en a-kasse, ikke ved, hvilke regler der kommer til at gælde på området, fordi vi indtil nu kun har set de to lovforslag af de tre bebudede lovforslag.
Regeringen er jo ikke færdig med at skære på uddannelserne osv., men er det lovforslag taget af bordet?
Det vil jeg gerne høre.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Jeg kender ikke regeringens planer, men det, vi behandler i dag, er L 224, og det runder forårets behandling af lovforslag af.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jamen det var dog frygteligt.
Hvordan kan man være ordfører uden at kende sit parti og regeringens politik?
Når vi spørger til det, siger ministeren, at forslaget her jo bygger på en aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og den kender ordføreren så ikke.
Deri står der, at det lovforslag, som er ret så skrapt, også set i forhold til de to andre her, er så kompliceret, at regeringen ikke kunne nå at fremlægge det.
Jeg synes, det havde været fair og i orden, at man havde fremlagt alle de tre lovforslag på et og samme tidspunkt.
Det, der indebærer, at vi sidder her i dag, og at nogle sveder, fordi de hellere vil holde sommerferie, er jo, at regeringen sagde, at lovforslaget her skal igennem, for det er meget væsentligt, at vi får behandlet fordoblingen af genoptjeningskravet fra 26 til 52 uger, så folk ved, hvad de har rette sig efter.
Men når det drejer sig om beregningsgrundlaget, så skal folk ikke vide noget, og hvordan kan det være, at man vil forholde folk, der ønsker at melde sig ind i en a-kasse, hvordan reglerne er?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Jeg synes altså, det er helt omsonst at skulle begynde at forholde sig til nogle spørgsmål, der handler om et lovforslag, som ikke er fremsat eller noget som helst.
Her tredjebehandler vi L 224, og det er det, debatten handler om.
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
De fleste af Folketingets partier er enige i, at der kommer små årgange på arbejdsmarkedet, og at der forsvinder nogle store årgange, og at der derfor om nogle år vil opstå et behov for arbejdskraft, og det vil overraske mig meget, hvis det er sådan, at Venstre ikke længere har den opfattelse.
Men det, som jeg gerne vil sige til ordføreren, er, at vi for 2 år siden havde en arbejdsløshed på 40.000-45.000; så langt kunne vi altså komme ned med en dagpengeperiode på 4 år, og vi kunne komme så langt ned med et genoptjeningskrav på kun 26 uger.
Alt tyder altså på, at man sagtens kan få folk i arbejde med de hidtidige regler.
Hvorfor i alverden skal man så lave dem om?
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Jeg har aldrig kunnet forstå, at der skulle være forskel på optjening og genoptjening.
Altså, når man er inde i dagpengesystemet, tager det 52 uger at genoptjene retten til dagpenge, og når man var faldet ud af dagpengesystemet, tog det 26 uger.
Altså, logikken er, at vi har ens regler, og det er jo det, vi gennemfører med det her lovforslag.
Det spørgsmål havde vi jo en vældig debat om ved andenbehandlingen, hvor det blev slået fast, at alle undersøgelser viser, at jo større arbejdsudbud, vi har, jo større beskæftigelse har vi også.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Men det er da fantastisk, hvis det virkelig skulle være sådan, at det at man pisker de arbejdsløse til at sende flere ansøgninger fører til, at der kommer flere job, at det så ikke har været muligt i de mange debatter, vi efterhånden har haft om dagpengereformen, for en eneste ordfører eller minister at forklare, hvordan det går til.
Hvad er det, der får murermesteren til at beslutte at ansætte en ekstra svend, fordi han får dobbelt så mange ansøgninger?
Det må det da være muligt at svare på.
Der er også blandt ordførerne her enkelte, der har prøvet at have en virksomhed.
Det må da være muligt at forklare, hvorfor man som virksomhedsejer beslutter, at man vil ansætte en mere, fordi man får dobbelt så mange ansøgninger, ellers hænger argumentationen jo ikke sammen fra regeringens side.
Derfor må det være muligt at forklare, ikke med alle mulige mærkelige computermodeller, men i virkelighedens verden.
Jeg ved godt, at vi har fået svar fra ministeren på, at man ikke har undersøgt virkeligheden, men det må da være muligt for ordføreren at forklare, hvad det er, der får en virksomhedsejer til at ansætte en mere, fordi vedkommende får flere ansøgninger.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Det er jo en fuldstændig kopi af den debat, vi havde ved andenbehandlingen.
Der er jo ikke mere at tilføje end at sige, at vi ved fra alle de undersøgelser, der ligger, at når vi har et større arbejdskraftudbud, så har vi også en større beskæftigelse.
Så enkelt er det.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Hvis det er så enkelt, hvorfor er det så ikke muligt at forklare?
Det må da være muligt at forklare, hvad det er, der får en virksomhedsejer til at ansætte en ekstra uden at behøve at henvise til alle mulige computermodeller.
Så forklar stille og roligt: Hvorfor ansætter virksomhedsejeren en ekstra?
Den eneste forklaring, som jeg kan se og som giver mening, er, at hvis man regner med, at når man pisker de arbejdsløse, så bliver de presset ud i at tage imod job til ringere løn og arbejdsvilkår, og så kommer der løntrykkeri.
Hvis det er det, man mener med at der bliver flere job, at man skal have løntrykkeri, og at det er det, man vil, så sig det dog ærligt.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Der er jo flere elementer, der påvirker.
Det ene er, at når der er større udbud af arbejdskraft, så ansætter man flere i arbejde.
Så det giver god mening, og det fremgår jo af de rapporter, vi har set fra kommissioner og af udtalelser fra økonomer, at det hænger sådan sammen.
Pernille Frahm (SF), 2010-07-02:
Grunden til, at jeg blander mig i den her debat om arbejdsmarkedet, er, at vi har en gruppe af arbejdstagere, som har nogle ganske specielle forhold, nemlig vores kunstnere, for hvem arbejdsmarkedet jo ser meget anderledes ud, end det gør for dem på det traditionelle arbejdsmarked, hvor man har en fast arbejdsgiver og et længere forløb, en fast ansættelse. Og vi ved, at kunstnerne vil blive ramt ekstremt hårdt af den her ordning.
Jeg vil gerne spørge, hvad regeringen har tænkt sig, eller hvad Venstres ordfører har tænkt sig man skal gøre for at sikre, at kunstnerne ikke går fuldstændig til grunde på grund af de her stramninger.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Det mener jeg er en påstand, som er helt ude i hampen.
Altså, for at leve op til kravene skal man have 4 måneders arbejde om året, og det er nok til, at man kan blive i systemet.
Og hvis man som kunstner ikke kan finde 4 måneders arbejde om året, skal man måske overveje, om det er noget andet, man skal give sig til.
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
De regler bliver så ens på det samme dårlige niveau; det er jo den sædvanlige metode, som man bruger fra borgerlig side, altså at man laver nedskæringer, og at det så bliver på det samme dårlige niveau.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er ordføreren blevet klogere med hensyn til, hvordan i alverden det, som regeringen påstår, altså den her forkortelse af dagpengeperioden plus det, vi behandler i dag, nemlig at genoptjeningskravet til dagpengene, arbejdskravet, skal fordobles, skal skabe 13.000 nye job, som man påstår, og at de vil komme i 2013 eller 2014?
Det er jo et rent fatamorgana, og her tror jeg da i hvert fald man ganske roligt kan tale om varm luft.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg kender godt de folk, der læser ting, ligesom en vis herre læser Bibelen.
Det vil jeg sige bare er ærgerligt.
Jeg vil sige, at hr. Torben Hansen som Socialdemokratiets ordfører ikke har sagt noget forkert.
Ligesom hr. Peter Juel Jensens parti ikke havde nogen planer om at ændre dagpengeperioden, har vi ingen planer om det.
Vi synes, at det er fornuftigt med en 4-årig periode – især midt i en periode, hvor arbejdsløsheden stiger og langtidsledigheden stiger, er det fuldstændig skørt at forkorte dagpengeperioden.
Da vi gjorde det sammen midt i 1990’erne, var det jo, fordi vi endnu en gang havde været inde at rydde op efter Venstre og De Konservative.
Og vi gik fra 360.000 ledige ned til 140.000 ledige.
Der blev strammet op, men det skete kun på dagpengeperioden, der var ikke en ændring i beregningssatsen og genoptjeningskravet, de fortsatte uændret.
Derfor kan man heller ikke sammenligne tingene.
Så der er meget logik i, at hr. Torben Hansen har sagt, at vores udgangspunkt er en 4-årig dagpengeperiode.
Peter Madsen (V), 2010-07-02:
Hr. Bjarne Laustsen vil gerne have, at vi diskuterer det foreliggende forslag, men der melder sig det spørgsmål, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen forestiller sig som alternativ til forslaget.
Når man i sin ordførertale kalder regeringens forslag for en massakre på velfærdssamfundet og siger, at man er lodret imod forkortelsen af dagpengeperioden, er der alligevel det naturlige spørgsmål: Vil man så rulle forslaget tilbage?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Nu tillader taletiden jo ikke, at jeg begynder at remse alle de uhyrligheder op, som regeringen har gennemført, for så kunne vi få en rigtig lang snak om det, men det er rigtig mange.
Grunden til, at jeg reagerer, som jeg gør, er, at jeg synes, at det, der er sket, har været skævt; det har haft et helt forkert sigte.
Man har været efter fagforeningerne med alt lige fra deltidspakker til alle mulige andre forskellige ting, man har lavet, og det er ensidigt – enfoldigt, kunne man også sige – i forhold til de angreb, der har været på den samlede danske fagbevægelse og lønmodtagerne og de laveste i samfundet.
Altså, bare fordi man har fået nogle børn, skal man straffes, bare fordi man er arbejdsløs, skal man straffes, bare fordi man ikke har fået en faglig uddannelse eller har en forældet uddannelse og ens virksomhed er blevet outsourcet til Kina, eller hvor det er henne, skal man straffes.
Det er regeringens filosofi, og derfor vil jeg gerne give tilsagn om, at vi da aldrig nogen sinde ville lade de svageste i det her samfund i stikken.
Et samfund kendes på, hvordan man tager sig af de svageste i samfundet, og det er Socialdemokratiets politik.
Jeg ved godt, at regeringen tror, at jo flere penge man giver millionærerne, des bedre har de det, og det har millionærerne sikkert også, men det får den arbejdsløse ingen arbejde af.
Jacob Jensen (V), 2010-07-02:
Tak for svaret.
Det tager jeg som en bekræftelse på, at Socialdemokraterne vil rulle dagpengeperioden tilbage til 4 år.
I den forlængelse vil jeg godt spørge, om hr. Bjarne Laustsen dermed er enig i det, som hr. Torben Hansen fra Socialdemokratiet i en tidligere debat har udtalt, ikke i denne sal, men i Folketingssalen?
Den 25. maj udtaler han følgende til Newspaq: »Forslaget om to år er fuldstændig uacceptabelt. Folk har krav på fire år på den nuværende sats.«
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg respekterer mine kollegaer, også fra andre partier, dybt.
Jeg synes simpelt hen, det er en uretfærdighed, som hr. Jacob Jensen begår.
Regeringen har ikke villet fremlægge alle sine forslag til forringelser for de danske lønmodtagere; det har de ikke villet.
Der kommer et forslag til efteråret, har vi hørt, og så vil hr. Jacob Jensen have mig til at fortælle, hvad det er, vi skal rulle tilbage, og dit og dat – forslag, som vi ikke har set endnu.
Socialdemokratiet afkortede dagpengeperioden i 1990'erne, javel, og så lavede vi en massiv indsats, for at folk ikke skulle falde ud, og det lykkedes os.
Men det, vi ikke har gjort, er det, som det forslag, vi behandler i dag, handler om, nemlig at fordoble genoptjeningskravet, og vi havde heller ikke planer om at firedoble beregningsperioden.
De to forslag tror jeg faktisk er meget værre tilsammen end det forslag, som Dansk Folkeparti er kommet til at fremsætte, og som Venstre så lod sig overtale til at være med på, selv om det er stik imod deres egen politik.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-07-02:
Det, vi skal finde ud af her, er jo, at den regning, som den internationale finanskrise har efterladt, skal betales, og der er der – det kan vi konstatere – kommet et gedigent oplæg, et gedigent forslag, fra regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er en konstatering.
Over for det står så, at vi også kan konstatere, at det forslag, som S og SF har fremlagt, er faldet totalt til jorden og totalt ligger i ruiner.
Der er ikke nogen sammenhæng i det, slet ikke i økonomien i det, og derfor er mit spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen: Hvordan skal dette så finansieres, når man samtidig vil rulle det hele tilbage?
Det er jo en kæmpe, kæmpe regning, man så skal finansiere.
Hvordan skal det ske?
Er det nogle kæmpe skattestigninger, der skal ske, eller hvad?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Hr. Damgaard Larsen brugte ordet gedigent.
Se, nu var jeg jo smed, inden jeg kom herind i Folketinget, og det skal jeg ikke bruge så meget tid på at fortælle om, men for mig er »gedigent« noget helt andet.
Et gedigent håndværk er, at man lægger det hele frem.
Det gør regeringen ikke.
De opfører sig ligesom en brugtvognsforhandler, der sælger en bil, og så er der gammel gæld i den, og så kommer de og henter den igen.
Det er det, vi er ude i her, nemlig at man fortæller en masse godt om nogle ting, og vi må ikke se hele pakken, vi må ikke vide, hvordan undervognen ser ud, hvor mange kilometer motoren har kørt, eller noget som helst andet.
Nej, det får du nok at vide senere, bliver der sagt, og det synes jeg er uskønt, jeg synes ikke, det er godt, når vi behandler sådan et forslag, og når det er en nedskæring over for danske lønmodtagere, bryder jeg mig slet ikke om det.
Så derfor synes jeg, at det, vi står med her, er en udfordring, hvor man lader de forkerte betale regningen, og det er i øvrigt skabt af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-07-02:
Men hr. Bjarne Laustsen svarede jo ikke på mit spørgsmål.
Betyder det så, at jeg kan konstatere, at den kæmpe, kæmpe regning, der så vil komme ud af det, skal betales med en kraftig stigning i skatterne her i Danmark, når Socialdemokratiet kommer til?
Eller er det, fordi man endnu ikke ved, hvordan Harald Børsting kommer og siger at det hele skal være, og hvordan det skal hænge sammen, og man ikke ved, hvilket forslag man skal gå ind for?
For man har jo fra Socialdemokratiets og SF's side deponeret hele sin handlekraft – hvis man overhovedet har nogen handlekraft – ovre hos Harald Børsting.
Men hvad er svaret?
Lad os nu få det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg tror, der er meget behov for, at vi afbryder mødet her, og at der så bliver indkaldt til et gruppemøde i Venstre, hvor beskæftigelsesministeren og ordføreren fortæller Venstres medlemmer, hvad det her forslag handler om.
Når vi er færdige med at behandle det her forslag, kommer der et, der er endnu værre, nemlig det om firedoblingen af beregningsgrundlaget.
Det ved Venstres medlemmer tydeligvis ikke noget som helst om, og så stiller man sig i sin uvidenhed op og fortæller her, at det, som Socialdemokratiet og SF og andre partier vil, ingen gang har på jorden.
Når man ikke kender sin egen regerings politik, synes jeg simpelt hen, det klinger hult, når man stiller sig op og siger, at det er gedigent osv.
Og der kommer andre forslag, det ved vi fra undervisningsministeren, der allerede har meddelt, at man lige skærer i uddannelsen til de dårligst stillede, fra 80 til 40 uger, og så skærer man også lige 20 pct. af satsen.
Det ved vi, og så ved vi også, at S og SF er kommet med et løsningsforslag, der selvfølgelig ud fra mit synspunkt er meget mere sympatisk.
Og det beder vi selvfølgelig vælgerne om at tage stilling til.
Så når vi får magt, agter vi selvfølgelig også at gennemføre det program, som vi har lagt frem.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Hvis nu det er sådan, at der er en ny parlamentarisk situation efter et valg, vil Dansk Folkeparti så stille sig sådan med armene over kors og sige, at man kom til at begå en fejl sammen med V og K med at skære i dagpengene, selv om man har sagt, at man vil gøre det modsatte?
Så spørger jeg bare, om Dansk Folkeparti efter et valg vil sætte sig uden for indflydelse, når der kommer nye folk til.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, fordi så er det jo fuldstændig hult og meningsløst, hvis man bare vil sætte sig ind i et hjørne, op i hængekøjen, eller hvor man vil være henne.
Altså, indtil nu har man sagt et og gjort noget andet.
Hvordan vil det være i fremtiden?
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Det er egentlig ret klart i den forbindelse, for der er ikke nogen af os, der ved, hvad der sker efter et valg.
På nuværende tidspunkt er der ikke nogen af os, der ved, hvordan regeringen ser ud efter et valg.
Lige nu og her er der blevet fremlagt en pakke, og vi behandler dagpengene her.
Der er et bredt flertal, og det består af regeringen og Dansk Folkeparti og De Radikale og Liberal Alliance, der har taget ansvaret for at lave en genopretning af den danske økonomi, modsat det som Socialdemokratiet og SF vil.
Men hvad der sker efter et valg, kan vi selvfølgelig ikke sige noget om, og heller ikke om, hvordan den parlamentariske situation vil være.
Der er mange ting, der kan ændre sig.
Tingene kan ændre sig hurtigt i politik.
Det kan ske med kort varsel, hvis der kommer noget som her ved genopretningspakken, og der kommer et krav om, at vi skal finde 24 mia. kr., og det kommer hurtigere, end vi regner med.
Så der kan ske mange ting i forbindelse med et eller andet udefrakommende.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad man vil gøre i Dansk Folkeparti, når det nu viser sig, at der ikke kommer flere job ud af det her.
Vi har jo set, siden krisen indtraf, at beskæftigelsen er faldet og faldet, selv om der er blevet flere og flere arbejdsløse og flere og flere, der er røget helt ud af systemet og må hutle sig igennem.
Alligevel falder beskæftigelsen, så der er ikke noget, der tyder på, at regeringen har ret i dens drømmeri om, at hvis arbejdsgiverne får flere ansøgninger, ansætter de også flere.
Der er ikke kommet et eneste konkret eksempel på, at en murermester, der får dobbelt så mange ansøgninger, ansætter en svend ekstra.
Så hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis det viser sig, at der ikke kommer flere job, og hvis det viser sig, at det, der i stedet sker, er, at folk må gå fra hus og hjem og kommer ud på en voldsom social nedtur?
Vil Dansk Folkeparti så lave det her om, eller vil Dansk Folkeparti så bare sige, at det var ærgerligt, og at det var prisen for, at man kunne fastholde skattelettelserne til de rigeste?
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Vi havde et krav om at skulle finde 24 mia. kr. i forbindelse med konvergensprogrammet fra EU, og det har Dansk Folkeparti så accepteret at være med til at tage ansvaret for.
På vores område er det dagpengene, og der er et bredt flertal, der tager ansvaret for og vil bidrage til at lave en genopretning af økonomien.
Det her med at få flere i job sker bl.a. gennem den indsats, der er blevet gjort gennem det sidste stykke tid.
Der kan vi jo se, at ledighedstallene falder, der er flere, der kommer i beskæftigelse.
Så jeg er ret sikker på, at det virker.
Hvad angår beskæftigelsen, burde fru Line Barfod spørge hr. Eigil Andersen, hvordan han mener det vil gå, når vi er nede på så lavt et ledighedstal, som han siger vi er om 3-4 år.
Dele af »En Fair Løsning« træder først i kraft efter overenskomstforhandlingerne – og de foregår i 2013 eller sådan noget – og så tager det et stykke tid, inden det er implementeret.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at det jo ikke passer.
Beskæftigelsen falder, der bliver færre og færre, der er i arbejde.
Det, vi gerne skulle, var, at flere og flere kom i arbejde.
Hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti regner med at få ud af det her andet end, at mennesker må gå fra hus og hjem?
Er det, man reelt vil, at støtte regeringens ønske om løntrykkeri?
Vi skal ikke bare have social dumping fra østeuropæere, der bliver importeret til Danmark for at være med til at trykke løn og arbejdsvilkår, man vil også have, at arbejdsløse skal presses ud i at lave løntrykkeri.
Nu kan vi høre, at man synes, det er fint, at der kommer filippinere og arbejder for 3.000 kr. om måneden.
Er det der, Dansk Folkeparti mener, at de arbejdsløse skal presses ned, eller hvordan forestiller man sig, at vi skal få flere job, hvis man ikke ellers gør en indsats for at skabe flere arbejdspladser?