runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Jo, der kan effektiviseres og der kan prioriteres bedre i den offentlige sektor, og vi har også lagt frem, hvordan der kommer til at blive en meget behersket vækst i den offentlige sektor i de kommende år, for at vi på samme tid kan få styr på økonomien og få råd til at investere i nogle af de ting, der skal bringe vores samfund fremad.
Så på det meget overfladiske niveau er jeg sådan set enig i det, hr. Joachim B. Olsen siger.
Det her er jo et spørgsmål om, at vi har valgt at løse nogle opgaver i fællesskab; at vi vil sørge for, at uddannelse er noget, der er tilgængeligt for alle, og ikke kun for dem, der kan betale for det; at et ordentligt sundhedsvæsen er noget, der er tilgængeligt for alle, og ikke kun for dem, der kan betale for det selv.
Man drømmer åbenbart om et eller andet liberalistisk mønstersamfund, som man læser frem af nogle gamle skolebøger fra den liberalistiske tradition.
Jeg synes, at det ville være så synd, hvis det skulle overgå Danmark, at det skete.
Vi arbejder på at udvikle en solidarisk velfærdsmodel, og det handler også om at holde den ved lige og justere og effektivisere den løbende.
Det vil jeg godt være enig i, men i det grundlæggende ideologiske synspunkt er jeg simpelt hen så uenig med hr. Joachim B. Olsen.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Jeg vil gerne lige vende lidt tilbage til det her med den offentlige sektor.
Er ordføreren af den opfattelse, at når man har verdens største offentlige sektor, er en ambition om, at der skal være 40.000 færre ansatte i den, så fuldstændig urealistisk?
Altså, er der ikke effektiviseringspotentiale i en offentlig sektor med over 800.000 ansatte, så man kan reducere den med 5 pct.?
Der er masser af virksomheder, som hele tiden må effektivisere.
Det gør de for at overleve.
Lad mig bare nævne nogle eksempler.
Det er jo ikke nogen naturlov, at det skal være sådan.
Jeg taler med masser af offentligt ansatte.
Ordføreren vil gerne fremstille det, som om vi er fjender af den offentlige sektor.
Jeg har talt med masser af offentligt ansatte, som peger på, at der er et stort effektiviseringspotentiale.
Jeg talte med en forleden, som havde været ansat i Danmarks Statistik i mange år, og han sagde, at dengang de fik computere osv. i Danmarks Statistik, skulle man jo have troet, at der så var et rationaliseringspotentiale, fordi de ikke længere skulle sende breve og alt muligt rundt for at få data.
Men det medførte ikke, at der blev færre ansatte i Danmarks Statistik.
Så fandt folk bare på nogle andre ting at lave.
De vidste ikke, hvad de skulle lave, så de fandt på nogle ting selv.
Altså, det ville jo aldrig ske i en privat virksomhed.
Det her er skatteborgernes penge.
Er det ikke muligt at effektivisere den offentlige sektor og få en mindre offentlig sektor?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Vi har ikke, heller ikke i valgkampen, sagt, at man ikke kunne bruge nogle penge bedre.
Det fremgår faktisk også af de ting, der blev lagt frem før valget, at vi peger på en række moderniseringer i den offentlige sektor, som vi gerne vil lave, og har det som ambition at bruge pengene bedre.
Så siger vi lige ud, at der vil være år, hvor der er smalhals i den offentlige sektor, hvor der ikke er råd til ret store vækstprocenter.
Det siger vi lige ud.
Det sagde vi faktisk før valget, og det siger vi faktisk også nu.
Så det er en mistolkning og en fejllæsning – jeg ved ikke, om det er bevidst eller ubevidst – af det, der blev sagt før valget.
Med hensyn til det der så blev sagt om Liberal Alliances forslag, er der altså en forskel på at sige, at vi godt tror, at vi kan bruge 5 mia. kr. bedre inden for den offentlige sektor, og så sige, at man kan spare – den ene uge overgår jo den anden – er vi oppe på 70 eller 80 mia. kr. nu?
Hvor mange hundredtusinde offentligt ansatte skal vi op på, før Liberal Alliance er tilfredse?
Og alle de penge skal så bruges på skattelettelser.
Det der fatamorganasamfund, som man prøver på at mane frem fra de liberalistiske lærebøger, fungerer ikke, det findes ikke, og det kører ingen steder.
Vi er nået langt med den velfærdsmodel, vi har.
Den vil vi forbedre, Liberal Alliance vil vel mere eller mindre afskaffe den.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Jeg kunne også have mine tvivl om, hvorvidt hr. Torsten Schack Pedersen var i salen, da jeg holdt min tale, for jeg lagde ligesom op til, at jeg godt ville have, at Venstre kom lidt mere ud af busken, med hensyn til hvad de vil.
Jeg har også lige til hr. Peter Christensen sagt, at vi mangler at få at vide, hvordan Venstres YouTubeplan hænger sammen.
Der mangler jo simpelt hen 5 mia. kr., fordi Venstre bruger pengene to gange.
Derudover vil jeg sige, at regeringens oplæg til en skattereform jo giver skattelettelser til rigtig, rigtig mange danskere.
Vi løfter 250.000 almindelige lønmodtagere ud af topskatten, og vi sikrer, at der er et ekstra incitament til at udbyde sin arbejdskraft, især for de enlige forældre, som får en tredobling af beskæftigelsesfradraget.
Og den endelige ændring af beskæftigelsesfradrag, som vi lægger op til, vil betyde, at over 3 millioner danskere vil få mere ud af skatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Alle organisationer kan jo gøre tingene bedre og billigere eller bedre eller billigere, end de gør i dag.
Det gælder såvel private firmaer, som det gælder offentlige institutioner.
Man kan altid gøre tingene bedre og billigere.
Det var vores løfte til borgerne, at vi ville sørge for, at tingene blev gjort billigere, så de kunne få mere eller det samme for færre penge, så de kunne slippe billigere i skat.
Der blev vi mødt med den hovedrysten fra hr. Jesper Petersens parti, at sådan noget slet ikke kunne lade sig gøre.
Den eneste måde, hvorpå borgerne kunne få mere for pengene, var sådan set ved, at man bare øste flere penge ud.
Skal det forstås sådan nu, at hr. Jesper Petersen medgiver, at det, vi sagde i valgkampen om, at tingene kunne gøres bedre, faktisk er rigtigt, selv om hr. Jesper Petersens parti i valgkampen sagde, at det var forkert?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-08:
Det er pauvert.
Nu har vi skullet lægge øre til en tale, der gik ud på at fokusere på højrefløjens katastrofale politik og ødelæggelse af landet, og der var en voldsom kritik af den tidligere regerings skattepolitik, og så stiller jeg bare et helt simpelt spørgsmål – for når man lytter til ordførerens indlæg, rejser det jo nogle spørgsmål – og det er: Hvordan vil hr. Thomas Jensen have det, hvis en kommende skattereform medfører, at danskerne får lov til at beholde nogle flere af deres egne penge selv – og uden at man bare flytter dem fra den ene lomme til den anden, men reelt sænker skatten?
Vil det være for højreorienteret og for imødekommende over for højrefløjen, eller vil hr. Thomas Jensen hellere være sammen med Enhedslisten og imødekomme deres krav?
Det må da være rimelig nemt i forhold til den ordførertale, som hr. Thomas Jensen har holdt, at svare på, om han synes, det er en god idé at sænke skatten reelt, eller om han hellere vil være med på Enhedslistens præmisser.
For man må jo nok sige, at ordførertalen rimelig klart viser, hvor præferencerne ligger.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Men derudover har jeg ikke nogen kommentarer til de forhandlinger, som pågår i Finansministeriet i de her timer.
Mit håb er, at Venstre vil gå ind og forhandle konstruktivt, og det er også det, som jeg fornemmer at de fleste af partierne gør, og derfor håber jeg også, at vi kan komme frem til at få en bred aftale om skatten i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-08:
Det blev det jo ikke meget bedre af i forhold til at svare hr. Peter Christensen på det spørgsmål, som hr. Peter Christensen stillede.
Derfor vil jeg lægge mig meget tæt op ad det, som hr. Peter Christensen spurgte om: Hvordan vil hr. Thomas Jensen have det, hvis der laves en skatteaftale, der medfører reelle skattelettelser til danskerne?
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Hvis hr. Peter Christensen nu også havde lyttet, da jeg holdt min ordførertale, ville han vide, at jeg lagde op til, at det kunne være spændende, om vi her i dag kunne få et klart svar på, hvad nogle af partierne ville.
Jeg står her med Berlingske fra den 31. maj, hvor landets ledende økonomer siger i kor: V bruger pengene to gange.
Tidligere overvismand og tidligere formand for VK-regeringens Velfærdskommission Torben M. Andersen siger direkte: Det er en matematisk umulighed.
Derfor har jeg i dag lagt op til, at partierne godt må komme på banen her i Folketingssalen og give deres besyv med, hvordan deres egne YouTubeplaner og DREAM-modeller hænger sammen.
Så vil jeg gerne gentage, at jeg håber, at vi kan indgå et bredt forlig om skatten, sådan at danskerne ved, hvad de skal betale i skat.
Det er at skabe tryghed om skatten.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Regeringen har ærligt fremlagt det bud på en skattereform, som der kunne blive gennemført, hvis regeringen selv havde 90 mandater.
Men regeringen er en mindretalsregering, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at samtlige Folketingets partier fortsat er med i forhandlingerne i Finansministeriet, og det håber jeg også fører til en bred aftale om skatten i Danmark, sådan at borgerne, når vi går til folketingsvalg næste gang, og når vi er på den anden side af det folketingsvalg, ved præcis, hvad det er, de skal betale i skat.
Peter Christensen (V), 2012-06-08:
Det var en ordførertale, som med stor selvsikkerhed delte universet op på en meget enkel måde.
Der var en højrefløj, og der var en venstrefløj, og livet var simpelt og enkelt.
Så kan man sikkert også svare med lige så stor sikkerhed på, hvad man fra Socialdemokratiets side håber omkring skattereformforhandlingerne.
Skal det laves med Enhedslisten og de krav, de stiller, eller skal det laves med den såkaldte højrefløj?
Hvad ønsker Socialdemokratiet?
For Enhedslistens krav og Venstres krav er ikke forenelige.
Det må være lige så nemt, når man nu kan dele livet op så enkelt, at svare på mit spørgsmål.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Nej, det synes jeg bestemt det ikke.
Det er sådan, at trepartsforhandlingerne gerne skulle give et råderum på de 4 mia. kr., og det er selvfølgelig en bunden opgave for regeringen at finde det råderum, så vi sikrer os, at vi også kan sikre et godt og stærkt velfærdssamfund i Danmark i årene fremover.
Det kan jo også være, at den internetside, som fru Merete Riisager har bevæget sig ind på, ikke taler helt sandt.
Lad os nu se, hvad dagen bringer.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Jeg køber ikke denne præmis, selv om det er fristende.
Jeg skal ikke spekulere i, om trepartsforhandlingerne er aflyst eller ej.
Jeg er sikker på, at regeringen sammen med parterne nok skal finde en fin løsning, og såfremt man så må bruge andre redskaber for at opnå vores krav til 2020-planen, er jeg ret sikker på, at man gør det via andre veje.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Men når nu vi andre, der sidder hernede med vores computere kan læse, at trepartsforhandlingerne er aflyst, vil ordføreren så ikke medgive, at det var en fuldstændig afgørende del af regeringens plan, og at regeringen således bliver nødt til fuldstændig at revurdere sin plan og eventuelt overveje, om regeringen kan fortsætte, når hele grundlaget på den her måde smuldrer?
Peter Christensen (V), 2012-06-08:
Nu har vi lige hørt en ordførertale, hvor man puster sig op i forhold til højrefløj og venstrefløj, og så får vi så pauvert et svar.
Hvor er det pinligt.
Venstrefløjen i form af Enhedslisten har et krav om, at der ikke bliver ændret ved overførselsindkomsterne.
Venstre har et krav om, at reformmilliarderne bliver brugt til ægte skattelettelser.
Det burde egentlig være ret nemt at svare på, hvem Socialdemokratiet helst ser regeringen indgår en aftale med om en skattereform.
For det andet svar var at sige, at jorden er rund.
Det er gået op for omverdenen.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Det, der er at prale med, er jo lige præcis, at vi så faktisk laver en række fremskridt for de penge.
Det er ikke det i sig selv, at skatterne er blevet øget med de her 5 mia. kr. i finansloven.
Det er alle de gode ting, vi bruger de penge til, efteruddannelse for almindelige lønmodtagere, indsats mod social dumping, at fattigdomsydelserne kan komme væk, at der kan blive øgede optag på universiteterne, at vi kan styrke ulandsbistanden.
Alle de gode ting, som faktisk sker med den finanslov, er det, der er at prale af.
Derfor lægger vi også frem som et væsentligt element i regeringens 2020-plan, at vi mener, at vi faktisk godt, selv om beløbet er 5 mia. kr., kan finde 5 mia. kr., der i dag bliver brugt i den offentlige sektor, som kan bruges på noget andet.
Vi kan effektivisere, vi kan prioritere anderledes.
Den øvelse går vi gerne ind i med Liberal Alliance.
Problemet er bare, at allerede inden de penge er fundet, er kammeraterne hos Venstre gået i gang med at bruge de penge fra det offentlige forbrug til skattelettelser i deres regnestykker, som ikke hænger sammen.
Vennerne forlader langsomt Venstre.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
I den her debat synes jeg godt, at vi uden at skulle diskutere det bare kan tage udgangspunkt i, at hvis man er lidt rød, har man ikke noget imod at opkræve meget store procenter hos folk af deres indkomst i form af skatter og afgifter.
Den diskussion tager vi en anden gang.
Så lad os tage den diskussion i dag, der handler om, at når man så har opkrævet et meget stort antal procenter hos folk, skal de have bedst mulig service for de penge, bedst mulige ydelser for de penge.
Får man det, hvis man går til opgaven med den tilgang, at det bare handler om at øge det offentlige forbrug, fordi det lyder godt at sige, at man vil bruge flere penge, eller ville det, hvis man gerne vil have mest muligt ud af pengene, være mere produktivt at gå til det med den tilgang, at tingene kan gøres bedre, at det, man lover vælgerne, ikke er at bruge 10 mia. kr. mere, at det, man lover vælgerne, er at bruge de penge, man allerede får, bedre?
Kunne det sidste ikke være noget, vi kunne være fælles om, nemlig, at når der nu er opkrævet x antal milliarder kroner, så at bruge dem
bedst muligt i stedet for bare at gå og prale med, at man bruger 10 mia. kr. mere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jamen jeg synes lidt, at det var den samme lirumlarum, der kom fra hr. Joachim B. Olsen.
Altså, den måde, hvorpå man typisk begår sig her på Christiansborg, er ved, at man går ind og søger indflydelse.
Og der har vi – det må jeg altså sige til Liberal Alliance – typisk set, at næsten uanset hvad der er kommet fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, er man kommet med et typisk overbud ved at sige: Hvis I vil lave det, så vil vi lave det endnu mere.
Jo, jo, det er rent overbud, sådan er det.
Det er jo en taktik, som man har valgt i Liberal Alliance, og den må vi andre jo så bare reflektere på.
Men jeg siger bare i mit stille sind – og det er bare en lille hjertevarm anbefaling til hr. Joachim B. Olsen og andre i Liberal Alliance: Hvis man gerne vil have nogle af sine forslag vedtaget med større dygtighed her i Folketinget, kunne man godt starte med at beskrive finansieringen noget mere grundigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Vi er både egoistiske og superliberalistiske og alt muligt.
Så hvad er egentlig Dansk Folkepartis holdning på det her område?
Må det være dyrere at være dansker, og hvis det ikke må være dyrere at være dansker, hvorfor gør man det så dyrere at være dansker?
Skal det være billigere at være dansker?
Og hvis det skal være billigere at være dansker, hvorfor bruger man så så meget krudt på at undsige Liberal Alliances meget stilfærdige reformpolitik?
Hvor ligger Dansk Folkeparti her?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Nu siger ordføreren, at Dansk Folkeparti har været med til at tage svære beslutninger.
Jeg hører det, som om det er noget, der kræver respekt, at man har været med til det, og det kan man jo så diskutere.
Det skal man selvfølgelig anerkende.
Er det ikke rationelt nok – et eller andet sted – at man kan have en offentlig sektor i Danmark, hvor der er 40.000 færre ansatte?
Lad mig bare nævne, at skolelærere, gymnasielærere er nogle af dem i Europa, som bruger allermindst tid på at undervise; der er måske et effektiviseringspotentiale.
At offentligt ansatte har en betalt frokostpause, som man ikke har i det private erhvervsliv, udgør måske også et effektiviseringspotentiale.
Det er jo ikke sådan, at folk skal være arbejdsløse; de skal over at arbejde i den private sektor, hvor de i øvrigt også tjener en højere løn, og hvor de er med til at skabe vækst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Altså, jeg synes måske, jeg kunne anbefale hr. Joachim B. Olsen at kigge på alle de aftaler og forlig, der er indgået i Folketinget siden 2001, hvor Dansk Folkeparti har lavet mange ting, som også har været negative, for at gennemføre økonomiske reformer, som har medført velfærdsforringelser.
Dem har vi været med til, fordi vi har påtaget os det ansvar, som det indebærer.
I Dansk Folkeparti anerkender vi jo præmissen om, at det burde være billigere og det skal være billigere at gå på arbejde.
Men der er det jo bare, at vi fra Liberal Alliances side oplever, at man fuldstændig overkiller den diskussion ved at sige: Vi vil fyre 40.000 offentligt ansatte, vi vil spare mellem 80 og 100 mia. kr. på statens budget pr. år.
Der er det, vi andre vælger, kan man så sige, at være lidt mere på det jævne, men jeg synes ikke, at det skaber nogen god og frugtbar diskussion at komme med så fantasifulde forslag, som indebærer, at man vil fyre 40.000 danske lønmodtagere, som arbejder, forhåbentlig, til gavn for vores alles bedste.
Det er sådan set det, der er den store forskel på Liberal Alliance og os.
Jeg kvitterer for, at vi har debatten, men jeg synes bare også, at Liberal Alliance burde gå mere i dybden med finansieringen frem for bare nærmest pr. automatik altid at sætte et stempel på deres beslutningsforslag, hvor der står: Det er finansieret ved offentlige besparelser, punktum.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Det der med at beskylde andre partier for ikke at forholde sig til virkeligheden er jo sikkert et smart retorisk trick at bruge, men jeg synes nu, at vi er et parti, der lægger en plan frem, som forholder sig til bl.a. det, som Dansk Industri med sin globaliseringsredegørelse har været ude sige, nemlig at den største forhindring for vækst i Danmark – det parameter, vi klarer os dårligst på – er skattetrykket .
Vi er et parti, der siger: Vi finder ud af, hvordan man sænker skatten på arbejde, sådan at vi møder den udfordring.
Så mit spørgsmål er: Hvornår ser vi en selvstændig plan fra Dansk Folkepartis side, som møder de udfordringer, Danmark står over for?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jeg havde nær sagt, at ordføreren jo sådan set selv viser, hvad det egentlig er, der er den helt store forskel på Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.
Vi går ikke ind og kigger målrettet på alle meningsmålinger og siger: Nå, nu er der flertal for det; nu er vi nødt til at gøre sådan, for det er det, som vores vælgere vil.
Vores politik tager udgangspunkt i virkelighedens verden, og det synes jeg sådan set med stor tydelighed har vist sig som en stor forskel på Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.
Vi tager udgangspunkt i virkeligheden, og vi har faktisk siden 2001 været med i alle nævneværdige forlig her på Christiansborg.
Vi har påtaget os et ansvar, også når det har været negativt.
Ordføreren nævner meningsmålinger, men alle meningsmålinger sagde jo også, at Dansk Folkeparti med deres vælgeropbakning på ingen måde kunne støtte ændringer i efterlønnen.
Alligevel valgte vi at påtage os et ansvar for den efterlønsreform, der har været, fordi vi har vurderet, at den desværre var nødvendig for at genoprette den danske økonomi. Vi går ikke bare ind og kigger på meningsmålinger, og jeg vil egentlig anbefale, at Liberal Alliance heller ikke gør det.
Jeg vil sige held og lykke med opgaven, men jeg vil også sige, at man skal prøve at lægge de der meningsmålinger til side og prøve at arbejde lidt mere konstruktivt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Nu består politik jo også af andet end at forholde sig til, hvad andre partier mener og gør.
Man kan jo også selv fremlægge en politik.
Og der mangler jeg at se forslag fra Dansk Folkeparti, der konkret går ud på, at det skal være billigere at være dansker.
Men jeg har lyst til at oplæse lidt fra to undersøgelser – der er lavet flere – af, hvad Dansk Folkepartis vælgere egentlig mener om skat.
I den ene bliver de spurgt, om de er enige eller uenige i udsagnet: Jeg foretrækker at have flere penge til rådighed til min familie og til gengæld modtage færre ydelser fra det offentlige.
69 pct. af Dansk Folkepartis vælgere svarer, at det er de enige i.
I den anden bliver folk spurgt, om de betaler deres skat med glæde.
Der er Dansk Folkepartis vælgere de vælgere af alle partiers vælgere, der i højeste grad siger, at de er uenige i udsagnet om, at de betaler deres skat med glæde.
46 pct. af Dansk Folkepartis vælgere er uenige i udsagnet om, at de betaler deres skat med glæde.
Hvornår kommer der noget fra Dansk Folkeparti, der imødekommer det store antal vælgere, som Dansk Folkeparti har, som synes, at de betaler for meget i skat, i stedet for at man i den nuværende folketingssamling går sammen med regeringen om at sørge for, at de kommer til at betale endnu mere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jo, men jeg synes jo altså også, at vi i de sager, hvor jeg har været ordfører, har gjort en dyd af her i Folketinget at rose nogle af de forslag, som er kommet fra Liberal Alliance.
Det, jeg bare har efterlyst gang på gang, er, at man i partiet i stedet for at bruge halvanden linje på at beskrive finansieringen begyndte at arbejde lidt mere i dybden med, hvordan man ville finansiere de her forslag.
forrige uge havde vi jo forslaget om, at man ville fjerne registreringsafgiften for biler fra 1. januar 2013.
Man havde også forslaget om, at man ville fjerne arveafgiften.
Jeg tror, det var omkring 20 mia. kr., som vi kunne se frem til ville blive fjernet fra indtægtssiden på den danske finanslov for 2013.
Der er ikke så længe til.
Og der er vi altså i Dansk Folkeparti lidt mere principielle og lidt mere håndfaste
set i forhold til alle de her mange fugle på taget og alle de her vidtløftige regnestykker, som vi har oplevet fra Liberal Alliance.
Derfor har vi valgt at sige, at vi gerne vil se på de initiativer, der kan komme.
Vi har også udtrykt os positivt omkring det med arveafgiften, for den er jo dybest set urimelig, men vi er bare nødt til at finde en finansiering, som er tålelig og som er rimelig, uden at det går ud over den sociale velfærd.
Derfor.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Nu skal hr. Ole Birk Olesen ikke stå og forvanske det, jeg siger herfra.
Det, jeg siger, er, at vi får skabt en fremrykning af nogle investeringer, fordi det er i år 2012 og 2013, vi mangler arbejdspladser i Danmark.
Samtidig siger jeg også til det CEPOS-argument, der har været ude i offentligheden, og som jeg kan høre at hr. Ole Birk Olesen udmærket kender og nærmest citerer fra, at det jo er sådan, at regeringen har det formål med den her kickstart af dansk økonomi og også det her investeringsvindue netop at få gang i økonomien, sådan at der kan komme gang i et selvbærende opsving.
Når det selvbærende opsving er i gang, vil der foruden de ting, som det her tiltag skaber, ske det, at virksomhederne af egen drift begynde at investere mere og gøre det på den rationelle måde, som de kender bedst.
Så på den måde skal det her føre til et selvbærende opsving, som for alvor sætter gang i dansk økonomi.