runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er lidt sjovt.
Hver gang man under den her debat spørger til noget sådan lidt mere konkret om eksempelvis børnefamilierne, taler regeringspartierne fuldstændig sort.
Altså, hvorfor siger man ikke bare, at man har brudt det løfte?
I regeringsgrundlaget fra 2005 skrev man, at mange børnefamilier har en trængt økonomi, derfor satte man den gennemsnitlige forældrebetaling ned.
Det var godt.
Men det, finansministeren glemmer at fortælle befolkningen fra Folketingets talerstol, er, at samtidig med, at man lavede det her, indførte man brugerbetaling for SFO uden loft.
Det er jo virkeligheden.
Og derfor forringede det samlet set også børnefamiliernes økonomi. Hvorfor siger man ikke bare, at man har brudt løftet til børnefamilierne?
Man har gjort det muligt for kommunerne at indføre brugerbetaling for noget, som børnefamilierne i dag får gratis i vuggestuen, man har ikke indfriet løftet om, at man, hvis kommunerne ikke makkede ret - som den tidligere familie- og forbrugerminister Carina Christensen sagde - ville forbyde lukkedage.
Hvorfor siger man det ikke bare, som det er?
Nemlig at man har brudt løfterne til børnefamilierne med den her finanslov, og der er et kæmpe misforhold mellem statsministerens ønsker og finansministerens ditto om århundredets reform af den offentlige sektor og en kvalitetsreform, som skulle give
bedre og mere velfærd til alle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Jeg kan jo ikke gå ind i tunge diskussioner om en lovligt varslet strejke, men jeg kan måske give en serviceoplysning, nu man nævner rammen på 12,8 pct., og at det skulle være det, der udløser strejker.
Situationen er den, at vi i december øgede lønskønnet for den offentlige sektor med samlet set 1,7 mia. kr. for 2008 og overslagsårene.
Det gjorde vi, fordi vi gerne ville trække så mange penge ned på forhandlingsbordet, at der var noget mere at forhandle om, når vi i øvrigt forfulgte det synspunkt, vi har, nemlig at der skal være parallelitet, altså at lønudviklingen i den offentlige sektor skal følge lønudviklingen i den private sektor og vice versa.
Det gjorde vi også, fordi vi tror på, at når man får penge ned på bordet, så er det nemmere at lave nogle løsninger, hvor man tager højde for, at der er områder med særlige rekrutteringsproblemer, end hvis man har penge på taget, så at sige.
Og jeg kan da glæde mig over, at der jo på det kommunale område også har været ført nogle forhandlinger, hvor man skabte en solidaritetspulje, og hvor den lønramme, som FOA sagde nej til, ikke var en lønramme på 12,8 pct., men en lønramme på 13,9 pct.
Det er bare en serviceoplysning.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Det var dem, der efter lidt forvirring i pressen viste sig at være ingenting.
Der var intet nyt.
Det var bare nogle penge, der i forvejen skulle være gået til de offentligt ansatte.
Der var ikke en eneste ny krone.
Kan ministeren ikke bare erkende, at det er sådan, og erkende sit eget ansvar for, at det er sådan, og at det derfor er noget snak at sige, at vi ikke kan tage os af det her i Folketinget, for det må parterne selv klare?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Det, vi tager stilling til nu, er, hvilke lønbudgetter der alt andet lige skal være i 2008.
Det, man forhandler om, er en overenskomst, der rækker frem til 2010.
Så svaret er nej, det ansvar kan jeg ikke tage på mig.
Jeg kan tage et medansvar for, at vi har øget lønskønnet for i år, hvilket gjorde, at der kom nogle flere penge ned på forhandlingsbordet.
Så kan jeg give den oplysning, at sådan som man har forhandlet på det kommunale område - sådan må jeg forstå Ritzaus Bureau og meldingerne fra KL's chefforhandler - så er det, som FOA har sagt nej til, ikke 12,8 pct.
; det er 13,9 pct.
Herfra kan jeg jo ikke gå dybere ind i den debat, for hvis 13,9 pct. ikke er nok set med FOA-øjne, så er det jo fair nok, at de strejker, og så er min opfordring bare, at man på et tidspunkt prøver at finde hinanden igen og finde en løsning.
Men det er jo bare vigtigt, at debatten foregår på et oplyst grundlag, og der strejkes ikke på baggrund af et tilbud om 12,8 pct., har jeg forstået, men på baggrund af et tilbud om 13,9 pct.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
1980'ernes bløderskandaler under indenrigsminister Britta Schall Holberg efterlod jo 91 blødere, der var hiv-smittet.
Det var en dybt alvorlig sag, og Folketinget påtog sig et betydeligt ansvar i den sag.
Der skete det, at Bløderforeningen fik godkendt et beløb på ca. 1 mio. kr. om året for at hjælpe disse mennesker.
Som det ser ud nu, bortfalder det beløb.
Begrundelsen er, at der ikke er så mange tilbage, som har overlevet; der er 27. Finder ministeren ikke, at det er en urimelig behandling at give Bløderforeningen, når man fjerner det beløb på 1 mio. kr. - eller 900.000 kr. er det helt præcis?
Det er jo ikke et stort beløb i det store regnskab.
Er det ikke en meget, meget dårlig behandling af en forening, som giver disse psykosociale tilbud til mennesker, som er hårdt ramt?
Ministeren har jo selv givet svar og har svaret, at nu må det høre op.
Er ministeren fortsat enig i det efter den debat, der har været i dag, hvor jeg har hørt Dansk Folkeparti sige, at vi må lave et aktstykke?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Som det ser ud nu, så er præmissen for spørgsmålet altså forkert, for jeg hørte jo hr. Kristian Thulesen Dahl svare bekræftende på det spørgsmål, der var fra hr. Jens Peter Vernersen, om, hvorvidt man skulle sikre fortsatte bevillinger, og Dansk Folkeparti udtrykte det ønske, at man af den pulje, der er sat af, og som disponeres i samarbejde med Dansk Folkeparti, udmøntede en bevilling til Bløderforeningen, og det vil regeringen da ikke modsætte sig.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-16:
Jeg må sige, at ministeren har fået lige så kolde fødder i den sag, som hr. Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti.
Når man ser det svar, der blev givet den 10. maj 2007, er det jo klart, at regeringen ikke ønskede at hjælpe foreningen, så de igen kunne hjælpe bløderne.
Det har man så skiftet holdning til, og det er jeg jo selvfølgelig meget, meget glad for.
Nu er det jo ikke sådan, at det er hr. Thulesen Dahl, der udsteder aktstykker - endnu - det er fortsat ministeren, og derfor er det selvfølgelig tilfredsstillende, at ministeren nu giver et tilsagn om at bringe et sådant aktstykke over i Finansudvalget, så vi kan godkende det.
Det er en hjælp til Bløderforeningen.
Men jeg må sige, at det har været en lang vej; det har varet et år med uendelig mange debatter, hvor man har forsøgt at hjælpe foreningen, så de kunne hjælpe disse 27 blødere, der fortsat lever, og som vi alle har et stort ansvar for, i hvert fald de, som sad i Folketinget i 1980'erne, hvor bløderskandalerne eksisterede, og hvor der jo netop ikke blev foretaget screening af blodet, sådan at vi fik disse forfærdelige tilfælde, som vi fortsat lever med.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Altså, jeg må jo næsten i det hele henvise til det indlæg, hr. Kristian Thulesen Dahl holdt, og udtrykke den samme undren over, at hr. Jens Peter Vernersen ikke bare glæder sig over, at tingene går den rigtige vej, altså den, der for tiden er den rigtige socialdemokratiske vej.
For hr. Jens Peter Vernersen ved jo lige så godt som jeg, at den her sag også har en forhistorie, der involverer en dialog med den tidligere socialdemokratiske sundhedsordfører, og at der var en tid, hvor man så lidt anderledes på den her sag, men lad nu alt det dér være.
Det korte af det lange er, at jeg har hørt på debatten her i dag, at Dansk Folkeparti, som sammen med regeringen har afsat en pulje, som disponeres på opspil fra Dansk Folkeparti, har udtrykt det ønske, at der sikres en bevilling til Bløderforeningen fra den pulje, og det vil regeringen ikke modsætte sig, og i det lys vil der selvfølgelig være en fortsat bevilling til Bløderforeningen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-16:
Sidste sommer udspillede der sig et meget mærkeligt forløb, hvor regeringens partier, Venstre og Konservative, og Dansk Folkeparti først afviste, at der skulle være behov for akut kræftbehandling i Danmark.
Så var der sommerferie, og da statsministeren vendte hjem fra sommerferien, så var akut kræftbehandling pludselig det allerallervigtigste for regeringen, måske fordi man stod foran et folketingsvalg og var blevet presset af Socialdemokraterne hen over sommeren til at komme med det her løfte, og så har man så i efteråret afsat 225 mio. kr. til at nedbringe en ventetidspukkel for de her kræftpatienter, der venter og venter på behandling.
Derfor kan det jo så undre lidt, hvorfor man ikke har afsat yderligere midler på den her finanslov til at sikre sig den akutte kræftbehandling i Danmark.
For regeringen er vel enig i, at den akutte kræftbehandling ikke er sikret med 225 mio. kr. ekstra om året og så de her lånefinansierede midler, som regionerne har fået til indkøb af udstyr.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Vi har i løbet af dagen diskuteret mulighederne for at øge den ramme, der kan forhandles inden for på det område, hvor der i dag er konflikt, for på den måde at sikre lavtlønnede inden for velfærden og kvinder, der er placeret for lavt i lønrammerne, en lønforhøjelse.
Det er så blevet afvist af parti efter parti ud fra den begrundelse, at det kan man ikke, at man ikke må blande sig.
Man må ikke blande sig, siger de.
Vil finansministeren anerkende sit og regeringens ansvar for, at der er blevet fastsat en ramme på 12,8 pct., og at det præcis er den ramme, der aktioneres imod, og som umuliggør at give det lønløft, der skal til, til lavtlønnede og til kvinder, der er for lavt placeret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
For realiteten er ikke det, hr. Morten Helveg Petersen siger.
Realiteten er, at kommunerne i år har flere penge til anlæg, end de på noget tidligere tidspunkt har haft at budgetlægge med: 17 mia. kr.
Der er plads til en højere anlægsaktivitet i kommunerne end den, der var budgetlagt sidste år.
Så er det rigtigt, at man kan have en problemstilling, hvis man forestiller sig - men det er jo ren fantasi og kan ikke lade sig gøre i virkeligheden - at man i 2008 både skal bruge det udestående, der er fra 2007, altså gamle projekter, der ikke er blevet helt færdige, og bruge alt det, man har planlagt i år, og at alt skal stå færdigt, og at byggeregnskabet er godkendt og den sidste rate er betalt den 31. december.
Det skulle så også være første gang i danmarkshistorien, at der overhovedet ikke er noget udestående fra det ene finansår til det næste.
Hvis man ellers forudsætter - og det kan man med rimelighed gøre, specielt når årets budget er ekstraordinært højt at udeståendet fra det ene år til det næste nogenlunde er konstant, så er der plads til at have et ekstraordinært højt anlægsaktivitetsniveau ude i kommunerne i år.
Det ville da være vanvittigt at stå og sige noget, bare fordi det efterspørges af hr. Morten Bødskov, og specielt da fordi det i så fald ville være et forkert udsagn.
Så det kan man ikke få mig til.
Det er i øvrigt forkert at sige, at det var regeringen, der skulle have fjernet loftet over forældrebetalingen for SFO.
Der har aldrig været et loft, så der var ikke noget loft at fjerne - bare for lige at have fakta på plads.
Hvad er det, vi gør?
Vi synes sådan set stadig væk, at det grundlæggende er et forældreansvar at sørge for, at børnene får mad.
Og de danskere, der har en fornuftig og god økonomi og har sat børn i verden, har også tænkt igennem, at det nok også indbefatter, at man skal forpligte sig til at sørge for, at ens børn får noget mad.
Men derfor kan vi jo som samfund godt skabe en praktisk ramme, der gør det lettere at leve op til det forældreansvar.
Det er derfor, vi siger, at det fremadrettet skal være et obligatorisk tilbud i landets daginstitutioner, at der er et måltid mad.
De forældre, der kan betale for det, de betaler for det, og de forældre, der ikke kan betale for det, og hvis børn måske i virkeligheden har det største behov, skal selvfølgelig have det gratis.
Den nemme, ubureaukratiske, tillidsfulde måde at gøre det på er at sige, at så regner vi det ind i forældrebetalingen, fordi det er nemlig så ufattelig visdomsfuldt indrettet, at hvis man har en lav indkomst, eller hvis man har sine børn i pasning af sociale grunde, får man en friplads, og så betaler man ikke de 28 pct.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg er meget enig med finansministeren, når han giver udtryk for, at man ikke bare sådan med et fingerknips kan skaffe 2.500 flere sygeplejersker eller de tusindvis af social- og sundhedshjælpere, der mangler udeomkring i plejesektoren.
Vi ved, at antallet af ældre vokser, og vi ved, at antallet af syge, der har behov for pleje og hjælp, vokser.
Så er spørgsmålet: Når man nu har siddet i 6 år med et fast støtteparti, hvorfor er det så, at man ikke har taget hånd om det?
Hvad er regeringens svar på, at der er færre unge, der søger ind på sygeplejerskolen og social- og sundhedshjælperskolen?
Så det er jo ikke noget med et fingerknips.
Det er sådan set 6 års forsømt arbejde, der nu bliver synligt, og som i øvrigt også er medvirkende årsag til, at vi er ude i en konflikt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Nu ved jeg ikke lige præcis, hvad det er for et lavere optag, der tales om.
Det drejer sig måske om ti.
Der blev optaget 2.739 i 2006, og så blev der optaget 2.729 året efter, så det er et fald på 10 sygeplejestuderende, som jeg her skal stå og tage ansvaret for - eller hvad?
Vi påtager os selvfølgelig et ansvar for, at vi har ført en overordnet økonomisk politik, der har gjort, at man ikke kan opdrive nogen arbejdsløshed i det danske samfund.
Med den indfaldsvinkel, der er her,
er det klart, at det ville være meget, meget lettere, hvis vi stadig væk havde masser af arbejdsløshed og lange køer.
Så ville der givetvis ikke være så mange vakante stillinger rundtomkring i kommunerne til nogle af de faggrupper, der med en relativt kort uddannelse kan bestride job i ældreplejen.
Det er nok sådan, det forholder sig.
Vi har gjort en masse.
Nu vælger hr. Ole Sohn jo altså det halvtomme glas' filosofi.
Vælger man det halvfulde glas' filosofi, vil man kunne se, at vi har øget optaget og kapaciteten på social- og sundhedsområdet, at der er ansat flere sygeplejersker m.v.
Men det er ikke gjort med det, og hvad der mere skal gøres, vender jeg tilbage til om et øjeblik, kan jeg se på den røde lampe.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Der er ældre, som ikke får den pleje og omsorg, som de har krav på efter et langt liv på arbejdsmarkedet.
Så er det jo ikke et spørgsmål om at knipse med fingrene, så er det spørgsmålet om, hvorfor man ikke har taget hånd om det på et tidligere tidspunkt.
Hvis kommunerne havde lidt mere luft i økonomien, ville de kunne tilbyde fuldtidsstillinger, og så ville man netop kunne afhjælpe en del af mangelen på personale i ældresektoren.
Men hvad gør regeringen? Ingenting.
Den giver mulighed for, at man kan ansætte på fuldtid.
Det er der ingen der har forbudt, men økonomien følger ikke med, og så er den reelle mulighed ikke til stede.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Jeg skal kvittere for finansministerens venlige ord til Det Radikale Venstre og så lige vende tilbage til diskussionen om kommuneøkonomien og hele den sag.
Jeg synes stadig væk ikke, at finansministeren forholder sig til det forhold, at anlægsudgifterne jo ikke blev medtaget i den aftale, som er indgået med kommunerne.
Det vil sige, at kommunerne stadig væk står med den problemstilling, at de ikke reelt har haft kendskab til, at man altså kunne komme efter dem, hvad angår anlægsudgifterne.
Det synes jeg stadig væk vi savner et svar på, jævnfør det svar, som i øvrigt er givet af den tidligere finansminister til Finansudvalget, og i hvilket der står, at der i forbindelse med aftalen ikke er fastsat en grænse for anlægsudgifterne i 2008.
Det vil jeg gerne have ministerens kommentarer til.
Det andet er egentlig spørgsmålet om EU-oplysning, som ministeren annoncerede, men som jeg ikke rigtig har hørt nogen besvarelse af.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Ja, det var en forglemmelse, at jeg ikke adresserede det med EU-oplysningen.
Jeg må finde en måde at gøre det på, for jeg kan nok ikke svare på begge dele inden for den korte taletid.
Jeg forstår ikke, at kommunerne ikke skulle have kendskab til det.
Det her baserer sig på, at den enkelte kommune selv har vedtaget et budget.
Noget tættere kendskab kan man jo ikke have.
Så siger vi: Det budget, I har lagt, skal I også holde; det skal I ikke engang, men i det omfang I ikke holder det, skal I sørge for at koordinere det med landets øvrige kommuner, sådan at I samlet set holder det.
Altså, det er da den højeste grad af kendskab, man kan have.
Det er rigtigt, at der som sådan ikke var aftalt nogen anlægsramme.
Hvordan den kommunale anlægsaktivitet ville være, baserede sig på en forudsætning.
Til den historie hører jo altså, at vi har aftalt, hvor mange driftsudgifter der må være i kommunerne, og den aftale efterlever kommunerne ikke, fordi de budgetlægger med 1-1,5 mia. kr. mere på skatten.
Det er sådan set bl.a. det og det konjunkturbillede, som hr. Morten Helveg Petersen går så meget op i, som gør, at vi siger, at der så ikke er plads til mere ude i den kommunale sektor.
Der er ikke plads til, at man både lader kommunerne bruge 1 mia. kr. mere på drift end aftalt og så lader dem overskride et anlægsbudget, som er historisk højt.
Det er på 17 mia. kr., 2 mia. kr. højere end året før.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Hvis jeg skal have svar på mit EU-spørgsmål, så må jeg hellere lade være med at kaste mig videre ud i kommunalpolemikken.
Den må vi så vende tilbage til, for realiteten for mange kommuner er nu, at de kommer til at skulle finde nogle penge, som de ikke har haft en kinamands chance for at forberede sig på at skulle finde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-16:
Sygehusvæsenet er i langt bedre form, end det var, da vi overtog det.
Ældreområdet er præget af, at de ældre har langt flere rettigheder, end de havde i det gamle system, hvor de ikke selv kunne bestemme, hvem der stod på den anden side, når hjemmehjælperen bankede på.
Derfor er der selvfølgelig brug for mange ting på en og samme tid.
Der er brug for at skabe noget bedre ledelse ude i kommunerne, sådan at man kan fastholde den gode arbejdskraft og ikke har så megen gennemgang.
Der er brug for at skabe en uddannelsesmæssig oprustning af personalet ude i kommunerne, det tager trepartsaftalerne højde for.
Der er brug for at rekruttere nogle flere, og der er også brug for at skabe et bedre image om det her.
Derfor er det jo ærgerligt, at hr. Ole Sohn er en af dem, der sådan set taler imaget om at være ansat i den kommunale ældreomsorg ned og ned ved at tegne en række falske billeder af, hvor stor elendigheden skulle være.
Så vi kunne i hvert fald også være fælles om det element at tale imaget om at være offentligt ansat op.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-04-16:
Jeg synes, at det, som hr. Ole Sohn nu er kommet med fra talerstolen om, hvad SF står for, forvirrer totalt.
På den ene side siger hr. Ole Sohn, at det er uansvarligt at lempe skatten - og på den anden side siger hr. Ole Sohn, at vi samlet set skal nedsætte skatten.
Hr. Ole Sohn kommer også ind på, at der ikke skal komme et mindre provenu ind end nu.
Når man så i den offentlige debat samtidig hører, at SF vil nedsætte topskatten - hvad er det så egentlig SF vil?
Det mangler vi en forklaring på.
Men vi mangler også en forklaring på, om det er boligejerne, der skal betale, hvis provenuet skal ind på anden måde?
Sådan forstår jeg det.
Eller er der også andre end boligejerne, der skal betale?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Venstres ordfører står og jonglerer med tal, som ikke kan være taget fra SF's finanslovforslag, og de bliver jo ikke mere rigtige af at blive gentaget i to spørgsmål.
Mit intellekt er ikke så stort, at jeg kan analysere, hvordan Det Radikale Venstre har lavet sit notat, men det er for så vidt også underordnet.
Det helt afgørende er, at vi har fremlagt et finanslovforslag, der ligger på www.sf.dk.
Der kan man gå ind og se, hvad vi inddrager af penge, hvordan vi inddrager pengene, og hvad vi bruger pengene til.
Man kan se den samlede bundlinje for både drift og anlæg.
Det betyder, at der sker en finanspolitisk stramning, som er i fuld forlængelse af den kritik af regeringens økonomiske politik, jeg er kommet med.
Jeg erkender - og det er jeg sådan set stolt af - at vi har en helt anden velfærdspolitisk profil og fordeling end den, regeringen og Dansk Folkeparti har stået for.
Hele humlen er, at vi - frem for øget privatforbrug - ønsker at bruge pengene til at sikre den offentlige velfærd, så vi kan få flere ansatte i ældresektoren, få flere sygeplejersker og give borgerne en bedre velfærd.
Det er jo her, det skiller, og det er jo det, der er det politisk interessante.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jamen det var jo et høfligt og pænt svar.
Men kan hr. Morten Bødskov slet ikke blive nervøs, for SF er jo blevet et stort parti, som vokser og tager stemmer fra Socialdemokratiet?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er klare prioriteringer til fordel for investeringer i den grundlæggende velfærd, og det er udbygning af vores uddannelser, således at de sygeplejersker, folkeskolelærere og andre af velfærdssamfundets kernetropper, som regeringen jo i øvrigt i ny og næ taler meget pænt om, ikke længere skal opleve besparelser, sådan som de kommer til nu.
Nu har jeg jo også kun været aktiv i dansk politik på et sådant niveau i de sidste 10-12 år, men jeg har aldrig nogen sinde oplevet Nationalbanken være så skarp i sin kritik af en regerings førte økonomiske politik, som tilfældet er i dag.
Så det vil være et opgør med det, og det kan ordføreren være fuldstændig sikker på vil bringe Danmark på ret kurs.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg helt oprigtigt gerne vil forstå Socialdemokratiets politik.
Det er svært i en tid, hvor der næsten hver uge kommer et nyt bud fra en socialdemokrat på, hvad Socialdemokratiets politik er.
Da vi tilbage i november måned stod midt i valgkampen, var Socialdemokratiets politik baseret på 29 velfærdsrettigheder.
Da vi forhandlede finanslov for en måneds tid siden var det det samme baseret på velfærdsrettigheder.
Det gik så vidt, at den socialdemokratiske formand, fru Helle Thorning-Schmidt, jo også under åbningsdebatten sidste efterår sagde: »Klare rettigheder betyder, at det nu er slut med den gammeldags måde at føre politik på … Velfærdsrettigheder er moderne politik, for med velfærdsrettigheder inviterer man virkeligheden indenfor på Christiansborg«.
Jeg syntes egentlig, at det var meget flot, indtil jeg så kunne se fru Mette Frederiksen gøre op med den her tankegang om rettigheder.
Fru Mette Frederiksen kommer nu med ni, eller var det ti teser - den sidste skulle vi vist selv finde på - om, at pligter går forud for rettigheder, altså gør op med hele rettighedstankegangen.
Så bliver jeg nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører: Har Socialdemokratiet dermed gjort op med de her 29 velfærdsrettigheder, eller hvordan skal man fortolke Socialdemokratiets næstformands bud med på her teser?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Spørgeren kan være helt sikker på, at Socialdemokraterne ikke har gjort op med ønsket om at investere i vores velfærd, og af de velfærdsrettigheder, som vi allerede har lanceret, er en lille håndfuld af dem også med i vores finanslovudspil, så det går jeg ud fra, at hr. Kristian Thulesen Dahls som finansordfører er fuldt vidende om.
Jeg vil dog advare imod det der med sådan at køre en retorik op om at skifte spor.
Jeg husker, at Dansk Folkeparti forud for valgets udskrivelse, da der var stor debat om, om De Konservative ville have endnu en omgang massive skattelettelser, var meget langt fremme i skoene med hr. Kristian Thulesen Dahl som den fremmeste ordfører for synspunktet om, at der inden for denne valgperiode - altså sidste valg periode - ikke ville blive givet skattelettelser.
Hvad skete der?
10 mia. kr. i skattelettelser.
Hvem var det, der kritiserede de skattelettelser?
Det var Ældre Sagen, som meget, meget direkte sagde, at den skattepakke, som Dansk Folkeparti - modsat tidligere løfter - havde lagt stemmer til, svækkede ikke mindst de mest udsatte pensionisters vilkår.
Det kan ramme en som en boomerang.