runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Til lige nøjagtig det med sprøjtemiddelstrategien vil jeg sige, at jeg tror, at ordføreren må spørge ministeren om, hvorfor vi ikke var inviteret med.
Det er altså ingen skam at blive væk fra en forhandling og et forlig, hvis ikke man har fået invitationen.
Det tror jeg hr. Torben Hansen har prøvet så mange gange før.
Så derfor må vi bare sige, at det er vi ikke med i, fordi vi ikke har fået invitationen.
Men det er da glædeligt at høre, at hr. Torben Hansen vil sørge for, at vi kommer med næste gang.
Jeg kan så bare undre mig over, hvorfor hr. Torben Hansen ikke i forhandlingerne dengang spurgte, hvorfor Dansk Folkeparti ikke var med ved bordet, altså hvorfor vi ikke var inddraget i det.
Men hr. Torben Hansen har sikkert en forklaring på, hvorfor han ikke har spurgt efter det i det i de forhandlinger, for det kunne jo have været, at vi kunne have fundet hinanden der.
Vi har selvfølgelig gjort, hvad vi kunne, også under den tidligere regering, for at presse regeringen ind på den rette vej.
Jeg tror, vi er mange, der må erkende, at det ikke er os, der sidder med pennen.
Hr. Torben Hansen sagde jo også til at starte med, at han ikke havde overblikket over, hvad regeringen vil på det her område.
Nej, det er jo netop sådan, at man ikke får alting at vide, før det bliver fremsat i Folketingssalen.
Torben Hansen (S), 2013-04-11:
Nu kan jeg forstå på hr. Dohrmann, at hr. Dohrmann forsvarer, at han har været med til at holde hånden under 10 års slaphed og slendrian på sprøjtemiddelområdet.
Det må vi så acceptere og blive klogere af til en anden god gang.
Men i forhold til nogle af de spørgsmål, som hr. Per Clausen stillede, om, hvad det helt konkret er, Dansk Folkeparti vil, har vi indtil videre kun hørt om den energiaftale, som Dansk Folkeparti er med i.
Man må da have noget mere at byde på.
Vi har ligesom lagt frem, at vi har en ressourcestrategi undervejs, vi har en Natur- og Landbrugskommission, vi har en bæredygtighedsstrategi, der kommer nogle faste mål, der kommer nogle indikatorer osv.
Hvad er det helt konkret, Dansk Folkeparti vil ud over at sige, at man er med i et forlig omkring energipolitikken?
Man må da kunne levere bare lige en anelse mere.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-11:
Jamen nu er det bare sådan, at når hr. Torben Hansen siger, at der har været slaphed og slendrian de sidste 10 år, må jeg bare afvise det og sige, at der blev givet nogle ekstra milliarder til natur- og miljøområdet, som man ellers ikke ville have givet til naturen.
Og der kan man bare sige, at under den forrige socialdemokratisk ledede regering afsatte man en hel masse penge til natur- og miljøområdet, men de blev aldrig udmøntet, det vil sige, at man aldrig brugte dem på natur og miljø.
Så man kunne jo sætte dem af i et budget og så sige: Prøv at se, det vil vi gerne på det her område.
Men at bruge pengene ville man ikke.
Dansk Folkeparti gjorde det anderledes.
De penge, vi afsatte til det, blev også brugt, og så gav vi flere penge undervejs.
I stedet for ser vi nu en rød regering med støtte fra Enhedslisten, som nu himler op i Folketingssalen.
De har jo egentlig muligheden i forbindelse med finanslovforhandlinger, men der har de desværre ikke fået noget igennem, siger de nok selv, og så er de nødt til at trække det i Folketingssalen.
Lone Loklindt (RV), 2013-04-11:
Først vil jeg gerne anerkende Enhedslistens ukuelige vilje til at sætte bæredygtighed på dagsordenen.
I Det Radikale Venstre er vi også meget optaget af omstilling til en grøn og langtidsholdbar økonomi, og jeg synes også i den sammenhæng, at der er god grund til at fremhæve den perlerække af beslutninger, som den her regering har taget, ofte i samarbejde med Enhedslisten, for at fremme bæredygtige løsninger, understøtte erhvervslivet i den grønne omstilling gennem udviklingsmidler og støtte til vedvarende energi og ressourceeffektivitet.
Som min kollega fra Socialdemokraterne lige har remset op, har vi siden regeringsskiftet taget rigtig mange værktøjer i anvendelse for at skubbe til den grønne omstilling.
Med den seneste finanslov blev der afsat 1½ mia. kr. til grøn omstilling, og mere er i vente.
Inden længe kommer regeringens ressourcestrategi, som vil gøre op med vores overdrevne brug og brænd af-adfærd og i stedet satser meget mere på genanvendelse af ressourcerne, så vi på nye måder kan få meget mere værdi ud af det, vi i dag betragter som affald.
Som der også henvises til i Enhedslistens forslag, hævdes vi ifølge Ellen MacArthur Foundation alene i EU at kunne spare 600 mia. dollars eller mere end 450 mia. euro ved at recirkulere de ressourcer, der allerede er i omløb.
En intelligent omgang med ressourcer bliver, hvis det ikke allerede er det, et væsentligt konkurrenceparameter i en tid, hvor ressourcerne er knappe og stiger og stiger i pris.
I virksomhederne er den udvikling allerede godt i gang, og da det kan læses på bundlinjen, må vi forvente, at den udvikling fortsætter, altså det med at spare på ressourcerne og bruge dem mere effektivt.
Derfor mener vi i Det Radikale Venstre ikke, at der er nogen grund til at forhale den udvikling med et kommissionsarbejde, for meget af den viden, Enhedslisten efterlyser, findes allerede.
Derimod er vi enige i, at man skal sætte sig mål for bæredygtighed i Danmark.
I regeringsgrundlaget står der, at regeringen vil udarbejde en bæredygtighedsstrategi med mål og indikatorer, så vi kan følge udviklingen, og ved FN-topmødet i Rio sidste år blev det besluttet, at hele verden skal have globale bæredygtighedsmål, så det går forhåbentlig op i en højere enhed.
En ny dansk bæredygtighedsstrategi har også til formål at skabe engagement hos den enkelte og motivation i de mange fællesskaber, vi hver især deltager i.
En bæredygtig omstilling kan ikke komme gennem lovgivning og målsætninger alene, det er afgørende, at folk tager ejerskab og ansvar.
I den sammenhæng er det værd at rose den gruppe af unge ingeniører, som for nylig under navnet Omstilling Nu sendte en appel til Folketingets formand om, at politikere må finde mod til at formulere visioner og vise lederskab, så alle kan føle medejerskab til omstillingen.
Som de så rigtigt siger, starter omstilling i vore hoveder og hjerter, og i den ånd vil jeg gerne gøre mit til, at arbejdet med bæredygtighedsstrategien også bliver et nationalt oplysningsprojekt, for det er der brug for.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Det er vel sådan, at de kommissioner, som en regering selv finder på at lave, er kloge og velgennemtænkte og nødvendige, hvorimod de kommissioner, andre foreslår, er spild af tid og omsvøbsdepartementer.
Sådan er det nok i politik.
Jeg vil bare spørge hr. Steen Gade, når han nu er så overbevist om, at regeringen har helt styr på det med at reducere ressourceforbruget i fremtiden, om han mener, at Vækstplan DK fra 2013 er udtryk for, at ressourcebevidsthed, det at nedbringe forurening, er en central del af regeringens samlede politik, og at vi allerede har integreret den grønne omstilling i den økonomiske politik i Danmark, så der sådan set ikke er nogen som helst grund til at gøre andet end at tage enkeltstående initiativer, fordi det generelt set går i den rigtige retning.
Altså: Reducerer vækstplanen fra 2013 ressourceforbruget i Danmark, reducerer den forureningen, eller er det ikke nærmest det modsatte, vi kommer til at se?
Lone Loklindt (RV), 2013-04-11:
Nu vil jeg sige, at der findes rigtig meget viden på det her område, og udfordringen er jo, at rigtig meget af den er spredt.
Men vi har netop, hver gang vi går ind på et konkret område, i regeringen også arbejdet med at udkrystallisere, hvad det så egentlig er for nogle virkemidler, der skal til, og hvordan det helt præcis skal skrues sammen.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at et arbejde i et partis bagland ikke går ind og bliver så konkret, at der ligger beregninger, som præcis anviser, hvordan vi skal lovgive her i Tinget.
Men det, der er det interessante, er sådan set, at nogle af de ideer, der er fremført, lige præcis er dem, vi arbejder med.
Noget af det, der handler om den cirkulære økonomi, er lige præcis det, der er i det oplæg.
Noget af det, der kunne overvejes, i forhold til om vi på nogen måde kan lave nogle bæredygtighedsmål, som tager højde for, hvad det er for et økologisk fodaftryk, eller hvad det er for nogle andre målemetoder, vi skal bruge, er nu på idéplanet, men vi er jo godt i gang i regeringen med at sætte ting i værk.
Og derfor mener jeg sådan set ikke, at det er i nogen modstrid med, at vi her vælger ikke at nedsætte en bæredygtighedskommission, men i stedet for vil bruge alle de andre muligheder, vi har, for at få politikken ført ud i livet.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Nu er det jo ikke, fordi sådan hobbyvirksomhed og det at udvikle unødvendige forslag er noget, som man hengiver sig til i Det Radikale Venstre, det tror jeg i grunden ikke.
Og det er vel det, der i virkeligheden er problemet, nemlig at uanset hvad regeringspartiernes ordfører siger, har vi brug for mere viden om, hvad vi konkret skal gøre, hvis vi skal gennemføre den grønne omstilling, vi er enige om.
Af den grund er det faktisk lidt svært at forstå, at man nægter at medvirke til at nedsætte en bæredygtighedskommission, der kan gøre os klogere på, hvad der skal til for at gennemføre den omfattende forandringsproces, som vi står over for.
Lone Loklindt (RV), 2013-04-11:
Det er rigtigt.
Vi har i Radikale Venstre, i vores landsforbund, vedtaget et program for bæredygtighed, og i det program er der en masse forslag om virkemidler.
Det program har netop den gode ting ved sig, at man har vovet at stille en række virkemidler op uden at have lavet alle beregningerne på forhånd og uden at have fået dem clearet alle vegne, med hensyn til om det her nu også kan gennemføres, fordi der netop er brug for, at vi også eksperimenterer, diskuterer og prøver ting af i en større sammenhæng.
Noget af det, der er foreslået i oplægget, er, at i det arbejde, der skal foregå videre, kan det i den sammenhæng overvejes at nedsætte et udvalg eller en kommission til at gå nærmere ind i, hvordan ideerne kan føres ud i livet, kan føres ud i praksis.
Men jeg vurderer altså ikke, at det nødvendigvis er det bedste med en bæredygtighedskommission, som jo på mange måder vil kræve meget tid og forhale det her.
Derimod mener vi, at det strategiarbejde, der skal laves i regeringen med en bæredygtighedsstrategi, er tilfredsstillende i forhold til at få foretaget det her arbejde.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Tak for talen.
Det Radikale Venstre har jo vedtaget et program for et bæredygtigt samfund, som er rigtig visionært og godt.
Men det spændende er, at i det program, som er vedtaget af Radikale Venstres hovedbestyrelse, står der, at en af udfordringerne er, at mange af de konkrete forslag til virkemidler endnu er på idéniveau og altså ikke er færdigudviklede.
I programmet foreslår man selv, at der skal laves en kommission for at udvikle de her ideer og tanker, sådan at de kan blive umiddelbart anvendelige.
Det er derfor, jeg ikke helt forstår, hvordan Radikale Venstres ordfører så kan afvise et forslag om at nedsætte en kommission.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-12:
Fru Inger Støjberg sagde jo mange fornuftige ting i sin ordførertale, men sagen er den, at hvis vi kan se, at der er de her grupperinger, der render rundt i Danmark, og vi kan være enige om, at de er nogle forfærdelige mennesker osv., og at vi samtidig også kan konstatere, at der er nogle af dem, som man kan udvise, og som ikke bliver udvist, og vi kan se, at der er nogle af dem, der ikke bliver retsforfulgt, selv om de render rundt og f.eks. opfordrer til terror osv., så undrer det mig bare, at Venstre ikke kan være med på Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, hvor vi ikke engang beder regeringen om at stramme lovgivningen her og nu; vi beder sådan set bare regeringen om at undersøge mulighederne for at stramme lovgivningen, sådan at det bliver nemmere at retsforfølge og udvise i forbindelse med opfordring til f.eks. terror, deltagelse i såkaldt hellig krig og drab på danske soldater.
Så jeg vil godt høre, hvorfor Venstre ikke kan være med til den formulering, som jo alt andet lige er en meget mild formulering, i betragtning af hvad Dansk Folkeparti ellers kan finde på.
Inger Støjberg (V), 2013-04-12:
Nu ved jeg ikke, om Dansk Folkeparti kan finde på så meget i den retning.
Men når vi nu har fremsat det her forslag til vedtagelse, er det selvfølgelig, fordi vi mener, at det her forslag måske samler lidt mere og rummer lidt mere, og det giver jo bestemt også mulighed for at skride ind, i det omfang det er nødvendigt.
Så jeg mener bestemt ikke, at det forslag til vedtagelse, Venstre har lagt på bordet her med støtte fra både Konservative og Liberal Alliance – vi har i fællesskab fremsat det – på nogen måde hindrer, at man sætter ind.
Så glædede det mig faktisk at høre hr. Martin Henriksens tale, for jeg er også enig i meget af det, hr. Martin Henriksen sagde i sin ordførertale.
Bl.a. sagde hr. Martin Henriksen jo på et tidspunkt, at man også skal være bedre til at bruge den lovgivning, der allerede eksisterer, og det er jeg fuldstændig enig med hr. Martin Henriksen i.
Men kommer vi dertil, hvor det er nødvendigt med stramninger, og hvor vi kan se, at man kan sætte mere effektivt ind over for nogle af de her grupper, så er Venstre bestemt interesseret.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-12:
Fru Inger Støjberg er en dygtig politiker, og det lyder næsten, som om fru Inger Støjberg giver mig ret i, at det, som Dansk Folkeparti har lagt frem, sådan set er fornuftigt.
Derfor undrer det mig bare stadig væk, at fru Inger Støjberg og Venstre ikke ønsker at støtte det.
Det undrer mig også, at andre partier i Folketinget ikke ønsker at støtte det her, herunder regeringspartierne.
Så jeg vil gerne høre, om der er en åbning hos Venstre for, at vi vender tilbage til den her debat på et eller andet tidspunkt – og det er jeg sikker på – og at man så dér kigger på at pålægge regeringen at undersøge mulighederne for at stramme terrorlovgivningen yderligere.
Det kan jo være, at det er forholdsvis små justeringer, der skal til, i bemærkningerne til nogle lovparagraffer, eller hvad det nu kan være.
Det behøves ikke at være de store initiativer, bare det er noget, der trækker lidt i den rigtige retning, så vi er sikre på, at vi kan komme efter dem her, og at lovgivningen er god nok.
Så er der en lille åbning hos Venstre?
Inger Støjberg (V), 2013-04-12:
I Venstre har vi den tilgang, at hvis stramninger er nødvendige, så skal de gennemføres.
Er stramninger blot noget, man gennemfører for at gennemføre dem, så er jeg ikke sikker på, at det vil være det mest hensigtsmæssige.
Jeg synes, at det forslag til vedtagelse, som vi i fællesskab med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance har lagt på bordet, rummer nøjagtig det, hr. Martin Henriksen ønsker.
Så man kan jo sådan set sende en opfordring videre den anden vej til, at Dansk Folkeparti støttede op om det forslag til vedtagelse, som ligger fra Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Venstre.
For mig og for Venstre er det vigtigt, at vi får gjort op med de ekstreme grupper, som vi jo har i Danmark, og jeg kan lige så godt være helt ærlig og sige, at jeg synes, at vi ser en løsagtighed fra regeringens side på det her område.
Man vender det blinde øje til.
Når man hører justitsministeren i dag, fremgår det, at det ikke er justitsministerens problem, men at det pludselig er integrationsministerens problem, og når man spørger integrationsministeren, er det justitsministerens og i nogle tilfælde beskæftigelsesministerens problem.
Det synes jeg i virkeligheden slår hovedet på sømmet.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokraterne er indstillet på at nedsætte et udvalg, det kunne f.eks. være et udvalg under Justitsministeriet, som skal undersøge mulighederne for at stramme terrorlovgivningen yderligere, så vi kan være sikre på, at vi kommer efter dem, når der er nogle, der f.eks. opfordrer til drab på danske soldater, som f.eks. Hizb ut-Tahrir har gjort for, jeg tror det var 1½ eller 2 år siden, eller opfordrer til terror.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-12:
Jeg tror ikke, at det er tiden at diskutere regeringens overforbrug af offentlige midler og skattekroner.
Det kan vi nok tage en større diskussion om på et andet tidspunkt.
Jeg vil bare sige, at jeg forstår det, ordføreren siger, sådan, at når Liberal Alliance siger, at der er visse steder, man kan køre hurtigere, og at der er visse steder, hvor der skal være nogle begrænsninger af hensyn til sikkerheden, så mener Socialdemokratiet, at det er idiotisk.
Så begynder ordføreren er tale om, at der er diverse undersøgelser, der viser det ene og det andet.
Jeg er sådan set ret ligeglad med undersøgelserne.
Virkeligheden viser, at da vi hævede fartgrænsen på visse strækninger til 130 km/t., er der færre, der dør i trafikken.
Det er virkeligheden.
Så kan man pakke alle sine teoretiske undersøgelser sammen.
Jeg kan huske, selv om jeg ikke sad i Folketinget dengang, nogle af de tv-billeder med nogle meget forargede politikere fra især et andet regeringsparti – jeg husker, at det var folkesocialisterne – der fortalte om, at man nærmest ville slå folk ihjel ved at indføre politikken om de 130 km/t., og sådan gik det jo ikke.
Faktisk har man reddet liv ved at lave mere differentierede fartgrænser.
Det tror vi sådan set også er vejen frem, og det forstår jeg også at hr. Rasmus Prehn støtter, hvis ordene ellers kommer ud af de rigtige menneskers mund.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-12:
Tak for det.
Baggrunden for, at vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat, er jo, at der har været en række eksempler på, at forskellige grupperinger i det danske samfund opfordrer til terror, opfordrer til drab på danske soldater og lignende, og det synes vi altså er at gå lige lovlig langt over stregen.
Jeg er helt med på, at der i vores terrorlovgivning i dag allerede er mulighed for, at man kan retsforfølge mennesker, hvis de f.eks. opfordrer til terror.
Jeg kan også se, at det er sket tidligere, at man har gjort det, men vi kan også bare konstatere, at der er nogle eksempler, hvor man ikke gør det, og det håber vi at vi får lejlighed til at diskutere, sådan at vi kan slå hårdere ned på de her grupper, og det er baggrunden for debatten.
Tom Behnke (KF), 2013-04-12:
Det er fuldstændig korrekt.
Hr. Henning Hyllested har helt ret.
I det her forslag tages der ikke stilling til, hvilken form for kontrol der finder sted derude.
Om det, når kontrollen har været der, så er en betjent, der står derude med laser eller med stopur eller med bemandede eller ubemandede hastighedskontroller, er sådan set ligegyldigt; det er alene sanktionen, når man er blevet taget i at køre for stærkt, det her beslutningsforslag handler om.
Så om det skal være bemandede alle ubemandede hastighedskontroller er en anden diskussion.
Og i den diskussion er der heller ikke nogen tvivl om, at vi fra konservativ side holder på, at det skal være ubemandede hastighedskontroller, så man kan frigøre nogle politifolk til at lave noget andet interessant politiarbejde.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-12:
Det er bare lige i forlængelse af det sidste her: Jeg forstår trods alt beslutningsforslaget som, at det her ikke er en diskussion om ubemandede eller bemandede ATK'er.
Når jeg siger det, er det selvfølgelig, fordi det har spillet en stor rolle i vores diskussion, også i forbindelse med det beslutningsforslag, Enhedslisten selv fremsatte, var det en væsentlig del af diskussionerne.
Selv om jeg og Enhedslisten har sympati for, at man bruger stærekasser, ubemandede – hvad hedder det? – ATK'er, er det jo altså ikke den strategi, politiet har valgt, så virkeligheden er en anden.
Jeg vil bare lige sådan bede om at få bekræftet, at det ikke er den diskussion, vi skal have i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Tom Behnke (KF), 2013-04-12:
Det er jo det, der er hele pointen.
Pointen er, at det skal have en præventiv effekt, så man af sig selv siger: Hov, det er en god idé at overholde det her.
Det er en god idé, om ikke andet, så fordi man ved, at der følger en bøde eller værre sanktioner med, hvis man ikke overholder de regler, som er i vores færdselslov.
Reglerne er jo til, for at vi alle sammen skal kunne være der.
Det er sådan set meget smart, at man har nogle spilleregler, så vi ikke buldrer ind i hinanden hele tiden, og så den, der er størst og stærkest, kan køre lige igennem.
Om de ubemandede hastighedskontroller, de såkaldte stærekasser, vil jeg da godt sige, at de da også skal skiltes.
Jeg kan jo se, at når man kommer kørende ved nogle af de vejarbejder, der har været på motorvejen, hvor der står, at der er periodevis fartkontrol, bliver farten sat væsentligt mere ned end de steder, hvor der ikke bliver skiltet med, at der kan man risikere at få en bøde.
Så det har altså en effekt.
Selv de stærekasser, der stadig væk den dag i dag står derude, fordi man ikke har fået pillet dem ned, og som der ikke er noget kamera i, og som der ikke er nogen film i, gør, at folk lige tager farten af, når de kommer forbi dem – man kan se, at bare det, at de står derude, gør det.
Så det har selvfølgelig en effekt.
Og det er det, der er meningen.
Karsten Nonbo (V), 2013-04-12:
Når man får sagt noget forkert, gælder det om at skynde sig at korrigere sig selv.
Jeg tror, at jeg fik sagt i min ordførertale, at de her ubemandede hastighedsmålere skulle stå diskret.
Jeg mente jo selvfølgelig, at de skulle stå diskret på den måde, at de ikke skulle stå i vejen for folk, der arbejdede på vejen.
De skal selvfølgelig – og de må meget gerne – stå, så bilisterne kan se, at hvis de kører for stærkt, bliver de fotograferet, således at vi får hastigheden ned.
Der ville jeg lige korrigere mig selv.
Så vil jeg, når jeg gør det, også høre, om ordføreren ikke er enig i, at det jo ikke er sådan, at fordi de er ubemandede, skal de stå sådan, at de gemmes væk.
De skal være en del af den foranstaltning, der betyder, at man holder op med at køre for stærkt ved vejarbejder.
Rasmus Prehn (S), 2013-04-12:
Nu ved jeg ikke om det, at regeringspartierne ikke er til stede, hænger sammen med den overhængende fare for at møde hr. Simon Emil Ammitzbøll om fredagen.
Men hvorom alting er, er der altså også undersøgelser, der viser, at høj hastighed giver flere trafikuheld.
Men det er rigtigt, at der også er det modsatte.
Det har rent faktisk vist sig at være gavnligt, at man differentierer lidt i hastighederne.
Det er også socialdemokratisk politik, at vi gerne ser, at man de steder, hvor det kan lade sig gøre, kører hurtigere, men de steder, hvor det er forbundet med fare, skal man køre langsommere.
Men jeg forstår Liberal Alliances politik sådan, at man generelt gerne vil sætte hastigheden op.
Og da vi rent faktisk har utrolig meget vejarbejde, fordi vi har en regering, som sætter fuld gang i offentlige investeringer, hænger det jo ikke rigtig sammen.
Så kan man ikke komme til at køre hurtigere.
Det må vi have en forklaring på af hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Trine Bramsen (S), 2013-04-12:
Det er socialdemokraternes opfattelse, at der bliver arbejdet dybt seriøst med det her tema hos samtlige myndigheder, der er ansvarlige.
Derfor vil det ikke give nogen mening at nedsætte et udvalg, i og med at den her indsats allerede foregår, og at der arbejdes med stor ansvarlighed hos de myndigheder, der er involveret i det.
Der skal jo være et formål med at nedsætte et udvalg.
Der skal være et konkret mål, som ikke er der i forvejen.
Det er altså vores opfattelse, at det her arbejde allerede bliver taget dybt seriøst.