runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Tak for det.
Regeringen ønsker at skabe en ny balance i dansk udlændingepolitik.
Vi ønsker en udlændingepolitik, der er robust, retfærdig og pålidelig.
Derfor skal vi have helt klare regler, så udlændinge, der ønsker at være en del af Danmark, ved, hvilke krav der stilles til dem.
Derfor er jeg glad for, at Folketinget i dag fremlægger et lovforslag, der skal udmønte løftet i regeringsgrundlaget om at ophæve pointsystemet for ægtefællefamiliesammenføring og tilbageføre 24-års-reglen til den form, som den havde, før VKO indførte pointsystemet i sommer.
Forslaget indebærer desuden, at vi tilbagefører tilknytningskravet, således at ægtefællernes samlede tilknytning til Danmark skal være større end deres tilknytning til et andet land.
I forbindelse med hvem der kan undtages fra tilknytningskravet, ønsker regeringen også at ændre 28-års-reglen til en 26-års-regel.
Regeringen ønsker at stille rimelige økonomiske krav, og derfor foreslår vi, at den økonomiske sikkerhedsstillelse i forbindelse med ægtefællefamiliesammenføring nedsættes fra 100.000 kr. til 50.000 kr., ligesom vi helt ønsker at fjerne gebyrerne på familiesammenføringsområdet.
Regeringen ønsker også at fastholde motivationen til at lære dansk, og derfor indfører vi en trinmodel, hvor sikkerhedsstillelsen nedsættes, i takt med at den ægtefællesammenførte højner sit danskniveau.
Det mener vi skal bidrage til, at den enkelte gør en aktiv indsats for at blive en velintegreret borger i Danmark.
Endelig ønsker regeringen at afskaffe indvandringsprøven, fordi vi mener, at den kun afspejler den enkeltes kundskaber og sproglige evner, før opholdstilladelsen gives.
Når denne regering fjerner pointsystemet, er det grundlæggende, fordi vi mener, at det ikke bidrager til at fremme integrationen.
Pointsystemet er ganske enkelt et udtryk for det, vi kalder uddannelsessnobberi, og det er et udtryk for, at nogle mennesker er mere værd end andre.
Det mener vi ikke er rimeligt, og derfor gør vi op med det.
Det er ikke det mest prangende cv, der skal afgøre, hvem der kan blive integreret i Danmark.
Jeg vil gerne understrege, at vi i Socialdemokratiet går ind for en stram udlændingepolitik, men vores idé om en stram udlændingepolitik er ikke lig med stramninger i øst og vest flere gange årligt.
Socialdemokratiet mener, at det er altafgørende at fremsætte regler, der er holdbare.
Udlændingelovgivningen skal ikke være en valuta, som det har været tilfældet de sidste 10 år, hvor man har kunnet forlange den ene stramning efter den anden for at indgå forlig eller stemme for regeringens politik.
Udlændingelovgivningen skal bruges til at fremme integrationen, derfor skal udlændinge mødes med rimelige, gennemskuelige og nødvendige krav.
Vi tør påtage os ansvaret for integrationen, og vores løsning er ikke at indføre flere stramninger, der skaber usikkerhed om opholdsgrundlaget for mange mennesker, men at turde stille rimelige krav, der bidrager til det, det handler om, nemlig integrationen.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-20:
Det er blot for at bakke op om det ændringsforslag, den konservative ordfører har stillet, og den debat, der er nu.
Det ville være rart at høre ministeren give et tilsagn, for der er jo to muligheder.
Enten synes man, at den lovgivning, der er i dag, er god nok, eller også synes man, at der er forbedringsmuligheder.
Jeg lytter sådan set til det, justitsministeren siger om, at der kan være tekniske problemer med ændringsforslagene, og det, han siger, er jo fair nok.
Men som jeg erindrer regeringsgrundlaget, så ønsker man bredt vedtagne lovforslag, et samarbejdende folkestyre, og hvis det, der står på, tror jeg, sidste side i regeringsgrundlaget, skal stå til troende og skal betyde noget, må justitsministeren jo også kunne komme herop på talerstolen og givet et tilsagn om, at regeringen ønsker at se på, om vi ikke kan stille et ændringsforslag til det her lovforslag, der kan skabe en større beskyttelse for børnene, hvor man tager hensyn til de måske valide problemstillinger, som justitsministeren selv har nævnt.
Det er ret simpelt: Kan vi få et svar på, om man synes, at den nuværende lovgivning er o.k., eller om man vil være med til i samarbejde med et bredt flertal i Folketinget at se på, om vi kan skabe lidt mere beskyttelse for børnene.
Det håber vi i Venstre.
Morten Bødskov (S), 2012-03-20:
Som det allerede er fremgået af debatten, handler det her ikke om, hvorvidt der er nogen, der vil være med til at beskytte børn i de her situationer bedre end andre.
Hr. Tom Behnke ved udmærket, når han læser besvarelsen på spørgsmål 2, at det jo allerede i dag er sådan, at dørene i en række sædelighedssager skal lukkes under den forurettedes forklaring.
Det gælder kun, hvis den forurettede selv ønsker det.
Virkeligheden er den, at med det ændringsforslag, som hr. Tom Behnke lægger op til her, vil man, som jeg sagde før, fjerne den mulighed, som allerede eksisterer i dag for børn under 18 år, nemlig at de, hvis de bringes i de her situationer, i samråd med bistandsadvokaten kan vælge at afgive forklaring for åbne døre og dermed – hvis de selv vælger det – give offentligheden indblik i og mulighed for at høre om de forfærdelige hændelser, de har været udsat for.
Men udgangspunktet er jo som sådan, at dørene allerede i dag i en række sager skal lukkes.
Så det handler ikke om teknik; det handler om, at vi mener, at det her ændringsforslag svækker retsstillingen for disse børn, og derfor kan regeringen ikke støtte ændringsforslaget.
Der ligger heller ikke et teknisk argument til grund for afvisningen af det andet ændringsforslag.
Jeg kan udvide det eksempel, jeg nævnte før: Hvis man gør, som ændringsforslaget lægger op til, og udvider forældrenes ret til at få adgang til videoafhøringen, betyder det så, at forældrene skal have ret til at se videoafhøringen, selv om barnet eksempelvis er blevet tvangsfjernet?
Og hvad nu hvis videoafhøringen aldrig er blevet brugt i en retssal, fordi sigtelsen er blevet droppet?
Det er derfor, vi ikke kan støtte det her ændringsforslag, og derfor er det heller ikke et spørgsmål om teknik.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-20:
Jeg havde egentlig forståelsen af, at vi var i gang med korte bemærkninger.
Men jeg har sådan set bare en replik til det, justitsministeren siger nu, for justitsministeren siger jo på den ene side, at man er interesseret i at varetage barnets tarv og barnets retssikkerhed.
På den anden side ligger der så nogle forslag, som er stillet af Det Konservative Folkeparti støttet af en række andre borgerlige partier, som vil give flere rettigheder til barnet og på en måde vil ligestille situationen for barnets forældre med den situation, som den tiltalte er i.
Og så kan der da godt være uheldige eksempler, som justitsministeren er inde på.
Det er da helt rigtigt.
Men så ville det være rart, vil jeg sige til justitsministeren, at få et tilsagn om, at vi kan se på, hvor snittet skal lægges henne.
Det er jo ikke en tredjebehandling; det er en andenbehandling, og der er mulighed for at stille nye ændringsforslag, sådan at vi kan få sikret det, vi er optaget af i den borgerlige lejr, nemlig ikke alene retssikkerhed for barnet, men også retssikkerhed for forældrene og mulighed for, at man kan få lov til at se en videoafhøring af ens barn.
Og så må vi tage hensyn til de tekniske overvejelser, som Justitsministeriets embedsfolk har, og det skulle vel nok være muligt, hvis man ønsker et samarbejdende folkestyre, som jeg kan forstå man på papiret ønsker i regeringsgrundlaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-20:
En ting er opfattelse, noget andet er – og det kan vi jo så have forskellige holdninger til – at vi jo burde kunne diskutere ud fra fakta.
Altså, når det regnestykke er blevet skilt ad af f.eks. en økonom som Michael Rosholm, forstår jeg ikke, at ordføreren bruger uvederhæftige tal.
Synes ordføreren ikke, at Venstre har et problem, når ordføreren faktisk står og taler mod bedre vidende fra Folketingets talerstol?
Inger Støjberg (V), 2012-03-20:
Jeg kan berolige ordføreren med, at Venstre ikke har et problem.
Det er tværtimod sådan, at jeg ville synes, det var et meget, meget stort problem, hvis man – og det er jo det, der er lagt op til nu – begyndte at vende udviklingen, med hensyn til hvilke indvandrere der kommer til Danmark, så det i fremtiden bliver sådan, at de indvandrere, der kommer til Danmark, ikke kommer til at bidrage til det danske samfund i særlig høj grad.
Vi fik jo netop derimod vendt udviklingen, så de indvandrere, der kom til Danmark, kom her for at arbejde og studere og ikke for at blive familiesammenført.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Tak for det.
Der står på side 31 under de økonomiske konsekvenser – og jeg citerer: »Ændringen af reglerne for ægtefællesammenføring m.v. skønnes at medføre afledte merudgifter på integrationsområdet på op til 33,4 mio. kr. i 2012, op til 88,4 mio. kr. i 2013, op til 141,8 mio. kr. i 2014 og op til 166,0 mio. kr. årligt i 2015 og frem.«
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-20:
Venstres ordfører nævner, at indvandrere og deres efterkommere fra ikkevestlige lande ifølge CEPOS koster 16 mia. kr. om året.
Hvorfor bruger Venstres ordfører disse tal, når de er behæftet med så mange statistiske problemer, at de ikke er det papir værd, de er skrevet på?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-03-20:
Jeg vil gerne starte med at sige, at processen, hvis man overhovedet kan kalde det her en proces, vedrørende det her lovforslag
er noget rod.
Det er åbenbart sådan, at det her lovforslag skal hastes igennem uden en ordentlig parlamentarisk behandling.
Det er utilfredsstillende, men jeg må samtidig konstatere, at det jo ikke er en usædvanlig procedure, når man ser på de tidligere lovforslag fra socialministeren og den her regering: ingen forhandlinger og et lovforslag, som på nogle områder sår mere usikkerhed end tryghed på det område, det skal dække.
Lovforslaget drejer sig om at give mulighed for, at to personer af samme køn kan blive gift i kirken.
Som det er i dag, kan homoseksuelle indgå i registreret partnerskab.
Der har de seneste år været en del debat om denne sag, og der er mange indfaldsvinkler til og synspunkter om den.
Vi har, som jeg nævnte, heller ikke denne gang, når det drejer sig om et lovforslag, haft mulighed for at forhandle med socialministeren inden førstebehandlingen.
Lovforslaget dumpede ned på bordet i torsdags, og så er der første behandling i dag, og derfor ønsker vi selvfølgelig en forhandling med ministeren om nogle af punkterne i lovforslaget.
Ministeren må bl.a. forklare, hvilke konsekvenser loven har på det retslige område.
I L 105, som behandles lige efter det her lovforslag, og som hænger sammen med det her, er der nogle elementer, som sammenholdt med det her lovforslag er positive.
For det første vil præsterne blive sat fri, havde jeg nær sagt, i forhold til at vie personer af samme køn – de kan altså selv vælge, om de vil gøre det.
Og desuden vil der være to vielsesritualer.
Derfor kunne det jo være sådan, at man umiddelbart kunne være positiv over for det her lovforslag, L 106, men som jeg sagde tidligere, er der alt for mange uklare elementer i lovforslaget, hvorved vi bliver i tvivl om konsekvenserne af det her lovforslag og også om en mulig støtte til det.
Venstre støtter naturligvis, at der er ligestilling for alle grupper i vores samfund, og derfor vil vi som udgangspunkt, i stedet for at støtte forslaget her umiddelbart, foreslå, at forbudet mod, at to personer af samme køn bliver viet i kirken, bliver afskaffet, altså at forbudet mod, at to personer af samme køn bliver viet i kirken, bliver afskaffet.
Vi er modstandere af, at Folketinget skal beslutte, hvad folkekirken skal gøre.
Vi mener, at disse ting skal komme indefra, altså fra folkekirken, og at folkekirken selv skal bestemme, om homoseksuelle skal kunne indgå ægteskab i kirken.
Det er vores udgangspunkt.
Venstre er som sagt ikke imod, at homoseksuelle bliver ligestillet med andre også på dette område, men vi er imod, at det skal bestemmes politisk, hvad kirken skal gøre.
Religion er en særlig og meget følsom ting, som ikke kan defineres politisk.
Derfor har vi denne stillingtagen, som vi har her.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-20:
Det er, fordi ordførerens kollega, hr. Nadeem Farooq, sagde, at den her CEPOS-undersøgelse ikke var det papir værd, den var skrevet på.
Jeg vil dog lige understrege, at der har jo været andre ude at problematisere det faktum, at indvandringen til Danmark er en ganske og har historisk set været en ganske bekosteligt affære, og det vil jeg bare gerne bede ordføreren bekræfte.
Det er bare lige for at slå helt fast, at De Radikale, som jo er et parti, der også lytter til økonomer, er helt klar over, at indvandringen i Danmark har kostet rigtig, rigtig meget og er et problem i forhold til den langsigtede strukturelle udfordring, som Danmark har.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Ordføreren har sådan set været inde på sagen, nemlig at lovforslaget er blevet hastet igennem.
Jeg vil også sige sjasket igennem, for der er også for os i Dansk Folkeparti nogle ting, som simpelt hen ikke er afklaret.
Men jeg vil godt spørge med hensyn til det sidste og den sidste lov, ordføreren omtalte: Gør det indtryk på ordføreren, at seks biskopper, og det vil faktisk sige flertallet af biskopper, giver udtryk for, at de gerne ville have sat lovbehandlingen i bero?
De føler slet ikke, at de er blevet hørt ordentligt, eller at der har været en ligeværdig proces i det forhold.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-20:
Jamen nu er hr. Christian Langballe bare i den uheldige situation, at han må diskutere med mig.
Og jeg diskuterer det og tager det op, som jeg har lyst til.
Og jeg tager det borgerlige ægteskab op.
Der bliver talt om, at det er familiestiftelse, der er tale om.
Der må man jo bare være klar over, at i mange tilfælde sker den familiestiftelse ikke alene mellem far og mor, men mellem far, mor og en læge.
I masser af tilfælde er der måske tale om en far, en mor og en mand, vi helst ikke taler om, fordi en del børn ikke har den far, de tror er deres far.
Og i nogle tilfælde ender det med, at der slet ikke sker nogen familiestiftelse.
I øvrigt kan man se, at det i 2010 var sådan, at over 60 pct. af de ægteskaber, der blev indgået for danske statsborgeres vedkommende, blev indgået borgerligt, så der er ikke noget religiøst i det.
Der er masser af ægteskaber, der ikke har noget som helst med religion at gøre.
Derfor bliver jeg nødt til at sige, at der bør religiøse argumenter vel slet ikke have nogen gyldighed, i forhold til om vi kan kalde det et ægteskab eller ej.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Undskyld, at det lød, som om jeg afbrød ordføreren, det var bestemt ikke meningen, det skete af ren iver.
Altså, den første del af min ordførertale gik jo faktisk ud på, at jeg sagde, at det er en grundlæggende erfaring, som ethvert barn kan gøre, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn.
Altså, jeg synes, at det er så enkelt og elementært, og måske er det i virkelig det, der er problemet.
Det er så enkelt og elementært, at det egentlig giver sig selv.
Det er også derfor, jeg argumenterer for, hvad ægteskabet er.
Det er så at sige en basiserfaring, vi alle sammen kan gøre os.
Og jeg har egentlig ikke indført et religiøst argument, så at sige, ud over at jeg i forbindelse med folkekirken siger, hvordan jeg mener ægteskabsteologien er.
Så jeg har altså forholdt mig til den almindelige lov.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Det var i forhold til, at ting hastes igennem og der ikke har været drøftelser af det.
Jeg vil bare lige minde om, at så sent som i folketingsåret 2010 var der et beslutningsforslag, B 122, hvor de samme temaer også var til drøftelse, netop en kønsneutral ægteskabslov.
Så jeg vil bare spørge, om det ikke er korrekt, at vi i hvert fald her i Folketingssalen tidligere har drøftet det, godt nok før DF's ordfører blev valgt, men det ændrer jo ikke på det faktum, at vi har drøftet det adskillige gange her i Folketingssalen.
Så er det ikke korrekt, at der i flere år har været fremsat beslutningsforslag med henblik på en kønsneutral ægteskabslovgivning?
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Det, jeg taler for, er, at der jo ikke har været den debat, og at vi i udvalget jo slet ikke er blevet draget ind i den debat om det kønsneutrale ægteskab.
Det tog ca. 5 minutter.
Det er jo ikke lige det, jeg kalder en debat, altså, hvor man virkelig får talt tingene igennem.
Vi fik at vide, at sådan er det bare, færdig, slut.
Så jeg vil sige, at med hensyn til den høring, som skulle være, og som skal være – prøv lige at høre – om folkekirken, har der ikke været en høring, hvor man har siddet og diskuteret som ligeværdige partnere.
Ministeren har bedt om nogle høringssvar, som han så har holdt ind til kroppen indtil den dag, hvor loven blev bekendtgjort skriftligt, men der har jo ikke været nogen høring.
Det er det, jeg mener.
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Jeg er overbevist om, at L 106 har haft en mere forberedende procedure end de fleste andre lovforslag, vi har set fra tidligere regeringer, og som vi garanteret også kommer til at se ude i fremtiden.
Der har været mange beslutningsforslag, der har banet vejen hertil.
Der har været møder hos ministeren.
Man har også kunne tage tingene op på udvalgsniveau, hvis man har ønsket det.
Og så har der været en ekstraordinær lang høringsproces i forbindelse med lovforslagene netop for at give det kirkelige landskab mulighed for at kunne udtale sig.
Så der har faktisk været den formelle høring, der skal være i forhold til det, der er almindelig lovkvalitet.
Jeg skal lige nå at stille det sidste spørgsmål til ordføreren, og det var, fordi ordføreren også bragte grundlovens § 4 i spil i debatten.
Så får jeg lyst til at spørge: Er alle de teologer, der godt kan bakke op om L 106, i uoverensstemmelse med folkekirkens teologiske grundlag?
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
De er jo i hvert fald i uoverensstemmelse med bl.a. bekendelsesskrifterne.
Det er de jo.
Det er jo faktisk det, vi har haft som diskussion.
Jeg mener virkelig, og det mener jeg, at det, at der står, at den danske folkekirke er den evangelisk-lutherske, som så lige skal vendes om, men sådan lyder det, jo betyder, at folkekirken også er et klart og fast og afgrænset trossamfund.
Der har vi jo altså bekendelsesskrifterne at læne os op ad, og jeg ved godt, at det så er blevet sagt, at det bare er et spørgsmål om fortolkning, men der er altså nogle ting, der er så markante, at det kan man da ikke bare se bort fra og sige, at fortolkning betyder egentlig bare, at vi så selv kan sætte dagsordenen for det hele.
Der mener jeg at man bør respektere, at folkekirken er et trossamfund.
Jeg vil så sige, at biskopperne jo har klaget over, at man ikke tager hensyn til, at det er et trossamfund.
Jeg ved da ikke, hvor biskopperne ville ende henne, hvis det var sådan, at de faktisk fik lov til at debattere det.
Men det har bare skulle hastes så meget igennem, så jeg synes, at det er en dårlig måde at gøre tingene på, og især når det er så vitalt.
Mogens Jensen (S), 2012-03-20:
Jeg synes, det er lidt dårligt, at man fra ordførerens side står og snakker om, at det her ikke er blevet debatteret.
Siden jeg kom i Folketinget i 2005, har vi haft masser af debatter om det her i Folketingssalen, og vi har haft debatter med kirken om det.
Nu bliver der så truffet en beslutning.
Så synes jeg altså, det er for dårligt, at vi skal høre om, at der ikke har været debat om det.
Der har været masser af debat.
Men må jeg ikke spørge ordføreren, når man lægger så meget vægt på det her ægteskabsbegreb: Medgiver ordføreren, at begrebet ægteskab har ændret sig gennem tiden?
Jeg har sådan surfet lidt rundt og fundet forskellige beskrivelser af ægteskabet, bl.a. fra 1200-tallet, hvor det jo handlede om, at en kvinde blev givet bort til en frier efter forhandling mellem to slægter, hvor der nogle gange indgik en gris og en okse.
Noget af det seneste, jeg har set, er fra forrige århundrede, hvor ægteskabet er et forhold, hvor manden er forsørger og kvinden er økonomisk afhængig af ham.
For mig lyder det ikke som ægteskabet i dag.
Medgiver ordføreren, at begrebet ægteskab ændrer sig gennem tiden, og at det er samfundet, der definerer, hvad et ægteskab er?
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Det med grisen og oksen lyder da særdeles interessant.
Det var jo sådan et forsøg på at være morsom, og nu sad man også og grinede dernede.
Men det, vi diskuterer her, er, at det er så ganske elementært, at der skal en mand og en kvinde til at lave et barn, og det er altså ikke genstand for fortolkning.
Det håber jeg at ordføreren kan være enig med mig i.
Altså, det er jo ikke genstand for fortolkning, og det er det, jeg siger.
Det er ikke et spørgsmål om at skulle ud på felttog mod bøsser og lesbiske.
Men for mig er det simpelt hen en diskussion om, hvad et ægteskab er.
Det er familiestiftende, og sådan er det.
Vi forholder os til det på den måde, at vi klart mener, at ægteskabet er en del af en fast defineret størrelse, som drejer sig om det familiestiftende.
Og det vil det være.
Det er det, jeg diskuterer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-20:
Jeg vil simpelt hen bare stille hr. Christian Langballe det borgerlige spørgsmål, altså at man på rådhuset fremadrettet kan få indstiftet et ægteskab mellem to mænd eller to kvinder: Hvis vi ser det isoleret, hvordan forholder Dansk Folkeparti sig så til det?
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at ordføreren i sit indlæg sagde, at man skal respektere forskelligheder, og at det jo så var derfor, at man fra Socialdemokratiets side kunne støtte det her lovforslag.
Men kan ordføreren ikke se, at regeringen med dette forslag netop forsøger at gøre det forskellige ens, når man forsøger at presse homoseksuelle og sige, at et homoseksuelt ægteskab er det samme som et heteroseksuelt ægteskab?
Så forsøger man jo netop at gøre ting, der er forskellige, ens, og det er da ikke at vise respekt for forskelligheder.
Altså, jeg kan ikke forstå, hvad der går fra homoseksuelle, ved at heteroseksuelle kan blive gift.
Det er jo ikke et udtryk for, at de er undertrykte, eller at man er onde ved dem, eller at man ønsker at krænke deres rettigheder.
Det er jo bare et udtryk for, at ægteskabet er familiestiftende, og at der altså er forskel på forhold, også parforhold.
Hvad er der egentlig galt med, at man som lovgiver signalerer det og holder fast i det?
Karen J. Klint (S), 2012-03-20:
Jeg talte vist ikke om forskellighed i den kontekst, som hr. Martin Henriksen nævner her.
Jeg talte om, at folk skal have lighed for loven, at vi kønsneutraliserer begreberne i ægteskabsloven.
Jeg nævnte også, at rigtig mange høringssvar faktisk giver os medhold i, at man godt kan sammenligne og bruge begrebet på begge typer par.
Det var det, jeg refererede til i min ordførertale, så jeg kan ikke genkende, at det skal være disrespekt for nogen mennesker, at vi siger lighed for loven.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Men ordføreren argumenterede jo med, at man skulle respektere forskelligheder.
Det var så bl.a. derfor – jeg anerkender, at der var mange andre argumenter – at man fra Socialdemokratiets side kunne støtte det her lovforslag.
Kan ordføreren ikke se, at det går lidt i clinch med selve lovforslaget, for lovforslaget handler jo om, at man gør ting, der er forskellige, ens?
Ægteskabet er en historisk, og sådan er det nu engang, ramme omkring familien, det at stifte familie, og der skal jo som udgangspunkt en mand og kvinde til det.
Så hvorfor ønsker man hele tiden at argumentere på den måde og sige, at det handler om at respektere forskelligheder, når det, man gør, er at sige, at ting, der er forskellige, kan passe ind i den samme ramme?
Kan ordføreren ikke se, at så gør man faktisk forskellige ting ens?
Og de er jo ikke ens.
Hvorfor ikke netop vise respekt ved at sige, at der er forskel på parforhold, at der er forskel på tingenes tilstand, og at det respekterer vi i lovgivningen og jo også signalerer den forskel?