runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Nu skal jeg selvfølgelig nok tage det med overskud.
Men hr. Rasmus Prehn er jo ikke præget af noget overblik over de politiske sager, som hr. Rasmus Prehn rejser.
Er der noget, der siger, at man ikke kan få kontanthjælp fremover?
Hvad er det for et spørgsmål at stå og stille mig, som om vi skulle have foreslået at afskaffe kontanthjælpen?
Tværtimod har vi friholdt suspensionen af overførselsindkomsterne.
Det er da helt forrykt, at jeg skal stå og besvare sådan nogle spørgsmål, som bare er grebet ud af den blå luft.
Det er da muligt, at DKP i gamle dage havde en propagandamanual, hvor man sagde: De vil tage hjulene af kørestolene, de vil tage høreapparaterne fra de døve.
Hvad er det for noget, vi skal stå og sige?
Vi har et af verdens rigeste samfund, vi har den højeste velfærd.
Vi har løftet velfærden med 67.000 mio. kr. på kernevelfærdsområderne, siden vi kom til.
Så er der kommet en international krise, og så står hr. Rasmus Prehn bare og tager noget ud af den blå luft og beskylder regeringen for, at man ikke kan få kontanthjælp.
Skulle vi lave en hjemmeside, der betrygger folk i, at de kan få kontanthjælp?
Der har aldrig været diskussion om det.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-26:
Ja, at vi befinder os i en økonomisk krise, er jo ikke noget, der kommer bag på Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet var faktisk det parti her i Folketinget, der først adresserede den problemstilling og bad regeringen om at komme med en plan for det her.
Sagen er, at problemet jo er blevet meget større, fordi regeringen har grebet så sent ind, og det, man så lægger op til nu, bliver jo af mange økonomer anset for at være den forkerte medicin.
Det er ikke mange dage siden, vi kunne læse på selveste forsiden af Børsen, at man simpelt hen var for tidligt ude med den her opstramning, at man ville risikere, at ledigheden ville stige for meget, at der simpelt hen ville blive et fald i forbruget, at skatteindtægterne ville vige, og at man så kunne risikere endnu mere depression i økonomien.
Det er jo der, problemet ligger.
Og det, som man nu oplever med, at regeringen, fuldstændig i modsætning til, hvad den lovede, går ud og strammer op, vil jo af den enkelte dansker blive oplevet som en besparelse, som noget, man taber.
Jeg har lige siddet og skrevet med Facebookvenner om det med, hvad det får af konsekvenser med børnechecken.
Og der er en far til fire, der nævner: Jeg mister altså 18.000 kr. på et år.
Vi ved jo – det er en kendt sag – at man på Venstres hjemmeside har kunnet følge med i, hvor mange dage, hvor mange timer, hvor mange minutter, hvor mange sekunder skattestoppet har været gældende.
Kunne det ikke være rimeligt nok, at man på Venstres hjemmeside eller på Finansministeriets hjemmeside kunne følge med i, hvor meget det er, man mister?
Hvis man har fulgt regeringens eget råd og fået tre børn, hvor meget mister man så?
Med hvor meget bliver man straffet af regeringen?
Eller hvis det er, at man er på dagpenge og har lyttet til, at finansministeren gentagne gange har lovet, at dagpengeperioden ikke skulle forkortes, hvad står man så i af problemer, hvis der er gået mere end 2 år?
Kan man få bistandshjælp?
Hvordan spiller boligen ind, hvordan spiller ægtefællens økonomi ind osv.?
Var det ikke åbent og ærligt at lægge det frem for danskerne, så man kan se, hvor hårdt man bliver ramt af regeringens politik?
Eller er det kun, når man synes, man har en god sag, at man vil lægge det åbent og ærligt frem?
Hvor meget bliver man ramt, når regeringen svinger sparekniven, selv om den lovede det modsatte?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-26:
Der bliver virkelig jongleret med tallene her, ikke mindst fra de undersøgelser, som finansministeren har fået udarbejdet.
Det kommer til at ligne nogle helt forvanskede billeder af, hvad S og SF's plan i virkeligheden indeholder.
Og det bliver de med regeringens plan.
Vi foreslår at fremrykke offentlige investeringer for 5 mia. kr. i år og 10 mia. kr. næste år og at få flere folk i beskæftigelse og tusindvis af nye arbejdspladser.
Det, som både vi og kritikere fra bankverdenen jo kritiserer regeringen for, er, at der ikke er tilstrækkelig vækst i den her plan.
Man bremser for hårdt op og skubber dermed flere ud i arbejdsløshed i stedet for at få dem i arbejde til gavn for dem selv og for Danmarks økonomi.
Så kan vi fremover se på at arbejde en time mere, så vi arbejder os ud af krisen i stedet for at spare os ud af den, for det er bedre for folk, og det er bedre for den danske velfærd.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Jeg må sige til hr. Jesper Petersen, at de beregninger, vi har, jo viser, at ledigheden ikke udvikler sig så katastrofalt, som vi havde regnet med.
Men jeg vil bare henstille til, at hr. Jesper Petersen finder tilbage til denne planet.
Når der bliver fremlagt beregninger fra Finansministeriets embedsmænd, er det ikke en o.k. argumentation at sige, at de bare er underlagt politisk diktat; at finansministeren kan gå over og sige det.
Jeg synes, SF efterhånden er ved at bevæge sig ud på meget tynd is.
Det sidste, jeg så, var, at jeg nu skulle kunne ringe ned til Kommissionen og sige, hvad Kommissionen skulle mene der skulle til for at overholde vækst- og stabilitetspakken.
Jeg håber også, at denne fuldstændig forrykte argumentation om, at vi sidder som sådan nogle onde nogle, der styrer alle udtalelser på det her område, ringer lidt i ørerne på hr. Jesper Petersen.
Find da tilbage til virkelighedens verden.
Beregningerne viser, at S og SF’s plan er underfinansieret, at den vil øge gældsætningen, og at flere arbejdspladser vil flytte til Indien, Kina, Vietnam osv., fordi det ikke kan betale sig at bo her.
Der er det bare, at svaret på krisen ikke er at jage yderligere arbejdspladser til udlandet, det er, at vi nu betaler vores regning, så vi kan komme videre.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-26:
Mig bekendt var det den forrige statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der mod slutningen af Poul Nyrup Rasmussens regeringstid begyndte at sige, at man ikke længere kunne stole på Finansministeriet.
Dengang var finansministeren strateg i Venstre, og det skulle ikke undre mig, om han selv har haft en finger med i spillet i forhold til at sige sådan nogle ting.
Jeg kan bare konstatere, at der er lavet nogle beregninger af vores plan, der er fuldstændig forvanskede, og som bliver kritiseret fra forskelligt hold.
Det er skadeligt for Danmark og vores muligheder for at skabe beskæftigelse nu og for at komme ud af finanskrisen på en måde, der giver folk job nu og her og gavner dansk økonomi på længere sigt, og som ikke vil betyde, at man skal skære så voldsomt ned på velfærden og på dagpengene, som regeringen vil, at man begynder at bede EU om hjælp til at kritisere S og SF’s plan.
Tilbage på bundlinjen står, at vi vil øge de offentlige investeringer de næste år, skabe vækst og job for at få de mennesker i arbejde, som man jo kan læse i regeringens egne opgørelser vil komme ud i arbejdsløshed nu.
Dem er regeringen ligeglad med.
Man gør ikke noget for at få dem i beskæftigelse, man lader i stedet for arbejdsløsheden stige, og belønningen er, at de til og med får ringere dagpengerettigheder.
Hvorfor skaber man ikke vækst og job …
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Det er jeg sådan set enig med hr. Jesper Petersen i, for den verden, SF befinder sig i, er milevidt fra realiteterne.
Man bruger mere end de 18 mia. kr., det er faktisk underfinansieret med 5 mia. kr. Man vil fortsætte gældsætningen.
Hvis jeg har forstået det rigtigt, skal gælden stige yderligere med 5 mia. kr. i år og 10 mia. kr. til næste år.
Det er bare for at give et lille håndgribeligt eksempel på, hvad omkostningerne ved S og SF's plan er.
Danmark får nu et underskud på 5 pct., og det udløser, at vi skal konsolidere dansk økonomi i 2011, 2012 og 2013 med ½ pct. hvert år.
Hvis man ser på Holland, som har et underskud på 6,1 pct. af BNP, skal man der konsolidere 3/4 pct. om året.
Det, hr. Jesper Petersen går i byen med, er, at vi skal øge gældsætningen, at vi skal øge underskuddet på de offentlige finanser, og at vi så skal konsolidere.
Bare i kraft af det får vi en ekstra regning på 13,5 mia. kr., som man så kan lægge oven i de 24 mia. kr., dvs. 37,5 mia. kr.
Og da hr. Jesper Petersen ikke vil foretage sig noget i 2011, skal det gå ud over danskerne i 2012 og 2013, at man skal konsolidere med 37,5 mia. kr.
Der er vores ræsonnement bare mere jordnært, nemlig at jo tidligere vi kan betale regningen, jo billigere kommer vi ud af krisen.
Vi havde heldigvis nedbragt statens gæld, så vi havde afskaffet nettogælden.
Vi havde altså mere til gode, end vi skyldte væk.
Det var baggrunden for, at vi kunne føre og fører en meget ekspansiv finanspolitik i 2009 og 2010.
Det er faktisk en af de mest ekspansive i EU og i OECD-området.
Det gør, at vi er sluppet nådigere igennem krisen end andre.
Vi skal som lille land sørge for, at der er tillid til dansk økonomi, så det ikke er boligejerne, virksomhederne, os alle sammen, der kommer til at betale surt sammensparede penge i renteudgifter.
Vi kan se nu, at vi er ved at bevæge os ud af krisen, og i modsætning til S og SF vil vi gerne gøre regningen op, så vi kan komme videre og beskæftige os med en vækstdagsorden.
S og SF vil fortsætte gældsætningen, og jeg vil bare sige, at det er en dårlig kur for Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-26:
Henset til, at AErådet har beregnet, at de 10 pct. fattigste bidrager med 3,3 pct. af deres disponible indkomst til genopretningen af den danske økonomi, mens de 10 pct. rigeste kun bidrager med 0,1 pct. af deres indkomst, finder ministeren det da rimeligt, at det i så ekstrem grad er de fattigste, der skal betale for genopretningen af den danske økonomi?
Vil ministeren tage initiativ til, at der laves en »beregner« på eksempelvis Finansministeriets hjemmeside, hvor borgerne kan lave en beregning af, hvor meget de taber på regeringens genopretningsplan?
Skriftlig begrundelse
Tak, og jeg vil læse spørgsmålet op: Vil ministeren tage initiativ til, at der laves en »beregner« på eksempelvis Finansministeriets hjemmeside, hvor borgerne kan lave en beregning af, hvor meget de taber på regeringens genopretningsplan?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-05-26:
Jeg vil gerne slå fast, at det er forkert at tale om, at borgerne taber penge på regeringens genopretningsplan.
Det er jo ikke genopretningsplanen, der er årsag til, at vi har økonomiske problemer i Danmark.
Tabet, vi lider, skyldes jo den internationale krise, men det er gået op for mig, da jeg jo står her onsdag efter onsdag og hører på hr. Rasmus Prehn, at det ikke er gået op for Socialdemokratiet og heller ikke for SF, at der har været en international krise i hele verden.
Så det er den krise, der er skyld i, at vi har fået stigende arbejdsløshed, og at virksomhederne ikke kan sælge deres produkter.
På grund af regeringens økonomiske politik er vi nu ved at komme bedre ud af krisen end så mange andre lande, og så står hr. Rasmus Prehn her igen 27. onsdag og benægter, at det er krisen, der er årsag til det her.
Baggrunden for spørgsmålet er forkert; det er den internationale krise.
Vores samfundskage er blevet mindre, fordi udlandet ikke køber vores varer, og det er det, der er skyld i krisen.
Det, regeringen har taget fat i, er: Hvordan kommer vi så tilbage på sporet, og hvordan kommer vi bedst muligt ud af den her krise?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er godt, at vi får lejlighed til at afklare den misforståelse, der åbenbart må foreligge.
Det er nemlig sådan, at der ikke er sket noget brud på retsplejeloven på Færøerne.
Men når man så ser på § 109, altså paragraffen lige ovenover, så er der klart en sondring.
Man taler i § 109, stk. 3 om et særligt politikorps på Færøerne, og i stk. 2 er der så tale om de ledende politiembedsmænd.
Af sammenhængen mellem de to bestemmelser og hele historikken i det kan man altså se, at når der i § 110 tales om, at der skal ske en sådan indhentelse af en erklæring fra Færøernes landsstyre, så taler man om, at det er dem, som skal ansættes inden for Færøernes politikorps.
Så der er ikke sket noget brud, for der skal ikke ske en sådan indhentelse af udtalelser, når det gælder en chefpolitiinspektør.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Jeg synes ikke, at det er særlig kristent.
Man bruger udtrykket ansvarligt.
Er det ansvarligt at bryde et forlig?
Er det ansvarligt at lyve?
Hvor mange gange har vi ikke hørt dette: Vi rører ikke dagpengene, vi har ingen planer om at ændre på dagpengeperioden?
Hvad skal vi tro på?
Hvad skal borgerne tro på?
Det bliver slynget ud af de fremmeste ministre her i dette land, at det har de ingen planer om.
Alligevel sætter man sig hen og gør det.
Det er da forligsbrud.
Det er da løftebrud.
Jeg synes ikke, at det er ansvarligt, forstået på den måde, at når man har givet ufinansierede skattelettelser, er der nogle, der skal betale regningen.
Så sagde ministeren, at der ikke var noget spørgsmål.
Der er masser af spørgsmål.
Hvor mange tusinde mennesker kan ikke få understøttelse fremover som følge af de forslag, som regeringen har fremsat her?
Det drejer sig både om dimittender og om dem, der falder ud af dagpengesystemet, og det drejer sig om dem, der slet ikke kan få fat i dagpenge.
Det er dem, jeg spørger til.
Så vil jeg gerne spørge, om regeringen agter at overholde forlig, f.eks. om produktionsskoleydelsen?
Der er et forlig, der hedder »Flere i arbejde«, som der også er nogle her i salen der kender til.
Man foreslår ydelsen sat ned til SU-satsen, så det er en tyv om natten, der er kommet her, trods det, at man har et forlig.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Men det efterlader så mig i den situation, at jeg sådan set kan svare på, hvad jeg vil.
Jeg vil gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg synes, at det er et helt forkert spor at komme ind på.
For det første er det sådan, at vi har et utrolig generøst dagpengesystem i Danmark.
Det vil man også have, efter at vi har gennemført den lovgivning, som vi selvfølgelig agter at gennemføre sammen med Dansk Folkeparti og sammen med Det Radikale Venstre.
Det glæder mig naturligvis meget, at Det Radikale Venstre stadig væk er reformivrigt og på den måde også er et meget ansvarligt parti i modsætning til Socialdemokratiet, som ikke lægger nogle ting på bordet, der på nogen måde vil kunne genoprette dansk økonomi, men tværtimod blot har nogle løse tanker om, hvordan man kunne forestille sig måske en gang at diskutere med arbejdsmarkedets parter om en genopretning.
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen: Det nytter altså ikke noget.
Vi er i en situation, hvor vi skal have genoprettet dansk økonomi, og der må vi alle sammen vise ansvarlighed.
Det har Det Radikale Venstre meldt ind at man ønsker at bakke op om.
Derfor kan det ærgre mig, at Socialdemokratiet bare læner sig tilbage på den her måde med korslagte arme.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Jeg takker for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at ministeren havde onde hensigter og ville barbere de arbejdsløse både i 2011 og 2012 med de nævnte beløb, der fremgik af spørgsmålet.
Det var ministerens skinbarlige tanker før pinse.
Selv om vi har et satspuljeforlig, der låser satserne fast, var det det, ministeren ville.
Jeg kan godt se, at der er kommet noget andet ud af det.
Det, der er problemet her, er sådan set, at det er blevet endnu værre.
Fremover vil der være tusindvis af mennesker, der ikke bare får en forringelse på 2.700 kr. og 4.600 kr., nej, de får slet ingen dagpenge.
Regeringen vil smadre den danske arbejdsmarkedsmodel ved at få færre til at melde sig ind i en fagforening og en a-kasse i fremtiden.
Det er nøjagtig det setup, man laver, det er den måde, regeringen vil spare på dagpengene på.
Der vil være store grupper – de svageste grupper i dette land – der vil være nødt til at have en dagpengeperiode, der er længere end 2 år, og de vil ikke få noget.
Også dimittenderne har problemer.
Så det er faktisk endnu værre for nogle af de grupper, der totalt set mister deres dagpenge.
Det er problemet med regeringen og Dansk Folkepartis politik, som den ser ud i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Derfor kan man jo som udgangspunkt selvfølgelig undre sig lidt over, hvorfor vi så skal stå og diskutere noget, som slet ikke er på bordet længere, men det er jo så hr. Bjarne Laustsens sag.
Spørgsmålet tager udgangspunkt i det forslag, som regeringen fremlagde før pinse.
Nu har regeringen og Dansk Folkeparti så efterfølgende forhandlet en meget, meget, synes jeg, både visionær og absolut også meget fornuftig og langsigtet genopretningsplan for dansk økonomi på plads her hen over pinsen.
Så derfor må jeg i første omgang stille mig lidt undrende over for spørgsmålet her.
Det har ikke bund i virkeligheden, det er ikke noget, der ligger på bordet nu, men det kan være, at hr. Bjarne Laustsen måske kan uddybe det eller stille et andet spørgsmål – det ved jeg ikke – der måske er lidt mere tidssvarende, hvis man må have lov at sige det på den måde.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-26:
Hvordan skal en enlig pensionist få råd til husleje, når regeringen vil rane 1.800 kr. i 2011 og 3.100 kr. i 2012 fra pensionisterne, samtidig med at regeringen har givet tusindvis af ufinansierede skattelettelser til de rigeste?
Jeg tror, at jeg er kommet til at læse et forkert spørgsmål op.
Undskyld formand, fordi jeg var for langt fremme i skoene.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor skal arbejdsløse straffes med 2.700 kr. mindre i 2011 og 4.600 kr. mindre i 2012 som følge af regeringens løftebrud, selv om regeringen har lovet ikke at røre dagpengene?
Hvorfor skal en arbejdsløs straffes med 2.700 kr. mindre i 2011 og 4.600 kr. mindre i 2012 som følge af regeringens løftebrud, selv om regeringen har lovet ikke at røre dagpengene?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jeg tror ikke, jeg kan sige det ret meget klarere, end at jeg er fuldstændig uenig med hr. Ole Vagn Christensen.
For lige præcis læse-, skrive- og regnekurser og -test er noget af det, som der bliver gjort allermest ud af på jobcentrene.
Nu har vi taget særlige hensyn til de unge, og det synes jeg egentlig at hr. Ole Vagn Christensen skulle glæde sig over, måske især fordi hr. Ole Vagn Christensens eget parti var meget aktiv i den her sag, var meget aktiv i forhandlingerne, skrev under på den her aftale og derfor også er med i aftalen og har stemt for den i Folketingssalen.
Derfor er det jo så egentlig lidt specielt i dag at skulle stå her og høre hr. Ole Vagn Christensen nærmest sådan skose den indsats, som der bliver gjort, men det er jo nok en nyskabelse i dansk politik.
Men jeg kan i hvert fald sige, at lige præcis læse-, skrive- og regnefærdigheder er noget af det, som vi ved mange kæmper med, og især også mange ufaglærte kæmper med det, og derfor er det også noget af det, som der er blevet opprioriteret meget, og som til stadighed bliver prioriteret, og nu så sent som i den pakke, jeg har fremlagt om langtidsledighed.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Man gør noget særligt for ledige under 30 år, og man gør også noget særligt for de langtidsledige, og det er sådan set det mellemrum, der ligger derimellem, vi står og taler om.
Har man ikke fået forudsætningerne, inden man skal i gang med sin aktiveringsplan, så bruges altså i det øjeblik, det bliver lagt ind i jobplanen, ressourcerne fra kommunerne til at opkvalificere noget, som i virkeligheden ikke behøver at blive opkvalificeret, står ministeren her og siger, fordi man kan få det ad anden vej.
Det er her jeg mener ministeren sådan set ikke helt har fat i, hvad det er, der foregår inden for hendes område.
Henrik Høegh (V), 2010-05-26:
Lad mig resumere til sidst.
Gældende regler for det her er overholdt.
Vi har nogle meget brede høringslister.
På grund af reaktionerne her i Folketinget og på grund af den korte høringsfrist fra EU var der meget kort tid til sidst.
På baggrund af bl.a. hr. Benny Engelbrechts spørgsmål tidligere vil jeg arbejde for, at vi kan få længere frister, også til det politiske arbejde i EU.
Det er for øvrigt allerede fremført dernede.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Finder ministeren det rimeligt, at afholdelsen af udgifterne til forberedende voksenundervisning for ledige overgår fra staten til kommunerne, når den ledige skal i aktivering og have udarbejdet en jobplan, hvorved kommunernes budgetter til aktivering belastes?
Finder ministeren det rimeligt, at afholdelsen af udgifter til forberedende voksenundervisning for ledige overgår fra staten til kommunerne, når den ledige skal i aktivering og have udarbejdet en jobplan, hvorved kommunernes budgetter til aktivering belastes?
Inger Støjberg (V), 2010-05-26:
Jeg finder det helt naturligt, at kommunerne skal finansiere den undervisning, som de giver til ledige som tilbud.
Uddannelse som redskab i aktivering adskiller sig på den vis ikke fra de øvrige redskaber i indsatsen.
Jeg synes, det er et sundt princip, at kommunerne er med til at finansiere uddannelse.
Det hjælper til at sikre, at kommunerne har økonomisk interesse i at vurdere, om de tilbud, de giver, også medvirker til at få de ledige tilbage i job.
Tilbuddene bliver ikke anvendt, blot fordi de er gratis for kommunen, men fordi det er et godt afsæt for at få den ledige tilbage på arbejdsmarkedet, og det synes jeg er et godt princip.
For visse grupper kan det dog give god mening at fravige princippet.
Med aftalen om flere unge i uddannelse og job fra november måned afsatte regeringen en pulje på 25 mio. kr. hvert år i årene 2010-2013 til de unge.
Puljen skal ses i sammenhæng med, at dagpengemodtagere og kontanthjælpsog starthjælpsmodtagere under 30 år, som ikke har en ungdomsuddannelse, pr. 1. maj i år skal læse- og skrivetestes, hvis jobcentrene vurderer, at der er behov for det.
Derudover har regeringen jo netop lanceret en pakke til bekæmpelse af langtidsledighed.
I den indgår også, at ledige over 30 år uden en ungdomsuddannelse skal testes i basale kompetencer, hvis jobcentrene skønner, at der er behov for det.
Der bliver naturligvis ikke brudt forlig.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, er, at det burde stå klart selv for hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er givet ufinansierede skattelettelser.
Derfor vil jeg egentlig bede hr. Bjarne Laustsen om at rette den fortalelse, for det må være en fortalelse.
Det står så klart.
Med hensyn til ansvarlighed vil jeg sige, at det netop er regeringen, der er ansvarlig.
Vi står i en situation, hvor hele verden har været udsat for en finanskrise af nærmest usete dimensioner.
Vi har som en ansvarlig regering sammen med Dansk Folkeparti ført Danmark igennem den her krise.
Og vi har gjort det på en måde, så hvis man tager alle de initiativer, regeringen har taget med fremrykkede investeringer, udbetaling af SP-penge, skattelettelser – det hele – og lægger den lave rente til, har det betydet, at der er omkring 70-80.000 færre arbejdsløse, end der ellers ville have været.
Det er det, vi selvfølgelig skal have taget hånd om nu, nemlig den regning, som nu ligger tilbage på bordet.
Og den måde, man gør det mest ansvarligt på, er med genopretningsplanen, som ligger foran os.
Altså, jeg må tilstå, at det ikke står mig helt lysende klart, hvad hr. Ole Vagn Christensen spurgte om her i anden omgang.
Men det, jeg jo netop sagde i mit svar, var, at lige præcis læse-, skrive- og regnekurser bliver hundrede procent finansieret.
Så nej, det går netop ikke fra jobcentrenes konto, for det er penge, der er blevet sendt med ud.
Så jeg må sige, at jeg tror, der måske er kikset noget i kommunikationen her på en eller anden måde.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-26:
Det kan jeg love ministeren for at der ikke er.
For det er jo sådan, at hvis man får en aktiveringsplan og man mangler disse forudsætninger, så er det det, midlerne bliver brugt til, og ikke til sådan set at give den fornødne kompetencegivende uddannelse.
Jeg ved så godt, at der er mulighed for at gå ind tidligere, men jeg ved også, at når man bliver ledig, er man selvfølgelig interesseret i at undersøge, hvilke muligheder der er for at få et nyt arbejde, og derfor er der mange ledige, som altså ikke får den opkvalificering, inden de kommer under jobcentre og i aktivering.
Det er her, min bekymring ligger.