runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen lad mig med det samme slå fast, at jeg ikke er enig i, at de økonomiske problemer for Syddjurs Kommune skyldes udligningsreformen.
Jeg er meget opmærksom på den økonomiske situation i Syddjurs Kommune.
Syddjurs Kommune er en af de få kommuner, som er, som det oftest betegnes, kommet under administration af ministeriet, og ministeriet har derfor en tæt og løbende dialog med kommunen om overholdelse af den her aftalte genopretningsplan, som vi har indgået.
På grund af kommunens økonomiske situation har ministeriet så givet kommunen flere lånedispensationer, ligesom kommunen har fået særtilskud for både 2009 og 2010.
Men jeg må understrege, at Syddjurs Kommune ikke var en af de kommuner, der havde tab på udligningsreformen.
Og mere generelt må jeg sige, at udligningsreformen netop tilgodeså kommunerne i udkantsområderne, så udligningsreformen har medvirket til at gøre Danmark mere lige og ikke mere skæv.
Der tilstræbes med andre ord en sammenhæng mellem skat og service i den enkelte kommune, og det vil sige, at hvis kommuner opkræver den samme skat, skal de også kunne tilbyde nogenlunde den samme service.
Den her sammenhæng er så blevet styrket med udligningsreformen.
Men det skal altså også samtidig slås fast, at vi jo ikke tilstræber at udligne alle forskelle mellem kommunerne fuldstændig.
Tilskuds- og udligningssystemet er ikke en uforanderlig størrelse.
Jeg mener, der fortsat er behov for at udvikle det kommunale finansieringssystem, så det løbende tilpasses til de udfordringer, som kommunerne står over for, og det er derfor, at partierne bag udligningsaftalen også er enige om at sætte et arbejde i gang i Indenrigs- og Socialministeriets finansieringsudvalg, hvor specielt opgørelsen over de kommunale udgiftsbehov skal vurderes.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Er ministeren enig i, at der er nogle kommuner, deriblandt Syddjurs Kommune, som er hårdt ramt af udligningsreformen, og at dette i længden kan gøre Danmark endnu mere skævt?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Som jeg har sagt tidligere – og jeg synes, at det er meget, meget vigtigt at få det her frem – synes jeg måske, at man er lige lovlig hurtigt ude med konklusionerne her, at dømme et initiativ ude, før det overhovedet er gennemtænkt, så at sige.
For vi gør os jo vores overvejelser, og vi har slet ikke konkluderet noget endeligt om, hvordan sådan en centralisering eventuelt vil skulle ske, og det synes jeg sådan set er meget, meget væsentligt.
Det er klart, at det ikke er til diskussion, at sådan et resultat af de overvejelser selvfølgelig vil være i fuld overensstemmelse med hele formålet med strukturreformen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Det vil sige, at jeg hører ministeren sige, at den udligningsreform, vi har nu, selvfølgelig gjorde noget for udkantsområderne, for økommuner og for dem med de største sociale problemer.
Det kan jeg også godt se har hjulpet på det nogle steder.
Men der er selvfølgelig også nogle kommuner i vækst, som nu finder ud af, at det her bliver svært for dem, så det rent faktisk for dem ikke kan svare sig at være en vækstkommune.
Den rapport eller undersøgelse, som ministeren henviste til, har måske været den om Favrskov, Hedensted, Odder, Silkeborg, Skanderborg og Syddjurs Kommune.
Det ved jeg ikke om det er.
Måske ministeren ikke kender den, men jeg vil gerne spørge ind til, om ministeren har set den, og om det er de samme, vi snakker om, eller om jeg så skal sende ønsker om bemærkninger over til ministeren.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-04:
Nu kan borgerservice jo netop også være, at man rent faktisk får vejledning i, hvordan man udfylder de her blanketter, for det kan være meget afmagtsskabende at sidde med de her ting.
Ministeren bliver ved med at tale om skræmmebilleder, men har man prøvet at komme igennem på telefonen til SKAT, ved man, at det ikke er et skræmmebillede.
Altså, det er jo det system, der er med skat, som regeringen vil lave med folkepension og med boligsikring og med andet, og hvis man har prøvet at være i kontakt med det nye SKAT, ved man, at det altså ikke er et skræmmebillede.
Det er en realitet, det er meget svært, man skal sidde med sin digitale signatur og meget andet.
Det er ikke umiddelbart nemt.
Hvis der skal være tale om objektiv sagsbehandling, må det også være sådan, at man uafhængigt af sine egne forudsætninger og sin egen uddannelse kan få de samme ydelser.
Det kan jo ikke være sådan, at hvis man er jurist, kan man få mere i boligsikring, end hvis man ikke er jurist, fordi man kan finde ud af at udfylde det her selv.
Derfor handler det jo altså om, at der skal være den service over for borgerne, at der er nogle medarbejdere, der kan hjælpe en, og det er jo der, hvor regeringen siger at man kan spare en masse penge ved at lave nogle centrale centre.
Så sparer man jo på den service.
Det næste er så – jeg ved ikke, om ministeren har regnet på det – at HK Kommunal har prøvet at regne på, hvor mange medarbejdere det egentlig er, der håndterer de her sager, og hvor meget det koster, hvis man summerer det op.
Og de har meget svært ved at se, at det skulle kunne give de 300-400 mio. kr., som regeringen snakker om at man kan spare.
Så måske er det i virkeligheden bare endnu et af regeringens prestigeprojekter.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jeg er nødt til at gentage, hvad jeg også har sagt tidligere, og som jeg er sikker på at hr. Leif Lahn Jensen er enig med mig i, nemlig at det altså er den til enhver tid siddende regerings ansvar løbende at vurdere, om den offentlige sektor kan indrettes smartere, og det er jo altså bl.a. årsagen til, at vi tidligere i år f.eks. overførte de statslige jobcentre til kommunerne.
Regeringen og KL indgik i økonomiaftalen for 2009 en aftale om, at der frem til 2013 skal frigøres et råderum på 5 mia. kr. i kommunerne til et løft af den borgernære service.
Løftet af den borgernære service skal tilvejebringes gennem omprioriteringer og bedre ressourceudnyttelse, herunder ved at effektivisere den kommunale administration, afbureaukratiseringsinitiativer, bedre indkøb, nedbringelse af sygefravær osv.
Og der er da ikke nogen tvivl om, at vi er meget, meget optaget af den her aftale, fordi vi helt ærligt meget hellere vil bruge pengene på den borgernære service end på administration.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Jeg vil gerne være med til at nedtone et skræmmebillede, men jeg er også nødt til at tage en borger alvorligt, for når en borger kommer til mig med en problemstilling, vil jeg ikke nedtone det, som borgeren mener, jeg vil selvfølgelig lytte til denne borger.
Jeg kan godt forstå, hvis de her mennesker føler, at det er blevet et system, som måske ikke er så borgernært, som man havde ønsket det, da kommunalreformen blev lavet.
KL siger rent faktisk nej til det, HK siger nej til det, kommunaldirektørerne siger nej til det.
De eneste, jeg har hørt sige ja til det, er vist Kommunedata, som jo så nok får opgaven og kommer til at tjene på den, og så selvfølgelig også regeringen.
Dette vil altså ikke, som det er, give en mere borgernær service, det kan jeg ikke se, og så kan man kalde det skræmmebillede eller ej, men det er måske et spareprojekt, for man kan netop spare mellem 200 mio. kr. og 500 mio. kr. om året.
Hvordan kan man så fortsat tro, at der kan blive tale om borgernærhed?
For man har jo prøvet det i forbindelse med politireformen, retsreformen og alt muligt andet i forbindelse med centralisering, og alle kan se, at det er gået galt.
Derfor er det jo også naturligt, at en borger kommer til mig på den måde og siger: Leif, laver man nu ikke bare sådan en totalt forkert beslutning igen?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jeg tror, at medspørgeren her også bidrager til at skabe nogle skræmmebilleder.
Selvfølgelig skal det ikke være sådan, at borgere fuldstændig bliver efterladt på herrens mark i forhold til at få lige præcis den folkepension eller den boligstøtte, der er tale om at man har et retskrav på.
Så det er jo ikke sådan, at vi med en eventuel samling af de her opgaver ønsker at gøre det vanskeligere for borgeren at rent faktisk få den støtte osv., som man nu måtte være berettiget til.
Så jeg håber sådan set, at medspørger hr. Leif Lahn Jensen også vil bidrage til at nedtone skræmmebillederne her og se konstruktivt på, at vi forhåbentlig har et fælles ansvar for at sikre, at ressourcerne udnyttes allerbedst.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Nu er det ikke til at se det, men jeg kommer fra Djursland, som ligger langt væk herfra, og jeg vil sige, at der ryster de lidt på hovedet af det her forslag.
Nogle af de ældre mennesker, jeg snakker med, og som ikke rigtig har forstand på det her med computere og bliver meget, meget forskrækkede over alt det her, siger til mig: Nu skal vi til at tage det her bumletog til Århus, som i forvejen kører alt for langsomt.
Det tager en halv dag at komme til Århus og tilbage igen.
Og vi er jo vant til, når vi alligevel er oppe og snakke med dem i Borgerservice om disse almindelige tekniske ting, også at kunne diskutere nogle andre ting.
Hvad skal vi nu gøre?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen det glæder mig da at høre, at Socialdemokratiet også er optaget af, at vi sådan set bruger ressourcerne fornuftigt, og at vi lige præcis med fornuftige, smarte, gennemtænkte, indlysende gode løsninger har et fælles ansvar for at sikre, at pengene kommer derhen, hvor de også gør gavn.
Det er jo sådan, at en borger skal have udbetalt den samme pension eller den samme boligstøtte, fuldstændig uafhængigt af hvilken kommune borgeren bor i.
Der er den objektive sagsbehandling jo netop i modsætning til mange andre kommunale opgaver kendetegnet ved, at den ikke eller i hvert fald kun i meget begrænset omfang indeholder skøn.
Langt de fleste af de her sager bliver baseret på rent objektive kriterier som f.eks. alder og indkomst.
Det er derfor, jeg ikke ser, at det kommunale selvstyre her får lov at springe ud i sit fulde flor, når der blot er tale om at tage stilling til, eksempelvis om en borgers indkomst er over eller under 250.000 kr.
Derfor mener jeg også, og det er jeg glad for at Socialdemokraternes kommunalordfører er enig med mig i, at vi altså er nødt til at overveje, om opgaven, hvad angår de her objektive sager, ligger det rigtige sted.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-04:
Min opgave som en del af oppositionen er jo netop at tage tingene i tide, så vi ikke kommer derhen, hvor vi begår nogle af de samme fejl, som vi bl.a. har begået med hensyn til SKAT, som netop har haft nogle af de her problemer, og hos hvem der står med borgere ved skranken, som er frustrerede og ikke kan få den her hjælp.
Vi skal sige til i tide, sådan at når man tilrettelægger den her ordning, hvor der helt klart kan være nogle rationaliseringsgevinster – ingen tvivl om det – skal den tilrettelægges på en måde, så borgerne ikke kommer i klemme.
Det ligger Socialdemokratiet meget på sinde.
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at man faktisk har lavet et forsøg, mig bekendt i Århus Kommune, med boligsikringen, som jo er meget avanceret.
Altså, hvis man har prøvet at søge boligsikring, ved man, at det altså kræver mere end en udvidet ledvogtereksamen.
Det er meget besværligt.
Af alle dem, der søgte om boligsikring på nettet, var der 70 pct., som oplevede fejl.
Man skal forestille sig en situation, hvor det er folkepensionen, altså hvor folk står og regner med, at de nu skal have en pension, de skal leve for, de skal købe mad for og betale husleje for, og hvor der så er fejl i den.
Det er jo sådan nogle ting vi skal undgå, og det er derfor, jeg fra socialdemokratisk side råber vagt i gevær over for det her.
For vi skal sikre, at det bliver ordentligt, hvis vi laver om på de her ting.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Jo, men f.eks. kommunalforsker Roger Buch har udtalt sig om partistøtteloven i forbindelse med den her velsignede sag om partistøtte, der har været noget om i de sidste par uger her op til kommunalvalget
Han siger, at det her jo klart illustrerer, at loven ikke sikrer åbenhed om de donationer, som partierne modtager, og det gælder også donationer på over 20.000 kr., når pengene går til den enkelte lokalforening i et parti i en given kommune.
Det er derfor, jeg så igen spørger: Vil ministeren ikke være med til at kigge på, at det sikres, at man får en større åbenhed om, hvad det er, de lokale partier modtager af indtægter fra virksomheder og arbejdsgiverforeninger, fagforeninger og alle andre, så det kan sikres, at de ikke, som vi kan se det er sket i Odense, har fået penge for oven i købet at have tilbudt at lave partiprogrammet?
Det er jo ikke en god måde at visualisere det danske demokrati på.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Men som jeg har besvaret i den første redegørelse her, synes jeg sådan set, at vi har et fornuftigt regelsæt på området omkring offentliggørelse af tingene.
Jeg mener, at vi lige præcis har de regler om offentlighed omkring bidragene til partiernes politiske arbejde, som vi bør have, fordi de netop indebærer, at partierne i deres ansøgning om partistøtte fra det offentlige skal give oplysninger om, hvorvidt et eller flere bidrag stammer fra den samme bidragyder, og om det giver bidrag på over 20.000 kr.
Så jeg synes sådan set ikke, at vi skal gå ind og indføre regler, om partierne har indgået såkaldte noget for noget-aftaler, eller hvad det end svirrer med af beskyldninger rundtomkring i luften lige nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Jo, men vi kan jo så prøve at tage et andet eksempel, og det er så et, der er lidt mere tæt på, nemlig med hensyn til Fredensborg.
Her har det jo været fremme, at bl.a. indenrigsministerens eget parti har modtaget et valgbidrag fra Reitan Ejendomsudvikling, som ikke har kommunalpolitiske interesser ved at være placeret i kommunen, men ved at de ejer for 100 mio. kr. i form af nogle bygninger, de har købt i kommunen i et udviklingsprojekt.
Det er selvfølgelig fuldt ud legitimt at give et valgbidrag, som ministeren også siger, men hvorfor kunne man ikke gå ind og sige, at de her beløb skal frem, således at vælgerne har en mulighed for at vurdere, om der er nogen her, som har bidraget økonomisk til de her partier, eksempelvis også, som vi har set det i Odense, hvor man kontant går ind og giver pengene til partiernes valgkamp?
For når man læser en annonce fra et givet parti, er det også rart nok at vide, om annoncen er sponseret af LO eller Dansk Industri, af arbejdsgiverforeninger eller alle mulige andre, eller om det er Mærsk Mc-Kinney Møller, der har betalt for annoncerne.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen som jeg redegjorde for i min besvarelse, er det jo sådan, når partiet søger om den her partistøtte ude i kommunen eller i regionen, at man så skal give oplysning om, hvorvidt man netop har modtaget private donationer, og der skal jo også oplyses navn og adresse.
Hr. Hans Kristian Skibby spørger så til, om man ikke i sådan en ansøgningsproces skulle søge offentliggørelse af, blot at man har lagt en ansøgning hos kommunen.
Det kunne da være en overvejelse værd.
Det har jeg nu ikke nogen aktuelle planer om, for jeg synes sådan set, at lovgivningen er ret velkontrolleret på det her område i forhold til, at man simpelt hen skal give den oplysning om bidragydernes navn og adresse, og at beløbsstørrelsen sådan set er fuldstændig klokkeklar.
Så jeg synes, at de regler, vi har om, hvornår man så har ret til den kommunale eller den regionale partistøtte, er fine nok.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Men i de tilfælde, som vi har her, er det jo korrekt, som indenrigsministeren siger, at vi har en række oplysningsforpligtelser.
Men der er reglerne jo lidt anderledes, når det drejer sig om beløbsmidler, som er tilgået den enkelte lokalforening i et parti i en enkelt konkret kommune.
Der er det jo sådan, at man, hvis man ønsker at søge om kommunalt valgtilskud efterfølgende, så skal skrive i sin erklæring, at man har modtaget beløb fra de og de virksomheder eller enkeltpersoner, hvis beløbet overstiger de der 20.000 kr.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Var det så ikke en idé, at man gjorde de her synlighedstiltag endnu bedre for at sikre, at den her oplysningspligt blev endnu mere konkret?
Jeg tænker på, at det, der sker i kommunen, jo er, at det her er en ansøgning, som ligger inde på kommunekontoret; det er jo ikke en ansøgning, som kommer ud og bliver offentliggjort som sådan, når pengene tilgår den enkelte lokalforening.
Kunne man ikke foreslå, at det skulle offentliggøres, at det skulle fremgå konkret, at partierne har fået de og de lokale valgtilskud?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Lad mig starte med at slå fast, at der ikke findes regler i lovgivningen om, hvilke aftaler partierne eventuelt kan indgå i forbindelse med modtagelse af private bidrag til valgkamp og andet politisk arbejde.
Derimod findes der regler i lovgivningen om, hvornår et parti har ret til at få regional eller kommunal partistøtte.
Når et parti søger om regional eller kommunal partistøtte, skal partiet give oplysning til regionsrådet eller kommunalbestyrelsen om, hvorvidt partiet i det foregående kalenderår har modtaget private donationer på over 20.000 kr. fra samme bidragyder.
Bidragyderens navn og adresse skal i givet fald oplyses.
Hvis LO har doneret 100.000 kr. i forbindelse med en valgkamp, skal dette oplyses, når partierne søger om regional eller kommunal partistøtte.
Det må være op til hvert enkelt parti selv at fastlægge den politik, som det vil fremlægge for vælgerne under den kommunale eller regionale valgkamp.
Og hvert parti må jo så gøre op med sig selv, hvilke private donationer det vil modtage og på hvilke vilkår.
Der synes jeg ikke, at vi fra Christiansborg skal regulere, hvordan de enkelte partier skal forvalte deres politiske indflydelse.
Det må på det grundlag være op til vælgerne, hvordan de vil stemme til regionsrådsvalget og kommunevalget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-04:
Hvilke overvejelser har ministeren omkring sikring af det lokale demokrati i kommunerne, når eksempelvis LO's konsulenter i Odense erklærer, at de har forfattet et 13-punkters valgprogram for Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten mod betaling af 100.000 kr. til de tre partiers lokale valgkamp?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen som det fremgik at mit svar på det forrige spørgsmål, så mener jeg altså, at der netop er behov for at udvikle det kommunale finansieringssystem, fordi det skal tilpasses de udfordringer, som kommunerne står over for.
Hovedvægten i udvalgets arbejde vil netop være analyser af kommunernes socioøkonomiske udgiftsbehov.
Det socioøkonomiske udgiftsbehov skal beskrive forskelle i kommunernes udgiftspres som følge af den sociale struktur i kommunerne.
I den forbindelse skal udvalget jo også se på samspillet mellem opgørelse af de socioøkonomiske udgiftsbehov og de øvrige udgiftsbehov.
Så skal vi også se på indregningen af produktionsjord, som der også har været kritiske røster om fra såkaldte udkantskommuner.
Så det her med, at vi i det hele taget vil få foretaget nogle indledende analyser af eksterne parter, synes jeg sådan set vidner om, at det er noget, som vi tager ganske alvorligt og gør fornuftigt og grundigt, men at vi jo ikke står fuldstændig fast og siger, at nu har vi lige ligningen: Her er udligningsreformen, og den står aldrig til diskussion.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Nu nævnte jeg så Syddjurs Kommune, jeg kunne have nævnt alle de andre østjyske kommuner fra den rapport.
Jeg kunne også have nævnt nogle kommuner på Fyn.
Jeg kunne sådan set have nævnt en del kommuner.
Nu er det jo ikke bare et spørgsmål om, at Syddjurs har det svært, der er faktisk rigtig mange, der har det svært.
Der kunne det jo være ret interessant, hvis jeg havde hørt ministeren sige, at ministeren godt kan se, at det er nødvendigt at gøre noget nu, og derfor kigger vi på det, for der er mange, der har utrolig svært ved at få økonomien til at køre.
Men ministeren siger, at nu må der et udredningsarbejde i gang, og så står man måske klar med nogle penge i 2011, og så kan man så se, om man skal lave en udligningsreform i 2012.
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jamen spørgeren ved, at der jo er indgået en genopretningsaftale, altså det her med, at Syddjurs Kommune er sat under administration, og derfor er vi jo i meget, meget tæt og løbende kontakt med Syddjurs Kommune specifikt om deres økonomiske situation.
Jeg havde sådan set mere forstået, at spørgeren gerne ville tale om hele finansieringsudvalgets arbejde og netop om det fremadrettede, og jeg kan så forstå, at der er et ønske om et hasteindgreb i forhold til at gøre noget ved udligningsreformen sådan med et snuptag her og nu med hensyntagen til Syddjurs Kommunes situation.
Og vi har selvfølgelig så særaftalen her med Syddjurs Kommune.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Nu har vi i Syddjurs holdt en del møder, og der er bl.a. holdt møder med to folketingsmedlemmer, mig selv og så fru Anne-Mette Winther Christiansen fra Venstre, samt de to spidskandidater fra henholdsvis Venstre og Socialdemokratiet, for vi er selvfølgelig gået ind og har kigget på, hvordan det kan være, at Syddjurs har det så svært, og vi er gået ind i et konstruktivt samarbejde om det her.
Vi var alle enige om, at hvis ikke det her blev ændret nu, ville det gå helt galt for kommunen.
Hvis de skal undvære de her mange millioner i et budget, hvor de i forvejen skal spare, vil det blive utrolig svært for dem.
De har jo så fået lov til at hæve skatten, som ministeren før sagde, men ikke nok i forhold til det tab, de har haft, slet ikke nok.
De skal ud og lave flere besparelser, end de i forvejen har gjort.
De skal ud og lukke flere skoler, skære i ældreomsorgen og andre ubehageligheder, de har prøvet før.
Det er sådan nogle ting, de skal ud at prøve.
Er ministerens eneste gode råd til Syddjurs Kommune så nu: Gå nu ud og find nogle flere besparelser, for I får ikke yderligere hjælp inden 2012?
Karen Ellemann (V), 2009-11-04:
Jeg var godt klar over, at det spørgsmål ville komme.
Som det jo også fremgik af mit svar på det forrige spørgsmål, mener jeg, at der fortsat er behov for at udvikle det kommunale finansieringssystem, så det netop løbende tilpasses de udfordringer, som kommunerne står over for.
Vi står dog ikke i en situation, hvor der er et dokumenteret behov for sådan et decideret hasteindgreb.
Det indgår i aftalen mellem regeringen og forligspartierne bag udligningsreformen, at der her i efteråret 2009 igangsættes et arbejde i Indenrigs- og Socialministeriets finansieringsudvalg om opfølgning på udligningsreformen.
Det arbejde vil blive afsluttet med udgangen af 2010 med henblik på, at eventuelle ændringer kan blive behandlet i Folketinget i foråret 2011.
Det vil nemlig være forudsætningen for, at eventuelle justeringer vil kunne få virkning fra 2012.
Jeg mener simpelt hen ikke, det er realistisk at fremskynde det her arbejde, for det må altså tillægges afgørende vægt, at ændringer i udligningssystemet skal være baseret på seriøse og grundige analyser.
Med hensyn til de kommuner, der i forbindelse med budgetlægningen for 2010 har kunnet opfattes at være i en særlig vanskelig økonomisk situation, er der taget særlige initiativer.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at der for disse kommuner ikke er tale om strukturelle forhold, som det måtte forudsættes at udligningssystemet skulle korrigere for.
Der er derimod tale om forhold, der aktuelt har kunnet give et særligt pres på disse kommuners likviditet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-04:
Vil ministeren fremrykke en evaluering af udligningsreformen, så vi kan få en anden udregningsmodel inden 2012?