Rikke Hvilshøj (V), 2007-04-26:
Asylansøgere har allerede i dag mulighed for at deltage i forskellige former for aktivering, herunder praktik og arbejde.
tivering af asylansøgere tilrettelægges både internt i asylcentrenes regi og eksternt.
Aktiveringen tilrettelægges i samarbejde mellem asylansøgerne og medarbejderne på indkvarteringsstedet og nedfældes i den kontrakt, der indgås for den enkelte asylansøger.
Asylansøgere over 17 år kan ud over de nødvendige opgaver som rengøring, madlavning, oprydning m.v. udføre opgaver i forbindelse med driften af indkvarteringsstedet.
Det kan dreje sig om f.eks. mindre vedligeholdelsesopgaver, administrationsopgaver samt opgaver i forbindelse med pasning og undervisning af børn og unge.
Asylansøgere, hvis sag er under behandling, og afviste asylansøgere, der medvirker til deres udrejse, kan derudover aktiveres i en intern produktionsvirksomhed i tilknytning til asylcenteret.
Det kan f.eks. være på et sy- eller cykelværksted og lignende.
Asylansøgere, hvis sag er under behandling, og afviste asylansøgere, der medvirker til deres udrejse, kan endvidere uden for indkvarteringsstedet komme i praktikforløb af kortere varighed, maksimalt 13 uger, og i helt særlige tilfælde op til 26 uger.
Dansk Røde Kors har oplyst, at der for tiden er asylansøgere i praktik hos f.eks. frisører, gymnasier, cafeer, sygehuse, blomsterbutikker, postvæsenet og andre steder.
Samme persongruppe må endvidere udføre ulønnet humanitært arbejde eller andet frivilligt arbejde.
Dansk Røde Kors har oplyst, at der f.eks. er asylansøgere, der arbejder i kirken på Israels Plads, deltager i teaterstykke på Betty Nansen Teatret, underviser i musik og arbejder i syværksted.
En afvist asylansøger, der ikke medvirker til sin udrejse, mister muligheden for at deltage i intern produktionsvirksomhed, ekstern praktik samt ulønnet arbejde, Afviste asylansøgere, der ikke medvirker til udrejsen, kan således kun udføre opgaver på asylcenteret. Denne aktivering kan bl.a. bestå i madlavning, administrationsopgaver, opgaver i forbindelse med pasning af børn samt aktivering af børn og unge i øvrigt.
Der kan også være tale om deltagelse i tilbud om fritidsaktiviteter, sociale og kulturelle aktiviteter, sportsaktiviteter, projekter og kurser.
I 2002 indførtes jobkortordningen, som er en smidig behandling af ansøgninger om arbejdstilladelse fra særlig kvalificeret arbejdskraft på de områder, hvor der er arbejdskraftmangel.
Asylansøgere, der har en ansættelseskontrakt eller et ansættelsestilbud inden for et fagområde, som er omfattet af jobkortordningens positivliste, kan søge opholds- og arbejdstilladelse, og ansøgning kan i disse tilfælde indgives her i landet.
Jeg mener derfor, at vi allerede behandler asylansøgere med respekt og menneskelighed og giver dem gode forhold under opholdet.
Får asylansøgere generelt mulighed for at tage lønnet arbejde under deres ophold her i landet som foreslået af forslagsstillerne, så vil det betyde en positiv særbehandling af asylansøgere i forhold til andre udlændinge, som skal have en opholds- og arbejdstilladelse for at få job i Danmark.
Det kan de kun få, hvis der ikke findes personer her i landet, som kan udføre arbejdet.
Jeg synes, at forslagsstillerne blander reglerne om asyl sammen med reglerne om opholds- og arbejdstilladelse.
Såfremt en asylansøgning giver ret til lønnet arbejde, så kan det have den meget uheldige konsekvens, at udlændinge forsøger at få job i Danmark via asylsystemet og uden om de almindelige regler om opholds- og arbejdstilladelse.
Jeg mener heller ikke, at det er hensigtsmæssig at give asylansøgere tilbud om lønnet arbejde og lignende aktiviteter, som er egnet til at fastholde asylansøgerne i det danske samfund og dermed hæmme de afviste asylansøgeres vilje til at rejse hjem.
Dette skal ses i lyset af, at langt hovedparten af asylansøgerne i dag får afslag på deres ansøgning om asyl og derfor ikke har udsigt til en tilværelse her i landet.
Jeg mener i øvrigt så også, at det socialdemokratiske forslag må være svært at forklare over for f.eks. EU-borgere fra de nye EU-lande, der med østaftalen, som Socialdemokraterne er med i sammen med regeringen, kan søge om arbejdstilladelse i Danmark, og hvor vi møjsommeligt har aftalt en proces for at kunne give arbejds- og opholdstilladelse.
Hvordan skal man kunne forklare disse personer, at hvis man i stedet for kommer til Danmark og siger asyl, så stilles der ikke nogen yderligere betingelser for at få en arbejdstilladelse her i Danmark?
Se, efter regeringens opfattelse så må man i stedet for sikre korte sagsbehandlingstider for asylsøgerne.
Det har regeringen gjort, og vi vil fastholde den nuværende, hurtige sagsbehandling, således at asylansøgere hurtigst muligt kan få afklaret, om deres fremtid ligger i Danmark eller i hjemlandet.
Og så er det vigtigt, at når en asylansøger får asyl, skal vedkommende hurtigst muligt ud og bo i en kommune, der i samarbejde med den enkelte udlænding har ansvaret for integrationen, bl.a. ved hjælp af et introduktionsprogram.
Introduktionsprogrammet skal sikre, at nyankomne udlændinge integreres hurtigst muligt og mest hensigtsmæssigt i det danske samfund ved at støtte nyankomne udlændinge i at tilegne sig de sproglige, kulturelle, faglige og andre forudsætninger, der er nødvendige for at kunne deltage i samfundslivet på lige fod med andre borgere, ligesom programmet også skal sigte imod, at udlændinge så hurtigt som muligt kan få et arbejde og blive selvforsørgende.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.