runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Som jeg markerede allerede i min ordførertale, mener jeg, det er meget vigtigt, at vi baserer vores beslutninger i de her sager lige præcis på sikker, faglig, forskningsbaseret viden.
Det er det, vi har gjort, og det synes jeg er godt.
Jeg mener ikke, det er så godt, hvis man begynder at gå ud sådan med egne, om jeg så må sige, selvkonstruerede konklusioner på basis af oplysninger, der foreligger nu.
Som det også klart er fremgået af ministerens besvarelse, bliver det her fulgt meget nøje, men det skal baseres, også efter min og Venstres opfattelse, på et klart videnskabeligt grundlag.
Tak for det.
Vi skal naturligvis følge forskningen i bisfenol-A meget nøje, og hvis der kommer ny forskningsbaseret viden, der giver anledning til at udvide beskyttelsesforanstaltningerne, skal vi kigge på forbuddet på ny.
Som det er lige nu, er der ingen ny forskningsbaseret viden, der kan begrunde, at vi sætter ind med et totalt forbud.
Det gælder eksempelvis sutteflasker, tudkopper og glas med børnemad.
Hvis vi lavede et totalt forbud, ville det betyde, at der skulle laves en omfattende omrokering i produktionen af et utal af fødevareemballager.
Et sådant forbud ville nemlig gælde alle typer fødevarer på dåse og glas, og ligeledes ville det gælde alle vandbeholdere, fødevarebeholdere, køkkenredskaber, produktionsmaskiner og meget mere.
Og det ville alt sammen være uden videnskabelig dokumentation for, at forbrugerbeskyttelsen øges.
Vi skal naturligvis sørge for, at vi som forbrugere trygt kan købe ind blandt varerne i supermarkedet, og derfor skal der sættes ind med forbud, når det viser sig, at et bestemt stof har skadelige effekter, og det skal gøres proportionalt med den usikkerhed, der er omkring stoffet.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Den faglige vurdering er, at der er rejst nogle spørgsmål.
Hver gang der kommer noget nyt, sender vi det til EFTA, og så sender vi det til DTU.
Så der er altså ikke noget nyt på den front.
Så er der den politiske vurdering.
I forhold til succesen med at bevæge mine kollegaer i EU tror jeg, at det er rigtigt at konsolidere det her bedst muligt nu for at sikre os, at det her kommer igennem, og at vi får opbakning, også i Parlamentet, på det her område.
Så vi arbejder på alle fronter her.
Min vurdering er, at vi er nået et stykke nu, og at det skal vi konsolidere.
Kommer der ny viden, så er vi parate til at gå videre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Så det vil sige, at ministeren er enig i, at der, hvor vi bliver udsat for bisfenol-A, faktisk er i fødevareemballage.
Og hvis det er rigtigt, bør vi så ikke udvide det danske forbud, for vi ved – og det er jo på grund af ministerens dygtighed – at Danmark har en vis indflydelse på, hvad der kommer af lovgivning på europæisk plan.
Og ville vi så ikke også kunne presse niveauet på europæisk plan til at være højere, end det er i dag?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Det tror jeg bestemt hun gør.
Som jeg lyttede mig til det, manglede der vanddunke på den liste der, men ellers er det vist ikke helt forkert.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om en artikel, der var i Politiken den 13. februar 2010, hvor Shima Dobel, kemiker i Miljøstyrelsen, siger, at EU i 2008 har lavet en undersøgelse, der viser, at 99,4 pct. af den såkaldte udsættelse, der kommer fra bisfenol-A, kommer fra dåsemad, drikkevarer på dåse samt service- og opbevaringscontainere til fødevarer produceret af polycarbonatplast.
Der, hvor vi bliver udsat for bisfenol-A, er via materialer, der er i kontakt med fødevarer.
Mener ministeren, at kemikeren i Miljøstyrelsen ikke ved, hvad hun taler om?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Vi forfølger al den viden, vi overhovedet kan, og vil også gerne animere til, at der kommer viden på forskellige områder, og spørgeren har helt ret i, at det her oplagt vil være et kommende fokusområde.
René Christensen (DF), 2010-12-02:
Jeg kan sagtens høre, hvad det er, ministeren siger, men dokumentationen foreligger jo ikke.
Vi er jo et vidensamfund i Danmark, og vi har masser af dygtige folk rundtomkring, og der satte vi nogle af vores folk til at undersøge området her, og man fandt ud af, at det ikke kunne bevises, og derfor brugte vi vores forsigtighedsprincip.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg er glad for, at hr. Erling Bonnesen nu kan se det kloge i de ting, som Folketingets flertal har vedtaget.
Det er jeg glad for.
Men jeg vil godt spørge om hr. Erling Bonnesens holdning til, at vi nu kan konstatere, at de forsøg, der er gennemført, og som viser, at problemet i det her tilfælde opstår for nogle hanrotter, fordi de hunrotter, de er født af, har fået det her bisfenol-A, mens rotterne var i fostertilstand, og efterfølgende under diegivning, er de forsøg, hvormed vi i dag begrunder et forbud mod, at der er bisfenol-A i produkter til 0-3-årige – altså forsøg, der viser, at man får overførelsen af bisfenol-A i fostertilstanden og efterfølgende i forbindelse med die.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Som vi også tidligere har haft inde i debatten, og som der har været spurgt til og givet svar på tidligere, så arbejdes der med en række alternativer i øjeblikket.
Men det, der jo er vigtigt, er lige præcis at få en sikkerhed for, at det så er gode produkter, som kan blive anerkendte produkter, så de kan blive reelle alternativer.
Det er jo de processer, der også pågår i øjeblikket.
Derfor er det så vigtigt at holde fast i, at det jo skal videnskabeligt undersøges, klart bevises, og at det så skal være sikre alternativer, der kan sættes i stedet for.
Vi kan alle sammen kun være interesseret i at anvende de bedste produkter, også i sundhedens navn.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Jeg bliver en lille smule overrasket eller måske en lille smule forarget over, at ordføreren kan sige, at der jo er alternativer, der skal undersøges.
Ordføreren burde vide, at der findes alternativer på det danske marked, som kan erstatte bisfenol-A uden problemer.
Med hensyn til sådan noget som skruelåg findes f.eks. et produkt, der hedder SOFT-N-SAFE, som er produceret af en dansk virksomhed, der hedder Coloplast.
Der findes i forhold til f.eks. dukker et plastmateriale, der hedder EVA-plast.
Der findes adskillige produkter, som ikke er anklaget for at have hormonforstyrrende effekter.
Det burde ordføreren vide i stedet for at sige, at det skal undersøges, om der kan findes alternativer.
Alternativerne findes.
Problemet er bare, at de ikke er på markedet, fordi bisfenol-A er en lillebitte smule billigere.
Bør det derfor ikke være sådan, at dem, der er hormonfri, burde være dem, vi arbejdede for i stedet for at være med til at understøtte en produktion, der gør, at vores børn og børnebørn i fremtiden f.eks. ikke kan få børn?
Nej, det er en anerkendelse af, at EU er en politisk kampplads, ligesom Folketinget er.
Der kan være forskellige politiske holdninger, men det, der er problemet, er jo, at EFSA ikke er en del af det politiske system, men skulle være en uvildig instans.
Vurderingerne hos dem af, hvad der er naturvidenskabelige analyser, er kritisable, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at vi kunne lave en alliance, der kunne få vores fødevareminister til at kræve, at en anden form for analyser også bliver anerkendt hos EFSA. Vi har eksempler på azofarvestoffer, hvor EFSA ikke vil anerkende sociologiske metoder, på trods af at en stor britisk undersøgelse klart viser, at børn, der bliver udsat for azofarvestoffer, som findes i chips og cola og slik, får hyperaktiv adfærd.
Og vi har nok af ADHD- og DAMP-børn osv., så måske skulle vi gøre noget ved det.
Men det har EFSA underkendt, og de har sagt, at det ikke er nok at observere børn.
Derfor vil jeg spørge, om vi kan lave en fælles alliance og så måske få fødevareministeren til at tage kampen i EU.
René Christensen (DF), 2010-12-02:
Jamen vi er ikke fra Dansk Folkepartis side enige i alt, hvad der kommer fra EFSA, bestemt ikke.
Vi er faktisk meget kritiske over for mange af de ting, der kommer i forhold til EU.
Men man må sige, at det her jo faktisk, hvis man nu kørte den her line helt ud, kunne ende med, at man sendte et signal om, at vi vil langt videre end det, vi er kommet i dag.
Så kunne det ende med, at vi blev underkendt og måtte trække det forbud tilbage, vi allerede har i dag, og det vil vi da ikke udsætte de her børn for, altså at vi kunne risikere, at EU kom til at overrule det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Jeg noterede mig jo, at ordføreren valgte at nævne SF i sin ordførertale, i forbindelse med hvordan det kunne være, SF kunne finde på at kritisere EFSA.
Når SF har valgt det, er det jo netop, fordi EFSA har en måde at lave analyser på, som vi ikke mener stemmer overens med det, vi ville synes var gode analyser.
De anerkender f.eks. ikke undersøgelser, som hvad indholdet af bisfenol-A i urin er – det er en amerikansk undersøgelse, der er foretaget.
Der er også foretaget en canadisk undersøgelse, og vi er sjovt nok også i gang med en EU-undersøgelse, som højst sandsynligt ikke vil leve op til EFSA’s egne kriterier for, hvad en naturvidenskabelig undersøgelse er.
Det mener vi er dybt kritisabelt.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren ikke sammen med SF, Enhedslisten og Det Radikale Venstre kunne være interesseret i at vende den måde, som EFSA laver analyser på, og måske også få fødevareministeren til at tage diskussionen op i EU, så vi får en anden måde at analysere bl.a. bisfenol-A på.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Det er jo faktisk sådan, at vi allerede nu har en national vedtagelse i Danmark, som går videre end det, der ligger i EU, og det synes jeg egentlig er med til at understrege, at det faktisk er et ret væsentligt redskab.
Som jeg også redegjorde for i min ordførertale, er der nogle utrolig interessante tiltag undervejs i bl.a. USA.
Hvis vi i Europa kommer til at stå med et dårligere beskyttelsesniveau end USA, hvor USA har foretaget vurdering af videnskabelige undersøgelser, som ikke er vurderet på samme måde i Europa, giver det en ganske anderledes situation, og det er bl.a. det, som vi Socialdemokrater gerne vil afvente for at kunne lægge det maksimale pres.
Hvornår er så det rigtige tidspunkt?
Det kunne hr. Per Clausens tredje spørgsmål have været, men det kan hr. Per Clausen ikke stille, så jeg kan selv svare på det og sige: Det er et godt spørgsmål.
Det smarte er, at vi nu har det i udvalgsarbejdet, og der vil vi kunne behandle det, lige så snart det bliver muligt.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Nu skal man altid passe på med alt det der med at blive rost, for pointen er jo som regel, at man skal sluge et eller andet, som man måske ikke havde tænkt sig at sluge.
Jeg vil godt spørge hr. Benny Engelbrecht, om han ikke er enig med mig i, at det spillede en positiv rolle for beslutningsprocessen i EU, at vi her i Danmark i første omgang fik vedtaget et forslag om at forbyde bisfenol-A i sutteflasker – det er det med de 0-1-årige, som jeg har set Kommissionen foreslår at man skal vedtage nede i EU nu – og at vi efterfølgende fik fulgt op med at udvide det.
Og betyder det ikke, at det er en rigtig god metode, hvis man vil speede en proces op i EU, at man tager nogle nationale initiativer, der går længere end det, der er vedtaget i EU, og at det derfor ville være meget sandsynligt, at det ville være fornuftigt på et givent tidspunkt – hvor vi selvfølgelig bliver nødt til at overveje, hvornår der kan være flertal for det i Folketinget, for det er sådan set den overvejelse, jeg gør mig – også at vedtage et forslag, som speeder processen yderligere op i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jo, det er fuldstændig korrekt, at det er et problem
Jeg kan ikke forestille mig en situation, hvor vi vil gå ud og anbefale gravide at begynde alene at spise babymad for at være på den sikre side.
Det ville jo nærmest være en grotesk situation.
Så selvfølgelig er vi nødt til at have fokus på lige præcis det her spørgsmål, og jeg mener også, at hensigten er ganske klar.
Uagtet at der er nogle grænseværdier på nuværende tidspunkt, må hensigten være hurtigst muligt at få substitueret de farlige stoffer, som er i eksempelvis konservesdåser med ikkefarlig substans, og som det også tidligere er blevet rejst i debatten, findes der glimrende alternativer.
Jeg ved, at hr. Per Clausen som sagt er en meget garvet politiker, også på det her felt, så jeg tror, at hr. Per Clausen har forståelse for, at timingen er ekstremt vigtig.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Selvfølgelig er jeg klar over, at der er de forskellige alternativer, som det også tidligere har været fremme i debatten.
Men da er det også vigtigt, når man så i givet fald siger o.k. til nye ting, at man skal have grundlag for at sige, at det så er en sikker erstatning.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Alt det der med, hvornår det med hensyn til de internationale styrkeforhold er det rette tidspunkt at stille forslag, har jeg ikke så meget forstand på.
Jeg kan bare konstatere, at hr. Benny Engelbrechts udtalelser nu måske minder lidt om det, den nuværende fødevareminister sagde, dengang han var ordfører for Venstre.
Men lad det nu være.
Jeg vil godt spørge hr. Benny Engelbrecht, om han ikke er enig med mig i to ting: for det første, at der ikke er nogen tvivl om, at bisfenol-A generelt set er skadeligt, for det andet, at den dokumentation, vi bruger for det forbud, vi har for de under 4-årige børn, stammer fra et forsøg, der handler om, hvad der sker, når gravide indtager bisfenol-A, og at vi derfor om noget har dokumentation for, at det er et meget, meget alvorligt problem, hvis gravide indtager bisfenol-A.
Bente Dahl (RV), 2010-12-02:
Tak for det.
Venstres ordfører siger gentagne gange, at beslutninger skal tages på baggrund af faglig, forskningsbaseret viden.
Det er jeg fuldstændig enig med Venstres ordfører i.
Men i den her sag er det jo evident, at der er uenighed mellem de videnskabelige undersøgelsers konklusioner, og derfor må jeg spørge Venstres ordfører, om ikke forsigtighedsprincippet bør anvendes på grund af faglige uenigheder.
Det er jo befolkningens sundhed, der er på spil.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Selvfølgelig kan der komme forskellige undersøgelser fra forskellige steder, men så har vi jo lige præcis vores institutter, som vi baserer vores arbejde på her i Folketinget, og det synes jeg vi skal fastholde.
Og det er dem, jeg har i tankerne – som de nu arbejder og kommer frem til deres konklusioner baseret på sikker forskningsbaseret viden – sådan at vi har et solidt grundlag at træffe vores beslutninger på.
Bente Dahl (RV), 2010-12-02:
Venstres ordfører nævner ordene vores forskning, og dermed må jeg forstå det sådan, at Venstres ordfører ikke tager den forskning, der er lavet i f.eks. Canada og USA, med i overvejelserne.
Er det korrekt forstået?
Det er det ene spørgsmål, jeg må stille Venstres ordfører.
Det andet er, at jeg gerne vil høre, hvad Venstres ordfører forstår ved begrebet forsigtighedsprincippet, hvordan det udmøntes, og hvorfor det i den her sammenhæng ikke udmøntes i form af et forbud mod bisfenol-A.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Jamen den forskningsbaserede viden, som jeg har i tankerne, og som jeg gav udtryk for, er selvfølgelig den til rådighed stående, sikre forskningsbaserede viden i sin helhed.
Det er oplagt.
Man skal jo ikke kun kigge på noget af det, man skal kigge på det hele.
Det tror jeg er klart og logisk for alle.
Det er klart, at når man så har det liggende på bordet foran sig, sådan at det her er sikker viden – det er ikke kun måske et enkelt forsøg, og der kan være forsøg, der er gået andre veje – og når det er så gennemprøvet, velafprøvet, at det bliver sikker forskningsbaseret viden, har vi et godt grundlag at træffe vores beslutninger på.
Bente Dahl (RV), 2010-12-03:
Der var en del spørgsmål, så nu skal jeg se.
Når Forbrugerrådet undersøger det, er det altså 50-50.
Og nu er det jo også sådan med undersøgelser, at konklusionen på dem ofte svarer til den måde, spørgsmålene er blevet tilrettelagt på.
Men lad os holde fast ved, at vi alle sammen ser reklamer ligge og flyde i opgangene i København og andre steder.
De ryger ud af postkasserne og ligger på gulvet, så der er i hvert fald nogle procent, der ikke læser deres reklamer.
Så var der spørgsmålet om Radikale Venstres syn på aftenskoler...
næh, ugeaviser, sagde ordføreren.
Hvad angår aftenskoler, så er det for egen regning, for det mener jeg også er et område vi skal tilgodese.
Hvor vi i øjeblikket bliver spammet til med papir, så efterlyser vi i Radikale Venstre løsninger, der er meget mere individuelt orienterede.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Forslaget her er fuldt finansieret på Det Radikale Venstres finanslovforslag, så det kan ministeren være tryg ved.
Og så siger ministeren, at vi kalder det en iværksætterskat.
Jeg har set, at regeringen også har gjort det, ikke mindst økonomi- og erhvervsministeren, som jo tidligere på sæsonen har lovet at afskaffe iværksætterskatten.
Men jeg synes, at man i første omgang må interessere sig for den her finanslovaftale.
Hvis jeg har læst det rigtigt, så forstår jeg det sådan, at den nye såkaldte lempelse går ud på, at man minimum skal have 5 års ejertid på aktierne.
Maksimalt 11¼ millioner per løbende 12 måneder i kapitalindskud.
Virksomhederne må endnu ikke være klar til at afsætte varer.
Investeringerne skal gennemføres gennem nytegning af aktier.
Investeringer foretaget frem til juli 2011
behandles efter de gamle regler, og vokser virksomheden sig stor og får brug for yderligere kapital, vil investor have mulighed for at tilføre ny kapital i henhold til de almindelige regler.
Ved senere afståelse vil der ske en beskatning efter almindelige regler.
Altså, den her ordning er jo så kompliceret, at den skal notificeres til EU som statsstøtte.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at så indviklet, som den allerede nu fremstår, hvor den bare er beskrevet i overskrifter, virker det mere som statsstøtte til advokater og revisionsbranchen end som statsstøtte til små og mellemstore virksomheder og de investorer, som investerer i dem?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Jeg vil klart kvittere for, at skatteministeren har været på en lang rejse, for på det bemeldte samråd var konklusionen, da jeg spurgte direkte, om der var et problem, at skatteministeren havde vurderet det, og at det var der ikke.
Siden da må man jo sige at regeringen er kommet et stykke ad vejen.
Det, man så har præsenteret nu, er meget svært gennemskueligt, men det er jo statsstøtte, for jeg går ud fra, at det er derfor, man EU-notificerer det.
Jeg siger bare, at det er så kompliceret, at det virker mere som statsstøtte til advokater og revisorer end til små og mellemstore virksomheder.
Men når vi nu alligevel er ved det der samråd, vil jeg sige, at der diskuterede vi jo også, om der var andre lande, der havde lignende ordninger, og der kunne jeg da være interesseret i at høre: Er det lykkedes ministeren – for det er ikke lykkedes mig endnu – at finde et andet land, der målrettet er gået ind og har beskattet unoterede aktier i porteføljeselskaber på den måde, man har gjort i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-03:
Jeg synes først og fremmest, det er vigtigt at slå fast, at der i enhver skattelovgivning kan være udfordringer, der betyder, at man, når man har lavet en meget omfattende skatteomlægning, så også skal rette op på nogle af de skævheder, der kan være blevet skabt, og jeg vil gerne slå fast her i dag, at der har været udfordringer i forhold til de små og mellemstore virksomheder.
Det er jo i erkendelse af det problem, at vi så har valgt at lave en ny model, som helt rigtigt vil blive vedtaget i løbet af foråret 2011.
Men når det så er sagt, vil jeg også sige, at det nemmeste i politik – og jeg ved, hr. Morten Østergaard er en meget stor kapacitet på det område – jo er at komme med forslag uden finansiering, og jeg må sige, at det er lykkedes med det her, og det beklager jeg, for det klæder ikke et såkaldt økonomisk ansvarligt parti som Det Radikale Venstre at gøre.
Og jeg synes, det er trist.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-03:
Jeg må helt afvise, at der skulle være problemer med finansieringen.
Jeg ved, hr. Torsten Schack Pedersen har læst de radikale finanslovforslag, hvor det fremgår helt tydeligt, at vi finansierer det, og jeg kan også se i Finansministeriets vurdering af Det Radikale Venstres finanslovforslag, at man anerkender, at skattetrykket lempes bl.a. på baggrund af det her forslag.
Så det er i hvert fald røget ind på lystavlen
visse steder, at det her forslag indgår i Det Radikale Venstres finanslovforslag, og derfor er det selvfølgelig helt rimeligt, at vi fremsætter beslutningsforslaget.
Jeg kunne da godt tænke mig lige at kigge lidt nærmere på den løsning, man fra Venstres side mener – alene selvfølgelig fordi vi har rejst debatten – der alligevel var grund til at kigge på.
Det eneste, der står klokkeklart, er, at på trods af al diskussionen om erhvervsstøtte og alt mulig andet er bundlinjen, at her bliver en ordning, man er nødt til at notificere til EU, fordi det er statsstøtte.
Er mere statsstøtte, flere statsstøtteordninger i stedet for at lave en skattepolitik, der matcher andre landes, Venstres erhvervspolitik?
Kim Christiansen (DF), 2010-12-03:
Det var 75 pct., men det er dog stadig væk en meget lille påvirkning, vil jeg vove at påstå, af det nuværende scenarie, hvad angår antallet af reklamer.
Mener fru Bente Dahl også, at man aktivt skal tilmelde sig for at få sin ugeavis, som jo sådan set indeholder rigtig mange informationer, og som jeg har indtryk af at en meget stor del af Danmarks befolkning egentlig er glade for og også læser?
Og så lige et lille tillægsspørgsmål: Har fru Bente Dahl nogle tal på, hvor meget reklamepapir der egentlig genbruges?
For det kan vi vel ikke umiddelbart medregne til affaldsmængden.
Bente Dahl (RV), 2010-12-03:
Så i min tale nævnte jeg, at forbrugerne var den ene af de to faktorer, som det her beslutningsforslag forholder sig til og skal tage hånd om at ændre vilkårene for.
Altså, miljøhensyn og forbrugerhensyn: Der er to store hensyn at tage her.
Så det har jeg nævnt.
Og det har jeg sagt.
Vi har til gode at se andre modeller blive bragt i anvendelse.
Vi har en model i øjeblikket, hvor 20 pct. har tilmeldt sig og 80 pct. ikke har tilmeldt sig.
Vi har dermed ikke indikation for at vide, at de 80 pct. siger ja til reklamer.
Det her beslutningsforslag går bl.a. ud på at få afdækket, hvor mange der i virkeligheden gerne vil have reklamer.
Af de 80 pct., som jeg sagde i min ordførertale, er i hvert fald en hel del, der ikke vil have dem, men som blot ikke har fået meldt sig til Nej tak-ordningen endnu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-03:
Derfor må vi sige, at når vi går ind og siger, at vi faktisk gerne vil lempe for at sikre, at der er lettere adgang til kapital, så følger det altså af EU-reglerne, at det falder i den kategori, og derfor skal det så notificeres.
Længere er den sådan set ikke.
Det drejer sig om, at vi gerne vil sikre, at der er en let adgang til kapital, men ifølge EU-reglerne skal det notificeres, og så sørger vi selvfølgelig for det.