runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-04-08:
Flere ordførere før mig har nævnt, hvorfor det her lovforslag er fremsat, og i Dansk Folkeparti er vi sådan set også af den overbevisning, at det er fornuftige ting, der ligger bag fremsættelsen af det her lovforslag.
Status er jo, at det er af principiel stor vigtighed at justere rammerne for Nordsøenheden og Nordsøfondens virke, fordi vi jo skal være sikre på, at vi fra statens side varetager vores opgaver bedst muligt og forsvarer den kapital og den værdi, som vores undergrund har.
Konkret er det jo sådan, at det her lovforslag betyder, at vi får en selvstændig offentlig virksomhed under Nordsøenheden, som så får ansvaret for Nordsøfondens virke, og Nordsøfonden bevares som en offentlig fond.
Vi er af den opfattelse i Dansk Folkeparti, at det er fornuftigt, fordi det på den her måde også bliver mere kommercielt funderet.
Man kan også agere bedre over for de samarbejdspartnere, som den danske stat har i forbindelse med forskellige licenser osv.
Det vil være med til at gøre, at det bliver mere driftsbetonet, og at man får en bedre styring af de værdier, som vi har i undergrunden.
Oven i det indeholder lovforslaget jo også en åbning, således at det i de kommende vedtægter for Nordsøfonden bliver muligt at erhverve andele i andre licenser, som grænser op til de licenser, som den danske stat varetager og ejer i dag.
Det synes vi også er fornuftigt.
Vi kan på den baggrund støtte lovforslaget, men vi vil selvfølgelig ikke afvise, at der må stilles enkelte udvalgsspørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-08:
Så det, jeg kan høre hr. Frank Aaen sige, er, at man ønsker, at der bliver indvundet mindre olie og gas i Nordsøen?
Det er selvfølgelig også et synspunkt, man kan argumentere for, men det vil jo give nogle færre indtægter.
Jeg synes, det giver god mening at se på de ressourcer, der ligger, og få det optimale ud af dem og så i øvrigt investere klogt og hensigtsmæssigt i en grøn omstilling, som vi jo i den grad er i fuld gang med i Danmark, og som skal sikre, at vi også er klar til at kunne forsvare vores position som en grøn energileverandør og ikke mindst som en grøn vindernation.
Frank Aaen (EL), 2014-04-08:
Er der nogen forskel på det, som nu åbenbart skal vedtages i dag, og det, som man også må regne med står i papirerne fra Mærsks og Shells ledelse?
Det kan jeg ikke få øje på, og det er derfor, jeg spørger: Var det ikke en bedre idé at fokusere på, at staten har en indflydelse, som skal bruges, f.eks. ud fra klimamæssige formål, og ikke kun for at tjene penge?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-08:
Nu var jeg af indlysende årsager ikke selv med til at forhandle den aftale i 2004, bl.a. fordi jeg på daværende tidspunkt ikke var medlem af Tinget, så de præcise historiske detaljer for det tror jeg ikke jeg er den rette til at redegøre for.
Men jeg opfatter i hvert fald ikke det forslag, der ligger nu, som et spørgsmål om, at staten får en mindre indflydelse; det er mere et spørgsmål om at spille den rette rolle i den her sammenhæng.
Og det synes jeg er godt og fornuftigt.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-08:
Det vil jeg da gerne svare på.
Selv om jeg egentlig skal spørge, vil jeg gerne svare på det.
Det er rigtigt, at jeg faktisk tror, at det stort set finansierer sig selv.
Senest har man set i Storbritannien, at man har sænket marginalskatten og faktisk tjent penge på det.
Den er sænket der fra 50 til 45 pct., og det har man tjent penge på.
Men det, vi gør, er, at vi regner konservativt.
Vi regner som Finansministeriet og siger, at det koster 3 mia. kr. at sænke topskatten med 6 procentpoint, og de penge finder vi så i den plan, vi fremlægger.
Men jeg tilføjer bare, at jeg tror, at det vil vise sig, at det ikke kommer til at koste 3 mia. kr., så der på sigt vil være penge, som vi ikke havde regnet med.
Flere danskere får råd til at klare sig selv og sine, og det skal vi jo kun være glade for.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg var lige så glad, og så blev jeg bekymret igen, for først sagde hr. Lars Barfoed, at man ville finansiere en afskaffelse af topskatten krone for krone, men til sidst sagde han så, at det kan gøres på en meget billig måde.
Og så bliver jeg lidt bekymret.
Jeg bliver lidt bekymret, for vi er enige om, at man selvfølgelig kan afskaffe topskatten, hvis man er villig til at acceptere nulvækst eller minusvækst i den offentlige sektor – man må gøre, hvad man vil i De Konservatives partiprogram – bare vi er enige om, at hvis man afskaffer topskatten, skal det finansieres et andet sted.
Som jeg måtte læse hr. Lars Barfoed i morges i medierne eller Liberal Alliance for den sags skyld, er man kommet frem til, at det nærmest er gratis at afskaffe topskatten.
Det koster mange penge, og jeg ser frem til at høre, hvordan De Konservative vil finansiere det.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-08:
Der bliver jeg nødt til med det samme at korrigere statsministeren.
Det Konservative Folkeparti har meget klart fremvist finansiering både i den 2020-plan, vi har fremlagt, hvori det indgår, at vi skal fjerne topskatten, og i øvrigt i det vækstudspil, som vi snart vil præsentere, hvor vi også krone for krone vil finansiere det, vi foreslår.
Det er ikke al den finansiering, der er populær, men vi siger, hvor pengene skal komme fra.
Men tilbage til det der med lighed: Det er jo ligegyldige statistikker.
Hvis nu det er sådan, at vi får økonomisk fremgang, rigtig økonomisk fremgang, og det må vi jo begge to håbe at vi får, så vil vi se, at der er nogle, der tjener flere penge, og aktierne stiger.
Så får vi mere ulighed, fordi der er nogle aktionærer, hvis aktier bliver mere værd, når vi får økonomisk fremgang.
Nej, det er da godt – det håber jeg at statsministeren være enig med mig i – at vi får økonomisk fremgang, selv om statistikken så viser en større ulighed, for så får vi bedre råd til at sørge for dem, som er udsatte.
Det er jo det, der er afgørende.
Det er derfor, jeg foreslår, at vi i hvert fald i vækstudspillet eller vækstaftalen nu begynder at tage fat på det med topskatten og sænker den, for det vil skaffe flere i arbejde, og det vil skabe mere vækst på en meget billig måde.
Kunne statsministeren ikke overtales til en dialog om det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Tro og håb blander jeg mig jo ikke i, og hr. Lars Barfoed må håbe og tro, lige præcis hvad han vil, bare han lover mig at regne konservativt og det vil sige med gængse regneprincipper som dem, man anvender i Finansministeriet – de samme regneprincipper, som blev anvendt, dengang Det Konservative Folkeparti var i regering.
Så er vi glade, og det synes jeg er en god ting, der er kommet ud af dagens spørgetime, nemlig at De Konservative fortsat vil regne konservativt.
Det vil så også sige, at man siger nej til Liberal Alliances beregninger om, at det nærmest er omkostningsfrit og gratis at fjerne topskatten.
Det glæder mig meget.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-08:
Jeg kan forstå, det er vanskeligt at overraske statsministeren her i spørgetimen, for jeg hørte lige før statsministeren forudsige, at jeg nok lige om lidt ville rejse spørgsmålet om skattelettelser, og jeg vil da ikke skuffe statsministeren.
Men jeg vil alligevel godt starte et andet sted, for jeg synes, det er en interessant diskussion, der udvikler sig her, om lighed og ulighed.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er forkert, når Liberal Alliance siger, at det i sig selv er sundt, at der er mere ulighed, lige så vel som det er forkert, når det er et mål i sig selv, som jeg forstår Enhedslisten og måske også Socialdemokratiet mener, at der skal være mere lighed.
Vi er et af de mest lige samfund i verden, og om vi får lidt mere lighed eller lidt mere ulighed, er da ligegyldigt.
Det, der må være afgørende, er, at vi tænker på og gør noget ved, hvordan vi kan få et samfund, der er mere velstående, hvor flere kan klare sig selv, sørge for sig selv og sine uden at være afhængige af offentlige overførselsindkomster, og hvor vi har råd til at sørge ordentligt for dem, der ikke kan klare sig selv, og have en offentlig sektor, der kan sikre, at vi har et ordentligt sundhedsvæsen, politi, osv.
Det er vigtigt.
Er det ikke sådan, at det helt afgørende netop er, at der er nogle, der tjener penge, at der bliver tjent penge i landets private virksomheder?
For det er de penge, der tjenes i landets private virksomheder, der i sidste ende også finansierer den offentlige sektor.
Og er det så ikke også sådan, at vi skal have et samfund, hvor det bedre kan betale sig at gøre ekstra indsats?
For det vil netop føre til mere velstand og føre til, at virksomhederne tjener flere penge, så vi har bedre råd til at tage os af de udsatte i samfundet.
Er det ikke det, vi skal fokusere på?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, som ikke synes, at vi har et degenereret velfærdssamfund.
Men jeg noterer, at Liberal Alliance i dag har sagt, at vi har et degenereret velfærdssamfund.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, som gerne vil bevare det velfærdssamfund, som de kender og holder af, og det kræver også, at vi fremadrettet har råd til det.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, som går op i, at Danmark er et lige samfund, hvor vi begrænser antallet af økonomisk fattige.
Det var det, hr. Anders Samuelsen startede med at sige.
Kom med, vil jeg sige til Liberal Alliance.
Hvis man gerne vil begrænse antallet af økonomisk fattige, så skal man være med der, hvor der skabes arbejdspladser; der, hvor vi har en kontanthjælpsreform, der virker; en folkeskolereform, som vil sikre, at børnene lærer mere; men ikke mindst var der afskaffelsen af de ydelser, som holdt mennesker i fattigdom i Danmark.
Kom med, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen, hvis det er det, man ønsker.
Jeg hører alt mulig andet.
Jeg hører tale om et degenereret velfærdssamfund, og at man egentlig ikke er optaget af de økonomisk fattige.
Jeg synes, det er hårdt at sige om vores velfærdssamfund, at vi har et degenereret velfærdssamfund.
Ordene var hr. Anders Samuelsens, bestemt ikke mine.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-08:
Det er meget, meget vigtigt, at alle danskere bliver bedre stillet.
Det er det mål, som vi må have.
Det, vi så er uenige om, er, hvilken politik der førte dertil.
Regeringen fører en politik i øjeblikket, hvor uligheden stiger på den dårlige måde.
Samtidig med det tager regeringen ikke fat på nogen socialpolitiske udfordringer, som er åbenbart urimelige.
Handicappede, som selv har sparet op, og som gerne vil købe deres hjælper fri for at tage på f.eks. musikfestivalen Sølund eller tage på en ferie til Paris, får ikke lov til det.
Samtidig fik vi tal frem i går fra sygeplejerskerne om, hvor ufattelig meget tid de spilder på administrativt ligegyldigt arbejde.
De har selv gjort det op til, at det svarer til 2.400 fuldtidsstillinger om året.
Der er den slags helt konkrete urimeligheder, som fører til dårlig velfærd og social uretfærdighed.
Hvorfor tager statsministeren ikke fat om det, samtidig med at man skaber en vækstpolitik, som sikrer, at flere kan komme ind og være en del af fællesskabet?
Hvad er det for en form for degenereret velfærdsstat, som man bakker op om fra regeringens side, i stedet for at få løsnet op for de her ting og få løftet folk frem?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Som det også kunne høres af det svar, som jeg gav til fru Johanne Schmidt-Nielsen, så er regeringen dybt optaget af at have et lige samfund.
Vi er optaget af, at flere mennesker skal have flere muligheder for at udleve deres potentiale.
Så selvfølgelig er vi – lige så meget som De Konservative, tror jeg faktisk – optaget af, at den enkelte borger skal have bedre muligheder for at klare sig bedre.
Men vi er også optaget af, at vi ikke må komme i en situation i Danmark, hvor vi har for mange fattige, og det er derfor, regeringen har et nyt fokus på, at vi ikke har for mange fattige familier.
Jeg håber også for den debat, vi har haft i dag, at der er flere, der vil interessere sig for det, når vi kommer med de her tal for antallet af økonomisk fattige familier i Danmark.
Det er et væsentligt spørgsmål.
Til det sidste spørgsmål, som hr. Lars Barfoed stiller, vil jeg svare: Jo, vi skal da have et skattesystem, som også sikrer, at vi skaber maksimal værdi for vores samfund, men det er også vigtigt – også fordi jeg lige har hørt hr. Lars Barfoed fra Det Konservative Folkeparti her til morgen sige, at man vil afskaffe topskatten – at de borgerlige partier ikke gør det til en meget fastgroet vane at foreslå at afskaffe skatter og afgifter uden at fortælle, hvor finansieringen skal komme fra.
Nu har vi hørt om rigtig mange skatter og afgifter, der skulle afskaffes.
Vi har hørt hr. Lars Løkke Rasmussen, der vil afskaffe forsyningssikkerhedsafgiften uden at angive finansiering.
Og Liberal Alliances synspunkt taler næsten for sig selv.
Hold nu op, vil jeg sige til de borgerlige partier, med at gøre det til en dårlig vane aldrig nogen sinde at angive finansiering af de skatter og afgifter, man vil afskaffe.
Tom Behnke (KF), 2014-04-08:
Tak for det.
Vi må jo konstatere på nuværende tidspunkt, at det sådan set ikke nytter noget at fortsætte den her debat.
Vi har forsøgt at prøve at råbe op i forhold til retssikkerheden, som bliver trådt under fode her, retsbevidstheden bliver tilsidesat.
Både lovforslag A og B vil simpelt hen betyde, at retsbevidstheden, altså troen på den lovgivning, vi har i Danmark, respekten for den lovgivning, vi har i Danmark, forsvinder med de her to lovforslag.
Det gælder både L 74 A og B.
Det, man gør, er, at man groft tilsidesætter retssikkerheden, og det vil man gøre fuldstændig uden blusel.
Jeg kan forstå, at regeringen har sikret sig sit flertal.
Selv Enhedslisten, som ellers fører sig frem med, at retssikkerheden skal være i orden, lægger stemmer til, at de her to lovforslag bliver gennemført.
Det er ganske enkelt helt uhørt.
Jeg kan allerede på nuværende tidspunkt bebude, at i det øjeblik, hvor vi igen har et borgerligt flertal her i Folketinget, vil de to lovforslag blive rullet tilbage.
Det er en skændsel mod retssikkerheden i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-09:
Tak for svaret.
Det er jo dejligt.
Jeg er jo godt klar over, at det er en mellemstatslig aftale, vi laver med patentdomstolen, og som nu skal til folkeafstemning.
Når jeg spørger, er det også, fordi der i selve aftalen står, at EU-Domstolen har en rolle at spille.
Hvis man på patentdomstolsområdet er i tvivl, kan man nemlig stille spørgsmål til EU-Domstolen, og så afgiver de et præjudicielt svar.
Derfor spørger jeg, for vi har jo set før i forbindelse med EU-Domstolen, at der er ting, der bliver ændret – ting, som vi ikke troede ville være, som de er, som så bliver ændret.
Det er faktisk derfor, jeg spørger.
Så selv om aftalen er mellemstatslig, har EU-Domstolen trods alt en plads i selve aftalen.
Ministerens svar er jo meget klart, kan man sige: Der bliver kun afgivet den suverænitet, som der står.
Det håber jeg så er rigtigt.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-09:
Det er jo sådan, at EU-Domstolen ikke har kompetence til at fortolke den her mellemstatslige aftale eller afgørelser fra patentdomstolen.
Så jeg har lidt svært ved at se, hvordan EU-Domstolen kommer ind i billedet, medmindre der er tale om EU-lovgivning på et helt overordnet plan, hvorunder der også falder noget inden for patentområdet.
Men jeg har meget svært ved at se, lige præcis hvor det skulle være henne.
Det er meget, meget klart, at det alene er en mellemstatslig aftale, vi har lavet her.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-09:
Af samme årsag har jeg stillet spørgsmålet – netop fordi der i aftalen om patentdomstolen står, at EU-Domstolen spiller en rolle.
Jeg har stillet skriftligt spørgsmål om det og også fået at vide, at hvis man er i tvivl om, hvordan patentdomstolen skal agere – hvilket jeg så ikke forstår man skulle kunne være i tvivl om, eftersom det skulle være fageksperter – så har man altså mulighed for at stille spørgsmålet videre til EU-Domstolen, og derfor spiller EU-Domstolen en rolle.
Men jeg håber da, det er rigtigt, hvad ministeren siger, så det ikke lige pludselig bliver sådan, at EU-Domstolen får en større rolle i patentdomstolssamarbejdet, som jo er mellemstatsligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-09:
For mig at se, og som det er mig oplyst, burde der ikke være den betænkelighed, at man lige pludselig kunne opleve, at EU-Domstolen får beføjelser i den her retning.
Jeg er ikke stødt på nogen eksempler på det, så jeg mener egentlig, at det her er ganske trygt.
Man kan sige, at det er fuldt oplyst.
Der er en mellemstatslig aftale, vi afgiver suverænitet i nærmere bestemt omfang, Folketinget beslutter, præcis hvor det er henne, og sker der nogen som helst ændringer i den forbindelse, skal det også, som jeg sagde i min fremlæggelse, tilbage til Folketinget, og så skal Folketinget høres og spørges, og er der ikke fem sjettedeles flertal, skal vi have en folkeafstemning om det.
Det er ikke sådan, at vi lige pludselig ad bagvejen kan begynde at udhule suverænitet her.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-09:
Jeg formoder så også, at det betyder, at der heller ikke bliver udvidet inden for de patentområder, man har, fordi det ligger klokkeklart fast, og jeg tænker her på softwarepatenter osv., hvad det er for en aftale, vi indgår, og at EU-Domstolen så ikke lige pludselig kan gå ind og sige, at her er der et område, hvor vi fortolker anderledes på grund af varernes fri bevægelighed, eller hvad det nu måtte være.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-09:
Danmark har tre gange tidligere gennemført lovgivning i Folketinget, der indebar suverænitetsafgivelse på patentområdet.
Det gjorde vi i 2006, da Danmark tiltrådte ændringer til den europæiske patentkonvention, i 1992 med aftalen om EF-patenter m.v. samt i 1989 med tiltrædelsen af den europæiske patentkonvention.
Og hver gang var der et femsjettedeles flertal i Folketinget, og derfor var der ikke behov for at afholde folkeafstemning.
Dansk Folkeparti stemte senest i 2006 for suverænitetsafgivelsen i Folketinget.
Det er imidlertid en misforståelse, at vi i forbindelse med patentreformen afgiver suverænitet til EU.
Patentdomstolen oprettes ved en mellemstatslig aftale.
Det er ikke en EU-Domstol, og det er derfor heller ikke EU, som Danmark afgiver suverænitet til.
Jeg kan derfor forsikre spørgeren om, at et dansk ja ikke medfører udvidelse af den gældende EU-ret.
Med aftalen om en patentdomstol afgiver Danmark alene suverænitet i det omfang, der følger af den mellemstatslige aftale.
Hvis man på et senere tidspunkt f.eks. måtte ønske at udvide patentdomstolens kompetenceområde, ville det kræve en ny mellemstatslig aftale.
Det ville i så fald blive vurderet, om Danmarks deltagelse i en sådan ny aftale ville indebære afgivelse af yderligere suverænitet.
Og kan der ikke findes et femsjettedeles flertal, vil det blive nødvendigt med en folkeafstemning, ganske som det sker nu med det aktuelle lovforslag.
Jeg deler heller ikke den betænkelighed, jeg er ikke stødt på den nogen steder, og det er meget, meget klart, at på softwarepatenterne og andet vil man ikke kunne udvide.
Vi er meget, meget eksplicitte omkring det, og det vil vi også være fremadrettet, netop for at give en tryghed for, at der ikke lige pludselig kommer en glidebane her.
Så hvis der er nogen som helst spørgsmål eller usikkerhed i den forbindelse, modtager jeg gerne spørgsmål om det, så vi kan få pindet det helt ud i yderste detalje, så der ikke er nogen som helst, der skal være i tvivl, når de skal ned og stemme – forhåbentlig ja.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-09:
Tak for svaret.
Men jeg kan konstatere, at der ikke er noget, der er fremadrettet.
Det, som ministeren opremsede, er jo gamle beslutninger.
Nogle er rigtig gamle beslutninger, der ligger mange, mange år tilbage.
Det, jeg er meget interesseret i, er situationen, som den er i dag, og så i fremtiden, dvs. i de kommende år og årene derefter.
Nu sagde ministeren, at der er givet et udligningstilskud på 15 mio. kr. til småøernes kommuner, og det er jo rigtigt nok.
Men der er bare det interessante ved det, at de penge jo slet ikke bliver brugt til småøerne.
De 13 af de 15 mio. kr. skulle gå til at nedsætte fragttaksterne til 0 kr. til og fra øerne.
Det er kun sket to steder i landet ud af de 19 kommuner, det handler om.
Og så skulle der også ske en nedsættelse af billetprisen i skuldersæsonen, altså i april måned og i september måned, for at tiltrække flere turister til småøerne.
Det er heller ikke sket i kommunerne, som har de her småøer.
Det vil sige, at de 13 af de 15 mio. kr. stort set ikke er blevet brugt, stort set ikke i hvert fald, til det formål, som de er givet til.
Det er bare et eksempel på, at man igen siger noget med nogle fine ord om målsætninger osv. osv., men det er ikke noget, de mærker konkret ude på øerne.
Det er det, jeg godt vil have ministeren til at forholde sig til.
I et skriftligt spørgsmål har ministeren jo svaret mig, at de danske småøer ikke kan forvente ændringer, når det gælder LAG-systemet, altså i landdistriktsprogrammet for 2014-2020, sammenlignet med det tidligere program.
Jeg har også senere forstået, at det heller ikke vil ske.
Der vil jeg så godt spørge ministeren, om ministeren ikke som medansvarlig for regeringens politik, hvor der er en ambition om et Danmark, der står sammen, vil føre det ud i livet på en sådan måde, at ministeren også sikrer, at der er nogle større ambitioner for småøerne frem mod år 2020.
Carsten Hansen (S), 2014-04-09:
Der var jo mange spørgsmål fra hr. Flemming Damgaard Larsen.
Men først og fremmest vil jeg sige, at det at give 15 mio. kr. har betydet et betragteligt løft.
Og jeg vil også godt have lov at sige, at jeg i hvert fald ikke har set forslag fra Venstres side om, at man vil indskrænke det kommunale selvstyre.
Men jeg vil sige, at der selvfølgelig er en opgave i i dialog med kommunerne at sikre, at småøerne også får forbedret driften.
Men det er altså det kommunale selvstyre, der her skal ind.
Jeg vil sige, at det faktisk er sådan, at vi nu har sikret gratis persontransport, og dem, der bor på øerne, får muligheden for fragtfritagelse.
Vi har sikret, at billetprisen kan holdes i ro, og det skete jo ikke, da hr. Flemming Damgaard Larsens parti var i regering i forhold til den del af det.
Så vil jeg sige, at det jo er kommet i kraft af, at småøerne inden for kommunegrænsen selvfølgelig har nogle særlige omkostninger.
Jeg er godt bekendt med, at der har været nogle landevejsmodeller og andet, men jeg har ikke set, at andre har spillet ud med, at man vil give mere i tilskud.
Så det er jo kommet senere.
Men det er klart, at når beløbet er skåret lidt ned, samtidig med at vi så fastholder det her beløb til LAG'en, så de lokale aktionsgrupper kan have deres særlige koordinator, og når vi tilgodeser dem med ekstra 30 pct. i forhold til andre områder, så mener jeg faktisk, at vi har gjort meget.
Vi betragter dem som en kommune, og det betyder, at de kan bevare det nuværende tilskud.
Så vi er godt på vej, også i fremtiden.
Og øfærgetilskuddet er jo givet fra 2014.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-09:
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren garantere, at et dansk ja til den fælles patentreform ikke medfører yderligere udvidelser af den gældende EU-ret, således at rammerne for den danske suverænitetsafgivelse ikke ændrer sig fremadrettet?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-09:
Nu er det jo således, at der er nogle, der er i regering, og som laver udspil, og der er andre, der er i opposition, og som regeringen så kan forhandle med.
Og vi vil jo gerne forhandle med regeringen, når vi ser, hvad regeringen rent faktisk vil, og så kan vi jo se, om det er det rigtige leje, som regeringen har lagt sig på, eller om vi kan presse regeringen, ligesom vi også må gøre på andre områder.
Det handler om at prioritere.
Det handler ikke om bare at bruge en hel masse andre penge og flere penge – det handler om at prioritere, således at alle befolkningsgrupper i dette land stilles lige.
Så vil jeg godt spørge på en anden måde, når ikke ministeren vil svare konkret på det: Hvad kan småøerne forvente fra nu af og i fremtiden, frem til 2020, fra landdistriktsministerens og regeringens side med hensyn til at få samme vilkår som resten af landet?