runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Vi er ikke nødvendigvis klar til at betale mange milliarder kroner for at opretholde et militær, medmindre vi finder ud af, at der skal bruges et militær.
Jeg tror, at vi, som det er lige nu, har brug for et militær, en professionel indsatsstyrke og i særdeleshed en humanitær styrke, der kan gå ud og lave fredsbevarende indsatser, så vi sammen med FN kan yde det stærkeste bidrag, vi nu engang kan fra dansk side.
Men jeg ønsker ikke at få kastet i nakken, at det er flyvsk eller sådan lidt vægelsindet, når jeg siger, at vi ikke vil tage stilling til, om vi vil købe kampfly nu, for det kommer helt an på, hvad det er for nogle kampfly, vi skal købe, og hvad vi skal bruge dem til.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Er det ikke der, hvor usikkerheden i virkeligheden ligger, og at det egentlig på en måde kan være en fordel at få en sikrere forsyning i netop sådan nogle rør, som ligger dybt nede under Østersøen?
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Kapacitetsmæssigt dækker den ledning, der hedder Nord Stream 1, plus de ledninger, der går igennem Ukraine og Centraleuropa, mere end rigeligt behovet både i dag og mange, mange årtier ud i fremtiden.
Så sådan rent teknisk er der, kan man sige,
, i hvert fald ikke i en overskuelig fremtid.
Jeg er sådan set enig i, at det at handle med Rusland, det at få en styrket dialog med Rusland, må være det langsigtede mål, men når jeg er lidt optaget af timingen i det her, så er det, fordi jeg bare tænker, at når vi samtidig har sanktioner over for Rusland netop på energiområdet, så er det, kan man sige, et mærkeligt tidspunkt at gå ind og sige, at her hjælper vi Rusland med noget ud fra en rent geopolitisk holdning.
Og der pågår i øjeblikket en meget hidsig debat både i Kommissionen og Ministerrådet, hvor de i de baltiske lande, i Polen, i alle de østeuropæiske lande, i Italien er meget, meget bekymrede og lodret er imod, at det er lige nu.
Man kunne jo sige det omvendt; man kunne jo sige til Rusland, at det her vil vi rigtig gerne, når vi er klar, og når vi igen starter på et partnerskab.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Jeg vil egentlig gerne tage fat på det her med Nord Stream 2, som hr. Martin Lidegaard talte om, og jeg må indrømme, at jeg har vældig svært ved at forstå De Radikales holdning i det her.
Altså, det er jo i høj grad et projekt, som foregår mellem EU og Rusland for at sikre energiforsyningen ind til Europa, måske netop i erkendelse af, at man føler, at den linje, der er nu, er usikker, og at man ikke rigtig ved, hvor det kommer til at ende.
Det er jo et langvarigt projekt, det er jo ikke noget, der sådan lige bliver sat i værk i morgen, og der er det egentlig sådan en lidt underlig indgang at have til det, at vi nok har det samme forhold til Rusland om 5 år, om 10 år eller om 15 år, som vi har nu.
For sådan er verden jo ikke indrettet, og jeg synes også, det er en skam at forpasse en chance for på et eller andet tidspunkt at få genoprettet et ordentligt forhold mellem Rusland og Europa.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Jeg er helt enig.
Det er også det, der gør det så utrolig svært, fordi hvis vi skal bidrage, som der bliver spurgt om fra hr. Søren Espersens side, som vi egentlig bør i forhold til de aftaler, vi har med NATO, burde der jo tilføres flere penge, men det vil vi ikke i Alternativet.
Vi vil ikke tilføre flere penge til et militær.
Vi skal derimod tilføre flere penge til ulandsbistand.
Så vi har sådan en brydningstid lige nu, hvor vi skal finde ud af, hvornår vi kan begynde at gøre det rigtigt fra, og grunden til, at jeg hellere vil være meget nuanceret end meget bastant i mine udmeldinger, er simpelt hen, at vi bliver nødt til at tage den situation, vi selv har været med til at skabe, meget alvorligt.
Altså, vi har et ansvar ude i Europa.
Vi skylder lidt hist og her, fordi vi har haft et medansvar, og derfor bliver vi også nødt til at støtte de ting, vi allerede har lovet dags dato.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Det har vi til gode at diskutere, fordi FN-mandater er mange ting, lige fra den fredsbevarende, pacifistiske indsats, hvor man er til stede, til den stabiliserende, hvor man har hardcore våben med og alvorligt isenkram.
Det er meget, meget forskellige situationer, vi snakker om.
Men jeg vil gerne lige høre: Synes hr. René Gade, at tiden er inde til at støtte militæret med flere penge, når regeringen har stjålet en masse penge fra ulandsbistanden?
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Der er i hvert fald en kæmpe udfordring, når vi sætter folk ind, der har klare militære kompetencer og også vil kunne affyre våben, og nogle gange kan man være i tvivl om, om der egentlig skal være nogle, der affyrer våben mod os, før vi må begynde at forsvare os selv.
Så har vi en kritisk situation, når vi skal definere, hvad der er hvad.
Men jeg tror bare, at vi har en virkelighed, hvor det ikke er muligt at tale om, at Danmark ikke har et militært og ikke skal bidrage militært.
Man kan tale om udfasning over x antal år, men jeg synes også, at det ville være forkert over for forsvaret og de dygtige folk, vi har der, at sige, at vores politik på sikkerhedsområdet ikke indeholder et militær, fordi det gør den i dag, og derfor må det i hvert fald være et blik ind i fremtiden, hvor vi så siger, at det gør den ikke, hvilket jeg ikke kan give i dag.
I dag har vi et militær.
Jeg tænker, at det er nødvendigt for Danmark at have et militær for at kunne bidrage internationalt, men det er ikke sikkert, at det skal se ud, som det gør i dag.
Det tror jeg ikke at det skal.
Vi skal vægte meget mere ulandsbistand, vi skal vægte meget mere fredsbevarende indsatser, og så skal vi, hver eneste gang vi tænker på aktivt at gå med i noget som helst, sikre os, at der er et FN-mandat.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Jeg er nødt til at stille nogle spørgsmål, for at vi ikke misforstår hinanden og dermed begår fejl i debatten.
Hr. René Gade siger, at de er tilhængere af, at vi skal have et militær, som skal lave noget humanitært.
Vi snakker jo netop om, at den humanitære, ikkemilitære indsats skal styrkes, og jeg kan ikke helt se, hvad specialtrænede tropper kan lave i en ikkemilitær indsats, f.eks. i Mali, men også andre steder.
Ville det ikke være bedre, at der var uddannet nogle mæglere, uddannet nogle folk, som havde forstand på magtforholdene i det land, man kommer ind i osv., og var med til at gå direkte ind?
Nu nævnte jeg f.eks. Colombia, hvor Norge, Cuba spiller en meget aktiv rolle, og hvor Danmark er passiv, fordi vi ingen kapacitet har på det her område.
I sådan en situation hjælper det jo ikke at sende kamptropper eller noget andet.
Der er vi nødt til at opbygge den ikkemilitære indsats for at kunne komme ind.
Ville det ikke være muligt at prøve at skille det ad?
For jeg tror ikke på – det kan være, at ordføreren gør det – at man kan have ikkemilitær indsats inde i militæret.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Hvordan sørger vi for, at de ikke bliver ramt af Assads tøndebomber?
Jeg ved godt, at man skal til at forhandle aftaler osv., og det kan tage 5-10 år, men hvordan vil man beskytte dem indtil da?
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
De gør en heroisk indsats, men de er stort set også de eneste, der gør det i den her militære del af kampen.
De forsvarer deres områder, og det gør de stærkt og ordentligt, og derfor skal de også behandles ordentligt.
Der er den forskel på Iran og ISIL, at ISIL er en bevægelse, og at Iran er et kæmpestort land, og det er klart, at det er sværere at blokere et stort land som Iran, end det er at lukke af for ISIL.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Jeg er enig i, at det ikke er problemfrit, og at det ikke er noget, man bare kan foretage, men jeg mener, det er nødvendigt, og det kræver politisk vilje, og det kræver et politisk pres.
Derfor er jeg glad for tilkendegivelsen om, at det kan være nødvendigt, og jeg håber, at vi sammen kan presse på, sådan at man i hvert fald kan beskytte de 10 millioner, der flygter fra sted til sted, og også de byer, som er belejret, og hvor børn dør af sult.
Jeg synes, der er alt for meget fokus på dem, der er i stand til at komme hertil, og alt for lidt fokus på dem, der lever i huller i jorden.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Skal den her konflikt vare så længe, at man bliver udsultet økonomisk fra ISIS' side, eller er det ikke i virkeligheden kun et militært opgør med Islamisk Stat, der vil kunne standse den organisation?
Peter Juel Jensen (V), 2016-01-28:
Nej, og det har jeg jo heller ikke sagt.
Jeg ved ikke, hvilken interesse ordføreren fra Enhedslisten kan have i at skyde mig det i skoene.
Det, jeg har sagt, er, at det er vigtigt, at Ukraine som et land har muligheden for selv at vælge.
Jeg synes jo, en nationalstat selv skal have muligheden for at vælge, om man vil gå den ene vej eller den anden vej.
Det synes jeg er et utrolig vigtigt budskab, og det budskab håber jeg at Enhedslisten deler.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Det vil altså sige, at Venstre ikke vil gå ind i Syrien med militær?
Jeg synes også, det ville være meget letsindigt.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor Venstre lægger op til, at vi skal spille med musklerne, de militære muskler, i Ukrainekonflikten via NATO.
Mener ordføreren helt nøgternt og ædrueligt, at der er mulighed for at løse Ukrainekonflikten via NATO?
Peter Juel Jensen (V), 2016-01-28:
Nej, hvis ordføreren fra Enhedslisten har fået det ud af min ordførertale, har jeg enten sagt noget, som ikke stod på mit stykke papir, eller også har ordføreren hørt forkert.
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Jeg skal lige være sikker på, at jeg hørte rigtigt.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Det, der irriterer mig ved det nye krav, som jeg forstår der er flertal for i Folketinget, er, at man så skal offentliggøre det, som man kender nu – altså det, som kommissionen havde af dokumenter – men hvor man f.eks. ikke har de planlagte afhøringer med, og hvor man ender op med, at man heller ikke har en konklusion, som kommissionen vil sende.
Det synes jeg gør det ganske forkert.
Det er ligesom at fremsætte en halv sandhed, og derfor er jeg modstander, og derfor har vi i Dansk Folkeparti sagt nej til den nye idé om, at det, der er, nu skal offentliggøres.
Det er det samme som i en retssag kun at høre den ene part og ikke den anden og så offentliggøre det hele.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Der er jo fundamentale forskelle på Alternativets og ordførerens partis politik på området og ønsker til, hvordan vi skal bidrage, men alligevel synes jeg, at der er et eller andet ens i vores ønsker om at blive klogere på, hvordan vi er gået ind forskellige steder.
Det kan være, at vi har forskellige ønsker til, hvad vi så skal i fremtiden.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvorvidt man i Dansk Folkeparti, hvis man så bort fra den omkostning, der ville være ved det, som i mine øjne er minimal, kunne have interesse i netop at blive klogere på fortiden ved at genåbne en Irakkommissionen.
Jeg er vidende om, at der kan være beløbsstørrelser, som man kan sige ikke giver det, vi ønsker.
Men for mig at se må det også være i ordførerens interesse.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Nej, det kan jeg ikke lige på stående fod svare på.
Vi har nogle militære indsatser i gang: Vi hjælper franskmændene i Mali, og vi har selvfølgelig også noget i gang i Irak og i Syrien.
Jeg anser det som rent militære indsatser.
Nej, jeg kan ikke umiddelbart komme i tanker om noget, hvor vi har en militær indsats kombineret med en civil.
Det er jo egentlig det, jeg synes vi har brugt meget energi på.
Hver gang man havde ødelagt en bro, skulle man lynhurtigt bygge den igen og sådan nogle ting, som vi også har været inde på i andre diskussioner.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
Jeg nød også godt af det historiske vingesus og kvitterer også for en rigtig spændende tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er nogen af de eksisterende aktioner, som vi i Danmark har gang i, som ordføreren mener mere handler om at missionere end om at tage internationalt ansvar.
Jeg synes, at jeg hørte elementer, men er der nogen af de aktioner, som vi har gang i nu – altså indsatser og bidrag, vi leverer internationalt – som ordføreren i dag synes måske handler mere om at missionere end at bidrage konstruktivt internationalt?
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Nej, men problemet er bare, at det, man kaldte Smart Defence, da det blev introduceret, syntes alle lande var en rigtig god idé, for så kunne man rigtig spare.
Det var i mine øjne ikke meningen med Smart Defence.
Altså, det er klart, at når USA under den kolde krig betalte halvdelen af NATO's udgifter og i dag betaler 75 pct., gider de jo ikke længere.
Altså, det er pointen.
Vi kan ikke længere forlade os på, at amerikanerne gider at komme, hvis de som lige for øjeblikket er mere interesseret i, hvad der foregår ude i Stillehavet.
Men jeg siger, at hvis vi skal leve op til det, hvis vi skal være en troværdig alliancepartner, så skal vi som et velhavende land også leve op til det økonomisk.
Og der er nogle ting, som vi har ansvar for specifikt – det er vores danske indsø, som Østersøen på en eller anden måde er takket være Bornholm, men det er også det arktiske område.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Jeg var personligt kommet helt tilbage til stormen på København i 1659, hvor vi dog var i stand til selv at forsvare hovedstaden.
Men når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det i den moderne verden, vi lever i, og i den NATO-alliance, vi indgår i, jo er helt åbenbart, at selv hvis vi fordoblede det danske militærbudget, kunne Danmark ikke alene forsvare dansk territorium.
Der ville vi være hundrede procent afhængige af vores allierede.
Derfor er det jo lige så vigtigt for mig at diskutere, hvad det er, vi kan med vores allierede.
Hvor er det, vores indsats bliver vigtigst, ikke bare i et dansk perspektiv, men i et allianceperspektiv?
F.eks. i forhold til Arktis tror jeg vi kan tilbyde noget, som ingen af de andre kan, og det er måske nok så vigtigt, som at vi får en ubåd i Østersøen igen eller ej.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Jeg vil godt høre, om der ikke i Venstre er nogen overvejelser om, hvilke interesser vi har i, og hvor meget det har nyttet, at vi har deltaget i så meget krigsførelse i Irak fra 2003 og siden i Afghanistan, men sådan set også nogen overvejelser om, hvordan det går i øjeblikket i Irak, herunder om det er tilfredsstillende, at man stadig væk har en regering i Bagdad, Abadiregeringen, som jo ikke inkluderer sunnierne i særlig høj grad.
Peter Juel Jensen (V), 2016-01-28:
Jeg står på mål for både vores indsats i Irak og i Afghanistan, men jeg beklager selvfølgelig, at vi ikke er nået i mål hele vejen.
Jeg håber, at ordføreren fra SF er opmærksom på, at det er et betydelig mere demokratisk Irak, vi har i dag, end vi havde før.
Demokrati bør selvfølgelig inkludere alle befolkningsgrupper, herunder også sunnierne.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Jamen lige i den forbindelse vil jeg spørge: Vil Enhedslisten også have, at der skal føres forhandlinger med Islamisk Stat?
Skal de involveres direkte i fredsforhandlingen?
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Der kan gå 5-10 år, før vi får en fredsaftale.
Hvad gør vi i mellemtiden?
Hvad med flyveforbudszoner, humanitære korridorer?
Det, der udsætter de civile for allerstørst fare, er Assads tøndebomber.
Skal vi ikke skyde dem ned?
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
Enhedslisten kan ikke beskytte dem, og jeg tror heller ikke, at der er ret mange andre, der kan det, før vi får en fredsaftale.
Det er også derfor, at jeg brugte et helt afsnit i min tale for at plædere for en fredsaftale.
Det, der er problemet, er, om det er de rigtige kræfter, der bliver inviteret til fredsaftalen.
Men den dag, vi har en fredsaftale, og den dag, vi har en våbenhvile, så ser jeg nogle store perspektiver i, at vi via FN kan finde nogle muligheder for netop at beskytte de befolkningsgrupper, der er i Syrien.
Naser Khader (KF), 2016-01-28:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om de ca. ti millioner internt fordrevne i Syrien, der er udsat for Assads tøndebomber og Islamisk Stats brutalitet dagligt.
Hvad har Enhedslisten tænkt sig at gøre for at beskytte dem?
Christian Juhl (EL), 2016-01-28:
En flyveforbudszone er efter min bedste overbevisning en optrapning af krigen og vil ikke bringe flere folk i sikkerhed, og derfor vil jeg sige, at vi skal bruge alle de kræfter, der er nødvendige.
Og som hr. Khader sikkert husker, var vi indædte tilhængere af, at flere skulle sidde med ved bordet allerede ved Genève I og Genève II, og jeg synes i den grad, at også hr. Khaders parti og andre forspildte en chance ved at være så ultimative i de forsøg på at finde en løsning.
Jeg har det princip, at hvis man skal finde en politisk løsning, skal man forhandle fred med sine modstandere.
Det har jeg ingen indsigt i og kan ikke svare på, så jeg er nødt til at erkende, at der rækker min indsigt ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Jo, men det, vi jo snakker om, er, hvordan man får håndteret Islamisk Stat.
Der er problemstillingen, at så længe der er så mange sunnimuslimer, der ikke har andre steder at gå hen, går de til Islamisk Stat for at få beskyttelse.
Det er jo derfor, at det er et meget stort problem, at man har nogle shiamilitser, som sådan set på mange måder er lige så undertrykkende, som Islamisk Stat er.
Det er man jo nødt til at få styr på, hvis det skal give mening, at vi er militært i Irak.
Er ordføreren ikke enig i det?
Peter Juel Jensen (V), 2016-01-28:
Jeg er enig med ordføreren fra Socialistisk Folkeparti i, at der er mange udfordringer i det her, og ordføreren har beskrevet en af udfordringerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Jeg er bare lidt nysgerrig efter at høre noget om Rusland.
Enhedslisten har jo altid plæderet meget for ikke at gå i retning af at anvende militære løsninger, men prøve at komme med alle mulige tiltag, som kan føre til afspænding.
Hvad er egentlig partiets holdning til den såkaldte Nord Stream 2-forbindelse, som Rusland og Tyskland nu agter at opføre direkte mellem Rusland og Tyskland for at undgå at skulle føre gas igennem Ukraine og de centraleuropæiske lande?
Synes Enhedslisten, at det er en god idé eller en dårlig idé?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-02:
Der er – det kunne jeg også forstå på Venstres ordfører – nogle ting, der ikke er taget stilling til i det her lovforslag.
Jeg kan ligesom kun sige, at det har været vores vurdering, at af alle de onder, som man kunne vælge mellem her, er et ja det mindste onde.
Sådan er det jo så nok nogle gange i politik og måske specielt, når EU blander sig i forhold på det danske arbejdsmarked.
Og jeg er i øvrigt helt enig i, at EU nok ofte ikke forstår det helt til bunds.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-02:
Lovforslaget har til hensigt, at deltidsloven skal være i overensstemmelse med deltidsdirektivet, og dertil forenkles deltidsloven således, at bilagene, der regulerer forholdene for ikkeoverenskomstdækkede lønmodtagere i den offentlige sektor, fjernes.
Herved vil alle, der ikke er dækket af rammeaftaler eller overenskomster, fremover blive omfattet af lovens bilag A og få sikret deres minimumsrettigheder gennem rammeaftalen mellem DA og LO.
Jeg synes selvfølgelig, det er positivt, at beskæftigelsesministeren søger bedst mulig efterlevelse af direktivet og ser på Europa-Kommissionens begrundede udtalelse.
Derfor skal jeg sige, at vi i Alternativet bakker op om lovforslagets formål.
Jeg er dog bekymret over, at lovforslaget ikke forholder sig til hele kritikken i Europa-Kommissionens begrundede udtalelse, nemlig den del, der angår deltidsansatte, som arbejder mindre end 1 måned, hvilket også flere høringssvar fremhæver.
Jeg er også opmærksom på, at ministeren har svaret på kritikken i de høringssvar ved at pege på, at den del angår lov om tidsbegrænset ansættelse og ikke deltidsloven.
Det, som bare undrer mig, er, at Europa-Kommissionen vil rette sådan en henvendelse om mangelfuld efterlevelse af deltidsdirektivet, som implementeres i deltidsloven, hvis spørgsmålet angår en anden dansk lov, nemlig lov om tidsbegrænset ansættelse, hvor EU desuden også har et direktiv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ministeren vil gøre rede for det endnu en gang her fra talerstolen, bl.a. i forhold til om ministeren har reageret over for Europa-Kommissionen og fremført de synspunkter, og om man har fået en tilbagemelding fra Europa-Kommissionen i forhold til den kritik.
Men med de opfordringer stiller Alternativet sig positive over for forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Tak for det.
Lovforslaget er nu blevet gennemgået af en række ordførere, men jeg vil godt meget kort sige, at vi selvfølgelig bakker op om det, når der kommer en begrundet udtalelse fra Europa-Kommissionen, og det gjorde der jo i 2013 i den tidligere regerings tid.
I udtalelsen blev det påpeget, at ikke alle deltidsansatte havde de samme minimumsrettigheder.
Så er det rigtig godt, at regeringen og vi nu sikrer det.
Det er jo netop ikke en overimplementering, men en korrekt implementering, så vi sikrer, at alle har de rettigheder, som vi selv har været med til at vedtage med deltidsdirektivet.
Jeg har også læst høringssvarene og noteret mig de samme bekymringer, som foregående ordførere har udtrykt, men jeg tager ligesom for pålydende nu, at regeringen har været dette grundigt igennem og mener, at den her lov, L 106, nu lever op til Kommissionens krav.
Karsten Hønge (SF), 2016-02-02:
SF støtter ethvert skridt i retning af at skabe lige vilkår for lønarbejderne.
Adgang til lige rettigheder bliver udfordret på deltidsområdet, og derfor er vi som udgangspunkt positive over for lovforslaget og også over for, at det slås fast, at det er det danske fagretlige system, der er fundamentet.
Men flere høringssvar fra de faglige organisationer rejser jo en række spørgsmål ved, om lovforslaget rent faktisk løser problemerne for de lønmodtagere, som arbejder under 1 måned.
Også andre svagheder bliver udpeget, bl.a. forholdet til funktionærloven.
Desuden er det jo helt åbenlyst, at de faglige organisationer har forskellige vurderinger af det kloge i at lade LO-DA-aftalen brede sig til det offentlige område.
Jeg synes, at på de her steder har Enhedslisten rejst en række relevante spørgsmål.
SF vil afvente udvalgsarbejdet og svarene fra ministeren, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-02:
Folketinget har hverken en fortolkningsret eller en fortolkningspligt i forhold til indholdet af de overenskomster, der er gældende i Danmark.
Det er der et fagretligt system til, og hvis nogle er af den opfattelse, at deres rettigheder ikke er i orden, så må de anvende det fagretlige system.
Til gengæld er vi forpligtet til at sikre, at direktiver implementeres på en lovlig måde, således at de er gældende i hele Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Jeg må sige, at det desværre er en meget kreativ tolkning af EU-retten.
Der er ingen tvivl: Det er den danske regering, det danske Folketing, der er ansvarlig for, at der bliver levet op til direktivet i Danmark.
Så enkelt er det.
Det er jo derfor, at Kommissionen skriver til regeringen og klager over, at der er nogle afvigelser fra direktivet i form af nogle timegrænser, i form af at nogle, der er ansat mindre end 1 måned, ikke får fulde rettigheder, og i form af en funktionærlov.
Så jeg vil da bede ministeren om at gå hjem at læse på lektien og erkende, at det er Folketinget, og at hvis vi vedtager noget her, som vi ved ikke bliver overholdt, så er det altså Folketinget og regeringen, der har problemet i forhold til EU.