runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-23:
Jeg undrer mig blot over, at fru Line Barfod, når hun taler om, at en væsentlig del skal gå til fælles velfærd, så ikke vil anerkende, at 22 mia. kr. faktisk er en væsentlig del, der går til offentlig velfærd.
Det er dog nogle penge, som faktisk i de her år er gået til yderligere initiativer inden for det sociale område m.v., altså også sundhed og skole.
Det synes jeg er markant, men det ønsker man jo at se bort fra, kan jeg næsten høre på fru Line Barfod.
Mine forslag til, hvordan man kan stoppe nedslidningen, er som sagt en massiv indsats i forhold til arbejdsmiljøet, i forhold til det fysiske og det psykiske på arbejdspladsen.
Der er det ikke bare 60 mio. kr. om året, men jo over 10 år samlet set 3 mia. kr., der er sat af i Forebyggelsesfonden.
Det er et spørgsmål om arbejdstilrettelæggelse, nemlig at man der kan tage hensyn til de individuelle ønsker og behov og være fleksibel.
Og så er der endelig også anvendelse af ny teknologi på området.
Line Barfod (EL), 2007-05-23:
Det, der er afgørende, er jo, om de penge, der bliver givet til velfærd, følger med det behov, der er, og det er afgørende, hvordan man synes, at kagen skal fordeles i samfundet.
Når der er en stor velstandsstigning, mener man så, at den primært skal gå til privatforbrug, så man eventuelt kan lave højere brugerbetaling for dem, der har råd, eller synes man, at en væsentlig del af velstandsstigningen i samfundet skal gå til vores fælles velfærd og til velfærd for alle?
Ministeren siger, at jeg foreslog 5 mia. kr. i lønforhøjelse på ældreområdet alene.
Det ville være vældig flot, men 5 mia. kr. om året i lønforhøjelse er altså til alle de lavtlønnede offentligt ansatte.
Det gælder også skolelærere, det gælder på sundhedsområdet, og det gælder politifolk og mange andre.
Jeg vil gerne høre: Hvad er ministerens forslag til at stoppe nedslidningen og sikre, at der er tilstrækkeligt med arbejdskraft i fremtiden ud over, at der er afsat en pulje på 60 mio. kr. om året, som man kan søge?
Hvad forestiller ministeren sig så helt konkret skal ske for at sikre den tilstrækkelige arbejdskraft i fremtiden?
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Der er ingen tvivl om, at gruppen af ældre borgere er en lige så forskellig sammensat gruppe som øvrige borgere i dette land.
Fordi vi bliver 65, bliver vores tilgang til tilværelsen ikke væsentlig anderledes.
Hen ad vejen støder der sygdom og dårligdom til for nogle, og andre lever, som de altid har gjort.
Der er nogle, der får brug for støtte og omsorg for at kunne klare dagen og vejen, og den støtte og omsorg skal naturligvis være tilgængelig på en måde, som den enkelte ønsker det, og på det niveau, der er behov for.
Hvordan sikrer vi, at den ældre, som har brug for omsorg, også får den på en værdig måde?
Hvordan sikrer vi, at de medarbejdere, der løfter opgaverne, får en anstændig arbejdsplads med et anstændigt arbejdsmiljø?
På trods af regeringens mange tiltag, der er sat i gang og planlagt sat i gang, er der i dag betydelige frustrationer i ældreplejen.
Mange medarbejdere giver udtryk for – og undersøgelser bekræfter det – at der er mistrivsel på arbejdspladserne.
Der er en mistillid til personalet, føler de selv.
Det viser sig også med kontrol og skriftlige dokumentationskrav af arbejdsindsatsens validitet, som om arbejdsindsatsen i sig selv ikke var nok, og det tager også tid fra de egentlige plejeopgaver.
5 minutter her og 5 minutter der løber op.
Mangel på arbejdskraft er det helt store og uhyggelige fremtidsscenario.
Det kommer lige om lidt – nej, det er allerede begyndt, fremtiden er over os.
Der er mangel på hænder i ældreplejen, og det bliver værre, meget værre, fordi ungdomsårgangene, der kommer herefter, er så små, som de er, og så har ældreområdet en lav prestige som arbejdsområde.
For at rette op på arbejdskraftmangelen må vi komme med en masse gulerødder, og det er også derfor, at det forslag til vedtagelse, vi har fremsat i dag, giver en buket gulerødder, så det kan være nemmere at uddanne sig til voksenlærling, og det skal være nemmere for medarbejderne at komme på videreuddannelse og efteruddannelse.
Så skal der vises medarbejderne mere tillid.
Tillid til, at den medarbejder, der er ansat til at udføre en opgave, som han/hun er uddannet til at udføre, også kan gøre det.
Mennesker søger hen, hvor der vises tillid og spredes glæde, hvis den ellers kan få plads for politikere, der sådan misforstået tager sig af problemer på gulvet, lovgiver til mindste detalje og stiller krav om alt for megen skriftlig dokumentation for, at arbejdet er udført.
Man kan jo se, om en opgave er udført.
Der skal være en synlig leder på stedet.
En synlig, kompetent leder opfanger uhensigtsmæssigheder og retter dem på stedet.
Og lederen er selve dokumentationen for, at den løses godt.
Vores fælles forslag er et godt, praktisk bud på tiltag, der vil skabe ændringer, så den vigtigste ressource, vi har, nemlig medarbejderne, kan få plads, tid og tillid til at løse deres arbejdsopgaver.
En god pleje er en tillidssag.
Lise von Seelen (S), 2007-05-23:
Ministeren nævner i sin tale, at det at kunne vælge, herunder vælge sin egen bolig, er en rigtig, rigtig vigtig ting.
Her har vi jo garantien om at kunne vælge en plejebolig med en ventetid på maks. 2 måneder.
Vi har set, at der er nogle kommuner, der nu har trukket deres ønske om at bygge ældreboliger tilbage, fordi rammebeløbet er blevet for højt.
Ministeren har sagt, at ministeren ikke vil hjælpe kommunerne med at øge det beløb.
Hvis det nu viser sig, at de kommuner ikke har råd til at bygge de boliger, hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at loven bliver gennemført?
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Nej, vi skal ikke beslutte i Folketinget, om den ene eller den anden skole skal nedlægges eller bestå.
Det er jo der, det går skævt.
Det er jo der, regeringen går ud og udpiner, udsulter kommunerne i en sådan grad og med tommelskruerne på så eksakt, at de føler sig forpligtet til at overholde de økonomiske betingelser, der er.
Det er det, vi skal give mulighederne for, at kommunerne har økonomisk råderum, sådan at de også er i stand til at bevare de skoler, som de måtte mene der er behov for.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Jamen de muligheder er der jo i forvejen, for vi har danmarkshistoriens største budgetter på kommuneområdet.
Det er jo aftalt i forhandlinger i enighed med KL, så den er jo i kassen.
Så kan vi sige, at det jo er økonomiforhandlinger, og at det ikke umiddelbart har noget med landdistriktsredegørelser at gøre.
Jeg vil godt i forlængelse af det stille et andet spørgsmål.
Der blev også nævnt vækstfora, som jeg kan forstå at SF gerne så fjernet igen.
Det vil sige, at det så ville være en yderligere centraliseringstendens hos SF, hvis vi også skal til at klare det gennem ministeriet, når det angår udviklingen regionalt.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Nu ved jeg ikke helt, hvor Venstres ordfører har den holdning fra, at SF ønsker vækstfora fjernet.
Det, der fremgik af mit indlæg, skulle gerne være, at vi ønsker, at vækstfora også skal beskæftige sig med landdistriktsområdet.
Der har jeg sådan givet udtryk for, at jeg har en vis mistanke om, at en stor del af det, man beskæftiger sig med i vækstfora, foregår mere centralt end lige ude i landdistrikterne.
Det var sådan set det, der var mit ønske.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Den allerbedste spore til det er præcis det her landdistriktsprogram, som regeringen fremlægger nu, og som der forhåbentlig er stor opbakning bag, og som man vil udnytte meget.
Det er den allerbedste spore til det, for der er mulighederne nu på 16 forskellige fokusområder, korrekt inddelt i forskellige søjler, for så vidt angår finansieringen.
Men det er lige præcis de lokale, gode ideer, der nu giver mulighed for at sige, at det er i vores område lokalt man skal flytte til, for der har vi de og de tilbud.
Så kan der være andre tilbud et andet sted, og det er derfor, at vi går ind for den decentrale model og ikke en ensretning fra Skagen til Gedser.
Karen J. Klint (S), 2007-05-23:
Jeg afviser ikke, at større ledelsesområder kan give flere muligheder.
Vi er jo enige i, at der skal være en vis størrelse for at give noget faglig udvikling.
Jeg spurgte bare om placeringen af det, for det ville jo være interessant, hvis man sagde: Det kunne også være sjovt at placere sådan noget i landdistriktet, således at vækst nogle gange går fra bysamfund og ud og ikke fra landsamfund og ind, så det var den vekselvirkning, der var i det.
Jeg tror, at det, når vi alle sammen tænker lidt på moderne ledelsesstruktur, selvfølgelig også er, fordi der er et rationale ved det og ikke kun en faglig optimering.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Nu behøver vi ikke opfinde det varme vand fem gange, så vi kan sige følgende: Vi ønsker at give nogle muligheder, men det er en lokal prioritering og beslutning, hvordan man vil indrette sig rent organisatorisk med ledelsesstruktur og antallet af skoler osv.
Men vi vil gerne give mulighederne, for der er mange steder, hvor de siger det til os og søger om at få lov til at lave fælles ledelse på en række skoler, fordi de så bedre kan udnytte kronerne og dermed skabe noget mere undervisning til børnene.
Så det er sådan set en vindersag for regeringen.
Karen J. Klint (S), 2007-05-23:
Det var inspireret af, at hr. Erling Bonnesen nu sådan tordner lidt frem med, at det her handler om centralisering og alt muligt andet.
Jeg hørte for lidt siden ministeren sige, at man vil komme med nye lovforslag – det står også i den her redegørelse – om, at der godt kan blødes op for, hvordan der laves ledelsesstruktur inden for folkeskolen.
Tror ordføreren ikke, at det, hvis man lukker op for, at én skole ikke skal have én leder, men at mange skoler skal have den samme leder, så bliver et udtryk for centralisering?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Vi kan jo altid diskutere, hvem der taler mest udenom.
Men det bliver jo mere og mere tydeligt i debatten, at det faktisk er forslagsstillerne, der har problemer med at holde gang i debatten, når vi begynder at sætte fokus på, hvad det virkelig handler om.
Der bliver jo sat fokus på hele landdistriktsområdet, og der bliver sat fokus på alle landsbyer i hele landet.
Vi får jo sat fokus på decentralisering og ikke centralisering, som jeg kunne forstå fra SF’s side man skal have mere plads til nu.
Nu bliver der mulighed for at komme med de gode ideer, argumentere for dem, få dem beskrevet, belyst og så få søgt nogle penge til dem, så man netop kan få skabt det gode liv, som vi sådan set er enige om.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Jeg tror også, at Venstres ordfører er bekendt med, at midlerne er inddelt i forskellige puljer, så jeg tror, at Venstres ordfører taler lidt imod bedre vidende, når han prøver at snakke udenom.
Jeg forstår måske godt, at Venstre snakker lidt udenom, for selvfølgelig er der en meget stor del af de her midler, der er forbeholdt landbrugsrelaterede projekter.
Det er faktisk det, jeg prøver på at få Venstres ordfører til at svare på.
Er det rimeligt, at de 700.000, der ikke har noget med landbrug at gøre, bliver spist af med 20 pct. af midlerne?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Der mener jeg, at spørgerens præmis er forkert, for landdistriktsprogrammet har jo ikke noget alene med landbrug at gøre.
Der sætter man jo fokus på hele lokalsamfundet.
Det er det, vi ønsker, netop at skabe nogle gode rammer, så der bliver plads til de gode lokale ideer og plads til de gode lokale initiativer.
Det er ikke kun landbrug.
Det er også landbrug, men det kan være en lang række andre ting, og der kan vi jo henvise til programmet, som jeg også går ud fra spørgeren kender, hvor der er hele 16 forskellige fokusområder.
Derfor sætter vi også en masse gode penge bag, så vi kan få gjort ord til handling.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-23:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører i forbindelse med landdistriktsprogrammet: Finder Venstre, at den fordeling, man har lavet imellem puljerne i landdistriktsprogrammet, er en rimelig fordeling, når man tænker på, at der cirka er 700.000 borgere i landdistrikterne, som ikke har noget med landbrug at gøre, for de 700.000 borgere er tildelt en pulje, der udgør 20 pct.?
Finder Venstre virkelig, at det er en rimelig fordeling?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Jeg er helt enig i, at det kan have negative virkninger.
Præcis derfor gennemfører vi nu et meget stærkt landdistriktsprogram, så man med de lokale kræfter kan få sat fokus på lige præcis den lokale udvikling.
Nu blev der ligesom sat noget handling bag ordene.
Tidligere var det jo ord uden handling, når vi sådan kigger tilbage til den tidligere SR-regering med opbakning også fra Enhedslisten.
Nu følger der nogle penge med ordene, så man har en mulighed for igennem LAG-grupperne at få noget gjort ved det, så netop bosætning og gode fritidsrammer kan sikres.
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Jeg er da glad for, at jeg misforstod hr. Erling Bonnesen i første omgang.
Men jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om det så ikke er rigtigt opfattet, at det i virkeligheden er sådan, at når man nedlægger skoler og nedlægger biblioteker i landsbyer og landdistrikter, så har det en negativ effekt på udviklingen i de landdistrikter og de landsbyer, og at det måske derfor kunne være værd at overveje, hvordan man kunne sikre, at de mennesker, der bor i landdistrikterne og landsbyerne, har nogle demokratiske rettigheder i forhold til de store kommuner, så de ikke bliver kørt over i den kommunale prioritering.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Nej, det må være spørgerens egen fortolkning.
Jeg siger, at der kan være eksempler på det, for der har jo været strukturudvikling i hele samfundet i årtier.
Der må det være en lokal vurdering og prioritering: Hvor mange biblioteker skal man have, hvor mange skoler skal man have, og hvor mange børnehaver skal man have?
Det, der er vigtigt, er selvfølgelig at få sat fokus på kvaliteten, så man kan levere de serviceydelser, som borgerne ønsker og har behov for.
Det er jo det, der giver trygheden, mere end det er antallet.
Og så ønsker vi det naturligvis så tæt på som muligt, men det skal være i balance med kvaliteten og trygheden.
Per Clausen (EL), 2007-05-23:
Jeg forstod på hr. Erling Bonnesens svar til Socialdemokraternes ordfører her i dag, at hr. Erling Bonnesen i grunden mener, at hvis man nedlægger biblioteker i landdistrikterne – det samme kunne vel gælde, hvis man nedlægger skoler – så bliver der bedre vilkår for udviklingen i landdistrikterne.
Det synspunkt kunne jeg godt tænke mig hr. Erling Bonnesen kunne udvikle lidt.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Nu beskæftiger spørgeren sig en hel del med befolkningsudviklingen, og der er det jo også en kendsgerning, at befolkningsudviklingen samlet set er stabil i landdistrikterne.
Det er korrekt, at i takt med at færre arbejder direkte i landbrugserhvervet, er der samlet set en række andre, der er flyttet til landsbyerne, og de pendler blot til arbejdspladserne andre steder.
Så der er mange landsbyer, hvor der er masser af liv.
Men det er da også korrekt, at der er nogle steder, hvor der er knap så meget liv, og præcis derfor gennemfører vi nu landdistriktsprogrammet, hvor der bliver udstukket store, stærke og solide økonomiske rammer, så man med de gode ideer lokalt med udgangspunkt i de nye og stærkere kommuner netop kan få sat fokus på og skabt en udvikling med bosætning, kulturtilbud, fritidstilbud og forskellige andre ting.
Det skal ske netop med afsæt i landdistriktsprogrammet, som vi har til behandling og drøftelse her.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik svar på spørgsmålet.
Det, der bekymrer mig, er landbrugets udvikling i forhold til livet på landet og i landsbyerne.
Det, jeg synes er bekymrende, er, at der nedlægges tre landbrug hver dag.
Det vil sige, at vi får nogle kæmpeenheder inden for landbruget, som bliver vanskelige at få ejerskab til for de unge landmænd, der gerne vil overtage dem.
Det er en problemstilling.
Vi får simpelt hen færre, der arbejder ved landbruget, og vi får et landbrug, der produktionsmæssigt isolerer sig fra lokalsamfundet.
Der, hvor fladerne bliver, bliver ofte i form af konfrontationer, fordi man måske kører med store maskiner gennem landsbyen, eller der lugter for meget af gylle, eller der lugter for meget fra svineproduktionen.
Synes hr. Erling Bonnesen ikke, det ville være en god idé, at man sikrede en udvikling, hvor mange af dem, der bor i byerne, fik mulighed for at købe mindre ejendomme, også med et større jordtillæg end 2 ha?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
Der er de store, dvs. fuldtidsbrug, dem, der bærer den store del af produktionen, men der er også en lang række mindre brug, hvor der er en del jordareal tilbage, som man kan have til fritidsbrug, hobbybrug, hestehold, får og forskelligt andet.
Mulighederne er der.
I relation til landbrugslovgivningen er der jo altid et fokus på, hvilke justeringer man skal foretage næste gang, den kommer på programmet.
Men vi er også nødt til at se i øjnene, at vi skal følge op på at sikre nogle fornuftige og stærke konkurrencevilkår for den bærende del af erhvervet i balance med miljø.
Ole Glahn (RV), 2007-05-23:
Jeg takker Venstres ordfører for indlægget og vil gerne spørge, om Venstre, Danmarks Liberale Parti ikke er bekymret over, at der i gennemsnit nedlægges tre landbrug hver dag.
Vi oplever nu, at en del af det erhverv, der er på landet, bliver voldsomt centraliseret, og det går ud over det sociale og kulturelle liv, der er i landsbyerne.
Er det sådan, at Venstre vil være med til at se på den strukturudvikling, der foregår nu, og være med til at se på landbrugslovgivningen, så vi kan sikre, at vi fortsat kan få varierede størrelser brug og ikke fortsætter med at være i en situation, hvor de store opkøber de små, og de små så henligger med så lidt jord, at de ikke er særlig attraktive?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
I Venstre bekymrer vi os også meget for bibliotekerne, men det er en velkendt sag, at det jo er sjovest at komme på et bibliotek, hvor der er en række valgmuligheder, og hvor der er en række bøger på hylderne.
Det er også en velkendt sag, at der var gang i strukturudviklingen og beslutningerne på biblioteksområdet, inden kommunalreformen trådte i kraft.
Så det kan godt være en kvalitetsfremmende beslutning, at man får sammenlagt to afdelinger til en afdeling og dermed får nogle styrkede muligheder for at give borgerne nogle bedre tilbud.
Når det er kombineret med nogle større budgetter, så er der nogle muligheder for at prioritere og skabe en kvalitetsudvikling, også på biblioteksområdet.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Det er jo en kendt sag, at regeringen konsekvent fralægger sig ansvaret for de ting, som nu foregår som følge af nogle meget væsentlige beslutninger, der er blevet truffet her fra Folketingets side, nemlig kommunalreformen og det udgiftsstop, som regeringen har lagt ned over kommunerne.
Det har altså kolossal betydning for, hvilke prioriteringer og hvilke rammer der er for de folk, der sidder ude i kommunerne og skal træffe de her meget, meget svære beslutninger.
Jeg kan give et eksempel, for nu kunne ordføreren jo ikke selv give nogen eksempler.
På biblioteksområdet er der 81 kommuner ud af 98, som har sparet på bibliotekerne.
Og der er det altså meget i yderområderne vi ser lukningerne af små biblioteker.
Jeg håber da også, at Venstres ordfører anerkender, at f.eks. et bibliotek kan have en kolossal betydning for, hvor attraktivt det er at bosætte sig i et yderområde; om der er liv på landet, om der er et samlingspunkt ude omkring, også i landdistrikterne.
Jeg synes bare, at det ville klæde Venstres ordfører at anerkende, at der også har været nogle negative konsekvenser på det her område.
Jeg kan sige, at kulturministeren i hvert fald selv har udtrykt bekymring for det her.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-23:
I Venstre har vi et stort fokus netop på at få fulgt op på kommunalreformen.
Jeg kan sige, at vi jo har gennemført kommunalreformen for at skabe større og stærkere organisatoriske rammer netop for at løse de lokale udfordringer og problemstillinger.
Men det er klart, at der nu selvfølgelig er en masse udfordringer lokalt med at kunne fortsætte de lokale prioriteringer, så man får afvejet ønskerne med mulighederne og de udfordringer, der ligger lokalt.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-23:
Ordføreren var jo meget skråsikker i sin evaluering af, hvilken betydning kommunalreformen har fået også for yderområderne.
Jeg tror, ordføreren formulerede det sådan, at alle borgere havde fået bedre og mere borgernær service, også som følge af kommunalreformen.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om der slet ikke er nogen områder, hvor ordføreren er bare en lille smule bekymret for de konsekvenser, som kommunalreformen samtidig med regeringens udgiftsstop over for kommunerne har i forhold til den service, der bliver ydet i landdistrikterne.
Er der slet ikke nogen områder, hvor ordføreren kan komme på, at der måske har været nogle problemer, og at man der måske godt kan gøre lidt mere også fra regeringens side?
Bente Dahl (RV), 2007-05-23:
Fremtiden er jo begyndt, vi har allerede arbejdskraftmangel, og vi kan se i øjnene, at det problem bliver større på grund af de små ungdomsårgange, der kommer herefter.
Vi tager det alle sammen meget alvorligt.
Det er ikke kun Det Konservative Folkeparti, der gør det, det gør vi alle sammen.
Derfor vil jeg gerne høre lidt mere.
Hr. Tom Behnke nævnte nogle eksempler, men jeg synes ikke, at ordføreren kom ind på i praksis, hvordan de tiltag skulle være.
Hr. Tom Behnke nævnte uddannelse og et par ting mere, men betyder det ikke noget, at man skal dokumentere og bruge 5 minutter her og 5 minutter der?
Hvor er tiden til omsorg henne i ordførerens overvejelser?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-23:
Vi kan ikke stemme for den vedtagelse, når det helt klart fremgår fra Dansk Folkepartis side, at det, at man tager statsministerens i øvrigt rigtige betragtninger til efterretning, ikke betyder, at man er enig i dem.
Det kan vi ikke stemme for.
Jeg er enig med statsministeren.
Jeg kan ikke stemme for, at man bare kan tolke det, som om man er uenig, men at statsministeren så i øvrigt kan få lov til at sige, hvad han vil.
Jeg kan heller ikke stemme for det forhold til ytringsfriheden, som hr. Søren Espersen, hr. Søren Krarup og fru Pia Kjærsgaard har givet udtryk for.
Jeg er simpelt hen grundlæggende uenig med dem, fordi jeg ikke kan gå ind for en begrænsning af menneskers ytringsfrihed i form af et forbud mod, at de kan bære et tørklæde i det offentlige rum.