runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-04-29:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at en overdreven brug af patent ville ødelægge eller i hvert fald skade dynamikken i et samfund.
Jeg siger overdreven brug af patent, for jeg kan godt se fordele ved at have visse patenter.
I hvert fald er en overdreven brug af patent på globalt plan et problem for de fattigste lande.
Er det ikke også rigtigt, at 95 pct. af Danmarks virksomheder ikke tegner patenter og dermed lever et godt og produktivt liv alligevel?
Deres vigtigste opgave er jo så i det her spørgsmål at holde øje med, at de ikke bryder andres patenter.
De bliver jo ikke dårligere virksomheder af ikke at tegne patenter af det, de nu opfinder undervejs.
De skal bare sørge for ikke at bryde andres patenter.
Disse virksomheder – 95 pct. – får jo en større opgave med at holde øje med andres patenter, når vi lukker op for EU-patentdomstolens store mængde af nye patenter hvert eneste år.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Jeg møder mange danske virksomheder, som har en meget væsentlig udfordring i at få omsat deres ideer til patenter.
Barrieren er jo bl.a., at det er meget dyrt, og derfor kan jeg ikke se, at det her skulle være en ulempe for mindre danske virksomheder, tværtimod.
Christian Juhl (EL), 2014-04-29:
Jamen hvis nu jeg startede et smedeværksted i morgen og fandt på nogle gode ting, var jeg da nødt til at orientere mig om, om der lå patenter på det.
Og hvis jeg i dag skal kigge 5.000 patenter igennem om året, er det måske en overkommelig opgave – det tør jeg ikke at sige, jeg har aldrig prøvet det.
Men hvis jeg fra i morgen skal kigge 60.000 nye patenter igennem om året, er det jo en væsentlig opgave.
Det er, som om patenttilhængerne – eller dem, der er tilhængere af patentdomstolen – synes, der er en gradsforskel på de virksomheder, der tegner patent, og dem, der ikke tegner patent.
Og grunden til, at jeg nævnte det globale, er jo netop hele spørgsmålet om kopimedicin, for patentet forhindrer i mange tilfælde, at vi kan hjælpe tredjeverdenslande på en ordentlig måde, fordi patenterne blokerer for det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Jeg er ikke helt sikker på, om der var et spørgsmål i det.
Men jeg vil bare stadig væk konstatere, at der kan være rigtig mange barrierer i forhold til at udtage patenter – selvfølgelig ikke mindst prisen.
Det betyder relativt meget for små og mellemstore virksomheder.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-29:
Det er jo lidt ærgerligt, at Dansk Folkepartis ordfører ikke tør gå på talerstolen i det her vigtige spørgsmål.
Jeg har da i hvert fald ellers forstået, at det er en sag, som Dansk Folkeparti synes er vigtig.
Derfor vil jeg egentlig gerne bare stille et spørgsmål til Socialdemokraternes privatist på talerstolen.
For nu var Dansk Folkepartis svar til ordføreren jo, at det mere handlede om, at man nu fik en afstemning, og så vil jeg egentlig bare gerne foreholde ordføreren et citat af hr. Kristian Thulesen Dahl, som sagde til TV 2 Nyhederne tilbage i efteråret: »Vi har sagt til regeringen, at hvis de gerne vil have spørgsmålet om patentdomstolen igennem i Folketingssalen og dermed undgå en folkeafstemning, så er det vigtigt for Dansk Folkeparti, at folket bliver hørt i spørgsmålet om tiltrædelsen af bankunionen.«
Viser det ikke bare med al tydelighed, at det her ikke handler om patentdomstolen og den vigtighed, den har for danske arbejdspladser, men mere handler om, at man vil have en folkeafstemning, og at man med den ideologiske modstand mod EU-projektet dermed kommer til at risikere at blokere for udviklingen af danske arbejdspladser, danske iværksættere og danske opfinderes muligheder for at kunne patentere ting?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Jeg er meget enig i, at det her virkelig er et udtryk for Dansk Folkepartis fuldstændig manglende indsigt i, hvad dansk erhvervsliv har behov for.
Det er noget, som kommer til at koste for de små og mellemstore virksomheder, og det er noget, som i den grad også demonstrerer, synes jeg, at man sætter symbolpolitik over det, som jo er Danmarks vigtigste interesser.
Så jeg er glad for at kunne sige, at jeg deler fru Ellen Trane Nørbys synspunkter.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om Socialdemokratiets privatist ikke godt kan se, at der er nogle ting, som kunne blive bekymrende for små og mellemstore danske virksomheder, f.eks. risikoen for i højere grad at blive sagsøgt for at have krænket et patent, selv om man slet ikke er patentaktiv, altså at patentdomstolen vil medføre, at der vil komme til at blive flere patenter gældende i Danmark og dermed også være risiko for en stigning i antallet af søgsmål, altså retssager, som små virksomheder skal igennem.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Hele pointen er, at hvis man skal kunne leve af at få gode ideer – det skal vi gerne i Danmark, og det er vi faktisk rigtig dygtige til – så er der fordele og ulemper, selvfølgelig.
En ulempe kunne være, at der er nogen, der har fået ideen før en selv; det er jo ligesom den indbyggede risiko i systemet.
Det her handler jo ikke om, hvor mange patenter der er, men om, hvorvidt vi synes, det er en god idé, at man kan leve af gode ideer.
Det synes vi grundlæggende i Socialdemokratiet er rigtig godt.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Det var også en fin parole, og den kan jeg da sådan set godt tilslutte mig.
Og det hentyder jo til, at hvis man bliver sagsøgt, er det, fordi man har krænket et patent, men der findes jo også masser af virksomheder, som ikke krænker patenter, og som ville være i risiko for at blive slæbt igennem en retssag – uberettiget – og de ville skulle tømme kontoen; de ville skulle tømme kontoen til advokater osv. for at komme igennem sådan en retssag.
Kan hr. Benny Engelbrecht ikke se et problem for dem, ligesom jo bl.a. Advokatrådet kan?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Det, jeg hører fru Pernille Skipper sige, er, at vi skal sørge for at bygge murene så høje, at det bliver svært at komme inden for med den gode idé, og det er sådan en lidt omvendt argumentation.
Altså, hele pointen er jo, at der selvfølgelig vil komme flere gode ideer, der bliver patenteret, hvis det bliver billigere og lettere at få adgang til det og processen omkring det i øvrigt også bliver lettere.
Så kan man selvfølgelig vælge at være bekymret over det, men man kunne jo altså også vælge den tilgang, som f.eks. en samlet dansk industri, et samlet dansk erhvervsliv og en samlet dansk fagbevægelse har – stort set – nemlig at det er en fordel for Danmark.
Det er vel meget klassisk, at når Dansk Folkeparti ikke kan finde på andet, lander man altid ved den sidste løsning, nemlig grænsekontrol.
Sådan er det jo altid.
Det ender altid med grænsekontrol og en grænsebom, når det handler om Dansk Folkeparti.
Men sandheden er jo, at man ikke er i stand til at svare på, hvad der har ændret sig siden 2009.
Hvad er det, der gør, at det ikke længere er dette fantastiske projekt, som Morten Messerschmidt talte så indædt og fantastisk brændende for efter sit møde med Bill Gates?
Formodentlig – formodentlig – er grunden, at man er et populistisk parti, men det ville da bare være dejligt, hvis Dansk Folkeparti så ville stå ved det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-04-29:
Jamen altså, hvis det virkelig er det ypperste, som hr. Benny Engelbrecht kan finde på, siger jeg da godt nok tillykke.
Dansk Folkeparti har faktisk en veldefineret EU-politik, og jeg tror, at rigtig mange danske borgere har taget den til sig, og det er nok også derfor, at rigtig mange støtter Dansk Folkeparti og siger: Der må trods alt også være måde med galskaben.
Det er måske derfor, vi står så godt i meningsmålingerne.
Det kunne måske være, at borgerne ikke har den samme politiske overbevisning med hensyn til EU-projektet, som hr. Benny Engelbrecht har.
Vi kunne jo også finde andre citater.
Nu har hr. Benny Engelbrecht brugt hele sin taletid på at sige, hvad hr. Morten Messerschmidt har sagt.
Jamen hvad med op til sidste EU-valg, hvor vi jo fik at vide, at Socialdemokraterne egentlig ønskede mere grænsekontrol, toldkontrol?
Det gik man jo sådan set ind og sagde at man gerne ville.
Det kan vi finde masser af fine citater af.
Hvad blev der af det?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Nu er det heller ikke sådan, at alle er enige.
Som det er blevet sagt før, er f.eks. de it-professionelle meget bekymrede, fordi det her risikerer at føre til en udvidelse, altså en yderligere patentering inden for software.
Og det er en bekymring, som jeg synes man skulle tage og svare på.
Så må jeg bare sige en gang til: Det nytter altså ikke, det får ikke Enhedslisten til at skifte holdning, at man bliver ved med at nævne, hvad der er nogle andre der mener.
Jeg synes faktisk, man skulle tage en indholdsmæssig diskussion i stedet for hele tiden at skubbe nogle andre foran sig.
Jacob Jensen (V), 2014-04-29:
Altså, vi laver vel trods alt lovgivning for at hjælpe og gavne Danmark og danskerne, herunder skabe jobs.
Og når dem, som faktisk er med til at skabe jobbene, både dem, som skal have jobbene, altså fagbevægelsen og deres medlemmer, og de virksomheder, industrien, som skal skabe jobbene, er enige om, at det her er en god idé, så er det, jeg bare har meget svært ved at forstå, at Enhedslisten så åbenbart ved bedre end de organisationer og de medlemmer, som faktisk arbejder med de her ting i det daglige.
Det er sådan set blot derfor, jeg spørger igen: Hvad er det præcis, Enhedslisten ved bedre end fagbevægelsen og arbejdsgiverne på hver sin side, som er enige om, at det her er en rigtig god idé for dem?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jamen altså, det ændrer ikke på mit svar, at man er mere polemisk i sin måde at stille spørgsmålet på.
Selvfølgelig har vi lyttet til fagbevægelsen, selvfølgelig har vi da lyttet til alle dem, der har bekymringer i den ene eller den anden retning, og så har vi dannet vores egen holdning.
Og nogle af dem, der er meget bekymrede, er nogle af dem, som beskæftiger sig med it, og også nogle virksomheder, som er bekymrede, fordi det her kan føre til en yderligere patentering inden for software, der vil gælde i Danmark.
Og det er en af de bekymringer, vi har lyttet til.
Selvfølgelig har vi også lyttet til det andet, og så tager vi stilling selv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-29:
Tak for det.
Det er jo en ret speciel debat, kan man kalde det.
Der bliver stillet en lang række konkrete spørgsmål, og så får vi en lang række ukonkrete ikkesvar fra Enhedslistens side.
Men sådan er det jo åbenbart.
Lad mig prøve at gøre det meget, meget konkret i opfølgningen.
Vi har vendt det et par gange og ikke fået svar, med hensyn til om man med patentdomstolen afgiver suverænitet til EU.
Det er et meget konkret svar, man kan give – ja eller nej.
Er det sådan, at med patentdomstolen afgiver Danmark suverænitet til EU – ja eller nej?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jeg synes, at det sådan er en ny trend, vi har fået herinde, altså at når man er utilfreds med et svar, så siger man bare, at der ikke blev svaret.
Det er en fin trend, men jeg vil gerne gøre det igen.
Jo, det er en mellemstatslig aftale, og på side 1 i den aftale står der: »at samarbejde mellem Den Europæiske Unions medlemsstater på patentområdet bidrager væsentligt til integrationsprocessen i Europa, navnlig til oprettelsen af et indre marked inden for Den Europæiske Union«.
Så hold nu op med at sige, at det ikke har noget med EU at gøre – selvfølgelig har det det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Når jeg vælger at tage ordet som privatist ved tredjebehandlingen i dag, skyldes det, at der jo ikke kan være nogen tvivl om, hvad de fleste partier her i Folketinget mener.
Det er der givet relativt klart udtryk for.
Men jeg synes, der er et parti, om hvilket man med sindsro kan sige der faktisk hersker en vis tvivl, hvad angår, hvad de har arbejdet for undervejs i den her proces.
Derfor, når nu hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti så varmt roste Venstres ordfører, hr. Jakob Ellemann-Jensen, for at gå herop, undrer det mig også, at vi ikke ser netop Dansk Folkeparti her på talerstolen.
Jeg kan godt lide det synspunkt, fru Pernille Skipper gav udtryk for, nemlig at vi skal have en indholdsdebat.
Jeg synes netop, at den indholdsdebat er så væsentlig, men i den her sammenhæng må man jo sige, at de seneste par uger har vist, at hvis der er noget, Dansk Folkeparti har valgt at gøre, er det at skubbe ikke et folketingsmedlem, men derimod en europaparlamentariker foran sig, nemlig hr. Morten Messerschmidt.
Derfor synes jeg også, det er relevant at se, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti har arbejdet for igennem årene.
Når man gør det, og når man studerer, hvad især hr. Morten Messerschmidt har udtalt sig om, er det da slående, hvordan DF har været i stand til at vende på en tallerken, i forhold til hvorvidt en fælles patentløsning er til gavn eller ikke er til gavn for Danmark.
Jeg vil gerne have lov til at citere en artikel fra den 29. maj 2009 i Computerworld.
I artiklen står der: »Et andet initiativ som Morten Messerschmidt gerne vil følge til dørs i EU-parlamentet handler om patenter.
Morten Messerschmidt mener, at patentsystemerne i Europa skal strømlines, så det er nok at ansøge om et patent et sted.
Det forslag er tidligere strandet i EU-systemet.
»Det var vist fordi man ikke kunne blive enige om, hvilket sprog man skulle ansøge på.
Det er jo EU, når EU er værst,« konstaterer Morten Messerschmidt, der fortæller, at patentsystemet blev udpeget som det vigtigste innovationsskridt EU kan tage af Microsoft-grundlæggeren Bill Gates, på et møde med den danske politiker.
»Det skal ikke være som i USA, men der er store perspektiver i en fælles ordning,« siger Morten Messerschmidt.
« Det var altså i Computerworld den 29. maj 2009, og jeg vil især gerne fremhæve det med, at dette er det vigtigste innovationsskridt, man kan tage i Europa.
Jeg spørger bare: Hvorfor står der ikke en repræsentant for Dansk Folkeparti på denne talerstol og forklarer, hvad det er, der har ændret sig siden 2009, for vi ved jo udmærket godt, at intet – intet – har ændret sig i den her sag.
Dette er til gavn for Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-04-29:
Tak, hr. formand.
Jamen altså, arbejdsfordeling er jo arbejdsfordeling, og hr. Benny Engelbrecht bruger så sin taletid på at fortælle, hvad politikere fra Dansk Folkeparti siger og mener.
Det er selvfølgelig fair nok, men jeg synes måske, at ordføreren hellere, når han nu alligevel har ulejliget sig op på talerstolen, skulle have forklaret om og brugt sin taletid på at forsvare, hvorfor man i Socialdemokraterne er kede af at få en folkeafstemning i Danmark.
Det er jo sådan set det, der er det helt grundlæggende i det her.
Der er både fordele og nogle negative konsekvenser ved at sige ja til den her patentdomstol.
Det anerkender både Dansk Folkeparti og Enhedslisten i øvrigt også.
Vi har bare vurderet, at de negative aspekter er de største.
Men i forbindelse med selve diskussionen om, at vi nu skal ned at stemme samme dag, som vi skal vælge nye medlemmer til Parlamentet, vil jeg spørge: Hvorfor har Socialdemokraterne så meget imod en folkeafstemning?
Med al respekt vil jeg spørge: Er det ikke et demokratisk parti og et demokratisk parlament og et folkestyre, vi befinder os i?
Hvorfor har man så meget imod en folkeafstemning?
Hvis det hele er så rosenrødt og det bliver et stort ja, kan vi trods alt sige, at det er vælgerne, der har stemt og sagt ja til, at de faktisk ønsker en fælles patentdomstol.
Men hvorfor har Socialdemokraterne noget imod en folkeafstemning?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Jeg tror faktisk ikke, at hr. Hans Kristian Skibby helt har fået renset ørerne her til morgen.
Jeg læste citatet fra Computerworld meget tydeligt og klart op.
Af det fremgår det jo helt tydeligt, at Dansk Folkeparti har arbejdet aktivt for, at vi skal have et fælles europæisk patent.
Man har arbejdet aktivt for det.
Derom kan der ikke herske nogen som helst tvivl, selvfølgelig medmindre man pure benægter fakta.
Så derfor er spørgsmålet ikke, hvorvidt der skal være en afstemning eller ej.
Det skal der være.
Men hvad er partiernes holdning?
Der har været en fin debat herinde, som præcis indikerer, hvad de forskellige partier mener.
Jeg spørger bare: hvorfor?
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-29:
Lidt ros skal der da være.
I det mindste blev der givet et nej den her gang, og så tæt har vi altså ikke været på et svar før, men så kom det med, at det alligevel har noget med EU at gøre.
Er vi fuldstændig enige om, at det her er en mellemstatslig aftale, som en lang række lande har indgået med hinanden?
Det har ikke noget at gøre med at afgive suverænitet til EU, så hvorfor bliver man ved med fra Enhedslistens side i sine kampagner og lignende at prøve at tegne, at det her skulle være sådan en slags anti-EU-afstemning, vi nu skal til at have, når det overhovedet ikke har noget som helst med EU at gøre, men er en mellemstatslig aftale?
Så lad os nu blive i den her gode trend med ja/nej.
Er det her ikke kun en mellemstatslig aftale?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-29:
Tak for det.
Hr. Benny Engelbrecht kender jo Enhedslisten bedre end de fleste af os andre, i og med at Enhedslisten er regeringens parlamentariske grundlag.
Er det hr. Benny Engelbrechts opfattelse, at Enhedslisten er et parti, der ofte kerer sig om mindre virksomheder, opstart af nye projekter og af erhvervslivets interesser sådan generelt?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-29:
Nu var min hensigt med at stille mig herop, at vi gerne skulle have Dansk Folkeparti til rent faktisk at oplyse om, hvad deres holdninger er.
Men når nu hr. Jakob Engel-Schmidt kommer ind på Enhedslisten, må jeg jo sige, at jeg synes, at de til fulde har givet udtryk for deres holdninger.
Jeg synes ikke, at man nødvendigvis kan sige, at de synspunkter, de giver udtryk for, fuldt og helt er til fordel for erhvervslivet, men det er jo deres ærlige mening, at de har det sådan.
Det, jeg efterlyser, er bare, at andre partier, nemlig Dansk Folkeparti, også redegør for deres ærlige synspunkt.
Så tak for spørgsmålet.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-29:
Det er jo fuldstændig korrekt.
Man skal jo lære meget nyt, og her har vi så lært, at der også er noget, der hedder patenttrolde.
Men retssikkerheden for en lille eller mellemstor virksomhed bliver jo større, derved at man ikke skal rende rundt fra land til land og beskytte sine interesser, men at man kan nøjes med at gøre det et sted.
Det er jo en kæmpe forbedring, og dermed sikres det faktisk også, at de steder, hvor man så kommer for en patentdomstol, er det ikke kun det pågældende lands egne dommere, der sidder der, men et bredt udvalg af dommere fra forskellige lande, hvilket jo så giver mulighed for, at man dermed også får en øget beskyttelse.
Så alt i alt er det også en stor fordel for små og mellemstore virksomheder, ligesom der er så mange andre fordele ved det.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-29:
Det er den her myte om, at det er omkostningsfrit for Danmark at sige nej, for vi kan altid bare tilslutte os senere.
Derfor vil jeg blot høre, om det ikke kan bekræftes af ministeren, at hvis Danmark ikke tilslutter sig og hvis vi ikke siger ja den 25. maj, så får vi ikke dansk som arbejdssprog, så får vi ikke en dansk dommer ved den fælles EU-patentdomstol, og så får vi ikke en dansk afdeling af patentdomstolen.
Alle tre elementer vil gøre det langt lettere
både for den lille og for den store danske virksomhed, som ønsker at udtage og forsvare patenter fremover.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-29:
Det kan bekræftes, at det får vi selvfølgelig ikke.
Vi kan ikke få en afdeling af patentdomstolen, hvis vi ikke er med.
Dermed får vi heller ikke nogen dansk dommer.
Man kan jo altid vurdere med sig selv, om man synes, det er en fordel eller ulempe.
Jeg vil nu mene, at det er en stor ulempe.
Så må jeg sige, at det jo også er sådan, at mange patenter skal fornys fra år til år.
Der kan vi jo sige, at desto flere steder man skal fastholde et patent, frem for at man har et enhedspatent, desto dyrere bliver det i længden.
Så det er forbundet med større omkostninger for den enkelte virksomhed, uanset hvordan vi vender og drejer det, hvis det er, man ikke er med.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-29:
Jeg skal ikke blande mig i dialogen med formandsstolen.
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til det spørgsmål, som fru Pernille Skipper rejste i forhold til den her frygtmyte, der er, om patenttrolde.
Så jeg vil bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at det allerede er sådan i dag, at der er nogle, der trækker virksomhederne rundt fra land til land for at udfordre patenter, og at det sådan set i dag er enormt omkostningstungt og bureaukratisk for virksomhederne at skulle ud at forsvare patenter i hvert enkelt land og på hvert enkelt område, hvorimod vi med et fælles patent og en fælles patentdomstol får en retssikkerhedsmæssig garanti for, at det foregår på de samme præmisser, og at der, når man først har fået en afgørelse, så ikke kan være sådan et skuffeselskab, der kan trække en lille dansk virksomhed rundt til samtlige andre europæiske lande og føre chikaneretssager mod den.
Louise Schack Elholm (V), 2014-04-29:
Når vi om et øjeblik skal til at trykke på knapperne, bliver der begået et brud på energiaftalen, og det gør der, fordi dette lovforslag er en udmøntning af energiaftalen.
Det kan man se i lovforslaget, som det er fremsat, på side 8 i bemærkningerne.
Der står: »Energisparepakken indgår såvel i Energiaftalen som i udmøntningsaftalen med de hovedelementer, som er medtaget i dette lovforslag.« Enhedslisten har klart tilkendegivet i betænkningsbidraget, at Enhedslisten vil stemme imod dette lovforslag, og det vil derfor være et brud på forliget.
Forligsskik herinde i Folketinget tilsiger, at forligsparter er med til at udmønte lovforslaget til lov.
Så når det er, at Enhedslisten stemmer imod dette lovforslag, er det et brud på energiaftalen.
Derfor forventer vi selvfølgelig, at når regeringen accepterer, at man for visse forligsparters vedkommende ikke er med til at udmønte energiaftalen, må det samme gøre sig gældende for andre forligsparter.
Kristian Jensen (V), 2014-04-29:
Jeg tillader mig at tage ordet som privatist, for jeg mangler et svar fra regeringen.
Jeg vil gerne vide, om det er en ny forligsskik, som regeringen dermed accepterer, nemlig at medlemmer af et forlig kan stemme imod de dele af forliget, de ikke kan lide.
Kan vi få et svar fra regeringen?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-29:
Jeg har bedt om ordet her i dag på vegne af Venstre, fordi vi, siden vi afgav betænkning over L 131, er blevet bekendt med oplysninger, der gør, at vi er i tvivl om, hvorvidt forudsætningerne for lovforslaget er fuldstændig korrekt belyst.
Derfor har vi nogle yderligere spørgsmål til lovforslaget, og jeg skal ikke udelukke – det afhænger af svarene på de spørgsmål – at det kan ændre vores stemmeafgivning ved tredjebehandlingen af forslaget.
En af grundene til, at vi har en første, anden og tredje behandling af et forslag, er jo, at partierne har mulighed for at blive klogere.
Forslaget handler jo om, at der er en diskussion mellem Kommissionen og Danmark om implementeringen af udsendelsesdirektivet.
Der er vi simpelt hen blevet i tvivl om, hvorvidt det, regeringen her lægger op til, er det korrekte, og vi er blevet i tvivl om, hvorvidt det ikke i virkeligheden vil blive sværere at udvise tredjelandsstatsborgere, som har ulovligt ophold i Danmark.
Derfor vil vi stille nogle yderligere spørgsmål til lovforslaget, og vi kan så forhåbentlig indgå i en dialog med justitsministeren om forslaget, og så kan vi finde ud af, om vi fortsat kan støtte forslaget, eller om det ender med, at vi må afvise at støtte forslaget ved tredjebehandlingen, eller – og det tror jeg er det mest sandsynlige – at vi måske kan få ændret nogle ting, sådan at alle er tilfredse. Derfor vil jeg bede om, at forslaget bliver sendt tilbage til udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen, beklager.