runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2012-12-19:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille et spørgsmål, men da jeg nu hørte SF's ordfører have meget travlt med at betegne noget som en overkompensering, vil jeg bare bede ordføreren fra Dansk Folkeparti om at bekræfte, at det, som ordføreren fra Socialistisk Folkeparti i dag betegner som en overkompensering, er resultatet af et lovforslag, som SF selv har stemt for, og som SF's daværende socialordfører, hr. Villy Søvndal, dengang man hævede tilskuddet, faktisk betegnede som slet ikke værende vidtrækkende nok.
Der burde faktisk have været et endnu højere tilskud, for ellers var det lig med brugerbetaling.
Det kan findes, hvis man går tilbage i arkiverne og slår op under debatten om det tidligere lovforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-19:
Jeg tror, at der er noget, ordføreren fuldstændig har misforstået.
Jeg har klart og tydeligt sagt og begrundet i min tale, hvorfor vi ikke kan støtte det her lovforslag, og det skyldes øget brugerbetaling, større ventelister, og at man ikke længere kan få tilskud til befordring, hvis man bor ude i vores skønne landdistriktsområde.
Det er jo på grund af, at der er flere, der er blevet behandlet, for der er mange, der har en hørenedsættelse, og derfor er der flere, der er blevet behandlet, efter at der er kommet privatklinikker.
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Der er vel den forklaring, at når man ikke betaler en afgift, skal de penge ind i kassen et andet sted, og så skal vi, som måske ikke har sat solceller op, være med til at betale det på en anden måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-19:
Jamen når jeg dyrker mine egne kartofler derhjemme og altså ikke køber dem nede i Brugsen og dermed ikke betaler moms af de kartofler, jeg har dyrket, så skal de penge vel også ind i statskassen på en anden måde.
Og dermed må det, at jeg er kartoffeldyrker hjemme i min egen baghave, så også være ensbetydende med, at jeg får statsstøtte.
Det er jo den samme logik – det er jo fuldstændig tosset.
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Kartofler og strøm er ikke det samme.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-19:
Men skatter og afgifter er og bliver nu skatter og afgifter.
Ordføreren siger, at man ikke både kan blæse og have mel i munden, og med det skal det åbenbart forstås på den måde, at man ikke både kan være imod et energiforlig, der poster 3,5 mia. kr. i nye afgifter i hovedet på en skræmt befolkning, og samtidig være imod, at man snyder befolkningen, i forhold til hvilke forudsætninger der var gældende i forhold til solcelleanlæg.
Man føler ikke, man har snydt, men alligevel fortryder man.
Det kunne være, man så også på et tidspunkt fortryder, at man har belastet det her land med Europas højeste energipriser til skade for dansk erhvervsliv og i sidste ende for den danske befolkning.
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Næh, jeg fortryder da ikke noget.
Men hvis man fortrød, var det jo, fordi man syntes, man ikke skulle have lavet den her tilpasning af støtten.
Når jeg udtrykker mig, som jeg gør, er det jo, fordi vi har måttet udskyde noget udbygning af vindkraft for at finansiere den forsinkelse i vores reaktion.
Så vil jeg lige rette en misforståelse: Vi ligger i bunden, når det gælder energipriser i Europa.
Altså, forslaget handler om solceller, og det er jo da strøm, der kommer ud af det.
Men det drejer sig jo om ændringer vedrørende solceller.
Men lad mig så svare: Vi har afgifter på strøm i Danmark, fordi vi skal nedbringe det samlede energiforbrug.
Det er et økonomisk, ressourcemæssigt fornuftigt initiativ, og det er med til at styre, at det samlede energiforbrug er lavere.
Og så har vi det også til at finansiere omstillingen til vedvarende energi, som er fremtidens energiforsyning, ikke bare i Danmark, men i verden.
Punkt 1, jeg har faktisk haft den selvkritiske overvejelse, at vi skulle have justeret det her system tidligere.
Punkt 2, vi snyder ikke nogen.
Alle, der har investeret i det her, får pengene hjem i meget rigelig mængde, også den forventede indtægt, de regnede med at få.
Hvis spørgeren så mener, at det er dem, der ikke har købt, vi snyder, vil jeg bare sige, at til dem har jeg sagt, at det stadig væk er en o.k. forretning at sætte solceller på taget.
Og vi har udvidet markedet, ved at almennyttige boliger og lokale fællesskaber nu ligestilles med parcelhusejere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-19:
Jeg prøver simpelt hen at forstå venstrefløjens logik.
Det, der kaldes for statsstøtte, i forbindelse med at man sætter et solcelleanlæg op selv, er, at man ikke betaler afgifter.
Så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor det ikke også bør kaldes statsstøtte, når jeg hjemme i min have dyrker mine egne kartofler og dermed ikke betaler moms, som jeg ville have gjort, hvis jeg købte mine kartofler i Brugsen.
Det må jo så også være statsstøtte.
Det er fuldstændig det samme.
Det er jo en fuldstændig vanvittig logik at kalde noget for statsstøtte, fordi man ikke betaler en afgift på noget.
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Der er et gammelt ordsprog, der siger, at man ikke kan både blæse og have mel i munden.
Når man har gået rundt herinde i nogle år og har overværet debatterne, specielt debatten her i den sidste halve time, så kan jeg da konstatere, at der i hvert fald er et parti, der både kan blæse og have mel i munden, men nu var det ikke for at starte en polemik.
Jeg vil prøve at sige nogle forholdsvis rolige ting om den her sag, fordi den berører mange mennesker og optager mange mennesker.
For det første er spørgsmålet om husstandsvindmøller ikke endeligt afgjort.
Jeg siger det, fordi der blev givet eksemplet med THYmøllen.
Det var altså oplysningen om husstandsvindmøllerne.
Den anden oplysning er den, som også andre ordførere har fremført, nemlig at vi nu laver en ligestilling mellem almennyttige selskaber og parcelhusejere.
Det synes jeg er vigtigt af to grunde: Den ene grund er, at det burde vi have gjort noget før.
Den anden grund er, at vi udvider markedet for solceller ganske markant.
Det er også en udvidelse, som gør, at små landsbysamfund vil kunne lave fællesanlæg, som økonomisk og energiøkonomisk er at foretrække, altså er bedre end de individuelle anlæg.
Det sidste, jeg så vil sige, og som egentlig også er en opfordring til branchen og alle, der har været aktive i den her debat, for den har været lidt højstemt nogle gange, er: Det er vel egentlig dumt at tale branchen ned.
Det er vel klogere at sige: O.k., her har vi nu nogle fremadrettede regler, som betyder, at vi i Danmark får opstillet flere solcelleanlæg, end der var aftalt for et halvt år siden, for det er facts.
Det er målet, at der skal mere solcelleenergi på tagene end det, der var aftalt før.
Men vi får altså mere solcelleenergi på tagene i Danmark, end vi aftalte, da vi lavede energiforliget.
Så til allersidst lidt selvkritik, for selvfølgelig kunne det her have været smukkere, og selvkritikken går på, at vi ikke så det før sommeren.
Det var der nogle få der gjorde, og vi skulle have reageret noget før, men vi har ikke gjort noget, der stopper markedet.
Man oplever selvfølgelig et fald, men vi laver altså en udvidelse af fællesanlæggene, og det, der sker, og som er mere økonomisk end at lave anlæg på individuelle husstande, er, at der laves flere større anlæg.
Det er alt sammen med til at gøre, at branchen har en chance, og jeg synes, det er dumt, at vi herinde står og taler branchen ned, for vi ønsker faktisk mere solcelleenergi.
Villum Christensen (LA), 2012-12-19:
Der er absolut ingen som helst uenighed.
Det er korrekt, at man først siger 10 år, og så siger man 20 år.
Men det ændrer jo ikke ved det forhold, at de forudsætninger, man startede med, da man sad ude ved køkkenbordet og besluttede, at nu ville man bruge 100.000 kr. af sine egne penge til at investere i det her, er blevet ændret.
Så der er jo lavet ændringer.
Men det er klart, at i de 20 år, som der nu står – det kan enhver jo læse – sker der ikke nogen ændringer, men der sker noget efter de 20 år.
Men pointen er altså – jeg siger det en gang til – at forudsætningerne er ændret fra det tidspunkt, hvor man tog beslutningen.
Hovedproblemet er ikke det med de 20 år for os.
Det grundlæggende er – hvilket jeg også startede med at sige i mit indlæg – den stop-go-politik, der er, og det er den, vi anklager.
Den kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Det er i virkeligheden en helt anden problemstilling.
Men så kunne jeg da godt tænke mig at spørge, når jeg nu har ordet: Synes ordføreren, at det er tilfredsstillende?
Er den her måde noget, vi skal forfølge, altså først skrue rigtig op for sluserne og så ned igen?
Er det den erhvervspolitik, som man i Socialdemokratiet synes at det danske samfund kan have glæde af?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Jeg vil gerne sige meget klart, at jeg for det første er glad for, at ordføreren nu har fået sat på plads, at det ikke var det der med de 20 år, der var problemet, fordi der her ikke bliver lavet lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Så vil jeg for det andet i forhold til stop-go-politikken sige, at på et hvilket som helst tidspunkt, hvor vi herinde går ind og laver om på ordninger, vil det skabe usikkerhed på markedet; det giver sig selv.
Det er også tilfældet, hvad det her angår.
Og der vil jeg bare sige: Vi kan i Danmark ikke under nogen omstændigheder have ordninger, hvor markedsprisen falder til det halve på et år, uden at vi går ind og justerer.
Jeg troede egentlig, at Liberal Alliance var så glad for markedskræfter, at man var nogenlunde med på, at når udbud og efterspørgsel og priser forandrer sig, skal man selvfølgelig også gå ind og kigge på ordningerne.
Så jeg mener, at vi har fået skabt gode, stabile rammer på solcellemarkedet.
Men det er klart, at i det sekund man forandrer på det, vil der selvfølgelig være usikkerhed i markedet.
Ellers ville man jo aldrig kunne ændre på reglerne, hvis man ikke var villig til at tage den usikkerhed med mellemrum.
Jeg synes, vi her har fået lavet en rigtig god ordning både fremadrettet og bagudrettet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-19:
Jeg skal bare lige forstå en ting.
Det, der kaldes støtte, når man sætter et solcelleanlæg op, er, at man ikke betaler afgifter, når man sætter sit solcelleanlæg op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Det er korrekt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-19:
Betyder det så også, at jeg skal have statsstøtte, når jeg selv planter kartofler i haven og dermed ikke går ud og køber mine kartofler i Brugsen og dermed ikke betaler moms?
Er det så også statsstøtte, fordi jeg altså ikke betaler moms af de kartofler, jeg selv har lavet?
Så får jeg også statsstøtte eller hvad?
Linda Kristiansen (RV), 2012-12-19:
Jeg vil bare spørge, om det er korrekt forstået, at erhvervslivet får glæde af det her forslag, da støtten til store anlæg sættes op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-12-19:
Vores vurdering er, at det her kommer til at blive til gavn for solcellemarkedet, idet det ikke længere kun er de private parcelhusejere, men også almennyttige boligselskaber, der får mulighed for at sætte anlæg op.
Det, der har været virkeligheden med hensyn til hele omstillingen, den grønne omstilling, er, at dem, der er gået forrest, faktisk har været de almennyttige selskaber.
Det er dem, der har været tidligst ude med at energirenovere i Danmark.
Der har altså været et meget stort pres og et ønske fra de almennyttige boligselskaber om at få mulighed for også at få adgang til den her ordning.
Så noget af det, der er rigtig vigtigt med det her lovforslag, er netop, at vi får åbnet for, at de almennyttige selskaber kan komme med om bord.
Det, der jo er kendetegnet ved dem, er også, at de kan efterspørge langt større anlæg end det, man kan have på sit private tag.
Det giver næsten sig selv, fordi størrelsesforholdene er anderledes.
Så vi glæder os rigtig meget til med den her ordning at kunne se frem til, at der kommer flere og flere solceller i Danmark i årene, der kommer.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-19:
Vi har afgift, fordi vi skal have et lavere energiforbrug, fordi energiforbruget belaster klimaet og miljøet, mener man, og fordi der er mangel på fossile brændstoffer.
Den afgift gælder så for strøm, der er produceret med fossile brændstoffer.
Men hvorfor skal den også gælde for strøm, der er produceret med solceller?
De tærer jo ikke på klodens ressourcer.
De belaster jo ikke miljøet.
Så hvorfor skal der i det hele taget være en miljøafgift på noget, der ikke belaster miljøet?
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Jeg mener ikke, at der er en miljøafgift på solceller.
Vi nedtrapper sådan set tilskuddet, men der er jo et tilskud.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-19:
Hr. Martin Geertsen har, og det vil jeg gerne rose for, brugt tiden i udvalget til at spørge meget flittigt ind til det her lovforslag, L 8.
Men er det ikke lidt af en tilsnigelse, vil jeg spørge hr. Martin Geertsen om, når hr. Martin Geertsen nu forsøger at sige, at ministeren og regeringen har forsøgt at snige igennem, at der kan stilles statsgaranti, og at der er sket en udvikling under behandlingen af lovforslaget?
Hr. Martin Geertsen har jo selv stillet rigtig mange spørgsmål og har også fået svar.
Så allerede den 20. november har ministeriet jo svaret, at der skal foregå en markedsmæssig prissætning.
Det kan vi så være uenige om.
Jeg synes, det er noget værre skidt, og jeg kan bare konstatere, at EU-Kommissionen hermed påfører den danske togdrift, DSB, en ekstra regning på 600 mio. kr., men det er så resultatet af at være medlem af EU og at være underlagt de her statsstøtteregler.
Martin Geertsen (V), 2012-12-19:
Som jeg husker førstebehandlingen og et langt stykke hen også udvalgets drøftelser, var der fra Henning Hyllesteds partis side og sådan set også fra regeringspartiernes side en stor glæde over, at man nu så at sige kunne give DSB en driftsgevinst ved at udstikke en statsgaranti.
Der stod i lovforslagets bemærkninger, at der egentlig ikke var nogen indtægter til staten, hvad der så viser sig senere at være, og det undrer mig.
Der er også lavet bilag, som beskriver, hvilken gevinst DSB vil få ud af den her statsgaranti.
Det er så væsentlig en forudsætning, så væsentlig en del af det her lovforslag, og det, der undrer mig, er, at ministeren ikke mere direkte og entydigt – i al fald mere tydeligt end den halvanden linje, som hr. Henning Hyllested citerede fra for et øjeblik siden – signalerer over for udvalgets medlemmer, at der er en meget væsentlig del af lovforslaget her, som i virkeligheden ikke bliver til noget, og hvor vilkårene er fundamentalt ændrede.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-19:
Det er rigtigt, at jeg i min ordførertale til førstebehandlingen tillod mig at glæde mig lidt over, at der måske her var en mulighed for, at DSB kunne spare nogle penge ved at gå ud og låne med statsgaranti og dermed spare lidt på renterne.
Så jeg vil sige til hr. Martin Geertsen, at man vel ikke kan påstå, at der er sket en tilsnigelse eller gjort et forsøg fra regeringens side, fra transportministerens side, på at holde noget skjult for Folketinget eller for Transportudvalget.
Jeg synes, at tingene ligger oplyst, og vi har da hele tiden vidst, hvad det var.
Jeg ærgrer mig over, at vi er medlem af EU, og at EU kan pålægge de danske skatteydere at betale 600 mio. kr. ekstra, når vi skal ud at låne.
Det er rigtig ærgerligt, men sådan er det jo, når man vælger at være medlem af EU, men der er efter min bedste overbevisning ikke noget, der har været holdt skjult, vil jeg sige til hr. Martin Geertsen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-12-19:
Det er jo altid noget, man som minister lægger mærke til, når en ordfører antyder, at et udvalg er forholdt oplysninger, for så kommer man op på beatet på en eller anden måde som minister.
Derfor vil jeg gerne sige tak til hr. Henning Hyllested, fordi jeg synes, at hr. Henning Hyllested på en meget klar måde dokumenterede, at det selvfølgelig, og jeg understreger selvfølgelig, ikke har været tilfældet.
en anden dagsorden, men det kan sådan set også være en ædel dagsorden, nemlig en dagsorden, hvor Venstre ønsker at privatisere DSB.
De ønsker, at i stedet for at det er DSB, der skal køre med danske togpassagerer, er det formodentlig Deutsche Bahn eller Statens Järnvägar.
For lige præcis når vi taler om togdrift i Europa, er den der almindelige, hellige konkurrence, som man kender så mange andre steder fra, ikke til stede.
Vi er nogle, som gerne vil være med til at holde hånden under DSB, så DSB fortsat kan sikre, at man kan transportere passagerer på en god og tilfredsstillende måde rundtomkring i Danmark.
Sagen er jo, at i 2001 havde DSB en gæld på lige godt 6 mia. kr.
Nu her godt 10 år efter, hvor der var en anden regering, som havde vagten, har DSB en gæld på 18 mia. kr.
Det er altså en udfordring, som jeg synes man er nødt til at tage alvorligt, og derfor har jeg fremsat L 8, som først og fremmest har til hensigt at understøtte det gode arbejde, som DSB's ledelse i øvrigt sammen med medarbejderne er i gang med, nemlig at få trimmet DSB til på en mere effektiv måde at transportere passagerer. Med den store gæld, som er sket i løbet af de seneste 10 år, er der så brug for, at der bliver holdt en hånd under det, og derfor kom også forslaget om statsgaranterede lån, DSB skal ud og refinansiere, hvoraf mange af de lån, man skal ud at refinansiere, rent faktisk også i dag er statsgaranterede lån på et beløb oppe omkring 8 mia. kr.
Her er der altså brug for nogle tiltag, og det er sådan set det, L 8 er udtryk for.
Så L 8 handler om, at vi også i fremtiden sikrer, at der er et DSB, som på en god og en ordentlig måde kan transportere passagerer i Europa.
Det er så et politisk mål, som Venstre kan have, men som jeg heldigvis konstaterer der ikke er flertal for i Folketinget.
Martin Geertsen (V), 2012-12-19:
Må jeg ikke godt først og fremmest spørge ministeren om, hvordan ministeriet selv synes man har orienteret Folketingets Transportudvalg.
Store dele af det her lovforslag er bygget op omkring, at man vil give DSB en statsgaranti, som skal give DSB en driftsgevinst.
Det står i bemærkningerne til lovforslaget, og det står i og for sig også i i hvert fald et centralt bilag – bilag 4 – til den her sag.
Så kommer der et spørgsmål fra os, som går på, hvordan i alverden man skal tolke det her.
På halvanden linje afliver transportministeren så en meget væsentlig del af det her lovforslag.
Punkt 1, synes ministeren selv, at det er en meget tydelig orientering til udvalget og Folketinget om, at det, der stod i lovforslaget, i virkeligheden ikke bliver til noget?
Punkt 2, når transportministeren siger, at Venstre vil privatisere, kunne jeg jo spørge ministeren: Synes ministeren, at det med en 18 mia. kr. stor gæld i DSB er rigtigt at signalere til DSB med en statsgaranti, at man nu sådan set kan gå ud og låne endnu flere penge?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-12-19:
Jeg vil gerne igen henvise til hr. Henning Hyllested, som jo før med både spørgsmålsnummer og datoer præciserede det.
Det har ikke på noget tidspunkt været en hemmelighed, at lovforslaget også skulle igennem en dialog med Europa-Kommissionen.
Grundlæggende har jeg sådan set den holdning, at jeg synes, det er ganske udmærket, at Europa-Kommissionen er vogter i forhold til statstilskuddet.
For hvis Europa-Kommissionen ikke er det, kommer den danske stat til at skulle konkurrere med den tyske statskasse, og det tror jeg ikke vil være særlig spændende for den danske statskasse.
Så kan man spørge, om nogle af tingene kunne have været skrevet mere præcist osv. undervejs.
Det tror jeg sådan set altid at de kunne være.
Det skal jeg ikke afvise.
Men at sige, at udvalget ikke har fået oplysninger, er simpelt hen ikke korrekt.
Så spørger hr. Martin Geertsen jo lige ind til det, som er problemet, nemlig de 18 mia. kr.
Det er jo, fordi det er løbet løbsk.
Der har været en række eventyr i DSB under den tidligere regering, som har gjort, at DSB nu har et ganske alvorligt problem med en gæld på 18 mia. kr.
Martin Geertsen (V), 2012-12-19:
Jamen altså, så langt kan ministeren og jeg blive enige: Der ligger en meget principiel forskel i regeringens og Venstres opfattelse af, hvordan man skal håndtere dansk jernbanedrift fremover.
Det er rigtigt, at vi ønsker mere konkurrence på området for dansk jernbanedrift, for vi kan se, at man, de steder, hvor det rent faktisk er sket, kan få lige så god jernbanedrift, men langt billigere jernbanedrift.
Det, regeringen gør her, er, at man tager DSB's gæld på 18 mia. kr. og forsøger at finansiere den ved at optage endnu flere lån.
Det mener vi ikke er en farbar vej.
Så vil jeg godt spørge til orienteringen af Transportudvalget en gang til: Hvorfor sikrer Transportministeriet sig ikke, inden man fremsætter lovforslaget, at man har undersøgt statsstøttedimensionen hos Europa-Kommissionen?
Det kræver vel ikke en stor juridisk embedseksamen i Transportministeriet, at en eller anden får den tanke, at når man vil lave en statsgaranti, så DSB kan låne penge til en rente, der er lavere end markedsrenten, kan der være tale om statsstøtte.
Anders Samuelsen (LA), 2012-12-19:
Jeg skal bare lige holde fast i den påstand, der kom fra ordføreren, om, at Danmark har de laveste energipriser.
Er det før eller efter afgifter og skatter?
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Det er før afgifter.
Jeg ved ikke, hvorfor Liberal Alliance kører det her, for vi ligger i den lavere ende i Europa.
Jeg sagde ikke, at vi lå lavest, men at vi ligger i den lavere ende i Europa.
Det ved industrien, og det ved erhvervslivet godt.
Men da de jo ikke rigtig betaler nogen særlige afgifter på det her punkt, er det jo en stor fordel for dansk erhvervsliv, at vores energipriser er sådan.
Og vi kan egentlig være stolte af, at vi har det sådan, samtidig med at vi har så stor en andel af vedvarende energi.
Anders Samuelsen (LA), 2012-12-19:
At stå på Folketingets talerstol og prøve at bilde befolkningen ind, at vi har nogle af de laveste energipriser i Europa, svarer til at påstå, at vi også har de billigste biler.
Det har vi jo rigtigt nok, men det er, lige inden de kommer ind over grænsen, for vi har så tårnhøje afgifter, at det, når man importerer biler i Danmark, er til de billigste priser.
Det er man simpelt hen nødt til, for der kommer så enormt mange afgifter på efterfølgende.
Så er det jo rigtigt nok, at vi har de billigste biler i Danmark, men det har vi bare ikke, når forbrugerne skal have fat i dem, for så er der kommet skatter og afgifter på.
Det er jo nok det, der er det afgørende, er det ikke?
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Jeg forstår, at hr. Anders Samuelsen i hvert fald har forstået det, altså at vores produktionspriser ligger i den billigste ende.
Det synes jeg da at vi kan være rimelig stolte af.
Så har vi lavet nogle afgifter, som først og fremmest hviler på os som forbrugere, og som er med til at finansiere omlægningen til vedvarende energi.
Per Clausen (EL), 2012-12-19:
Det er jo sådan, når Liberal Alliance har haft ordet, at der er et stort behov for folkeoplysning.
Derfor har jeg bare det her afklaringsspørgsmål: Kan hr. Steen Gade ikke bekræfte, at når energiafgifterne i Danmark kun i meget, meget begrænset omfang påhviler virksomhederne, og derfor kun i meget, meget begrænset omfang påvirker deres konkurrenceevne – og danske virksomheders konkurrenceevne er jo som en følge deraf ganske gunstig, når vi snakker om energiudgifter – og når vi ydermere i den energiaftale, vi har lavet, har sikret, at erhvervslivet yderligere bliver lettet, så har vi faktisk en meget, meget erhvervsvenlig energiafgiftspolitik i Danmark?
Steen Gade (SF), 2012-12-19:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg er meget glad for det spørgsmål.
Og jeg vil egentlig rose hr. Per Clausen, for det var jo en endnu mere fyldestgørende forklaring til Liberal Alliance end den, jeg selv fik givet.
Men det andet, som hr. Per Clausen jo understreger, er, at vi laver en meget kraftig tilbageførsel til erhvervslivet.
Hvis vi nu skal gå tilbage til at sige noget om den samlede energipolitik, for det er jo det, der bliver diskuteret her, så er det sådan, at den blev til under rimelig stort pres fra bl.a. Dansk Industri, som faktisk synes, at det er en ganske god energipolitisk aftale, der blev indgået med alle partier her i Folketinget, undtagen Liberal Alliance.