runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2012-12-13:
Nu er jeg, som det fremgår af sagen her, ikke integrationsordfører for SF, det er fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Men jeg vil så citere fra den tale, som hun har skrevet, og som jeg har læst op:
De flygtninge, som under VKO levede for starthjælp, havde færre penge mellem hænderne pr. måned, end det koster at købe alene en måneds forbrug af dagligvarer i en discountbutik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-13:
Det var mange ting på en gang.
Jeg vil starte med at sige, at der ikke var nogen nyheder i den tale, jeg holdt.
Jeg læste sådan set bare op af vores politiske program, som vi jo også præsenterede for vores vælgere inden folketingsvalget.
Så jeg går ud fra, at de 176.585 danskere, der stemte på Liberal Alliance, er godt tilfredse med, at vi så markedsfører den politik, som de har stemt på.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det jo godt kan være, at hr. Martin Henriksen har en pointe, i forhold til hvem der kommer igennem asylsystemet.
Vi har tidligere været ude at rejse spørgsmålet om, om der er for mange, der får asyl, altså om reglerne for tildeling af asyl er for brede så at sige.
Vi har også tidligere været ude at foreslå, at der skal slås hårdere ned på det, at folk begår kriminalitet, hvilket hr. Martin Henriksen rejser som en problematik, og at der skal sendes flere hjem, der begår kriminalitet.
Men der forstod jeg, at Dansk Folkeparti, da vi foreslog det, mest var sure over at få konkurrence på synspunktet.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Det var dog utroligt slapt af Liberal Alliance, det må jeg sige.
Flygtninge har ret til det samme som danske statsborgere, er så Liberal Alliances synspunkt.
Det må jeg sige!
Altså, jeg ved ikke, om Liberal Alliance, som jo er et parti, der går meget op i økonomisk ansvarlighed osv., er klar over, at den indvandring, der finder sted via asylsystemet, er en indvandring, der er rigtig, rigtig dyr.
Der er mange af de grupper, der kommer ind dér, som bl.a. også – ikke alle, men nogle – gør sig skyldige i kriminalitet og også er overrepræsenteret i visse statistikker.
De er rigtig svære at få ud på arbejdsmarkedet.
Der kommer rigtig, rigtig mange asylansøgere til Danmark i disse år, og jeg kan forstå, at Liberal Alliances svar på den udfordring er, at udlændinge med asylstatus har ret til det samme som danske statsborgere.
Det synes jeg er rystende, og man kan altså ikke tillade sig at være et parti, der påstår at gå ind for bare en nogenlunde restriktiv udlændingepolitik, hvis det er ens synspunkt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om det, når nu Liberal Alliance har det synspunkt, så også betyder, at Liberal Alliance støtter, at man skal have børnecheck fra dag et som udlænding med asylstatus.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-13:
Liberal Alliances udgangspunkt er, at Danmark er et åbent samfund, hvor enhver, der kan forsørge sig selv, og enhver, der overholder landets love, skal være velkommen.
Men Danmark hverken kan eller skal være socialkontor for hele verden.
Derfor har vi også det princip, at både indvandring og familiesammenføring i de første 5 år skal være betinget af egenfinansiering.
I disse første 5 år skal det ikke være muligt at modtage sociale ydelser eller offentligt betalt sundhedshjælp.
Derfor er det, kan man sige, også sådan lidt med en 40-gradersvinkel, vi kommer ind på det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Det tror vi sådan set godt man kan.
Men når vi ikke synes om forslaget her, er det af rent principielle grunde.
Det betyder jo ikke, at man skal afvise at diskutere ydelsesniveauer generelt i forhold til forskellige former for offentlig forsørgelse, det betyder heller ikke, at man ikke skal kunne diskutere, hvilke stigningstakter der skal være i de forskellige overførselsindkomster – det er vi meget parate til at gå ind i en diskussion af; vi har endda tidligere fremsat forslag om det.
Det undrer mig også lidt, når man i bemærkninger til forslaget læser, hvad motivationen for forslaget er.
Der omtales der jo, at der i forbindelse med et tidligere vedtaget lovforslag, L 36, var en lang række forskellige regler, der blev ophævet, af hvilke man nu ønsker at genindføre en lille del.
Men der var jo også andre regler, som man kunne have overvejet det for, f.eks. loftet over kontanthjælpen eller 225-timersreglen.
Der var også andre gode regler, som man med fordel kunne have genindført.
Det havde måske heller ikke givet anledning til nær så højstemte bemærkninger fra f.eks. Det Radikale Venstre, som i hvert fald for nogle af de her forslags vedkommende oprindelig støttede dem, men senere skiftede mening og syntes, de var helt forfærdelige, men altså oprindelig syntes, de var en rigtig god idé.
Her kunne man i øvrigt også henvise til starthjælpen.
Her var det jo i virkeligheden det tidligere folketingsmedlem Henrik Svane der i slutningen af 1990'erne var på banen med lignende forslag, og hvor man også dér vendte på en tallerken.
Vores holdning er bare den, at vi synes, at danske statsborgere og flygtninge skal ligestilles i forhold til reglerne.
Derfor kan vi ikke støtte det forslag, der ligger her, lige meget hvilket niveau man så i øvrigt måtte mene at ydelserne skulle være på.
Vi har derfor valgt ikke at stemme for det foreliggende beslutningsforslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Bl.a. organisationen Red Barnet, som har beskæftiget sig meget seriøst med det her område i mange år, har peget på, hvordan de børn, der voksede op i familier på starthjælp, faktisk levede i fattigdom, hvis man brugte EU's måde at opgøre fattigdom på.
Vi har i Danmark ikke en fattigdomsgrænse.
Det er jeg ked af, og det vil vi gerne have.
Men ja, jeg synes, det er dybt, dybt urimeligt, at vi bød børn at vokse op under de økonomiske vilkår i et velfærdssamfund som det danske.
Det er muligt, at man i Liberal Alliance mener, det er rimeligt, at det forholder sig sådan.
Det synes vi ikke i Enhedslisten, og vi synes i øvrigt heller ikke, det er fair, at børn af flygtninge skal behandles anderledes end deres skolekammerater.
Jeg glæder mig faktisk meget til at høre Liberal Alliances holdning til det her, for jeg ved ikke, om Liberal Alliance mener, at flygtninge skal behandles dårligere end andre borgere i Danmark.
Så det bliver spændende at høre – det glæder jeg mig til.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-13:
Man kan jo ikke stå og holde en harmdirrende tale om fattigdom, hvis man så ikke kan forholde sig til, om en enlig mor, som har 6.900 kr. tilbage, når hun har betalt sin skat, sin husleje, sine udgifter til daginstitution og sin varme og el, er fattig.
Kan man ikke svare på det spørgsmål?
Det er da helt utroligt.
Det må man da kunne give et svar på.
Man siger bare, at det ikke er så meget at have at rutte med.
Er man fattig – ja eller nej?
Det må da være super enkelt at svare på, for det er jo det beløb, man havde tilbage, dengang man var på starthjælp og var enlig mor.
Så havde man det beløb tilbage.
Det har beskæftigelsesministeren oplyst i et svar til Folketinget.
Er man så fattig?
Man skal huske på, at der sidder mange derude, der går på arbejde i et lavtlønsjob.
Er de så også fattige?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Det er godt nok ikke meget at have at rutte med.
Men det er da godt nok ikke meget, man har at rutte med, hvis det er sådan, det hænger sammen.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-13:
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er af den opfattelse, at en enlig mor, efter at hun har betalt skat, husleje, varme og el og daginstitution til sit barn, er fattig, når hun har 6.902 kr. tilbage at leve for om måneden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Gad vide om hr. Martin Henriksen slet ikke ved, hvordan de sociale ydelser i Danmark fungerer.
Det er ikke sådan, at man kan få kontanthjælp f.eks., hvis ikke man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
På samme måde var det heller ikke sådan tidligere, at man kunne få starthjælp, introduktionsydelse, hvis ikke man stod til rådighed for arbejdsmarkedet og i øvrigt var i stand til at arbejde.
Altså, det er sådan lidt skræmmende at høre hr. Martin Henriksen tale om det her system.
For mig er det her meget principielt.
For mig og for Enhedslisten er det meget principielt, at de børn, der vokser op i familier, hvor deres forældre har været tvunget på flugt og det danske samfund har anerkendt, at de her mennesker har krav på beskyttelse – deres liv er i fare, hvis de vender tilbage – skal have samme vilkår, de samme opvækstbetingelser som deres kammerater i skolen.
Det er et principielt spørgsmål for mig.
Jeg ved, at hr. Martin Henriksen ser anderledes på det, men som sagt: I Enhedslisten ønsker vi ikke at diskriminere de her børn.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Jeg ved ikke, om jeg gav udtryk for sådan et bestemt syn på mennesker.
Altså, jeg spurgte bare ind til det rent principielle.
Jeg betragter danskerne som et folk, som er blevet formet igennem historien, igennem generationer, og et folk, som igennem generationer har været med til at opbygge det her samfund, og det er jo derfor, at vi har en velfærdsstat.
Det var sådan set den betragtning, jeg spurgte ud fra.
Det har sådan set ikke noget at gøre med, om man betragter andre mennesker som værende dårligere eller uværdige eller noget som helst på den måde.
Derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet, og det handler ikke om handicappede osv.
Det handler bare om det principielle i det.
Man hører jo tit folk fra venstrefløjen sige, at man skal gøre sin pligt og kræve sin ret.
Og hvis det er sådan et mantra, der gælder over det hele, kan jeg bare ikke forstå, hvorfor det ikke også gælder for den her gruppe af udlændinge.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-12-13:
Hvis det skal til at være sådan, at man igennem generationer skal have bidraget til det danske samfund for at modtage ydelser, så får vi godt nok et usympatisk system.
Altså, må mennesker, der er ramt af sygdom eller for den sags skyld født med sygdom eller handicap, der gør, at de ikke kan arbejde, så heller ikke få ydelser, fordi de ikke har bidraget til det danske samfund igennem hele deres liv?
I øvrigt vil jeg sige, at de her ekstraordinært lave ydelser, fattigdomsydelserne, bl.a. ramte flygtningene.
Flygtninge er mennesker, som vi som samfund har sagt har krav på beskyttelse her i Danmark, deres liv er i fare, hvis de vender tilbage.
Jeg synes, det er helt vildt, at man kan få den idé, at det er fair, at de menneskers børn, altså børn, der tilfældigvis er født af forældre, der har været tvunget på flugt – og hvor Danmark har anerkendt, at de har behov for beskyttelse her i Danmark – skal vokse op og have ringere vilkår end deres søskende.
Det er et syn på mennesker, som jeg ikke deler, må jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-13:
Tak for det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det rent principielle: Mener fru Johanne Schmidt-Nielsen og Enhedslisten ikke, at der er noget principielt forkert i, at udlændinge, som kommer til Danmark, fra dag et, når de har fået opholdstilladelse, har adgang til de samme ydelser som danskere, hvis familier igennem generationer har bidraget til det danske samfund?
Er der ikke et eller anden principielt forkert i det?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-13:
Starthjælpen var, sådan som jeg husker det, for nu er det som bekendt ikke mit område, på omkring 5-6.000 kr. pr. person.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-13:
Nu spørger jeg ikke ind til noget om integration, jeg spørger om noget principielt.
Mener ordføreren, at en familie, som efter den har betalt sin skat, sine boligudgifter, sin varme og el, sin daginstitution, er fattig, når den har 10.227 kr. tilbage til resten måneden? Det må man kunne svare ja eller nej på.
Karsten Nonbo (V), 2012-12-13:
Ved andenbehandlingen af dette lovforslag gik hr. Tom Behnke og jeg på talerstolen og efterlyste et svar på, hvorfor Enhedslisten havde skiftet mening, da de jo ved førstebehandlingen var meget skeptiske over for det her lovforslag.
Vi besluttede os for i De Konservative, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Venstre, at vi på grund af det gebyr, der nu bliver lagt på chaufførernes kørekort, når de skal have det fornyet, og fordi de skal have ekstra uddannelse osv., ville stemme nej til lovforslaget.
Enhedslisten var meget skeptisk over for de elektroniske fragtbreve, sagde de, og der blev stillet nogle spørgsmål.
Det er rigtigt, at vi fik den skepsis frem under udvalgsbehandlingen.
Der var en deputation, som udtrykte store betænkeligheder ved de elektroniske fragtbreve.
Og jeg kan forstå på en korrespondance, at den skepsis har Enhedslisten stadig væk.
Enhedslisten mener ikke, at vi andre havde den skepsis.
Vi vil jo gerne hjælpe Enhedslisten, så vi får det, justitsministeren har sagt under den her lange og stressende samtale, sat på tryk og får de garantier, som Enhedslisten stadig væk gerne vil have.
Det kan vi i fællesskab arbejde på under en fortsat udvalgsbehandling mellem anden- og tredjebehandlingen, for vi kan hverken have, at Enhedslisten er utryg eller stresset i den her sag.
De kan jo hjælpe os ved at sige, at indtil vi får vished for, at det her virker, arbejder vi grundigere med det.
Det er tilbuddet fra Venstre og De Konservative.
Hvis Enhedslisten beder om at få forslaget tilbage til udvalget, siger vi ja tak og støtter det.
Fatma Øktem (V), 2012-12-13:
Jeg synes, ministeren brugte rigtig meget af sin taletid på alt andet end at besvare de spørgsmål, der blev stillet.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren ikke kan svare på, om det her er et brud på nærhedsprincippet eller ej.
Jeg synes, det er klokkeklart – hvis man tror på virkningen af den lovgivning, man selv laver, hvis man tror på virkningen af de løsningsforslag, man selv kommer med, så kan jeg ikke forstå, hvordan man kan sige ja til, at der må komme noget lovgivning et andet sted fra.
Så er det da netop en tilståelse af, at man ikke tror på, at det, man selv er ved at indføre, vil virke.
Så jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til ministeren igen.
Det kan komme snigende ind ad bagdøren, og så kan vi sådan set ikke gøre så meget ved det herfra.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor vi ikke siger klart fra, når ministeren gentagne gange har sagt, at regeringen er imod kvoter.
Hvis ministeren tror på virkningen af L 2 og L 17, hvorfor siger vi så ikke fra over for det her?
Hvorfor er regeringen og regeringspartierne ikke med i den udtalelse, vi har valgt at sende fra Ligestillingsudvalget?
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-13:
Jeg ved godt, at der er nogle, der synes, at det her er et lille, tåbeligt emne, som ikke betyder ret meget, men det synes jeg faktisk at det gør.
Når man er virksomhedsejer, har det rigtig meget indflydelse på, hvordan man kan tilrettelægge, hvem man gerne vil have i sin bestyrelse.
Så er der altså også set med mine øjne noget kvindenedgørende i, at man snakker om kvoter.
Jeg synes simpelt hen, det er forfærdeligt, at vi skal høre på alt det her om glasbarrierer og alt sådan noget.
Man respekterer ikke på nogen måder, at kvinder nogle gange bare træffer nogle andre valg.
Og det gør vi altså.
Vi er altså nogle, der godt kan være højt uddannede, men alligevel vælger at gå 10 år hjemme ved vores børn, fordi vi faktisk synes, at det er ret fedt.
Det er ikke ensbetydende med, at man er dum, at man støder på et eller andet glasloft et eller andet sted.
Jeg synes simpelt hen, det er forfærdeligt.
Det, jeg egentlig gik op for, handler om nærhedsprincippet.
Jeg synes, det er utrolig svagt, at ministeren ikke meget klokkeklart kan sige, hvorfor nærhedsprincippet er overholdt.
Kan man lovgive om kvoter, så man opnår en procent på 40, hvis det er det, man gerne vil?
Ja, det kan man.
De har gjort det i Norge.
Norge har næsten 40 pct. kvinder i bestyrelser.
Ergo kan det lade sig gøre, også selv om man ikke er et EU-land.
Det er en af de ting, der skulle have været opfyldt.
Nr. 2 ting er: »Formålet med et forslag skal bedre kunne opnås ved, at der bliver lovgivet på EU-plan frem for på nationalt plan.«
Det er jo noget vrøvl, i hvert fald i den her sammenhæng.
Den sidste ting er om nærhedsprincippet, for det hænger jo meget tæt sammen med proportionalitetsprincippet.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge om, for der står: »hvorefter de foranstaltninger, som EU kan foretage sig, ikke bør gå ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde traktatens målsætninger.«
Vi har godt nok en traktat, der taler om ligestilling, men så begynder vi jo at skulle definere, hvad ligestilling er, og hvis ligestilling defineres som millimeterretfærdighed, står det mig bekendt ikke i traktaten.
Så nu må ministeren altså forklare, hvorfor nærhedsprincippet er overholdt, for det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er under al kritik.
Det er nemlig ikke indholdet, som vi, som ministeren sagde, skal diskutere.
Det er et spørgsmål om principper.
Og det er set med Dansk Folkepartis øjne under ingen omstændighed overholdt.
Jeg vil godt lige slutte af med en bemærkning og sige tillykke til regeringen, fordi den har fået Enhedslisten med på et EU-direktiv.
Det synes jeg da er ret imponerende.
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Men jeg vil da sige, at nu er det jo Liberal Alliance, der sammen med Dansk Folkeparti åbenbart er meget, meget alene, med hensyn til om der overhovedet skal ske noget på det her område.
Jeg har da bidt mærke i betænkningen, der har været til L 2, og jeg tror også, at den er rimelig identisk med betænkningen til L 17, hvor både Venstre og Det Konservative Folkepartis medlemmer af udvalget er enige i, og jeg citerer: » ... at mere mangfoldighed, herunder en mere ligelig kønsfordeling på ledelsesgangene og i bestyrelseslokalerne, vil være til gavn for danske virksomheder og institutioner.«
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der er noget, der gør, at kvinderne ikke kan komme til, og jeg tror, at noget af problemstillingen er, at man vælger dem, der ligner en selv – som jeg sagde: rip-rap-rup-effekten.
Det betyder ikke, at mænd ikke vil kvinder.
Det her betyder ikke, at mænd ikke vil have kvinder ind, men det kan godt betyde, at der er nogle barrierer.
Jeg skal lige gøre ordføreren opmærksom på, at kvinder altså ikke er en minoritet i det her land, og det får man et indtryk af en gang imellem, når man lytter til Liberal Alliance.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Bare fordi ministeren hævder, at der er nogle barrierer, og kan nogle lange ord for det, betyder det jo ikke nødvendigvis, at de barrierer er der.
Kan ministeren ikke bare lige forklare, hvad det er, der forhindrer den enkelte kvinde i at søge optagelse i bestyrelser og få en bestyrelsespost Helt konkret og uden nødvendigvis at bruge lange ord: Hvad er det, der forhindrer kvinder i at gøre det, for de barrierer findes jo ikke?
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Vi har nogle af verdens mest og bedst uddannede kvinder – så langt tror jeg at vi er fuldstændig enige – men samtidig ser vi, at vi har nogle strukturelle barrierer, når det handler om at få kvinder i topledelse, og når det handler om at få kvinder i det øverste børsnoterede bestyrelsesniveau.
Der har været talt om mange ting.
Der har været talt om at kalde de her barrierer for mange ting.
Der er nogle, der kalder det rip-rap-rup-effekten, og jeg har hørt, at der er nogle, der kalder det fætrenes klub osv.
Jeg tror ikke på, at det her er et udtryk for, at mændene ikke vil have kvinder; jeg tror, det her er et udtryk for, at der ikke er transparens, når det handler om at vælge kvinder i f.eks. topledelse eller i børsnoterede bestyrelser.
Derfor gør vi det, at vi skaber transparens, vi sørger for, at man får skrevet nogle måltal ned og får skrevet det ind i sin politik, så der bliver skabt en bevidsthed omkring rekrutteringen.
Det er ikke ensbetydende med, at kvinderne ikke kan, eller at kvinderne ikke vil.
Der er bare nogle barrierer, og det her er med til at fjerne de barrierer.
Derfor er det et rigtig, rigtig godt forslag.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Vi bruger en masse tid herinde i Folketinget og en masse skattekroner på at diskutere flere kvinder i bestyrelser, endnu flere skattekroner bliver brugt på EU-niveau på at diskutere det her, og nu skal virksomhederne til at bruge deres tid, ressourcer og penge på at udfylde endnu flere papirer omkring flere kvinder i bestyrelser.
Kan ministeren ikke bare lige kort forklare mig, hvad det er, der i dag forhindrer kvinder i at søge optagelse i en bestyrelse og få en bestyrelsespost?
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Altså, nu skal direktivet jo igennem en masse behandlinger, og det skal analyseres.
Det har jeg også sagt.
Så vi skal jo først have tolket det og fundet ud af, hvad der helt præcis står i det her direktiv.
Og det er jo klart, at så længe der er tvivl om det og der er tvivl om, om det er metoden, eller hvad det er, er det jo rigtig, rigtig svært at svare på.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Jeg vil gerne have, at ministeren svarer på, om der ikke er en fare for, at der reelt kan komme kvoter ind ad bagdøren, hvis EU-direktivet kommer til at virke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-13:
Når jeg går op som privatist, er det selvfølgelig, fordi jeg har fornøjelsen af at være erhvervsordfører for Dansk Folkeparti.
Og om de her to lovforslag må jeg sige, at man lader hånt om alt det, der hedder den almindelige ret til at drive selvstændig virksomhed.
Det er jo sådan med de her lovforslag, at jeg faktisk synes man nærmest er inde på at lave en form for mistænkeliggørelse og kriminalisering af de folk, der tillader sig at drive en privat virksomhed, når man vælger at lave en lov, som beskriver, hvem der skal sidde i bestyrelserne, og hvilket køn de skal have.
Så ved vi godt, at regeringen siger, at det her bare er nogle måltal, og at virksomheden så kan vælge at sætte et mindre måltal ind, men hvorfor skal vi fra Christiansborgs side overhovedet blande os i, hvem der sidder i bestyrelserne for danske private virksomheder?
Det er jo det, der er det helt grundlæggende spørgsmål.
Jeg synes jo, det er tragisk, at vi oplever en ligestillingsminister, en mandlig ligestillingsminister, som får kvinderne på nakken – for at sige det ligeud.
For det er jo kvinder, der er ordførere for de tre partier, der har været oppe at tale imod det, fordi den her lov faktisk diskriminerer kvinder.
Det er jo kvinderne, der bliver mistænkeliggjort, og det er lovgivningen, som gør, at man siger: Nu skal I bare høre, hvordan vi skal lave en lov, som skal sikre flere kvinder i bestyrelser.
De fleste kvinder er faktisk ganske selvstændige og velorienterede, og det betyder, at de gerne vil vælge deres egen erhvervskarriere og deres eget job, og det gør de altså ud fra de faglige og erhvervsmæssige kvalifikationer, som de har tilvejebragt via deres uddannelse og erhvervsforløb.
Sådan er det.
Jeg tror ikke, at ret mange danske kvinder ville synes, at det var særlig sjovt at komme til at sidde i bestyrelsen for Novo Nordisk, hvis de måske fik den post, fordi der var for mange mænd i bestyrelsen.
Det tror jeg ikke ret mange kvinder er interesseret i.
Det må altså være det grundlæggende og bærende element.
Det er det desværre ikke i de her lovforslag, og som erhvervsordfører synes jeg, at det er trist, at vi reelt går ind og blander os i ledelsesretten i private virksomheder.
Folketinget burde have andre ting at give sig til end at lave den her form for træls lovgivning.
Så jeg håber selvfølgelig, at regeringen vil blive klogere, og så vil jeg også sige, at jeg meget gerne vil henstille til, at erhvervsministeren går på talerstolen i den her debat og redegør for den del af lovforslaget, for det her er jo ikke bare en diskussion om ligestilling.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Ministeren har netop understreget, at det er vigtigt at forhindre kvoter.