runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Som en afslutning på det her bliver jeg bare nødt til at sige, at regeringen, inklusive finansministeren, har lagt meget vægt på, at det, vi skal bygge på i den offentlige velfærd, service, er de ansattes tryghed.
Jeg kan citere videre fra statsministeren, som meget klart slår fast: Regeringen lægger i øvrigt stor vægt på, at ændringerne i forbindelse med kommunalreformen foregår åbent og gennemsigtigt med størst mulig tryghed for medarbejderne.
Det er de medarbejdere, som i dag føler sig tvunget til at strejke for at sikre sig mod forringede løn- og ansættelsesvilkår.
Man kunne jo bare sige, at de, der bliver ansat fra nu, de får de samme løn- og ansættelsesvilkår indtil 2008 som dem, der er der i dag.
Det ville være så let og ville løse en konflikt til glæde for alle.
Jeg forstår ikke, hvorfor finansministeren i den grad holder fast ved det regulativ, når man kunne gøre det anderledes.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Det er rigtigt, at jeg har det måske sådan lidt firkantede ønske, at jeg gerne vil vide, hvad vi taler om.
Jeg vil gerne kende tallene, jeg vil gerne vide, om der overhovedet er nogen konsekvenser, for der er ikke nogen enkelt kommune, der kan vide noget, for det jo alle kommuner under et.
Det er bevægelserne, det er: Hvad er der overhovedet?
Er det en overskridelse?
Er det ikke en overskridelse?
Er det et anlægsarbejde?
Er det på driftssiden?
Hvad er det?
Hvis hr. Ole Stavad kender det regnestykke, så vil jeg meddele KL, at vi skal stoppe analysearbejdet, for de ved det ikke; det er altså iværksat af Økonomi- og Erhvervsministeriet, Indenrigsministeriet, KL og Finansministeriet.
Og jeg vil altså have lov til at afvente analysearbejdet.
Det hører med til demokratiets almindelige principper, at det ikke gør noget, at parlamentarikere ved, hvad de egentlig taler om.
Det må da være en god idé.
Ole Stavad (S), 2007-04-17:
Det bekymrer mig meget, at finansministeren og regeringen tilsyneladende gør alt, hvad de kan, for at skubbe den her sag så langt frem, at Folketinget har startet sin sommerpause.
Med den planlægning, regeringen har tilrettelagt, og ved den måde, man har fortolket lovgivningen, kommer den lov, som Folketinget vedtog på regeringens opfordring og med støtte fra Dansk Folkeparti, og som betyder, at kommunerne formentlig mister et milliardbeløb, på et tidspunkt, hvor Folketinget er handlingslammet.
FTTMO77.FM Page 5590 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Mener finansministeren ikke, at han har et ansvar for at få den her sag afklaret, så Folketinget kan forholde sig til den, inden økonomiforhandlingerne for 2008 kommer rigtigt i gang?
De er jo startet.
Jeg synes, finansministeren virkelig skylder hver enkelt kommune, os i Folketinget og demokratiet, at denne her sag bliver håndteret på en anden måde, end finansministeren hidtil har gjort.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jeg vil gerne sige, at der ikke ligger et konsolideret tal fra Kommunernes Landsforening; der er ikke noget konsolideret tal for, hvad det så rent faktisk er der er tale om: Hvor er posteringerne?
Hvad er anlæg?
Hvad er drift?
Hvad er der i den samlede aftale?
Er der afregnet mere end 12 måneder på delområder i forbindelse med amternes afvikling?
Hvad ligger der?
Jeg siger igen, at jeg synes, det er en god idé, at man ved, hvad man taler om, og derfor er der ikke noget entydigt svar på, hvor den lander.
Og jeg siger igen, at det er klart, at gør man ikke andet, så gælder den lov, Folketinget har vedtaget, og så er der en hjemmel til, at indenrigsministeren i givet fald kan modregne i tilskuddet til den enkelte kommune, der overskrider.
Jeg synes, at man skulle starte med at beslutte noget, når man ved, hvad det drejer sig om, og det er det, jeg appellerer til: at før man drager konklusioner, skal man vide, hvad det egentlig er man skal drage konklusioner på, og det afventer regeringen.
Ole Stavad (S), 2007-04-17:
Jeg vil godt fortsætte der, hvor hr. Ole Sohn slap og spørge finansministeren: Er det ikke rigtigt, at Kommunernes Landsforenings opgørelse, efter at regnskaberne er indsendt, viser, at der er en overskridelse på ca. 1 mia. kr.?
Er det ikke også rigtigt, at med den lov, som regeringen med Dansk Folkepartis støtte har fået vedtaget, har det den umiddelbare og automatiske konsekvens, at de kommuner, der har overskridelser, vil blive modregnet i bloktilskuddene for 2007?
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jeg synes jo, at spørgetimen er en forunderlig størrelse.
Jeg siger, at de ikke skal regne med noget som helst, for den enkelte kommune kan ikke selv vide, hvordan det samlede regnestykke ser ud.
De kan ikke vide, hvad der kommer ud af den analyse, vi har sat i gang sammen med Kommunernes Landsforening,
det kan de ikke vide.
Hr. Ole Sohn siger, at de nu skal begynde at skære ned på børn og unge, alle og på kultur.
Der er jo ikke det, man i givet fald ikke skal skære ned på, forstår jeg.
De skal ikke begynde på noget som helst, før de ved, hvad der egentlig er op og ned.
Det er muligt, hr. Ole Sohn ved, hvad der er op og ned, men så må jeg sige, at Kommunernes Landsforening ved det ikke, og det, vi vil analysere sammen med dem, er: Hvordan ser tallene ud, hvad er forklaringerne, og er der forskydninger i det her, vi skal tage højde for?
Mit udgangspunkt er, at når Folketinget har vedtaget en lov, så gælder den, indtil andet måtte være besluttet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 119
Ole Sohn (SF), 2007-04-17:
Kommunerne har jo gennemført deres regnskaber, de har indsendt regnskaberne til KL, så de kommuner, der har aflagt deres regnskaber, og som ved, at de har overskredet budgetterne, har nu i Folketinget i dag fået en meddelelse fra finansministeren om, at naturligvis er lov lov og lov skal holdes.
Det må jo være den konklusion, man kan drage af, at finansministeren ikke agter at tage initiativ til at ændre den lov, som blev vedtaget sidste år.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Det er klart, at den lov, der er vedtaget af Folketinget, gælder – punkt 1.
Sådan er det.
Så kan man sige hvis og hvis og hvis, og det er nok rigtigt: hvis og hvis og hvis.
Hvad er det egentlig der er tale om?
Og er det sådan, at der er afregnet for en længere periode end 12 måneder?
Så må vi forholde os til det, altså at der er en skævvridning i den måde, man har haft likviditet, når det gælder afvikling af de amtskommunale udgifter og indtægter i forhold til de nye regioner.
Alt det vil vi vide noget om, før jeg overhovedet siger, hvor hvis’et havner.
Men det er klart, at hvis man spørger, hvad der gælder, så er det selvfølgelig alt det, som Folketinget har vedtaget, indtil andet besluttes.
Ole Sohn (SF), 2007-04-17:
Vi kender ikke alle tal, men KL har allerede tilkendegivet, at der er sket overskridelser, så det ved man.
Man kender ikke beløbets størrelse, men det er jo heller ikke det afgørende.
Det afgørende er, at regeringen gennemtvang en lov den 30. maj 2006, hvori der står: Der modregnes et beløb i statens tilskud til kommunerne, hvis der sker overskridelse af de planlagte budgetter.
Så det er en kendsgerning.
Det er sådan set det enkle spørgsmål, der kan svares ja eller nej til.
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Der er nogle rygter, og der er givet nogle løse skøn, men vi kender ikke tallene.
Jeg har også spurgt til det i forbindelse med, at jeg kunne forvente, at der kom sådan et spørgsmål i dag om, hvad vi ved, men man har ikke tallene.
Det, der er aftalt med Kommunernes Landsforening, er, at når vi har tallene, så vil vi gennemgå dem og sige, hvad der er op, og hvad der er ned, og hvor stigningerne ligger.
Der er nogle synspunkter fremme om, at man har afholdt udgifter for mere end 12 måneder i forbindelse med afregning for de hidtidige amter.
Alt det vil vi love at analysere, før vi overhovedet ser på, hvad det egentlig er, der ligger tilbage, hvad det er for en udfordring, vi står over for.
Så der gives ikke noget svar, før den øvelse er gennemløbet i overensstemmelse med den aftale, jeg har med Kommunernes Landsforening.
Ole Sohn (SF), 2007-04-17:
Mit spørgsmålet er knyttet an til de oplysninger, der er kommet om overskridelserne af de kommunale budgetter, som er blevet sprængt med ifølge Børsen i dag op til mellem en halv og en hel milliard kroner.
I den forbindelse synes jeg, det er lidt interessant at høre finansministerens udsagn: Agter finansministeren at gennemføre loven, som blev vedtaget den 30. maj 2006, om at foretage modregning i bloktilskuddet for i år, eller agter finansministeren at tage initiativ til at annullere loven, således at man ikke kommer ud i kommunerne og skal foretage nye drastiske nedskæringer over for børn og ældre?
Thor Pedersen (V), 2007-04-17:
Jeg holder ikke fast i noget regulativ.
Jeg beder om, at man forhandler overenskomst, som man skal.
Det mærkelige i denne sag er, at man nægter at forhandle overenskomst, når man selv har skrevet, man ville i gang med at forhandle en ny overenskomst.
Det, vi har sagt, er, at den garanti, der er udstedt, gælder for alle dem, der var ansat på det offentlige område, dem, der i forvejen havde et job og var ansat.
Der går vi ind og siger, vi ikke ændrer noget som helst.
De nyansatte bliver selvfølgelig ansat efter ny overenskomst, og den skal forhandles, og det har man vidst hele tiden.
Det, vi pludselig møder, er en mur, at man ikke vil forhandle det og har brugt argumentet med, at regeringen ønsker at sætte folk ned i løn eller give dem ringere lønvilkår i øvrigt, hvilket er lodret forkert, i og med at jeg selv har sagt det modsatte.
Jeg har haft ét møde med organisationerne, den 8. december, og der sagde jeg ganske klart, FTTMO77.FM Page 5588
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
at det her ikke er en spareøvelse, og at der ikke er tale om at lave en overenskomst, hvor man går ned i løn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mit bedste råd er altid, at man indstiller sig på noget, man ved.
Det gælder også her.
Der bliver ikke besluttet noget, før vi ved noget, så ingen skal indstille sig på noget som helst, før vi ved noget.
Man kan spørge, om den lovgivning, Folketinget har vedtaget, er en FTTMO77.FM Page 5589
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
lov, der gælder.
Sådan vil det altid være, indtil andet i givet fald besluttes.
Bjarne Laustsen (S), 2007-04-17:
Det er jo en kendt sag, at fødevareministeren ikke har særlig meget at bestille, og nu er han så begyndt at kloge sig på en række områder, som ikke engang hans egen statsminister synes skal være en del af fødevareministerens ressortområde.
Men fødevareministeren har været ude – senest nu i EU – og sige, at vi skal have kigget på de her velfærdsregler, når vi har de her dyretransporter.
Og det er der overordentlig god grund til at kigge på.
Det, spørgsmålet handler om, er, at der er forhandlinger i gang ovre i Justitsministeriet, hvor det er den danske minister, der har ansvaret for det.
Derfor er det jo interessant at høre, hvad det er, fødevareministeren kan bidrage med, når det ikke er hans ressortområde, og derfor er det også interessant at høre, hvad regeringens politik på det her område i det hele taget er, og hvad man har gjort ved det, hvis man mener, at 4 millioner svin bliver kørt ud af Danmark, og at en transporttid på 24 timer er for meget.
Hvad har man så egentlig gjort ved det?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Nu har fru Henriette Kjær jo ikke taget ordet som ordfører, og derfor har vi ikke kunnet stille spørgsmål til fru Henriette Kjær.
Men jeg må jo stille det retoriske spørgsmål, om det er sådan, at hvis man har valgt, fordi man har en anden holdning, ikke at kopiere den hollandske ordning direkte – hvor man altså har en klokkeren dispensation, en undtagelse for flygtninge – så er det, fordi man har den holdning, at nogle flygtninge ikke skal kunne få familiesammenføring.
Det er derfor, vi siger: Ikke nogen sagsbehandling omkring det her, der er rigeligt at give sig til i Udlændingeservice.
Flygtninge skal være undtaget, præcis som de er i Holland.
Det er den bedste måde at sikre på, at deres familieliv kan optages i Danmark.
Hvis der er en forklaring, er den ikke kommet frem i udvalgsbehandlingen, men skulle det være sådan, at man har den holdning, at nogle flygtninge ikke skal have lov til at få familiesammenføring, kan man jo bare lægge det frem.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-17:
Jeg håber, hr. Morten Østergaard er enig i, at selv om vi er blevet inspireret af den hollandske model, skal vi selvfølgelig tilpasse den danske forhold.
Vi har selv lov til at have nogle meninger om de forslag, vi fremsætter her i det danske Folketing.
Jeg undrer mig egentlig lidt over det radikale ændringsforslag, for det er jo helt klart, at hvis man ikke kan foretage den her familiesammenføring i det land, man oprindelig kommer fra, fordi den ene i familien er truet og man ikke kan leve der, så har man ret til familiesammenføring i Danmark.
Det synes jeg De Radikale skylder at sige helt klart fra talerstolen.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Forskellen er den, at i Holland, som ordningen er kopieret fra, har man en klokkeren undtagelse for flygtninge.
I Danmark har man sagt, at der er en dispensationsmulighed.
Vi har spurgt og prøvet at få en forklaring på, hvordan det kan være.
Det, vi siger med vores ændringsforslag, er: Når man nu vil kopiere en ordning fra Holland, skal man da gøre det ordentligt.
Så skal man ikke springe over med hensyn til flygtninge, og derfor skal de pr. definition undtages.
Det er det, vi stiller et ændringsforslag om.
Det er sådan set et meget hjælpsomt ændringsforslag.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-17:
Jeg vil vende tilbage til noget af det, hr. Morten Østergaard startede sin ordførertale med, nemlig at påstå, at svage grupper ikke ville kunne opnå familiesammenføring.
Jeg må sige, at jeg er fuldstændig uenig med hr. Morten Østergaard, for der står jo i loven, at taler vi om flygtningefamilier, hvor der netop kan optræde traumer eller andet, og hvis der er uroligheder i det land, de kommer fra, så kan familiesammenføringen foregå i Danmark.
Det vil jeg altså gerne have at hr. Morten Østergaard bekræfter.
Ligesom under hr. Morten Østergaards indlæg synes jeg, at der også her blev skabt en vis forvirring omkring de forskellige ordninger, der er med hensyn til at komme til Danmark og arbejde.
Jeg vil gerne slå fast herfra og også gerne bede hr. Steen Gade om at bekræfte, at der altså er sådan tre hovedtyper af måder, man kan komme til Danmark på.
Først er der jobkortordningen, hvor der er en positivliste.
Den positivliste er lige blevet udvidet.
Den liste kan igen blive udvidet, hvis man beviser eller sandsynliggør et behov for en vis type arbejdskraft.
Der kan man altså komme ind og arbejde uden at skulle tjene 450.000 kr. Så er der greencardordningen.
Her skal man heller ikke op på at tjene et bestemt beløb.
Her får man point, alt efter hvilken uddannelse man har, hvilke erfaringer man har haft på arbejdsmarkedet, hvor gammel man er, og hvilke sprogkundskaber man har.
Hvis man ikke kan komme ind under nogen af de to kategorier, er der det andet jobkort, hvor man ikke er på en positivliste, og der er det altså meget normalt, at man når op og rammer en løn på omkring de her 450.000 kr.
Så jeg ser altså ikke noget problem, og jeg vil gerne have hr. Steen Gade til at bekræfte, at der altså er forskellige ordninger.
Så der skulle være en, der passer til alle.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Jeg synes også, der var rigeligt at tage fat på i det, fru Irene Simonsen sagde.
For det første: Det er ministeren, der har defineret, at særlig velkvalificeret arbejdskraft direkte adspurgt er folk med en mellemlang videregående uddannelse.
Jeg forventer ikke, at fru Irene Simonsen pludselig vågner op i en åbenbaring og tænker: Det er nok hr. Morten Østergaard, der har fat i den lange ende.
Men prøv dog at lytte til Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri, som klokkeklart siger: Den her ordning er for bureaukratisk, og indtægtsgrænsen er for høj til, at den løser de problemer, vi har med velkvalificeret arbejdskraft.
Lad mig bare tage et andet eksempel.
Hvis man tager privatansatte i kategorien højt kvalificeret arbejdskraft, så har de ifølge Finansministeriet og Danmarks Statistik en gennemsnitlig indtægt på 443.000 kr. om året – 443.000 kr.
Det vil sige, at den gennemsnitlige højt kvalificerede ansatte i det private arbejdsliv i Danmark ikke vil kunne bruge greencardordningen.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Jeg må sige, at normalt synes jeg, at hr. Morten Østergaard læser godt på sine ting og er godt inde i de lovforslag, der bliver fremsat her i salen, men det var jo åbenlyst – og det er helt i orden, det er et stort, komplekst lovforslag – at der var noget her, der var smuttet.
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at det her jo handler om, at man har positivlisten – jeg er nødt til at belære omkring lovforslaget – hvor netop nogle af de med en gymnasial og mellemlang uddannelse kan komme ind, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Og så er der dem med den store og den lange videregående uddannelse, som kan oppebære en løn, der typisk ligger fra 450.000 kr. og opad.
Så vi sikrer et både og, men jeg synes, at det er fair nok, at hr. Morten Østergaard ikke skal udstilles mere her fra talerstolen for, at han ikke har fået læst det hele ordentligt.
Men jeg har så lige et sidste spørgsmål, som hr. Morten Østergaard bliver nødt til også lige at bekræfte ....
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Det første vil jeg gerne erkende, det sidste kan jeg på ingen måde erkende.
Det er fuldstændig korrekt, at der på positivlisten står bl.a. sygeplejersker, og det kan være fuldstændig det samme, vil jeg sige til fru Irene Simonsen.
Hvis fru Irene Simonsen havde gjort sig den anstrengelse at læse de svar, ministeren har givet, så ville fru FTTMO77.FM Page 5613 Friday, August 24, 2007 9:33 AM Irene Simonsen vide, at det, det drejer sig om her, er ministerens definition af særlig kvalificeret arbejdskraft.
Særlig kvalificeret arbejdskraft er efter ministerens opfattelse – og den synes jeg er udmærket – at man skal have en gymnasial uddannelse og en mellemlang videregående uddannelse.
Så siger jeg bare, at Finansministeriet og Danmarks Statistik har regnet ud, at en person med mellemlang videregående uddannelse i gennemsnit tjener 427.000 kr.
Så spørger jeg fru Irene Simonsen – og da det nu er mig og ikke fru Irene Simonsen, der i øjeblikket svarer, spørger jeg ud i luften: Er det ikke sådan, at hvis man laver en indtægtsgrænse på 450.000 kr., så udelukker man reelt dem, som ministeren mener er særlig velkvalificeret arbejdskraft?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Derfor stiller vi et ændringsforslag om, at indtægtsgrænsen sættes ned til 325.000 kr., for så vil det passe med de definitioner på særlig kvalificeret arbejdskraft, som ministeren selv har givet, siger hr. Morten Østergaard – citat slut.
Så er jeg nødt til at spørge hr. Morten Østergaard, om han vil bekræfte, at der på positivlisten står sygeplejersker, og at man på den måde kan komme ind og få det her job.
Vil hr. Morten Østergaard gå op nu og erkende, at han tog fejl eller ikke havde læst på lektien?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Jeg synes overhovedet ikke, at det her på nogen måde er mystisk, tværtimod.
Hvis vi skulle tilbage til sådan, som tingenes tilstand var før 2001, vil jeg sige, at det var mystisk.
Hvordan kunne man lade folk sidde på en overførselsindkomst, der gjorde, at det ikke kunne betale sig at starte på et arbejde?
Hvorfor ville man ikke bruge en trappemodel, der viste, at folk kunne blive inkluderet, blive en del af fællesskabet?
Det er dog mystisk.
Det er mystisk at høre en opposition konstant være imod regeringens forslag, for vi kan jo se, at integrationen går bedre og bedre, uanset hvor det bliver belyst.
Det er så ærgerligt, synes jeg, at oppositionen ikke spiller med og vil de her mennesker det godt.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg sagde i mit indlæg, at der var andre ordninger.
Jeg sagde også, at det var lidt rodet, hvordan det hele spiller sammen.
Det er jo ikke kun SF’s opfattelse, at det her ikke er godt nok, og at vi burde have en lavere beløbsgrænse, det er faktisk, har jeg forstået, også store dele af erhvervslivets opfattelse, at vi skulle have en lavere grænse.
Men selvfølgelig, der eksisterer flere ordninger.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-17:
Det er ganske rigtigt, og det er jeg enig med Det Radikale Venstre i.
Jeg sagde også i min tale, at jeg så det som noget meget positivt, at man nu fik mulighed for i lokalplanlægningen at indplacere områder med lavenergihuse.
Jeg har selv været oppe og se i Stenløse Kommune, hvor man virkelig har været aktiv på det her område og har opbygget et kæmpe byområde.
Jeg mener også, som jeg også sagde i min tale, at det her er noget, der vil blive mere og mere af i fremtiden, og derfor kan vi jo, som hr. Johs. Poulsen jo også selv siger, lige så godt være på forkant med udviklingen.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-17:
Nu mener jeg egentlig, at jeg var meget venlig over for hr. Steen Gade ved at sige, at jeg meget gerne ville drøfte det.
Jeg vil så sige til hr. Johs. Poulsen, at jeg også meget gerne vil drøfte det med hr. Johs. Poulsen, så vi kan nå frem til både forklaringen og til eventuelt en løsning.
Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
Jeg vil godt følge op på hr. Steen Gades spørgsmål, for jeg synes måske, der savnes en begrundelse for, hvorfor man ikke fra Venstres side vil gå så langt som at sige, at hvis lavenergihuse i øvrigt er positive – og det forstår jeg på hr. Eyvind Vesselbo at han mener de er – og at de er noget, man vil komme til at arbejde meget med i fremtiden, hvorfor så sætte den begrænsning på, som det jo i meget stort omfang vil være at sige, at man ikke kan stille krav om at etablere sådanne områder inden for et område, der i øvrigt er planlagt forsynet via kollektiv varmeforsyning?
Det er jo en begrænsning, som man pålægger sig selv, men som man ikke behøver at pålægge sig selv.
Hvad er begrundelsen for det?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-17:
Det første spørgsmål om forskellen på lavenergihuse og passivhuse vil jeg meget gerne drøfte med hr. Steen Gade, for det er da et relevant spørgsmål.
Det synes jeg vi skal tage under behandlingen af sagen.
Med hensyn til det andet spørgsmål, hr. Steen Gade stiller, er det jo klart, at det, der står i lovforslaget, er det, der er rammerne i lovforslaget, og som er udgangspunktet for det, vi skal vedtage.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Det var jo klar besked.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Hvorfor har man så ikke givet mulighed for, at passivhuse kan komme med?
Og betyder det andet svar om kollektiv varmeforsyning ikke, at alle store byer og mange mindre slet ikke kan udnytte den her bestemmelse?
Jeg vil sige tak for de pæne bemærkninger til SF’s forslag fra hr. Eyvind Vesselbo, men stille et par spørgsmål om ting, der er vigtige at få afklaret i regeringens forslag.
Jeg er lidt i tvivl om, om der også kan stilles krav om passivhuse i det forslag, der stilles.
Og så vil jeg spørge, om henvisningen til kollektive varmeforsyningsanlæg og at det skal inddrages i beslutningen betyder, at man i virkeligheden de steder ikke kan stille de her krav til energihuse og energibesparelser.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-17:
Det, der står i lovforslaget, som hr. Steen Gade jo også har set, er, er lavenergihuse, og derfor dækker det jo ikke det andet begreb, nemlig passivhuse.
Med hensyn til den kollektive varmeforsyning står det eksplicit, at det er i områder, hvor der ikke er den kollektive varmeforsyning.
Det er vel svaret på det spørgsmål, som hr. Steen Gade stiller.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Det bliver jo mystisk at høre på, at det inkluderer mennesker i det her samfund, at man gør det vanskeligere for dem at fungere i det.
For det er jo det, der ligger i det forslag, som regeringen har fremlagt; man øger perioden, hvor folk skal være på starthjælp, og stiller skærpede krav til dem.
Det er da mærkeligt, vil jeg sige til fru Irene Simonsen, at både vismændene og udenlandske evalueringer af dansk politik lige netop peger på, at det er det modsatte, man skulle gøre, end det, regeringen gør på det her punkt.