runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-11-06:
Som jeg sagde før, er der blevet lavet en ændring, der har samlet dagtilbudslovens regler om sprogvurdering og sprogstimulering, og den trådte i kraft i 2010.
Det, der fremgår af den lov, er, at der skal gennemføres en sprogvurdering i to tilfælde.
For det første af børn, der går i dagtilbud, og hvor der er en formodning om, at barnet har sproglige vanskeligheder og dermed har behov for sprogstimulering.
Og det er dermed også en kommentar til Enhedslistens ordfører, fordi det jo netop vægter pædagogernes faglighed i forhold til at gå ind og arbejde med de børn, hvor man vurderer, at der er behov for en ekstra indsats.
Og for det andet skal alle børn, der ikke går i dagtilbud, også have gennemført en sprogvurdering.
Derfor er der ikke nogen grund til derudover at bede kommunerne om også at lave en plan.
Det er jo det konkrete arbejde i dagtilbuddet og den tydelige forpligtelse, hvad angår hvem det er, der skal have sprogvurdering, som betyder, at børnene hjælpes så tidligt som muligt, hvis de har behov for det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
Jeg er udmærket godt bekendt med den regelforenkling og afbureaukratisering, vi lavede i 2010.
Jeg var selv ordfører på den.
Men det, som der lægges op til med det her lovforslag, er ikke at fjerne sprogvurderingerne, men at fjerne, at kommunerne skal have et mål med det, altså have en politik for, hvad man gør, hvis ikke sprogvurderingen lever op til det.
Skal de sendes i sprogskole?
At lave nogle test bare for at lave testene giver jo ingen mening.
Man er jo nødt til at have et mål med det.
Det er jo det, der bekymrer mig, altså at man laver en besparelse på 40.000 kr. pr. kommune ved ikke at forpligte kommunen på at lave nogen mål for de sprogvurderinger, der skal laves.
Så løber det ud i sandet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-06:
Jeg har stor respekt for spørgerens ønske om at få et svar i den her sammenhæng.
Til gengæld er jeg jo også – selv om jeg er lidt ked af at gøre det – nødt til at gøre opmærksom på, at jeg kun er inde som stedfortræder i 3 uger, og det er altså begrænset, hvor meget man giver sig til at love, når man kun er herinde i 3 uger.
Når man i forvejen har været her i 4 år i sidste periode, har man lært, at det skal man nok ikke gøre.
Derfor vil jeg sige, at jeg synes, det er fint, at Dansk Folkepartis ordfører gør sig sine overvejelser, og jeg glæder mig også til på et tidspunkt at kunne sidde derhjemme foran skærmen og høre, hvad det har udmøntet sig i, når der kommer en diskussion på grundlag af noget, som alle Folketingets partier kan tage stilling til, nemlig den rapport, der skal komme.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Jeg kan stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstre.
Betyder »moderne styringsstruktur for folkekirken«, at lovforslag ikke skal i høring blandt menighedsrådene?
Jeg synes, det rejser et praktisk problem.
Nu har vi den her lov, som kom i 2009, og man har i 3 år gjort erfaringer med stiftsrådene.
Hvorfor er der ikke nogen, der har spurgt til de erfaringer?
Det er så åbenbart noget, der skal tages op i en kommission, hvor der også vil blive taget alt muligt andet op.
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at man har gennemført en høring, hvor alle blev spurgt, undtagen de enkelte menighedsråd, som jeg vil mene er fuldstændig centrale i folkekirken, da det er sognet, der er krumtappen, som folkekirken drejer om.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke mener, at det er et problem.
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-06:
Regeringen nedsatte som sagt i september 2012 et udvalg, der skulle se på en mere sammenhængende og mere moderne styringsstruktur for folkekirken.
Det har længe været et ønske i SF, og det har især længe været et ønske for SF's permanente ordfører på området, og vi ser meget frem til at høre udvalgets anbefalinger og få den efterfølgende diskussion.
En del af udvalgets arbejde er jo også et give et bud på en klar ansvarsfordeling, hvad angår de økonomiske og indholdsmæssige forhold i kirken.
I den forbindelse skal udvalget også overveje og komme med eventuelle forslag vedrørende stiftsrådets opgaver og rolle.
Da udvalget som bekendt først barsler med deres rapport ultimo 2013, giver det altså god mening, at vi afventer dets arbejde og dermed ændrer revisionsklausulen, så vi får en samlet evaluering og vurdering af området.
På den måde kan vi bedst træffe beslutninger, der svarer til dem, der er ønske om i tiden.
Derfor kan vi tilslutte os forslaget.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Tak for ordet.
Jeg vil godt problematisere, hvad jeg allerede har spurgt Venstre om, nemlig at der i forbindelse med det omtalte forslag har været en høring blandt biskopperne, stiftsøvrighederne, stiftsrådene, Landsforeningen af Menighedsråd, Danmarks Provsteforening og Den Danske Præsteforening.
Altså, den lov skulle nu revideres – forestillede jeg mig – inden menighedsrådsvalget gik i gang, og det vil sige, at dem, der har gjort de først erfaringer med stiftsrådene, altså blandt menighedsråd og blandt stiftsråd, kunne have mulighed for at udtale sig.
Så spørger jeg bare, om det er et udtryk for en generel holdning i Kirkeministeriet, at de enkelte menighedsråd ikke skal spørges.
Mener kirkeministeren ikke, at de betyder noget?
Er det på den måde udtryk for en fremtidig praksis i forhold til vurderingen af menighedsrådene?
For jeg vil mene, at når man ikke spørger de enkelte menighedsråd ved sådan en høring her, selv når det drejer sig om revision, er det faktisk et brud med det almindelige folkestyre i folkekirken, hvor sognet, den lokale sognekirke og menighedsrådet, er omdrejningspunktet.
Hvorfor bliver det enkelte menighedsråd ikke spurgt?
Der bliver i den her tid så sandelig holdt skåltaler om demokratiet i folkekirken – man taler jo om en moderne styringsstruktur, også fra kirkeministerens side.
Men det er og bliver tomme fraser uden substans og indhold, når menighedsrådene ikke bliver hørt.
I folkekirken er der faktisk et græsrodsdemokrati, og det begynder nede fra med det enkelte sogn.
Så vil jeg sige, at det er fatalt i forhold til L 38, at man ikke benytter lejligheden til at spørge de enkelte menighedsråd om stiftsrådene og om, hvilke erfaringer de har gjort.
Virker de overhovedet, eller er de overflødige?
Det er sådan noget, som de enkelte menighedsråd bør tage stilling til.
Nu er chancen så i hvert fald foreløbig forpasset, for nu går mange af de gamle, som har gjort de erfaringer, af, og nye kommer til, og de skal så til at skabe sig et overblik over, hvordan det egentlig ser ud med de her stiftsråd.
Jeg frygter for græsrodsdemokratiet i folkekirken.
Jeg frygter, at ministeren og regeringen – måske af lutter velvilje – er ved at ødelægge folkekirken ved at ødelægge det græsrodsdemokrati, som kommer nedefra, hvor det lokale sogn har været omdrejningspunktet.
Det aktuelle eksempel er meget sigende.
Et andet eksempel, som jeg har diskuteret med ministeren, er forslaget om, at provster og provstiudvalg skal kunne lukke kirkerne hen over hovedet på de enkelte menighedsråd, hvilket jeg også ser som et frontalt angreb på folkekirken.
Kirkeministeren er uenig med mig i det forhold og den bekymring, fordi det åbenbart er godt nok, hvilket rammer hovedet på sømmet i forhold til den ligegyldighed og – vil jeg også sige – foragt, som minister og regering nærer over for folkekirken.
Mine overvejelser vil så danne baggrund for videre spørgsmål gennem den her proces.
Tak for ordet.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2012-11-06:
Som den tidligere ordfører sagde, handler lovforslaget om at flytte tidspunktet for en revision af stiftsrådenes rolle, sammensætning og opgaver fra indeværende folketingsår til folketingsåret 2014-15.
Når det er en god idé at ændre tidspunktet, skyldes det selvfølgelig, at der for nylig er nedsat et udvalg, der skal komme med forslag til en mere sammenhængende og moderne styringsstruktur for folkekirken, og som derfor bl.a. skal se på stiftsrådenes opgaver og rolle.
Som der står i regeringsgrundlaget, ønsker regeringen inden for folkekirkens grundlovssikrede særstilling at indrette en mere tidssvarende og klar styringssstruktur for den danske folkekirke.
Alle partier står bag nedsættelsen af føromtalte udvalg, og man kan kun glæde sig over den kompetence og bredde, der kendetegner medlemssammensætningen i udvalget.
Det bliver spændende at se, hvilke modeller og anbefalinger der kommer ud af udvalgets arbejde.
Det er således efter vores opfattelse en rigtig god idé, at det her udvalg er blevet nedsat.
Når vi på den måde har bedt et udvalg om at se på folkekirkens styringsstruktur i sin helhed, er det selvfølgelig helt oplagt, at evalueringen og revisionen af stiftsrådenes rolle og opgaver indgår i det arbejde.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Jeg skulle hilse fra den radikale gruppe og fra Liberal Alliances gruppe, som ikke kan være her nu, og sige, at de to partier også støtter lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-06:
Det er altså en evaluering, der vil blive foretaget, i forbindelse med at vi skal behandle det forslag eller i hvert fald den betænkning, der kommer fra det udvalg, der er nedsat til at se på en ny styringsstruktur for folkekirken.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig, at jeg synes, det er meget vigtigt, at det, vi taler om, egentlig er en evaluering af, hvordan de her stiftsråd har virket.
Fungerer de?
Der ville det måske være meget rimeligt, at man spurgte hvert enkelt menighedsråd, i stedet for at de enkelte menighedsråd bliver holdt udenfor.
For det er jo trods alt de enkelte menighedsråd, der gør sig erfaringer med stiftsrådene.
Altså, jeg vil sige, at vores erfaringer med stiftsrådene er, at de stort set har været ikkeeksisterende.
Men det er klart nok, at hvis man kun spørger stiftsrådene, vil de selvfølgelig sige, at det har været en enorm succes.
Og nu udsætter man det så til efter valget.
Det vil sige, at mange steder vil menighedsrådene være udskiftet, sådan at der er kommet nye til, og så skal de så at sige til at gøre sig erfaringer igen igen, med hensyn til hvordan det er med stiftsrådene.
Jeg spørger så bare Venstre, om man ikke synes, at det vil være rimeligt, at hvert enkelt menighedsråd bliver spurgt, også i forhold til at man så at sige udsætter den evaluering.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-06:
Det er kirkeministeren, og derfor bør det spørgsmål jo rettelig henvises til kirkeministeren.
Men jeg kan da sige, at når det drejer sig om sådan noget som en revisionsudsættelse af et lovforslag, er det ikke kutyme, at man sender det ud til en meget, meget bred kreds, men til dem, der er talsmænd for visse kredse, og det er jo det, der er sket her.
Så den kreds, det er sendt ud til, ville nok også have været den samme kreds, hvis det havde været en Venstrekirkeminister, der havde siddet der.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Tak for ordet.
Det fremgår af det omtalte lovforslag, at det har været i høring blandt biskopperne, stiftsøvrigheden, stiftsrådene, Landsforeningen af Menighedsråd, Danmarks Provsteforening og Præsteforeningen.
Jeg spørger så Venstres ordfører, fordi jeg mener, at Venstre jo er et parti, der er folkeligt funderet og har en gammel tradition i forhold til folkekirken, hvorfor de enkelte menighedsråd med de erfaringer, som almindelige menighedsråd har fået med stiftsrådene, ikke er blevet spurgt om det betimelige i, at man udsætter høringen til efter folketingsvalget.
Jeg spørger, om det i det mindste ikke er en kilde til overvejelse.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-06:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at udsætte revisionen af bestemmelserne i lov om folkekirkens økonomi vedrørende permanente stiftsråd fra folketingsåret 2012-13 til 2014-15, altså i 2 år.
Baggrunden herfor er, at der er nedsat et udvalg, der arbejder med et udkast til en ny styringsstruktur for folkekirken, hvorfor det er hensigtsmæssigt at afvente dette udvalgs forslag, inden man forholder sig til erfaringerne med de permanente stiftsråd.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Og da ordføreren for Det Konservative Folkeparti ikke har mulighed for at være til stede her i dag, skal jeg oplyse, at Det Konservative Folkeparti også kan støtte lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2012-11-06:
Den ændring, som blev lavet, og som ordføreren henviser til, går jo netop ud på, at der skal være den systematik i arbejdet, altså at der skal ske en sprogvurdering, som dermed jo styrker det målrettede arbejde.
Der skal ske en sprogvurdering af børn, der går i dagtilbud, i de situationer, hvor der er en formodning om, at barnet kan have sproglige vanskeligheder og dermed har behov for sprogstimulering.
Det er en meget klar målsætning i det.
Derudover er det jo sådan, at et af de seks temaer i de pædagogiske læreplaner – som jo er gældende for hele dagtilbudsområdet – netop er, hvordan man arbejder med sprogstimulering.
Det er jo også en forpligtelse, man har ude i kommunerne og på de enkelte institutioner, altså hvordan man samlet udfolder de 6 læreplanstemaer.
Det kan så siges, at man desværre lidt har glemt også at fokusere på de læreplanstemaer, der handler om børns bevægelse og motorik og det læreplanstema, der handler om natur.
Men det er noget af det, vi sætter yderligere fokus på i det udviklingsprogram for fremtidens dagtilbud, der går i gang i 2013.
Rosa Lund (EL), 2012-11-06:
Og tak for svaret, for så vil jeg gerne gå lidt videre i forhold til det her med pædagogernes rettigheder.
Nu var Venstres ordfører inde på De Radikales politik, og sådan som jeg har forstået en ret stor del af De Radikales politik, er det sådan, at man stoler på fagfolk, at man har tillid til hverdagens eksperter – det er bestemt fornuftige ting.
Så jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod, hvad Det Radikale Venstre har tænkt sig at gøre for at give pædagogerne mere frihed og for at sikre, at sprogvurderingen rent faktisk bliver op til de enkelte pædagoger og ikke bliver noget, som man fastsætter i kommunalbestyrelsen eller herinde i Folketinget, i forhold til hvad det lige præcis er for nogle ord, børnene skal kunne for at være dygtige til sproget.
Jeg vil gerne høre, hvilke skridt Det Radikale Venstre ellers har tænkt sig at tage for at styrke og give plads til pædagogernes faglighed.
Lotte Rod (RV), 2012-11-06:
Jeg er altid meget glad for de diskussioner, jeg har med Enhedslisten om den pædagogiske praksis.
Det synes jeg altid giver noget rigtig godt til debatten.
Derudover vil jeg sige, at jeg er ret enig i Enhedslistens udlægning af, at det her jo også er en styrkelse af den pædagogiske praksis.
Og i forbindelse med det vil jeg også sige til Venstres ordfører, at rettighederne ikke bliver mindre for det enkelte barn eller den enkelte forælder, fordi man jo stadig væk har krav på eller ret, eller hvad vi skal kalde det, til, at de børn, som har problemer med deres sprog, skal have den indsats, der skal til.
Det ændrer det her lovforslag jo overhovedet ikke på.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Jeg fortolker den meget kloge melding fra DA's direktør derhen, at han, synes jeg, meget klogeligt afstår fra at kommentere igangværende politiske forhandlinger, og det synes jeg i øvrigt er et meget fint princip.
Der forhandles lige nu om finansloven for 2013.
Spørgerens eget parti, Venstre, indgår i de forhandlinger, og det er der en række af Folketingets øvrige partier der også gør, og jeg synes, at i respekt for de forhandlinger skal disse have lov til at pågå, som de nu en gang gør.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-06:
Der er så noget, jeg lige skal forstå.
»Jamen, så er det jo meningsløst.
Denne aftale er et led i implementeringen af dagpengereformen.
Hvis det pludselig skulle vise sig at være led i noget helt andet, så er forudsætningerne for aftalen om akutjob ikke længere til stede,
« siger Jørn Neergaard Larsen, adm. direktør i DA.«
« Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan det skal forstås.
Skal det forstås på den måde, at regeringen, når det her lovforslag bliver vedtaget, ikke har mulighed for at gøre noget yderligere, hvis Dansk Arbejdsgiverforening skal stå ved aftalen, eller hvordan tolker beskæftigelsesministeren meldingen fra den administrerende direktør for DA?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Vi havde også diskussionen i går.
Vi havde den også over en længere periode, vi kan godt tage den igen.
Vi kan jo ikke vide, præcis hvordan søgemønsteret vil være med den her aftale, derfor lægger man et skøn ind i de økonomiske forudsætninger.
Det er sådan, at jobpræmien først udløses, hvis en langtidsledig har været ansat i 26 uger, eller hvis vedkommende har været ansat i 52 uger.
Så udløses den store jobpræmie.
Og hvordan mønsteret præcis vil være ude på den enkelte arbejdsplads har vi jo endnu til gode at se.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
Ja, men jeg fik ikke helt fat i, hvor meget det var, man så forventede ud fra de antagelser, man har gjort i bemærkningerne, om, hvor mange job der bliver skabt i regioner og kommuner, hvor mange jobpræmiejob der bliver skabt.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vide, særlig fordi det her jo kommer til at blive taget fra de penge, der skal gå til de bløde hænder, altså de varme hænder til borgerne, den borgernære service.
Det er jo det, der vil blive forringet, fordi man skal bruge penge på en jobpræmieordning i stedet for.
Så det er jo et fravalg af noget andet velfærd, når man vælger den her løsning.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Det afhænger jo af, hvor mange akutjob der målrettes i den offentlige sektor, og hvor mange langtidsledige der vil blive ansat i de konkrete stillinger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-06:
Jeg synes, det må være ret væsentligt for Folketinget at vide, om det, som det fremgår af Jyllands-Posten, er sådan, at forudsætningen for Dansk Arbejdsgiverforening for at indgå den her aftale er, at regeringen ikke tager yderligere tiltag.
Hvis man skal tro på det, der står i Jyllands-Posten, er det jo stærkt bekymrende, når man i dagens udgave af Dagbladet Børsen kan læse, at regeringen sammen med Enhedslisten forhandler om yderligere tiltag.
Enten risikerer beskæftigelsesministeren, at den aftale, som den har indgået med Dansk Arbejdsgiverforening, falder til jorden, eller også sidder regeringen og forhandler på skrømt med Enhedslisten for at give Enhedslisten nogle indrømmelser, man ikke kan leve op til, hvis den her aftale skal stå ved magt.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Om det så efterfølgende betyder, at der er personer, der qua det job vil opnå en varig tilknytning til arbejdsmarkedet, kan vi ikke vide noget om på forhånd.
Vi kan håbe på det, og vi kan læne os lidt op af de erfaringer, der er med eksempelvis privat løntilskud, hvor der i en række eksempler er en merbeskæftigelse knyttet til lige præcis koblingen mellem den enkelte ledige og den enkelte arbejdsgiver.
Lad mig så lige vende den om, fordi et er, hvad arbejdsgiverne i Danmark har kunnet formå at skabe i fællesskab – vi gør det så godt, vi kan –
noget andet er, at jeg synes, at vi endnu har til gode at få at vide, hvad Venstres bud er, hvad Venstres bidrag er, hvori Venstres politiske ansvar for at hjælpe de mennesker, der nærmer sig et udfald af dagpengesystemet, ligger lige nu.
Jeg har ikke hørt det i dag.
Martin Geertsen (V), 2012-11-06:
Så meget desto nemmere og enklere er det vel for ministeren at svare meget klart ja eller nej på spørgsmålet om, hvorvidt der kommer nye job ud af den her ordning.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Det, vi sammen med både de offentlige og private arbejdsgivere gør med aftalen her, er at målrette 12.500 jobåbninger til gruppen af udfaldstruede dagpengemodtagere.
Det gør vi, fordi vi tror på, at det i sig selv kan være positivt, at der bliver et mere direkte link eller match mellem den, der er langtidsledig, og den enkelte arbejdsgiver.
Når jeg hører, hvad nogle af arbejdsgiverne i Danmark siger, så underbygger det jo det, fordi ikke mindst nogle af de private arbejdsgivere jo har været ude at sige, at de godt kan se, at vi står i en ekstraordinær situation, og at de gerne påtager sig et samfundsansvar for at løse den problemstilling.
Det er det, jeg mener med det særlig danske.
Martin Geertsen (V), 2012-11-06:
Ministeren har jo ved flere lejligheder under den her debat rost sig af, at det her er en stærk aftale, og at det, vi jo er gode til i Danmark, er at sætte os ind i et lokale og ikke råbe ad hinanden, men lave en stærk aftale, der holder.
Jeg er ikke helt sikker på, at dem, som ministeren har lavet sin aftale med, tager den her aftale lige så alvorligt, som ministeren selv gør, men det må ministeren jo selv ligge og rode med med sine samarbejdspartnere.
Mit spørgsmål – og det er jo blevet stillet, lige siden hr. Ole Birk Olesen som en af de første tog ordet – er: Kommer der nye job ud af den her akutjobordning – ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Det er jo sådan, at når der er en dagpengeperiodelængde i Danmark – og det er jeg stærk tilhænger af at der er – så er der altså også en risiko for, at ens rettigheder ophører på et tidspunkt.
Så bliver der konkret spurgt om, hvad forventningerne er til udfald senere, og der må jeg sige, at jeg jo ikke laver beregningerne som minister, men forventningerne er ganske anderledes i andet halvår af 2013, end de er i første halvår.
Det hænger jo primært sammen med den indfasning af dagpengereformen, der er valgt, og så i øvrigt også forlængelsen af det midlertidige halvår.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Jeg er fuldstændig klar over de vilkår, som ordføreren svarer på, og dem respekterer jeg fuldt ud.
Ordføreren bruger sin almindelige sunde fornuft i forbindelse med alt muligt andet.
Det spørgsmål, jeg så bare i hvert fald vil gentage, er: Er det så rimeligt, at græsrodsdemokratiet, dvs. det lokale demokrati i folkekirken, nemlig det enkelte menighedsråd, så at sige ikke bliver hørt om en evaluering, som bliver udsat, endda til efter menighedsrådsvalget, hvor der kommer en masse nye medlemmer ind?
Det er det generelle.
Det, jeg bare frygter for, er det folkelige demokrati.
Kirkeministeren og alle mulige andre kan holde skåltaler om det, jeg synes bare, at det er afgørende, at det er det enkelte menighedsråd, der ligesom tager stilling til, om f.eks. stiftsrådene er en god idé.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-06:
I lovforslaget står der, at det koster 115 mio. kr. at støtte disse job i den private sektor – man forventer, at der er 7.500 job, der bliver skabt i den private sektor.
Men i går oplyste ministeren mig om, at de job, der bliver skabt i kommunerne og regionerne, betaler kommunerne og regionerne selv over bloktilskuddet.
Der står ikke i bemærkningerne, hvor mange penge det er kommunerne skal tage ud af deres almindelige drift til at bruge på det her, så med de tal på, hvor mange job man forventer der bliver skabt, hvor meget vil det så koste for kommuner og regioner?
Kan ministeren oplyse mig om det?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Jeg gentager gerne mit helt principielle synspunkt om, at hvis vi skal have et samarbejdende folkestyre i Danmark – og det vil være min klare anbefaling – skal vi selvfølgelig kunne forhandle med hinanden, uden at det er genstand for en offentlig debat.
Det er regeringens holdning, ligegyldig hvem vi i øvrigt samarbejder med og hvad vi samarbejder om.
Så jeg synes, at igangværende finanslovforhandlinger foregår i regi af Finansministeriet, og det gør de, hvad enten det er med Enhedslisten eller med andre partier.
Det ændrer dog ikke på det faktum, at når det handler om forhandlingen af akutjobloven, har de respektive partier i dag haft rig mulighed for at tilkendegive, hvad man dels mener om lovforslaget her, og hvis ikke man er enig i det, hvad man så har tænkt sig at sætte i stedet.
Rosa Lund (EL), 2012-11-06:
Jeg synes, det var en interessant debat, der blev rejst her, om rettigheder, og jeg vil egentlig gerne høre fru Lotte Rods kommentar til personalets rettigheder.
Pædagoger, som arbejder i daginstitutionerne, er jo sådan set uddannet til at vurdere børns sprog og vurdere, hvornår indsatsen skal styrkes for det enkelte barn.
Opfatter ordføreren egentlig ikke det her som lidt mere frihed til de pædagoger, som rent faktisk er uddannet til at forstå og udvikle børns sprog?
Altså, det er vel en styrkelse af pædagogernes rettigheder.