runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Da der jo ikke er enormt stor debat om selve strafforøgelsen for seksuelle overgreb mod børn og for voldtægt i det hele taget, vil jeg gerne fokusere på noget af det, som ordføreren også var inde på, nemlig koblingen mellem falske anmeldelser og voldtægt.
Kan ordføreren huske, at der før, når ordføreren har haft sager i salen, har været lovforslag, hvor en strafforøgelse blev kædet sammen med en strafforøgelse for falsk anmeldelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-22:
Ikke umiddelbart.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Tænker ordføreren, at det er helt tilfældigt, at det lige præcis er på voldtægtsområdet, at et af de problemer, som folk, der anmelder en voldtægt, siger at de møder, er mistænkeliggørelse og det med: Var du ikke selv lidt ude om det, og måske er det bare en falsk anmeldelse, du har indgivet?
Tror ordføreren, at det er helt tilfældigt, at det lige er på det her område, vi møder det for første gang?
Jeg har i hvert fald ikke kunnet finde nogen andre, heller ikke når jeg har spurgt uden for salen, som har kunnet huske, at en strafforøgelse blev kædet sammen med en strafforøgelse for falsk anmeldelse.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-22:
Jeg har godt nok ikke siddet i Folketinget i mere end lidt over 5 år, men jeg har trods alt været med til at behandle rigtig, rigtig mange strafskærpelser inden for rigtig mange forskellige områder, og jeg har på intet tidspunkt før hørt om, at man pr. definition har sagt, at når man skærper en straf for f.eks. svig eller et eller andet, at så skulle man også skærpe straffen for falsk anmeldelse på det område.
Den sammenhæng har aldrig nogen sinde været der før.
Hvis det havde været kutyme at gøre det, tror jeg, at hverken jeg eller de mange, mange organisationer, der har kritiseret regeringen for den her kobling, ville være så vrede over, at man havde koblet strafniveauet for falsk anmeldelse for voldtægt på den her direkte måde med en strafskærpelse for voldtægt.
Britt Bager (V), 2016-01-22:
Mange tak.
Jeg hæfter mig ved, at fru Pernille Skipper taler om myter.
Mener fru Pernille Skipper virkelig, at myter skal være afgørende for, hvilke politiske tiltag vi tager her på Christiansborg, her i Folketinget?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-22:
Jamen den store diskussion, kan man sige, i retssociologien og retspolitikken er jo, hvornår vi giver en straf for at få en præventiv effekt.
Min påstand her fra talerstolen er, at 1 års forlængelse på det niveau, vi snakker om her, ikke vil have en præventiv effekt.
Derfor vil jeg i virkeligheden gerne have mulighed for at dykke ned her og få nogle anbefalinger om, hvordan vi så kan se på præventive effekter, og om de hænger sammen med straflængde eller ej.
Umiddelbart er vi af den opfattelse, at sagkundskaben siger, at det ikke vil have en præventiv effekt.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Radikale Venstre er ikke i tvivl.
Straffen for voldtægt skal i højere grad afspejle den krænkelse, der er forbundet med overgrebet.
Formålet med dette lovforslag er jo netop at skærpe strafniveauet for voldtægt og for at skaffe sig samleje med et barn under 15 år ved udnyttelse af sin fysiske eller psykiske overlegenhed.
Vi støtter, at man skærper straffen, ikke fordi vi tror på, at strafskærpelsen vil have en præventiv effekt – jeg tror ikke på, at det medfører flere anmeldelser; jeg tror heller ikke på, at det medfører færre voldtægtsforsøg eller voldtægter – men på grund af den krænkelse, det seksuelle overgreb indebærer.
Andre ordførere har været inde på det.
Det skal gå på to ben, fordi skærpelse af straf ikke skal stå alene.
Derfor er vi også fra Radikale Venstre meget tilfredse med den undersøgelse, som justitsministeren har iværksat, som har til formål at kortlægge, om politiet har de fornødne redskaber til at håndtere sagerne, og om der er behov for nærmere retningslinjer, uddannelse af politifolk m.m., og egentlig også at se på, hvordan vi bedst muligt kan hjælpe ofrene i forløbet efter en voldtægt – altså initiativer, som skal medvirke til at sikre, at flest mulige af begåede seksuelle overgreb meldes til politiet, og at sagerne håndteres på en betryggende måde af myndighederne.
Men uagtet at vi støtter en skærpelse af strafniveauet for voldtægt, er vi enige med fru Pernille Skipper i, at det er uhensigtsmæssigt, at straffen for falsk anklage for voldtægt og seksualforbrydelser mod børn skærpes i samme lovforslag.
Vi synes, det er rigtig, rigtig fint, at man tager det alvorligt, og at man faktisk også skærper straffen, og for min skyld kunne man faktisk skærpe straffen for voldtægt yderligere.
Men ved at have det i samme lovforslag synes jeg, man lidt indikerer, at der særlig i sager om seksuelt overgreb er større risiko for falsk anklage.
Det er ikke for at fjerne fokus fra det vigtige i lovforslaget, nemlig at skærpe straffen, men jeg vil gerne fra Radikale Venstres side sige, at vi bakker hundrede procent op omkring at skærpe straffen for voldtægt.
Vi bakker også hundrede procent op om, at vi skal skærpe straffen for falsk anklage, men jeg synes ikke, vi skal gøre det i samme lovforslag, fordi, som også Center for Seksuelle Overgreb henviser til i et af høringssvarene, angsten for ikke at blive troet på afholder flere kvinder fra at anmelde en voldtægt.
Derfor synes jeg, det ville være rigtig, rigtig fint, hvis man kunne dele lovforslaget op, så vi faktisk skærper straffen for begge dele, men hver for sig.
Så vi bakker faktisk op om begge dele, men hver for sig.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-22:
Det her er en svær diskussion.
Jeg synes i virkeligheden, det er rigtig interessant at høre, at vi har to helt forskellige opfattelser af, hvad det kan signalere.
Men jeg vil gerne lige sige tak til ministeren for at igangsætte arbejdet omkring voldtægt.
Det synes jeg er rigtig, rigtig rart.
, grunden til, at jeg støtter en opdeling af lovforslaget, er, at vi jo kan høre – det kan jeg i virkeligheden mærke på egen krop – at det med, at man sætter straffen op for falsk anmeldelse, i virkeligheden trækker fokus væk fra det andet, altså det, vi egentlig vil; det er jeg enig med ministeren i.
Vi vil forebygge voldtægter; vi vil sørge for, at de ikke sker.
Og justitsministeren har så et ønske om at hæve straffen og lade os holde fokus på den diskussion.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, men der sker jo bare det, at det bliver blandet sammen.
Og der er et eller andet med, at vi skal sende et signal til gerningsmændene – det er det, justitsministeren ønsker ved at hæve straffen – men at det altså også kommer til at sende et signal om det andet.
Søren Pind (V), 2016-01-22:
Men det er også meningen.
For der er 7,3 pct. falske anmeldelser, og det er modbydeligt at blive falsk anklaget for voldtægt og pædofili.
Altså, jeg levede jo under den naive forestilling, at når man lavede et helhedsarbejde på det her felt, så kunne man dog i det mindste ikke blive anklaget for sexisme, men det er alligevel sket i dag.
Og tilgiv mig, at jeg tager sådan på vej, men det er altså ikke noget, jeg tager let på.
Grunden til, at jeg tager fat på det her arbejde, er, at jeg synes, der er gjort for lidt, og at det rammer særlig kvinder voldsomt hårdt.
Men ja, der er også en kobling til falske anklager, og det sker i 7,3 pct. af de tilfælde, vi kender til.
Nu får vi så en yderligere undersøgelse af, om der er en overrepræsentation eller ej.
Jeg synes sådan set ikke, det har så meget med sagen at gøre.
Jeg synes bare, der er en helt naturlig kobling til, at når man sætter straffen så voldsomt op, som vi gør det her – den største strafskærpelse i lang tid og den eneste siden 2002 – så kunne det også godt være, når straffen er 20 dage, at man godt kunne sætte den op til 30 dage uden alle mulige anklager om alle mulige ting.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-22:
Nu vil jeg lige understrege, at jeg ikke har anklaget ministeren for noget.
Det ligger mig faktisk fjernt at gøre det.
Jeg synes også, at 7,3 pct. er et højt tal.
Faktum er bare, at det er et tal, som også gælder – sådan som jeg har forstået det – for andre forbrydelser.
Og derfor vil jeg i virkeligheden langt hellere tage en generel diskussion om det og muligvis lave et lovforslag om strafskærpelse for falsk anmeldelse, i forhold til hvad det er for nogle forbrydelser.
For det sender et signal.
Men lad os stoppe diskussionen, for jeg tror ikke, at vi bliver enige.
Men jeg tror, det er vigtigt at anerkende, at vi har forskellige synspunkter, og at det her i min optik også sender et signal om: Pas nu på med, at vi ikke lige tror, at det er en falsk anmeldelse.
Men jeg vil i hvert fald anbefale, at man tager fat i Sociologisk Institut, når justitsministerens embedsmænd skal undersøge det her om falsk anmeldelse af voldtægtsmænd.
For jeg ved, det er noget, der bl.a. sidder nogle dér og forsker i.
Søren Pind (V), 2016-01-22:
Jeg tror ikke, jeg havde forestillet mig, at de skulle starte helt forfra.
Jeg tror, at de sådan skal samle en informationsbunke til os, så vi sammen kan have det samme udgangspunkt.
Men for mig er det sådan set ikke det, der er det væsentlige.
Jeg synes, det er rimeligt, at man knytter falsk anmeldelse til den enkelte forbrydelse.
Efter min opfattelse kan man ikke bare have en generel regel, som gælder, for der er forskel på forbrydelser.
Der er forskel på deres voldsomhed, modbydelighed og stigmatiserende effekt.
Så for mig er der sådan set en logisk sammenhæng, og derfor må jeg sige, at jeg er bedrøvet over, at nogle kan opfatte det på den måde.
Det er i hvert fald slet ikke på nogen måde det, der er min tilgang til det.
Jeg synes, at voldtægt er en modbydelig forbrydelse.
Jeg synes, at falsk anklage i den her sammenhæng er en alvorlig forbrydelse.
Og derfor skal man kigge på det i sammenhæng.
Det kan jeg bestemt ikke udelukke.
Men jeg vil bare sige, at regeringens tilgang til det her er, at det er særlig krænkende at blive falsk anklaget for voldtægt eller for en seksuel forbrydelse mod børn, netop fordi de forbrydelser er noget af det mest modbydelige.
Så for os er der ikke et lighedstegn til alle andre forbrydelser.
Og det er jo ikke så overraskende, for vi deler generelt ikke Enhedslistens lighedsmageriønske på det her felt.
Vi synes, at de her forbrydelser er mere modbydelige end mange andre.
Så er det selvfølgelig også mere stødende, rammer hårdere, hvis man falsk bliver anklaget for det.
Den her regering afviser sjældent at prøve på at finde ud af tingene med Folketinget, men jeg vil bare sige, at for mig er der en sammenhæng.
Det, som måske undrer mig en lillebitte smule, er, at der er mange af ordførerne, som er imod det her, som siger, at et af de første spørgsmål, de møder, når de er ude i en offentlig forsamling og diskutere voldtægt, er: Jamen er der ikke noget med falsk anklage?
Så skulle man jo i og for sig tro, når det nu er det første spørgsmål, de møder, at folk sådan set opfattede det som en helhed, og at det ville give ro i sjælen at kunne sige: Det har vi taget os af, for det strafskærper vi også for.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Jeg har ikke udtalt mig om, hvorvidt det er det første spørgsmål, man møder.
Men 7,3 pct. er højt, og selvfølgelig skal det tal også ned.
Det synes jeg også vi skal kigge på i forhold til andre forbrydelser.
Jeg synes bare stadig, det er ærgerligt, at man kæder de her to ting sammen, for Radikale Venstre kan sagtens støtte, at vi skærper straffen for forbrydere og også for dem, der indgiver en falsk anklage.
Søren Pind (V), 2016-01-22:
Der bliver under udvalgsarbejdet rigelig mulighed for at drøfte det, og så må vi jo vende det.
Jeg siger bare, at jeg nu er bragt i den situation, at hvis jeg accepterer det, så accepterer jeg også argumentet om, at det skulle være sexistisk at have indstillet det her til Folketinget, og det kan jeg simpelt hen ikke.
Det vil jeg simpelt hen ikke acceptere.
Jeg synes simpelt hen, det er en dyb urimelighed.
Men det er i hvert fald ikke hovmod, der skal præge den her regering, så vi må snakke om det.
Emrah Tuncer (RV), 2016-01-22:
Jeg lytter mig egentlig til, at vi faktisk er ret enige på tværs af partierne.
Jeg lytter mig til en enighed om, at vi skal skærpe straffen for voldtægt, og at vi også skal skærpe straffen for falsk anklage.
At vi kobler det sammen, er det, vi er uenige om, og det betegner ministeren som en tåbelig konfrontation.
Det ærgrer mig lidt, for lovforslaget i sin helhed er vi faktisk ikke særlig uenige om.
Når man nu ser på de høringssvar, der er fra Det Kriminalpræventive Råd, Center for Seksuelle Overgreb, Center for Voldtægtsofre osv., kan man se, at de netop understreger, at det her med at kæde de her to ting sammen er uheldigt.
Så jeg vil bare spørge ministeren om noget netop i et forsøg på at nå til enighed om det her.
For vi er jo enige om begge grundelementer, men jeg er også enig med de andre ordførere i, at man lidt fjerner fokus fra at straffe gerningsmændene endnu hårdere – for min skyld gerne endnu hårdere endda – til at snakke om falsk anklage.
Jeg synes netop, som vi også har sagt før, at vi skal dele det op.
Vil ministeren, når embedsværket nu også undersøger den del med de 7,3 pct., ikke overveje at kigge på, at vi først behandler skærpet straf for voldtægtsforbrydere og derefter kigger på falsk anklage generelt?
Vil ministeren ikke overveje, om vi kan dele det op, eller afviser han det i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-22:
Det sætter sig spor, og det sætter sig ar for livet i dem, det går ud over, og det skal straffes hårdt.
Uanset hvad man mener om straffe og deres virkning, skal det straffes hårdt, og vi stemmer for det her, da det er en forbedring.
Vi mener bestemt, at der kan være grund til at diskutere, om man burde straffe det hårdere, men det er et skridt i den rigtige retning.
Så vil jeg også gerne anerkende – selv om det ikke direkte er det, vi behandler her, og jeg synes, det er rigtig godt – at justitsministeren har taget på sig, at vi kan drøfte det her endnu bredere, og jeg ser i lighed med andre frem til sammen at deltage i et møde hos ministeren i den kommende uge for at sikre, at vi giver voldtægtsofre de allerbedste betingelser for deres videre færd.
Når det så er sagt, er der jo også et område om falske anklager.
Falsk anklage kan jo langt hen af vejen være nok så ødelæggende for et menneske at være udsat for, det kan ødelægge et menneskes liv, og derfor er det jo også naturligt, at det straffes hårdt.
Jeg skal ærligt sige, at jeg, da jeg læste det her og fandt ud af, hvad man straffer falsk anklage med, så godt nok syntes, det var meget lidt, og jeg synes også, det er en meget lille skærpelse, men det er altid noget, at man skærper straffen for falsk anmeldelse.
Så vi ser frem til at arbejde videre med sagen, men det korte af det lange er, at vi støtter lovforslaget, som det ligger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Den diskussion, som ministeren og fru Pernille Skipper har om, hvad man skal kalde hinanden, må I have for jer selv.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er uklædeligt i et lovforslag, hvor man – og jeg citerer ministeren – vil holde fokus på sagen, at man netop kæder det sammen med det, som er fokus i sagen.
Der er så mange mennesker, der som det første nævner de falske anmeldelser, når man diskuterer voldtægt.
Men det er netop det med skammen og skylden og »bliver jeg nu troet«, alle de mange piger, kvinder og nogle mænd siger er grunden til, at de ikke anmelder det.
Derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren ikke kan se, hvorfor det er så centralt, at vi tager de to diskussioner adskilt.
Det, der er substansen, det, der er hovedproblemet, er den kultur med, at man ikke tør anmelde det, for »er der nu nogen, der tror på mig«.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-22:
Jeg tror, vi taler forbi hinanden.
Der er ingen her, der har sagt, at det er en dårlig idé at straffe for falske anmeldelser – heller ikke falske anmeldelser for voldtægt – eller at det i øvrigt ikke skulle være alvorligt eller ødelæggende for en person at blive udsat for det.
Det, der er nogen, der har en anke imod, er koblingen.
Det har Det Kriminalpræventive Råd, Dansk Kvindesamfund, Center for Seksuelle Overgreb på Rigshospitalet, Center for Voldtægts- og Voldsofre, Joan-Søstrene, Kvinderådet, Landsorganisationen for Kvindekrisecentre i øvrigt også i de høringssvar, som de for lang tid siden har sendt til justitsministeren.
Så jeg vil bare gerne spørge: Vil justitsministeren så også, når der kommer eventuelle andre strafskærpelser på andre områder, lave en specifik strafskærpelse for falsk anmeldelse på det område?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-22:
Der ser vi åbenbart meget forskelligt på det.
For hvis man isoleret tager falske anmeldelser og tager den diskussion, er der jo ingen herinde, der vil forsvare det.
For det er ikke kun et spørgsmål om at sikre ofrene bedre behandling i det system, de møder; det er jo også at lave en kulturændring, for det første, rigtig mange mennesker siger, når de hører om sådan nogle sager, er: Det var sikkert bare noget, hun fandt på.
Så den større samfundsmæssige kulturændring er jo også noget, jeg håber ministeren synes vi skal have med ind.
Det er det, der er kerneproblemet ved endnu en gang at fokusere på falske anmeldelser.
Søren Pind (V), 2016-01-22:
Altså, for mig har det her været en helt konkret vurdering: Er 20 dage rimeligt for en falsk anmeldelse af voldtægt, når vi nu sætter straffen op med 365 dage?
Det synes jeg ikke.
Derfor bliver den nu i stedet for på 30 dage.
Er det i sig selv rimeligt?
Jeg hørte, hr. Søren Pape Poulsen diskutere det.
Jeg synes, det er rimeligere end 20 dage.
Længere er den ikke.
Man kan jo spørge sig selv, om den her diskussion så har været god i den sammenhæng.
Det vil jeg godt sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-22:
Når ministeren starter med at sige, at han ikke vil lade sig provokere, vil jeg nødig se ministeren, når han lader sig provokere.
Når det er sagt og alle ordene er lagt til side, kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren – han har været en lille smule inde på det, men humour me, svar mig for min skyld alligevel – om man ovre i Justitsministeriet har kunnet finde den mindste indikator på, at der skulle være et større problem med falske anmeldelser for voldtægt end falske anmeldelser for andre forbrydelser.
Søren Pind (V), 2016-01-22:
Jeg har ikke spurgt, for jeg har koncentreret mig om området som sådan.
Der må det være rimeligt, at også den, som vælger at stemple et andet menneske uretfærdigt, kan mærke en konsekvens og en konsekvens, som er rimelig set i forhold til straffen.
Jeg synes, det er en afsporing af debatten at spørge, om det også er sådan på andre områder.
Det her er den første strafskærpelse, jeg gennemfører som minister.
Lad os se, hvad der sker på det næste område.
Der er dyb forskel på, om man har været udsat for voldtægt, eller om man på et falsk grundlag anklager en anden for at have begået det mod en.
Det er ikke mig, der sætter lighedstegn mellem de ting.
Der er en dyb forskel på de to ting.
Derfor må jeg bare sige, at jeg i virkeligheden slet ikke forstår den her diskussion, for hele vores arbejde handler jo om at sikre, at folk får en ordentlig behandling, at sikre, at ofret på sine egne præmisser bliver behandlet ordentligt, samtidig med at de mennesker, der misbruger fællesskabets tillid og laver en falsk anklage for noget af det mest modbydelige, vi ser i vores samfund, selvfølgelig skal have en rimelig straf.
Jeg forstår slet ikke, at det her skulle være en mistænkeliggørelse af ofrene, altså, jeg er lodret uenig.
Jeg synes tværtimod, den her diskussion meget let kan udlægges som netop det.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Og jeg vil ikke sætte tal på hvor meget.
Det vil jeg egentlig gerne høre ministerens mening om, for nu skal der jo ske noget, kan jeg forstå.
Det var den ene del af det.
Den anden del af det er: Det er rigtigt, at der har været snakket om den her taskforce, men var det en mulighed på en eller anden måde at få sendt den derop?
Og så var IA's ordfører tidligere inde på det med satspuljen.
Der vil jeg gerne høre ministeren
: Er der nogen mulighed for, at man kan involvere det grønlandske Landsting i nogle af de ting, som vi arbejder med i satspuljekredsen, sådan at vi også derigennem måske kunne komme med et bidrag?
Jeg kan overhovedet ikke selv lige overskue det, men det kunne være interessant at følge op på det ønske, der kom fra Grønlands side.
Karen Ellemann (V), 2016-01-22:
Jeg vil gerne gå mere i detaljer med, hvordan det konkrete samarbejde fungerer, i det sociale kontaktudvalg, hvor vi jo har mange møder i løbet af et år, og hvor lige præcis mange af de initiativer, der eksempelvis er udviklet i Danmark, er initiativer, som man beder om assistance til også at få implementeret i Grønland tilpasset grønlandske forhold.
Det gælder eksempelvis hele implementeringen af et socialtilsyn.
Hvordan er det, man samarbejder enten med den pågældende kommune eller de pågældende institutioner om at udvikle området i en positiv retning?
Det er blot for at sige, at de erfaringer, man gør sig, er vigtige at samarbejde om at få udmøntet.
Det er derfor, jeg på samme måde, som flere ordførere også har været inde på, siger, at det er lidt firkantet at tro, at hvis vi lige sendte en taskforce derop og så kom forbi efter en måned, så ville vi få ændret det hele.
Den løsning tror jeg ikke på.
Jeg vil gerne igen, som jeg også gjorde i min besvarelse på selve forespørgslen, helt tydeligt sige, at det sociale område er et hjemtaget område.
Det er Grønlands ansvar at håndtere det.
Det, der fra dansk side er vigtigt i forbindelse med diskussionen, er at få sagt, hvor det folkeretlige ansvar ligger.
Jeg vil finde den helt præcise formulering, for Danmark er folkeretligt ansvarlig for de internationale forpligtelser, der gælder for riget, og det betyder, at det er Danmark, der har det folkeretlige ansvar, også i relation til Grønland, når det drejer sig om bl.a. FN's børnekonvention.
Internt mellem Danmark og Grønland forholder det sig sådan, at det påhviler selvstyret at sikre, at lovgivningen og administrationen på området, som er overtaget, er i overensstemmelse med de internationale forpligtelser.
Jeg læser det så tydeligt op og – ja, undskyld mig – skærer det nærmest ud i pap igen for at sige, at det er sådan, opgavefordelingen er.
Så forstod jeg det foregående spørgsmål med den opfølgende bemærkning langt bedre.
Det er jo ikke på grund af selvstyreloven, at vilkårene er, som de er i Grønland.
Det er en tilstand, som jo ikke er ny, og det er vi også nødt til at konstatere.
I forhold til diskussionen om satspuljeforhandlinger vil jeg minde om, at vi jo har hele vores bloktilskudsdiskussion, hvor Danmark yder et årligt tilskud på, jeg mener, det er 3,7 mia. kr., så i forhold til en diskussion om, hvorvidt landsstyret skal sidde og deltage i satspuljeforhandlinger, vil jeg sige, at det har jeg vanskeligt ved at se for mig.
Men fra dansk side tager vi jo mange initiativer, som også er målrettet grønlændere, særlig grønlændere i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-22:
Jeg vil egentlig gerne anerkende hr. Søren Espersens engagement og særlig det med, at vi trods alt også i den her debat har haft et fokus på børn og unge og har fastholdt det her fokus på børn og unge.
For jeg synes, det er det, der er det vigtige i den her sag.
Men jeg synes også, det er enormt vigtigt, at det bliver en nuanceret debat, og jeg synes, det er vigtigt i forhold til fakta, at fakta er på plads.
Og hvad angår det samfundsøkonomiske, som du var inde på, så er det først fra 2040, at vi kommer til at mangle 700 mio. kr. årligt fremadrettet.
Men ja, jeg kan sagtens dele din bekymring, også om samfundsøkonomien, som jeg nævnte i mit ordførerindlæg.
Jeg synes, det vil være rigtig fint at tage debatten op igen om 3 år, og jeg håber bestemt, hr. Søren Espersen stadig væk er i live på det tidspunkt.
Så det vil jeg da i hvert fald gerne opfordre til.
Mange tak for debatten.