runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Så jeg tror ikke, at fru Lise Bech kan sige, det ikke virker, og at hun nødvendigvis ved det bedre end Landbrug & Fødevarer, Økologisk Landsforening og alle de andre foreninger.
Da den her målsætning blev droppet, var Dansk Folkeparti jo meget kritiske og uforstående over for det.
De syntes, det var besynderligt.
Jeg forstår slet ikke den argumentation.
Så når nu Dansk Folkeparti ærgrer sig over, at målsætningen er droppet, og måske her har en mulighed for at samle flertal for at fastholde den, så begriber jeg ikke, at man ikke bruger den mulighed, hvis man faktisk mener, at målsætningen var rigtig.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Målsætningen var jo lidt fluffy, for den var ikke finansieret.
Med det, vi har gjort med landbrugspakken, er det jo finansieret.
Og bliver der et større behov, har vi også penge til det.
Det vil altså gøre, at vi hvert år fra 2015 jo skal have over 15.000 hektar.
Og det kan vi da håbe på, men lad os nu se.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Men hvis der er landmænd, der gerne vil lægge om, så får de jo ikke et nej, og så bliver man nødt til at finde finansieringen.
Spørgsmålet er, om man politisk vil sende det signal ud til landmændene, at vi gerne vil en økologisk omlægning.
Der er stigende efterspørgsel i Danmark, der er stigende efterspørgsel i udlandet, eksporten er i kraftig vækst og har været det i årevis.
Så når Dansk Folkeparti, da regeringen dropper målsætningen, beklager sig over det, undrer sig over det og synes, det er besynderligt, og man måske nu har mulighed for at fastholde den, hvorfor benytter man sig så ikke af den mulighed?
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Vi vil gerne have økologisk omlægning, og vi synes også, vi har tilgodeset det med den landbrugspakke, der er lavet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg undrer mig også over DF's ordfører, når man først siger, at det er ærgerligt, og nu siger, at det her ikke er et problem.
Man er åbenbart ligeglad med de protester, der er kommet fra erhvervet, som siger: Noget af det, der er vigtigt for os, er faktisk forudsigelighed.
Det er at vide, hvad I politikere vil, også et stykke tid frem.
Det er det, vi tit hører fra erhvervet.
De siger: I kan godt vedtage det ene eller den andet, men det, der er sværest for os at agere ud fra, er zigzagkurs.
Så hvis I bare bliver enige om, at det er den her vej, vi skal, kan vi bedre indrette os efter det. Landbrug & Fødevarer, som vi ellers også diskuterer i alle mulige andre henseender, siger: Det her er faktisk en stor succes, det er en del af det, vi gør.
Og der kan DF's ordfører jo tale udenom, men faktum er, at de har sagt, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man har fraveget den her målsætning.
Og det er jo nemmere at gå i en retning, hvis man ved, i hvilken retning man skal gå.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Vi er bestemt ikke ligeglade.
Vi synes, vi har landet noget, der er realistisk.
Og det er jo forskellen.
Det kan godt være, at spørgeren siger, at erhvervet er kede af det her, men på den anden side siger de også: Vi kører bare videre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg står ikke her og benægter fakta, for det er der ikke nogen, der er sluppet godt fra.
Men jeg siger, at vi skal passe på med ikke at fordreje sandheden.
Sandheden om mange dræn er, at udløbet af drænet efterhånden er under vandoverfladen, og det betyder, at de ikke virker mere.
Det er det, der er virkeligheden
rigtig mange steder
Så det, vi ikke kommer udenom, er, at der kommer mere regn, at der kommer mere overfladevand, der skal ud til havet, samtidig med at vandføringsevnen beviseligt er blevet mindre i vandløbene.
Det er to hensyn, der begge gør, at vi har oversvømmelser, og derfor er vi nødt til at finde nogle nye løsninger, og det er jeg sikker på SF også gerne vil være med til.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Altså, jeg kan høre på ordføreren, at han ligesom ministeren ikke er af den opfattelse, at der egentlig er det store problem med de domme, der er blevet afsagt.
For nu siger ordføreren, at der er et grundlæggende charter, hvor konfliktretten er sikret.
Nej, den er ikke.
Det var jo det, Domstolen tog stilling til i Viking Line-sagen, hvor man sagde, at det kunne man sådan set blæse på, hvis det var i strid med det indre markeds regler om fri bevægelighed.
Og det samme sagde man med Lavaldommen og så videre derudad.
Så undrer det mig, at ordføreren ikke støtter det her forslag, for som det også fremgår af bemærkningerne – der var der en mulighed for at forberede sig på det synspunkt – så har SAMAK, samarbejdskomiteen for de nordiske socialdemokratier og LO'er, for ikke så længe siden holdt et møde.
Jeg har læst mig til, at de var enige om at bakke op om den europæiske fagbevægelses krav om en social protokol, og jeg har ikke læst mig til, at de danske Socialdemokrater og det danske LO skulle have taget afstand fra det.
Det kan være, jeg så mangler den oplysning.
Måske kan ordføreren oplyse mig.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-26:
Altså, for at være ganske ærlig kan jeg sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der var et møde i SAMAK for nylig, og det her har jo været en debat også i mit parti og med fagbevægelsen og den europæiske fagbevægelse i meget, meget lang tid.
Men når jeg siger i min tale, at vi ikke på baggrund af et beslutningsforslag, der er fremsat af Enhedslisten, og med de præmisser, Enhedslisten har lagt frem, kommer til at tilslutte os, at der bliver lavet en social protokol, så er det, fordi det er noget, vi gerne vil se ordentligt på, og vi vil gerne analysere igennem, hvordan det i givet fald skal se ud.
Men jeg startede også med at sige, at vi anerkender forslagsstillernes gode intentioner.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det her forslag om en social protokol er jo ikke noget, Enhedslisten har fundet på.
Vores beslutningsforslag går i al sin enkelhed ud på, at man skal bakke op om det forslag, som den europæiske fagbevægelse har stillet.
Så kan man sige, at vi har misforstået et eller andet i bemærkningerne.
Det mener jeg ikke vi har, men det er sådan set sagen uvedkommende, for det, der er interessant, er, at man forholder sig til et konkret forslag, som den europæiske fagbevægelse har stillet, og som de nordiske socialdemokratier og de nordiske LO'er har tilsluttet sig, herunder de danske.
Man har jo sat sig ordentligt ind i tingene, inden man gjorde det.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan ordføreren kan stå her og sige, at det vil man ikke støtte.
Det er jo et forslag, som ordførerens parti selv har siddet og støttet i en nordisk sammenhæng.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-26:
Jamen som Enhedslistens ordfører siger, så ja, vi var en del af den beslutning i SAMAK, og vi anerkendte, at man ville arbejde i den her retning.
Men det er jo ikke nødvendigvis udtryk for, at vi så her i Folketingssalen med de præmisser, som hr. Finn Sørensen har lagt frem, stemmer for et beslutningsforslag i den her sammenhæng.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Ordføreren anerkender intentionerne i beslutningsforslaget, men siger i øvrigt, at de her fem forslag, der er stillet, er for konkrete.
Det kan undre mig, for hvad er det for nogle krav, der stilles?
Hr. Finn Sørensen har lige redegjort for, at det er nogle, der er stillet bl.a. med baggrund i den europæiske faglige sammenslutning
: Det er, at der stilles krav om samme regler om løn, arbejdstid og ansættelsesvilkår i øvrigt som i værtslandets egne virksomheder; at man sikrer det gennem midler som både kollektive kampskridt og lovgivning – altså, det er midler, man kan bringe i anvendelse for at sikre, at der aflønnes på lige vilkår; at der sikres frihed til at indlede de nødvendige kollektive kampskridt for at sikre opfyldelse af princippet om lige løn for lige arbejdsvilkår; at EU-Domstolen ikke får kompetence til at fortolke lovligheden af kollektive kampskridt, som det jo er sket med de pågældende domme, Viking Line-, Laval-, Rüffert- og Luxembourgdommene; og at definitionen af lønbestemmelser og andre bestemmelser vedrørende ansættelsesvilkår udelukkende er national kompetence. Hvad er det i disse fem krav, som ordføreren ikke synes er fornuftigt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-26:
Jamen der er for så vidt ikke noget i de fem krav, som vi nødvendigvis ikke synes er fornuftigt, og derfor kommer det hele jo an på en fortolkning af, hvad det er, det her mandat binder regeringen til.
Og når Enhedslisten skriver i forslaget, at regeringen skal lægge afgørende vægt på alle fem krav, så er det jo vores fortolkning.
Så må hr. Henning Hyllested rette mig, men det er vores gængse fortolkning af den måde, vi plejer at gøre det på i Folketinget, og så vil det betyde, at regeringen skal lægge vægt på alle fem ting, når de skal ud og forhandle.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Jeg forstår, at Socialdemokraterne åbenbart har en, jeg vil næsten sige grænseløs – hahaha, når vi snakker EU – tillid til regeringen, når de skal forhandle det her.
Stadig væk: Der er stillet fem meget konkrete forslag, og så gør Socialdemokraterne det til noget helt processuelt i stedet for at se på indholdet og spørge: Er det her fornuftigt at slås for?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-26:
Jamen hr. Henning Hyllested, vi mener, at social dumping er stort problem i Danmark, og vi mener, at der skal tages alle de skridt, der kan tages, for at bekæmpe social dumping.
Men det her er jo noget processuelt.
Altså, når man vælger at trække mandatgivningen ind i Folketingssalen – og det anerkender jeg både Enhedslistens gode intentioner bag, men også deres fulde ret til, apropos den diskussion, der var mellem ministeren og hr. Kenneth Kristensen Berth før – så er vi også nødt til at forholde os til det, som vi også gør, når vi sidder på europaudvalgsmøderne.
Og jeg er nødt til at analysere, hvad det er, Socialdemokraterne i givet fald skulle tilslutte sig og give mandat til, når man skriver i beslutningsforslaget, at regeringen skal »lægge afgørende vægt på«.
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Det er jo interessant at høre Dansk Folkeparti lægge så afgørende vægt på konfliktretten.
Det synes jeg er positivt.
For da vi tilbage i sommeren 2012 havde diskussionen om Restaurant Vejlegården, fremsatte Dansk Folkeparti sammen med Venstre et beslutningsforslag, der havde til formål at indskrænke konfliktretten for 3F og andre fagforeninger.
Og jeg skal bare høre, om Dansk Folkeparti har skiftet holdning til spørgsmålet omkring konfliktretten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Nej, det har vi ikke.
Jeppe Bruus (S), 2016-04-26:
Så er jeg da forvirret.
For det, som Dansk Folkeparti nu bekræfter, er, at Dansk Folkeparti stadig væk går ind for at begrænse muligheden for, at fagforeninger i Danmark kan konflikte.
Og med det svar, jeg fik på det første spørgsmål, antager jeg, at Dansk Folkeparti fortsat vil arbejde for, også i en EU-kontekst, at begrænse konfliktretten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Det, Dansk Folkeparti vil arbejde for i en europapolitisk sammenhæng, er sådan set meget godt beskrevet i det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Nej, Lavalløsningen var efter min opfattelse på ingen måde en panikløsning, men jeg vil gerne anerkende, at den er illustrerende for, at det her er kompliceret.
Når der skal være et samspil imellem 28 forskellige arbejdsmarkeder med en transparens og en ordentlighed, er det komplekst.
Det, der er indholdet af Lavalløsningen, er jo netop at sikre, at det ikke er markant lavere overenskomststandarder, der kan være gældende som låsende for konfliktret i Danmark, men at man får en konfliktret i Danmark inden for nogle beskrevne rammer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg glæder mig også til at arbejde videre med den her sag.
Jeg tror, at man også i den her del af Folketingssalen vil nå til den erkendelse, at vi er nødt til at finde nogle nye veje, hvor vandafledning går hånd i hånd med hensynet til natur, og det kan vi sagtens.
Vi behøver ikke at trykke ministeren på maven, jeg tror, at vi skal klappe ham på skulderen og sige, at han er på rette vej.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Tak, og tak til ministeren.
Har man også længere taletid, når man har korte bemærkninger, ligesom man har i forbindelse med ordførertalerne, når vi sambehandler forslag?
Gælder det også korte bemærkninger?
Får man så to runder med korte bemærkninger?
Det er ikke helt retfærdigt og demokratisk.
Jeg må bare konstatere, at vi læser EU-Domstolens forskellige afgørelser fuldstændig forskelligt.
Men jeg har et kort spørgsmål, nemlig om ministeren mener, at den finske dom, som ministeren refererer til, sætter følgende fire domme ud af kraft: Viking Line-dommen, Lavaldommen, hvor domstolen greb ind i de svenske bygningsarbejderes konflikt, Rüffertdommen og Luxembourgdommen, hvor Luxembourg jo fik udstedt et forbud fra Domstolen om, at man ikke ved lov må kræve, at alle udenlandske virksomheder skal følge de samme overenskomster som luxembourgske virksomheder.
Mener ministeren virkelig, at den finske dom har sat de fire domme ud af kraft?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på, sådan som spørgsmålet stilles.
Men jeg tør forholde mig til den regulering af arbejdsmarkedsvilkår, som vi har i Danmark, og som er bygget op over Lavalløsningen, som er bygget op over en klar konfliktret i Danmark, knyttet til, at vi både sikrer transparens via RUT-registret i forhold til de virksomheder, der kommer hertil, og også sikrer lønmodtagerne adgang til en lovlig konfliktret, som har været uomtvistet i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Jamen ministeren bliver altså nødt til at forholde sig til det spørgsmål.
Det er jo de fire domme, der var årsagen til, at den europæiske fagbevægelse kom helt op i det røde felt, fordi det var et helt klart indgreb i de svenske bygningsarbejderes konfliktret og dermed jo i konfliktretten i det hele taget.
Og det var et klart indgreb i medlemslandenes ret til ved lovgivning at beskytte sig imod social dumping ved at kræve lige vilkår, som f.eks. Luxembourg gjorde det ved at sige, at alle de overenskomster, der er indgået i Luxembourg, skal gælde for alle virksomheder, uanset hvor de kommer fra.
Så ministeren er da nødt til at forholde sig til det.
Ellers kan ministeren da ikke påstå, at man sagtens kan klare tingene inden for det nuværende retsgrundlag i EU.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Når jeg svarede, som jeg gjorde første gang,
var det jo, fordi der ligger rigtig, rigtig mange fortolkningsmuligheder imellem disse domme, som er knyttet til forskellige lande og forskellige situationer, en forskelligartet overenskomstregulering og en forskelligartet fastsættelse af lovbestemte lønninger og almengørelser, og det kan man jo bruge rigtig, rigtig mange timer på at diskutere.
Det interessante her – går jeg ud fra – er, hvad det er for muligheder, der er for det danske Folketing eller for de danske arbejdsmarkedsparter for at sikre de ordentlige løn- og ansættelsesvilkår, vi ønsker i Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Tak for det.
Når jeg tager ordet her, er det sådan set, fordi jeg har noteret mig, at beskæftigelsesministeren brugte et meget stærkt udtryk, nemlig at kalde det her forslag for en uskik.
Så er det, at jeg undrer mig lidt, fordi sagen er vel den, at Enhedslisten dybest set ikke har andre muligheder end at fremsætte sådan et beslutningsforslag her, hvis Enhedslisten gerne vil præge det mandat, som regeringen vil komme med, fordi sandsynligheden for, at regeringen kommer anstigende i Europaudvalget med et mandat, der ligner det her, er jo nok såre begrænset.
Så jeg kunne da godt tænke mig at høre fra beskæftigelsesministeren, hvordan alverden beskæftigelsesministeren ellers ville mene at Enhedslisten skulle gribe det her an, hvis Enhedslisten gerne vil fremme den dagsorden, som det her beslutningsforslag er udtryk for.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Det, der lå bag mine kommentarer, er alene, at der er aftalt en procedure for samspillet imellem regeringen og Folketinget, når det drejer sig om mandatgivning i forhold til de europæiske forhandlinger, som vi har ansvaret for som regering.
Det er selvfølgelig nogle processer, som jeg føler mig forpligtet til at overholde og ikke vil betvivle.
Jeg er uenig i det ønskelige i at ændre disse processer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Der er overhovedet ikke nogen, der taler om at ændre nogen processer.
Der er tale om, at Enhedslisten har et politisk initiativ her i Folketingssalen, som pålægger regeringen at føre en specifik politik, fuldstændig ligesom man vil have et beslutningsforslag, der ikke angriber en europæisk kontekst, men en dansk kontekst.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå ministerens argument.
Igen: Ministeren bør jo svare på, hvad Enhedslisten i stedet skulle have gjort, hvis det var sådan, at Enhedslisten gerne ville fremme det her, for at respektere de processer, som ministeren selv taler om.
Eller er faktum bare, at det vil man faktisk ikke kunne?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Når man har aftalt den proces, som man har, går jeg ud fra, at det er et ønske om en praktisk tilrettelæggelse af forhandlingerne i EU, som jo er meget omfattende – en praktisk tilrettelæggelse for alle Folketingets partier.
Det er naturligvis fuldstændig legitimt for et hvilket som helst parti, også Enhedslisten, at foreslå ændringer i disse processer.
Men jeg har givet udtryk for, at det ikke er ændringer, jeg vil anbefale.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Jeg bliver nødt til at spørge: Vil ministeren ikke anerkende, at der er en modsætning imellem den fri bevægelighed, som jo er hovedhjørnestenen i det indre marked, og så de faglige og sociale rettigheder, som fagbevægelsen – hvem det nu er – har opnået rundtomkring i de forskellige europæiske lande?
Jeg forstår ikke helt, hvorfor ministeren så skarpt tager afstand fra at indføre en social protokol, der jo netop som et tillæg til traktaten skulle give forrang for de sociale og faglige rettigheder, så de ikke er underordnet det indre marked og den fri bevægelighed og den modsætning, der er opstået.
Vil ministeren ikke anerkende, at konfliktretten jo faktisk er kommet under pres, først og fremmest som følge af den fri bevægelighed i det indre marked?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Jeg vil anerkende, at det er to sider af samme sag, eller det er to temaer, som følges ad som ligeværdige temaer.
De forskellige europæiske lande har grebet det meget forskelligt an.
Der er ingen tvivl om, at den øgede lovregulering, den øgede almengøring, der er gennemført i en lang række lande, men ikke i Danmark, underminerer konfliktretten.
For der, hvor man fra parlamenternes side fastlægger rettigheder og pligter, er der jo ikke en parallel konfliktret.
De danske arbejdsmarkedsparter og, indtil nu i al fald, et flertal i Folketinget har ønsket det anderledes i Danmark – har ønsket, at arbejdsmarkedets parter fortsat skulle have retten til at håndtere disse ting.
Derfor mener jeg ikke, at vi i Danmark på nogen måde er udfordret her.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Så må ministeren forklare mig hvorfor.
Da man i sin tid faktisk lavede Lavaldommen, var det jo klart en – hvad skal man sige? – panikhandling.
Man havde fået en dom, som helt klart underminerede konfliktretten rundtomkring i Europa som følge af den frie bevægelighed og her altså med udgangspunkt i Sverige.
Så var man jo nødt til at gøre noget i Danmark.
Er det ikke rigtigt, at den konfliktret, der ligesom kom ud af Lavaldommen i forhold til udstationerende virksomheder og virksomheder udefra, i høj grad er en konfliktret, der gælder, lad os bare kalde det B-overenskomster, altså krav om mindsteløn og den slags ting, hvorimod danske overenskomster jo som regel indeholder noget højere satser, i hvert fald når vi snakker om løn.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Tak til ordføreren for støtten til forslaget omkring revision af udstationeringsdirektivet.
Også tak for den meget præcise gengivelse af, hvad formålet er, og hvordan det er skruet sammen.
Det er jo en fornøjelse at høre, at ordførere gør sig umage for at læse, hvad der rent faktisk står, og hvad hensigten er med det.
Så tak for det.
Jeg tror, ordføreren har misforstået forslaget om en social protokol, og hvad den vil føre til.
Den vil ikke føre til mere EU-regulering af arbejdsmarkedsforhold.
Tværtimod slår den jo netop fast, at hvis der skulle opstå en konflikt imellem de faglige og sociale rettigheder på den ene side og reglerne om fri bevægelighed, altså økonomiske friheder, på den anden side, så har de faglige og sociale rettigheder forrang.
Det var jo et forslag, som den europæiske fagbevægelse stillede på baggrund af de domme, som vi er enige om at kritisere.
Hvis nu det nød fremme, at der kom sådan en protokol, ville det betyde, at Domstolen ikke kunne afsige den slags afgørelser fremover.
Det handler om at give Domstolen mindre magt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Jeg kan for så vidt godt følge hr. Finn Sørensen et stykke hen ad vejen.
Der, hvor jeg synes kæden springer af, er ved den tillid til EU-systemet, som hr. Finn Sørensens replik her er udtryk for.
For jeg tror ikke nødvendigvis, at man kan forvente, at bare fordi der kommer et ønske om en social protokol med et eller andet indhold, x, at det, der så kommer ud på den anden side af EU-møllen, når det har været igennem processen, er samme x.
Det kan godt være blevet til z.
Det kan sådan set også være blevet til a eller til f.
Det er det, jeg er bange for: at man risikerer at bevæge sig ind på en boldgade, hvor man ikke er sikker på, at man i virkeligheden får det resultat, man havde til hensigt at få ud af det.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
I den forbindelse skaber det jo også vækst i det danske samfund og frie midler for samfundet generelt.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Er det udtryk for sund konkurrence, at der går håndværkere på de danske villaveje – nok mest i Nordsjælland, men skidt nu med det – som arbejder til 83 kr. i timen, altså langt, langt under både overenskomstens mindstebetaling, men især langt, langt under det lønniveau, som danske håndværkere ligger på, nemlig på omkring 175 kr. i timen?
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg tror ikke, jeg vil forholde mig direkte til forskellige aftaler mellem arbejdsgivere og arbejdstagere i Danmark, andet end igen at henvise til, at jeg tror, der er stor forskel på Enhedslistens og Liberal Alliances opfattelse af konkurrence.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Men hvad tror ordføreren at det gør ved det danske arbejdsmarked?
Hvis man tilbyder sin arbejdskraft til langt under det niveau, som danske håndværkere i det her tilfælde har opnået gennem årtiers kamp for ordentlige løn- og arbejdsvilkår, hvad tror ordføreren så at det gør ved det danske arbejdsmarked?
Tror ordføreren virkelig, at man med den, og jeg kalder det altså meget, meget usunde konkurrence kan bevare det ordnede, regulerede arbejdsmarked, som vi kender i Danmark, og som er årsagen til den velstand, som det danske samfund jo trods alt er udtryk for?
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg tror, det er med til at skærpe konkurrencen helt generelt, at der er forskellige muligheder for at hjemtage arbejdskraft for den enkelte arbejdsgiver.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Jeg vil gerne takke for støtten til forslagene.
Jeg kan også høre, at vi faktisk er enige om, hvorfor de er nødvendige.
Og hvis de traktater og direktiver havde været fuldstændig krystalklare, havde Domstolen ikke kunnet afsige de kendelser, den gør, så det er jo en grundlæggende fejl i EU-lovgivningen, hvilket vi faktisk også påpeger i bemærkningerne.
Så jeg forstår måske ikke helt uenigheden.
Hvis der endelig skulle være en uenighed, er det om, hvad Domstolen skal have kompetence til.
Hvis man spoler tilbage til grundlaget for det danske medlemskab af i sin tid EF i 1972 var det en krystalklar forudsætning, som blev lovet de danske vælgere og den danske fagbevægelse, at Domstolen og EU ikke ville komme til at blande sig i konfliktretten.
Det har hele vejen igennem ligget som en klar præmis, at det skulle EU ikke have lov til at blande sig i.
Så jeg mener, at det stadig væk er korrekt at holde fast i det og skrue noget EU-lovgivning sammen, som forhindrer det.