Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Lige præcis den gruppe er jo ikke højt kvalificeret arbejdskraft, og det er da også understreget i det oplæg, som Venstre lagde på bordet i sin tid.
Det handler om, at i tilfælde af, at vi står og mangler arbejdskraft, skal der også være plads til en lille gruppe, som kan komme ind på en ret lav beløbsordning.
Men som der også står i oplægget, er det i de tilfælde, hvor vi mangler arbejdskraft, og der skal i øvrigt også være en kvote, der bliver fastsat med høringsret til arbejdsmarkedets partier, og det vil sige, at fagbevægelsen vil blive hørt.
Tak for det.
Regeringen er meget optaget af, at vi i Danmark skal kunne tiltrække dygtige arbejdstagere.
Vi skal have en udlændingepolitik, der går på to ben.
Danske virksomheder skal kunne klare sig i den international konkurrence.
Det kræver, at virksomhederne kan rekruttere højt kvalificerede og dygtige medarbejdere.
Regeringen vil derfor sikre danske virksomheder lettere adgang til den udenlandske arbejdskraft.
Ordningerne for udenlandsk arbejdskraft skal målrettes arbejdsmarkedets reelle behov.
Hovedvejen til Danmark skal være via arbejde og uddannelse, ikke via familiesammenføring og asyl.
Forslagsstillerne henviser i deres lovforslag til social dumping, men hvor er dokumentationen egentlig for, at beløbsordningen bruges til social dumping?
Det her handler ikke om social dumping.
Alle er enige om, at udlændinge så vel som danske statsborgere skal arbejde på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er derfor også et krav for at få opholdstilladelse efter beløbsordningen, at ansættelsen sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.
Vi må ikke glemme, at 375.000 kr. er et minimumsbeløb.
En stor del af lønningerne ligger et pænt stykke over de 375.000 kr. I stedet for at tale om social dumping bør vi have en politisk drøftelse af, hvem vi ønsker at give adgang til Danmark for at arbejde.
Jeg anerkender, at der kan være behov for at ændre ordningerne for udenlandsk arbejdskraft.
Regeringen ønsker at se på arbejdsmarkedets reelle behov, og det kan være relevant at se på, om det er tid til også at ændre beløbsordningen.
Det har Venstre jo også selv foreslået.
Det afgørende er, at ændringerne samlet set gør Danmark mere åben for den udenlandske arbejdskraft, som danske virksomheder efterspørger.
Der kan siges meget om timing, og jeg har godt hørt de kritiske røster, som mener, at regeringen skulle have handlet noget før på det her område.
Til det må jeg bare sige, at der jo har været andre dele af udlændingeområdet, som regeringen har brugt rigtig meget tid på, og det tror jeg også mange har forståelse for.
Herudover ønsker regeringen simpelt hen ikke det samme på det her område, som forslagsstillerne gør.
Forslagsstillerne ønsker enkeltstående stramninger, der gør det sværere for danske virksomheder at få den nødvendige arbejdskraft.
Regeringen ønsker at se ordningerne for udenlandsk arbejdskraft som et samlet hele, så vi sikrer, at virksomhederne har adgang til den arbejdskraft, som de har brug for.
Hvis virksomhederne ikke har det, risikerer vi, at de flytter fra Danmark med tab af danske arbejdspladser til følge.
Jeg er derfor rigtig ærgerlige over, at det åbenbart er vigtigere for forslagsstillerne, at regeringen kommer i mindretal, end at hjælpe dansk erhvervsliv med at få adgang til den nødvendige arbejdskraft.
Jeg kan ikke lade være med at undre mig over, at Socialdemokraterne medvirker til det her lovforslag.
Det er blot 2 år siden, at en socialdemokratisk beskæftigelsesminister gennemførte en reform af området, hvor målet var, at virksomheder skulle have lettere adgang til højt kvalificeret arbejdskraft; at der skulle komme flere hertil.
Dengang ville Socialdemokraterne ikke ændre på beløbsordningen.
Hvorfor vil Socialdemokraterne så ændre ordningen nu, hvor virksomhederne melder om mangel på arbejdskraft og ledigheden er faldende?
Jeg er også nødt til at spørge forslagsstillerne om, hvordan de har tænkt sig, at sager, der er verserende, når loven træder i kraft, skal behandles.
Det siger lovforslaget nemlig ingenting om.
Hvilke beløb skal gælde?
I forlængelse af det kunne det også være rart at vide, hvilken dato loven skulle træde i kraft.
Hvorfor skal det være så svært for virksomhederne og ansøgerne at gennemskue det her?
Regeringen vil senere komme med et udspil om ændringer at ordningerne for udenlandsk arbejdskraft.
Det vil være et udspil, der tager højde for virksomhedernes reelle behov for arbejdskraft.
Dette er et område, der er meget vigtigt, og som jo også giver anledning til stor politisk debat.
Jeg håber, at Folketingets partier til den tid vil være villige til at indgå i en konstruktiv dialog, for det vigtigste for regeringen er at sikre, at ordningerne for udenlandsk arbejdskraft målrettes arbejdsmarkedets reelle behov.
Det sikres altså ikke ved sådanne enkeltstående stramninger.
Derfor kommer regeringen til at stemme imod det her forslag.