runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
At der brændes mere husdyrgødning, end det sker, vil bare forværre vores miljøproblemer.
Jeg er bange for, at det drivende bag forslaget i virkeligheden er, at landbruget gerne selv vil have lov til at brænde husdyrgødning af, fordi de har en stærkt stigende mængde af gødning.
Det er imod den målsætning, der ellers har været bred enighed om i dansk affaldspolitik, om genanvendelse af affald som førsteprioritet, at man har affaldsforebyggelse som nr. 1, genbrug som nr. 2, genanvendelse som nr. 3, forbrænding som nr. 4, og deponering som nr. 5.
At man prøver at arbejde i den retning, bliver undermineret.
Det er vores opfattelse, at slam og husdyrgødning skal anvendes i størst muligt omfang, for ved at gøre det og ved at bruge den på landbrugsjord vil man få kulstoffet, der er i husdyrgødningen, ned i jorden, hvorfra den kun meget langsomt frigives, og det vil sige, at CO2 bliver bundet til jorden.
Hvis man brænder det af, vil det betyde, at man ikke får den binding, men tværtom skal bruge fossile brændstoffer til afbrændingen, fordi husdyrgødning jo ikke kan brænde af sig selv, fordi der er så lavt et energiindhold i det.
Så man undgår deponeringen i jorden af CO2, samtidig med at man bruger CO2 til at brænde det af og får det hele frigjort i luften, og det er meget forkert.
Det vil også forringe jordens dyrkningsegenskaber, og evnen til at holde på næringsstoffer bliver forringet.
Mængden af mikro- og makroliv i jorden bliver formindsket, og i det hele taget vil jordens frugtbarhed blive forringet.
Det er korrekt, at der er noget affald, der er så giftigt, at man ikke kan køre det ud på landbrugsjord, men så foreslår vi, at det deponeres i stedet for at blive brændt af med det udslip af CO2, som jeg nævnte før.
Når man lader være med at føre husdyrgødning tilbage til jorden, får man øget risiko for udvaskning af stoffer fra jorden og dermed øget risiko for grundvandsforurening.
Ved at brænde gødningen af mister man også fosfor, som man i stedet for kunne genanvende, og derfor vil resultatet af det her også blive en øget import af kunstgødning og herunder af fosfor.
Så vi er imod det, og vi er så også imod den linje, der ligger i hele landbrugspolitikken, at vi skal have flere og flere husdyr, for det er altså en del af begrundelsen for at have det her forslag, at flere husdyr betyder mere gødning, som man altså meget gerne vil have lov til at brænde af.
Nu har skatteministeren jo opgivet at lægge afgifter på udslip fra husdyr, herunder udslip fra køer, som ellers har en stor negativ virkning på klimaet, og jeg vil sige, at med det her forslag åbnes der bare op for, at vi kan få endnu flere køer, endnu mere gødning, og at den gødning så skal brændes af.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Også vi i Det Radikale Venstre er enige i, at det er vigtigt at få stoppet trafik med at køre slam til forbrænding i udlandet, men det fremlagte forslag går betydelig videre, det berører også gylle og afgiften på affaldsforbrænding generelt.
Og vi er derfor med i den henvendelse, der er rettet til skatteministeren, og som foreslår, da der er sket meget siden høringerne, at der gennemføres en høring om forslaget, således at vi kan få belyst virkningerne fuldt ud.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-26:
Som ministeren ganske rigtigt sagde, er vi positive over for, at det kun skal tage en arbejdsdag at overføre penge.
Især når det drejer sig om overførsler mellem to EU-lande, er det jo egentlig meget oplagt, at det burde gå nemt, men det er jo ikke det, der sker i dag.
Så derfor synes vi, at det er positivt.
Men vi ved fra Holland og England, at det i dag er muligt at gøre det hurtigere end en arbejdsdag, og jeg er sikker på, at man også i Holland og England skal gardere sig mod terrorproblemer og lignende.
Jeg tror ikke, at de er unikke på den scene.
Min bekymring kunne være, at det handler om, at bankerne gerne vil have renter ind, og det kan godt være, at det er en smule paranoidt, men hvis det kunne lade sig gøre at løse det hurtigere, ville vi være meget positive over for det.
Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Jeg vil sige til Frank Aaen, at de partier, der indgår i dankortforliget, jo har sagt, at de synes, at det her er en rimelig ordning, og at den skal være sådan pr. 1. januar 2010.
Jeg må sige, at jeg måske også synes, at det er at køre den sådan lidt populistiske linje, hvor bankerne er de store, stygge banker, og hvor man siger: Dem må vi komme efter, og hvorfor skal man overhovedet gøre noget, der kan gavne dem på nogen som helst måde?
Der er tale om en ordning, som er til meget stor gavn for forbrugerne og forretningerne.
Jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange forbrugere og kunder, der er glade for, at de i dag har et betalingskort og ikke skal rende i banken og hæve penge og rende rundt med en masse kontanter.
Jeg tror også, der er rigtig mange butikker, der er rigtig glade for, at man undgår al den kontante betaling, men får en mulighed for, at der betales med et elektronisk kort.
Så alt i alt er det her en fordel for alle parter.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Det kan godt være, at ministeren synes, at det er rimeligt, at bankerne får lov til at tage nogle flere penge fra forbrugerne.
Det vil jeg ikke udelukke er ministerens holdning.
Oprindelig var dankortet gratis at bruge, så blev der indført en gebyrordning, hvor bankerne på det tidspunkt fik lov at tage 125 mio. kr. om året fra forbrugerne via varens pris, og nu er der altså åbnet op for - og det er det, jeg ikke kan forstå at ministeren bare vil have Folketinget nu skal godkende uden videre debat - at bankerne kan hæve måske 400 mio. kr., måske 500 mio. kr. via varens pris, som altså bliver væltet over på forbrugerne.
Det må ministeren da have en holdning til.
Altså, det var engang gratis, og bankerne betalte hele dankortets drift, samtidig med at de sparede enorme summer, fordi de nedlagde filialer og slap for en masse kontanter.
Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at der er indgået et forlig med en bred kreds af partier i Folketinget, og en af præmisserne for det forlig var, hvad jeg sådan set synes lyder meget rimeligt, når det gælder abonnementsbetaling, at fra den 1. januar 2010 er det kun halvdelen af omkostningerne ved drift af dankortsystemet, som abonnenterne skal betale.
Så det er en slags fifty-fifty-ordning, som jeg har svært ved at se det problematiske i, men som jeg sådan set synes er udtryk for, at der er en rimelighed i, at de to parter, der hver især har noget ud af en ordning, også er med til at dele udgifterne i porten.
Som jeg også understregede i min besvarelse før, synes jeg, det er væsentligt at få afdækket, hvad det er for omkostninger, man kan medregne til det, der skal deles i porten.
Og det er Konkurrencestyrelsen p.t. ved at undersøge.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Tak for svaret, og tak for bekræftelsen af, at loven her lægger op til, at dankortgebyret skal sættes i vejret.
For det, der var indholdet i forliget fra 2005, var, at bankerne fra 2010 skulle have mulighed for at hæve et større beløb for anvendelse af dankortet, end de kan i dag.
Dengang blev det anslået til at være 400 mio. kr. Mener ministeren virkelig, at vi bare uden videre skal videreføre det forlig, som giver bankerne mulighed for at gøre det bag om ryggen på forbrugerne?
For de kan jo ikke se gebyret, det ligger jo gemt i varen.
Mener ministeren virkelig, at vi med den her lov skal åbne op for, at bankerne kan hæve flere hundrede millioner kroner ekstra i forbrugernes lommer?
For det er jo dem, der kommer til at betale.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for det her forslag.
Principielt er det jo godt med ensartede regler.
Det giver bedre muligheder for forbrugere og virksomheder at gennemskue vilkårene, så det er jo en positiv ting, i det omfang man kan fastsætte ensartede regler.
Og vi er også positivt indstillet over for at implementere det underliggende EU-direktiv.
Så vi går konstruktive og glade ind i udvalgsbehandlingen og vil selvfølgelig også tage os den tid, vi nu skal tage i udvalgsbehandlingen, for det er et teknisk forslag; der er indvendinger og forhold, som selvfølgelig skal belyses.
Men vi er grundlæggende set
positivt indstillet.
Tom Behnke (KF), 2009-02-26:
Da den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, desværre ikke kan være til stede lige nu, fordi der er noget med, at der er nogle andre forhandlinger, der kører et andet sted, skal jeg på hans vegne sige, at vi fra konservativ side kan støtte det her forslag.
Vi har særligt hæftet os ved, at man med lovforslaget fastsætter ensartede regler for alle betalingstjenester.
Dermed er det langt mere gennemskueligt, det er langt mere overskueligt, og det er til stor gavn både for virksomhederne og sandelig også for kunderne.
Derudover øger man simpelt hen forbrugerbeskyttelsesniveauet betragteligt med det her lovforslag, og det er også en del, som vi synes er positiv.
Samtidig med dette lovforslag implementerer vi et EU-direktiv, der skal sikre ensartede regler for betalingstjenester i EU.
Det vil sige, at det ikke kun er på dansk niveau, men simpelt hen på EU-niveau, at vi får ensartede spilleregler, og det gør det nemmere for både virksomhederne og forbrugerne.
Det er på alle måder et lovforslag, som vi fra konservativ side kan støtte.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-26:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF stadig væk er imod dankortforliget.
Vi mener, at det er helt absurd, at der er lagt en byrde på de forskellige kunder.
Dankortet havde jo tidligere en helt fantastisk konstruktion.
Vi synes, det er ærgerligt, at det på den måde er blevet ødelagt, så jeg er enig med Enhedslisten.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Vi er i Enhedslisten enige med SF og de øvrige partier om, at der er rigtig mange gode ting i det her lovforslag, men der er en enkelt passage, som jeg havde håbet på, at SF's ordfører ville have taget fat i i sin ordførertale, nemlig spørgsmålet om at videreføre dankortforliget.
Dankortforliget fra 2005 gjorde jo, at det dankort, det engang var gratis at bruge, skulle indrettes med et gebyr lagt på varerne, hvilket betød, at bankerne scorede et trecifret millionbeløb, og at de fremover kan regne med at tjene flere hundrede millioner på anvendelsen af dankortet.
SF og Enhedslisten var i 2005 som de eneste partier i Folketinget enige om at være skarpt imod forliget.
Jeg vil høre, om SF stadig væk er imod dankortforliget, eller om de vil tilslutte sig det.
Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Jeg vil sige til fru Pia Olsen Dyhr uden at foregribe begivenhedernes gang, at en af grundene til, at man godt kunne forestille sig, at det i andre lande måske var lidt enklere at lave den øvelse, er, at der ikke er nær så mange banker i de andre lande.
Der, hvor Danmark sådan set udmærker sig i forhold til alle andre europæiske lande, er ved, at vi har et hav og et væld af små pengeinstitutter.
Vi har faktisk over 140 forskellige pengeinstitutter, og det gør os til noget helt unikt.
Det betyder altså også, at det er en lidt anden udfordring, når man skal cleare, hvad der bliver ført over fra den ene bank til den anden bank.
Men vi vil under udvalgsbehandlingen gerne være med til at prøve at se, om vi kan få nogle svar på, hvilke omkostninger der vil være forbundet med at gøre det hurtigere, herunder også ud fra erfaringerne fra andre lande.
Jeg tror stadig væk på, at man skal være varsom med alene at nå til den konklusion, at det her har en hundrede procent gavnlig effekt for forbrugerne, for der kan altså være yderligere omkostninger forbundet med en sådan ordning.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Det var bare, fordi ministeren så flot sagde, at forligspartierne bag dankortforliget alle sammen har sagt, at det var et rigtig godt forlig.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet, De Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, om man med det udsagn, at man tilslutter sig dankortforliget fra 2005, er sig bevidst, at man samtidig fra den 1. januar har påført forbrugerne i det her land et ekstra gebyr på flere hundrede millioner kroner lige ned i bankernes lommer.
Nu ved jeg godt, at de i øjeblikket er i krise, for alle de milliarder, de har tjent siden årtusindskiftet, har de formøblet i udlandet.
Det er jeg godt klar over, men hvis de skal have socialhjælp, skal vi så ikke gøre det lidt mere åbent end ved bare at tage pengene fra forbrugerne på den måde, som der er lagt op til?
Jeg vil gerne have et svar i dag, men jeg håber, at jeg i hvert fald ved andenbehandlingen kan få et svar på, om forligspartierne bag dankortforliget synes, det er retfærdigt og en god idé, at man uden videre bare hæver flere hundrede millioner kroner hos forbrugerne, uden at de får det at vide, uden at de opdager det, men bare fordi det er en del af et forlig fra 2005.
Lene Espersen (KF), 2009-02-26:
Det mener jeg faktisk ikke.
Der er jo tale om, at både Realkredit Danmark og Nordea Kredit i mange år har været medlemmer af Realkreditrådet.
Nu har man så valgt at lave en anden forening, så der nu er to foreninger, og når det gælder realkreditten, synes jeg faktisk, at det ville være meget forkert, hvis vi valgte det synspunkt at sige: Der er en gammel forening, der har været der i mange år, og som vi kun kan sige rosende ord om; nu er der så kommet en ny forening, den skal bare holdes udenfor.
Hvis der var en fordeling, hvor den ene forening repræsenterede 95 pct. af medlemmerne og den anden forening repræsenterede 5 pct., ville jeg have en forståelse for, at det var den store forening, der ligesom måtte trække læsset og repræsentere synspunkterne.
Men når der er tale om, at der pludselig er kommet to foreninger, som har nogenlunde den samme fordeling, synes jeg faktisk, at det vil være decideret udemokratisk, hvis vi fra Folketingets side valgte at sige: Vi kan kun lide den ene forening, den anden skal ikke have nogen taleret.
Sådan hører jeg heller ikke Socialdemokratiet, men jeg synes alligevel, det er væsentligt at minde om, at når fagbevægelsen med mange forskelligartede interesser på tværs er lykkedes med at finde ud af, hvem der skal repræsentere fagbevægelsen i mange forskellige typer sager, så er det altså det rene og skære pjat, at vi her skal stå og diskutere, at to store foreninger med masser af finansiel styrke bag sig ikke kan finde ud af, hvem der skal repræsentere dem, når råd og nævn holder møder.
Orla Hav (S), 2009-02-26:
Jeg vil gerne medgive ministeren, at man kan lære meget af dansk fagbevægelse, og det er jeg da glad for at ministeren har noteret sig.
Så spørgsmålet er, om der ikke er en væsensforskel her, som ministeren bør kreditere for.
Frank Aaen (EL), 2009-02-26:
Vi vil i Enhedslisten ikke udelukke, at der kan være enkelte områder f.eks. når det drejer sig om muligheden for at få tilbageført penge, der fejlagtigt er flyttet over på en forkert konto - hvor man skal have mulighed for at lempe på nogle af reglerne vedrørende beskyttelse af personoplysninger eller rettere lempe på nogle af de meget stramme regler, der er i dag, og som skal være på området.
Det vil vi ikke udelukke.
Men generelt er vi meget skeptiske, det vil jeg gerne sige, over for på nogen måde at tillade, at personoplysninger bliver udleveret i større omfang, end det allerede er tilfældet.
Efter vores opfattelse er reglerne allerede for vidtgående.
For selv om lempelser umiddelbart bliver forklaret med, at det er omkostningsbesparende, som vi har set i et af argumenterne, vil vi være helt sikre på, at det er nødvendigt at lempe reglerne for at opnå en omkostningsbesparelse, hvis vi dermed samtidig åbner op for et hul, der muligvis kan bruges eller misbruges.
Så vi er meget betænkelige over for nogle af lovforslagets dele, men vil ikke udelukke, at vi ender med at stemme for.
Men vi vil grave i det i udvalgsarbejdet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-26:
Det Radikale Venstre er også positivt indstillet over for dette lovforslag.
Intentionerne er jo grundlæggende sympatiske, f.eks. i forbindelse med at kunne gøre yderligere for at forhindre fejloverførsler.
Helhedsorienteret rådgivning om livsforsikring og pension er jo også en god og rigtig intention, og det er en styrkelse af indsatsen mod kriminalitet og terrorisme i forbindelse med hvidvaskloven også.
Der kan være en række tekniske forhold, som vi skal belyse nærmere i udvalgsbehandlingen, men vi er grundlæggende positivt stemt over for lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2009-02-26:
Da den konservative ordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige, at vi fra konservativ side støtter lovforslaget her. Lovforslaget har bl.a. til formål at sikre forbrugernes tillid til de elektroniske pengeoverførsler ved at gøre det lettere at søge penge tilbage, som på grund af fejl er overført til en forkert modtager.
Vi kender vel alle sammen den følelse af at sidde og betale for noget eller overføre penge og så blive en lille smule i tvivl om, hvorvidt det nu også var rigtigt, og der må man sige, at det jo så er godt, at det i hvert fald bliver meget nemmere at få pengene tilbage, hvis man har lavet fejl.
Derudover vil forslaget hjælpe til, at kunderne kan få en bedre helhedsorienteret rådgivning om deres livsforsikrings- og pensionsordninger uden først at skulle indsende et skriftligt samtykke altså det, at man fra institutterne faktisk har mulighed for at give den service til kunderne, som kunderne efterspørger.
Finanstilsynet får i forbindelse med finansielle virksomheders outsourcing bl.a. mulighed for at føre tilsyn med de virksomheder, til hvem opgaverne outsources, og det er jo helt indlysende logisk, at hvis man på den måde skubber opgaver ud, skal tilsynet selvfølgelig kunne følge med derud, hvor opgaven så bliver løst.
Endelig foretages der en række ændringer af hvidvaskloven for at styrke indsatsen mod kriminalitet og terrorisme - også et element, som vi fra konservativ side giver fuld opbakning og støtte til.
Colette L. Brix (DF), 2009-02-26:
Økonomi- og erhvervsministerens lovforslag er langt hen ad vejen ganske fornuftigt.
Det er ikke en sund udvikling at kunne videregive kundeoplysninger uden samtykke.
Det er en glidebane at komme ind på, når der udveksles oplysninger på tværs af koncernforbundne selskaber.
Borgernes personlige oplysninger skal ikke flyde rundt mellem selskaber uden et samtykke fra den enkelte borger.
Så selv om vi i Dansk Folkeparti anerkender, at der findes tilfælde, hvor det er gavnligt med en mindre lempelig lovgivning, vil vi fastholde, at dette aspekt ikke nødvendigvis skal gennemføres.
Hvis der skal ske en ændring, kan man overveje, at kunden kan blive varslet om, at oplysninger kan bruges andre steder i koncernen.
Hvis kunden ikke inden for eksempelvis 2 uger eller 3 uger modsætter sig det, kan oplysningerne gives videre.
Det er noget, som vi kan undersøge i udvalgsarbejdet.
Vi kan støtte, at der med forslaget lægges op til, at Finanstilsynet får mulighed for at føre tilsyn med de virksomheder, som finansielle virksomheder outsourcer opgaver til.
Det samme gælder reglerne vedrørende identifikation af personer, der handler på vegne af andre i forbindelse med indsatsen for at bekæmpe hvidvask af penge.
De øvrige dele af lovforslaget støtter vi også.
Orla Hav (S), 2009-02-26:
Gennemsigtighed og åbenhed skal fremmes, og det er godt, at vi får nogle regler om tilsyn med outsourcing; det er godt, at vi får nogle regler om hvidvaskning.
Vores spørgsmål i forhold til de instrumenter, man her tager i brug i lovgivningen og lægger op til at indføre, er, om det er tilstrækkeligt, og om der er tilstrækkelig sikkerhed for, at det giver den åbenhed og gennemsigtighed og den tryghed for forbrugerne.
Det vil vi gerne være med til at opklare i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men vi hilser det velkommen, og vi er helt med på at arbejde positivt på at få et godt resultat ud af lovgivningen.
Investeringsforeninger får ret til at opdele sig i andelsklasser.
Giver det den tilstrækkelige gennemskuelighed for dem, der ejer midlerne i andelsklasserne, og sikrer det stadig væk, at man har den tilstrækkelige indflydelse og direkte indflydelse?
Så synes vi, der vil være et stort behov for at finde en betryggende ordning, som sikrer, at alle med en forsikring mod alvorlig og livstruende sygdom får mulighed for at kunne trække på denne forsikring, som alt for mange overser eller glemmer midt i det kaos, som livet ofte rummer i forbindelse med et alvorligt sygdomsforløb.
Vi vil gerne være med til at se, om der kan skabes et fornuftigt grundlag for at sikre, at forbrugerne får den ret opfyldt.
Det er en mangel i dag, som desværre rammer forsikringstagere, og vi burde kunne sammensætte et regelsæt på den front.
Der lægges op til smidigere regler, når det gælder om at lette adgangen for at rådgive kunder i en koncern.
Den bedst mulige service bør sikres udstrakt til at dække alle koncerner.
Jeg har kendskab til en enkelt koncern, hvis problemer ikke løses med det lovforslag her.
Vi vil gerne konkret gå ind i det og se på, om der er nogle løsningsmuligheder ganske konkret og i fuld respekt for, at forbrugerne naturligvis skal beskyttes mod markedsføring, som ikke er henført bare til den rene rådgivning, men alene er for at skabe meromsætning.
Det er en anden problemstilling, vi gerne vil have udredt.
Så ligger det sådan, at der i lovforslaget også er nogle regler om sammensætningen af en del af de råd og nævn, der er inden for den finansielle branche, Det Finansielle Virksomhedsråd, Penge- og Pensionspanelet og Fondsrådet.
Der lægges op til, at der er nye udpegningsprocedurer, og der lægges op til, at retten til at beklæde poster på vegne af realkreditten skal deles mellem den nye realkreditforening og den, om jeg så må sige, gamle realkreditforening.
Det er vi ikke umiddelbart tilhængere af.
Vi synes, at der er en risiko for, at man forskyder balanceforholdet mellem den velprøvede gode gamle hævdvundne danske realkreditmodel og så en model, som i langt højere grad er bygget op i et samspil med bankverdenen.
Det synes vi faktisk ikke er klogt at gøre, specielt ikke ud fra de erfaringer, vi har gjort os på det seneste.
Men overvejende er vi positive over for at gå ind i udvalgsarbejdet og søge de forhold, som jeg nu her har gjort opmærksom på, afklaret.
Jeg håber, at vi kan finde en afklaring på dem.