Jane Heitmann (V), 2013-04-19:
Jeg vil godt takke Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Den er væsentlig.
Omkring en million danskere lider af en eller anden form for allergi, hvilket gør allergi til den hyppigst forekommende lidelse hos både børn og voksne.
Forekomsten af allergiske sygdomme har været kraftigt stigende siden 1960'erne, men det glædelige budskab er, at resultater af undersøgelser rent faktisk viser, at stigningen blandt børn formentlig har toppet.
Allergibehandlingen handler om livskvalitet, og derfor er det vigtigt, at vi er i dialog om fremtidens allergiberedskab, om forebyggelse og om behandling.
Skal vi løse fremtidens problemstillinger, nedbringe antallet af patienter og sikre en bedre behandling, er forebyggelse afgørende, og det er afgørende, at vi ser på området samlet.
Kodeordet er samarbejde såvel internt på hospitalerne som i primærsektoren, hvor almenpraksis, hudlæger, pædiatere og ørelæger skal varetage den primære udredning og behandling.
Allergi rammer socialt skævt, i den forstand at allergi rammer højtuddannede langt hyppigere end mennesker med en kort eller ingen uddannelse.
Hvorfor det er sådan, ved man reelt ikke.
Anderledes ser det imidlertid ud på astmaområdet.
Astma er den sygdom, børn hyppigst indlægges med, og den rammer oven i købet socialt skævt – dog med omvendt fortegn i forhold til allergiområdet.
70 pct. af alle astmatikere lider også af høfeber, og 40 pct. af alle høfeberramte lider også af astma.
Derfor hænger astma og allergi uløseligt sammen.
Både astma og allergi har ofte store menneskelige konsekvenser i form af forringet livskvalitet.
Astma og allergi har også en række store samfundsøkonomiske omkostninger.
I 2020 vil det beløb være fordoblet til 3,8 mia. kr.
Udgifterne til sygefraværsdage, medicin og behandling er altså betragtelige.
Skal vi for alvor have fat i de mange allergikere og potentielle allergikere, er en stærk og tværfaglig prioriteret indsats på forebyggelsesområdet helt nødvendig.
De praktiserende læger som sundhedsvæsenets fremskudte beredskab har en helt central funktion.
Hovedparten af alle allergisygdomme udredes og behandles allerede i dag i almen praksis, men kompleksiteten af allergisygdomme varierer fra patient til patient, og derfor bør undersøgelse og behandling varetages på flere niveauer.
I 2004 nedlagde man specialuddannelsen inden for allergibehandling.
Speciallægeuddannelsen for allergologer blev nedlagt, fordi man i sin tid ønskede at sprede viden om allergi ud på en række andre specialer: børnelæger, lungespecialister, hudlæger og praktiserende læger.
Det har resulteret i et meget dynamisk fagligt miljø og en række ekspertiser, som er samlet under ét tag, hvor det seneste tiltag er et eliteforskningscenter af international klasse inden for allergiområdet.
Jeg kunne godt ønske mig, at netop den succes og de forskningsmæssige resultater, som man har opnået på OUH, i høj grad kom resten af landets allergipatienter til gode.
I og med at udviklingen på børneallergiområdet ser ud til at have toppet, kan man håbe på, at indsatserne over for børnefamilier, daginstitutioner og dagplejere har været virksomme.
Men der er et stykke vej endnu, og derfor bakker vi op om det forslag til vedtagelse, som DF's ordfører læste op for kort tid siden, og vi lægger særlig vægt på tilgængeligheden af viden og tværfaglige indsatser.