runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-01-29:
Jeg synes bare, at det skal markeres også ved andenbehandlingen her i dag - vi kommer tilbage ved tredje behandling, måske med en større debat - at et massivt flertal i Folketinget har sagt, at der ikke ...
Et massivt flertal i Folketinget siger, at der ikke er råd til at give penge til dem, der bliver arbejdsløse, at der ikke er brug for at gøre noget i forhold til boligejere, der mister deres bolig og går på tvangsauktion, at der overhovedet ikke er råd til en samfundspakke - man vil overveje, om der måske senere kan komme et sådant forslag - mens man hele tiden hører om fyringer og de sociale problemer, der er i samfundet.
Det må vi vente med at se på til en anden dag, siger flertallet.
Men 100 mia. kr. til bankerne kan vi godt tage stilling til, det vedtager vi bare de skal have.
Det er 100 mia. kr., der er afdragsfrie - man kalder det et lån, men de er afdragsfri - og som man ikke kan kræve at få tilbage, fordi bankerne selv må bestemme, om de nogen sinde vil betale pengene tilbage, de skal bare have 100 mia. kr. Så har man brugt som figenblad at sige, at bankerne skal betale 10 pct. i rente.
Det har vi så gravet i i udvalgsarbejdet, og det viser sig, at det for det første ikke er 10 pct., for de trækker dem nemlig fra i skat, så allerede der er vi langt længere nede.
For det andet er det sådan, at for at staten kan låne 100 mia. kr. til bankerne, skal staten selv låne pengene ude på pengemarkedet.
Det koster i hvert fald i hvert fald 3 pct., og derfor er realforrentningen af de penge, som bankerne bare får som et tagselvbord, måske 3 pct. eller 4 pct., i hvert fald langt lavere end de 10 pct., som er blevet nævnt i debatten.
De kan gøre hvad som helst, de vil, der er ikke noget som helst krav.
Ministeren gør oven i købet meget ud af at sige, at vi ikke må stille nogen krav til bankerne, de skal bare selv bestemme.
Kim Andersen (V), 2009-01-29:
Det var nu heller ikke sådan, jeg udtrykte mig.
For det er klart, at der jo desværre er mange eksempler på det, som spørgeren her nævner, og der er det så, at kommunen eller den sociale forvaltning skal gå ind med rådgivning.
Men jeg synes ikke, at man som hovedregel skal sætte forholdet mellem forældrene og barnet på paragraffer, fordi det jo da trods alt heldigvis i langt de fleste tilfælde er sådan, at der her er et godt og normalt og tillidsfuldt forhold, hvor forældrene vil barnets bedste og er parat til at rådgive og vejlede på uhildet vis, når barnet har brug for det.
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Nu ser vi jo igen et eksempel på, at partiet Venstre vil tørre det her område af på kommunerne.
Jeg er også bekendt med, at nogle kommuner er i færd med at forsøge at afbureaukratisere det, der er deres del af opgaven, men meget af det bureaukrati, som plager dem, er jo ikke noget, kommunerne har vedtaget, det er noget, vi har vedtaget her i Folketinget, og noget af det, vil jeg da godt sige, er noget, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget her i Folketinget.
Så det er ikke nok at sige, at kommunerne er i gang; vi skal også være i gang.
Hvad er det så, vi kan forvente?
Hvilke konkrete initiativer kan vi forvente at se her for at afbureaukratisere, så vi kan få nogle flere direkte ressourcer ud til arbejdet med de ældre, så det ikke er papirtigeren, der bliver fodret?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Vi er godt i gang, som jeg sagde i mit tidligere svar til spørgeren.
Vi må også respektere kommunernes - om jeg så må sige - ret til selvstyre.
Så må man også sige til spørgerens eget parti, at hver gang der måske bare er den mindste lille smule, så kommer man jo siger: Det skal der gøres noget ved, og der skal indføres nye regler.
Så må man jo faktisk også opfordre spørgeren til selv at prøve at træde i karakter og lade være med at komme med forslag til nye regler, hver gang der måske lige er en eller anden nullermand, der ligger en lille smule forkert.
Vi har sat handling bag ordene og er i fuld gang med at forenkle og afbureaukratisere.
Det er klart, at der i forbindelse med kommunalreformen, hvor man slår flere kommuner sammen til en, vil være nogle harmoniseringsopgaver.
Samlet kan vi også bare konstatere, at måske fraset nogle enkelte situationer er det faktisk generelt gået langt, langt over forventning med gennemførelsen af kommunalreformen.
Selvfølgelig er der nogle harmoniseringsting, og når man får forklaret det lokalt, viser det sig jo også, at langt de fleste borgere og brugere siger, at, nå ja, det kan de da godt forstå.
Så kan jeg også fra Venstres side glæde mig over, at vi, regeringen og Dansk Folkeparti, har fået vedtaget muligheder for frit valg - lige præcis for fast kontaktperson, som vi tidligere har drøftet, og også forebyggende hjemmebesøg - sådan at man kan følge mere individuelt op på den enkeltes ønsker.
Så der er da bestemt mange positive kvaliteter at følge op på.
Men vi skal selvfølgelig altid tage ny viden til os, så vi hele tiden kan prøve at gøre det endnu bedre.
Karen J. Klint (S), 2009-01-29:
Så er det, at jeg måske godt vil binde en tråd an til kommunalreformen.
Det er jo rigtigt, at kommunalreformen har gjort kommunerne til større selvbærende enheder, men kommunalreformen har jo også medført en påtvungen harmonisering, hvor kommunerne ikke har frit valg til at løfte alt op til den bedste fællesnævner.
Så i nogle byer er der faktisk ældre, der ikke mere kommer i dagcentertilbud, for det havde man ikke på landet.
Så vil ordføreren også være med til at sætte mere fokus på at få evalueret, hvad der har været positivt, og hvad der har været negativt med den påtvungne harmonisering på ældreområdet?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Det kan jeg jo også høre på de spørgsmål, der kommer her i salen, for man kommer ind på de her enkelte detailspørgsmål.
Det er en vigtig ting at prøve at tage fat på.
Karen J. Klint (S), 2009-01-29:
Tak for det.
Både ordføreren og ministeren var inde på kommunalreformens positive afsmitning på mange områder, det vil jeg vende tilbage til.
Men jeg vil starte med at konstatere, at der, da ministeren for nogle år siden havde en anden ministerkasket på, var et samarbejde mellem den daværende regering og Folketinget om et fælles projekt, der hed »Det aldrende samfund«.
Det er ikke ret mange år siden.
Men der var en af hovedkonklusionerne i et 3-årigt forskningsprojekt, at der ikke var ensomhed i det aldrende samfund i Danmark.
Derfor synes jeg, det er meget overraskende nu, at vi så få år efter kan konstatere, at det er ensomheden, der er medvirkende faktor til, at selvmordsraten ikke falder i den befolkningsgruppe.
Så det kunne jo være interessant, hvis nogle forskere kunne se på, hvad der er sket, siden ensomheden bonner ud nu, men ikke gjorde det for så få år siden.
Hvad er det, vi alle sammen har ændret på i det spil?
Så jeg vil spørge, om ordføreren vil være med til at afdække årsagen til selvmordsraten.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Vi skal altid være opmærksom på de særlige udfordringer, der helt specielt er blandt de forskellige enkelte grupper, som spørgeren også her er inde på.
Lige præcis med hensyn til
det sidste, som spørgeren tager fat i, nemlig de forebyggende hjemmebesøg, er det jo en vigtig foranstaltning, der er sat i værk netop for, om jeg så må sige, at prøve at komme tæt på den enkelte og prøve at få afdækket de personlige udfordringer, man måske kan stå med, hvis man er alene tilbage; hvis en ægtefælle f.eks. er faldet bort, er det sådan nogle situationer, hvor der måske er behov for at støtte lidt ekstra op.
Så lige præcis med hensyn til de forebyggende hjemmebesøg er det godt, at vi har fået det sat i værk, således at man kan prøve at støtte op om de situationer så godt, som det er muligt.
Men det skal selvfølgelig styres lokalt.
Lene Hansen (S), 2009-01-29:
Det kunne jo så også være et tegn på, at der er utrolig meget administration at betale i den sektor.
Men jeg vil gerne vende mig til det andet meget alvorlige aspekt, som vores ordfører nævnte, nemlig selvmordsraten, især blandt ældre mænd.
Det er jo et symptom på, at det, der sker inden for ældreomsorgen, ikke er godt nok.
Der er altså en gruppe, som på en eller anden måde mangler vores opmærksomhed.
Og der kunne jeg da godt tænke mig, at ordføreren lidt ville folde nogle tanker og ideer ud om, hvad vi dog kan stille op, for det må jo være et tegn på, at der er noget, vi har forsømt.
Venstres ordfører og ministeren gjorde meget ud af at fortælle om alle de gode ting, som vi har gjort, og det er også rigtigt.
Men det her er jo en indikator på, at der er noget, vi mangler.
Hvad med f.eks. at udvide antallet af modtagere af forebyggende hjemmebesøg?
Er det noget, ordføreren ser som en mulighed?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Vi skal altid være lydhøre over for de signaler, der bliver sendt ind til os, og det er lige præcis også det, vi er.
Tager vi det overordnede sigte, kan vi jo med glæde konstatere, at 80-90 pct. af de ældre faktisk er meget godt tilfredse med den samlede ydelse, man får.
Kigger vi så lidt nøjere på det, kan vi også konstatere, at der jo heller aldrig før har været brugt så mange penge på ældreservice, som der bliver nu.
Så økonomien er jo sådan set også på plads og i den rigtige udvikling.
Kigger vi så lidt på afvejningerne og prioriteringerne, kan vi se - det er jo rigtigt - at man nogle steder rent lokalt vælger at foretage en omprioritering og sige, at der måske skal være lidt mindre praktisk hjælp, men så lidt mere personlig pleje.
Det er jo så også et lokalt valg at få prioriteret det, og det synes jeg da også at man skal respektere.
Og der tror jeg da også, at der er mange, der synes, at det sådan set er helt i orden, for ellers ville de vel ikke svare, at de var tilfredse med den ydelse, som de får.
Der var jo også samråd med ministeren her for ganske få dage siden, hvor det også blev klart, at langt de fleste kommuner også lever op til det og bestræber sig på det.
På nuværende tidspunkt er det også oplyst, at der kun er en enkelt, der lige havde sådan lidt ekstraordinære problemer med det, men selvfølgelig forventer man, at det også vil gå i hak.
Så det kan bare konstateres, at hvis vi ser på udviklingen på området, kan vi se, at det går i en rigtig og positiv retning med en fortsat forbedring af boligstandarden, og det er jo lige præcis det, initiativerne går ud på, så det glæder jeg mig selvfølgelig over.
Astrid Krag (SF), 2009-01-29:
Jamen når jeg spørger, er det jo også, fordi en af de ting, regeringen sammen med Dansk Folkeparti har gennemført og bryster sig meget af, er en plejeboliggaranti.
For det første, har man ikke selv kunnet leve op til den her pr. 1. januar, som egentlig var meningen, og for det andet har det også vist sig, at har man som ældre nogle krav, f.eks. at det skal være en tidssvarende bolig, eller har man et ønske om geografisk nærhed i forhold til det liv, man hidtil har levet, i forhold til sine pårørende osv., så mister man sin plejeboliggaranti, så er den sådan set ikke noget værd.
Vi har f.eks. fra Vejle Kommune hørt, at de siger: Den plejeboliggaranti kan vi godt leve op til, for vi har kun to borgere, der ikke har et særligt ønske.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om han i forlængelse af hele den her diskussion om at sikre aktive og sunde ældreliv mener, at den plejeboliggarantien, vi har i dag, reelt er meget mere værd end det papir, den er skrevet på.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Jamen jeg beskæftigede mig i min ordførertale i den tid, der nu er til rådighed, med også at præcisere mange af de ting, vi - bakket op af Dansk Folkeparti - har gennemført, mens VK-regeringen har været ved magten.
Jeg fremhævede mange af de ting, vi lige præcis har lagt vægt på, og som vi jo med stor tilfredshed kan konstatere - når vi har spurgt de ældre selv - en meget stor andel af de ældre selv er tilfreds med.
Der er bestemt altid muligheder for at gøre det endnu bedre, og det tror jeg at alle bestræber sig på at gøre på forskellige måder.
Vi kan så også høre, at der selvfølgelig er forskellige politiske tilgange til det.
Men det er jo en glæde at konstatere, at 80-90 pct. af de ældre selv faktisk er meget godt tilfredse med den måde, de har indrettet sig på, og med den service, de får.
For så vidt angår boligsituationen, vil jeg sige, at vi også kan glæde os over, at der nu er bygget langt flere ældre- og plejeboliger i den tid, som VK-regeringen har haft magten.
Også på det punkt kan man da stadig væk gå ud og finde nogle enkelte boliger, der trænger til at få en meget kærlig hånd, og derfor er det selvfølgelig fortsat en udfordring for os at bestræbe os på også at få de sidste på plads.
Men samlet kan vi bare konstatere, at vi jo som sektor heldigvis har en god boligstandard her i landet.
Astrid Krag (SF), 2009-01-29:
Jeg er meget enig med Venstres ordfører i, at det er en meget stor styrke for os som samfund og for vores ældre borgere, at der er så mange aktive ældre, der går ind og laver forskellige aktiviteter for svage og ældre.
Men derudover vil jeg så også sige, at jeg hørte ordførerens tale, som om der ikke rigtig er noget at komme efter og der sådan set er sat de ting i søen og afsat de puljer, der skal til, for at sikre, at alle ældre her i Danmark kan have et aktivt og sundt ældreliv.
Vi kan vel være enige om, at hvordan man bor også betyder en del for, hvilke muligheder man har for at pleje socialt liv, for at komme ud osv.
Derfor vil jeg høre ordføreren om, hvilke krav han mener er rimeligt ældre bør kunne stille til den bolig, de kan få anvist, når de ikke længere kan bo i eget hjem.
Er det f.eks. et urimeligt krav, at man vil have en tidssvarende bolig, dvs. en bolig, hvor man har eget bad og toilet, hvor man kan komme rundt uden andres hjælp, hvis man sidder i kørestol, eller hvor man ikke behøver at have gæsterne til at sidde på sengekanten?
Er det et urimeligt krav at forvente en vis geografisk nærhed, enten til det sted, man har levet sit liv, eller til ens pårørende?
Er ordføreren enig i, at det spiller ind på ældres livskvalitet, og mener ordføreren, at det er urimelige krav?
Marianne Jelved (RV), 2009-01-29:
Det er jo bemærkelsesværdigt, så stor indflydelse Dansk Folkeparti har haft på ældrepolitikken, og det anerkender jeg at Dansk Folkeparti har haft i et vist omfang.
Noget af det er helt skøre prioriteringer.
Jeg forstår ikke, hvorfor jeg skal have gratis influenzavaccine, fordi jeg er blevet over 65 år; jeg kan godt selv betale den, skulle jeg lige hilse og sige.
Men det, jeg synes er det afgørende for, at vi kan have en solid og god og tryg ældrepolitik, er, at der er de relevante boliger til rådighed, og derfor vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti vil prioritere det ved næste finanslov, for så vil jeg gerne komme med nogle gode ideer til Dansk Folkeparti.
Lene Hansen (S), 2009-01-29:
I denne uge kunne vi læse i medierne, at de fleste modtagere af hjemmehjælp faktisk ikke oplever, at der sker en forbedring af det antal timer, som man nu f.eks. kan få praktisk hjælp.
En tredjedel siger, at de oplever forringelser i hjemmehjælpen.
Det vil sige, at kommunerne jo er ude at lave besparelser på det her område.
Venstre nævner, ministeren nævner, ordføreren nævner alle de gode tiltag, vi i fællesskab har lavet på ældreområdet.
Men når nu vi får meldinger ind om, at kommunerne i virkeligheden er så hårdt klemt, at de bliver nødt til at lave besparelser på f.eks. hjemmehjælpsområdet, får det så ikke ordførerens alarmklokker til at ringe en lille smule?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jeg kan starte med at sige tak for anerkendelsen.
Jeg er glad for, at du også kan se, at Dansk Folkeparti har det her som mærkesag og har haft indflydelse på det her område.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man har så meget modstand imod influenzavaccinen.
Forespørgslen drejer sig jo bl.a. netop om, hvordan vi sikrer, at sundheden for de ældre bliver rettet op, og hvis vi kan undgå, at de får influenza eller andre sygdomme, jamen så er det en god ting og et billigt initiativ, synes jeg, at sige, at de får den her gratis influenzavaccine.
Fru Marianne Jelved, undskyld.
Jeg fik ikke lige fat i det med boligerne.
Jeg ved ikke, om fru Marianne Jelved lige kan gentage det?
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Og plejeboliggarantien er jo under alle omstændigheder et klart skridt i den rigtige retning.
I det omfang det så er muligt at tage hensyn til borgernes ønsker - og vi bevæger os faktisk i den retning - skal vi selvfølgelig gøre det.
Men som jeg sagde i samrådet, er det f.eks. sådan i den kommune, jeg bor i, at der er to plejehjem, og det er mit indtryk, at der er en klart større søgning til det ene end til det andet - af forskellige grunde, beliggenhed osv. - men der er jo ikke nogen, der har en jordisk chance for at sikre, at alle så kommer ind på det ene plejehjem efter 2 måneder, hvor gerne man end ville.
Men det er da et signal om, hvad der er et godt plejehjem eller gode plejeboliger, og det er da også noget, vi skal lytte til og indrette det på en måde, sådan at man kan imødekomme de ønsker, der er hos de ældre.
Det er da meget, meget vigtigt at gøre det.
Det er jeg helt enig i.
Nu er det jo altså faktisk den her regering, der har indført det frie valg og styrket det frie valg, og der bliver jo altid taget hensyn til borgernes ønsker …
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Jeg fik ikke noget svar fra ministeren på det med vedtagelsen, men det kunne jeg måske også næsten have gættet mig til.
Jeg vil lige berøre et andet område, og det drejer sig om visitationerne til de plejeboliger, som vi også var inde på ved samrådet tidligere på ugen.
Ni ud af ti borgere har et særligt ønske, når de ønsker sig en plejebolig, og hvis vi skal gøre denne garanti for plejeboliger aktuel og nærværende for de mennesker, bliver vi nødt til at respektere de ønsker og valg, som borgerne har.
For ellers bliver det et pseudobegreb, at vi har en plejeboliggaranti.
Vil ministeren være med til at kigge på at give borgerne en større retssikkerhed i forbindelse med visitationen til at få en plejebolig efter eget ønske?
Der er jo ingen tvivl om, at de ønsker, borgerne har, netop bygger på den geografiske tilknytning.
Vil ministeren give det tilsagn?
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Jeg sagde netop, at 179 selvmord er 179 for mange.
Men når jeg brugte vendingen små tal, var det eksplicit i relation til udsving.
Det er klart, at når et tal er under 200, skal der heller ikke så meget til.
Det lyder jo meget dramatisk, når det bliver sagt, at der har været en stigning på en tredjedel, og det, jeg så bare gerne vil sige, er, at vi bevæger os i et felt, hvor der, hvis man havde taget året før, faktisk havde været et fald.
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Jeg vil også gerne kvittere over for ministeren og glæde mig over, at ministeren giver tilsagn om, at vi skal have kigget på det her område med de mange selvmord blandt ældre mennesker.
Jeg må opfatte det på den måde, at ministeren tager det alvorligt og ikke ser på det på samme måde som Venstres ordfører, der nævnte det som et detailspørgsmål, men ser det som et alvorligt spørgsmål i forhold til hele ældregruppen.
Jeg er ikke enig med ministeren i, at det er små tal, vi taler om.
Der er altså hvert år 200 ældre mennesker, der begår selvmord.
Det synes jeg ikke er noget lille tal.
Men jeg er sikker på, at vi kan få det reduceret.
Så er det jo meget optimistisk af mig at spørge ministeren, om hun vil støtte vores vedtagelse, men med den gode vilje, ministeren har vist, kunne man da forestille sig, at hun ville støtte den.
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Jeg har noteret mig fru Marianne Jelveds meget positive og konstruktive forslag til, hvordan vi kommer videre med det her spørgsmål, og det vil jeg tage med mig.
Marianne Jelved (RV), 2009-01-29:
Jeg synes, det er godt, hvis ministeren vil se på, om det er muligt som tema at få det ind i forhandlingerne med KL - ikke så meget for at lægge pres på kommunerne, men for også at få en dialog med dem om, hvordan man kan tilrettelægge et forløb, som er hensigtsmæssigt i forhold til konjunkturerne og de økonomiske rammer osv. - så man i den sammenhæng muligvis kunne få belyst, hvad det er, der gør, at nogle kommunalbestyrelser har meget svært ved at få tingene til at hænge sammen, og om det er, fordi der ikke er sammenhæng mellem ændringerne i reglerne for grundkapitalen og loftet over rammerne for, hvad de må bruge pr. kvadratmeter, når de bygger.
Det er jo den dialog, der skal til, for at man kan finde nogle løsninger, som er hensigtsmæssige, når vi har den store udfordring med, at der kommer flere ældre.
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Jeg noterer mig det som et konstruktivt bud fra fru Marianne Jelved på, hvordan man kunne få en aftale med kommunerne om det her, men jeg kan selvfølgelig ikke stå her på talerstolen og sige lige præcis, hvad det er, og hvordan det vil komme ind i et forhandlingsudspil til kommunerne.
Men jeg er helt med på, at der er brug for også at lægge pres på de kommuner - og det har jeg også gjort så godt, som jeg nu oplever jeg kan gøre udefra - som har et vist antal af disse utidssvarende boliger.
Det er rigtigt, at det på papiret er 12.000 boliger, men primært drejer det sig om ca. 2.000, som man kan sige udgør et helt regulært problem.
Jeg siger ikke, de andre ikke gør det, men det er notorisk sådan, at hvis man kom ud og opholdt sig i en af de boliger, ville man faktisk ikke kunne se nogen forskel, og om det er en regulær plejebolig, fordi det bare kan være nogle kvadratmeter, det drejer sig om.
Marianne Jelved (RV), 2009-01-29:
Allerførst vil jeg gerne kvittere for ministerens tilsagn om, at der bliver kigget på baggrunden for selvmordsraten og på, hvad vi i givet fald kan gøre ved det her i løbet af foråret.
Tak for det.
Så vil jeg med hensyn til boligspørgsmålet gerne sige, at jeg ikke havde mulighed for at deltage i det samråd, der var forleden dag, men jeg har forstået det på den måde, at af de 42.000 boliger, som det i 1996 blev besluttet at udpege som boliger, der skulle udfases og ombygges til en bedre kvalitet, mangler 12.000 boliger at få den behandling, som vi dengang forudsatte.
Det er det, der er mit udgangspunkt.
Jeg er fuldstændig på det rene med, at der er steder, hvor det fungerer rigtig godt, uanset det er 15-m2-værelser, og derfor skal der også være en frihed til kommunerne.
Men der er stadig væk et udækket behov, for der er stadig væk nogle, som ikke er velfungerende, og vi mangler at udbygge efter den demografiske udvikling, der sker.
Derfor er det her en appel om, at det bliver taget ind i forhandlingerne med KL, også gerne på initiativ fra regeringens side: at få det sat på dagsordenen og få det ind i aftalerne.
Det er sådan set den positive opfordring.
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Nu er busruterne altså ikke noget, jeg har indflydelse på, men det er faktisk mit indtryk, at det er et af de steder, hvor ældrerådene har haft indflydelse.
Ældrerådene har faktisk vist sig at være en bæredygtig konstruktion.
Generelt ser det ud til, at stemmetallene stiger, og at samarbejdet med kommuner og regioner bliver øget.
Og noget af det, man i ældrerådene går rigtig meget op i at diskutere med sin region eller sin kommune, er faktisk lige præcis busruterne.
Så vil jeg lige sige med hensyn til midler til ældremad: Når man laver et loft over prisen på ældremad, følger der selvfølgelig penge med.
Det har der gjort med det loft, som regeringen har indført, og det gør der jo også i det forslag, der er kommet fra oppositionen.
Så der kommer penge med.