runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-08:
Jeg vil også godt på SF's vegne sige tillykke til de 1.109 personer, som nu kan få dansk statsborgerskab med det her lovforslag, når det engang bliver vedtaget.
Det er jo en lidt særlig dag, for på det her lovforslag er de første statsborgere kommet på efter de nye og mere fair regler, som vi i regeringen er blevet enige om.
Så det er første gang, det sker, og det synes jeg selvfølgelig er godt.
Vi har fastsat nogle nye krav til, hvordan man kan blive statsborger.
Det handler om krav til dansk og til selvforsørgelse, og så er der oven i købet også en ny prøve på vej, som skal erstatte indfødsretsprøven.
Og det er vores håb, at de her nye regler skal kunne give folk modet til at arbejde for at blive danske statsborgere af den simple grund, at målet er inden for rækkevidde, altså at det simpelt hen kan lade sig gøre på et eller andet tidspunkt.
Jeg vil sige til dem: Jeg er glad for, at I har valgt Danmark; jeg synes selv, det er et fantastisk sted at bo; jeg synes, det er flot, at I har bestået de relevante prøver, og jeg ønsker jer virkelig meget velkommen her i vores land.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-11-08:
Tak for det.
Så velkommen er måske et lidt mærkeligt ord i den her sammenhæng.
Men ikke desto mindre ved jeg, at langt de fleste af de mennesker, som står på det her lovforslag, har puklet for at få statsborgerskabet, og at det betyder rigtig meget for dem.
Vi er i Enhedslisten meget glade for, at vi i fællesskab med regeringen har ændret reglerne på det her område en smule, så man i lidt mindre grad spænder ben for mennesker, der f.eks. lider af en sygdom eller noget, der gør, at de ikke bare sådan lige kan leve op til meget skrappe krav.
Men jeg mener fortsat, at reglerne på en række områder er urimelige, f.eks. synes jeg, det burde være langt lettere for børn og unge, der er født og opvokset i Danmark, at få et statsborgerskab.
Så vil jeg sige, at det jo er lidt paradoksalt, at hr. Christian Langballe omtaler nogle borgere som vietnamesere, når nu de borgere, der er tale om, er statsløse.
Men altså, Enhedslisten stemmer for lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-08:
I Liberal Alliance er vi først og fremmest glade for, at der er så mange, der ønsker at blive danske; det er jo sådan set et positivt tegn, at folk ønsker at blive en del af det danske fællesskab og opnå dansk statsborgerskab.
Når man ser på de regler, som gælder, kan man sige det på den måde, at Liberal Alliance godt kunne ønske sig, at de var anderledes end dem, der er aftalt.
Vi prøvede jo at forhandle en del med regeringen om det her emne, men kunne ikke få enderne til at mødes, især fordi vi ikke mener, at de regler, der foreligger, er stramme nok i forhold til kravet om, at man har været selvforsørgende i en lang periode.
Hvis det stod til os, skulle ingen, der har begået kriminalitet, kunne opnå dansk statsborgerskab; hvis det stod til os, skulle man have været selvforsørgende og skattebetalende i mindst 8 år, før man kunne opnå statsborgerskab; og hvis det stod til os, skulle folk, der modarbejder det danske demokrati, ikke kunne opnå dansk statsborgerskab. Vi er dog af den opfattelse, at langt de fleste af de 1.109 personer, voksne, der er med på dette forslag, vil opfylde de kriterier, som man ville have stillet fra Liberal Alliances side, og det vil vi så ikke lade de øvrige, dem, vi gerne vil give statsborgerskab, komme til skade, og derfor vil jeg også godt sige: Velkommen til fællesskabet.
Jeg synes i modsætning til Enhedslisten, der er god grund til at sige velkommen, for det er jo ikke velkommen til Danmark; det er velkommen til det at være en del af det danske folk; det er sådan set det, det handler om.
Vi siger ja til forslaget.
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Statsborgerskab er jo ikke noget, man bare får, og sådan skal det fortsat være.
Statsborgerskab er jo noget, man skal gøre sig fortjent til.
Der er en lang række krav, man skal leve op til for overhovedet at få dansk statsborgerskab, og sådan skal det selvfølgelig være.
Det tror jeg egentlig heller ikke der er uenighed om i Folketingssalen her, men alligevel er der jo uenighed om, hvilke krav man så skal leve op til.
Og her har regeringen jo valgt at lempe på nogle af kravene.
Men selv om vi er imod de lempelser, som regeringen har gennemført, så skal der alligevel fra vores side selvfølgelig lyde et tillykke til dem, der nu får dansk statsborgerskab.
Og jeg vil gerne understrege, at det gælder både dem, der har ansøgt om det, og også de børn, der følger med.
Jeg har lagt mærke til, at flere ordførere har sagt, at nu er der 1.109 personer, der får dansk statsborgerskab.
Men det er jo ikke helt rigtigt.
Altså børn er jo også en slags personer, kan man sige.
Der var også nogle, der oven i købet fik nævnt, at det var 1.109 mennesker.
Børn er jo også en slags mennesker, så i virkeligheden er vi oppe på, at det er 1.590, der nu bliver danske statsborgere, og det vil vi gerne have lov til at ønske dem tillykke med.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Jeg skal gøre det meget kort.
Vi står selvfølgelig til rådighed for den videre behandling af forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-11-08:
Disse krav har alle de her mennesker opfyldt, og det er bl.a., at man kan tale dansk, og at man ikke er kriminel osv.
Det at være integreret dansk kan jo antage rigtig, rigtig mange former, og der findes ikke sådan en eller anden skabelon, hvor vi siger, at man skal tro på et eller andet bestemt, eller at man ikke må tro på en anden religion.
Vi siger, at hvis mennesker opfylder kravet om danskkundskaber og opfylder kravet om ikke at være kriminelle og nogle andre krav, så giver vi dansk statsborgerskab, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Christian Langballe (DF), 2013-11-08:
Jamen jeg kan stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til Socialdemokraterne.
Jeg vil godt vide, om statsborgerskabet er et middel til integration, eller om det er et mål for integrationen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
For de fleste danskere er det nærmest en selvfølge, at man er dansk statsborger, og det er ikke noget, de fleste tænker så meget over i hverdagen.
Jeg kan sagtens sætte mig ind i, hvad det betyder at have et hjemland, et sted, man hører til og føler sig hjemme.
Langt de fleste personer på det lovforslag, vi behandler i dag, føler sig – tror jeg – med stor sikkerhed allerede hjemme i Danmark, flere er endda født her, men det er vores opgave at være med til at sikre, at formaliteterne er i orden, så de også kan kalde sig danskere på papiret.
Det er ikke en formalitet at være eller blive dansk statsborger, det er et privilegium.
Det en stor glæde at få lov til at være med til at give folk dansk statsborgerskab.
Denne gang drejer det sig om 1.109 personer og helt præcist 481 børn.
I Venstre bemærker vil dog, at de 873 personer på lovforslaget er optaget efter de gamle retningslinjer og 234 er optaget efter de nye, mere lempelige retningslinjer, som regeringen har vedtaget sammen med Enhedslisten.
Dem, der er optaget efter de nye retningslinjer, opfylder ikke nødvendigvis de krav, som vi har efter de gamle retningslinjer.
Det skal jo ikke komme de mange til skade, at der er personer på listen, som ikke opfylder de tidligere krav til statsborgerskab, og de krav, som vi i Venstre synes er fornuftige krav.
Desuden kan vi jo i øvrigt heller ikke vide, hvor mange af de 234, der også ville have kunnet få dansk statsborgerskab efter de gamle regler.
Så Danmark er et land, hvor mange mennesker ønsker at blive statsborgere.
Det er vi i Venstre stolte af, og det er glædeligt, når mennesker ønsker at være en permanent del af det danske samfund og ønsker at bidrage aktivt til fællesskabet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-11-08:
Tak for det.
Det er altid glædeligt at byde nye danske statsborgere velkommen i det danske samfund.
Derfor er det også en rigtig god dag i dag.
Med lovforslaget her giver vi statsborgerskab til 1.109 voksne og 481 børn.
Nu bliver de en fuldgyldig del af fællesskabet, og der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, både for os som samfund og også netop for de mennesker, som bliver danske statsborgere.
Statsborgerskabet er en anerkendelse af de udlændinge, der har gjort sig umage for at blive en del af det danske fællesskab.
De har bevist, at de vil det danske samfund, at de taler vores sprog, at de engagerer sig i vores samfundsforhold.
Derfor fortjener de også at være statsborgere her i Danmark.
Statsborgerskabet er også et vigtigt skridt på vejen mod bedre integration.
Vi viser de nye statsborgere, at vi anerkender dem fuldt ud som danskere.
Det giver dem endnu mere motivation til at være en hel og aktiv del af det samfund, som de bor i.
Naturligvis støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg vil gerne ønske alle de nye danske statsborgere et stort tillykke og sige hjertelig velkommen.
Jeg glæder mig til at møde mange af dem på statsborgerskabsdagen her til april i foråret 2014.
Christian Langballe (DF), 2013-11-08:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Jeg vil godt høre, om statsborgerskabet for Socialdemokraterne er et integrationsmiddel, eller om det er et mål.
Er det sådan, at man siger, at de folk, der forbereder sig på statsborgerskabsprøven og i øvrigt skal opfylde de betingelser, der er, nu er fuldgyldige medlemmer af det danske samfund – det vil altså sige, at de er integreret i det danske samfund – eller siger man, at det her er et trin på vejen, hvor de så skal blive integreret bagefter?
Er det det, der er Socialdemokratiets holdning?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-11-08:
De bliver målt på, om de kan tale dansk, og de bliver målt på, om de forstår det danske samfunds indretning.
Hvorvidt og hvornår man er fuldt integreret i samfundet, må de være den enkelte selv, der finder ud af.
Christian Langballe (DF), 2013-11-08:
Jeg takker for ordet.
Der er flere grunde til, at vi i Dansk Folkeparti siger nej til lovforslaget om at give indfødsret eller statsborgerskab til de 1.109 personer, der er på lovforslaget.
For det første er der de to statsløse, som er på lovforslaget og derfor automatisk får statsborgerskab i kraft af statsløsekonventionen.
Det er jo et forhold, som vi før har bestridt.
Vi mener ikke, at statsløsekonventionen skal give automatisk statsborgerskab.
Vi vil i øvrigt spørge om sagen under udvalgsbehandlingen, fordi der er et par ting, der undrer mig.
De to statsløse, der er på lovforslaget, er jo altså ikke palæstinensere, men efter alt at dømme vietnamesere, og det vil sige, at de selv eller snarere deres forældre er blevet født i staten Vietnam.
Hvordan kan de så være statsløse?
Vi vil i hvert fald gerne have svar på, hvordan praksis er på dette område.
Den anden grund til, at vi siger nej, er det forhold, at der eksempelvis gives statsborgerskab til 177 personer fra Afghanistan.
Man må undre sig.
I 2001 begyndte krigen i Afghanistan og kampen mod Taleban.
Der er faldet soldater i kampen mod terrortruslen fra Taleban og for sikkerhed og fred og frihed i Afghanistan.
Der er soldater, der har ydet store ofre i Afghanistan.
Nu skal de danske soldater jo trækkes hjem.
Jeg troede så, at de afghanere, der er flygtet til Danmark, også skulle hjem og hjælpe med at bygge Afghanistan op.
Men de skal åbenbart have statsborgerskab, hviket jeg ikke begriber.
Ifølge almindelig sund fornuft skulle disse mennesker selvfølgelig hjem – hjem og hjælpe med at bygge landet op.
Hvorfor skal de have statsborgerskab?
Det samme kan siges om de 245 irakere, der med denne lov får statsborgerskab.
Hvorfor skal de i grunden ikke hjem til Irak?
Jeg troede, det var det, der var meningen med at være flygtning, nemlig at man på et tidspunkt skulle hjem.
Langt hovedparten af de 1.109 personer, der med denne lov modtager statsborgerskab, er fra ikkevestlige lande.
Omtrent halvdelen er fra muslimske lande.
Det er en kendt sag, at Danmark igennem de sidste mange år er blevet ændret dramatisk både demografisk og kulturelt.
Det vil ødelægge den folkelige sammenhængskraft, og det vil skabe parallelsamfund og opsplitning, som man ser det ude i Egedalsvænge.
Det lader til, at vi i Dansk Folkeparti er de eneste, der bekymrer sig om dette forhold.
Det forhold, der betyder allermest for integrationen, er altså, at man kan det danske sprog.
Det forarger os, at sprogkravet lempes, hvilket kun kan betyde, at regeringen ikke bekymrer sig en døjt om integrationen.
Vi siger nej til lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-11-08:
Min ordførertale i dag er ikke særlig lang.
Til gengæld har jeg glædet mig til at holde den, for det er nemlig første gang, at jeg som ordfører skal være med til at førstebehandle et forslag til lov om indfødsrets meddelelse.
Det er stort at få tilkendt dansk statsborgerskab, og det er ansvarspådragende både for de mennesker, som nu bliver danske statsborgere, og for os andre, som har været det i mange år eller altid.
For i dag bliver vores fællesskab større, og hvis et fællesskab skal fungere, kræver det, at vi alle tager ansvaret på os og sørger for, at det bliver stærkt og robust.
Det er jeg ikke i tvivl om at de 1.109 mennesker, som nu får indfødsrets meddelelse, vil kæmpe og arbejde for, og jeg er sikker på, at langt, langt de fleste af os, som i dag udgør det fællesskab, vi kalder Danmark, vil glæde sig over at byde de nye medlemmer velkommen.
Jeg vil i hvert fald gøre det her fra folkestyrets allerfineste platform, nemlig Folketingets talerstol.
Jeg vil byde de 1.109 nye danske statsborgere hjertelig velkommen til vores danske fællesskab.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-11-08:
Det her kan meget nemt blive en meget akademisk diskussion.
For Socialdemokratiet starter integrationen i det danske samfund fra dag et, når man kommer, og jeg kan jo ikke svare på, hvornår det så slutter for den enkelte.
Christian Langballe (DF), 2013-11-08:
Jeg noterede mig bare, at ordføreren sagde, at statsborgerskabet er et middel til integration.
For Dansk Folkeparti forholder det sig omvendt.
Det er jo målet at få statsborgerskab, og man må gå ud fra, at hvis folk får statsborgerskab, så er de fuldt integreret i det danske samfund.
Jeg vil bare lige høre, hvordan det forholder sig, for det lader til, at vi har to vidt forskellige syn på, hvad det vil sige at få dansk statsborgerskab.
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Tak for det.
Det var i forhold til spørgsmålet om at lave ensartede regler i alle kommuner vedrørende parkeringsforhold.
Jeg vil bare høre, om jeg hørte rigtigt, nemlig at Venstre har den holdning, at der skal være de samme regler i alle kommuner, og at det ude i kommunerne ikke skal være muligt at tage hensyn til særlige lokale forhold, der kan bevirke, at der lige præcis i den ene eller den anden kommune kunne være behov for, at man havde andre regler på nogle vejstrækninger.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Jeg skal høre, om Det Radikale Venstre gør sig overvejelser om, hvorvidt man kan støtte det, som en lang række høringsparter anbefaler, nemlig at man – ikke, når der kommer et direktiv – men nu med dette lovforslag får en form for ankemulighed, sådan at sager i stedet for at ende i retten kan afklares langt mere ubureaukratisk for alle i en form for ankeinstans.
Hvordan forholder Det Radikale Venstre sig til den principielle problemstilling, og hvad mener man om hastigheden i det?
Kan vi vente 4-5-6 år, eller skulle vi ikke tage og se på det nu og ikke bare vente på EU-lovgivningen?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-08:
Det er klart, at spørgsmålet om ankemuligheder selvfølgelig er noget, der er vigtigt for Radikale Venstre.
Og man kan selvfølgelig stille sig selv det spørgsmål, om vi skal vente, hvad Justitsministeriet jo for så vidt anbefaler, på, at det her direktiv bliver evalueret.
Nu er jeg jo ikke den sædvanlige ordfører på området, men jeg tænker, at det vil være noget, det vil være naturligt at kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen, og at vi måske kan få nogle flere oplysninger om, hvad tidsperspektivet kan være.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at det er noget, som Radikale Venstre vil følge med skærpet opmærksomhed.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Det vil jeg godt kvittere for.
Det lader til, at der er mange af Folketingets partier, der er optaget af det spørgsmål, så det kunne være, at der kan blive et flertal.
Det kan man håbe på.
Jeg vil godt spørge ind til det her med tidsperspektivet, for hvad er det afgørende tidspunkt for Det Radikale Venstre?
Er det, hvis det ligger 3 år eller 5 år ude i fremtiden, før der sker noget?
Jeg ved ikke, om den radikale ordfører kunne sige lidt om, hvor lang tid der ligesom skal gå, hvor stærkt ønsket er om at få en ankeinstans på det her område ligesom på en lang række andre.
Kan vi vente f.eks. 5 år på et nyt EU-direktiv?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-08:
Jeg synes selvfølgelig, det er rigtig svært på stående fod at komme med sådan en konkret tidsfrist for, hvad jeg synes er rimeligt, og det synes jeg måske også man skal drøfte med den sædvanlige ordfører på området.
Men altså, om hastigheden i det vil jeg sige, at jeg også vil understrege, at der har siddet et udvalg og netop kigget på de her forskellige retssikkerhedsbetragtninger.
Jeg tænker, at det måske også er noget, man har gjort sig nogle overvejelser om, og så kan vi kigge nærmere på det arbejde og diskutere det videre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-08:
Tak for ordet.
Jeg har lovet lige at sige et par ord fra vores trafikordfører, hr. Jonas Dahl, som ikke kan være her i dag, og jeg skal gøre det kort, for der er andre, der har udlagt lovforslaget på ganske glimrende vis.
Vi kan selvfølgelig bakke op om, at det skal koste ekstra, hvis man parkerer på handicappladser.
Jeg synes faktisk, det er fuldstændig utilstedeligt, at det her opleves som et stigende problem.
Vi taler om mennesker, som har et handicap, og som har et behov for at kunne parkere tæt på den institution eller det supermarked, som de nu skal ind i.
Og ja, jeg må sige, at det står sløjt til med nogle danskeres moral på det her område, og jeg har ingen problemer med, at vi sparker lidt hårdere til det her, hvis det kan løse problemerne.
Jeg synes også, det er godt, at vi nu får nogle ens regler for de offentlige parkeringspladser.
Det vil gøre det ulige nemmere at være borger, når man navigerer imellem forskellige kommuner.
Det er også rigtig godt, at der kommer nogle regler for opsætning af skilte på private parkeringspladser.
Vi har haft en del sager i Sydjylland, som jeg kommer fra, hvor man i hvert fald har kunnet få den mistanke, at skiltene bevidst har været placeret på en måde, så borgerne ikke kunne få øje på dem og derved beskytte sig mod at få en bøde.
Det har været lidt wild west-agtigt, og mange af de her pladser har i hvert fald set ud, som om de har fungeret som en slags pengemaskiner.
Så det er fornuftigt, at der kommer nogle regler for det i fremtiden.
Inden der kommer en masse spørgsmål om ankemuligheder, vil jeg sige, at SF også gerne vil gå positivt ind i den diskussion.
Der er jo en mulighed for at indbringe de her ting for domstolene i dag, men jeg er helt med på, at mange ikke gør det, fordi der er tale om småbeløb her.
Så der kan være al mulig god grund til at sikre en noget smidigere proces.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-08:
Det er jo et ubehageligt emne, vi beskæftiger os med her i dag.
I det hele taget er det her med, at man skal generes som bilist ikke noget, der ligger os særlig meget på sinde i Liberal Alliance.
Nogle af elementerne i lovforslaget kan vi dog godt bakke op om.
Vi synes faktisk, at det er en rigtig god idé at fordoble afgiften for overtrædelse af reglerne for handicapparkering.
Vi synes – for at sige det direkte, hvis man må – at det er noget svineri, at folk benytter de pladser, der er reserveret til folk med handicap.
Og vi er glade for, at regeringen for en gangs skyld er på samme side som mennesker med handicap.
Før sommerferien diskuterede vi jo her i Folketingssalen indtil flere forslag om at styrke retssikkerheden for personer med handicap, hvor regeringen desværre afviste forslagene og var på systemets side i stedet for at være på samme side som de mennesker, der har et reelt behov.
Men her er der god grund til at glæde sig over, at man gør lidt.
Det, der irriterer os mest ved dette forslag, er i virkeligheden det her med, at man skal kunne få flere afgifter for samme overtrædelse.
Vi kan sådan set godt forstå, at der i særlige områder kan være et behov.
Altså, jeg forstår godt diskussionen om parkering i nærheden af lufthavne og den slags, hvor folk bevidst udnytter, at de bare kan smide bilen.
Men at man har parkeret sin bil, skal vi sige 7 cm for langt fra en af de der gule trekanter, man f.eks. har i Københavns Kommune, ikke skal benytte sin bil i flere dage, og derfor er blevet begavet med over 1.500 kr. i bøde fra det offentlige, mener jeg er helt, helt urimeligt, og det har alene karakter af, at det bare skal være en pengemaskine for det offentlige og dermed en reel ekstraskat på bilisterne i stedet for noget, der skal have et formål til gavn for borgerne.
I øvrigt vil jeg sige, at vi støtter Venstres tanke om at få det nye nævn.
Det vil vi gerne være med til, hvis man tager det op.
Det synes vi er en rigtig god ting, så retssikkerheden kan styrkes, det ville være dejligt.
Vi er glade for det her med handicapparkering, og sådan set også for det med parkering foran ind- og udkørsler.
Det giver god mening.
Men flere bøder for samme overtrædelse bliver ikke Liberal Alliances politik.
Det er en del af det samme.
At man ikke vil se på at sætte registreringsafgiften ned, er en del af det samme.
Denne regering hader bilister, det er vi ikke i tvivl om.
Liberal Alliance vil kæmpe for, at folk, der har job og bil, også bliver behandlet ordentligt i vores samfund.