runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti frygter vi, at lovforslaget vil medføre løndumping, da forslaget reelt handler om at indsluse flygtninge på det danske arbejdsmarked via en lavere indslusningsløn.
Vi anerkender sådan set, at der er sket en forbedring siden indgåelsen af trepartsaftalen, i og med at der også kommer et tilskud til igu-elever.
Men det ændrer ikke ved det grundlæggende, nemlig at der set med vores øjne er tale om løndumping, og det ønsker vi at modvirke.
Vi har også noteret os, at der med det andet lovforslag, som behandles i dag, indføres en særskilt bonus til virksomheder, der ansætter flygtninge, som ikke er en del af igu-forløbet.
Denne bonus får virksomhederne ikke, hvis de ansætter danskere, og derfor er der sådan set, når man kigger på hele udmøntningen af to- og trepartsaftalerne, samlet set tale om en diskrimination af danskere, hvilket vi ikke ønsker at støtte fra Dansk Folkepartis side.
Dertil kommer, at Dansk Folkeparti grundlæggende er uenige i, at flygtningene skal integreres.
Det ville være dejligt, hvis det kunne lykkes, men al erfaring viser, at det desværre ikke kommer til at ske.
Vi er blevet kloge af skade.
Vi vil ikke integrere udlændinge med asylstatus.
Vi vil hjælpe dem, der kommer til Danmark i en midlertidig periode, og så skal de sendes ud igen.
Hele systemet bør bygges op om, at flygtningene kun skal være i Danmark i en begrænset periode.
Det understøtter mere det, som vi har prøvet, og som vi ved ikke virker.
Der er gennemført over 20 integrationsplaner, og ingen af dem har virket.
Vi frygter, at det også vil blive resultatet med den her plan, og at den ikke kommer til at have den store effekt, hverken i forhold til at integrere dem, der er her, og jo slet ikke i forhold til at sende dem hjem, som vi mener skal sendes hjem.
Dertil kommer, at vi synes, det er forkert, at igu'en medfører, at man optjener ret til dagpenge.
For selv hvis de ønsker at integrere sig, vil det jo alt andet lige have den effekt, at der, når de så har gennemført forløbet og de har optjent deres ret til dagpenge, er et incitament for dem til at gå på dagpenge i stedet for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Så selv hvis man ønsker, at de skal ud på arbejdsmarkedet og integreres i større omfang, så vil det her jo sådan set virke imod hensigten.
På den baggrund skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Tak til ordføreren.
Enhedslisten deler ordførerens kritik af lovforslaget som noget, der vil føre til løndumping.
Men det, der undrer mig lidt, er jo ordførerens argumentation, fordi der jo så er et andet led, der måske er meget vigtigere for Dansk Folkeparti, når det kommer til stykket, nemlig at man slet ikke ønsker, at flygtninge skal integreres.
Der siger man jo, at det her ikke understøtter eller lægger op til, at flygtninge bliver sendt hjem.
Det er sikkert rigtigt.
Men det forhindrer jo heller ikke, at de bliver sendt hjem, den dag der er noget at sende dem hjem til.
Så jeg forstår egentlig ikke den del af argumentationen.
Jeg kunne forstå den, hvis det kun handlede om det med løndumping, for rent principielt er Dansk Folkeparti jo modstander af at integrere flygtninge i Danmark.
Det er jo det, det sådan set handler om.
Det er den vigtigste argumentation.
Så er det bare, at jeg spørger: Jamen hvad er egentlig problemet, hvis vi ser bort fra det her meget forkerte lovforslag, ved at flygtninge har mulighed for at arbejde og forsørge sig selv indtil den dag, det er muligt at sende dem hjem, når der er ro og fred de steder, hvor de kommer fra?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Man kan jo diskutere forskellige modeller for det.
Sådan fungerer systemet i dag.
Og det er jo det modsatte af det, vi har i dag
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Jeg kan høre, at vi opfatter de gældende regler meget forskelligt.
Jeg kan ikke se, at systemet er bygget op på, at flygtninge skal blive her til evig tid.
Det er det da ikke.
Så længe de har flygtningestatus, er der jo mulighed for, at de bliver sendt hjem og bliver bedt om at rejse hjem og sikkert også meget gerne vil rejse hjem, den dag der er fred i deres land, f.eks. i Syrien.
Og hvad er så problemet i, at de i den mellemliggende periode, indtil det er muligt for dem at vende tilbage, så i det omfang, det overhovedet er muligt på det danske arbejdsmarked – og det sætter jeg et stort spørgsmålstegn ved – men i det omfang, det så kan lade sig gøre, forsørger sig selv og bidrager med nogle flere skattekroner, end når de får integrationsydelse, og samtidig erhverver sig nogle kompetencer, som de kan bruge i deres hjemland?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad problemet er i det.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Det er meget smukt at se, hvordan de fleste af Folketingets partier kan samles om, at flygtninge skal sendes på højskole, og så bliver alting jo nok godt igen.
Så held og lykke med den proces.
Den kan vi så evaluere efter et par år og se, om ikke højskoleopholdene virkelig har rykket i forhold til at få integreret de her mennesker fra meget fremmede kulturer.
Pøj, pøj med den del af det.
Sarkasme kan forekomme, vil jeg sige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den del af lovforslaget, der handler om, at man kan få et økonomisk tilskud, hvis man som virksomhed ansætter en flygtning.
Synes ministeren ikke, at det sender et kedeligt signal, at du som virksomhed i Danmark får et økonomisk tilskud, hvis du ansætter en med flygtningebaggrund, men du får det ikke, hvis du ansætter alle mulige andre i det danske samfund?
Er det ikke et lidt kedeligt signal at sende?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Nej, det synes jeg bestemt ikke det er, og det synes jeg ikke, fordi vi alle sammen ved, at det ikke nødvendigvis er nemt at få en flygtning ind på en arbejdsplads.
Det er jo selvfølgelig sådan, at man meget sjældent kan arbejde sin egen løn hjem fra begyndelsen.
Man kan have traumer med, og der kan være andre ting, der gør, at det kan være besværligt.
Og så er der jo også det faktum, som især hr. Christian Langballe påpegede under førstebehandlingen af det forrige lovforslag om igu'en, at det jo er mennesker, der kommer med en helt anden kulturel baggrund.
Derfor kan det være svært.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Men står ministeren ved, at det de facto er forskelsbehandling og diskrimination af danskere, og at det så er Venstres politik?
Og er der andre områder, hvor man så ønsker at indføre det, fordi man mener, at man kan gøre det for at sikre en bedre integration?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Nej, det mener jeg bestemt ikke det er, alene af den grund at der jo også tidligere er set bonusordninger for andre grupper.
Det kan f.eks. være lærlinge.
Der har der også være bonusordninger, og det har jeg ikke haft opfattelsen af skulle være diskriminerende over for nogen.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg vil godt høre ministeren – for nu vil jeg godt prøve at være lidt positiv og konstruktiv – med hensyn til det der med højskoler, som jeg har lidt svært ved forstå, for jeg vil virkelig mene, at det jo sådan er lidt den samme utopi: Tror man virkelig på – det vil jeg godt høre ministerens holdning til – at hvis man nu sender mange af de her flygtninge, måske 100.000 eller flere, på højskole frem mod 2020, så bliver de bare uden videre integreret i det danske samfund?
Det er der jo altså nogen der tror på.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Tak for det.
Jamen jeg vil bare kvittere for, at ministeren vil invitere for at drøfte det med højskolerne.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Så vil jeg spørge ind til det med helbredserklæringer.
Det er der også flere der har udtrykt bekymring over.
Kan ministeren kommentere det?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Først og fremmest kan jeg sige, at jeg glæder mig til at se de partier, der er positive over for det her lovforslag, til en snak om mulighederne for højskoleophold.
Og hvis man kan se, at man har med en helt ung og frisk mand at gøre, er der jo ingen grund til at bruge rigtig mange ressourcer på at helbredsundersøge vedkommende.
Derfor er der nu lagt en prioriteringsmulighed ind.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Ministeren sagde, at hvis man nu har en ung og rask og frisk flygtning, er der ingen grund til at sende ham til helbredstjek, så jeg spørger bare ministeren: Hvem skal afgøre, om den her flygtning er rask og frisk?
Er det kommunen, der skal afgøre det?
Det er jo sådan noget, vi normalt har læger til, men hvem skal afgøre det?
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Det er et samspil.
Det er også den enkelte flygtning selv, og derfor er det et samspil.
Det er jo ikke sådan, at når man kommer her til Danmark, mister man fuldstændig al selvstændighed, og så skal man nødvendigvis pakkes ind i vat og sagsbehandlere.
Der må sådan set også være et ansvar, der påhviler den enkelte, der kommer hertil.
Så det er et samspil imellem kommuner, asylcentre, den historik, der er, og så selvfølgelig flygtningen selv.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Jeg har ikke oplevet de hidtil gældende regler som et forsøg på at pakke flygtninge ind i vat.
Det er vel bare en meget fornuftig tilgang at have til det, at når der kommer mennesker, der har været udsat for alvorlige ting og måske også har opholdt sig i flygtningelejre et stykke tid, hvor de sanitære forhold, hygiejne osv. ikke er noget at prale af – for at sige det mildt – så er det en god idé, at man lige foretager et helbredstjek.
Så er det ikke bare nogle meget, meget små sko, man går i, fordi man ikke lige vil bruge den time?
Jeg kan ikke se, det er andet.
For det kunne jo forkorte den periode, fra flygtningen kommer til landet, og så til vedkommende kan komme ud og være i en virksomhedspraktik og arbejde for integrationsydelsen.
Er det det, der plager ministeren, altså at der går en times tid fra det forløb?
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg må så bare konstatere, at det måske i virkeligheden er en mangel på alvor i forhold til de generelle problemer og udfordringer, vi står over for, at man tror, at man bare kan sende folk en tur på højskole.
Altså, det er mennesker, der kommer med en hel anden kulturbaggrund og fra en helt anden kulturkreds.
Jeg må så sige, at det har jeg meget svært ved at begribe, men jeg tror ikke, jeg skal sige mere i den her sag.
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Venstres politik er i dag, at flygtninge primært skal integreres igennem arbejdsmarkedet.
Som sagt er vi villige til at tage en dialog.
Lige så vel som vi har nogle særlige uddannelsestiltag for flygtninge under 25 år, som er erklæret særlig uddannelsesklar, er vi også villige til at se på det i forhold til højskoler.
Men bare at åbne op for, at kommunerne kan gøre det på må og få, tror jeg vi skal være påpasselige med.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Nu blev jeg lige grebet af ordførerens bemærkning om det her med højskolerne og kommunernes ret til at bruge højskolerne i integrationsindsatsen.
Jeg forstår ikke helt det der med, at det er noget, kommunerne gør på må og få, som det antydes, altså nærmest en eller anden form for mistænkeliggørelse af, at det her ikke virker så godt som det at bruge arbejdsmarkedet til integration.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der er ved den højskoleindsats, der skulle være dårlig.
Hvad er det, der gør, at arbejdsmarkedet skulle integrere bedre, end højskolerne gør, når erfaringerne viser præcis det modsatte?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Jeg beklager meget, hvis jeg ikke udtrykte mig korrekt eller klart nok før.
Venstre ønsker, at så mange som muligt skal ud på arbejdsmarkedet.
Hvis der er unge flygtninge, som vil falde i en kategori, hvor de har bedre af at komme på en højskole, så er vi villige til at tage en dialog om det.
Vi ønsker bare ikke, at det skal være en de facto-løsning for alle kommuner at kunne gøre det på må og få.
Vi synes, det skal tilpasses, præcis ligesom vi har tilpasset det for særlig uddannelsesklare unge på 25 år, for der er særlige ordninger for dem.
Så vi er selvfølgelig villige til at se på en særlig ordning.
Men jeg mener ikke, at det pr. definition er det bedste for alle flygtninge bare at komme på et højskoleophold.
Jeg mener, at der er rigtig, rigtig mange, nok flertallet, der vil have langt bedre af at komme ud på arbejdsmarkedet.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Jamen jeg er da glad for at høre, at ordføreren i hvert fald åbner op for en dialog om det her.
Men jeg bliver nødt til at spørge til det der med, at det skulle være noget, kommunerne gjorde på må og få.
Det er jo noget, kommunerne gør, fordi de vurderer, at det er det bedst tænkelige i den her situation.
Er ordføreren så ikke enig i, at kommunerne fortsat skal kunne træffe det valg, nemlig at vælge at sige, at i det her tilfælde er det bedre med et højskoleophold end at bruge arbejdsmarkedet?
Skal kommunerne ikke stadig væk have den ret til at træffe et fagligt fornuftigt valg og sige, at det er det, der giver bedst mening i det her tilfælde?
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Igen vil jeg beklage, hvis jeg ikke udtrykte mig særlig klart før.
Vi er som sagt villige til at tage en dialog om det, men det skal være en skræddersyet løsning, således at det skal være tilpasset de flygtninge, der har reelt behov for det, og ikke bare for alle flygtninge.
Formålet er at få folk i arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Nej, det er rigtigt.
Det er en stor udfordring, man har, med hensyn til hvordan man tager fat om det.
Men jeg synes nu egentlig, at erfaringerne fuldstændig afhænger af, hvad det er for en type virksomhed, og hvad det er for en type mål, man har sat op.
De steder, hvor man har et meget snævert, måske ovenikøbet økonomisk mål med det, flytter det jo ikke noget som helst.
Der risikerer man jo, som hr. Finn Sørensen selv har været inde på, at man kommer til at arbejde sammen med mennesker, der netop slet ikke er danskere, eller man kommer til at arbejde alene et sted, og så giver det ingen mening overhovedet.
Men forløb kan skrues sammen, så de bliver en træningsbane eller et tilløb til at komme ind på arbejdsmarkedet, men det kræver rigtigt nok, at det er virksomheder, der formår at sætte forløbet ind som andet end billig arbejdskraft.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-10:
Tak for det.
I udgangspunktet er vi faktisk meget positivt indstillede over for det her lovforslag.
Der er en hel del elementer fra SR-regeringens udspil »Alle skal bidrage«, der udkom for over et år siden, men som Venstre dengang ikke ville være med til at diskutere.
Så jeg er rigtig glad for, at Venstre i dag ser anderledes alvorligt på integrationsopgaven; bedre sent end aldrig.
Flygtninges kompetencer skal vurderes hurtigere.
Der sættes gang i noget aktivering tidligere og i turbodansk i asylfasen.
Integrationsprogrammet skal være langt mere virksomhedsrettet.
Sprogundervisning kan foregå samtidig med virksomhedspraktik, og integrationsindsatsen skal foregå langt mere sammenhængende med mindre bureaukrati og mere fleksibilitet til kommunerne.
Og så skal flygtninge i højere grad boplaceres i kommuner, hvor der netop er behov for dem og deres kompetencer.
Det er alt sammen rigtig fornuftigt.
Så er der to store tidsler i det her lovforslag.
Det ene handler om at droppe det obligatoriske kommunale sundhedstjek af alle flygtninge, det er vi rigtig kede af i Radikale Venstre.
Vi er bange for, at det er en besparelse, som kommer rigtig dårligt igen.
Det håber vi, som andre ordførere tidligere har udtrykt, at regeringen vil se på igen.
Den anden tidsel stikker endda meget voldsomt.
Der er heldigvis en række ordførere, der har været inde på det.
Den handler om, at kommunerne som følge af loven ikke længere får mulighed for at bruge højskoleophold ud over 6 uger som en del af integrationsprogrammet.
Og højskolerne er nogle af de allerbedste til integration.
Det er faktisk en ren integrationsbooster.
Her taler man dansk døgnet rundt.
Her får man netværk, der holder resten af livet.
Her får flygtninge på mange måder en manual til, hvad man vel kan kalde den danske indforståethed.
Man får praktisk talt dansk kultur, danske værdier, ligestilling, ligeværd, lige rettigheder og demokratiforståelse ind i kroppen gennem alle sanser.
Derfor må jeg jo kigge mig omkring i Folketingssalen og spørge: Hvem er det, der ikke kan lide det?
Og hvorfor er I imod de ting, gode danske værdier?
Praktiserer I ikke det, I prædiker?
For Radikale Venstre er det afgørende, at kommunerne fortsat har mulighed for at bruge højskolerne som en del af integrationsprogrammet, og derfor vil vi i lighed med en række andre partier afvente ministerens indstilling til dette.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Vi skal blive meget bedre til at gøre en vanskelig situation lettere.
Der er brug for mange initiativer og mindre bureaukrati.
En vellykket integration er til glæde både for den enkelte flygtning og for samfundet.
Kommunerne og arbejdsmarkedet er jo netop to vigtige tandhjul i den maskine, der skal få nye borgere ind i det daglige liv i Danmark.
Det her lovforslag er måske ikke lige et, der rykker de store hegnspæle, men de mange forslag, som er aftalt med kommunerne, kan, som vi ser det, samlet set ende med en bevægelse i den rigtige retning.
Der er også mange udfordringer i lovforslaget, bl.a. indholdet i den virksomhedsrettede indsats, men grebet rigtigt an kan et forløb i en virksomhed ende med at blive vejen til job og ikke til at blive udnyttet som billig arbejdskraft.
Men det kræver, at der er opkvalificering tæt forbundet med det virksomhedsrettede forløb.
Vi ser også, at man på anden vis kan bruge opkvalificering som netop det, der kan bane vejen ind til hjertet af det danske samfund, og herunder ser vi, at højskoleophold kunne spille en vigtig rolle.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Tak til ordføreren.
Jeg kan høre, at ordføreren i hvert fald et stykke ad vejen deler Enhedslistens bekymringer i forhold til den her, jeg ville kalde det overdrevne vægt, der lægges på de virksomhedsrettede forløb, som jo i praksis er virksomhedspraktik.
Så siger ordføreren, at det kan blive meget godt, hvis det er forbundet med noget opkvalificering i de her forløb, men problemet er, at det indeholder lovforslaget jo ikke noget om.
Tværtimod står der jo et sted i bemærkningerne, at det, det handler om, er, at flygtninge så hurtigt som muligt kommer ud og arbejder for integrationsydelsen.
Og hvor lav den er, ved vi to i hvert fald.
Jamen altså, det siger jo mere end mange ord, hvad det her egentlig handler om.
Er det ikke rigtigt?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-10:
Jeg synes, at jeg har et lidt mere nuanceret syn på det.
Jeg synes, at vi i en række situationer har oplevet, at hvis man griber virksomhedspraktik rigtigt an, så kan det blive en træningsbane, det kan blive et tilløb, som nogle mennesker kan have brug for i en periode af deres liv.
Men det kræver jo – og nu bruger jeg ordet opkvalificering, men det er opkvalificering forstået bredt – at hvis det eksempelvis er, som hr. Finn Sørensen tidligere har nævnt, at det ender i virksomhedspraktik på et eller andet lager et sted, hvor der ikke er et øje i nærheden, så man ikke i den forstand får kulturel, sproglig eller på anden vis opkvalificering, giver det ikke meget mening.
Men grebet rigtigt an i rigtige virksomheder kan det faktisk være det, der flytter folk over i job.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-10:
Det er jeg sådan set i princippet enig i.
Det var jo sådan, det oprindelig var tænkt, dengang virksomhedspraktik maks. var 4 uger, men nu er den altså 3 måneder.
Og der er jo ikke i lovgivningen, heller ikke i det, der foreslås her, nogen krav til arbejdsgiverne om, hvad det egentlig er, flygtningen skal have ud af det.
Og så har vi jo erfaringerne.
Dansk Socialrådgiverforening har jo undersøgt, hvad jobeffekten af den her virksomhedspraktik for flygtninge er.
11 pct. kommer i ordinært arbejde.
Socialforskningsinstituttet har lavet en undersøgelse, der viser, at man ikke kan dokumentere, at der er nogen jobeffekt af betydning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-10:
Så kom vi til det næste forslag, samleforslaget, som jeg har hørt flere kalde det, fordi der er utrolig mange forskellige dele af lovgivningen, som bliver berørt af dette forslag.
Det handler jo dybest set om at skulle sørge for at kunne integrere flygtninge bedre, både i forhold til virksomheder og i forhold til dagtilbud og skoler og lave en ordentlig fleksibilitet for kommunerne på en lang række af de her områder.
Noget af det hænger jo også sammen med det forslag, der skal behandles i morgen på undervisningsministerens område, L 190, om de frie skoler.
Liberal Alliance er positiv over for det her forslag.
Vi har sådan set kun en enkelt ting, som vi er lidt optaget af, og som vi også på forhånd har meddelt ministeren, nemlig komplikationen i forhold til muligheden for, at de her flygtninge stadig kan komme ind på et længerevarende højskoleforløb.
Jeg skulle i øvrigt hilse fra min gode ven hr. Naser Khader og sige, at præcis den indvending også gør sig gældende for Det Konservative Folkeparti.
Inger Støjberg (V), 2016-05-10:
Der kommer altså også flygtninge hertil, som absolut ikke har behov for at få et stort og omfangsrigt helbredstjek.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Men vi har jo konkret og meget aktuelt haft nogle sager, bl.a. danmarkshistoriens værste terrorsag, hvor der gentagne gange blev indsmuglet mobiltelefoner, som blev brugt til at koordinere vidneforklaringer, og det afholdt jo i hvert fald ikke de her gerningsmænd fra at tage telefonerne med ind.
Hvad mener Alternativet der kan stoppe det?
For der er jo ikke en teknisk løsning lige nu og her, som vi bare kan hive ned fra hylden.
Hvis Alternativet er imod det eksisterende forslag, hvad er så det alternative forslag til at løse det her problem?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jeg forsøgte i hvert fald at redegøre for, at jeg synes, det er brugen af kropsscannere – og det er jo også det, man giver adgang til i det her lovforslag – og det er det, jeg siger at Alternativet støtter.
Der er bare mere i det her lovforslag end det.
Altså, jeg synes, vi blander tingene sammen.
Jeg synes, det ville være rigtig positivt, hvis vi her havde et lovforslag, der handlede om at styrke teknikken i forhold til at få indført kropsscanere og eventuelt jammere, hvis det er noget, der er tilgængeligt på markedet.