Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Tak for det.
Og da Det Konservative Folkeparti ikke kan være til stede i salen, vil jeg også tale på vegne af dem.
Vi behandler i dag B 45, forslag til folketingsbeslutning om nabotjek af erhvervsrettet lovgivning.
Med forslaget pålægger Folketinget regeringen at gennemføre nabotjek af love og regler i andre lande forud for ny erhvervsrettet lovgivning i Danmark.
Regeringen skal sikre, at erhvervsrettet lovgivning ikke er mere restriktiv end lovgivning i andre lande, som vi normalt sammenligner os med.
Et sådant nabotjek skal altså foretages af hensyn til Danmarks konkurrenceevne.
Flere virksomheder i Danmark oplever, at den erhvervsrettede lovgivning i Danmark er mere restriktiv end i vores nabolande som f.eks. Tyskland og Sverige.
Forslaget har altså til formål at dæmme op for den overimplementering af erhvervsrettet lovgivning og erhvervsrettet EU-lovgivning, som vores virksomheder oplever.
Dermed øges chancerne for, at danske virksomheder kan klare sig i den internationale konkurrence.
Naturligvis skal Danmark leve op til europæiske og internationale krav inden for erhvervsrettet lovgivning, men vi skal ikke indføre flere regler end nødvendigt, og vi skal ikke være mere restriktive end nødvendigt.
Der er for mange eksempler på konkurrencehæmmende regulering i Danmark.
Danske særregler og mangel på EU-harmonisering påvirker produktiviteten negativt.
Danske virksomheder står altså ringere, hvis de skal leve op til strengere krav end i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Samtidig har vi det højeste skattetryk og en af de højeste marginalskatter for højtlønnede.
Det høje omkostningsniveau stiller enorme krav til produktiviteten, og samtidig gør det danske skattesystem det besværligt for danske virksomheder at tiltrække nye investeringer og belønne deres medarbejdere for deres ekstra indsats.
I den forbindelse er det heller ikke nogen hemmelighed, at den danske produktivitetsudvikling er gået i stå.
Samtidig er andre lande omkring os blevet stadig dygtigere og mere produktive.
Konsekvensen er, at vi taber ordrer og job, fordi den ringe udvikling i produktiviteten svækker dansk konkurrenceevne.
Konkurrence er et af de elementer, der har væsentlig betydning for produktivitetsudviklingen.
Konkurrence fremmer netop virksomheders virkelyst og incitament til at udvikle nye produkter og services.
Derfor bør det for virksomheder, myndigheder og politikere være en klar målsætning at sikre en så fri og lige konkurrence som overhovedet muligt.
Det handler om at skabe de rigtige rammer for konkurrencen.
Reguleringen må ikke skabe unødige barrierer for adgangen til brancher og markeder.
Adgangen til et velfungerende marked skal være ens for alle, og det samme gælder håndhævelsen af reglerne.
Reglerne skal fortolkes og håndhæves ens, hvis det indre marked skal fungere efter hensigten.
Og det indre marked aftager altså to tredjedele af dansk eksport.
Så det er klart, at vi alle har en interesse i, at det fungerer optimalt, for hvis det indre marked fungerer efter hensigten, øges produktiviteten også.
Derfor foreslår vi fra Venstres og Konservatives side, at det er nødvendigt at foretage et nabotjek, inden vi gennemfører erhvervsrettet lovgivning i Danmark.
Det er værd at skrue på den her simple knap, og vi skal gøre det for at sikre de bedste rammer for danske virksomheder, for det er de danske virksomheder, der fremover skal sikre vækst og velfærd.
Så vil jeg i den forbindelse også takke for debatten, der har været i forbindelse med beslutningsforslaget,
og sige, at jeg er lidt skuffet over, at vi ikke kunne komme op på et sådan lidt mere politisk schwung; der var lidt for mange teknokratiske argumenter for, hvorfor det ikke kunne lade sig gøre, men jeg savnede nogle, kan man sige, politiske argumenter for, hvorfor det her ikke er en god idé.
Og jeg er da også ked af, at nogle af ordførerne henviste til, at hvis man vil stille spørgsmål, kan man gøre det i udvalgsbehandlingen, for mig bekendt er det kun ministeren, man kan stille spørgsmål til i udvalgsbehandlingen.
Så jeg er skuffet over, at vi ikke kunne få en god politisk debat.
Hvis man så kigger på, hvad det er, regeringen foretager sig i den her forbindelse, og hvor det er værd at lave et nabotjek, så kan man jo bare kigge på, at det første, den her regering gjorde, var at hæve skatter og afgifter med 6 mia. kr., herunder en NOx-afgift.
Man gjorde det oven i købet mindre attraktivt at arbejde, og det forholder sig stadig sådan, at hvis et par på kontanthjælp skal have 1.000 kr. mere til sig selv om måneden, skal den ene ud at finde et job til over 30.000 kr., og det er da ikke noget, der fremmer dansk konkurrenceevne eller skaffer flere job i bogen til danske virksomheder.
Undskyld mig, men det lyder altså meget som embedsmandsargumenter og sådan lidt af en teknokratforklaring.
Det handler om at sikre danske arbejdspladser.
Ministeren siger, at man allerede i forvejen gør sig overvejelser om at kigge på naboer, og hvad de gør, og så vil jeg gerne høre ministeren, for vi har jo debatteret gartnerierne og NOx-afgiften tidligere, hvad det var for nogle overvejelser, ministeren gjorde sig, da man indførte NOx-afgiften og så ifølge ministeren og den sædvanlige procedure kiggede til Sverige og Tyskland.