runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Mere tid til at hjælpe borgerne var også det, der var argumentet, mantraet og hele salgsnummeret, da det var, at den samme regering for år tilbage ville centralisere SKAT.
Lad os nu få mere tid til borgerne, lad os få noget bedre service, sagde man.
Men hvad er der egentlig sket i mellemtiden?
Jeg står her med en artikel fra den 18. september 2007, hvor man lige har introduceret det nye SKAT, og hvad er overskriften?
Den er: Hallo.
For man har fået en betydelig længere svartid, når man ringer op til SKAT for at få hjælp.
Det, borgerne oplevede, da man centraliserede SKAT, var, at hvor man tidligere kunne gå hen i sin kommune og få hjælp til at få udfyldt sin selvangivelse osv., skal man nu henvende sig et centralt sted.
Da er det altså, at mange ældre kommer til os og siger: Gør I det samme med folkepensionen, gør I det samme med boligsikringen, er vi bange for, at det samme, vi oplevede med SKAT, sker i forhold til de områder.
Kan ministeren ikke se, at det ville være uheldigt, at de dårlige erfaringer, der er med SKAT, ville blive ført over på de andre områder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Det er regeringens opfattelse, at vi skal have mest muligt ud af skattekronerne med henblik på at give borgerne den bedst mulige service for pengene.
Derfor er vi optagede af at se på arbejdstilrettelæggelsen på området for det, vi kalder objektiv sagsbehandling.
Den objektive sagsbehandling er kendetegnet ved, at den ikke eller kun i begrænset omfang indholder skøn.
Langt det meste af sagsbehandlingen baserer sig i stedet på objektive kriterier, f.eks. alder eller indkomst.
Det gør det muligt at samle denne sagsbehandling og udnytte de stordriftsfordele, der er.
Finansministeriets beregninger viser, at der kan realiseres omkring 300 mio. kr. om året ved at samle den objektive sagsbehandling.
Regeringen vil hellere bruge skattekronerne på service end på administration, og derfor ønsker regeringen at samle den objektive sagsbehandling.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Der er bare det ved det, at noget af den sagsbehandling, der foregår i landets kommuner, rent faktisk er service.
Der er det, man siger fra regeringens side, at på samme måde, som vi har beskåret SKAT meget drastisk, vil vi nu gøre det i forhold til de kommunale medarbejdere, der sidder og rådgiver her.
Man skal altså ned på 150 årsværk på landsplan, altså cirka halvanden medarbejdere pr. kommune, der skal sidde og sagsbehandle.
Der vil man altså risikere, at folk får en meget ringere vejledning, så der f.eks. vil være folkepensionister, der går glip af de ydelser, de skal have.
Det næste er jo, at det også er et brud med strukturreformen og den ånd, der var i den, hvor man skulle have én indgang til offentlige.
Nu er der lige pludselig flere.
Jeg står her med en artikel fra Computerworld, hvor ministerens partikollega, Erik Fabrin, giver udtryk for, at det er i strid med kommunalreformens mål.
Så hvad er ministerens kommentar til det med kommunalreformen, altså at man havde det mål, at man skulle have én indgang, men nu får man flere?
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-21:
Det lyder kort og godt: Hvad er ministerens holdning til, at der er op imod 2 måneders ventetid på at komme til køreprøve?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-21:
Jamen jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er udmærket, at hr. Henrik Brodersen rejser det spørgsmål.
Jeg synes, at der er god grund til at rejse det.
Jeg vil starte med at sige, at vi selvfølgelig er enige i, at 2 måneder er alt for lang en ventetid for at komme op til en køreprøve.
Det er noget, som jeg og også min forgænger har lagt stor vægt på, altså at vi holder ventetiden på køreprøver på et rimeligt niveau.
Nu har der været noget omtale af det, og på den baggrund har Justitsministeriet så bedt Rigspolitiet om at redegøre for de aktuelle ventetider, og der må jeg sige, at det desværre er sådan, at man i hvert fald i visse politikredse har uacceptabelt lange ventetider.
Især til den praktiske prøve til en almindelig bil er der en lang ventetid.
Målsætningen er jo, at vi skal afvikle det inden for 1-2 uger, og så er det jo ikke godt nok, at der er så lange ventetider, som der er.
Det er jo de enkelte politikredse, der har ansvaret for at tilrettelægge køreprøverne, og som jeg forstår det, har der i nogle kredse været en positiv udvikling i ventetiden, mens der altså også er politikredse, som – hvad skal vi sige? – stadig væk har nogle store problemer med at få ventetiderne bragt ned.
Det må de så se at få gjort.
Rigspolitiet har iværksat forskellige tiltag på området for at se, hvad de kan gøre for at effektivisere og modernisere prøvesystemet.
Der er åbnet op for, at ikkepolitiuddannede personer – det kunne være kørelærere – kan ansættes i politikredsene som prøvesagkyndige.
Der er en modernisering af teoriprøvesystemet på vej, og også et digitalt teoriprøvesystem forventer vi vil kunne blive udrullet i den nærmeste fremtid.
Så der er altså også nogle generelle tiltag på vej.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-21:
Hvad er ministerens holdning til, at der er op imod 2 måneders ventetid på at komme til køreprøve?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Alle borgere vil også efter en samling af den objektive sagsbehandling kunne møde op på de kommunale borgerservicecentre og få generel vejledning og assistance.
Det gælder både for almindelige borgere og for såkaldte svage borgere.
Jeg vil citere min tidligere besvarelse af Kommunaludvalgets spørgsmål nr. 84: Det er alene sagsbehandlingsopgaver og de ikkepersonlige kontaktkanaler, brev, telefon m.v., som påtænkes samlet i sagsbehandlingscentrene.
Regeringen er meget optaget af de svages behov, og det har bl.a. derfor været vigtigt for os at sikre, at borgerne fortsat kan henvende sig i kommunerne og få generel vejledning og assistance.
Ved at organisere arbejdet på den måde, at de rutinemæssige opgaver, som ikke kræver sagsbehandling, samles, så bliver der jo mere tid til at hjælpe borgerne.
Den objektive sagsbehandling er kendetegnet ved, at den ikke eller kun i meget begrænset omfang indeholder skøn i sagsbehandlingen, som kræver lokal tilstedeværelse.
Langt det meste af sagsbehandlingen baserer sig i stedet på rent objektive kriterier, f.eks. alder og indkomst, som jeg sagde.
Det gør det muligt at samle selve sagsbehandlingen i egentlige sagsbehandlingscentre.
På den måde kan man sige, at det minder om den objektive sagsbehandling, om udbetaling af f.eks. ATP, SU, børnecheck m.fl., som i dag administreres ét sted.
Regeringens analyser har omhandlet folkepension, boligstøtte, barseldagpenge, forskudsvis udbetalt børnebidrag samt de dele af førtidspensionsadministrationen, som er sammenfaldende med administrationen af folkepension.
Formålet er at frigøre ressourcer fra administration, så vi i stedet kan bruge dem til service for borgerne.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Jo tak.
Så er det jo, jeg kan få lov til at uddybe det, jeg var inde på i det forrige spørgsmål, for det her hænger jo sammen.
Man kan selvfølgelig spørge: Hvorfor bliver man ved med at tage det op?
Det er, fordi der bliver ved med at være borgere, der er bekymrede – det er borgere, der tænker: Der blev sagt fra regeringens side, vi kunne få den samme service, når det handler om skat, men man ville rationalisere og skære ned på antallet af medarbejdere, så nu får vi en ringere service.
Når det så drejer sig om det her område, som handler om vores folkepension, som handler om vores boligsikring, så er vi faktisk oprigtig talt nervøse for, at de igen svigter vores tillid og skriver noget, der ikke passer.
Når man ser på det svar på spørgsmål nr. 95, som er givet til Kommunaludvalget, kan man meget tydeligt se, at der bliver skrevet: Som led heri skal kommunerne gøre borgerne opmærksomme på deres mulighed for at søge hjælp hos en anden myndighed eller en anden lovgivning.
Der er det f.eks. Ældremobiliseringen, der var på besøg i Kommunaludvalget i dag, siger: Vi oplever altså borgere, der fortæller, at de henvender sig i kommunen for at få hjælp, fordi de simpelt hen tror på, hvad regeringen har skrevet.
Men heller ikke her passer det, så det, de får at vide i kommunen er: Du skal søge hjælp i det centrale center.
Det er det, de er bange for kommer til at ske med folkepensionen, og det er i forbindelse med det, de er bange for, at der er nogle, der ikke får de ydelser, de rent faktisk har krav på.
Så i stedet for at få den fulde folkepension med de tillæg, der er, får man måske kun en reduceret udgave.
Er ministeren ikke bekymret for det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Den her diskussion er mig helt ufattelig.
Hvor i hr. Magnus Heunickes mange papirer står der, at borgerne ikke længere skal kunne henvende sig til kommunen?
Hvor står det i disse papirer?
Jeg står nu for tiende gang og forklarer, at vi stadig skal hjælpe de borgere, der har brug for hjælp, og hr. Magnus Heunicke står bare og postulerer noget ud af den blå luft.
Jeg ved ikke, om det er af ond vilje, men det i hvert fald fløjtende forkert, hvad hr. Magnus Heunicke står og siger, for hvor står der i nogen af de rapporter, at nu skal borgere, der har brug for hjælp, ikke have personlig hjælp?
Ingen steder.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Det er så den respekt, som regeringen og ministeren har for de mange ældre, der er bekymrede i øjeblikket, og som vælger at komme i deputation i Kommunaludvalget for at rejse det her spørgsmål.
De er oprigtig bekymrede for, at de får en ringere service.
De hørte, at regeringen lovede nøjagtig det samme som her, da det var skatten, det handlede om.
Nu har vi kæmpe restancer, det sejler i SKAT, og borgerne får en dårligere service.
Det er borgerne bekymrede for, og der synes jeg, det er lidt for sølle, at regeringen står og siger, at det bare er forkert, at det ikke passer, og at man har skrevet, at der nok skal blive ved med at være service ude i kommunerne.
Folk er bange for det her, og det skulle man tage alvorligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Hr. Rasmus Prehn skylder os jo at forklare, hvor der står, at regeringen vil fjerne den forpligtelse til individuel hjælp til borgerne.
Hr. Rasmus Prehn står her i Folketinget – og nu er det så tiende gang – og postulerer, at regeringen vil fjerne den hjælp.
Tværtimod, ved at fjerne rutineopgaverne og løse dem kan vi jo gøre mere ud af at hjælpe de borgere, der har brug for hjælp.
Næste gang vi mødes, kan vi så ikke lige få på bordet, hvor det er, der står, at regeringen ikke vil hjælpe pensionister, som har brug for hjælp?
Tværtimod står der alle steder, at hele formålet er, at vi skal hjælpe dem, der har behov for det, men for alle dem, der ikke har behov for hjælp, kan vi finde en smartere måde at løse det her på, så vi kan frigøre kroner og øre, der kan bruges til at hjælpe dem, der har behov for det.
Det er altså, synes jeg, en sund og fornuftig måde at gøre det på, og det bidrager ikke til meget, at hr. Rasmus Prehn onsdag efter onsdag står og siger noget, der er forkert.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Frygter ministeren ikke, at konsekvensen af centrale administrative servicecentre til samling af objektiv sagsbehandling bliver, at svage borgere ud over at opleve en ringere service også risikerer at miste ydelser, de har krav på, hvis de ikke længere kan henvende sig til deres kommune og få hjælp?
Frygter ministeren ikke, at konsekvensen af centrale administrative servicecentre til samling af objektiv sagsbehandling bliver, at svage borgere ud over at opleve en ringere service også risikerer at miste ydelser, de har krav på, hvis de ikke længere kan henvende sig til deres kommune og få hjælp?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-22:
De Konservative støtter også forslaget.
Også det her lovforslag handler om at styrke erhvervsuddannelserne og styrke tilgangen af talenter til erhvervsuddannelserne.
Ved at have 10. klasse på en erhvervsuddannelse bliver 10. klasse begyndelsen på en erhvervsuddannelse frem for afslutningen på en folkeskole.
Det går vi meget varmt ind for.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-22:
Når man når frem til sin ungdomsuddannelse, har man allerede kendt sin vejleder i rigtig mange år, for man starter med at få vejledning i folkeskolen, og det er vejledningen i UU-centeret, der bærer en igennem, til man er 25 år.
De kender til, hvor man er, og ved, hvordan de kan støtte, og er en elev ved at droppe ud fra et sted, er de også klar til at fange vedkommende ind og hjælpe med at finde nye veje.
Derfor er der altså det netværk, der skal til, og det er fint nok, at lederen på uddannelsen siger, at der altså er en her, de har brug for noget hjælp til, og så kommer UU-centeret med det samme.
Og ellers er der også en hurtig kontakt fra UU-centeret til den enkelte unge, hvis der er behov for det.
Vi skal ikke gøre det mere svært, end det er, for der er nu sikret, at der er ressourcer til det her system, som er beskrevet i lovforslaget, og derfor synes jeg, det er den helt rigtige måde at gøre det på.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-22:
Dette forslag er også en del af aftalen fra efteråret i globaliseringskredsen, men i dette tilfælde er kredsen jo udvidet med SF, da det også omfatter 10.-klasses-forligskredsen.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Det er en ændring af den måde, vi giver mulighed for 10.-klasses-tilbuddene på i dag.
Man kan sige, som det også står i fremsættelsestalen, at 10. klasse her bliver en indledning til en erhvervsuddannelse.
Det ville jeg nok ikke have formuleret på den måde, hvis det var mig, der havde skrevet det.
Men det er accepteret.
Herefter kan eleverne aflægge folkeskolens prøve.
Men man skal bare notere sig, at det jo forudsætter, at den samlede 10. klasse lever op til 10. klasses mål og indhold, som det fremgår af lov om folkeskolen.
Så det er jo reelt en 10. klasse, men den deles bare på to forskellige institutioner.
Bare og bare, det betyder sikkert meget for mange unge, og derfor slutter vi også op om det her forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-22:
Vi må og skal have løst problemet med alt for mange unge, som ikke får en ungdomsuddannelse.
Det er jo et problem, som oven i købet i øjeblikket koster det danske samfund 6 mia. kr. om året i tabt arbejdsudbud, overførselsindkomster osv.
Derfor er det også et rigtigt fint forslag, vi her behandler.
Hensigten med forslaget er at lette overgangen fra 10. klasse til erhvervsuddannelserne ved bl.a. at give mulighed for at placere 10. klasse på erhvervsuddannelserne og ved at give mulighed for et slags vekselforløb, hvor eleven er 20 uger i 10. klasse og så efterfølgende 20 uger på erhvervsuddannelsens grundforløb.
Det er helt i orden, at vi i dag afprøver mange forskellige muligheder for at sikre, at flest muligt tager en ungdomsuddannelse.
Det er jo også derfor, at vi i oppositionen bl.a. har fremsat forslag om en fleksuddannelse.
Men fra SF skal det ligge helt fast, at vi på ingen måde vil være med til at begrænse adgangen til 10. klasse hverken nu eller på sigt.
10. klasse er blevet en rigtig stor succes rundt om i kommunernes 10.-klasses-centre, hvor man nu i højere grad ser 10. klasse som en overgang fra folkeskole til ungdomsuddannelse mod tidligere udelukkende en afslutning på folkeskolen.
Det er også en meget stor succes for de unge, der vælger at tage 10. klasse som et efterskoleophold.
Det medvirker både til at øge elevens uddannelsesparathed, modenhed og elevens personlige kompetencer.
Vi må ikke forhindre vores unge i at vælge den mangfoldighed af 10. klasses tilbud, som findes ud over landet, men vi må meget gerne som med det her forslag udvide paletten af muligheder for at tage en 10. klasse, som forbereder den enkelte bedst muligt til at tage en ungdomsuddannelse.
SF støtter forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-22:
I Enhedslisten støtter vi alle fornuftige forslag, der kan få flere unge igennem en uddannelse, og som kan være med til at bekæmpe unødigt frafald.
Derfor støtter vi også det her forslag, som altså giver mulighed for at lægge et 10.-klasses-forløb på erhvervsuddannelsen.
Så vil jeg lige tilføje, at Enhedslisten ser det som en meget væsentlig opgave at bevare 10. klasse som et bredt tilbud.
Det her skal ikke være en måde at lave en mere snæver 10. klasse på, men en måde at udvide muligheden for at bruge 10. klasse på.
Men som sagt: Enhedslisten støtter forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-22:
Der er jo mange gode ting i det her lovforslag, og så er der også nogle ting, som er mindre gode, og som jeg synes er lidt selvmodsigende.
For det her er jo et lovforslag, der, som titlen antyder, skal få flere unge i uddannelse og job, og så synes jeg, det er lidt selvmodsigende, at man med forslaget faktisk skærer ned på vejledningen og afprofessionaliserer den, som der er lagt op til.
Og derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren forklare, hvorfor man med det her lovforslag afprofessionaliserer vejledningen, sådan at de på ungdomsuddannelsesinstitutionerne simpelt hen helt kan droppe at have en decideret vejledningsindsats.
Hvad er det, der er baggrunden for det, og hvorfor tror man, det vil sikre mere kvalitet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-22:
Der er sikret en vejledning af dem, som i folkeskolen starter med at udvise en usikker holdning: Hvor er jeg egentlig på vej hen?
Hvem er jeg?
Hvad interesserer jeg mig mest for?
Hvis jeg nu skulle have min hobby som mit job, hvad er det så egentlig?
De har brug for den vejledning, de kan få.
Men der er jo også mange, som allerede ved, hvad de vil, som føler sig godt rustet, og hvad der eventuelt måtte mangle, er så lidt, at de sagtens selv kan finde ud af at finde det på nettet i anbefalinger og dermed få udredt, hvor de er på vej hen.
Derfor er det nødvendigt at få ændret på, hvordan ressourcerne bruges, for vi er nødt til at gøre det mest optimalt, og vi må erkende, at vi kan gøre tingene smartere end det, vi gør nu.
Derfor har vi foreslået – og det ligger i dette lovforslag – at det altså bliver med en fleksibel vejledning.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-22:
Jeg synes ikke, ordføreren svarer på mit spørgsmål, for det her handler jo ikke om, at man målretter vejledningen.
Det kan godt være, at man kan få socialrådgiverhjælp og psykologhjælp og alt muligt andet, men det er ikke sikkert, at man kan få vejledning på sin uddannelsesinstitution.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, hvorfor det at sørge for, at flere unge får en ungdomsuddannelse, betyder, at man ikke længere kan få vejledning på sin uddannelsesinstitution.
Mener ordføreren ikke, det er vigtigt med nærhed i vejledningen, så man er sikret vejledning på sin uddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-22:
Tak for den brede opbakning til lovforslaget, som jo gearer 10. klasse til i højere grad at kunne give et tilbud om, at man forbereder sig på den overgang, der jo er, mellem grundskolen og så ind i erhvervsuddannelsessystemet.
Noget af det, vi jo ved fra undersøgelser, er, at det virkelig farlige tidspunkt for mange unges uddannelsesvalg ligger omkring den overgang, hvor man går fra sit grundskoleforløb og over i ungdomsuddannelserne.
Derfor er det også helt klart vores intention med forslaget at sikre, at der er flere af vores 10.-klasses-elever, også af de stærke, som stifter bekendtskab med, at der er rigtig gode muligheder i erhvervsuddannelsessystemet.
På den måde flugter forslaget her rigtig godt med det foregående, nemlig at satse på også at vise de gode muligheder, der er i vores erhvervsuddannelser, og som jeg slet ikke kan rose nok, når man ser dem i international sammenhæng.
Så det giver altså en større smidighed.
Det giver nogle bedre muligheder rent lovgivningsmæssigt for samarbejde mellem kommunerne og erhvervsskolerne, og det forventer vi os en del af.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-22:
Det her forslag er et rigtig godt forslag, som også er i forlængelse af den store aftale fra sidste år.
Det går ud på, at man kan samle 10. klasserne i forbindelse med en erhvervsskole og integrere 10. klasserne i en erhvervsskole, hvis det er det, kommunen ønsker.
Jeg ved, at der er mange kommuner, der er i gang med at se på, om man kan lægge et 10.-klasses-center i forbindelse med en erhvervsskole, men desværre ser jeg også, at der er nogle kommuner, der egentlig ser stort på de nye muligheder, som de ved kommer.
Det er måske, fordi de er i gang med forhandlingerne om, hvordan man skal lave en ny skolestruktur, men jeg håber, når det her lovforslag er blevet vedtaget, at der er flere kommuner, der får øjnene op for de muligheder, der ligger, fordi der er rigtig gode muligheder, netop ved at man kan kombinere 10. klasse med grundforløb på erhvervsskolen – 20 uger på erhvervsskolerne i grundforløbet – og dermed også være med til at fremme, at vi skal have uddannet 95 pct. af de unge.
Det er noget, som Dansk Folkeparti lægger meget vægt på.
Jeg havde så et håb om, at kommunerne også ville se på, om man kunne integrere produktionsskolerne i forbindelse med den her ordning, men det er jo en frivillig ordning, som vi ikke kan tvinge kommunerne til at benytte sig af.
Jeg tror, at kommunerne, når de ser på de muligheder, der ligger i det her, kan se fornuften i, at man her får samlet alle 10.-klasses-eleverne et sted, og at de kommer til at være tæt på de uddannelser, de skal gå videre med inden for det erhvervsfaglige.
Selvfølgelig vil der også være nogle, der efter 10. klasse vil gå på gymnasiet, men det er også en del af det forløb, man kan kombinere det i forbindelse med.
Bare det her med, at man gør en stor indsats for at få de unge til at komme videre, er godt.
Det kan godt være, der er nogle af dem, der skal have et ungdomsskoleophold forud for, at man finder ud af, at de egentlig er klar til at gå videre, altså at de lige skal en tur på ungdomsskole eller produktionsskole eller et andet sted for at gøre dem lidt mere modne til erhvervsskolerne.
Men alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et rigtig godt forslag, som vi varmt kan støtte, og så har vi en stor forhåbning om, at kommunerne vil tage imod den mulighed og udnytte den, så vi kan få de unge videre i uddannelsesforløbet.
Karsten Hønge (SF), 2010-04-22:
SF er positive over for lovforslaget.
Erhvervsuddannelserne skal jo appellere til mange forskellige unge, og det er godt at udvikle tilbud til de elever, som på et tidligt tidspunkt er så afklarede, at de ved, at de ønsker at supplere deres erhvervsuddannelse med ekstra kompetencer.
Vi er også positive over for muligheden for at kunne afkorte praktikperioderne, selv om vi jo skal være opmærksomme på, at det måske ikke altid har været lige nemt at finde virksomheder til den her type elever, når det jo også er sådan, at virksomhederne tænker i lønsomhedsbaner, når de ansætter elever.
Vi må jo erkende, at den her uddannelse måske ikke bliver det helt store trækplaster, men nok mere kommer til at spille en rolle for en mindre del af eleverne.
For ganske kort tid siden behandlede Folketinget forslaget om den produktionsskolebaserede erhvervsuddannelse, som jo også vil henvende sig til en mindre gruppe elever, men hvis de her specialiserede tilbud til gengæld løfter og motiverer flere elever til at komme igennem, er det begrundelse nok for at udbyde uddannelserne.
Og samtidig skal erhvervsuddannelsessystemet være så overskueligt for de unge, deres familier og erhvervsvejlederne, at de kan finde rundt blandt de mange uddannelser, de forskellige specialer og særlige muligheder for at strikke et personligt forløb sammen.
Allerede i dag er det jo en stor udfordring for mange at finde rundt i og skabe sig et overblik over uddannelserne, og alene det faktum, at mange kan have svært ved at finde rundt, tror jeg vi må erkende nok afholder unge fra overhovedet at starte i erhvervsuddannelserne.
Så er det måske alligevel lettere at forholde sig til 3 år på et gymnasium, og for de kommende eux-elever ville der måske ofte være tale om htx eller 2 år på hf eller måske et lønarbejde, der ikke kræver en uddannelse.
Konklusionen er alligevel, at fordelene ved at udbyde de her specielle forløb som eux-uddannelsen er større end den udfordring, der er ved at have endnu et tilbud på uddannelseshylderne på erhvervsskolerne, så SF støtter forslaget.