runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Nu er det jo sådan, at for at blive omfattet af 300timers-reglen skal man jo kunne arbejde, og derfor er de, som ikke er i stand til at tage et job, og som tilhører matchgruppe 5, slet ikke omfattet.
Så jeg er sådan set ikke enig i den problemskitsering, som hr. Bjarne Laustsen laver.
Bjarne Laustsen (S), 2006-12-07:
Uligheden stiger, og skattetrykket stiger, og der er en lang række faktuelle forhold, der bevirker det.
Men det, jeg synes gør lidt ondt at høre, er, at Venstres ordfører og i det hele taget Venstre og regeringen med stor vellyst rundbarberer folk, der er i klemme i systemet.
Der er f.eks. kontanthjælpsloftet, der er spørgsmålet om sygedagpenge, og nu føjer man så yderligere et kapitel til: 300-timers-reglen.
Det betyder, at folk mister det hele eller bliver sat voldsomt ned.
Der er det, jeg godt vil høre, om Venstre har dokumentation for, at folk bliver mere raske af at få frataget sygedagpengene.
Vi har jo også utallige gange set dokumentation for, at det ikke lykkes at få de sidste i arbejde ved at straffe dem økonomisk.
Hvad er det for en dokumentation, Venstre har, der siger det modsatte?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Nej, selvfølgelig ikke.
Det har vi jo gjort, fordi vi også er meget optagede af at få fundet nogle gode løsninger i forbindelse med den situation, vi ved kommer, nemlig at der er så mange, der forlader den offentlige sektor og går på pension.
Så selvfølgelig er vi optagede af det.
Jeg synes jo, vi er i en god gænge, hvor vi hele tiden tager fat om områder og får fjernet barrierer, som gør, at man ikke bliver på arbejdsmarkedet – for vi har brug for alle hænder.
Det, jeg så bare har sagt vi ikke vil være med til, er en reform, hvor vi sænker marginalskatten for at øge skatten på boliger.
Det vil vi ikke.
Vi vil stå vagt om skattestoppet, så folk ved, hvad de kan regne med, og så vil vi, hvis der er økonomisk råderum, sænke skatterne.
Margrethe Vestager (RV), 2006-12-07:
Jo, men nu skal man – og det tror jeg hr. Peter Christensen vil være helt enig i – jo aldrig nogen sinde hvile på laurbærrene, specielt ikke, når opgaven ikke er løst.
Det er måske den del af sandheden, som ikke kommer frem i diskussionen her.
Vi får nemlig kun den halve version, for vi har kun løst halvdelen af opgaven, eller lidt mere måske, med de ting, som vi gennemførte med velfærdsreformen i foråret.
Derfor er der jo stadig væk et udestående, i særdeleshed på kort sigt.
Det er også dokumenteret nu igen med de seneste rapporter, vi har fået, og Finansministeriet vil jo også bidrage i kommende rapporter over konjunkturerne.
Finansministeren ved som statens arbejdsgiver i samarbejde med kommunernes arbejdsgiver jo udmærket godt, at det store problem bliver rekruttering til den offentlige sektor.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg synes, De Radikale skulle tage at anerkende også deres egen indsats i forbindelse med velfærdsaftalen i stedet for at sige, at der slet ikke er taget initiativer, der skal øge arbejdsudbuddet i det her land.
Vi har jo da i fællesskab lavet aftaler, så der virkelig gøres mange ting for at øge arbejdsudbuddet.
Så jeg synes da, at man i stedet for at hænge med næbbet skulle glæde sig over, at vi har aftalt initiativer, der skal få flere indvandrere ind på det danske arbejdsmarked, hvor vi jo har en stor opgave, vi skal have løst; at vi jo har ændret på pensionsalderen, så vi også får øget arbejdsstyrken ad den vej; og at vi kigger på barrierer, der f.eks. er i overenskomster, og som tvinger ældre, seniorer, ud af arbejdsmarkedet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-12-07:
Nu tillægger jeg hr. Peter Christensen så stor viden og indsigt, at jeg mener, han udmærket godt ved, at han taler mod bedre vidende om den radikale skattereform.
Men lad nu det ligge, det kan vi komme tilbage til.
Jeg synes, det er meget interessant, at ordføreren mener, at skattestoppet giver tryghed.
Det kan i givet fald kun være på det helt korte sigt, for jeg synes, det må være en meget ubehagelig forestilling for de fleste familier, at regeringen på det lidt længere sigt overhovedet ikke gør noget som helst for at skaffe tilstrækkelig arbejdskraft i en dansk sammenhæng.
Det arbejdsudbud, som skattestoppet giver, er jo stort set ingenting i forhold til den beskæftigelsessituation, der er i øjeblikket, og den meget store mangel på arbejdskraft, der er både i den offentlige og i den private sektor.
Derfor forekommer det helt besynderligt, at man ikke vil gennemføre en skattereform med henblik på at skabe flere hænder til både offentlig og privat beskæftigelse.
Hvor svært kan det være
– har man lyst til at spørge regeringen – i betragtning af den velfærdspolitik, regeringen også gerne vil stå for, at sørge for, at der er hænder nok i den offentlige sektor?
Hvorfor er det, at skattepolitikken ikke skal ses i det lys?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Nej, vi har ikke nogen interesse i at nedlægge vismandsinstitutionen.
Det mener jeg man altid har brug for.
Det, jeg bare synes er interessant, når man lytter til De Radikale, er at høre, at det åbenbart er vismændene, der simpelt hen dikterer radikal politik.
Jeg vil da, hvis der kommer nogle anbefalinger, som går imod, hvad man måtte have på den radikale palet, glæde mig til at se, om man så bare omgående retter ind, for det er det, jeg lytter mig sådan lidt frem til i det, der bliver sagt.
Sådan er det ikke i Venstre.
Og vi er uenige i, at det skal være marginalskatterne, der skal sænkes, for at man så kan øge boligskatten.
Det er vi uenige i.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-07:
Man undrer sig jo.
Altså, når man kan sidde år efter år, forår og efterår, og lytte til vismandsinstitutionen og sige, at de nok ikke har ret, så tænker jeg jo, at regeringen måske har en diskussion om, hvorvidt man skulle nedlægge vismandsinstitutionen.
Den må jo for regeringen næsten grænse til det ubrugelige, når man får et sæt anbefalinger, som man år ud og år ind simpelt hen afviser, fordi de jo ikke har ret, de her vismænd.
Venstres økonomer har åbenbart et helt andet syn på tingene.
Var det ikke simpelt hen mest logisk at nedlægge vismandsinstitutionen, når man synes, de anbefalinger, der kommer, er så ubrugelige?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det første er vi jo enige om.
Jeg sagde, at vi var politisk uenige med dem.
Det er vi stadig væk.
Det er jo ikke sådan, at man nedsætter vismænd, der så skal diktere folkestyret, hvordan vi skal lede landet.
De kan komme med anbefalinger, og dem lytter vi til.
Jeg lytter mig også til, at der er andre økonomer, der siger: Klap nu lige hesten, lad være med at komme med uovervejede indgreb, for det er jo ikke sikkert, det går så galt.
Sådan ser jeg på det, men jeg mener ikke, at vi står i en situation, der kræver et indgreb, og derfor er jeg knap så pessimistisk som vismændene.
Jeg synes også, at de tal, vi får ind for lønudviklingen, beroliger mig lidt.
Jeg glæder mig sådan set over, at der er en ansvarlighed også på det område, så jeg synes ikke, der er behov for noget hasteindgreb.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-07:
Venstres ordfører konstaterede i en sætning, at de er politisk uenige med vismandsinstitutionen.
Nu er vismandsinstitutionen jo ikke nogen politisk institution, men en institution, der samler landets højeste ekspertise på det økonomiske område.
Et af de centrale budskaber i rapporten er jo dybest set, at hvis man som Venstre og regeringen blankt afviser en skatteomlægning, så gambler man med dansk økonomi.
Det gør man, fordi man bliver tvunget til at stramme finanspolitisk, og hvis ikke man gør det – og det vil regeringen jo ikke – er der en betydelig risiko for høj ledighed og lav vækst.
Hvordan kan man som regering sidde den form for advarsler overhørig?
De kommer ikke fra en politisk institution, de kommer fra landets højeste ekspertise, ikke sandt.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg introducerer ikke nye initiativer i dag ud over, hvad der står i vores finanslovforslag.
Jeg vil nævne, at kontanthjælp, start- og introduktionsydelse og sygedagpenge jo også er omfattet af satspuljereguleringen.
Og derfor er det relevant, hvis vi skal gøre op med nogle af de skævheder, der udvikler sig dramatisk nu, at gøre de ydelser bedre eller sikre, at man kan beholde de ydelser.
Det er vi enige om, og det er der, vi sådan set starter.
Der er ikke nogen nye initiativer, heller ikke noget, der på anden vis kan reparere på eventuelle virkninger af satspuljen.
Men grundlæggende vil jeg godt understrege, at vi ikke er på vej ind i en opsigelse af satspuljeforliget, og det har vi flere grunde til.
Vi synes sådan set også, det er klogt at have bundet borgerlige kræfter til, at der sker en ensartet regulering af satser i dette land.
Det er sådan set en politisk investering i, at man ikke begynder at dele forskellige borgergrupper op, der har brug for en offentlig overførsel, og sige: I kan få en ordentlig stigning, og I kan ikke få en ordentlig stigning.
Grunden til, at jeg nævner det, er jo, at vi har set, at flertallet, som vi har det i dag, er parat til at give lavere ydelser til nogle end til andre, fordi de ikke kan lide dem.
Jeg tænker på start- og introduktionsydelsen.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg skal love for, at julestemningen ikke vil sætte sig.
Det er også i orden, men det er ikke i orden at blive ved med at påstå, at vi i Venstre ikke er optaget af at bekæmpe fattigdom.
Det er vi.
Det vil man da også kunne se på de initiativer, vi har lagt frem.
Vi er optaget af at hjælpe de svageste grupper og står jo ikke og siger, at der ikke findes fattige i Danmark.
Jeg har sagt tidligere i debatten her, at der er godt en halv promille, som lever i fattigdom hele deres barndom, altså godt 30 børn.
Det er da ikke i orden.
Man kan glæde sig over, at det ikke er flere, og at vi er det land i Europa, der har den laveste andel.
Det synes jeg godt vi kan glæde os over.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at det ikke kan gøres bedre.
Selvfølgelig kan det det.
Hvis de kigger på de politiske initiativer, vi tager, så er de netop også i satspuljemidlerne målrettet mennesker, som har det svært, og hvoraf nogle også er fattige, relativt fattige.
Derfor er det jo også der, vi skal gøre en indsats, og det, vi som samfund – synes jeg – skal måles på.
Martin Henriksen (DF), 2006-12-07:
Jeg vil gerne ønske Socialdemokraterne tillykke med de gode meningsmålinger, og så er jeg interesseret i at høre, hvad Socialdemokraterne har tænkt sig at gøre, når nu det går op for vælgerne, at der rent faktisk f.eks. næste år, i 2007, er flere penge til velfærd, flere penge til de ældre på statsbudgettet og flere penge til de ældre på kommunernes budgetter.
For på et eller andet tidspunkt kan man jo ikke blive ved med at bedrage vælgerne, så går virkeligheden jo op for dem, og hvordan har Socialdemokraterne så tænkt sig at tilrettelægge deres politik?
Det var jo et langt intetsvar.
Er det ikke realiteter, eller er det bare tal, som er hevet ud af den blå luft?
Er det kommunerne, der ikke kan finde ud af at regne ud, hvad de selv bruger af penge på områderne?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvordan hænger det sammen?
De tal, vi får oplyst f.eks. fra kommunerne og fra Finansministeriet, er det fantasital ifølge Socialdemokraterne?
Kan Socialdemokraterne ikke bare i al sin enkelhed bekræfte virkeligheden: at der f.eks. er flere penge til ældreområdet?
Og hvad gør man så, når vælgerne finder ud af, at der rent faktisk kommer flere penge til de her områder?
Hvad gør Socialdemokraterne så?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jamen ordføreren har lov at spørge, og jeg har sådan set også lov at svare ved at stille ordføreren et spørgsmål.
Det var at fange det her med, om alle partier er lige for Venstre.
Men på miljøområdet er der altså nogle, der er mere lige end andre.
Det er i hvert fald den virkelighed, vi andre fik kendskab til.
Og det er det.
Men der er da også steder, hvor vi ikke er enige, og hvor vi ikke fuldstændig deler opfattelse af, hvordan vi skal gå til den virkelighed, der er.
Der er også pæne platforme, vi har fælles med Det Radikale Venstre.
Der er også en række emner, hvor vi og Enhedslisten deler opfattelse af, hvad der er vigtigt i det danske samfund.
Men jeg vil ikke komme med en yderligere rangdeling.
I øvrigt er jeg slet ikke sikker på, at hr. Jacob Jensen skal have lov at deltage i den diskussion.
Han kan jo snakke videre med Dansk Folkeparti, om det er dem, eller om det er De Konservative, der er bedst for Venstre.
Jacob Jensen (V), 2006-12-07:
Nu har jeg forstået det sådan, at det er ordføreren på talerstolen, som svarer, og vi hernede i salen, som stiller spørgsmålet.
Derfor vil jeg gerne prøve en gang til at spørge den socialdemokratiske ordfører: Er det skolepolitikken hos SF, eller er det skattepolitikken, eller er det udlændingepolitikken, som gør, at de er næstbedst?
I tillæg til det vil jeg gerne spørge: Hvem er så tredjebedst?
Jeg synes, ordføreren ikke svarede helt, da hr. Peter Christensen tidligere spurgte om det.
Er det De Radikale, eller er det Enhedslisten?
Det er jo afgørende for at vide, i hvilken retning Socialdemokraterne ønsker at bevæge sig, hvis de skulle få magt, som de har agt.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Jacob Jensen mener, at hos Venstre er alle mandater lige gode.
Nu har hr. Jacob Jensen muligheden for at svare, og det får mig så til at spørge hr. Jacob Jensen: Hvordan kan det være, at de socialdemokratiske mandater, de radikale mandater, SF’s mandater og Enhedslistens mandater ikke var gode nok til sluttelig at komme til forhandling ovre i Miljøministeriet?
Der var det åbenbart muligt at sige, at det kun var Dansk Folkepartis mandater, der var vigtige.
Jacob Jensen (V), 2006-12-07:
For Venstre er alle mandater i Folketinget lige gode, for alle mandater repræsenterer en del af befolkningen, og vi vil i Venstre i modsætning til Socialdemokraterne ikke dele befolkningen op i bedst, næstbedst og tredjebedst, men det kan jeg så forstå at Socialdemokraterne gør.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad er det lige præcis, der gør, at SF ifølge Socialdemokraterne er næstbedst?
Er det deres skolepolitik, er det deres udlændingepolitik, eller kunne det måske være deres skattepolitik, som gør, at de er næstbedst ifølge Socialdemokraterne?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Der kan sagtens gå de år, og hvis tingene så bliver bedre af det, er det sådan set en fornuftig investering.
Jeg bliver bare nødt til så at gå ind i et af de temaer, der er gemt i skattereformdiskussionen, og det er jo boligejerne – hr. Morten Helveg Petersen nævner jo selv uligheden – og der bliver jeg nødt til at sige: Jeg kan ikke på et trygt grundlag præsentere et indgreb, som nok kan betyde, at vi henter penge ud af kassen oppe hos rige nordsjællandske villaejere, men samtidig ikke rammer sygeplejersken, maskinarbejderen eller tømrersvenden i Københavns Amt, der har eget hus.
Det tror jeg sådan set heller ikke hr. Morten Helveg Petersen kan – endnu.
Det er derfor, den her tidsplan og model er forsvarlig for at give danskerne den tryghed, der skal være.
Så kan vi jo imens operere med andre elementer, hvor det danske samfund har en høj grad af ulighed.
Der har vi jo fælles platforme, som vi også er i stand til at manifestere i dag, og det glæder jeg mig over.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Grundighed er selvfølgelig vigtigt, og brede flertal er godt.
Helt enig også her.
Men der er jo en omkostning ved skattestoppet, og vores kri tik af, at Socialdemokraterne har tilsluttet sig skattestoppet, går jo på, at ud over, at skattestoppet skaber ulighed, betyder det, at for hver dag, der går, afskærer man sig netop muligheden for at give endnu flere mennesker en chance på arbejdsmarkedet og løse det måske mest presserende problem i dansk økonomi her og nu.
Så grundighed er godt, og brede aftaler er godt, men det er ikke godt at vente i årevis, og som jeg forstår den socialdemokratiske køreplan, kan der gå 5-6 år, inden vi har den reform, som der egentlig er behov for allerede her i dag, og det er da uheldigt.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg tror ikke, det er det eneste svar, der er på at udvide arbejdsstyrken, men jeg vil ikke afvise, der kan være et arbejdsstyrkebidrag ved en skattereform.
Men man må have lidt tålmodighed.
Jeg mener ikke – det er der ikke nogen, der har spurgt til endnu, men lad mig give svaret, før der er nogen, der spørger – at de økonomiske vismænd har ret i, at man skal bruge en skattereform som konjunkturregulering nu.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Altså, skattereformen skal ses i et lidt længere perspektiv, for den skal ind og have fat i nogle strukturer; den skal laves grundigt og ordentligt – og derfor forslaget om en skattekommission – men også med en tryghed, og det er derfor, vi har tilsluttet os skattestoppet.
I den forbindelse vil jeg sige, at når vi så måtte lave om på noget efter næste valg og med mulighed for, at vælgerne kan sige noget om det inden, så vil vi have det med et bredt flertal – det burde der være en stor forståelse for også hos Det Radikale Venstre – for brede flertal er sådan set nok det, der holder længst.
Så der er hastigheden til forskel.
Vi respekterer behovet for tryghed, og derfor har vi tilsluttet os skattestoppet, men der er en skattereform på et bredt grundlag for enden af tunnelen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Det gør vi også.
Jeg har brug for at spørge min gode socialdemokratiske kollega lidt om den socialdemokratiske skattepolitik, for det står mig lidt uklart, og jeg håber på at blive oplyst med hensyn til, hvad køreplanen egentlig er for det.
Jeg hører ordføreren sige, at der er behov for flere hænder i den offentlige sektor.
Helt enig.
Der er også behov for flere hænder i den private sektor.
Den sammenhæng har jeg svært ved at forstå at man ikke fra Socialdemokratisk side også er indstillet på at se på.
Men forklaring udbedes.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg kan godt forstå, hr. Thulesen Dahl har brug for at komme op i det toneleje der, for det her forslag fra Dansk Folkepartis side handler jo alene om en ekstremt dårlig samvittighed, fordi man har forsømt sine muligheder for at støtte os andre i at få flere ressourcer i den offentlige sektor.
Når vi stemmer nej til det forslag, er det ikke udtryk for, at vi mener, det skal foregå inden for et nulsumspil.
Vi har via egne ændringsforslag peget på, at der skal flere ressourcer i den offentlige sektor, og i den bedre ressourcemæssige ramme vil der kunne foregå ganske meget kvalitetsudvikling og ganske meget fornyelse.
Det er jo ikke det, vi er uenige om.
Men at blive et vedhæng til et regeringsprojekt og ligefrem gå ud og sige, at det er godt gået af Dansk Folkeparti, når man har noget dårlig samvittighed, får man os altså ikke til.
Vi stemmer imod det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg er fuldstændig chokeret, jeg er målløs.
Det er jo helt fantastisk, det er jo vanvittigt.
Skal udviklingen af en bedre offentlig sektor ske inden for den ramme, der er i dag, den økonomiske ramme, de økonomiske midler, der er i dag, eller er det sådan, at når vi beder om en stor omstillingsproces, fordi vi vil have bedre kvalitet i den offentlige sektor, så anerkender vi også, at der skal flere penge til?
Vi har det sidste udgangspunkt, og derfor har vi kæmpet som en gal for, at der nu bliver afsat nogle flere midler til at udvikle kvaliteten i den offentlige sektor.
Konkret er der så for 2007finansloven afsat 0,25 mia. kr. til, at man kan komme i gang med det.
Hvad er Socialdemokratiets svar på det?
Det er, at det er latterligt, og at det ikke er en anstændig måde.
Det er altså ikke anstændigt at afsætte 0,25 mia. kr. – foreløbig – til bedre kvalitet i den offentlige sektor?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jo, det stemmer vi imod, for vi mener sådan set, at det er en lidt latterlig måde at gå til det her projekt på.
Der er relevante ændringsforslag fra bl.a. os, hvor vi går ud og løfter den kommunale økonomi, og det der regeringsstudiekredsprojekt har vi sådan set lidt svært ved at se hvad kan ende med, og vi ved heller ikke rigtig, hvad det er, Dansk Folkeparti vil bruge det til.
Vi synes sådan set mest, det må være noget dårlig samvittighed, man har.
Man havde jo ikke rigtig held med at få hævet lønningerne til hjemmehjælperne, og jeg ved ikke, om man så kan gøre det over den her pulje.
Vi kan ikke rigtig se fidusen i det.
Der er masser af andre mere anstændige eller mere ordentlige måder at gå til en fornyelse og en omlægning af den kommunale sektor på.
I det hele taget er det måske også en misforståelse at tro, at der ikke sker noget nyt derude, og at man derfor er nødt til at overtage styringen af det.
Der sker sådan set ret meget spændende: forandring, fornyelse og effektiviseringer i kommunerne.
Der sker så meget i øjeblikket, at nogle medarbejdere godt lige vil have en pause.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg havde egentlig, da jeg markerede, planlagt at spørge om noget andet, men så sagde hr. Jan Petersen noget senere i sit ordførerindlæg – og jeg tror altså virkelig, at jeg hørte forkert – om de midler, der afsættes til bedre kvalitet i den offentlige sektor, altså i forbindelse med arbejdet omkring kvalitetsreformen.
Jeg hørte ikke hr. Jan Petersen sige, at Socialdemokratiet ville stemme imod det ændringsforslag; det tror jeg ikke jeg hørte, og jeg tror heller ikke, at hr. Jan Petersen kan bekræfte, at det var det, han sagde.
Det, det handler om, er et ændringsforslag, der har nr. 483, hvor der står, at det er en omstillingspulje til bedre kvalitet i den offentlige sektor, og vi har fået presset igennem, at der i første omgang skal bruges 0,25 mia. kr. til bedre kvalitet i den offentlige sektor.
Jeg skal bare lige have bekræftet, at jeg hørte forkert; det stemmer Socialdemokratiet selvfølgelig ikke imod.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det er da rigtigt, at der er uenigheder mellem SF og os.
Vi mener, at skattestoppet skal stå ved magt, indtil det kan afløses af en skattereform, der bygger på et bredt flertal, og vi har endda også redegjort for, hvilken tidsplan vi har for det.
Så der er vi uenige.
Men der er flere ting, der forener os, end vi er uenige om, og det er vel sådan med et samarbejde mellem partier, at man finder sammen, hvis man er enig om mest.
Vi har også sagt, og det vil jeg da gerne tilstå helt åbenlyst og uden at rødme, at vi heller ikke kan se nogen principielle problemer i, at SF er et potentielt regeringsparti.
Jeg kunne jo spørge fru Lillelund Bech, om man i regeringspartierne har samme holdning til Dansk Folkeparti.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-12-07:
Nu er det jo sådan, at der herinde er tradition for, at når man debatterer finansloven – godt nok med udgangspunkt i ændringsforslagene – er det også muligt, at man rent faktisk kan få kortlagt, hvad det er, de enkelte partier vil, hvad det er for en linje, de enkelte partier lægger.
Og de ændringsforslag, som er stillet af bl.a. Socialdemokraterne, skal jo så lægge den linje, som Socialdemokraterne ønsker.
Derfor synes jeg, det er meget naturligt, at man som borger, som vælger og for den sags skyld også som kollega herinde interesserer sig lidt for den linje, som Socialdemokraterne lægger, det kan både være i ændringsforslagene, og det kan være i de politiske udmeldinger, som jo er kommet op til den her debat – alle har vidst, at debatten skulle finde sted i dag.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det er et udmærket parti; vi har et fint samarbejde og en fin samtale med SF.
Jeg kan ikke se, hvad problemet er, bortset fra, at det ikke rigtig har afsæt i et ændringsforslag herinde.
Så skal vi jo tilbage til der, hvor vi var før: Kommer fru Lillelund Bech med et ændringsforslag om, at SF ikke er det næstbedste parti for hende, og så kan vi stemme om det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-12-07:
Jeg vil meget gerne tilbage til de tætte relationer, jeg forstår der er mellem Socialdemokraterne og SF, for jeg noterede mig jo også i dag, at Socialdemokraternes politiske ordfører udråber SF til at være det næstbedste parti, der findes, og så må man formode, det er, fordi han mener, at Socialdemokraterne er det bedste parti.
Jeg synes sådan set, at Socialdemokraterne – nu er det jo så hr. Jan Petersen, der står på talerstolen – skylder de danske vælgere at sige: Hvorfor er SF så det næstbedste parti?
Er det, fordi SF vil gøre op med skattestoppet?