runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Først og fremmest skal jeg bare lige bede ordføreren om at bekræfte, om ikke det er rigtigt, at det står i aftalen bag lovforslaget, at de 132 mio. kr. ikke er en besparelse, som regeringen henter, men tværtimod nogle penge, som nu bliver frigivet ude i kommunerne og kan gå til netop borgerne og service i stedet for papirarbejde.
Så siger ordføreren: If it ain't broke, don't fix it.
Jeg tror måske nok, at Venstres ordfører, måske sammen med sine tidligere regeringspartnere, er de eneste i det her land, der vil påstå, at de gamle regler var saliggørende.
For ellers er det jo sådan, at såvel KL som personaleorganisationerne som erhvervsorganisationerne, som skal byde ind på det her, sådan set rigtig mange gange kritiserede de gamle modeller for netop at være for bøvlede, for bureaukratiske.
Jeg skal bare lige have bekræftet fra Venstres ordfører, om det, som Venstre ønsker, er at fastholde de regler, som fandtes før på området, på trods af al den kritik, der har været fra alle parter på området.
Og i givet fald er det så inklusive den ændring, som man lavede, hvor man ville pålægge kommunerne at tvangsudlicitere bestemte områder af ældreplejen, hvor der slet ikke måtte være nogen kommunal aktør, og hvor det skulle være bestemte procentandele af kommunens service?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Venstre er et parti, der er til for borgerne og ikke for kommunerne.
Derfor er Venstres interesse altså helt klar: Det skal være den ældre, der får den omsorg, vedkommende har brug for.
Det skal være muligt for den ældre at vælge det, som er den kvalitet, man selv ønsker sig, og det tilbud, man har glæde af.
Det kan være strikket sammen på mange forskellige måder, og det skal den ældre have chancen for at gøre selv og eventuelt sammen med sine pårørende, altså finde ud af, hvordan man ønsker tingene skal være.
Det giver bare så stor en forskel, for så kigger vi ikke på en offentlig blok, vi kigger på en enkelt persons behov.
Og ja, vi ønsker stadig væk, at der skal være udliciteringer, og vi ønsker stadig væk, at der skal være muligheder, men vi ønsker et reelt frit valg med en vejledning fra kommunen til den ældre om, at her er alle de muligheder, du har hos os, i stedet for at det bliver sådan: Du kan vælge os, eller du kan vælge et privat firma, og de andre må du selv finde ud af.
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Jeg synes, det er lidt flot, at man argumenterer for, at man ønsker at fastholde 132 mio. kr. til papirarbejde og dokumentation, frem for at de kan gå til kernevelfærd, kan gå til netop de borgernære opgaver, så man viser, at man er til for borgerne.
Det er jo det, vi gør her; vi fjerner jo sådan set bare særreglerne, sådan at man har mulighed for at lave nogle anderledes udbud, endda nogle større udbud.
Det er jo også derfor, at der sådan set er ganske positive svar i forhold til det her, også fra nogle af erhvervsorganisationerne.
Er sandheden ikke, at Venstre igen er ude i et ideologisk korstog frem for at være pragmatiske og frem for måske også at tro på, at vores lokale politikere nogle gange har en fornemmelse af, hvad det er, der er bedst og giver mest mening i deres kommuner frem for at tvinge tvangsudlicitering ned over vores borgere og vores kommunalpolitikere?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-05:
Det er Revisorkommissionens og regeringens klare vurdering, at vi med særbestemmelsen ikke lever op til EU-kravene om revisorvirksomheders ejerforhold og uafhængighed.
Med lovforslaget ændrer vi ikke på særbestemmelsen, men som en konsekvens af forslaget om at nedlægge uddannelsen til registreret revisor vil særbestemmelsen miste sin betydning over en årrække, da den alene gælder registrerede revisorer.
Det giver de landøkonomiske foreningers rådgivningskontorer og de ansatte registrerede revisorer samt deres kunder god tid til at indrette sig efter de nye forhold.
Med andre ord mener vi, at det er den mest skånsomme måde at bringe lovgivningen i overensstemmelse med EU-retten på.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Det undrer mig slet ikke, at den socialdemokratiske tankegang er, at vi skal styrke kommunen, vi skal gøre boksen, som vi kan være i, større, og vi skal ikke tænke på, at borgerne er individuelle personer, der bor her, og som har sørget for at tjene penge hjem til den her kommune i så mange år, og nu er det deres tur til at blive passet og puslet, indtil de så ikke kan være her mere.
Vi har altså bare et andet udgangspunkt, og det er, at det skal være sådan, at de ældre har den mulighed for omsorg, som de har brug for, men de skal også selv have lov til at vælge den.
Og det får de ikke chance for med det her – det ser vi.
Så siger vi jo også, at hvis det er rigtigt, at man kan finde 132 mio. kr., vil vi da gerne snakke om de penge, for jeg kan se, at der er velfærdsteknologier, der kunne være fantastisk spændende at få indført – hvis altså de kunne installeres for nogle af de penge.
Men som jeg hører det, bliver pengene flyttet over til daginstitutionerne, for ellers kan jeg ikke finde ud af, hvorfor Enhedslisten ellers vil være med til at stemme for det her lovforslag.
Men det får jeg sikkert svar på senere.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-05:
Lovforslaget handler overordnet set om at digitalisere indberetninger til det offentlige.
I dag forholder det sig sådan, at når en arbejdsgiver vil anmode en kommune om at få udbetalt løntilskud eller tilskud til fleksjob, skal vedkommende udfylde papirblanketter og sende dem med posten.
Det er en langsom og ineffektiv praksis.
Lovforslaget ændrer denne praksis, så indberetningerne bliver digitale og kommer til at foregå via Nemrefusion, som i forvejen kendes fra sygedagpengeområdet og barselspengeområdet.
Konkret giver lovforslaget beskæftigelsesministeren en generel bemyndigelse til at fastsætte regler om obligatorisk anvendelse af digital kommunikation mellem arbejdsgivere og kommuner i forbindelse med anmodning om og udbetaling af tilskud.
Som konsekvens af denne ændring indeholder lovforslaget også andre mindre dele.
F.eks. forsvinder kravet om at vedlægge fysiske kopier af lønsedler, når indberetningerne bliver digitale, og derfor skal det sikres, at kommunerne foretager stikprøvekontrol af udbetalte tilskud.
Lovforslaget giver derfor kommunerne mulighed for dette, bl.a. ved at kontrollere oplysninger på baggrund af Indkomstregisteret.
Lovforslaget giver også beskæftigelsesministeren mulighed for at fastsætte de nærmere regler om udbetaling af tilskud.
Hensigten er, at beskæftigelsesministeren på den måde kan sikre, at tidsfristen for anmodning om løntilskud og tilskud til fleksjob bliver ens, svarende til tidsfristen, som gælder på sygedagpengeområdet.
Endelig ændrer lovforslaget også navnet på den lov, der indeholder de nærmere betingelser for denne digitale indberetningsløsning.
Den hedder i dag SDPI-loven og handler primært om sygedagpenge og barselsdagpenge.
Med lovforslaget foreslås det, at denne lov skifter navn til Nemrefusionsloven, fordi loven også kommer til at omfatte udbetaling af andre tilskud.
Venstre bakker overordnet set op om digitalisering af indberetninger.
Det letter arbejdsgangen for mange og er med til at effektivisere den offentlige sektor.
Dog mener Venstre, at beskæftigelsesministeren får en relativt bred bemyndigelse, når det gælder det at fastsætte reglerne om obligatorisk anvendelse af digital kommunikation.
Det ligger fast, at den første periode er frivillig for virksomhederne, men spørgsmålet er, hvordan ministeren vil sikre, at fejl bliver rettet og systemet trimmet tilstrækkeligt, inden ministeren beslutter, at virksomhedernes tilslutning til Nemrefusion gøres obligatorisk.
Og hvilken sikkerhed har Folketinget for dette?
Det er vigtigt for Venstre, at Nemrefusionssystemet bliver evalueret grundigt, inden det bliver gjort obligatorisk.
Derfor skal brugerne af systemet også høres om deres erfaringer, inden systemet gøres obligatorisk.
Det er ikke nok, at de er medlem af en følgegruppe, som i øvrigt ikke er aktiv.
Ellers er Venstre enig i intentionerne om at digitalisere og forenkle bureaukratiet for virksomheder, selvstændigt erhvervsdrivende og kommunerne.
Jens Joel (S), 2013-02-05:
Tak for det.
Vi behandler et forslag i dag, som skal gøre det nemmere og billigere for arbejdsgiverne at anmode om tilskud til fleksjobbere og ansatte i løntilskudsjob.
Et enstemmigt Folketing stod allerede for 3 år siden bag digitaliseringensvedtagelsen, og de konkrete skridt er efterfølgende blevet aftalt med kommuner og regioner i den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi.
Digitaliseringen kan spare det offentlige og arbejdsgiverne for både kroner og konkret papirarbejde.
I bund og grund handler det om at gøre sagsbehandlingen og forskellige regler så simple og enkle at arbejde med som muligt.
Jo mindre krudt, vi skal bruge på administration, jo mere har vi til at skabe værdier og velfærd for.
Derfor støtter vi Socialdemokrater også fuldt op om både den samlede strategi og det konkrete lovforslag.
Det konkrete lovforslag er både nyt og så alligevel velkendt.
Det handler nemlig om, at det system, der fremover skal anvendes, når vi søger om tilskud til fleksjobbere og løntilskudsansatte, bliver det samme som det, arbejdsgiverne allerede kender fra sygedagpenge- og barselsområdet.
Ensartede tidsfrister og samme digitale løsning vil alt andet lige gøre det nemmere at håndtere.
Det bliver altså billigere og nemmere for arbejdsgiverne, når vi sikrer, at kommunerne får de rigtige og fuldstændig oplysninger fra starten, og derfor kan vi både spare tid og penge i begge ender i systemet.
Når det handler om digitalisering, skal man altid være opmærksom på, hvorvidt det så at sige efterlader nogle på perronen, fordi de ikke har de fornødne it-kundskaber eller den nødvendige tilslutning til nettet.
I den forbindelse er det vigtigt at huske, at dette lovforslag jo ikke handler om lønmodtagere, men derimod om arbejdsgiverne, der allerede anvender samme system på andre områder.
Dertil kommer, at der i lovforslaget er taget højde for, hvordan eventuelle undtagelser vil kunne gennemføres.
Lovforslaget indfases gradvis, således at ændringerne i første omgang er frivillige, mens arbejdsgiverne vænner sig til proceduren og vi sikrer, at systemet ikke har indkøringsproblemer.
Høringssvarene er positive, hvilket jeg tror er udtryk for, at den generelle opfattelse er, at det bliver nemmere og billigere for alle parter.
På den baggrund ser Socialdemokraterne frem til behandlingen i udvalget og til, at forslaget vedtages til gavn for såvel kommuner som arbejdsgivere.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-05:
Tak, hr. formand.
Det her forslag er jo en digitalisering, en administrativt nemmere løsning, som blev vedtaget i forslag til vedtagelse nr. V 82 tilbage i 2009-10-samlingen, og det skulle gøre det hele administrativt nemmere at indberette og søge om tilskud retur til arbejdsgiveren.
Jeg synes, der er blevet sagt en hel del, og der er ingen grund til at gentage det, som ordføreren for Venstre og ordføreren for Socialdemokratiet har sagt.
Men jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti støtter vi den her digitalisering og den administrativt nemmere løsning til gavn for både arbejdsgivere, borgere og virksomheder og kommuner.
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-05:
Tak, formand.
Det her er et godt lovforslag, og det viser jo også, at vi også på arbejdsmarkedsområdet kan levere et godt og gedigent bidrag til forenkling og digital fremdrift.
Så det er et rigtig godt lovforslag, som Radikale Venstre bakker op om.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-05:
Det er blot et lille spørgsmål for at få uddybet denne diskussion om EU-retten.
Jeg er lidt nysgerrig efter at vide, om Venstre deler det grundprincip, som ligger i det ottende revisionsdirektiv fra 2006, altså princippet om, at en revisionsvirksomhed alene skal ejes af revisorer og altså ikke skal ejes af eksempelvis de virksomheder – hverken direkte eller indirekte – som revisorerne selv skal revidere.
Sanne Rubinke (SF), 2013-02-05:
Formålet med lovforslaget er jo allerede blevet nævnt.
Det er at sikre en digital kommunikation mellem kommuner, arbejdsgivere og selvstændigt erhvervsdrivende som et led i udmøntningen af digitaliseringsstrategien.
I SF ser vi det som en naturlig videreførelse af de digitale løsninger, som allerede findes på sygedagpenge- og barselsdagpengeområderne, og vi synes, det er rigtig positivt, at det vil mindske det negative bureaukrati og sikre en hurtigere sagsbehandling og hermed formentlig også betyde færre fejl og misforståelser, hvilket faktisk også vil gavne de ansatte, men selvfølgelig især arbejdsgivere og kommuner.
Der er ingen tvivl om, at det især for små virksomheder og selvstændige opleves som vældig vanskeligt at holde styr på alle de forskellige regler, skemaer og tidsfrister.
Det bliver lettet betydeligt med det her forslag, ligesom kommunerne får lettet deres arbejdsbyrde og dermed formentlig også kan lave en hurtigere sagsbehandling.
Vi støtter naturligvis forslaget og ser frem til den videre behandling.
Mai Henriksen (KF), 2013-02-05:
Tak for det, formand.
Lovforslaget handler jo om øget digitalisering.
Fra Det Konservative Folkepartis side er der ingen tvivl om, at det er mennesket før systemet.
I andre sammenhænge, hvor vi har diskuteret digitalisering, har jeg fremført, at jeg kan være bange for, at eksempelvis handicappede kan have det svært med den her øgede digitalisering.
Jeg udtrykte eksempelvis sidste år bekymring i forbindelse med lovforslag nr. 128, som jo netop handlede om øget digitalisering i forbindelse med uddannelsestilbud.
Men Konservative er nu ikke så nervøse ved det her forslag.
Vi tror, at det vil blive nemmere at være kommune, og vi tror, at det vil blive nemmere at drive virksomhed, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-05:
Tak for de forskellige tilsagn, der er givet, om at støtte lovforslaget.
Det er jo ikke noget banebrydende lovforslag i sig selv.
Det er rigtigt, hvad der er blevet sagt af flere, nemlig at det er et led i udmøntningen af den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, der stammer tilbage fra folketingssamlingen 2009-10, om digitalisering af hele den offentlige sektor.
Jeg har selvfølgelig lyttet til de faldne kommentarer.
Det er altid vigtigt, når vi digitaliserer, at vi sikrer, at de mennesker, der har behov for at bruge de her redskaber, og det drejer sig bl.a. om arbejdsgiveres mulighed for at søge tilskud efter beskæftigelseslovgivningen, også kan bruge dem.
Det er sagt fra flere sider, og det er selvfølgelig også afgørende her.
Derfor er det jo rigtig vigtigt, at vi lægger os op ad systemer, der allerede er i funktion.
Vi skal selvfølgelig være sikre på datasikkerhed og så altid, når der digitaliseres, følge, om tingene fungerer, som de skal.
Men med de kommentarer vil jeg takke for opbakningen.
Jeg forstår, at der bliver stillet nogle spørgsmål i udvalgsprocessen, og dem vil vi selvfølgelig besvare.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-05:
Ministeren havde lidt travlt med at tale med andre kolleger, da jeg var på talerstolen, og jeg kan derfor godt forstå, at ministeren ikke lige hørte den kommentar, jeg havde, og kom med nogle kommentarer til mig.
Derfor vil jeg spørge ministeren nu: Hvordan vil man sikre, at man får rettet alle de fejl, der er, inden man gør den her ordning obligatorisk for arbejdsgiverne, altså får trimmet systemet, så det ikke er uhensigtsmæssigt, når man gør det obligatorisk?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-05:
Jamen det tror jeg vi bedst gør ved at have en dialog med arbejdsgiverne om, hvad det er for problemer, der er.
Jeg har endnu ikke selv haft fingrene i et it-system uden at kunne konstatere, at der har været problemer.
Det vil der givet også være på det her område.
Men det er jo noget, vi må følge tæt, og så må vi selvfølgelig hele tiden være opmærksom på, at det, hvis det er nogle fejl, der ligger i systemet, så ikke bliver en belastning for arbejdsgiveren, for det er jo tænkt som det modsatte.
Det er jo tænkt som et redskab til, både i forhold til den offentlige sektor og i forhold til samspillet mellem arbejdsgiver og offentlig sektor
, at gøre nogle af kommunikationslinjerne mere klare og det at søge tilskud om noget, der foregår på et objektivt grundlag, så let tilgængeligt som overhovedet muligt
Men vi er selvfølgelig opmærksom på, at de fejl, der måtte være, og som måtte opstå, ikke er noget, der skal belaste arbejdsgiveren unødvendigt.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-05:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg kunne læse i høringsnotatet til DA's høringssvar, at de sad med i en følgegruppe i Combit.
Der har ikke været nogen møder.
Derfor håber jeg, at ministeren her vil tilkendegive, at man vil sikre, at man hører brugerne af systemet, nemlig arbejdsgiverne, inden man gør det obligatorisk.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-05:
I det omfang det er nødvendigt at høre brugere, også i den her proces, synes jeg selvfølgelig, at det er oplagt at gøre det.
Det er jo ikke nogen stor teknisk manøvre, vi er ude i, men jeg er enig i det, der bliver sagt, nemlig at der selvfølgelig skal være en balance.
Det skal være brugbart.
Og vi skal være sikre på, at tingene fungerer efter hensigten.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
En revisors kvalifikationer skal være i top.
Lad os bare allersenest tage krakket i Tønder Bank, hvor revisorerne med revisionspåtegnelsen ikke evnede at få nogen til at råbe vagt i gevær.
Så på den baggrund er Venstre positiv over for, at vi nu tager et initiativ til at styrke kravene til revisorernes uddannelse og efteruddannelse.
Vi må jo sige, at finanskrisen, som udbrød i 2008, har haft en betydning for, hvordan revisionen arbejder, og at der er et meget stigende behov.
Det ønsker vi at se nærmere på.
Vi siger også, at vi skal styrke revisorernes kompetencer.
Vi skal forebygge fejlagtige revisionspåtegnelser, og vi skal forbedre befolkningens tillid til den finansielle sektor.
Helt konkret ser vi, at lovforslaget går på tre ben.
For det første skal revisionsuddannelsen moderniseres, så der fremover kun uddannes én type revisorer.
For det andet giver lovforslaget hjemmel til, at Erhvervsstyrelsen fastsætter yderligere krav til efteruddannelsen af vores revisorer og særlig dem, som arbejder med virksomheder af offentlig interesse.
For det tredje får Finanstilsynet mulighed for at udstede certifikater og fratage revisorer deres certificeringer.
Vi har to bekymringer i Venstre.
For det første angår det den enkelte revisors retssikkerhed.
En fratagelse af en certificering er jo et ret alvorligt indgreb.
Det betyder ikke, at vi aldrig skal foretage sådan nogle indgreb, men det betyder, at vi må sikre, at en sådan afgørelse bliver truffet af et uafhængigt organ.
Der kommer så Venstres spørgsmål: Er vi sikre på, at Finanstilsynet reelt er en sådan uafhængig spiller?
Finanstilsynet vil jo ofte være part i en sag, der danner grundlag for overvejelser om at fratage certificeringer.
Det ønsker vi at få kigget nærmere på i vores udvalgsarbejde, og vi vil komme med nogle spørgsmål, vi ønsker at få præciseret.
Vi er i tvivl om, hvorvidt Finanstilsynet er det rette organ.
Bestemmelsen gælder kun for registrerede revisorer og vil derfor afvikles, i takt med at der ikke uddannes flere.
Det betyder jo helt konkret, at landmænd vil miste muligheden for at indhente en solid og helhedsorienteret rådgivning.
Problemet er så, at landmændene vil have svært ved at finde en tilsvarende kompetent rådgivning, hvis de landøkonomiske foreninger ikke længere har mulighed for at levere revisionsrådgivning.
Så det står altså klart, at vi sådan set ønsker at støtte forslaget, men vi har virkelig nogle bekymringer, og vi forstår, at Landbrug & Fødevarer i et høringssvar selv har nævnt, at de ikke mener, at der er problemer i forhold til EU, men det mener ministeriet.
Så det er også et spørgsmål, vi bliver nødt til at få uddybet.
Så hvis jeg skal runde af, vil jeg sige, at grundlæggende er vi positive, men vi vil afvente, hvilke svar vi får i vores udvalgsarbejde, og så må vi jo se, hvad det ender med.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-05:
Vi er fra Liberal Alliances side også positivt indstillet over for det her forslag, som handler om at mindske bureaukrati og gøre det nemmere at kommunikere mellem virksomheder og det offentlige, og det kan man kun bakke op om.
Arbejdsgiverne har dog stillet et par spørgsmål i deres høringssvar, som jeg håber kan blive besvaret under udvalgsbehandlingen, men overordnet set er vi meget positivt indstillet over for det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Vi er som udgangspunkt positive over for forslaget, men vi skal lige have kigget på spørgsmålet om borgernes retssikkerhed i den her forbindelse, så vi stiller nogle spørgsmål vedrørende det, og så giver vi vores endelige stilling til kende ved andenbehandlingen.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-05:
Jamen jeg kan høre, at ordføreren tydeligvis ikke ved, hvad gensidighedsaftalen er.
Det er sådan set en aftale mellem regeringen og kommunerne om det, at man afbureaukratiserer, og at de penge, man får ud af den afbureaukratisering, så går til velfærd ude i kommunerne.
Det er jo sådan set noget, der også har eksisteret, før den her regering kom til.
Det lød blot på ordføreren, som om det her var en nyskabelse, altså at det aldrig var sket førhen, at man lavede afbureaukratisering og lod pengene blive ude i kommunerne.
Jeg kan fortælle ordføreren, at man faktisk også lavede en afbureaukratisering på dagtilbudsområdet, som gav en større afbureaukratiseringsgevinst end de her 132 mio. kr., der er i det her lovforslag.
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Jeg tror ikke, man hørte mig sige, at det aldrig før var sket.
Men det, som de også har været lidt vant til ude i landets kommuner, har været, at man fra den tidligere regerings side af og til var rigtig, rigtig gode til at forestille sig ting, der var udgiftsneutrale, eller som der kunne være en kæmpe besparelse på; så hentede man den besparelse hjem, og så stod de derude i kommunerne med fletningerne i postkassen og en lang næse og måtte løse opgaven.
Jeg glæder mig over, at landets kommuner rent faktisk allerede er gået i gang med helt nede på jorden, pragmatisk og konstruktivt – også borgerligt ledede kommuner – at hente den her effektivisering hjem til gavn for de borgere, som nu kan få løst en opgave, i stedet for at man skal sidde og fedte med papirarbejde.
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Jeg kunne selvfølgelig ønske, at Dansk Folkeparti kunne have lyst til at være med, for det synes jeg egentlig at der er rigtig mange gode grunde til, Men jeg synes, at man har en god tilgang til det her og også gør meget grundigt rede for, på hvilke områder man er bekymret, så det vil jeg gerne kvittere for.
Der er noget, jeg gerne vil spørge ind til.
Lad os nu forestille os, at det efter et folketingsvalg skulle falde så uheldigt ud, at det var de tidligere regeringspartier, som med støtte fra Dansk Folkeparti kunne danne regering.
Så kunne man jo, også ud fra det, vi har hørt i dag, godt forestille sig, at Venstre og Konservative kunne tænke sig at rulle tingene tilbage og altså gå tilbage til den gamle model, som så mange – både Ældre Sagen, KL, personaleorganisationerne og erhvervsorganisationerne – har været kede af
Er det noget, som Dansk Folkeparti i så fald ville kunne støtte?
Og måske endnu mere konkret: Såfremt man også ville vende tilbage til den model, som man jo med Dansk Folkepartis støtte – men også med skepsis fra Dansk Folkeparti, kan jeg huske – fik igennem i sin konkurrencepakke i 2011, med, at der skulle tvangsudliciteres mindst 20 pct. på bestemte områder i kommunerne, hvor der så slet ikke måtte være en kommunal aktør, men kun private, og hvor borgeren altså ikke havde mulighed for at vælge den kommunale aktør,
ville Dansk Folkeparti så også kunne støtte det, eller ville man denne gang lade skepsissen og den sunde fornuft vinde?