runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-07:
Til det kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg jo også har besvaret spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsens kollega fru Mette Gjerskov, spørgsmål nr. S 1496, men jeg vil gerne have lov til at uddybe det, for jeg har på ingen måde droppet omlægningen af pesticidafgiften.
Tværtimod arbejder regeringen for at få gennemført nye pesticidafgifter differentieret på baggrund af pesticidernes sundheds- og miljømæssige egenskaber og anvendelse, som både miljø- og sundhedsmæssigt er langt bedre end den eksisterende.
Det, der er tale om, er, at fremsættelsen af lovforslaget, der skal udmønte den nye pesticidafgift, er udskudt til efteråret 2010.
Udsættelsen af fremsættelsen af forslaget har, som det også fremgår af mit svar på spørgsmål nr. S 1496, været nødvendig, fordi der er visse problemstillinger i forbindelse med omlægningen af pesticidafgiften, herunder EU-retlige spørgsmål, som endnu ikke er fuldt belyst.
Det er sådan, at de ambitiøse målsætninger for at omlægningen af forbruget af pesticider, som fremgår af aftalen om »Grøn Vækst«, skal være opfyldt i 2013.
Det er også sådan, at udsættelsen af lovforslaget ikke ændrer på målsætningerne eller tidspunktet for opfyldelsen af disse.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at fiskere efter samme betingelser som alle andre godt kan få det såkaldte skattenedslag for seniorer.
Det er jo en aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti, Ny Alliance og Det Radikale Venstre, om et særligt skattenedslag.
Skattenedslaget på op til 100.000 kr. er tiltænkt 64-årige i arbejde, der har arbejdet fuld tid, siden de var 60 år.
Hensigten er at give dem, der overvejer at forlade arbejdsmarkedet, før de fylder 65, en større økonomisk tilskyndelse til at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
I 2010 er beløbet 569.000 kr.
Så skal senioren som før nævnt have været fuldtidsbeskæftiget i alderen 60-64 år.
Kravet om fuldtidsbeskæftigelse opfyldes, hvis senioren i hele perioden hvert år opfylder et indkomstkrav af en vis størrelse.
For 2010 skal senioren have haft en indkomst inklusive pension på mindst 170.000 kr. For lønmodtagere gælder også et arbejdstidskrav.
Arbejdstidskravet er opfyldt, hvis der er indbetalt et ATP-bidrag for lønmodtageren som fuldtidsbeskæftiget medlem.
Det er tilfældet, hvis lønmodtageren har haft en ugentlig arbejdstid på mindst 27 timer.
I arbejdstidskravet tages hensyn til kortere tid med ledighed eller deltidsansættelse.
En senior, som er lønmodtager hele den 5-årige periode, kan således have op til ½ år med ledighed eller deltidsansættelse uden at falde ud af ordningen.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-07:
Som sagt er jeg ikke bekendt med de konkrete tal, som åbenbart også har ændret sig, og jeg kender ikke forholdene i de pågældende familier, som det drejer sig om.
Vi har i Danmark et omfattende system af kontant- og serviceydelser, som der er lige adgang til.
Hvor kontantydelserne sikrer et midlertidigt eller varigt forsørgelsesgrundlag, bidrager serviceydelserne generelt til en styrkelse af den enkeltes personlige ressourcer.
Vi skal som samfund være særlig opmærksomme på, hvis børn vokser op under vilkår, hvor der ikke tages hånd om deres behov.
I sådanne situationer er det afgørende, at der iværksættes den nødvendige støtte, og det gælder uanset forældrenes indkomstgrundlag.
Det har kommunerne jo faktisk mulighed for, og ikke mindst har de faktisk pligt til det ifølge serviceloven.
For mig er det vigtigt, at vi ikke fastholder folk i en situation, hvor de konstant er afhængige af økonomisk støtte.
Vi skal i stedet for hjælpe med at løse nogle af de problemer, der har ført til, at de har det økonomisk svært, og her tænker jeg både på arbejdsløshed, stor gæld og andre sociale problemer.
Maja Panduro (S), 2010-04-07:
I lige præcis det her tilfælde er det oven i købet sådan, at det faktisk var en sagsbehandler i kommunen, som i desperation gik til de her kirker, fordi hun var så frustreret over, at hun ikke lovligt var i stand til at hjælpe de her familier mere.
Selvfølgelig har jeg også kontaktet kommunen om det her, og de siger: Vi kan ikke lovligt hjælpe dem mere.
Det, man så kan gøre, og som man gør, efter man har haft en samtale med kirkerne, er, at man rent faktisk sidder på sagsbehandlerkontorerne og sender familier videre ud til kirkerne.
Jeg er da glad for, at vi er kommet så langt, at ministeren er enig med mig i, at det ikke hører hjemme i Danmark, at man skal være afhængig af hjælp fra en kirke for at kunne få sko og tøj.
Desværre er det jo åbenbart bare sådan, det er blevet, og vi bliver nødt til at erkende, at det skyldes regeringens egen politik, bl.a. med indførelsen af fattigdomsydelserne.
Så kan det godt være, at vi kan diskutere fattigdomsdefinitionerne, og jeg vil sige, at den her, som i øvrigt siger, at der er kommet 30.000 flere, faktisk er rimelig konservativ, fordi den f.eks. frasorterer studerende.
Ikke desto mindre må man kunne forholde sig til, at der er sket en udvikling, så der er kommet 80 pct. flere fattige børn i Danmark siden 2001.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-07:
Nu er baggrunden for, at regeringen vil udvikle og beskrive de her fattigdomsindikatorer, netop at vi ikke mener, at en relativ fattigdomsgrænse er beskrivende i forhold til at hjælpe de personer, det egentlig drejer sig om.
Paradokset er jo, at der i opgangstider – og det var det jo til og med 2007 – er flere, som vil komme ind under den der relative fattigdomsgrænse, som spørgeren hæfter sig ved og holder fast i, hvorimod der i krisetider faktisk vil være færre, som vil komme ind under den fattigdomsgrænse.
Så det er jo et paradoks, at der i opgangstider vil være flere, mens der i nedgangstider vil være færre.
Det er jo ikke til at bruge de her enkelttal til noget, for faktisk er fattigdom en rimelig kompleks størrelse.
I den kronik, som forstanderen for Kofoeds Skole skrev her i weekenden, siger han jo netop også, at fattige familier og enkeltpersoner er i en kompleks situation, og det er ikke nok med et enkelt, økonomisk tal til at beskrive, hvad det er, de befinder sig i, og hvad man kan gøre for at hjælpe de her personer.
Det er netop derfor, at regeringen vil gå ind med de her fattigdomsindikatorer og beskrive dem for derefter at kunne sætte målrettet ind for at hjælpe de her enkeltpersoner og familier, som er fattige.
Så jeg kan ikke godkende de tal, som spørgeren henviser til.
Maja Panduro (S), 2010-04-07:
[Lydudfald]
... heller ikke rigtig svare på spørgsmålet.
Det er så meget godt med de der fattigdomsindikatorer.
Som jeg sagde, sætter jeg sådan set pris på, at vi i det mindste er kommet så langt siden 2001, at regeringen godt vil være med til at forsøge at lave nogle indikatorer.
Så jeg glæder mig til, at regeringen også vil være med til at gøre noget ved det.
Hvad skal vi gøre?
Hvad vil ministeren gøre for de her børn i Randers Kommune, som må opleve at skulle gå med mor i hånden hen til kirken og hente en kasse med mad, gå derhen for at finde tøj og nye vinterstøvler, fordi man ikke har råd til det, bl.a. på grund af de fattigdomsydelser, som den her regering har indført?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-07:
Som jeg har nævnt flere gange, kender jeg slet ikke de her enkelte familier.
Jeg kender ikke baggrunden for, at de er i den situation, som de er i, så det er enormt svært for mig at stå og sagsbehandle blot på baggrund af et antal familier, der går til en kirke.
Der kan være flere årsager til, at de er i den situation, som de nu engang er i.
Det, som jeg skal kunne gøre med fattigdomsindikatorerne, er jo at gå ind og vise, hvad det er, der er årsag til det, og gå ind målrettet med noget hjælp, så man kan hjælpe dem ud af den situation.
I forbindelse med nogle af de tiltag, som jeg nævnte, og de muligheder, der er, er der jo ifølge serviceloven en række ydelser, man kan henvise til.
Og der er jo også ifølge § 81 i aktivloven mulighed for, at kommunen kan gå ind og hjælpe en familie og nogle personer, som oplever nogle uforudsete udgifter, som de ikke selv kan betale.
Så der er allerede nogle muligheder i dag, men det er som sagt enormt svært at sagsbehandle på baggrund af nogle ting og nogle fakta, som man overhovedet ikke er bekendt med.
Maja Panduro (S), 2010-04-07:
Jeg forlanger sådan set heller ikke, at ministeren skal sagsbehandle, men vi kom jo så langt som til at være enige om, at ingen skal være i den situation, at de skal gå til kirken, og så synes jeg, det var rimeligt, om ministeren kunne fortælle, hvad hun så vil gøre for at sikre, at de her børn ikke skal stå i den situation.
Kommunen kan ikke hjælpe mere, de har slået knuder på sig selv.
Den mulighed, som ministeren nævner, i forbindelse med uforudsete udgifter er jo netop meget specificeret.
Den er kun til uforudsete udgifter og ikke til noget, som man overhovedet på nogen måde måtte kunne forudse, og der må jeg bare sige, at hvis kommunen skal overholde loven og fortolke loven sådan, som jeg er sikker på at ministeren vil forlange at de gør, er f.eks. vinterstøvler jo altså ikke omfattet af det.
Jeg synes ikke, det er godt nok, uanset at ministeren siger: Jeg kender ikke de her sager.
Det er meget forståeligt, men vi var enige om, at det ikke er acceptabelt, så kunne vi ikke komme i gang med at gøre noget?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-07:
Når jeg igen og igen henviser til, at jeg ikke kender baggrunden for de her familiers situation, er det jo også svært at sige specifikt, hvad kommunen kunne have gjort, og hvad man ellers kan gøre for at hjælpe de her familier.
Jeg kender overhovedet ikke, på nogen som helst måde, baggrunden for de her familiers situation, så det er enormt svært at komme med noget konkret.
Helt overordnet kan jeg sige, at ideen med de her fattigdomsindikatorer netop er at kunne gå ind og se, hvad det er, der gør, at en familie er fattig, hvad det er, der gør, at en enkeltperson er fattig, og så hjælpe dem målrettet videre.
Men det er svært at tale på baggrund af noget, som man faktisk ikke kender noget til.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-07:
Hvad er årsagen til, at fiskere ikke kan få den samme skatterabat som alle andre, hvis de fortsætter med at arbejde, til de er 65 år, og ikke har modtaget nogen form for sociale ydelser?
Grunden til, at jeg spørger på den måde, som jeg rent faktisk gør, er, at hvis man får nogle afgifter ind, er det meningen, at de skal bruges til et eller andet.
Nu kan jeg jo samtidig se, at regeringen har valgt at sige, at man letter på jordskatterne på landbruget.
Jeg er godt klar over, at der måske er en hensigt med det, men det virker alligevel underligt, for da vi sad og havde de indledende drøftelser – der havde skatteministeren en helt anden rolle i forhandlingerne om »Grøn Vækst« – var der ikke lagt op til, at der skulle gives skattelettelser, gives kompensation, eller at tingene skulle forhales eller udskydes.
Der var det meningen, at de her ting skulle gennemføres.
Derfor er det jo interessant, at man nu efterfølgende, hvor man har lavet planen, og hvor der måske kommer nogle protester fra forskellige sider af erhvervslivet, går hen og udskyder en afgift, der ellers var varslet.
Det er derfor, at jeg spørger om, hvad de samfundsmæssige konsekvenser er af det.
Der må jo komme færre penge ind.
Når man så samtidig giver skattelettelser, trækker det i den modsatte retning.
Det må have nogle konsekvenser.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-07:
Det har ingen samfundsmæssige konsekvenser, at vi udsætter fremsættelsen af lovforslaget.
Det er jo netop fortsat planen, at afgiftsomlægningen vil træde i kraft den 1. januar 2011, når de EU-retlige problemstillinger er afklaret.
Det, det også er vigtigt at sige til hr. Bjarne Laustsen, er jo, at vi ønsker at lave en omlægning, så vi sikrer, at vi tilskynder til at bruge de mest skånsomme sprøjtemidler, frem for sådan som det er i dag, hvor tilskyndelsen slet ikke er der på samme måde.
Så jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi ikke på nogen som helst måde er bange for den debat, der har været.
Der er heller ikke nogen forbindelse til, at der har været protester, og at det har gjort, at vi er blevet forsinket.
Det her er alene et spørgsmål om, at vi gerne vil være på sikker grund, også i forhold til nogle af de udfordringer vi har gennem de EU-retlige spørgsmål, der er rejst.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Jeg synes, hr. Jeppe Kofod forsøger at uddrage nogle spilleregler af mit svar, der ikke er belæg for.
Mødet i Canada var en konkret mødesituation, og der er foretaget en konkret vurdering af udenrigsministeren i den situation, hvor hun har tiltrådt jobbet og overtaget en kalender, som hun ikke har haft indflydelse på planlægningen af.
I lyset af mødets karakter og muligheden for, at Danmark var repræsenteret ved justitsministeren, som på mange måder er en relevant minister i forhold til de problemstillinger, der blev diskuteret, og i lyset af samarbejdet med Grønlands selvstyre har Danmark konkret været fint repræsenteret.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Tak for det.
Jeg synes stadig væk, at det står sådan lidt hen i det uvisse, hvad statsministeren rent faktisk mener om det afbud, som udenrigsministeren har givet.
Vi har den amerikanske udenrigsminister, og vi har den russiske udenrigsminister til stede, og så får man at vide, når man skaber lidt debat om den danske regerings prioritering af indsatsen i et sådant forum, at det bare er udtryk for sådan en småstatsmentalitet og lidt politisk drilleri.
Mener statsministeren, at det her er udtryk for en fejlagtig prioritering, og vil man tage det her op til revision?
Det er vel ikke udtryk for et snakkemøde, når den amerikanske udenrigsminister og den russiske udenrigsminister deltager.
Har det her givet stof til eftertanke, og vil man næste gang, de ministre kommer, sikre, at Danmark er repræsenteret på tilsvarende niveau?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Jeg mener sådan set, at jeg har besvaret spørgsmålet.
Der er tale om et møde, der holdes på kanten af et G8-udenrigsministermøde for kredsen af kyststater.
Mødet er indkaldt og aftalt, inden udenrigsministeren tiltrådte sin funktion.
Det kolliderer med andre af udenrigsministeren lagte planer.
Der foretages en konkret vurdering, og på baggrund af den konkrete vurdering er Danmark repræsenteret ved justitsministeren.
Det er i den konkrete situation en tilstrækkelig repræsentation.
Morten Bødskov (S), 2010-04-07:
Men der svares stadig ikke på spørgsmålet.
Det kan godt være, at jeg formulerede mig lidt langt, og det skal jeg undskylde, men helt konkret vil jeg spørge: Næste gang der er møde i det her forum, hvor det jo er rigtigt nok, at Danmark har formandskabet og aktiviteterne her og er i klar berøring med det, og den amerikanske udenrigsminister og den russiske udenrigsminister er til stede, vil man så fra regeringens side sikre, at Danmark er repræsenteret på et tilsvarende niveau?
Man kan vel ikke sige andet, end at det, der er i spil her, er vitale danske interesser.
Derfor ved man vel, at når man har den her type arrangementer i internationalt diplomati, betyder det selvfølgelig noget, på hvilket niveau man er repræsenteret.
Det må statsministeren da vide.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Danmark har ikke formandskabet for det forum, sådan som hr. Morten Bødskov var inde på.
Danmark har formandskabet for Arktisk Råd.
Der har ikke været noget møde i Arktisk Råd.
Der har været et statusmøde i sammenslutningen af kyststater, der grænser op til Arktis, det, der hedder Arctic 5, og hvor Danmark efter en konkret vurdering lod sig repræsentere ved justitsministeren.
Regeringen er et kollegium.
De emner, der har været diskuteret – det tror jeg at udenrigsministeren kan redegøre nærmere for – er emner, som også har stor relevans for det justitsministerielle område.
Så Danmark har i den konkrete situation været fint og tilstrækkeligt repræsenteret.
Kim Mortensen (S), 2010-04-07:
Jeg forstår, at det er meget vigtigt at understrege, at det her kun har været et snakkemøde eller et statusmøde.
Man må formode, at USA's udenrigsminister også har andre ting at se til end det med de arktiske spørgsmål.
Man må også formode, at Ruslands udenrigsminister har andre væsentlige ting at tage sig til.
Men alligevel tager de sig tid til det.
Jeg kunne forstå på den canadiske regering og den canadiske udenrigsminister, at det her bl.a. har handlet om naturressourcerne , som man må formode der er mange af, i takt med at den globale opvarmning får isen til at smelte i det arktiske område.
Man kan vel ikke sige, at det er en helt ligegyldig diskussion og et helt ligegyldigt tema for Danmark, som jo, selv om det er for nedadgående, både har interesser i olieudvinding og miljømæssige interesser i at tale med den amerikanske regering, som – må vi formode – stadig væk er under pres fra olieselskaber dér.
Så man kan vel ikke slå det hen med, at det her er et statusmøde eller et snakkemøde, når man kender dagsordenen og den bl.a. har været udvinding af de råstoffer og ressourcer, der findes i det arktiske område.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Nej, man kan bestemt ikke påstå, at det var noget ligegyldigt møde, bestemt ikke.
Det var ikke et ligegyldigt møde, og det var også derfor, at Danmark selvfølgelig var repræsenteret med justitsministeren efter en konkret vurdering, ligesom vi havde den grønlandske selvstyreformand med.
Det var altså resultatet af en konkret vurdering, som jeg ikke har basis for at kritisere.
Kim Mortensen (S), 2010-04-07:
Man kan sige, at det ikke var et topmøde, eller at det ikke var i Arktisk Råd, men det foregik alligevel mellem fem af de vigtige lande.
Der har været stor kritik fra Hillary Clinton, USA’s udenrigsminister, af, at netop Finland og Sverige ikke var inviteret til mødet.
Der har været stor skuffelse i Finland og Sverige over, at de ikke var inviteret til mødet.
Så virker det jo en lille smule arrogant, at vi her i Danmark siger: Jamen vi synes, det er sådan en slags snakkemøde, så vores udenrigsminister blive hjemme, og så sender vi en vikar.
Det er vel ikke en rigtig prioritering, i forhold til hvad det er for nogle andre lande og hvad det er for nogle allierede, vi normalt sammenligner os med, og som vælger at deltage i mødet med deres udenrigsministre.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-07:
Siden 2001 er kernevelfærdsområderne, som vi taler om her, løftet med 67.000 mio. kr. mere, end da Nyrupregeringen slap i 2001.
Vi brugte de gode år til at nedbringe gælden, og rent faktisk var det sådan, at med udgangen af 2008 havde vi nettoformue og havde altså mere til gode, end vi skyldte væk.
Det havde vi bl.a., fordi vi ikke lyttede til hr. Morten Bødskovs og hr. Rasmus Prehns gode råd i de gode år om at bruge 2 kr., hver gang vi tjente 1 kr.
Derfor lykkedes det os at konsolidere økonomien.
Det er baggrunden for, at vi i dag kan føre en af de mest ekspansive finanspolitikker i hele OECD-området for at sikre, at danskerne kommer så skånsomt igennem krisen som muligt.
Sagt til hr. Morten Bødskov: Vi har løftet velfærden til det højeste niveau i danmarkshistorien.
Det har aldrig været højere.
Så kommer krisen, og vi siger: Skulle vi ikke lige holde de offentlige udgifter i ro, indtil vi er sikkert igennem krisen?
Det tror jeg danskerne godt kan forstå.
Jeppe Kofod (S), 2010-04-07:
Det vil sige, at når man fremover fra USA's side sender USA's udenrigsminister Hillary Clinton til et vigtigt møde om arktiske spørgsmål og man inviterer Danmarks udenrigsminister, er det bare fint, at vi deltager med en hvilken som helst anden minister.
Det synes jeg er tankevækkende, og man kan spørge sig selv, om det er at tage det arktiske spørgsmål alvorligt, hvilket statsministeren ellers påstår at regeringen gør.
Jeg synes også, at det er tankevækkende, at statsministeren står meget alene med det synspunkt, at det er helt i orden bare at melde fra til så vigtigt et møde.
Hvis man ser på udtalelser fra tidligere udenrigsministre i regeringer både i 1990'erne og tidligere, bl.a. Uffe Ellemann Jensen, som var udenrigsminister i en borgerlig regering, har de alle sammen kritiseret den her fraprioritering fra den danske udenrigsministers side.
Derfor kan jeg ikke forstå, at statsministeren, som jo leder regeringen, bare kan acceptere den her slendrian, hvor man ikke tager et spørgsmål af vital dansk interesse alvorligt.
Derfor vil jeg bare høre: Er det en praksis, som man har tænkt sig at fortsætte med i regeringen, eller vil man stramme lidt op på den her slendrian?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-04-07:
Danmark tillægger arbejdet omkring Arktis stor betydning.
Vi har formandskabet i Arktisk Råd.
Mødet i Canada var i det, der hedder Arctic 5 eller Arktis 5, altså kyststaterne.
Det var et statusmøde og ikke et topmøde, sådan som det fremgår af det spørgsmål, som spørgeren har stillet.
Danmark var fint repræsenteret med justitsministeren.
Hvis man ser på de konkrete emner, der blev diskuteret, var der i øvrigt også en række af de emner, der havde klare justitsministerielle implikationer.
Så regeringen og Danmark var i samarbejde med Grønlands selvstyre repræsenteret, og det er jeg tilfreds med.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-07:
Nu skal jeg lade være med at fortælle, hvad det var, skatteministerens partifælle sagde i Brønderslev til stormøder om vandmiljøplanerne, der var blevet sendt i teknisk høring, og som ingen gang havde på jorden osv.
Så ændrer man i forudsætningerne i forhold til grundlaget og siger bagefter, at det ikke har nogen konsekvenser.
Det har det selvfølgelig.
Derfor er der det ved det, at regeringen har forhandlet på skrømt om det her, fordi de væsentlige ændringer, der er kommet siden hen, jo ikke blev nævnt med et eneste ord i forbindelse med forhandlingerne.
Man ændrer fuldstændig på forudsætningerne i forhold til det, der var vigtigt dengang, nemlig at sørge for at få en omlægning, så der ikke var farlige pesticider.
Det udskyder man nu her, og så ændrer man også, med hensyn til at man udskyder afgiften.
Så der er rigtig, rigtig mange ting i forhold til »Grøn Vækst«, man udskyder eller venter med at iværksætte.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-07:
Nu havde jeg desværre ikke lejlighed til at være i Brønderslev, men jeg har jo lejlighed til at følge med i den lokale landbrugspresse på Sjælland, hvor hr. Bjarne Laustsen jo også udtaler sig.
Der er ikke altid sammenhæng mellem det, hr. Bjarne Laustsen siger her i Folketingssalen, og det, han så siger, når han møder landmænd.
Men lad det blot være sagt her.
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at regeringen ikke har lavet om på vand- og naturindsatsen.
Vi har ikke fra regeringens side sagt, at der nu skal ske en forandring.
Der er det netop sådan, at vi skal opfylde aftalen i 2013, og derfor kommer det heller ikke til at betyde, at udsættelsen af lovforslaget ændrer på målsætningerne eller på tidspunktet for opfyldelsen af disse.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-07:
Uanset om jeg deltager i møder på Sjælland eller i Nordjylland, er argumentationen den samme, nemlig at vi blev smidt ud af regeringen i de forhandlinger.
Alt det, der følger »Grøn Vækst«, er udelukkende regeringens og Dansk Folkepartis værk.
At deres vælgere – og bønderne i Danmark – er blevet klar over, at der er en konsekvens af det og brokker sig højlydt til Venstre over det, og at man efterfølgende så udsætter forskellige dele af den plan, skal ingen socialdemokrat vel lægges til last.
Er det ikke korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-07:
Det er korrekt, at Venstre er interesseret i at bevare arbejdspladser inden for bl.a. slagteribranchen.
Det kan jeg så forstå her i dag ikke længere er noget hr. Bjarne Laustsen er optaget af.
Det oplever jeg ellers, når jeg følger med i, hvad hr. Bjarne Laustsen ellers udtaler, nemlig at så er han meget optaget af, at der skal være en fødevareproduktion i Danmark, blot ikke når han er på Christiansborg.
Socialdemokratiet havde jo et krav sammen med SF om, at man skulle have en reduktion på 35.000 t N, altså kvælstof.
Vi må så bare sige, at det mente regeringen ikke var muligt at indfri.
Derfor lavede vi en plan, der både er ambitiøs og også kan lade sig gøre.
Det er selvfølgelig en politisk uenighed, og det er jo helt fair, at hr. Bjarne Laustsen ønsker, at man skal gå en helt anden vej.
Det er bare en vej, der betyder, at vi sender arbejdspladser ud af Danmark, og det er selvfølgelig også ærlig snak fra Socialdemokratiets side.