runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Marinus (DF), 2013-11-14:
Tak for det.
Det forudså Dansk Folkeparti, allerede da loven blev vedtaget i sin tid.
Loven er blevet en måde, hvorpå man tvinger kommunerne til at foretage en række upopulære besparelser på velfærdsområdet.
Det er måske besparelser, der ikke altid er nødvendige, men som kommunerne føler sig nødsaget til at gøre for at undgå sanktioner.
Budgetloven straffer altså kommunerne så hårdt for overtrædelser, at kommuner som konsekvens heraf holder uforholdsmæssigt meget tilbage med at bruge de penge, de faktisk har i råderum.
Det gør jo, at både borgere og ansatte de her år, som også Enhedslistens ordfører har sagt, oplever en stor nedgang i antallet af varme hænder, i velfærdsniveauet i kommuner og i regioner, som ikke altid er nødvendig, simpelt hen fordi kommunerne er bange for, at de kommer op til loftet for, hvad de egentlig må bruge, fordi de vil undgå de her sanktioner.
Andre kommuner har ikke engang råd til at bruge de penge, de må.
Der kan vi jo stadig væk godt efterlyse, at man igen tog op til overvejelse, om man ikke kunne gøre forholdene for disse kommuner bedre ved endnu en gang at kigge på udligningsreformen; den udligningsreform mellem de rige og de fattige kommuner, der kom i 2012, var ikke en stor nok udligningsreform, hvis man spørger Dansk Folkeparti.
Jeg skal derfor på vegne af Dansk Folkeparti fremsætte følgende forslag til vedtagelse:
Dansk Folkeparti var og er derfor skuffet over den lille udligningsreform fra 2012, som desværre ikke har taget hånd om den fraflytning, vi ser fra landkommunerne.
For stram styring af kommunernes økonomi har den konsekvens, at en del kommuner holder uforholdsmæssigt for meget tilbage af det råderum, som de har.
Det gør, at borgere og ansatte i disse år har oplevet stor nedgang i deres velfærdsniveau i kommunerne og regionerne.«
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-14:
Nej, jeg er ikke helt tilfreds med, at man ikke har et økonomistyringssystem, der gør, at man kan bruge de rammer, man selv har sat op, i sit budget.
Det skal der bedre styr på i kommunerne, og det er jo også det, kommunerne arbejder på.
Det er rigtigt, at vi det første år så et underforbrug i kommunerne af også en ikke ubetydelig størrelse, men jeg har også forstået, at det underforbrug er kommet ned.
Vi skal tæt på de budgetter, der er.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Det nye er jo, som ordføreren også sagde så fint i sin tale, at der er blevet indført sanktioner.
De bruger færre penge, end de faktisk har på deres budgetter.
Altså, borgerne oplever velfærdsforringelser, der bliver færre varme hænder, selv om pengene er der i kommunekasserne.
Det er noget, som er resultatet af den budgetlov, Socialdemokraterne har stemt for.
Synes Socialdemokraterne, at det er et godt resultat?
Eller burde vi ikke revidere den, når vi kan se, at det forringer borgernes velfærd, og når det fører til flere arbejdsløse?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-14:
Næh, men pointen er jo, at det i det her tilfælde – og det er jo kommunerne, der er nævnt i Enhedslistens forespørgselstekst – er kommunerne, der skal sørge for, at det ikke sker.
Så er det styringen i kommunerne, der skal blive bedre.
Og det er netop det, vi har set i kølvandet på budgetloven, nemlig at man i kommunerne har taget fat på, at økonomistyringen skal være mere præcis, skal være bedre, så vi ikke løber ind i de her problemer.
Og som jeg sagde i min ordførertale: Det er altså ikke noget nyt, sådan har det været i mange, mange år.
Jeg ser frem til, at vi nu får mere styr på det, så vi ikke har den her benzinafbrænding.
Og når ret skal være ret, peger vismændene jo også på, at det her er et faremoment, som man skal være opmærksom på – og det tror jeg vi alle sammen er enige i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Jamen nu er det jo lige præcis sådan, at vismændene har givet det input, som Socialdemokraterne har set frem til at få, nemlig at der bliver lavet benzinafbrænding, fordi det er svært at holde styr på budgetterne på kort sigt.
Men det er jo ikke kun vismændene, der kritiserer.
Er det virkelig en økonomistyring, som Socialdemokraterne finder hensigtsmæssig i en krisetid, hvor der går arbejdsløse danskere rundt, og hvor borgerne efterspørger en bedre velfærd?
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Det er jo lidt sjovt, at Enhedslisten kalder det budgetkaos, at man overholder budgetter.
Det er jo dybest set
nok også det ærlige svar fra Enhedslisten, at det, at der pludselig er en ramme for, hvor mange af andre folks penge man kan bruge, er kaos.
Vi ser stik modsat på det.
Der er jo ingen tvivl om, at kommunerne også skal vænne sig til de nye styringsredskaber, og at jo mere præcise de bliver til at styre deres økonomi, jo tættere kan de også gå på de grænser og de rammer, der er, uden at risikere at få en økonomisk straf for at have brugt for mange penge.
Det er jeg helt overbevist om.
Men hvad er alternativet?
Og det er mit spørgsmål til Enhedslisten.
Hvad er alternativet?
Ja, det er, at der ikke er nogen styring og kommunerne selv bestemmer, hvor mange penge de bruger.
Man skal huske på, at når det ikke er ligegyldigt for landets økonomi, er det jo, fordi det er ude i kommunerne, langt de fleste offentlige skattekroner bliver brugt, og derfor berører det jo også samfundsøkonomien.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Selvfølgelig skal man ikke bruge penge, man ikke har.
Derved går vi glip af den beskæftigelse i det private, som vi kunne få, hvis man renoverede og lavede energirenoveringer og dermed også på længere sigt sparede på elregningen; vi går glip af den velfærd, man kunne få ved at ansætte i den offentlige sektor og ved at sikre, at der er flere varme hænder i stedet for færre varme hænder, som er realiteten i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Den anden dag i Berlingskes Ræson, det var faktisk mere præcis den 31. oktober, kunne man læse, at Venstres borgmester i Herning, hr. Lars Krarup, betegner budgetloven som et, og jeg citerer: anslag mod kommunernes frihedsgrader og et misfoster i dansk politik.
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Nej, jeg er ikke enig.
Jeg er jo ikke et sekund i tvivl om, at det at have rammer er mere besværligt end ingen rammer at have.
Jeg er jo ikke i tvivl om det forhold, som også ministeren var inde på i sin besvarelse, at vi år efter år så, at når det f.eks. var blevet aftalt – det var dengang, man havde mange penge – at det offentlige forbrug måtte stige med 1 pct. på det kommunale område, havde man, når vi så regnskaberne, brugt 2.
Der var sådan set ikke andet at gøre for dette Folketing end at prøve at få de penge til at hænge sammen.
Det kan ikke nytte noget, og derfor er jeg glad for budgetloven, og at det ikke er kommunerne, der bestemmer, hvad forbruget skal være, men at det er en del af en aftale mellem Kommunernes Landsforening og den til enhver tid siddende regering.
Så som svar på, at en af Venstres borgmestre synes, at det er lidt besværligt at skulle overholde rammerne, vil jeg sige, at det vil jeg da ikke afvise at det er, men det er sundt for landets økonomi.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Venstre ignorerer kritikken fra Venstreborgmestre.
Det må Venstre så klare internt.
Det bliver interessant.
Vismændene har jo også påpeget, at der er noget galt.
Det er jo ikke bare Venstreborgmestre, der har påpeget, at der er noget galt.
Vismændene har sagt: Budgetloven fører til benzinafbrænding, når den fratager kommunerne muligheden for at planlægge på kort sigt.
Hvorfor kan Venstre støtte den her form for budgetkaos?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-20:
Det korte svar er: Nej, det gjorde jeg ikke.
Ministeriet har foretaget vurderingen på baggrund af ansøgningerne og de kriterier, som er gældende for puljen.
Det er f.eks. kriterier i forhold til det enkelte projekt, som skal ligge inden for formålet med puljen, altså om der er sammenhæng mellem mål, aktiviteter og ressourcer i projektet, om det er tilstrækkelig sandsynliggjort, at projektet kan skabe gode resultater til gavn for målgruppen osv.
Det mener jeg som nævnt at ministeriet stadig gør, og ministeriet er jo fortsat den myndighed, som har ansvar for at træffe afgørelse om fordeling af midler på puljeområdet.
Jeg svarer på et sådan set forholdsvis upræcist spørgsmål om, hvornår jeg første gang hører om det.
Jeg kan jo ikke lige sige her, hvornår jeg hørte om det.
Der er forskel på, hvornår jeg hører om noget, og hvornår noget begynder at optræde som en sag.
Så jeg henviser til redegørelsen, og den står jeg selvfølgelig fuldstændig inde for.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-20:
Tak for det.
Overvejede social-, børne- og integrationsministeren forud for den endelige vurdering af ansøgningerne til den i spørgsmål nr. S 383 og S 384 omtalte pulje at lade denne vurdering foretage af en af ministeren uafhængig myndighed for at undgå spekulationer omkring, hvorvidt ministerens tilkendegivelse om støtte over for »Stemmer på kanten« forud for ansøgningsfristen kunne spille ind på ministeriets endelige stillingtagen til fordelingen af støtten?
Tak for det.
Havde det ikke været nemmere, at ministeren bare havde sagt, hvornår hun første gang blev opmærksom på projektet »Stemmer på kanten«, i stedet for at henvise til en redegørelse?
Det må ministeren da kunne svare på.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-20:
Puljen blev hævet med 1 mio. kr. – fra 1 mio. kr. til 2 mio. kr. – og den ekstra million redegjorde jeg for i sidste uge, og jeg vil meget gerne igen i denne uge svare på yderligere spørgsmål.
Jeg kan i hvert fald sige, at tilskuddet til »Stemmer på kanten« er givet til en stor landsdækkende kampagne for at fremme socialt udsatte borgeres valgdeltagelse, og kampagnen har jo bl.a. haft til hensigt at indeholde vælgermøder, politiske stormøder og en indsats for at bringe stemmeurnerne ud til borgerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-20:
Tak for det.
Når jeg nu spørger ministeren, skyldes det, at jeg selv sammen med mange andre danskere jo har set det fantastiske tv-klip, der blev vist både på Politikens netside og på DR 2, hvor ministeren lover Lisbeth Zornig Andersen 1 mio. kr., uden at Lisbeth Zornig Andersen har ansøgt eller ansøgningsfristen er udløbet.
Det er derfor, jeg måske – og det kan selvfølgelig være politisk fantasi, men meget realistisk politisk fantasi – kunne forestille mig, at ministeren egentlig bare har oprettet puljen med en forestilling om at give pengene til Lisbeth Zornig Andersen, og at det er derfor, hun bare glad og from lover pengene væk, før hun faktisk er blevet opmærksom på, at Lisbeth Zornig Andersen ikke har søgt.
Kan ministeren bekræfte, at puljen oprindelig er oprettet med det formål, at Lisbeth Zornig Andersen skulle have pengene?
Jeg tror ikke, vi kommer så meget videre.
Jeg må hjem og nærlæse svarene, og så må vi se, om der bliver mulighed for en tredje politisk date, eller om vi holder her.
Tak for det.
Jeg er helt med på, at ministeren efterfølgende hævede den overordnede pulje med 1 mio. kr., men det må jo anses for at være en dummebøde, fordi ministeren kom galt af sted.
Derfor er mit spørgsmål: Kan ministeren ikke godt forstå, hvorfor jeg spørger, om ikke den her pulje til 1 mio. kr. oprindelig var beregnet til »Stemmer på Kanten«?
Synes ministeren ikke, at det er et ærligt spørgsmål?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-20:
Jeg antager, at alle spørgsmål, hr. Jakob Engel-Schmidt stiller, er ærlige spørgsmål, så hvis det var spørgsmålet, har jeg hermed svaret på det.
Jeg antager, at spørgsmålene er ærligt ment.
Jeg vil henvise til den redegørelse, der er oversendt til udvalget, hvori der også sidder hr. Eyvind Vesselbo, medlem fra Venstre.
Det er en fuldstændig redegørelse for hele forløbet i den her sag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-20:
Kan ministeren kort svare mig på, hvornår hun første gang blev bekendt med projektet »Stemmer på kanten«?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Man afgør fuldstændig selv, hvordan man har tænkt sig at udmønte det i øvrigt ganske udmærkede arbejde, man laver i København, med at forhindre, at unge havner i kriminalitet, og at få alle dem, som kan og skal ud af banderne, ud af bandekriminaliteten.
Det afgør man fuldkommen selv.
Jeg siger, hvad regeringens holdning er, og jeg siger, at det ikke er en del af regeringens bandeudspil.
Men jeg vil bare sige, at hvis Dansk Folkeparti for nogle år siden havde haft samme ambitionsniveau, som er indeholdt i den plan, som Københavns Politi og Københavns Kommune har lavet for at forhindre og forebygge bandekriminalitet, så ville meget være nået.
Der kan ikke i den sammenhæng sættes spørgsmålstegn ved det.
Jeg synes, det er en meget, meget flot plan, man har lavet.
Martin Henriksen (DF), 2013-11-20:
Jeg synes da, det er glimrende, at Socialdemokraterne på Christiansborg synes, det er en glimrende plan, som Socialdemokraterne i København har lavet.
Det kommer nok ikke bag på så mange, at det forholder sig sådan.
Det, der bare er interessant, er jo, at Socialdemokraterne på Christiansborg – og også SF på Christiansborg, må man formode, når nu justitsministeren udtaler sig på vegne af regeringen – har det synspunkt, at man ikke skal tage kriminelle og proppe dem forreste i jobkøen, fordi de er kriminelle.
Hvis der så er nogle forhandlinger her i København mellem Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne om at gøre det, som justitsministeren synes er en dårlig idé, var det så ikke en idé, at det var et samlet Socialdemokrati, der så kunne sige til SF, at det, man har gang i der, ikke er vejen frem – altså under den forudsætning, at Socialdemokratiet er enig med sig selv?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Nu tror jeg, det er hr. Martin Henriksen, der har svært ved at finde ud af de bolde, han bringer i spil.
Altså, det er sådan, at regeringen har fremlagt en meget ambitiøs bandeplan, som grundlæggende handler om tre ting: færre ind, hårdere mod de hårde og flere ud.
Så er der på lokalt plan heldigvis sat gang i rigtig, rigtig meget godt forebyggende arbejde, og her er der i særlig grad i København, fordi der er en særlig udfordring i København – det har vi set i foråret med den konflikt, der har været – leveret et glimrende stykke arbejde, godt nok fra en socialdemokratisk ledet borgerrepræsentation, men jo altså et bredt flertal i borgerrepræsentationen.
Det kan man i øvrigt se i de samarbejdsplaner, som bliver lavet mellem politiet og kommunale myndigheder andre steder.
Jeg synes, det er rigtig godt, man arbejder med det.
Jeg redegør for regeringens holdning, og derfor er det ikke med i regeringens rocker- og bandeudspil.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Lige så godt jeg syntes det var, at ministeren kom med klar tale, nemlig at man tog afstand for det her forslag fra SF i København, lige så skidt synes jeg
det er, at ministeren så ikke vil følge det op
Altså lige nu har vi jo en situation, hvor ministeren og regeringen kæmper imod pushere og hashhandel.
Overborgmesteren i København vil til at købe hash ind og sælge det til københavnerne, og vi har en situation, hvor SF's fremtrædende person i København nu vil til at lade kriminelle komme foran i jobkøen i forhold til ikkekriminelle.
Kan ministeren ikke godt se, og kan regeringen ikke godt se, at det stritter i alle mulige forskellige retninger?
Altså, der må jo være overensstemmelse mellem det, man siger herinde på Christiansborg, og det, man så gør, både herinde, men også ude i kommunerne.
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Regeringen har lanceret en meget, meget ambitiøs indsats med både at forebygge, forhindre, at unge havner i kriminalitet, og at sætte hårdt ind mod de tilstande, som vi så ikke mindst i foråret.
Den indsats kunne Dansk Folkeparti jo have sat på dagsordenen for længe siden.
Det har man ikke gjort.
Hvad har resultatet været?
Ja, mange af de problemer, vi har set udvikle sig, er jo problemer, der har været rodfæstet i det danske samfund i alt, alt for mange år.
Det er derfor, vi sætter ind over for det.
Og jeg er meget tilfreds med, at ideerne om, at vi skal forhindre og forebygge bandekriminalitet, nu også udmønter sig i konkrete handlingsplaner i vores byer rundtomkring, hvilket samlet set er med til, at vi får forstærket indsatsen endnu mere mod det her rocker- og bandeuvæsen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-20:
Hvorledes forholder social- børne og integrationsministeren i forlængelse af sit svar på spørgsmål nr. S 383 og S 384 sig til, at der fra et andet sted på ministerens ressort eller statens budget i øvrigt er hentet 1 mio. kr. som erstatning for det beløb, ministeren lovede bort til Lisbeth Zornig Andersens projekt »Stemmer på kanten«?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil også lige gøre opmærksom på, at der er sendt en redegørelse til Socialudvalgets medlemmer på foranledning af hr. Finn Sørensen, og også hr. Eyvind Vesselbo har ønsket en sådan.
Så for at give et mere fuldstændigt billede af sagen er der sendt en redegørelse.
Men midlerne til puljen til fremme af socialt udsatte borgeres valgdeltagelse kommer fra ministeriets pulje til omstillingsinitiativer.
Midlerne fra puljen kan bl.a. anvendes til støtte til forsøgs- og udviklingsinitiativer i kommuner, i regioner, i frivillige organisationer og partnerskaber.
Og anvendelsesmulighederne fremgår i øvrigt af finansloven.
Som minister ligger det mig meget på sinde, at offentlige midler anvendes til de aktiviteter, som faktisk kan gøre en forskel, og som har et potentiale til at skabe positive resultater for – som det har været i det her tilfælde – nogle af de mest socialt udsatte borgere.
Og jeg mener, at puljen til fremme af socialt udsatte borgeres valgdeltagelse lever op til det her formål.
Forhøjelsen af puljen skal ses som et udtryk for min prioritering af at fremme socialt udsatte borgeres valgdeltagelse til kommunal- og regionsvalget i går.
Og det skal i øvrigt bemærkes, at der samlet var ansøgninger for i alt 4 mio. kr.
Så jeg opfatter ikke det, at jeg afsatte 1 mio. kr. ekstra, sådan, at det var der ikke brug for.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-20:
Tak for det.
Jamen det bliver jo helt hyggeligt, at ministeren og jeg sådan en gang om ugen kan stå og drøfte projektet.
Men jeg er bange for, at ministeren er ved at komme på glatis, for for 1 uge siden fortalte ministeren mig her i salen, at man havde afsat 1 mio. kr. ekstra på baggrund af ministerens noget ansvarsløse lovning til Lisbeth Zornig Andersen af 1 mio. kr., før ansøgningsfristen var udløbet.
Er ministeren nu blevet uenig med sig selv, eller skal jeg tolke ministerens svar, som om ministeren har ændret holdning?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-20:
Nej, jeg er til hr. Jakob Engel-Schmidts beroligelse ikke uenig med mig selv.
Jeg svarer sådan set på det stillede spørgsmål.
Det, der skal ses i forbindelse med den her pulje, er et udtryk for min prioritering af at fremme socialt udsatte borgeres valgdeltagelse til kommunal- og regionsvalget, som jo var i går.
Tilskuddet til »Stemmer på kanten« er ligesom tilskud til KFUM's Sociale Arbejde i Danmark og Varde Kommune, Blå Kors Danmark, Reden i København, Kirkens Korshær i Aarhus, Middelfart Kommune og alle de andre, der modtager midler fra puljen, givet med henblik på at involvere samfundets mest udsatte borgere i kommunal- og regionalpolitik.
Jeg siger også tak for spørgsmålet og muligheden for at redegøre.
Vi må jo se, om vi ses igen i næste uge.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-20:
Jo, menes der med »er alt andet end bæredygtig økonomisk«, at vi har eksempler på, at det ikke er bæredygtigt?
Jeg forstår ikke helt baggrunden for det her spørgsmål.
Det, jeg siger, er, at den grønne omstilling jo skal ses i sammenhæng med, at det er nødvendigt for at få startet en ny teknologi op.
Det har så haft en afsmittende effekt på erhvervsudviklingen, og en række virksomheder er skudt op på det grundlag.
Så jeg synes, at der er god fornuft i, at man har støtte til grøn teknologi, men hvis det kan klares f.eks. på markedsvilkår, så skal man selvfølgelig ikke.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-11-20:
Men det ender jo så med, at vi laver det omvendt i Danmark, for der lægger vi så en masse afgifter ud, f.eks. en PSO-afgift, over det hele, som så betyder, at der, hvor man kunne sige, at det kunne være bæredygtigt i sig selv, får det så lige et ordentligt gok på en afgift, som betyder, at vi faktisk kommer til at gå imod det, som ligger i det, energiministeren siger.
Vi har været for large, når det gælder om at støtte tingene i hele EU, men altså især også i Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-20:
Jo, men PSO-afgiften er jo sådan et omkostningsbestemt gebyr, som opkræves af Energinet.dk, og som jo medgår til finansiering af en række af de her ting
Alt det her har meget at gøre med den samlede afgiftsstruktur på energiområdet.
Det er også derfor, at man i forlængelse af energiaftalen har nedsat et arbejdsudvalg for at undersøge, hvordan de her forskellige energiafgifter virker, og hvordan de virker i forhold til hinanden.
Erling Bonnesen (V), 2013-11-20:
Tak for det.
Med ministerens og regeringens udmelding i Jyllands-Posten den 13. november og også med de svar, vi har fået fra skatteministeren her i dag, må vi jo konstatere, at det er et faktum, at dansk energipolitik simpelt hen koster job i Danmark.
Et eksempel på det er gartnerisektoren, hvor der nu forventes – det kan man jo tydeligt se – blodrøde regnskaber, og det kommer til at koste job, hvis man ikke foretager sig noget over for det.
Det går jeg ud fra skatteministeren også er bekendt med.
Så når vi nu kan konstatere, at man er på gal kurs, er spørgsmålet kort og godt: Hvad vil man gøre ved det?
Hvad vil man gøre for at sikre, at den danske gartnerisektor kan overleve i fremtiden?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-20:
Jo, vi er helt med på, at der i forhold til virksomhederne er en problemstilling vedrørende de danske energiafgifter
Det var jo også derfor, at vi i »Vækstplan DK« lettede energiafgifterne ganske betragteligt.
Det var, fordi vi var fuldstændig bevidst om, at det er en af omkostningerne for virksomhederne.
Jeg mener stadig væk, det er vigtigt, at vi har en energipolitik, der på den ene side betyder, at vi sparer på energien, men så også kan skabe grundlag for job i energisektoren, f.eks. på vindmølleområdet eller på energispareting.
Jo, men jeg tror faktisk godt, at vi i det her land både kan producere tomater, og at vi kan producere vindmøller.
Og det er jo det, vi forsøger at gøre, og det er det, som vi har gjort i forbindelse med »Vækstplan DK«.
Nu er alt jo ikke energiafgifter, men det er en væsentlig del af det, det indrømmer jeg, især i visse sektorer, hvad vi også tog fat på, da vi forhandlede »Vækstplan DK«.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-11-20:
Når jeg lytter med her, sidder jeg bare og tænker, at jeg havde forstået, at denne regering ønskede vækst, hvilket betød, at man ønskede flere arbejdspladser i Danmark.
Der er rigtig mange, der har mistet deres arbejde, og jeg havde egentlig forstået, at det var det, det handlede om.
Nu kan jeg så konstatere, at det, ministeren siger, er: Vi har givet med den ene hånd og taget med den anden.
For mig betyder det altså status quo.
Hvor mange flere job regner ministeren med vi skal miste?
Jeg har ikke hørt ministeren sige, at der er oprettet arbejdspladser; jeg kan tværtimod bekræfte, at der er afskaffet arbejdspladser på grund af de afgifter, der bliver lagt ind over vores erhverv i øjeblikket.
Hvordan hænger det lige sammen i ministerens hovede?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-20:
Det skal jeg prøve at forklare.
Jeg mener faktisk, at vi er i en ret gunstig økonomisk udvikling i øjeblikket.
Alle konjunkturanalyser og alle meldinger, man får ude fra erhvervslivet, siger, at der er en jobfremgang på vej.
Der er vækst i dansk økonomi, der bliver oprettet nye jobs, og derfor er vi faktisk i gang med en ganske, ganske positiv udvikling.
Det synes jeg er det afgørende, og det synes jeg ikke Venstre skal tale ned, som Venstre jo forsøger at gøre hele tiden.
Vi ved så alle sammen godt, at der godt kan være mere vækst i én sektor end i andre sektorer.
Vi kan godt have en sektor, hvor det går meget frem, og en anden sektor, hvor det ikke går frem eller måske går tilbage.
Men overordnet set
– overordnet set – går det faktisk fremad i dansk økonomi, og det synes jeg vi skal være glade for og tale op i stedet for at tale ned.