runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Altså, det er ikke mange penge set i sammenhæng med DSB's totale regnskab.
Altså, kan vi få ministeren til at sige, at ministeren vil arbejde for, at beløbet bliver sat i vejret?
Efter mine oplysninger skal der sådan set ikke mere end en fordobling til.
Og da beløbene jo er ret små, er en fordobling heller ikke så meget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Alene i 2010 brugte man 9 mio. kr. hos Banedanmark og DSB på at afrense arealer.
Man skal være opmærksom på, at selv om vi oplever, at der bliver afrenset, så dukker graffitien desværre op igen.
Så det er jo uanede ressourcer, vi kan bruge på det.
Og der må jeg sige: Jo, vi skal afrense arealer, og jeg er enig med spørgeren i, at det gør folk mere trygge at befinde sig på stationer, hvor der ikke er alt for meget graffiti, og hvor der generelt ikke ser dunkelt ud.
Det skal vi have in mente.
Samtidig skal vi også være opmærksomme på, at vi også gerne vil have nogle tog, der kan køre, og det koster sådan set også penge at sørge for driften af tog og det samlede beløb til den kollektive trafik.
Selv om vi øger ressourcerne og bruger ressourcer på togfonden lige nu, er det jo ikke der, hvor vi har allerflest penge til hele tiden at kunne levere nye ydelser.
Graffiti gør vi noget ved.
Jeg synes, at vi sætter et stort beløb af til det.
Men der kommer ikke flere midler til området, og der må vi så i stedet hindre, at folk laver graffiti.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Jamen det glæder jeg mig til.
Og det er rart, at der sker noget.
Men det er et fremskridt.
Tidligere var det sådan, at der afrensede DSB kun, hvis der stod et eller andet krænkende eller racistisk osv. på en graffiti, resten lod man simpelt hen blive.
Så jeg anerkender, at der er sket fremskridt.
Det kan godt være, at det kun er i en overgangsperiode, vi skal hæve beløbet.
For man ved også af erfaring er, at når graffitimalerne kan se, at deres tags og deres graffiti bliver fjernet hurtigt, så bliver de jo trætte af det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Vores problem er jo, at graffitien er ret omfangsrig, og så snart et område er afrenset, oplever vi, at der kommer ny graffiti.
Så der er jo næsten ingen ende på, hvor mange ressourcer man kan bruge på det her problem.
Jeg ved, at man på nogle skoler jo har gjort det til et incitament for eleverne, at skolen får et beløb efterfølgende til at lave andre aktiviteter for, hvis de ikke maler graffiti på væggene.
Det kan vi desværre ikke tilbyde de lømler, der laver graffiti rundtomkring på vores stationer, for det kunne godt være, at det ville skabe en eller anden form for incitament.
Når det så er sagt, skal man være opmærksom på, at vi altså har afrenset de 12 mest udsatte stationer her i andet halvår 2013.
Og på baggrund af den viden, vi har fået med at rense stationerne, laver vi nu et udbud, hvor 85 stationer i hovedstadsområdet er omfattet og netop også skal have den her overfladebehandling, heriblandt samtlige S-togsstationer beliggende på Frederiksberg.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
På et fornuftigt niveau under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed, siger ministeren.
Men det er jo op til ministeren at overveje, om der eventuelt er brug for nogle flere ressourcer.
Jeg har i min egenskab af formand for By- og Miljøudvalget i Frederiksberg Kommune holdt møde med Banedanmark og med DSB, netop fordi vi ikke synes, at indsatsen er god nok.
Jeg anerkender, at der er sket meget, og jeg synes også, at det var et godt svar, transportministeren kom med.
Ikke mindst er jeg glad for, at der er opmærksomhed på problemet.
Altså, de beløb, som bruges af hele Banedanmark og hele DSB til at graffitiafrense i hele Danmark, er mindre end dem, vi bruger på Frederiksberg, som bare er en lillebitte kommune på 2 ½ km gange 1 ½ km.
Så de ressourcer, der er sat til rådighed, er simpelt hen ikke tilstrækkelige.
De er fra stationer på Frederiksberg, ministeren er velkommen til at få dem bagefter.
Der er så godt nok en stor, grim reklame fra Dansk Folkeparti her på billedet, men der er så også noget graffiti rundtomkring, som har været der i årevis.
Jeg har andre eksempler med.
Ikke nok med at graffiti ikke er så pænt, det er også med til at skabe utryghed blandt byens borgere og også blandt passagererne.
Jeg vil altså vove den påstand, at passagertallet i S-togene ville stige, hvis vores stationer var pænere, hvis de var renholdte, hvis der ikke var graffiti.
Undersøgelser fra Holland viser, at antallet af cykeltyverier er højere ved de stationer, hvor der er graffiti, end ved de stationer, hvor der ikke er graffiti.
, graffiti fører anden kriminalitet med sig, graffiti fører utryghed med sig og fører til et faldende passagertal.
Jeg skal ikke påstå, at det her så bedre ud, dengang vi havde en anden regering.
Jeg mener, at vi har et fælles problem, som vi skal gøre noget ved.
Og som jeg ser problemet, er det sådan, at graffitien ikke bliver afrenset løbende, som ministeren sagde, den bliver afrenset gående i et meget langsomt tempo.
Vi skal op i fart.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
For der er ingen forskel på, om man brevstemmer på et borgerservicecenter, på en uddannelsesinstitution eller på et mobilt valgsted, f.eks. i en valgbus.
Det har vi gjort helt udtrykkeligt opmærksom på til dem, der har spurgt, nemlig at den forskel er der ikke, både til kommuner og til regioner.
Og dermed jo også sagt, at det her med, at der ikke må påvirkes i umiddelbar tilknytning, skal man tage helt bogstaveligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Banedanmark og DSB har jo indgået det her samarbejde, hvor man kigger på de 85 stationer i hovedstadsområdet.
Der kommer jo til at blive gjort en indsats nu, opgaven er sat i udbud.
Det vil opleves, at de 12 mest udsatte stationer sådan set løbende bliver ryddet op, men det gør de 85 andre også.
Jeg tror, der vil ske et kvantespring i forhold til graffitibekæmpelse, og det tror jeg også at borgerne vil opleve.
Det er en prioritet for os, og det tror jeg at det er for alle, der godt kan lide den kollektive trafik og vil benytte sig af den.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Grunden til, at jeg spørger, er jo netop, at der har været to konkrete sager, i hvert fald som jeg har haft kendskab til, den ene i Vordingborg og den anden i Nykøbing Falster, så vidt jeg ved.
Og i Vordingborg er der blevet klaget over, at der har været afholdt et regionalt vælgermøde på en uddannelsesinstitution, hvor kun fem partier var indbudt, fem partier opstillet til regionsrådsvalget på Sjælland, og hvor man, kort efter at det her valgmøde har været afholdt, er gået ud i sådan et lokale eller en bus og har afgivet brevstemme.
Så er der indgivet klage over det her, og nu svarer Vordingborg Kommune så, at man mener, man er havnet i en gråzone.
Der har ikke været sendt vejledninger ud fra ministeriet nu, hvor der skulle afgives brevstemme på de her nye steder, altså uddannelsesinstitutioner.
Så man ved faktisk ikke helt, hvad man skal gøre.
Hvad kan ministeren gøre for at rette op på det her, og skal de her brevstemmer i givet fald annulleres?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Altså, det ville være meget, meget mærkeligt, hvis man partout skulle mene noget, som var helt eksklusivt, og at man ikke kunne dele holdning med f.eks. erhvervsfolk eller folk, som var organiseret i fagforeninger eller hvad det nu kunne være.
Men det er jo sådan set en helt anden sag end det at deponere sin holdning i forhold til et økonomisk arrangement.
Og lige præcis i samme konstruktive ånd tror jeg det er vigtigt, at vi har en diskussion om, hvad det er for en støtte, politiske partier skal have, og hvilken åbenhed der skal være omkring det.
I øjeblikket har vi jo et loft på 20.000 kr., og når man når over på den side af det, skal man oplyse, hvem der har givet pengene.
Fra radikal side har vi så truffet den beslutning, at hvis man synes, man vil give til vores parti, skal man vide, at vi også oplyser om, hvor meget man har givet.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor vil jeg i stedet for at kaste med mudder – det skal vi jo helst undgå – være mere konstruktiv og spørge sådan mere fremadrettet: Er der ting, som man fra ministerens side ser at man kan gøre for at undgå den slags?
For jeg ser det som meget udansk – det var egentlig også det, jeg hørte ministeren sagde – og måske også, uden at ville sætte det helt på spidsen, som et angreb mod det demokrati, vi alle sammen forsøger at arbejde med her få dage før et kommunevalg, hvor vi jo om nogen er opmærksom på, hvordan de her ting foregår.
Derfor er det vigtigt, at man så sikrer, at de ting ikke kan foregå, eller at man i hvert fald lægger op til en eller en form for dialog om det med de partiorganisationer, hvor det her har været tilfældet.
Nu er det så tilfældigvis Socialdemokraterne, men det kunne sikkert også have været andre – det skal jeg ikke kunne sige – men nu er det så i det her tilfælde dem, jeg tænkte på.
Jeg har intet imod, skal jeg også understrege, at man netop har en interaktion med sit bagland, om det så er erhvervsliv, fagbevægelse eller hvad ved jeg, og at man bliver støttet på forskellig vis.
Men man skal ikke deponere sine holdninger i en skriftlig erklæring mod økonomisk betaling.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Kort og godt: Nej, jeg mener ikke, at man som politiker skal pantsætte sine holdninger eller sin politiske indflydelse for at få partistøtte.
Når man sidder en kommunalbestyrelse, har man pligt til at udøve sin virksomhed ud fra saglige hensyn.
Selvfølgelig vil det være holdningsbåret – det giver sig selv – men det er så forhåbentlig ens egen holdning det er båret af.
Og det er ikke et sagligt hensyn, at man gerne vil tilgodese nogle, fordi man specifikt har fået partistøtte fra dem.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Nu skal jeg lige have det rigtige papir med.
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en acceptabel praksis, at partier indgår aftaler om, hvilken politik der skal føres i kommunerne til gengæld for økonomisk partistøtte?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Som fru Karina Adsbøl selv nævner, har kommunerne jo da krav til, at man har de her servicekvalitetsstandarder, og dem er det også mit indtryk at kommunerne sådan set gør sig meget umage med ikke bare at leve op til, men også at få beskrevet.
Det har de krav på efter serviceloven, og den hjælp, som kommunerne leverer, skal selvfølgelig matche borgerens behov.
Det gælder også, hvis, lad os sige, kommunerne som led i besparelser ønsker at sænke serviceniveauet – så er der kvalitetsstandarder, og borgeren skal have den hjælp, som borgeren har behov for.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Det ved jeg godt kommunerne gør, men har ministeren nogen tanker om at sætte nogle minimumsstandarder, i forhold til om man skal have lov til at få rengøring hver uge eller hver anden uge, og hvor ofte man egentlig kan komme i bad i løbet af en uge?
For jeg kan huske, da jeg startede som hjemmehjælper, det er mange år tilbage – da kunne jeg godt være visiteret lang tid ude hos en borger, og da var jeg også ude og lave mad.
Men det er jo også blevet skåret ned efterhånden, og man får meget lidt tid ude hos borgeren nu.
Hvordan vil ministeren – også i lyset af velfærdsteknologi, der kommer ind nu – sikre, at borgerne også får den optimale og rigtige hjælp?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Man kan jo undre sig over mange ting i politik.
Det, jeg har mulighed for i dag, er konkret at svare på de stillede spørgsmål om, hvad regeringens holdning er, og det er, at der ikke kommer brugerbetaling på de her områder, og at vi ikke går ind og ændrer på serviceloven.
Det er også det, som jeg sådan set mener er det rigtige at stå ved – at de ældre, der har behov for hjælp og pleje, skal have det, uanset om de er rige eller fattige.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Jamen hvis jeg forstår det helt rigtigt, så er socialministeren uenig i fru Zenia Stampes udtalelser.
Det er jo det, jeg må konkludere af det her, når ministeren ikke mener, man skal betale.
Det mener vi bestemt heller ikke i Dansk Folkeparti at man skal; vi mener, at socialt udsatte, mennesker med handicap og ældre selvfølgelig skal have den hjælp, de har behov for, efter lovgivningen og efter lovgivningens rammer.
Men man må da som socialminister undre sig over, at man har en radikal ordfører, som udtaler sådan nogle ting i Debatten.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Nu svarer jeg her som social-, børne- og integrationsminister, og på vegne af regeringen vil jeg også sige, at jeg jo bestemt ikke er tilhænger af at indføre brugerbetaling på praktisk hjælp for nogen – og det er, uanset om man er rig eller man er fattig.
Det mener jeg som før nævnt heller ikke er regeringens politik.
Jeg vil gerne understrege, at ifølge serviceloven skal borgeren have den hjælp, som borgeren har behov for, og sådan mener jeg også fortsat det skal være.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Det lyder dejligt, at der kommer flere penge til ældreområdet.
Det er vi rigtig glade for i Dansk Folkeparti.
Det er også et af vores ønsker.
Men det, der undrer mig, er jo så, at der blandt regeringspartierne er en ordfører fra Det Radikale Venstre, som siger, at de rige sådan set bare kan betale selv.
Om ikke andet kan de i hvert fald betale af den arv, deres børn skal have.
Så bare lige for at forstå det helt rigtigt: Socialministeren siger sådan set her, at det, Radikale Venstres ordfører fru Zenia Stampe har udtalt i Debatten, ikke er rigtigt; det er ikke det, ministeren ønsker, og derfor tager hun sådan set afstand fra de udtalelser, fru Zenia Stampe er kommet med, om, at man selv skal betale for at få praktisk hjælp i fremtiden, og at det også er størrelsen af pengepungen, det afhænger af, om man kan få hjælp i fremtiden.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Det her spørgsmål ligger jo i forlængelse af det tidligere spørgsmål, og som jeg netop svarede på det forudgående spørgsmål, er det ikke lovligt for kommunerne at indføre brugerbetaling på varig personlig og praktisk hjælp.
Hjemmehjælp er en af hjørnestenene i vores ældrepleje, så den agter regeringen naturligvis ikke at afskaffe.
Vi har som samfund en forpligtelse til at hjælpe vores svage borgere, hvis de har behov for hjælp, og det gælder, uanset om der er tale om praktisk hjælp eller personlig pleje.
Ingen svage borgere skal efterlades uden hjælp.
Der er brug for en indsats af høj kvalitet til svage ældre, og derfor er regeringen også parat til at afsætte flere penge til ældreområdet.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Nu er det, der er foregået her, jo ikke ulovligt, sådan som jeg opfatter det, altså i forhold til at man har deponeret sin holdning mod økonomisk bidrag.
Ikke nødvendigvis for de konkrete sager, men også fremadrettet ser ministeren så, hvis det her gentager sig, at det er en mulighed, at man så kan gå ind og sige, at så skal de her midler altså tilbagebetales, sådan at man netop ikke får den uheldige praksis, som jeg oplever det, i forhold til at man netop måske nogle steder i mere eller mindre desperation for at få nogle støttemidler til at få de sidste annoncer trykt deponerer sine holdninger og dermed underminerer eller i hvert fald er med til at underminere det, som vi alle sammen arbejder for, nemlig det danske demokrati
Er det en måde, man kan gøre det på, eller hvordan ser ministeren at man kan komme det til livs?
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Anerkender ministeren, at det vil være i strid med principperne i servicelovens § 83, såfremt kommunerne indfører brugerbetaling på bl.a. praktisk hjælp, jf. Radikale Venstres socialordfører Zenia Stampes udtalelser i programmet Debatten sendt på Danmarks Radio torsdag den 7. november 2013 om aftenen, og agter regeringen at ændre lovgivningen, bl.a. servicelovens § 83, så kommunerne ikke længere skal tilbyde personlig og praktisk hjælp samt madservice til borgere, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre disse ting?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
[Lydudfald]
... indgå i et arbejde.
Det er også forudskikket i regeringsgrundlaget, at vi vil se på partistøtte, kandidatstøtte og åbenhed også i den forbindelse, så der må det spørgsmål meget passende kunne drøftes.
Det, jeg synes er det meget vigtige, og det oplever jeg at vi har hundrede procent tilfælles, er, at det er et fundament i det danske folkestyre, at man som politiker er bundet af sin egen overbevisning.
Når man har det som fundament, må man jo så stå til regnskab over for vælgerne, i forhold til hvordan man så forvalter sin uafhængighed.
Det synes jeg også er en væsentlig del af valgkampen, og det er vel også derfor, at medierne tager det op i de her dage, nemlig: Hvad er egentlig dit forhold til dem, der støtter dig?
Uanset om det sådan set er på skrift eller ej, er det jo vigtigt, at den enkelte politiker står op med sin holdning og fortæller, hvad det er for et forhold, man har til dem, der støtter annoncer eller en bil, eller hvad det nu kan være, kontanter for den sags skyld.
Tak for spørgsmålet.
Det afspejler jo bl.a., at flere kommuner arbejder for at få valget ud til vælgerne, om man så må sige, netop ved at de kan stemme andre steder end i et almindeligt borgerservicecenter.
Det er jo en mulighed, som er skabt bl.a. af Folketinget her ved at give bredere muligheder for at brevstemme, enten på et bibliotek, på en uddannelsesinstitution eller i en valgbus, som så kører rundt forskellige steder i kommunen, og så kan man brevstemme dér.
Det synes jeg er en god idé.
Jeg tror, vi deler synspunktet om, at det er vigtigt, at så mange som overhovedet muligt faktisk deltager i afstemningen.
Men når det gode er sagt, er det jo også helt entydigt, at vælgere, som ønsker at brevstemme, ikke må udsættes for valgagitation eller en anden type af holdningsmæssig påvirkning i umiddelbar tilknytning til brevstemmeafgivningen.
Det er faktisk en ting, som slås fast i vores valglovgivning.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Mener ministeren, at den politiske uafhængighed sikres, og at vælgerne ikke udsættes for valgagitation eller anden form for holdningsmæssige påvirkninger i valglokalerne eller andre steder i umiddelbar tilknytning hertil, når der brevstemmes på uddannelsesinstitutioner i forbindelse med et valgmøde?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Men jeg vil bare her afslutningsvis sige, at det som det første er afgørende, at ansvaret er konkret placeret, men det andet – og det synes jeg er positivt – er, at man måler sig op imod hinanden for at finde ud af, hvordan det egentlig ser ud, for det generelle tal dækker jo, lige præcis som spørgeren siger, over meget store forskelle kommunerne imellem.
Vi har aftalt med KL at foretage forskellige analyser, som netop laver den type benchmark, og jeg vil da tro, at sygefraværet er noget af det, som regeringen og KL har en fælles interesse i at analysere.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Den sidste bemærkning vil jeg så godt kvittere for, for jeg synes nemlig, at det er noget af det, som f.eks. Center for Offentlig Innovation kan være med til; vi har også CORA til at foretage forskellige analyser.
Jeg ved eksempelvis fra min egen kommune, Holbæk – bare for at tage et eksempel, jeg kunne også have nævnt andre – at hvis der er fokus på det, så flytter det noget.
Og det er de eksempler, jeg synes at vi også kan være med til at understøtte.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Jeg ved faktisk ikke, om der er sådan nogle erfaringsudvekslinger mellem kommunale og private udbydere af f.eks. praktiske hjælp i hjemmet om, hvordan arbejdet er tilrettelagt.
Det er måske en meget åbenlys ting at kigge på.
Men det, vi jo i hvert fald meget gerne vil, er at efterleve de aftaler, vi har lavet med KL.
Vi har for det første fornyet de principper, der er for samspillet, og et af de principper er, at ansvaret skal være konkret placeret.
Sidst, men ikke mindst, er det at dele informationer om, hvad der virker, en central opgave, og Center for Offentlig Innovation træder jo i funktion her pr. den 1. januar og kan så også som en af sine mange opgaver i forhold til den moderne offentlige sektor være med til at bidrage til, hvordan man får det sygefravær ned.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Det er jo alt sammen udmærket, og det er rigtig positivt, at man har fokus på det.
Jeg er her overhovedet ikke for at pege fingre ad, at den ene gruppe er mere syge end den anden, og det hører jeg i øvrigt heller ikke at ministeren klandrer mig for; jeg prøver sådan set blot at sikre, at vi, hvis vi kan være med til at understøtte det, så gør det.
Der kan jeg jo ikke lade være med at tænke på den her tilbagevendende diskussion om, at vi kunne kigge på, hvordan man så organiserer sig i det private – det kan være noget af det, altså at vi taler om konkurrenceudsættelse.
Vi kunne kigge på, hvordan man har lavet tilbuddet, kigge på arbejdsproceduren mv., som måske kan være nogle af årsagerne, og så sætte det op imod hinanden i en fri konkurrence og se på, om vi så ikke den vej rundt kan se på, om der måske her er en måde, man har organiseret sig på, sikret arbejdspladsen bedre på, end det, man måske har gjort kommunalt.
Så kan man måske se, hvem der vinder, og det kunne så være den private udbyder, men det kunne sådan set også godt være den kommunale, som måske har fundet nogle bedre måder at gøre det på og dermed er blevet bedre til at løse den opgave, herunder også at nedbringe sygefraværet.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Vi er helt konkret i gang med at overveje, hvordan det arbejde på den bedst mulige måde kan forankres også bredt i Folketinget, fordi når man diskuterer partistøtte og åbenhed i den forbindelse, har alle politiske partier jo en interesse i det, uanset om man kommer fra den ene eller fra den anden side af Folketinget.
Jeg synes, at der har været en meget væsentlig offentlig debat om spørgsmålet om åbenhed.
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi får en debat om partistøtte henholdsvis den private, som vi diskuterer meget, og selvfølgelig også den offentlige.
Hvad synes vi egentlig om den i forhold til balancen over for den private partistøtte?
Hvordan vi konkret organiserer det, overvejer vi i øjeblikket, men jeg håber, at vi deler det, som står i regeringsgrundlaget, nemlig at det vil være godt at få en større åbenhed og så også få en diskussion om partistøtten i den forbindelse.
Jacob Jensen (V), 2013-11-13:
Tak for det.
Jeg synes, at det er positivt, hvis det kan indgå i det arbejde.
Hvordan er tidsperspektivet for det?
For det ville da være relevant.
Nu kan man sige, at det ikke er så aktuelt i forhold til den nuværende kommunevalgkamp, medmindre man vil lovgive med tilbagevirkende kraft, og det tror jeg ikke nødvendigvis at vi er interesseret i.
Det kan være, at man er det i andre sager, som også er aktuelle, det ved jeg ikke.
Men kan ministeren så lige på den her front sige noget om, hvad tidsperspektivet er for det arbejde, som tilsyneladende er i gang i regeringens regi?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Nu har vi jo flere runder her, og der er faktisk flere elementer i det stillede spørgsmål.
Jeg vil gerne gribe fat i det sidste, fordi det jo sådan set direkte adresserer det, at vi har kommunalvalg i øjeblikket, nemlig spørgsmålet om, om det er økonomi- og indenrigsministeren, der skal sørge for, at de kommunale medarbejdere har et lavere sygefravær.
Der må jeg så melde hus forbi, for en stor del af ideen med at have et kommunalt selvstyre er jo, at det er den enkelte kommune, den politiske ledelse og under dens retningslinjer jo den konkrete ledelse, som skal sørge for, at personalepolitikken og tilrettelæggelsen af arbejdet – de ting, man gør helt konkret for at følge op over for den enkelte medarbejder, hvis der kan gøres noget for at få et mindre sygefravær – er og bliver et kommunalt og konkret anliggende.