runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Mobning er noget, som det er rigtig, rigtig vigtigt at tage hånd om.
Det gælder både i skolen og så sandelig også på arbejdspladsen, og det vil sige, at det både gælder for børn, og at det desværre også er et udbredt fænomen blandt voksne.
Derfor er det også vigtigt, at man meget tidligt går ind og laver en forebyggelse og en bekæmpelse af mobning, hvis man kan.
Men jeg tror nok, at forebyggelsen i virkeligheden er det allerallervigtigste værktøj, man har.
Derfor kræves der også meget fokus på dette arbejde, det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Desværre må jeg sige om det fremsatte forslag, hvis intentioner vi fuldstændig bakker op om, at vi ikke tror på, at flere regler nødvendigvis løser problemet omkring mobning.
Der er ingen tvivl om, at det er et lokalt ansvar at sørge for at have nogle handlingsplaner, sådan at lærere og forældrebestyrelser rent faktisk har nogle gode værktøjer til, at man kan komme i dialog, og at man rent faktisk kan få styr på det modbydelige fænomen, som mobning i virkeligheden er.
En af Socialdemokratiets pinde handler om, at man skal lave regler for dårlig adfærd på alle folkeskoler.
Der vil vi sige, at det måske gav mere mening at lave regler for god opførsel på alle folkeskoler.
Det tror jeg der i virkeligheden vil være lidt mere pondus i.
Netop det, at man i et kommende lovforslag skal fastsætte værdiregelsæt på skolerne, er i hvert fald noget det, som vi vil bakke rigtig meget op omkring - og specielt det med at sørge for, at der kommer god trivsel, og at der er en god opførsel fra elevernes og de ansattes side.
Det er nogle meget vigtige paroler at have med.
Så er der klage- og sanktionsmulighederne.
Der kan vi forstå, at der er sat en undersøgelse i gang om, hvorvidt den bekendtgørelse er stærk nok i sine sanktionsmuligheder, for det er naturligvis vigtigt, at lederne på skolerne har de beføjelser, der skal til for at tage hånd om de alvorlige problemer, som mobning både er og kan medføre.
Men desværre kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Dansk Folkepartis Ungdoms kampagne gik på, at hvis man følte, at man var blevet mobbet af sin lærer på grund af sin politiske overbevisning - og det finder jo sted, det ved vi jo - så kunne man skrive ind på en hjemmeside, og så kunne klagen blive afleveret til undervisningsministeren, hvis man mente, at der var et problem.
Det var det, kampagnen gik ud på.
Det var det, den sag gik ud på.
Jeg vil bare gerne have, at SF's ordfører, når nu SF drager sammenligning mellem den sag og så Dansk Folkepartis Ungdoms kampagner, går ind og peger på, hvor Dansk Folkepartis Ungdom er kommet med sådan nogle beskyldninger mod landets folkeskolelærere.
Når vi så konstaterer, at fru Pernille Vigsø Bagge ikke kan det, så forventer jeg bare, at fru Pernille Vigsø Bagge siger undskyld.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
SF støtter det her forslag, som skal gøre op med den tendens, der er i folkeskolen, til, at mobning bliver et større og større problem.
Det er på høje tid, at vi tager både det fysiske og det psykiske arbejds- og undervisningsmiljø i folkeskolen meget alvorligt.
Derfor synes jeg også, at jeg især vil fremhæve forslagets forebyggelsesdel, som er uhyre vigtig.
Det er en vældig god idé at kræve, at hver enkelt skole har ressourcepersoner til at forebygge mobning, men det bør også være en klar del af den almindelige undervisning i alle fag, at man medtager den dimension i almendannelsen, som drejer sig om sociale kompetencer.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at man f.eks. i læreruddannelsen i Danmark sætter konflikthåndtering og ikke mindst konfliktforebyggelse på skemaet.
Det er også noget, de studerende ønsker, og det kræver situationens alvor også.
Det er et rigtig fint forslag fra Socialdemokraterne, og SF kan støtte det.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
De eneste, der skal beklage her, er SF, og jeg synes ikke bare, at de skal beklage, men at de skal sige undskyld, for det er jo faktisk en utrolig grov påstand, som SF her kommer med.
At sammenligne Dansk Folkepartis Ungdoms kampagner med den påstand, som en elev i Helsingør har været ude med om en lærer, synes jeg er fuldstændig vanvittigt og fuldstændig ude af proportioner, og det viser, at SF overhovedet ikke har sat sig ind i, hvad Dansk Folkepartis Ungdoms kampagner går ud på.
Jeg forventer, at fru Pernille Vigsø Bagge selvfølgelig kommer med en undskyldning, sådan at vi får fejet enhver tvivl til side, og så det bliver gjort klart, at der på ingen måde er nogen sammenligning mellem den sag fra Helsingør og de påstande, der var fremme i den forbindelse, og de kampagner, som Dansk Folkepartis ungdom har iværksat.
Det er ganske enkelt uanstændigt fra SF's side.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Skal jeg forstå det sådan, at det har været en fejl, og at ordføreren beklager, hvis Dansk Folkeparti eller Dansk Folkepartis Ungdom kan sættes i forbindelse med, at man har haft sådan en hjemmeside, hvor man kunne skrive ind og chikanere sine lærere?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Hvis SF på nogen måde antyder, at Dansk Folkepartis Ungdom, som det drejer sig om i det her tilfælde, skulle have været ude med udtalelser, der ligner de udtalelser, vi har set fra Helsingørsagen, så vil jeg bede SF's ordfører om at beklage.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Jeg kan forstå, at ordføreren er meget optaget af sagen fra Helsingør, og det er vi jo alle sammen, men hvordan harmonerer den der hensyntagen til lærerne med, at Dansk Folkeparti selv har haft et sted på partiets hjemmeside, hvor man kunne skrive ind og fortælle om, hvad man syntes om sin lærer, og om, hvor dårlig man syntes at ens lærer var?
Liselott Blixt (DF), 2008-02-26:
Ordføreren sagde tidligere til ministeren, at det var bekymrende, at kommunerne ikke fulgte op på deres pligter.
Der var andre partier, der var inde på det samme, og der må jeg korrigere.
Jeg deltager i kommunalpolitik, og vi har fra Dansk Folkeparti side stillet forslag om en antimobningspolitik i kommunen.
Det blev nedstemt af både Socialdemokraterne og De Radikale, så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens forklaring på, hvordan det kan være, at man fremsætter et forslag her på Christiansborg, som man skylder ned i kommunen?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Det kan godt være, at hr. Martin Henriksen ikke mente, jeg sagde det tydeligt, men jeg er fuldstændig og helt enig med fru Charlotte Dyremose i, at det kan indskrives.
Det er også sådan, jeg rent faktisk forstår, at det har været, og at man rent faktisk kan gå ind og få beskrevet det her vigtige problem.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Nu ved jeg ikke, hvad spørgeren fra Dansk Folkeparti henviser til, for i den periode, jeg har været uddannelsesordfører for Socialdemokratiet, har vi ikke behandlet et eneste forslag her i salen om en eventuel stramning af lovgivningen og bekendtgørelser omkring antimobningsstrategier.
Det kan være, at der har været en diskussion i spørgerens kommune, og den kan jeg jo af gode grunde ikke gå ind i, men så må spørgeren til gengæld glæde sig over, at med intentionerne i det her beslutningsforslag er der jo et redskab også til at løfte et flertal ude i spørgerens kommune.
Per Bisgaard (V), 2008-02-26:
Jeg er nødt til at svare, at det kan jeg ikke sige sådan helt firkantet, for det har jeg ikke viden nok på området til.
Men jeg vil sige, at der, som ministeren også refererede til, allerede nu foregår nogle forhandlinger, og at jeg meget gerne vil være med til i de forhandlinger at se, om der er noget, der kan blive bedre.
Jeg har også læst om Helsingørsagen og synes, det var uheldigt, som den forløb.
Så jo, vi taler gerne om det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-26:
Jeg synes, at fru Marianne Jelved fik sagt det meget godt, nemlig at være åben over for intentionen, men lidt usikker på redskaberne.
Først og fremmest vil jeg sige, at i Enhedslisten støtter vi umiddelbart forslaget, men som sagt er vi usikre i forhold til redskaberne.
Derfor skal der også sættes ind over for mobning alle steder, selvfølgelig også i folkeskolen.
En ensidig fokus på folkeskolen vil ikke løse alle problemer, men man kan sige, at barndommen og ungdommen jo omvendt er afgørende for den måde, som folk opfører sig på senere i livet.
Så gode vaner og normer i folkeskolen ville have en effekt, der rækker ud over selve folkeskolen.
Vi synes, forslaget er grundigt, og jeg synes, at det er sympatisk.
Der tale om en bred vifte af forslag, der samlet set kan have en positiv effekt.
Og derfor er det som sagt sådan, at vi i Enhedslisten umiddelbart støtter forslaget.
Der står ikke noget i forslaget om ekstra ressourcer, og det vil selvfølgelig kræve ekstra arbejde at leve op til de ændringer, som de forskellige gode forslag indebærer.
Nu skal man selvfølgelig ikke udtale sig for skråsikkert, når man diskuterer årsagerne til mobning, men jeg mener sådan set, at det må være oplagt, at asocial og uacceptabel adfærd har gode vækstvilkår i situationer, hvor både børn og voksne er pressede.
Så vil jeg komme en indsigelse, som jeg synes er vigtig, og som vi glæder os til at diskutere senere, i forhold til diskussionen omkring sanktioner.
I forslaget står der, at bekendtgørelsen skal ændres, så der ud over samtaler, påtaler eller advarsler umiddelbart kan iværksættes sanktioner som f.eks. skift til anden klasse eller bortvisning til anden skole.
Den del vil vi meget gerne diskutere videre.
For Enhedslisten er det helt afgørende, at sanktioner såsom bortvisning er absolut sidste udvej.
Målsætningen må være at løse problemerne på skolen.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Det, vi først og fremmest vil se positivt på, er, at der nu kommer en lov, hvor vi lige præcis skal værdisætte nogle regler for skolerne.
Det tror vi rent faktisk vil være et godt værktøj til at kunne gå ind og sige: Hvordan og hvorledes kan man sikre, at skolerne rent faktisk får lavet en aktiv mobbepolitik?
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg glæder mig til, at vi har udvalgsdrøftelsen, for jeg tror, det vil glæde den konservative ordfører, at vi nemlig har gjort os meget umage med at sige, at der skal være en vifte af redskaber.
I sidste ende er det jo kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for den lokale folkeskole, og det håber jeg vi kan snakke os frem til, for jeg hører på tilbagemeldingerne, at der her faktisk er en måde, hvor vi kan give nogle bedre sanktionsmekanismer ved meget grove eksempler på mobning.
Jeg vil godt stille et spørgsmål i forhold til kvalitetsrapporten.
Det betyder rent faktisk, at den mulighed for at forpligte kommunerne til at gennemføre undervisningsmiljøvurderinger som der altså er to tredjedele kommuner, der ikke lever op til - har vi, hvis de kommer ind i de årlige kvalitetsrapporter.
Vil De Konservative se positivt på det?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Der er ingen tvivl om, at der skal være den rette sanktion, men en sanktion er ikke bare at flytte en elev fra en klasse til en anden klasse, for det kan rent faktisk være at flytte problemet over i en velfungerende klasse.
Så det er ikke sådan, vi mener sanktioner i virkeligheden skal være.
Det er også derfor, vi siger, at vi ikke nødvendigvis er enige i, at det kan gøres, lige præcis som det er formuleret her.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i den sproglige overvejelse, som hr. Henrik Rasmussen gjorde sig, i forhold til adfærdsregler, for der er selvfølgelig ikke brug for dårlige adfærdsregler.
Jeg noterede mig også, at den konservative ordfører i øvrigt var meget optaget af forebyggelsesdelen - det her er jo ét element i det - og i det hele taget var positiv over for intentionerne i lovforslaget.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører drejer sig om bekendtgørelsen.
Nu har hr. Henrik Rasmussen jo stor erfaring inden for den kommunalpolitiske verden, og jeg kunne forestille mig, at ordføreren derfor også har været i det dilemma, at der faktisk ikke har været tilstrækkeligt med sanktionsmekanismer, når man som kommunalbestyrelse skulle gå ind og tage stilling til de her vanskelige sager.
Jeg vil derfor spørge ordføreren, om han vil se positivt på den del af beslutningsforslaget, der handler om at give - man kan sige - bredere værktøjer, sådan at man rent faktisk kan give den rette sanktion for den forseelse, der måtte være.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Det, som jeg forholder mig til lige nu, som jeg hører, og som stadig er lige nu, er, at man rent faktisk i bekendtgørelsen vil gå ud og undersøge, om den er stærk nok i sine sanktionsmuligheder.
Og det er klart, at hvis lederne mener, at der er nogle andre og bedre sanktionsmuligheder, skal vi også lytte til dem, og så skal vi indarbejde dem.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Kan jeg forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti også er af den opfattelse, at man skal skrive en forpligtelse for kommunerne til at have en antimobbepolitik ind i kvalitetsrapporterne, sådan at de hvert år bliver nødt til at tage stilling til det?
Kan ordføreren svare ja til det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-02-26:
Enhedslisten støtter forslaget om de frivillige nationale test og elevplaner.
Det er jo i øvrigt et forslag, som bl.a. lærerne og eleverne selv er kommet med i et meget fint samarbejde og i en pjece, der hedder »Sådan kommer vi videre«.
Der er mange gode ting i den, som regeringen kunne lade sig inspirere af.
Vi deler de bekymringer, som kommer til udtryk i bemærkningerne til forslaget, og jeg vil gerne udfolde to af de problemstillinger, som jeg mener ligger i klar forlængelse af bemærkningerne.
Det første er regeringens politik med at pålægge de offentligt ansatte ekstra arbejdsbyrder, uden at der følger ekstra ressourcer med.
Det er en problemstilling, som jeg tror at alle både offentligt ansatte og offentlige brugere kan nikke genkendende til, og det er stærkt medvirkende til, at den offentlige sektor er under pres fra den her regering.
De økonomiske rammer hænger simpelt hen ikke sammen med de ekstra arbejdsopgaver, som altså kommer i en lind strøm på det offentlige område, f.eks. over for skolelærerne.
Resultatet kender vi jo alle sammen fra dagligdagen.
Når det kombineres med den store vækst i det private forbrug under den her regering, tegner der sig sådan set et ret klart billede af en privat sektor på 1. klasse og en nedslidt offentlig sektor på 2. klasse.
Hvis der skal rettes op på den udvikling, er det bl.a. nødvendigt med en lettelse af de mange bureaukratiske og administrative byrder i den offentlige sektor, der dræner ressourcerne og gør hverdagen sur for medarbejderne.
Frivillige nationale test og elevplaner ville være et skridt i den rigtige retning i forhold til at lette den her byrde.
Det andet er, at forslagsstillerne også bemærker, at test og elevplaner er et led i en langsigtet tendens mod en kontraktliggørelse af forholdet mellem stat og borger.
Det er fuldstændig korrekt, og det kan tilføjes, at regeringens politik på det her område sådan set afslører en anden tendens, nemlig at frit valg altså kun gælder på områder, hvor det passer regeringen.
Der er ikke frit valg, når det f.eks. gælder forbud mod gruppeeksamen eller test og elevplaner i folkeskolen, og det er for mig at se en besynderlig inkonsekvens.
I Enhedslisten er vi modstandere af regeringens autoritære og efter min opfattelse arrogante politik, der ser bort fra decentral indflydelse og faglige vurderinger, og vi kan derfor støtte forslaget om den decentralisering af test og elevplaner, som beslutningsforslaget indebærer, og som jo altså også er blevet stillet af lærere og elever.
Jeg vil så sige, at jeg såmænd kan støtte mange af de ting, der er blevet sagt fra talerstolen, om, at elevplaner kan bruges i visse tilfælde.
For mig at se
er det bare afgørende, at vi har tillid nok til vores lærere rundtomkring på folkeskolerne - tillid nok til dem og til, at de kan vurdere, hvornår det er fornuftigt at bruge hvilke typer test, og hvornår det er fornuftigt at bruge elevplaner.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Jo, det ligger også tættere på min forestilling om folkeskolen i Danmark end at have nationale test igennem stort set hele skoleforløbet.
Det kan simpelt hen ikke undgå at påvirke den måde, vi tænker skole på, og jeg tvivler på, at man kan holde de her ting hemmeligt, som man siger.
Så jeg synes, man kunne have brugt 111 mio. kr. på at udvikle en værktøjskasse til lærerne, som måske endda i virkeligheden langt bedre kunne have levet op til de intentioner, som bl.a. Socialdemokratiets ordfører her giver udtryk for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Nu har det jo kostet omkring 111 mio. kr. at udvikle de her test.
Kunne ordføreren ikke anerkende, at man trods alt ikke lod de penge gå til spilde og sagde, at det skulle være frivilligt for de skoler, der kunne have lyst til at bruge princippet om de her test, og så lade de skoler, der havde lyst til at evaluere på en anden måde, gøre det på den måde?
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Jeg synes, det er fremragende, at der er den aftale, at der skal evalueres på det.
Nu kender jeg selvfølgelig ikke den aftale så detaljeret, som fru Christine Antorini gør, men jeg ville ønske, at det blev muligt at evaluere, hvad det får af konsekvenser for den måde, lærerne oplever undervisningen på, og for den måde, undervisningen foregår på i klasserne.
Det, der er svært, når vi taler om folkeskolen, er jo, at der er et enormt spring på de elever, der går i 3., 4. og 5. klasse, med hensyn til modenhed.
Der er nogle, der lærer 5. klasses trinmål i 3. klasse, og der er nogle, der først lærer 3. klasses trinmål i 5. klasse.
Der sidder elever i 7. klasse, der kan læse voksne, faglige bøger om Bermudatrekanten, og der sidder nogle, der har meget svært ved at læse selv lette læseletbøger.
Og derfor kræver undervisning i folkeskolen jo enorme ressourcer og en enorm kunnen af lærerne med hensyn til at differentiere.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg må sige, at jeg er meget enig i ordførerens sidste bemærkning om, at det faktisk skal være svært at være lærer, i den forstand at hele ideen med den dygtige lærer jo netop er, at man bruger al sin faglighed og kompetence til at lave den gode undervisning, altså at man er ekspert i at undervise.
Nu er det så blevet udskudt, men jeg vil bare spørge den radikale ordfører, om det dog ikke er lidt betryggende, at der faktisk kommer en evaluering af, hvad der så kom ud af de nationale test, herunder også, hvad jeg synes er vigtigt, om det var et redskab, som var med til at løfte i forhold til de svage elever.
Det siger jeg jo, fordi det er en af de ting, som SF fremhæver vil gå præcis modsat.
Det ved vi ikke, men det er faktisk en af de ting, der skal evalueres på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Mange tak for den velvillige behandling af det her forslag.
Det er sådan, at der på en skole i Klarup ved Aalborg er en enkelt lærer, der skal lave 486 elevplaner, hvis han skal følge bekendtgørelsen.
Og det er også sådan, at i enhver kommune vil den skole, der ligger under gennemsnittet i den obligatoriske kvalitetsrapport, selvfølgelig sørge for ikke at ligge under gennemsnittet næste gang ved at sørge for at undervise sådan, at eleverne kan bestå deres test.
Det er jo det, der er en af de forfærdelige ting ved de nationale obligatoriske test.
Vi er nok enige om - samtlige partier i Folketinget - hvad det er, vi gerne vil nå, for det mål om, at så og så mange skal have en ungdomsuddannelse i 2015, og at så og så mange skal have en videregående uddannelse, deler vi jo alle sammen.
Men det kan altså ikke nytte noget at se på en folkeskolehistorie, hvor der har været stor tillid til, at lærerne kunne finde ud af at evaluere, kunne finde ud af, hvordan de skulle drive undervisning osv., og på, hvad det har ført til i vores velfærdssamfund, og så pludselig lave sådan et overkill, fordi der kommer en PISA-undersøgelse eller to, som har et uhensigtsmæssigt resultat, hvis man vil køre hele kontrol- og målingssystemet ad absurdum - altså at man så laver det her overkill, som de her nationale test og elevplaner er udtryk for.
Det er rigtigt, at vi skulle forbedre vores evalueringskultur i folkeskolen.
Og det er rigtigt, at vi skulle udvide skole-hjem-samarbejdet, for uden et godt skole-hjem-samarbejde har vi ikke en god folkeskole.
Men der er simpelt hen nærmest begået et overgreb, fordi man netop ikke, som den socialdemokratiske ordfører også påpeger, lavede en forsøgsperiode, inddrog lærerne tilstrækkeligt osv.
Det er jo altså ret vigtigt, at man ikke kommer med de her top down-mekanismer, men spørger interessenterne i folkeskolen, hver gang man vil lave så store og indgribende forandringer.
Og derfor er det da også så fint, at Skole og Samfund, Danske Skoleelever, Danmarks Lærerforening og Dansk Skolelederforening står sammen om at fortælle, hvordan vi kommer videre med folkeskolen.
Det er jo her vi synes at politikerne skulle lytte rigtig godt efter. Jeg vil slutte af med endnu en gang at sige tak for behandlingen, men ministeren sagde nu alligevel noget af det klogeste.
Han sagde nemlig, at alt ikke nødvendigvis er godt, som det er, og det kan jeg kun give ham fuldstændig ret i.
Alt er bestemt ikke godt, som det er, hvad angår de her nationale test og elevplaner.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg har også med interesse læst de forskellige interviews, der har været med bl.a. Peter Mortimer, som jeg synes virker helt fantastisk fornuftig i sin vurdering af, hvordan man fortolker PISA-resultater, og i forhold til anbefalinger af, hvordan skolen skal udvikle sig.
Derfor læste jeg også med glæde, at Peter Mortimer blev spurgt om den måde, som de nationale test i Danmark var udformet på, og hvad han sagde til dem.
Der fremhævede han faktisk - ikke i artiklen i Kristelig Dagblad, men i et andet interview, som var i Politiken - at det var hans indtryk, at den måde, som de nationale test i Danmark var skruet sammen på, virkede rigtig fornuftig, fordi de netop tog højde for det, som han med rette peger på som bekymring, nemlig at det bliver til nogle tal, som ikke siger noget som helst, og som bruges til rangordning og en meget ukonstruktiv konkurrence.
Men han fremhævede faktisk, at den måde, han kunne se det var skruet sammen på, lige præcis var den måde, man skulle gøre det på, hvis man skulle lave nationale test.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Godt, så jeg får bare enormt meget taletid, eller hvad?
Nej, det er i orden.
Jeg skal lige spørge ordføreren - ja, hvad var det, jeg skulle spørge om?
Nej, det er altså væk nu, beklager.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-26:
Og det er jo egentlig det, der er så fascinerende ved det værktøj, som lærerne faktisk lige præcis har med elevplanen, nemlig at de kan målrettes specifikt.
Og jeg vil så sige, at en dygtig leder på en skole jo også vil sørge for, at elevplanerne er udfærdiget, sådan at de i virkeligheden kan bruges som en rød tråd igennem hele uddannelsesforløbet.
Og så er det sådan, at både lærere og elever rent faktisk kan se formålet med at have elevplanen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Tidligere på dagen var ordføreren meget optaget af, at man ikke skulle give samme medicin til alle elever, og at man skulle styrke de svageste osv.
Nu er der mange kloge røster, der har været ude at sige, at det ville være rigtig smart, hvis man målrettede elevplanerne til de svageste elever, eftersom det er dem, der har behov for dem.
Kan ordføreren ikke se en pointe i de udsagn om, at det ville være smart at målrette elevplanerne til de svageste elever?