runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-02:
Tak for det.
Dette lovforslag bliver fremsat som led i udmøntningen af finanslovsaftalen for 2015 mellem regeringen, Enhedslisten og SF.
Den aftale betyder en afskaffelse af kravet om gensidig forsørgerpligt for samlevende i kontanthjælpssystemet, og den har så virkning fra 2016.
Men 2015 bliver et overgangsår, hvor afskaffelsen af den gensidige forsørgerpligt har halv virkning.
Det synes jeg er ganske udmærket set i lyset af de udfordringer, der har været, med at administrere den her ordning ude i kommunerne, også når man dertil lægger, at vi ikke helt har kunnet give de samlevende de samme skattefordele, som gifte folk har.
Og endelig skal man se det som led i forhandlingerne.
Så det er jo en del af forklaringen på, hvorfor det er blevet, som det er.
Derudover indeholder aftalen en række målrettede forbedringer for mange af de udsatte unge kontanthjælpsmodtagere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-02:
Nu er det jo ikke en hemmelighed, at vi ser meget forskelligt på de her ting i salen, og Liberal Alliances ordfører skal selvfølgelig også have lov til at se anderledes på det.
Men jeg synes også, at man kunne se på det på en anden måde.
Vi kunne se på det på den måde, at der er en kontrakt mellem individet og samfundet, hvor man har en forpligtelse til at tage et job, hvis der er et, når man er arbejdssøgende, men hvor man på den anden side også har rettigheden til – som en del af vores samfund – at få understøttelse og få hjælp fra det offentlige, når der ikke er arbejdspladser nok.
Og det er der i store perioder ikke.
Hr. Joachim B. Olsen bliver ved med at tale om de her 800.000, selv om han udmærket ved, at det tal er mere end misvisende.
Under højkonjunkturen havde vi jo stort set ikke nogen arbejdsløshed, hvis man så bort fra dem, der var ved at skifte fra det ene job til det andet.
Men mit spørgsmål er: Mener hr. Joachim B. Olsen, at det er god liberal politik, at man som individ skal komme med hatten i hånden og bede sin kæreste om nogle håndører, hvis man selv er arbejdsløs?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det er rigtig, rigtig god liberal politik, at man hjælper sine nærmeste, altså at hvis man indgår i et forhold og har de glæder, der er ved at være i et sådant frivilligt fællesskab, tager man også hånd om hinanden, når man har problemer.
Det gør man, før man beder naboen om at gøre det – med tvang i øvrigt.
Det er det, der ikke er liberalt ved det her: Her tvinger man jo naboen til at hjælpe nogle bestemte mennesker, som egentlig godt kunne hjælpe sig selv, og det er ganske uliberalt.
Det er ikke misvisende.
Det er helt almindeligt kendt, har været diskuteret i årtier og har været problematiseret i årtier, at vi har langt flere på overførselsindkomst i den arbejdsdygtige alder i Danmark, end man har i andre højtudviklede samfund.
Vi danskere er jo ikke mere syge eller mindre egnede til at arbejde eller mindre hårdføre, end svenskere, nordmænd, hollænderne eller tyskere er, og alligevel har vi flere på overførselsindkomst.
Det er et udtryk for en systemfejl, ikke andet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-02:
Altså, vi kan jo blive ved med den her diskussion, og det kommer vi nok også til.
For hr. Joachim B. Olsen ønsker sig et samfund, hvor du, hvis du er syg, ikke har den samme ret til hjælp, som du har i dag.
Hvis du er på SU, har du ikke den samme ret til hjælp, som du har i dag.
Og det gælder, hvis du er gravid, hvis du har børn, og jeg kunne blive ved.
Vi har et omfangsrigt velfærdssamfund, og det kan vi være uenige om, men det er jo også grunden til, at vi har en række mennesker på overførselsindkomst, som i andre lande bare kan passe sig selv.
Det er en reel uenighed, men det siger ikke noget om, at et vist antal mennesker ikke vil tage et job, så det er simpelt hen løgn.
Så det siger jeg bare tusind tak for.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Nu står det sådan set i vores grundlov, at man skal forsørge sig og sine, hvis man har mulighed for det.
Det synes vi sådan set er et godt princip.
Jeg ved godt, at man som socialist ikke er så vild med grundlove, der giver rettigheder til folk, frihedsrettigheder til folk, men det er vi nu engang i Liberal Alliance.
Og vi synes, det er et godt princip, at man forsørger sig og sine, inden man beder andre om at gøre det.
Så må jeg bare sige, at der jo er en grund til, at man har lavet en førtidspensionsreform, som SF var med til, ligesom SF i øvrigt også var med til at indføre den gensidige forsørgerpligt.
Det er jo, fordi det er helt alment kendt, at vi har flere mennesker på overførselsindkomst i Danmark.
Det er kendt – og det var derfor, vi lavede førtidspensionsreformen – at der var for mange, der havde fået førtidspension.
Det er jo derfor, at vi har flere på overførselsindkomst i Danmark, end de har i andre lande; det er, fordi der er folk, der har fået overførselsindkomst, men som godt kunne have arbejdet.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Det er nemlig rigtigt, formand.
Nu hører jeg ordføreren sige, at der står i grundloven, at enhver skal forsørge sig og sine, og det er et godt princip – det er vi faktisk enige i, hvis muligheden for at gøre det er til stede, hvis der er job, så man kan gøre det, og hvis man ikke er syg, så man rent faktisk ikke kan.
Men nu vil jeg gerne spørge ordføreren, hvor vidt ordføreren vil strække det princip.
Mener ordføreren så også, at der f.eks. skal indføres forsørgerpligt over for ens forældre?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Altså, helt principielt synes jeg, det er godt, at folk forsørger hinanden, når de kan det, og det gør mange folk også, men at skulle udstrække det til, at man skulle forsørge sine forældre, har vi ikke nogen planer om.
Men vi holder fast i det princip, der er her, og det her forslag handler om at sidestille ægtefæller med samlevende, ikke om alt muligt andet.
Og der har man altså først indført at det skulle man.
Man argumenterede, som jeg læste op, meget godt og fornuftigt for det, og nu fjerner man det så igen, og det synes vi er dybt problematisk.
Så må jeg bare sige, at den der snak om, at man skal tage et arbejde, hvis man har mulighed for det, er jo som at høre Komiske Ali.
Hans Andersen (V), 2014-12-02:
Det synes jeg er et udmærket, fornuftigt og ansvarligt signal at sende.
Så kunne spørgsmålet jo lyde: Hvis vi kan håndtere det skattetekniske spørgsmål, der har været rejst, vil Socialdemokraterne så støtte gensidig forsørgerpligt, altså i en sådan given situation?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at den situation ikke opstår, og det næste er, at hvis vi en dag igen skulle sidde i forhandlinger om gensidig forsørgerpligt, så ville der være nogle helt klare krav til, hvilke ting der skulle være opfyldt, for at det kunne indføres.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det er rigtigt, at vores vederlag er finansieret på samme måde som en overførselsindkomst, altså ved at vi modtager skat fra nogle, der har været produktive ude på arbejdsmarkedet og har betalt skat til os.
Det er rigtigt.
Det er også rigtigt, at reducerede man vores udbetaling eller vores løn med det, som vi betaler i skat, altså at man sagde, at vi ikke betalte skat og så fik de færre penge, så ville det heller ikke gøre nogen som helst forskel
Det er jo faktisk ret usædvanligt, at man af sin overførselsindkomst betaler skat.
Jeg mener ikke, at man gør det i ret mange lande faktisk.
Det er en måde, vi har valgt at indrette os på.
Det handler sikkert om, at man har haft et eller andet politisk ønske om, at man skal føle, når man er på overførselsindkomst, at man er med til at bidrage.
Men det er bare en følelse; det er ikke noget, der gør nogen konkret forskel.
Som sagt kunne man reducere overførselsindkomsterne med det, som man betaler i skat af dem, så man ikke betalte skat, og så ville det ikke gøre nogen som helst forskel.
Det er bare et faktum, sådan er det.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Jeg forstod svaret som et ja til, at folketingsmedlemmer også er på overførselsindkomst.
Så er spørgsmålet vel, om den indkomst ikke er for høj.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Nej, det er ikke sådan – nu bliver det lidt teknisk – at man er på overførselsindkomst, når man sidder i Folketinget.
En overførselsindkomst er noget, man har ret til under bestemte omstændigheder, altså der er nogle objektive kriterier, der ligger til grund for, at man kan være berettiget til kontanthjælp eller dagpenge eller førtidspension.
Det kræver, at man opfylder nogle objektive kriterier; det er noget, man har ret til under nogle helt objektive omstændigheder.
Man har jo ikke ret til at sidde i Folketinget, og derfor er vederlaget selvfølgelig ikke en overførselsindkomst.
Det tror jeg egentlig heller ikke ordføreren selv mener det er.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Altså, det er jo en meget interessant diskussion.
Jeg synes bare lige, at jeg har behov for – nu hørte jeg hr. Joachim B. Olsens sidste bemærkning – at få præciseret, at dagpenge ikke er en overførselsindkomst.
Det er en forsikringsordning, som man betaler til.
Så kan vi altid snakke om de andre ordninger.
Dagpenge er ikke en overførselsindkomst; det er en forsikringsordning, som man betaler til.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Nej, det er ikke korrekt.
Dagpenge er en overførselsindkomst.
Den tæller også med, når man ser på listen over overførselsindkomster, altså hvor mange, der er på overførselsindkomst, så tæller dagpengemodtagere med – det ved ordføreren også godt.
Og ordføreren er også godt bekendt med, at forsikringsdelen af dagpengesystemet langtfra finansierer hele dagpengesystemet.
Det er jo derfor, vi bl.a. diskuterer det herinde.
Jeg tror nu, at det er hr. Lennart Damsbo-Andersen, der skal læse op på, hvilke overførsler i Danmark der hører under overførselsindkomster.
Det kan han gøre med en meget hurtig googlesøgning.
Det er fuldstændig ukontroversielt at sige det.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-02:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op:
Som aftalepart i satspuljen kan vi Konservative naturligvis støtte forslaget.
Særlig er vi glade for den del, der giver unge på en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, altså STU'en, lov til at tjene noget mere ved siden af deres uddannelsehjælp.
Unge på STU er jo unge med fysiske og/eller psykiske udfordringer, som netop får en uddannelse tilpasset deres evner og behov.
De unge har ligesom alle andre stor glæde af at få en tilknytning til arbejdsmarkedet, også mens de studerer, hvis det overhovedet er muligt.
Formålet med STU er jo netop at forberede de unge til det liv, der følger efter uddannelsen.
Og en tidlig introduktion til et ellers så normalt arbejdsliv som overhovedet muligt er derfor helt naturligt en kæmpe fordel for de unge.
Andre unge har i dag også mulighed for at tjene penge ved siden af deres SU, uden at de modregnes fra første krone, og det bør de her unge naturligvis også have mulighed for.
Det vil give de unge et langt bedre afsæt til at komme i arbejde efter endt uddannelse, så det er glædeligt, at vi nu gennemfører forslaget.
Den anden del af forslaget har et noget mindre glædeligt afsæt.
Forslaget er fremsat for at sikre, at forældre ikke kæmper imod en nødvendig anbringelse af deres børn af økonomiske årsager.
Naturligvis er der udgifter forbundet med at skulle se sit anbragte barn, men helt grundlæggende er det trist, at økonomien skal spille en rolle og kan få nogle til at modsætte sig at gøre, hvad der er bedst for barnet.
Men børn, som udsættes for svigt i hjemmet, er så åbenlyst vores allersvageste borgere, og derfor bør vi gøre alt for, at de får de bedst mulige opvækstbetingelser.
Og en frivillig anbringelse med et fornuftigt samarbejde med forældrene er nu engang at foretrække frem for en masse tvangsforanstaltninger.
Derfor er det her et pragmatisk forslag, som ikke nødvendigvis er rimeligt, men som til gengæld kan gøre livet bare lidt lettere for de mest udsatte børn i vores samfund.
Af den grund er forslaget godt, og det er også nødvendigt, så Det Konservative Folkeparti kan stemme for L 80.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Tak for det.
Jeg kan sådan set gøre det kort, for jeg synes, alle ordførere har været meget præcise med at forklare, hvad intentionerne har været med det her lovforslag.
Derfor behøver jeg ikke gentage det, man måske bare sige, at vi her taler om et mindre lovforslag, som dog har ganske stor betydning for de mennesker, det berører.
Og det er jo ikke så dårligt, at Folketinget kan medvirke til det, i øvrigt – kan jeg forstå – i meget bred enighed.
Så jeg vil tilskrive udvalget, at jeg vil hjælpe, så godt jeg kan, med de spørgsmål, der måtte være, så vi får så hurtig en udvalgsbehandling som muligt.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg tror da på en hurtig udvalgsbehandling, men vi skal jo ikke jaske tingene igennem her i salen.
Derfor har jeg jo – og jeg tror, ministeren havde gættet, at det ville komme – de samme spørgsmål om finansieringen: Hvordan har ministeren det egentlig med, at man lader satspuljen finansiere sådan et forslag?
Det er jo faktisk en – hvad skal man sige, ikke nødvendigvis en erkendelse af, at man tog fejl som sådan i kontanthjælpsreformen – men en erkendelse af, at der var nogle uhensigtsmæssigheder, som vi godt kan rette op på, og det gør man så.
Men hvorfor er det mennesker på overførselsindkomst, at der skal finansiere det?
For det vil jeg altså fastholde at de gør, uanset hvad hr. Joachim B. Olsen påstår.
Det forstår jeg ikke, og jeg håber, ministeren kan forklare mig det.
Når jeg spørger, er det jo også af en anden grund.
For er grunden til, at man gør det på den måde, det faktum, at de besparelser, der også kom ud af kontanthjælpsreformen, alle sammen er blevet brugt til skattelettelser?
Så man har brugt pengene til skattelettelser, og derfor havde man kun én udvej, nemlig at dykke ned i den såkaldte de fattiges finanslov – som er en misvisende betegnelse – nemlig satspuljen for at finde sølle 15 mio. kr. om året til at realisere det her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Ja, det er jo en voldsom diskussion, vi kan få om det her.
Jeg ved godt, at det er noget langt fra emnet, men det må vi jo tage en anden dag.
Jeg synes, at ordføreren skal gå hjem og læse op på, hvad der er overførsler, og hvad der er forsikringer.
Dagpenge er ikke en overførsel; dagpenge er en ret, man får, når man har optjent dagpengeret.
Det har intet med overførselsindkomst at gøre.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Det er jo nogle noget interessante betragtninger, der kommer frem her, om Liberal Alliances samfundssyn og de mekanismer, vi har i samfundet.
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg ikke er enig i den måde, det bliver sagt på.
Men jeg vil da jeg gerne spørge hr. Joachim B. Olsen, om vi er enige om, at vi som folketingsmedlemmer modtager en løn, som stammer fra skatteborgerne i Danmark.
Der bliver nikket oppe på talerstolen.
Er vi så også enige om, at folketingsmedlemmer også er på overførselsindkomst?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Ja, det er rigtigt, at de modtager noget skat, og af den skat betaler de så noget tilbage.
Hvis man nu gjorde det sådan, at de ikke betalte skat, og reducerede det beløb, de fik, med det samme, som de betaler i skat, ville det ikke gøre nogen som helst forskel på statens finanser.
Så det er egentlig noget fjolleri, at de betaler skat, for det gør ikke nogen forskel, det gør hverken fra eller til.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Hvis man er et ungt menneske, som har haft meget vanskelige betingelser i sit liv, viser alle undersøgelser, at det at få et fritidsjob er meget, meget konstruktivt.
Det medfører simpelt hen, at risikoen for, at man havner i kriminalitet, bliver mindre, og risikoen for, at man dropper ud af sin uddannelse, bliver også mindre.
Det var den ene halvdel af forslaget.
Den anden halvdel af forslaget handler så om enlige forsørgere på uddannelseshjælp, hvis barn eller børn er anbragt uden for hjemmet i en periode.
Det har så været en utilsigtet ting i kontanthjælpsreformen, at det hidtil har været sådan, at med det samme børnene var væk, selv om det var for en midlertidig periode, forsvandt forsørgertillægget til moderen.
Det er selvfølgelig urimeligt, for ideen i det hele er jo, at børnene gerne skulle kunne vende tilbage på et tidspunkt, og så duer det ikke, at moderen ikke længere har råd til at have den lejlighed, som hun har haft hidtil, for der skal også være plads til børnene.
Det kan jo også komme på tale med samvær undervejs, og derfor er det også her både socialt retfærdigt og på den måde rigtig godt, at enlige forsørgere på uddannelseshjælp fremover også vil få forsørgertillæg, også når børnene er anbragt uden for hjemmet.
SF kan derfor stemme for det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Jeg er jo enig med ordføreren i, at det er nogle rigtig gode ting, der ligger her.
Jeg skal bare spørge ordføreren: Hvordan har ordføreren det med, at det finansieres via satspuljen?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Altså, SF's syn på satspuljen er, at det ikke er den mest retfærdige finansiering, der findes her i samfundet, absolut ikke.
Det er da besynderligt, at mange af de projekter, der bliver finansieret der, skal f.eks. jeg ikke være med til at betale for gennem min skat.
Det gælder tilsvarende for en masse andre mennesker, som er i arbejde.
Så hvis SF var det eneste parti, ville der være blevet skaffet en anden finansiering, men nu er vi så ikke så store, som man kunne ønske sig, og derfor indgår vi i det her satspuljeforlig og medvirker derfor også til den her finansiering.
Når det er sagt, må man jo sige, at det er allervigtigst for os, at de sociale skævheder, der er tale om i det her tilfælde, bliver løst, og det sker så på den her måde, om end man ideelt set kunne ønske sig finansieringen indrettet anderledes.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Så er det bare, jeg spørger: Er der slet ingen grænser for, hvad den satspulje kan bruges til?
Her har vi jo at gøre med nogle ting, i forbindelse med hvilke den ene ordfører efter den anden går på talerstolen og indrømmer, at der var nogle fejl og mangler i den der kontanthjælpsreform.
Dem vil vi gerne rette op på med det her lovforslag.
Så tager vi bare pengene fra de fattige, og så kan de få lov til at finansiere det.
Altså, er der ikke nogen grænser for, hvad den der satspulje kan bruges til?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Jo, det vil jeg da mene at der er.
Så man kan konstatere, at den måde, det bliver administreret på, er en blanding af enkeltstående projekter og noget, som har et længere sigte.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Det må formanden undskylde.
Jeg hørte det, som om formanden spurgte mig, om jeg havde flere spørgsmål, og jeg havde jo brugt de to, jeg havde ret til at stille, så det var derfor.
Det her lovforslag indeholder to positive forbedringer, som vi kun kan støtte.
Det er godt, at de unge forsørgere, som er hårdt ramt, når deres børn bliver anbragt, får nogle flere penge at leve af.
Så er der nemlig bedre råd til, at de kan have samvær med børnene.
Som flere ordførere har gjort rede for, var det sådan set en forglemmelse eller en ting, der smuttede i forbindelse med kontanthjælpsreformen, så det er jo rigtig godt og på høje tid, at der bliver rettet op på det.
Så Enhedslisten støtter forslagene.
Men vi synes simpelt hen, det er for dårligt, at disse hårdt tiltrængte forbedringer for nogle af de mennesker i vores samfund, der har allermindst, skal finansieres gennem satspuljen.
For det betyder jo, at disse forbedringer udelukkende finansieres af mennesker, som i forvejen har meget lidt at leve for – det gælder ikke mindst de mennesker, der bliver hjulpet af forslagene – mens alle vi vellønnede slipper for at betale til det.
Så derfor burde disse forbedringer jo have været en del af finansloven, og jeg synes faktisk, at forligspartierne burde skamme sig over, at de synker så dybt.
Det er jo nemt nok at lege julemand for de fattiges egne penge, og jeg synes, det er vigtigt, at vi får nogle diskussioner om, hvad den satspulje bliver brugt til fremover, men selvfølgelig støtter vi lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det her lovforslag er en udmøntning af satspuljeaftalen på beskæftigelsesområdet.
Vi kan vel sige, at der her rettes op på nogle fejl, som i hvert fald regeringen mente at man havde begået, i kontanthjælpsreformen.
Jeg vil sige, at jeg som udgangspunkt synes, det er problematisk at rette på fejl, som man mener der er begået i en reform, i satspuljeregi; helt principielt synes vi, det er problematisk.
Men sådan er det nu.
Satspuljen har jo den opbygning, at alle skal nå til en eller anden form for enighed, og da det her var et centralt element i regeringens oplæg til en satspuljeaftale på beskæftigelsesområdet, er det landet sådan her.
Der er to hovedelementer.
Den ene del synes vi sådan set er en god idé, for det sikrer, at unge på særlig uddannelseshjælp kan tjene 24.000 kr. før skat, uden at de bliver trukket i deres uddannelseshjælp.
Den anden del handler om, at enlige forsørgere på kontanthjælp under 30 år med dette lovforslag får ret til kontanthjælp og uddannelseshjælp på forsørgersats, hvis deres børn er anbragt uden for hjemmet.
Baggrunden for det lovforslag er, at mange kontanthjælpsmodtagere ikke ville gå med til frivillige anbringelser, når det gik op for dem, at de mistede penge på det.
Det kan man jo så synes om, hvad man vil, men vi havde nok helst set, at der havde været en eller anden form for graduering i det her, for det er jo ikke alle, der får anbragt deres børn, som skal have samvær med dem.
Og i de tilfælde må jeg sige at jeg ikke kan forstå, at man skal have kontanthjælp på forsørgerpligt.
Men nu er det landet sådan her, og det er en del af satspuljen, og vi stemmer ja til forslaget. Så vil jeg dog lige sige til allersidst, at Enhedslisten nu flere gange har sagt, at det er dem på overførselsindkomst, der finansierer det her, og det er jo selvfølgelig noget sludder fra ende til anden.
For ikke en eneste krone i satspuljen kommer jo fra folk på offentlig forsørgelse; de kommer jo fra folk i arbejde.
Det er jo sådan med satspuljen, at man regulerer overførselsindkomsterne mindre, og da overførselsindkomsterne kommer fra folk i arbejde, er der her tale om, at man giver lidt mindre til folk på overførselsindkomst, men det er jo ikke et udtryk for, at det er dem, der betaler.
Det er jo logik for burhøns.
Det er vi fuldstændig enige om.
Reguleringen gør så, at man modtager lidt mindre skat, men det er jo ikke ensbetydende med, at man er med til at finansiere det.
Det er stadig væk dem, der går på arbejde, der finansierer det.
Sådan er det jo.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Kan ordføreren også bekræfte, at selv mennesker på overførselsindkomst betaler skat?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Jeg kan sagtens forklare det, men om forklaringen også tilfredsstiller hr. Finn Sørensen, må jo så komme an på en prøve.
Jeg har jo, og det er måske vigtigt at starte med, en anden indgangsvinkel til satspuljen, end hr. Finn Sørensen og Enhedslisten har.
Jeg synes, man også skal huske, hvad den historiske begrundelse for, at vi har en satspulje, egentlig er.
Det er jo sådan, at før vi fik satspuljen, var det sådan, at hvis man var på overførselsindkomst, var man nødt til hvert år ligesom at holde vejret, for hvad ville der ske i forbindelse med finanslovsforhandlingerne?
Så var man fri for at se, hvad det så var, der ville ske i det års finanslov; det kom man på den anden side af.
Og ud af det kom så den regulering, som også er beskrevet her, og der er så midler i overskud, som går til modtagerne af satspuljemidlerne.
Der vil jeg bare sige at jeg synes vi havde et problem, og alle har erkendt, at det var der.
Vi havde mulighed for at løse det i satspuljen, og dermed kunne vi skabe en løsning.
Og jeg har det sådan, hr. Finn Sørensen, at jeg hellere vil have en fugl i hånden end ti fugle på taget.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Nu skal jeg jo ikke udtale mig om burhøns' intelligens, men bare have ordføreren til at forholde sig til, om det er rigtigt, at satspuljen finansieres, ved at der – afhængigt af lønudviklingen og nogle procentsatser; nu tager vi bare princippet – bliver foretaget et fradrag i reguleringen af overførselsindkomsterne, og at det altså er derfra, pengene kommer til satspuljen.
Er vi enige om, at det sådan, det er skruet sammen?