runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-23:
Jeg havde mere forestillet mig, det var et meget praktisk lovforslag lige omkring fyrværkeri.
Det blev helt ideologisk, og det var jo utrolig spændende.
Også tak til Dansk Folkepartis ordfører for tilslutningen og til Enhedslisten.
Det er jo rigtigt, som det af diverse ordførere bliver sagt, at formålet her jo netop er at få begrænset anvendelsen af fyrværkeri
mest muligt af hensyn til de omtalte udmærkede hunde, katte, mennesker og andet.
Det eneste, som jeg sådan er lidt ærgerlig over i forbindelse med forslaget her, er, at der ikke er samtidighed mellem indkøbsperiode og anvendelsesperiode, for det havde jeg egentlig gerne set, men med alle mulige praktiske hensyn i forhold til sikkerhed med at transportere det her fyrværkeri rundt i landet, har det altså desværre ikke kunnet lade sig gøre.
Men målet om at få så begrænset en periode, hvor man kan anvende fyrværkeri, er intakt.
Til Venstres og Konservatives og Liberal Alliances indvendinger her vil jeg sige, at det vel egentlig er en meget spændende klassisk diskussion om, hvad man som borger må og ikke må i det her land.
Altså, er den enes frihed til at rende rundt og drøne noget fyrværkeri af i gaderne så ukrænkelig, at man ikke skal tage hensyn til dem, der sidder indendøre og bliver generet af det alle mulige steder sammen med diverse hunde og katte?
Jeg tænker på, at man jo i den her verden har frihed til mange ting, men man har jo ikke ubegrænset frihed, hvis det går ud over andre mennesker og generer andre mennesker.
Jeg tror, at ganske mange danskere har det sådan, at det er fint med nytårsaften, for det har vi en tradition for – det indgår også som en del af forslaget her – men vi ser os gerne fri for, at folk render rundt og fyrer fyrværkeri af på alle mulige andre tidspunkter.
Jeg tror godt på, at kulturen kan ændres her, og jeg tror på, at vi langsomt, men sikkert kan komme hen i en situation, hvor det normale bliver, at det kun anvendes nytårsaften, sådan at det normale ikke bliver, at man, som jeg tror man gjorde i omegnen af dengang, hvor jeg selv var i fare for at købe sådan noget, helt tilbage omkring oktober, november, december har det som en stor sport at rende rundt og fyre det af.
Jeg tror, det heldigvis er blevet indskrænket en del, og jeg tror også, at man har mulighed for at indskrænke det endnu mere.
Jeg synes godt, man kunne tænke sig, at noget nyt normalt ville blive, at man kun gør det nytårsaften.
Det er så også svar til hr. Joachim B. Olsen, som nævnte, at det er godt, det ikke blev opfundet i dag, for så var det sikkert blevet forbudt.
Jamen man kan jo i hvert fald sige, at det jo er en lidt underlig idé at rende rundt i et forholdsvis fredeligt land og fyre krudt af i gaderne; det er der mange der synes ville være en underlig vane.
Så svaret for mit vedkommende ville være, at hvis det var blevet opfundet i dag, tror jeg, jeg netop ville forfølge, at man ville kunne bruge det til festlige lejligheder, men at man havde friheden til at rende rundt i gaderne og fyre det af til hverdag, ville jeg egentlig gøre alt, hvad jeg kunne for at forbyde.
Så det ville være udgangspunktet her.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-01-23:
Der må være grænser for, hvad man som politiker skal blande sig i.
Vi har et rimelig velfungerende fyrværkerisystem i Danmark.
I en afgrænset periode kan man fyre fyrværkeri af, man kan købe fyrværkeri.
Nu skal man passe på, man ikke sådan overdramatiserer problemerne og pakker folk og hunde for meget ind i vat.
Derfor er vi imod forslaget.
Der må være grænser for lovgivningen også på det her område.
Det giver en masse bøvl og ballade for nogle virksomheder, og det giver en masse bøvl og ballade for helt almindelige mennesker.
Hvis man sådan ser på effekterne af det her forslag – ud over det rent principielle, som vi er inderligt imod – så viser de forskellige høringssvar jo også, for øvrigt også fra politiet, at det her vil være med til at øge kriminaliseringen af danskerne.
Man kan vælge at købe fyrværkeri på nettet, man kan vælge at købe det i udlandet, og folk skal jo have det fyrværkeri, som de nu engang vil have, og så køber de bare forskellige steder.
Det bliver så ulovligt fyrværkeri, som ikke er testet og ordentligt gennemprøvet, og det vil sige, at vi også får noget problematisk fyrværkeri til Danmark.
Hvis man også kigger på sikkerhedsperspektivet, vil det, at man vil indskrænke også salgsperioden, betyde, at folk vil begynde at opbevare fyrværkeri flere steder i byerne, hvor det er mere farligt, og hvor det kan være problematisk for de mennesker, der er der.
Der siger Københavns Politi også i deres høringssvar, at de er bekymrede over forslaget, fordi salgsperioden så bliver forkortet.
Hvor skal det opbevares henne?
Bliver det i nogle biler, der holder midt i byerne – og alle mulige andre ting?
Så sikkerhedsmæssigt kan det altså også give langt større problemer, at man flytter de her ting mere ind i byerne.
Hvad gør man så af fyrværkeriet i den periode?
Kan folk lade være med at bruge det?
Så det er lidt hul i hovedet.
Københavns Politi mener også, at det er problematisk og uhensigtsmæssigt, at man kriminaliserer brugerne af fyrværkeri i den periode.
Man stigmatiserer lige pludselig folk, fordi de så vælger at bruge det fyrværkeri, som de ifølge loven ikke må bruge, men i realitetens verden bruger de det.
Så der er ikke nogen rigtige argumenter for det her.
Der er hundevinklen og menneskevinklen og alle mulige andre ting, men fyrværkeriet er der jo alligevel.
Det skal nok blive brugt.
Så derfor handler det her altså om, at man vil belaste borgerne og virksomhederne med en masse ekstra byrder og besvær, samtidig med at man har en eller anden tro på, at man som regeringsmagt kan løse nogle problemer, som ikke er så store i virkelighedens verden.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Jeg deler mange af de synspunkter, som Venstres ordfører kom med, da han stod her på talerstolen.
En af de ting, man måske kan glæde sig over, er, at fyrværkeri ikke er blevet opfundet i dag, for så ville det da være helt stensikkert, at man overhovedet ikke fik lov til at fyrre det af, så var det blevet forbudt.
Sådan er det trods alt heldigvis ikke.
Men det her lovforslag betyder, at man vil indskrænke salgs- og anvendelsesperioden for fyrværkeri.
I dag er det tilladt at anvende fyrværkeri fra den 1. december til den 5. januar.
Med dette lovforslag vil anvendelsesperioden bliver indskrænket til at være fra den 27. december og frem til den 1. januar, og salgsperioden vil også blive indskrænket til at være fra den 5. december til den 31. januar.
Langt hovedparten af alt det fyrværkeri, som købes, bliver fyret af nytårsaften, og det er omkring 97 pct. af alt det fyrværkeri, der bliver indkøbt, som bliver affyret på det tidspunkt.
Ud over det kan man i høringssvarene fra politiet og Rigsadvokaten bl.a. læse, at de peger på, at håndhævelsen af loven vil blive meget, meget svær.
Jeg tror heller ikke, at der er nogen, der tror på, at politiet vil kører rundt og tjekke, om der bliver skudt fyrværkeri af.
Det er også praktisk meget, meget svært, og spørgsmålet er, om de overhovedet vil reagere på anmeldelser om det.
Det er det nok også svært at tro på.
Vi synes, at det her er et lidt tåbeligt lovforslag, som ikke vil få nogen positive konsekvenser, og vi vil i hvert fald mene, at de negative konsekvenser af lovforslaget langt overstiger de positive.
Nu har der været nogle personlige anekdoter, og det blev også sagt, at der er nogle børn, der bliver bange, når der bliver afskudt fyrværkeri på andre tidspunkter.
Jeg har også børn, og jeg kan sige, at det største problem, ved at der bliver afskudt fyrværkeri på andre tidspunkter end den 31. december hjemme hos os, er, at det er svært at få dem til at blive siddende ved middagsbordet osv., fordi de skal hen og se ud ad vinduet, når der bliver affyret raketter.
Vi er imod det her lovforslag, som vi ikke tror får den store effekt.
Vi konstaterer, at der er rejst nogle argumenter for det, f.eks. at det kan øge sikkerheden.
Til det argument vil jeg simpelt hen sige, at vi finder det helt urealistisk at tro, at folk, der har indkøbt fyrværkeri til affyring den 31. december, og som ikke får det fyret af, vil gå ned og aflevere det fyrværkeri.
Under alle omstændigheder vil alternativet for mange nok være, at de vil have det liggende hjemme i garager og kældre, og det kan vi ikke se skulle tjene noget som helst godt formål.
Så vi stemmer nej til det her lovforslag.
Stine Brix (EL), 2014-01-23:
Tak for det.
Fra Enhedslistens side kan vi også støtte det lovforslag, der ligger her.
Som flere andre før mig har været inde på, er regulering af fyrværkeri et spørgsmål om at sikre en god balance, dels i forhold til hensynet til dyr og mennesker, som er generet af fyrværkeri, dels i forhold til sikkerheden omkring fyrværkeri, dels, som det fremgår af lovforslaget, i forhold til at kunne sikre en festlig fejring af nytår, og så er der en fyrværkeribranche, som også skal kunne eksistere, så vi overhovedet kan købe fyrværkeri.
Og jeg synes faktisk, der er fundet en rigtig god balance, hvormed der sikres et hensyn til alle de fire elementer.
Så vil jeg sige, ligesom også SF's ordfører sagde, at vi også synes, det er fornuftigt, at man nu laver det om på den måde, at gebyrerne fremover vil blive pålagt dem, som ikke lever op til de regler, der er på området.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Jeg må så tilstå, at jeg synes, det er en mærkelig argumentation, at man ikke skal overholde lovgivningen.
Jeg synes, der er skruet et pragmatisk forslag sammen.
Der er taget hensyn til, både at erhvervet har nogle muligheder, men også at de mange personer, som faktisk er optaget af ikke at blive generet af fyrværkeri på alle tidspunkter af døgnet før og efter nytårsaften, har en mulighed for at undgå det.
Jeg synes, der er rigelig lejlighed til her at få affyret det krudt, man skal, og så synes jeg hellere, vi skal arbejde på, at der kan være nogle muligheder for at få afleveret det, man ikke får fyret af.
Jeg tror, der altid vil være nogle, uanset hvilken periode vi har, der vil ligge inde med noget fyrværkeri, så det argument vil man altid kunne føre frem.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Nej, jeg tror ikke, at den 20-årige vil overholde loven, for love kan nogle gange blive så dumme og så fjernt fra, hvordan virkeligheden fungerer, at man ikke skal indføre dem.
Altså, lovgivere er nødt til at tage udgangspunkt i, hvordan mennesker sådan gennemsnitligt agerer ude i den virkelige verden, og argumentet om, at den 20-årige bare skal overholde loven, synes jeg er et underligt argument.
Det tror jeg egentlig også at ordføreren selv synes, hvis man skal være helt ærlig.
Der er masser af lovgivning, vi har i det her land, som er indført med de bedste intentioner, men hvor man altså begår ting, hvor man ikke skader andre mennesker, og tingene er alligevel ulovlige.
Men o.k., vi har åbenbart en forskellig opfattelse af, hvilke love man skal indføre, og det kommer så til udtryk her, men jeg synes godt nok, det er en mærkelig argumentation, der bliver brugt fra ordførerens side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Men er det, som Liberal Alliances ordfører foreslår, at den 20-årige ikke skal overholde loven?
Om han afleverer det på en genbrugsstation, eller om han har det liggende, må jo blive hans sag.
Vi kan bare give ham et tilbud om at få det afleveret et korrekt sted, så det kan destrueres.
Men jeg vil bare sige, at nu har vi et lovforslag liggende her, og når det er vedtaget, skal man overholde loven, og det skal en 20-årig også gøre.
Og jeg tror sådan set ikke, det i forhold til den 20-årige gør nogen forskel, om vi udvider det her med en dag eller to.
Jeg tror, der stadig væk vil være borgere, der ligger inde med fyrværkeri, som de ikke har fået fyret af, og som de har lyst til at fyre af efterfølgende.
Men det korte af det lange er, at det må man ikke, for nu bliver lovgivningen formentlig sådan, at man skal have affyret sit fyrværkeri nytårsaften, og så er den længere.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Nogle gange kan det jo blive lidt komisk med de svar, der kommer.
Altså, det håber jeg ikke er ordførerens billede af, hvordan rigtige, virkelige mennesker ude i den virkelige verden agerer, eller er det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Altså, jeg kan jo ikke spå om, hvordan folk reagerer.
Jeg ved, at danskerne er rigtig gode til f.eks. at aflevere batterier og den slags på de rette steder, så hvorfor skulle man ikke også kunne aflevere fyrværkeri?
Hvad man så gør med det fyrværkeri, man ikke har fået affyret, må jo blive borgernes sag.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Så SF's ordfører tror helt alvorligt på, at folk vil aflevere dyrt indkøbte fyrværkeribatterier og store raketter osv. et eller andet sted til en sikkerhedsstyrelse, eller hvad man har tænkt sig.
Tror SF's ordfører, at det er realistisk?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Jeg skal erkende, at jeg var en af dem, der var med til at presse på for ændringer på det her område, da vi havde en anden erhvervsminister og jeg var erhvervsordfører.
Jeg synes egentlig, at det her forslag er godt og pragmatisk.
Hvis der er nogen, der har fyrværkerirester, vil jeg hellere sikre, at de kan aflevere dem et sted, hvor man kan destruere dem på en forsvarlig måde.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Jeg vil pege på et af de konkrete problemer, der er blevet nævnt i høringssvarene.
Det påpeges, at der nogle gange er meget dårlige sådan vejrmæssige betingelser på selve nytårsaften for at affyre fyrværkeri.
Det kan være tåget, eller det kan regne osv., og derfor er der nogle, der ikke får fyret alt det fyrværkeri af, de har købt.
Derfor er det så blevet foreslået, at man kunne forlænge perioden måske til den 2. januar, så man havde en reel mulighed for at få fyret resterne af, så det ikke skulle ligge nede i kælderen og dermed udgøre en risiko med brandfare m.v. ved at blive liggende der helt til næste års nytårsaften.
Er regeringen fuldstændig fast i kødet på, at der ikke bliver flyttet et komma, eller vil man gå ind og måske forholde sig konstruktivt til nogle af de ændringer, der er blevet stillet forslag om i høringssvarene?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Nu, hvor vi er sådan ved lidt små personlige anekdoter, kan jeg fortælle, at det altså ikke kun er hundeejere, der har problemer med fyrværkeri.
Det har vi, der er forældre til mindre børn, sådan set også; de bliver skræmte og bange for at sove og skræmte og bange for at gå uden for en dør, når det brager løs på alle tidspunkter af døgnet.
Det kan jeg i hvert fald som mor til en på 2½ år berette om.
Vi oplever jo hvert eneste år henvendelser fra borgere og fra miljø- og dyrevelfærdsorganisationer, der føler sig generet af fyrværkeri i hele december måned.
Allerede i 2013 sagde den daværende erhvervs- og vækstminister, at tiden var inde til at kigge nærmere på mulighederne for at begrænse salgs- og anvendelsesperioden for fyrværkeri.
Siden dengang er det så blevet undersøgt mere dybdegående, og der har også været en rigtig fin høringsfase.
Der er dem, som føler sig generet af fyrværkeriet og selvfølgelig ønsker den kortest mulige salgs- og anvendelsesperiode, og så er der fyrværkeribranchen, som af erhvervsmæssige årsager ønsker den mindst mulige forkortelse.
Det er altså i det her minefelt mellem de to forskellige synspunkter, regeringen har forsøgt at finde frem til en hensigtsmæssig løsning.
På trods af den meget vanskelige opgave, synes vi faktisk i SF, at det er lykkedes at levere et fornuftigt, afbalanceret og pragmatisk forslag, som imødekommer både producenter og importører og borgere, miljø- og dyrevelfærdsorganisationer, så alle kan leve med resultatet.
Vi synes, det er en fin løsning, at anvendelsesperioden fremover hedder den 27. december til 1. januar, fordi det begrænser generne for mennesker og dyr, mens det samtidig muliggør fejringen af en festlig nytårsaften.
Vurderingen er her, at det ikke forventes at få nævneværdig negative økonomiske konsekvenser for erhvervet, fordi de fleste danskere alligevel plejer at købe deres fyrværkeri mellem jul og nytår.
Vi hæfter os også ved, at fyrværkeribranchen selv har givet udtryk for, at branchen godt kan tilpasse sig den nye periode.
Sidst skal jeg lige nævne, at vi også er tilfredse med, at regningen for opkrævning af gebyrer ved eksterne undersøgelser af fyrværkeriartikler fremover kan sendes videre til de virksomheder, som ikke overholder reglerne, og som derfor meddeles et påbud eller et forbud.
Vi mener, at der på den måde kommer et reelt incitament for producenter og importører til at overholde og følge reglerne, og det er glimrende.
Med de ord kan jeg meddele, at SF støtter lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Jeg er enig med ministeren i, at det er en ideologisk debat – eller rettere sagt også en ideologisk debat – for når de ideologiske argumenter og de praktiske argumenter falder sammen, så kan man jo lige så godt fastholde sin ideologi.
Når vi så samtidig har en række praktiske argumenter fremført af politiet, Rigsadvokaten osv., af brancheforeningen selv – der er endda dem, der mener, at der vil blive tabt arbejdspladser på det her – hvorfor er det så, det er så vigtigt at komme med den her lovgivning, som i bedste fald er symbollovgivning, og som i værste fald vil gøre et problem større, end det er i forvejen?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Jeg tror, det gælder for hele den offentlige sektor, at der er et stort behov for, at man som medarbejder selvfølgelig både har sin ytringsfrihed, men også har mulighed for trygt og med ro i maven at henvende sig, hvis man oplever, at der dér, hvor man nu er ansat, foregår ulovligheder eller andre ting, som er kritisable.
Det er noget af det, hvor regeringen generelt meget gerne vil sikre de offentligt ansatte, og derfor er man også inde og kigge på, om man skal lave en whistleblowerordning ikke alene inden for forsvaret, men også inden for andre områder.
De erfaringer, man gør sig af arbejdet, vil selvfølgelig også gælde for forsvaret, og der er jeg meget åben over for at se på de anbefalinger, man måtte nå frem til.
Det synes jeg da burde være en fælles linje for både Enhedslisten og regeringen og Folketinget: Nu bliver der sat et arbejde i gang, der kommer med nogle anbefalinger, og så kan vi på et kvalificeret grundlag se, om det er en god idé, at der kommer en whistleblowerordning også på forsvarets område.
Beslutningsforslag B 16 handler specifikt om en eventuel whistleblowerordning på forsvarets område.
Jeg vil godt indledningsvis slå fast, at det er vigtigt, at offentligt ansatte – og det gælder naturligvis også dem, som er i forsvaret – har tillid til, at de kan ytre sig, hvis forholdene ikke er i orden.
De skal ikke holde sig tilbage af frygt f.eks. med hensyn til fremtidige karrieremuligheder.
Det fremgår også fra klart af regeringsgrundlaget.
I Forsvarsudvalget betænkning henvises der til forsvarsforliget, hvor der er indgået aftale om at gennemføre en analyse, der skal afdække mulighederne for mere åbenhed og gennemsigtighed i forsvarets forhold.
Baggrunden for aftalen i forsvarsforliget var primært spørgsmålet om åbenhed i forbindelse med forsvarets operationer, og forsvaret har i de seneste år ...
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
... gennemgået en udvikling i retning af større åbenhed om operative forhold, herunder med information lagt ud på forsvarets egne hjemmesider.
Med forliget er der indgået aftale om at se på, om forsvaret med fordel kan blive endnu mere åbne om operative forhold.
Regeringen lægger vægt på åbenhed generelt, og jeg lægger også vægt på åbenhed i forsvaret.
Derfor er jeg glad for, at det fremgår af forsvarsforliget, at vi i forligsperioden skal gennemføre den aftalte analyse.
I forhold til spørgsmålet om mulighederne for at påpege uregelmæssigheder i forsvaret skal jeg fremhæve, at der på nuværende tidspunkt allerede eksisterer en række muligheder i forsvaret.
De ansatte kan på flere måder påpege forhold, der er uhensigtsmæssige, urimelige eller ulovlige.
De kan gå til deres overordnede eller deres samarbejdsudvalg.
De kan henvende sig til Forsvarets Interne Revision, til Forsvarets Auditørkorps eller til Forsvarets Efterretningstjeneste, hvis de f.eks. oplever misbrug af offentlige midler, strafbare forhold eller brud på den militære sikkerhed.
I de tilfælde, hvor der har været konstateret et konkret behov for særlige tiltag, har forsvaret herudover oprettet særlige hotlines og opfordret personalet til at henvende sig.
Forsvaret har endvidere i april 2013 oprettet forsvarets medarbejderlinje, der har til formål at henvise medarbejdere til den rette ordning eller linje, hvis de er i tvivl om, hvor de kan henvende sig.
Der er således allerede i dag flere muligheder for at bringe oplysninger til de relevante modtagere, hvis man som ansat i forsvaret skulle blive opmærksom på eksempelvis ulovligheder.
Sidst, men ikke mindst, vil der blive set nærmere på offentligt ansattes ytringsfrihed og whistleblowerordninger.
Regeringen har i oktober sidste år taget initiativ til at nedsætte en bredt sammensat sagkyndigt udvalg, der netop har til opgave at se på disse spørgsmål.
Udvalget skal i den forbindelse bl.a. se på fordele og ulemper ved en whistleblowerordning og vurdere behovet, og udvalgets arbejde vil selvfølgelig også være relevant for forsvaret som en del af den offentlige forvaltning.
Udvalget skal så vidt muligt afslutte sit arbejde i efteråret 2014.
I det lys forekommer det mest hensigtsmæssigt at afvente udvalgets arbejde, før der tages stilling til, om der eventuelt bør oprettes en whistleblowerordning specifikt på forsvarets område.
Så for at sammenfatte vil jeg sige, at analysen nævnt i forsvarsforliget vil se på mulighederne for mere åbenhed om operative forhold i forsvaret.
Der er allerede i dag flere muligheder for at bringe oplysninger til relevante modtagere, hvis man som ansat i forsvaret bliver opmærksom på eksempelvis ulovligheder, og endelig har regeringen allerede nedsat et udvalg, hvis arbejde kan danne et informeret grundlag for beslutninger om åbenhed, gennemsigtighed og eventuelle yderligere ordninger i det offentlige og dermed også forsvaret.
I det lys finder jeg det ikke hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at vedtage det fremsatte beslutningsforslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-23:
Tak for det, og tak til forsvarsministeren.
Nu står vi jo i den situation, at der allerede er et kæmpestort problem i dag for de whistleblowere, der står frem i forsvaret.
Eksempelvis har whistlebloweren Anders Kærgaard fremlagt videoen, hvor man kan se, at danske soldater står og ser på, mens civile irakere bliver mishandlet i Green Desert-operationen.
Tværtimod har Auditørkorpset droppet sagen mod oberst John Dalby, til trods for at man i Arbejderen dagen efter kunne læse, at der findes andre officerer, der kan bekræfte Anders Kærgaards historie.
Finder forsvarsministeren, at det er en tilfredsstillende situation for de whistleblowere, der er i forsvaret lige nu?
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Jeg stiller i grunden et meget enkelt spørgsmål.
Spørgsmålet lyder: Er det sådan, at årsagen til, at regeringen har taget fat på den her problemstilling, er, at man mener, at der eksisterer et problem i den måde, tingene fungerer på i dag?
Det synes jeg da det kunne være rart at få at vide.
Nicolai Wammen (S), 2014-01-23:
Derfor er det også blevet klart tilkendegivet, at der vil blive sat et arbejde i gang i Justitsministeriet, der skal se på whistleblowerordningen ikke alene i forsvaret, men generelt.
Derudover har vi i de partier, der står bag forsvarsforliget, så også givet hinanden håndslag på, at vi vil se på, om der er behov for yderligere tiltag på forsvarets område.
Så allerede i dag er der en række muligheder, men regeringen vil gerne se på, om vi kan gøre det endnu bedre.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Jeg vil bare være helt sikker på, at jeg forstår ministeren rigtigt, så jeg vil spørge ministeren, om han er enig i, at der er nogle problemer i dag i den måde, det her fungerer på, og at det er derfor, at man igangsætter et udvalgsarbejde med henblik på at gennemføre forandringer.