runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2008-01-08:
Nu er det jo rart, at hr. Hækkerup stiller spørgsmål, så jeg får mere taletid, for
jeg blev ikke færdig i min ordførertale.
Jeg kan oplyse hr. Hækkerup om, at i Dansk Folkeparti føler vi os ikke forpligtet af EU-samarbejdet på samme måde som de såkaldte japartier, som hr. Nick Hækkerup selv indgår i.
Vi tager stilling fra sag til sag, hvad vi synes er fornuftigt, og hvad der er godt, og det, der ikke er fornuftigt og ikke er godt, stemmer vi imod.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-08:
Jeg vil bare gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man, ikke bare i den her sag, i det her lovforslag, men også i det lovforslag, vi behandlede tidligere under L 31, vil stemme helt uafhængigt af, hvad EU-retten måtte foreskrive.
Mikkel Dencker (DF), 2008-01-08:
Jeg vil da gerne kvittere for, at regeringen arbejder for en løsning, der kan tilfredsstille de private busvognmænd, og jeg håber da meget, at man finder en løsning på problemet.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Jeg kan jo læse i lovforslaget, at flere af elementerne i forslaget er begrundet med, at det er på grund af EU-reglerne, man er nødt til at gøre det, man gør.
Angående flymomsen er der f.eks. en EU-dom, som siger, at Danmark skal lave reglerne om.
Jeg vil godt høre, hvem det er, der har taget initiativet med kantinemomsen, som den populært kaldes.
Jeg ved godt, navnet dækker meget andet, men er det også EU, der har taget initiativet og har sagt til regeringen, at de danske regler er forkerte i henhold til EU-lovgivningen, så de skal laves om, eller er det regeringen selv, der har taget initiativet her?
Kristian Jensen (V), 2008-01-08:
Jeg skal først og fremmest sige, at jeg nødig vil tages til indtægt for, at jeg fuldt ud kan tilfredsstille busvognmandsbranchens ønsker, men jeg håber, at jeg i meget høj grad kan imødekomme dem.
Begrebet tilfredsstillelse giver måske en forventning om, at vi i regeringen kan imødekomme alt, hvad de måtte ønske, men jeg håber, at vi kan imødekomme dem langt hen ad vejen.
Det er i hvert fald den intention, regeringen går ind i arbejdet med.
Angående spørgsmålet om kantinemomsen, som hr. Mikkel Dencker rejser, har vi fra dansk side arbejdet for at få genindført muligheden for at kunne opkræve momsen af i det mindste fremstillingsprisen for en vare eller af normalprisen, hvis det er muligt at fastsætte en normalpris.
Derfor er det på baggrund af bl.a. dansk arbejde, at Kommissionen har udarbejdet et nyt momsdirektiv, der giver os muligheden for at vende tilbage til retstilstanden i Danmark, som den var før 1999.
Mikkel Dencker (DF), 2008-01-08:
Svaret bragte mig da lidt hen ad vejen, for det, jeg var ude efter, var, hvad der er motivationen for, at vi får lovforslaget her om bl.a. kantinemoms.
Jeg tænkte rent umiddelbart, at der kunne være to muligheder, og at den første kunne være, at EU havde dikteret, at regeringen skulle gøre det, og at man så for at være dengsen i EU-klassen selvfølgelig gjorde, hvad der blev sagt.
Den anden mulighed kunne være, at der er et skønnet provenu på måske 500 mio. kr., som man kan hente ind i kassen, og så har man opfundet EU-begrundelsen til lejligheden, for at forslaget skal glide lettere ned her i Folketinget.
Det bekræfter mig lidt i det, jeg er bange for, nemlig at man har set, at der altså ligger en hulens bunke millioner kroner her, som man kan trække op af lommen på de mennesker, der arbejder i virksomheder med en kantine.
Kristian Jensen (V), 2008-01-08:
Først og fremmest vil jeg sige - og det er også et svar til hr. Nick Hækkerup, som jeg ikke fik med i min første besvarelse - at det nettoprovenu, der kommer som følge af lovforslaget, jævnfør skattestoppet vil blive tilbageført til danskerne.
Det vil ikke være sådan, at vi bruger det som et nettoprovenu, vi vil sørge for, at der bliver gennemført modsvarende skattelettelser, så provenuet kommer tilbage til danskerne, men præcis hvordan det skal ske er der endnu ikke taget stilling til.
Jeg beskyldes for meget, men jeg er endnu ikke blevet beskyldt for ikke at gennemføre skattelettelser, hvis jeg har pengene til det.
Her har jeg pengene til det, og derfor tror jeg også fuldt og fast på, at de bliver gennemført.
Vi har sagt, at vi synes, der her er tale om et misbrug af reglerne, og det misbrug vil vi gerne have mulighed for at stoppe.
Så har EU ændret reglerne, så det er muligt for medlemslandene at vedtage regler som dem, vi nu lægger op til fra regeringens side.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-08:
Det eneste, jeg spagfærdigt prøvede at anføre, var, at det måske er sådan med nogle af forslagene i den buket, vi sidder med, at det måske kan diskuteres, om det er sådan, at det virkelig vil føre til den frie bevægeligheds ophør og fællesskabets sammenbrud, hvis de ikke bliver gennemført.
Jeg nævnte f.eks. forslaget om differentierede afgiftssatser for benzin, som leveres fra tankstationer, der er udstyret med et genindvindingssystem, hvor opsamlingen af returdampene ikke længere kan finde sted med en afgiftssubsidiering på 3 øre pr. liter, fordi vi er bange for, at fællesskabet vil bryde sammen, hvis vi bliver ved med at have det system på de danske tankstationer.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at man jo har lov til at reflektere over det hensigtsmæssige i reglerne, også selv om det er EU-regler.
Kristian Jensen (V), 2008-01-08:
Jeg tror ikke på, at den frie bevægelighed eller det indre marked vil kollapse, hvis vi ikke gennemfører det hjørne.
Man kan sikkert finde mange andre hjørner, hvor man kan spørge, om de lige præcis er nødvendige.
Problemstillingen er bare, at vi jo godt kender vores egen kreativitet med hensyn til, hvordan vi fra dansk side gerne vil fremme egne interesser, og når der er 26 andre medlemslande i EU, er der mange andre, der også gerne vil fremme egne interesser på den ene eller den anden måde.
Derfor er Kommissionens og EF-Domstolens utaknemlige opgave indimellem at træffe afgørelser og sige, at det kan man acceptere, og det kan man ikke acceptere.
På nogle områder havde vi fra dansk side håbet på og ønsket og arbejdet for at få lov til at have en længere undtagelse, men på et eller andet tidspunkt løber undtagelserne jo ud, og så skal man arbejde efter fælles regler.
Det er overordnet set til gavn for Danmark, ligesom det overordnet set er til gavn for de andre EU-lande, og så må vi acceptere de små bump, som det kan give hen ad vejen.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-08:
Vi er åbne og venlige mennesker!
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-08:
Lovforslaget er det, som vi der, hvor jeg kommer fra i Jylland, kalder en blandet landhandel, og det, der handles med, er skattelovgivning. Forslaget indeholder nemlig en række forskellige elementer, og jeg mener, at de fleste bedst kan karakteriseres som mindre, men dog nødvendige justeringer i sammenhæng med tilpasning til EU-retten, f.eks. nedsættelse af beskatning af udbytte-, rente- og royaltybetaling til udlandet, fordi de nuværende regler er i strid med EU-traktatens grundlag og frihedsrettigheder i forhold til den fri bevægelighed af kapital, som også gælder lande uden for EU.
Da Kommissionen har åbnet en sag mod Danmark, som vi står til at tabe, er det nødvendigt med en justering.
Et andet eksempel på sådan en justering er reglerne for udenlandske velgørenhedsforeninger, så de kan modtage fradragsberettigede donationer, hvis de vel at mærke er godkendte i deres hjemland som velgørende foreninger.
Efter vores opfattelse er det alt sammen fornuftige justeringer, som bl.a. skal være med til at hjælpe på den fri kapitals bevægelighed, som vi jo er for.
Man kan sige, at forslaget består af mange delforslag, og det er en lillebitte smule teknisk, men efter en nøje granskning synes vi ikke desto mindre, at det er ganske fornuftigt - også høringssvarene taget i betragtning - og Venstre ser de foreslåede ændringer, som L 31 medfører, som en konsekvens af en fornuftig og uundgåelig tilpasning af dansk lovgivning i forhold til EU, og vi støtter derfor forslaget både her i salen og i det fortsatte udvalgsarbejde.
Nick Hækkerup (S), 2008-01-08:
Jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål: Er Venstres ordfører, hr. Karsten Lauritzen, enig med Socialdemokratiet i, at fjernelse af et fradrag for skatteyderen og for statskassen alt andet lige har den samme virkning, som hvis en skat eller afgift hæves, nemlig at rådighedsbeløbet reduceres, og at statskassens provenu forøges?
Karsten Lauritzen (V), 2008-01-08:
Når det handler om skattestoppet, er det jo defineret sådan, at når vi i EU-lovgivningen bliver stillet over for et krav om en harmonisering eller en tilpasning, er der plads til det inden for skattestoppets rammer.
Det er jo i høj grad det, vi ser her, nemlig at vi er tvunget ud i at skulle regulere, fordi vi skal være i overensstemmelse med EU-retten, og derfor har regeringen valgt at fremlægge de her ændringer.
Dem støtter vi så i Venstre, og det er inden for rammerne af skattestoppet.
Pia Adelsteen (DF), 2008-01-08:
L 31 er et forslag om ændring af forskellige skattelove.
Forslaget, som indeholder, skal vi sige alt godt fra havet, har flere justeringer, som vi finder positive.
Her vil jeg fremhæve ændringen om sambeskatningsreglerne i forbindelse med konkurs, som ophører.
Indførelse af fradrag for udenlandske lønmodtageres arbejdsgiverafgifter ved dansk beskatning er også positivt.
Dette vil uden tvivl være til gavn for de mange svenskere, der har beskæftigelse i Danmark, og de danske arbejdsgivere.
Med hensyn til nedsættelse af fradragsretten for udgifter til repræsentation i eksportøjemed er det Dansk Folkepartis holdning, at en virksomhed skal kunne fratrække sine udgifter.
I 1986 indførtes reglen om 25 pct. fradragsret på repræsentationsudgifter i Danmark.
Ønsker regeringen at ændre fradragsretten på 100 pct. i eksportøjemed, således at satserne bliver ens, vil vi anbefale en stigning i fradragsretten på repræsentationsudgifter i Danmark.
Med hensyn til fjernelsen af eksportmedarbejderes fradrag er vi også meget imod det, men vi ser frem til at gå i gang med udvalgsbehandlingen af forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-08:
Alt godt fra havet, en blandet landhandel; forslaget har fået forskellige overskrifter.
Man kunne også kalde det et bunkebryllup.
Det er mange forslag, vi behandler på en gang, og det er jo i og for sig en uskik, at vi på den måde tager en hel håndfuld forslag eller mere og behandler på en gang.
Men der er jo nogle praktiske hensyn, der betyder, at vi gør det, og man må sige, at det trods alt er godt, at den del af det gamle L 20 - som det her forslag jo stammer fra - om ligestilling af børs- og unoterede aktier er røget ud.
Vi er meget tilfredse med, at der med L 31 bliver lukket forskellige huller, herunder de skattehuller, som SF tidligere har peget på.
Det drejer sig f.eks. om hullet vedrørende konkurs i sambeskattede datterselskaber uden for Norden, som SF's tidligere skatteordfører, hr. Morten Homann, tog op med spørgsmål nr. S 306 i sidste samling.
Man kan gå ind og tjekke, hvis man vil.
Der kan dog fortsat være nogle problemer i forbindelse med den såkaldte skyggebeskatning, og det vil vi undersøge nærmere i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Statskassen skal ikke belastes af skattespekulation, og SF vil fortsætte med at finde hullerne og dække dem til til gavn for almindelige skatteborgere, så vi kan finansiere de forbedringer af velfærden, vi gerne vil gøre.
De mindre skattelettelser til erhvervslivet, der også ligger i L 31, er konsekvenser af EU-regler, som vi så må acceptere her, men vi glæder os over de fremskridt, der også sker med L 31.
SF anser det også for positivt, at statsstøtten til repræsentationsomkostninger i virksomheder mindskes.
Den fælles samfundskasse skal ikke give støtte til restaurantbesøg med udenlandske forretningsforbindelser.
Målsætningen om at gøre det nemmere for borgere bosiddende i Sverige at arbejde i Danmark og samtidig have deltidsarbejde i Sverige kan vi også tilslutte os.
Det er en konsekvens af Staufferdommen i EU.
Det er dog værd at bemærke, som det står i bemærkningerne til lovforslaget, at der med det her forslag vil blive en større administrativ byrde for SKAT.
Det er et faktum, der desværre falder sammen med den fortsatte underbemanding i SKAT, som regeringen har skaffet sig selv og skatteborgerne på halsen med en større skatteunddragelse til følge.
Men alt i alt er der først og fremmest tale om nogle fornuftige tilpasninger og justeringer, og SF vil erklære sig umiddelbart positive over for forslaget og ser frem til den fortsatte behandling i udvalget.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-08:
Da den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, ikke kan være til stede, skal jeg her kort redegøre for De Konservatives holdninger til lovforslaget.
Der er tale om en lang række forslag til ændringer i skattelovgivningen.
Der er generelt tale om forslag af teknisk karakter uden stor principiel betydning eller væsentlige provenumæssige konsekvenser.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi vil dog under udvalgsarbejdet være opmærksomme på de henvendelser, der måtte komme til udvalget, og er parate til at medvirke til korrektioner, hvis der måtte være behov for disse.
Samtidig skal jeg hilse fra Ny Alliances ordfører, hr. Anders Samuelsen, som heller ikke kan være til stede i dag, og sige, at Ny Alliance også støtter forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-08:
Jeg vil blot takke for svaret og for den dog lille åbning, der var for at se på forslaget.
Det vil jeg se frem til at vi kan diskutere yderligere, når vi kommer længere frem og tættere på behandlingen af det her forslag om lavere moms på fødevarer.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-01-08:
Lovforslaget her har til sigte at bringe den danske skattelovgivning i overensstemmelse med EU-retten, og det formål kan Det Radikale Venstre helt og fuldt tilslutte sig.
Jeg skal ikke gå ind i de tekniske detaljer i lovforslaget.
Jeg synes især, at lovforslaget kan have betydning for lønmodtagere med bopæl i Sverige og hovedbeskæftigelse i Danmark og bibeskæftigelse i Sverige.
Jeg tror, man her kan løse et væsentligt problem for nogle af de skatteydere af denne art.
Vi vil selvfølgelig være meget opmærksomme på de henvendelser, der kommer til udvalget i løbet af behandlingen af forslaget, men Det Radikale Venstre ser positivt på ministerens ønsker om her at sikre, at skattelovgivningen er i overensstemmelse med EU-retten.
Jesper Petersen (SF), 2008-01-08:
Det glæder mig, fordi vi jo har en diskussion på bedding om momsen på fødevarer og det at skulle nedsætte prisen på fødevarer.
Jeg noterede mig, at der i dag i Altinget.dk's fødevarerubrik var skepsis i den socialdemokratiske gruppe.
Jeg vil blot høre hr. Nick Hækkerup, om det også er holdningen hos skattefolkene i Socialdemokratiet, at det at lave en særlig lav moms på fødevarer for at gavne folkesundheden ikke er noget, vi kan se på.
Kristian Jensen (V), 2008-01-08:
Jeg vil gerne starte med at takke for den udpræget positive modtagelse, som lovforslaget har fået -
Og det overrasker mig sådan set ikke, for det ville have overrasket mig mere, hvis man havde været modstander af, at vi nu får ryddet op med disse, hvad man vel godt kunne kalde små og i sig selv ikke særlig betydende, men alligevel nødvendige ændringer af lovgivningen, sådan at dansk skattelovgivning kommer i overensstemmelse med de fælles regler, vi har på EU-området.
Det drejer sig om reglerne om, at vi ikke diskriminerer.
De regler, vi tilbyder danske virksomheder, skal vi også tilbyde andre EU-landes virksomheder, og vi må ikke indføre særlige regler, der gør det mere attraktivt at sælge til andre EU-lande end at sælge til Danmark og til danske virksomheder.
Det er jo det, der bl.a. er baggrunden for, at vi er nødt til at gøre op med de særlige fradragsregler, der er for repræsentation, når det gælder eksport, og der har Dansk Folkepartis ordfører jo egentlig ret i, at der er to veje at gå: Der er enten den vej, at man kan sænke fradragsretten for repræsentation, sådan at den bliver på 25 pct. for alle, eller der er den vej, at man kan sige, at nu bliver der fuld fradragsret for repræsentation.
Med hensyn til respekten for at holde en samlet finanspolitisk linje og respekten for, hvad det er for nogle prioriteter, vi har, vil jeg sige, at vi fra regeringens side har valgt at lave en samling på det niveau, hvor vi giver det samme fradrag, som vi giver for indenlandsk repræsentation.
Der er blevet sagt mange ting - og ikke nødvendigvis særlig pæne ting om det at samle så mange forskellige elementer i et samlet lovforslag.
Og jeg er sådan set enig i, at det ikke er nogen særlig god løsning at samle ting, der er så forskellige som ændring af sambeskatning, fraflytningsbeskatning, forældrekøb og ændring af EU-reglerne, men omvendt vil jeg også sige, at det måske ville være en vis form for misbrug af Folketingets tid, hvis vi skulle behandle hvert enkelt at de, tror jeg, i alt 17 punkter, der er samlet her, som selvstændige lovforslag.
Derfor har vi gjort præcis det, som SF's ordfører sagde: Efter valget og efter at den nye folketingssamling startede, har vi taget det element i det gamle lovforslag, som var mest fjernt fra de andre, ud og så beholdt en buket, kan man kalde det, af lovændringer.
Og det særlige kendetegn ved en buket er jo, at det ikke nødvendigvis skal være fuldstændig ens blomster, men at blomsterne som helhed skal udgøre en smuk symfoni af indtryk, og jeg er glad for, at så mange har ladet sig overvælde af den her juridiske buket, og at de slutter op bag lovforslaget.
Jeg håber på en god udvalgsbehandling, og vi skal også nok gøre vores bedste for at stramme argumentationen op vedrørende det EU-retlige behov for ændring af reglerne, sådan at også Socialdemokraterne vil stemme for lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Karen Jespersen (V), 2008-01-09:
Spørgsmålet drejer sig om en debat i en helt konkret artikel, der har været om borgere fra EU-lande i Østeuropa, fortrinsvis fra Rumænien og Polen, der har overnattet på herbergerne.
Jeg har sagt til Politiken, at hvis der er nogen, der overnatter ulovligt, kan herbergerne få inddraget deres tilskud.
Fru Line Barfod har bedt om at få uddybet det.
Det handler simpelt hen om, at jeg gengav reglerne.
Der er jo nogle helt bestemte regler for, hvilke ydelser EU-borgere har adgang til, når de opholder sig i et andet land.
Kommer man uopfordret uden arbejde, er der nogle bestemte rammer for, hvor lang tid man må opholde sig i landet og ikke have adgang til sociale ydelser.
Herunder hører jo det at opholde sig på et herberg.
Der er så i øvrigt andre overnatningsmuligheder: nødherberger, natcafeer, varmestuer osv., som ikke er omfattet af de her regler.
Nu er tallet på 25 pct. ikke det rigtige tal fra Ankestyrelsen.
Altså, der lægger fru Line Barfod nogle tal sammen.
Det dækker over nogle, der har uoplyst statsborgerskab, og er i hvert fald ikke dækkende.
Men det drejer sig om et vist antal mennesker, det er fuldstændig rigtigt.
Det har fungeret sådan, at herberger først og fremmest er tiltænkt mennesker, der også skal have en handlingsplan med henblik på at komme ud i samfundet.
De skal registrere, hvem det er.
Det bliver så samlet op af revisionsmyndigheden, der så vurderer, om herbergerne har forvaltet deres myndighed rigtigt.
Det tilskud, de eventuelt kan miste, er altså kun det, der svarer til de ulovlige antal overnatninger, de har haft.
Line Barfod (EL), 2008-01-09:
Nu er det jo ikke noget lille problem.
Jeg er godt klar over, at ministeren sikkert vil sige, at det er kommunernes ansvar.
Men det er altså regeringen, der har det overordnede ansvar i Danmark, og det er regeringen, der er med til at støtte en politik om, at man skal gøre rigtig meget for at rekruttere i Østeuropa, og at man skal gøre rigtig meget for at hente arbejdskraft hertil både fra Polen, Rumænien og andre østeuropæiske lande.
Derfor må det også være regeringens ansvar, at der så er ordentlige vilkår for at sikre, at de ikke bliver udnyttet hverken ved sort arbejde eller andet, men at de kan arbejde på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren vil gøre på sit område for at leve op til det ansvar, som jeg mener regeringen har.
Karen Jespersen (V), 2008-01-09:
Nu var det jo sådan, at de mennesker, som Politiken havde talt med, alle sammen med undtagelse af en - så vidt jeg husker - oplyste, at de havde arbejde, og at de arbejdede sort.
Den sidste sagde så ikke, hvorvidt han havde arbejde eller ej.
Det var faktisk nogle, der havde arbejde.
Hvis de kommer til et herberg, kan de godt blive lukket ind, men det er så herberget, der skal gøre kommunen opmærksom på, at der er nogle, der er her ulovligt, og det er en mangeårig, gammel praksis.
Der er så en mulighed for kommunen for at betale en billet for dem, så de kan komme hjem til det land, de nu kommer fra.
Men i og med at de faktisk arbejder og tjener penge sort, så er der også andre overnatningsmuligheder.
Man skal jo i øvrigt betale på et herberg.
Der findes også mange pensionater, og så meget dyrere er de altså ikke end herbergerne, lidt dyrere er de.
Helt så enkelt er det jo ikke.
Line Barfod (EL), 2008-01-09:
Det forstår jeg ikke.
En ting er, at borgeren ikke har ret til at få sociale ydelser, noget andet er, at hvis der er et herberg, hvortil der kommer nogle polske arbejdere, som har mistet deres arbejde og derfor ikke har noget sted at bo, fordi de boede på byggepladsen, det er frostvejr udenfor, og herberget lukker dem ind, så de ikke ligger og dør af kulde udenfor, mener ministeren så virkelig, som hun skrev i den mail til Politiken før jul, at herberget skal trækkes i deres offentlige tilskud, eller hvad er det konkret, ministeren forestiller sig? Mener ministeren virkelig, at herberget skal smække døren i og sige: Nej, I må ikke få lov at komme ind i varmen og sove her, I skal blive ude i kulden, også selv om der er nogle, der dør af det?
Ifølge Politiken er der altså foreløbig to, der er døde af at sove udendørs.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Det, jeg tænker på, når jeg taler om, at jeg synes, stemningen i det danske samfund har ændret sig, er, at for år tilbage endte enhver diskussion om EU enten i et ja eller i et nej til at være med i EU.
Der blev trukket spor helt tilbage til den oprindelige folkeafstemning om dansk deltagelse i det daværende EF i oktober 1972, og det var, som om der var en hel generation, som blev ved med at hænge i den gamle for/imod-, ja/nej-diskussion.
Det, jeg klart fornemmer, er, at nu er der vokset nye generationer op, som siger: Ved I hvad, nu lever vi i et nyt Europa, i et udvidet EU.
EU er simpelt hen rammen om det europæiske samarbejde, så skulle vi nu ikke glemme den gamle diskussion om ja eller nej til at være med?
Skulle vi nu ikke i stedet for kigge på, hvordan Danmark sikrer sig størst mulig indflydelse i dette nye Europa?
Det er det, jeg har talt om.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at Danmark skal have lov til at føre sin egen udlændingepolitik.
Men samtidig må jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at det undrer mig, at hr. Morten Messerschmidt er så meget imod, at Danmark skal deltage i et stærkere samarbejde med de andre EU-lande om at bekæmpe illegal indvandring til Europa, international terrorisme, organiseret kriminalitet på tværs af landegrænserne og menneskehandel.
Jeg tror, hr. Morten Messerschmidt også må indrømme, at det gør man bedre i fællesskab end hver for sig, og her er det bare sådan, at det nuværende retsforbehold afskærer Danmark fra uden videre at deltage i det samarbejde.
Derfor har vi forhandlet en ordning på plads, der betyder, at hvis vi beslutter det her i Danmark ved en folkeafstemning, kan Danmark melde sig til de dele af politi- og retssamarbejdet, som vi gerne vil være med i, og lade være med at være med i de dele, vi ikke ønsker at være med i.
Det betyder, at vi kan være med i politisamarbejdet om at bekæmpe kriminalitet, illegal indvandring, menneskehandel osv., samtidig med at vi kan føre vores egen udlændingepolitik, og det må da simpelt hen være lige efter hr. Morten Messerschmidts hoved.