runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Madsen (V), 2010-10-26:
I oktober 2006 nedsatte Justitsministeriet udvalget om huseftersynsordningen.
Hovedformålet med ordningen er at begrænse problemerne med mangler ved fast ejendom på en måde, der er til fordel for både køber og sælger.
Det primære formål med lovforslaget er at indføre et samlet nævn på området, som skal sikre gode og retvisende tilstandsrapporter til gavn for samtlige interessenter i ordningen.
Et fælles nævn giver en større ensartethed og en større gennemsigtighed.
Det vil støtte de bygningssagkyndige i deres arbejde med at sikre en ensartet faglig vurdering af tekniske forhold og bidrage til en mere effektiv kontrol af tilstandsrapporterne.
Vurderingen af de enkelte sager og tilstandsrapporter er ofte baseret på et skøn, hvorfor det kan opleves, at den offentlige kontrol, Husankenævnet og domstolene, vurderer de bygningssagkyndiges arbejde forskelligt.
Det er ikke alene en udfordring i de bygningssagkyndiges daglige arbejde, men kan også være svært gennemskueligt for forbrugeren.
De sagkyndige og forbrugerne oplever med det eksisterende system derfor to af hinanden uafhængige systemer til bedømmelse af henholdsvis den ene og den anden form for problemer.
Det er min overbevisning, at etableringen af ét samlet nævn vil sikre en større ensartethed og en større sammenhæng mellem forbrugerklager og disciplinærsager.
Dermed øger vi forbrugerbeskyttelsen og medvirker til at forbedre kvaliteten af den samlede ordning.
Det er vigtigt, at vi fastholder de eksisterende kompetencer, som er til stede i dag i Ankenævnet for Huseftersyn og Erhvervs- og Byggestyrelsen.
Og derfor er det som et led i etableringen af nævnet besluttet, at principperne i lov om virksomhedsoverdragelse finder anvendelse i forhold til medarbejderne i Ankenævnet for Huseftersyn.
Ligeledes vil en del af de medarbejdere, som i dag beskæftiger sig med ordningen i Erhvervs- og Byggestyrelsen, også indgå i nævnets sekretariat fremover. Der er mange gode elementer og forbedringer for både forbrugere og de sagkyndige i dette forslag.
Og Venstre støtter lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-26:
Tak for det.
Det er sådan, at helt tilbage i 2004 kom direktivet, der hedder 2006/126/EF, i Europaudvalget, og på det tidspunkt sagde Dansk Folkeparti nej.
Det gjorde vi sådan set af den årsag, at vi ikke ønsker en harmonisering inden for det her område.
Vi ved jo godt, at alle, der får nyt kørekort i dag, har sådan et lille plastickørekort med et EU-flag – symbolerne skal vi nok få ind på en eller anden måde.
Jeg tænkte, at jeg da bliver nødt til lige at kigge, hvad der egentlig skete på det europaudvalgsmøde dengang, og det, jeg så undrede mig over, var, at i forbindelse med det mandat, man søgte på daværende tidspunkt, hvor vi altså sagde nej, sagde den daværende trafikminister, hr. Flemming Hansen, at sådan noget som forfalskning af kørekort ikke synes at være noget problem.
Nu er det ikke desto mindre en af årsagerne til og en af begrundelserne for, at man vil forny kørekortet hvert 15. år.
Så nu kunne jeg jo godt tænke mig at spørge ministeren: Hvor mange danske kørekort bliver egentlig forfalsket?
Jeg er jo en af de heldige indehavere af et af de der plasticlaminerede kørekort med et godt gammelt billede.
Jeg er helt sikker på, at folk stadig kan genkende mig, selv om jeg var blondine dengang.
En anden af de ting, som ministeren sagde, var: En udskiftning af alle kørekort vil være besværlig for borgerne og en betydelig udgift for medlemsstaterne, hvis en udskiftning skal ske uden brugerbetaling.
Så man var altså sådan set ikke interesseret i at få en udskiftning, for det var rigtig dyrt for staten.
Men nu har man så også givet gebyret videre til borgerne, og jeg ved da godt, at 100 kr. ikke synes af meget, men samlet er det et stort beløb for alle borgerne i Danmark.
Så nu har man viftet udgiften derover, og så er den fin.
En sidste ting er i forbindelse med, hvad ministeren bad om mandat til, da vi skulle give et mandat.
En af de ting, der blev sagt, var, at man i Danmark ville arbejde for, at direktivet ikke medførte indgreb i de nuværende kørekortindehaveres velerhvervede rettigheder.
Det vil sige, at sådan en som mig ikke skulle have et nyt kørekort.
Nu fortalte fru Karen Hækkerup, hvornår hendes kørekort udløber, og jeg kan så fortælle, at mit udløber den 11. september 2033.
Så 6 eller 8 måneder inden skal jeg altså have et nyt
, fordi jeg jo skal have et nyt inden den 19. januar, på trods af at jeg samme år fylder 70, og på trods af at den daværende trafikminister på det tidspunkt sagde, at man ville arbejde for, at det ikke skulle ske.
Det kørekort, som min datter lige har fået, og hun har et af de der fine med EU-flag, udløber i 2062, men hun skal altså så have et nyt hvert 15. år.
Man sagde, at man ville arbejde for, at den rettighed ikke skulle ændres i forbindelse med de udløbsdatoer, der står på de eksisterende kørekort, men det skal den så nu med implementeringen af det her direktiv.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-10-26:
Da den Konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kunne være til stede, har jeg lovet at sige følgende:
Formålet med det her lovforslag er at udvikle markedet for udstedelse af elektroniske penge.
Det hilser vi Konservative velkommen, især fordi et veludviklet e-pengemarked jo i sidste ende vil være til glæde og gavn for forbrugerne.
Vi synes grundlæggende, det er positivt, at det nu bliver meget nemmere for virksomhederne at blive udstedere af elektroniske penge, især fordi kapitalkravene sættes ned til 300.000 euro.
Vi er også tilfredse med, at vi herved styrker konkurrencen mellem udstederne af elektroniske penge og de eksisterende betalingsinstitutter.
Samtidig vil vi gerne understrege, at det for os er afgørende, at forbrugerne er sikret en ordentlig beskyttelse.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at alle virksomheder, som udsteder elektroniske penge, fremover skal have en tilladelse modsat i dag, hvor virksomhederne under visse betingelser kan undtages.
Vi er tilsvarende også meget tilfredse med, at bestemmelserne om Finanstilsynets tilsyn med de her virksomheder skærpes med lovforslaget.
Vi har ingen problemer med, at vi fjerner den danske regel om, at der ikke må udstedes elektroniske penge med en højere værdi end 300 euro, tværtimod.
Herved skaber vi en øget mulighed for et større og mere varieret udbud af tjenester, igen til glæde og gavn for forbrugerne.
Endelig glæder vi os over, at vi med lovforslaget får en opdateret præcisering af selve begrebet elektroniske penge og heldigvis en præcisering, som er så bred, at den netop ikke bremser den teknologiske udvikling.
Alt i alt et godt og fornuftigt forslag, som vi Konservative naturligvis støtter.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-26:
Da Dansk Folkepartis erhvervsordfører desværre ikke kan være her, har jeg lovet at læse talen til dette lovforslag op.
Dette lovforslag, som vi behandler i dag, er en ren EU-oversættelse, som vi ikke håber giver mere bøvl og ballade i butikkerne.
Jeg kan næsten høre fru Colette L. Brix sige det.
Det bliver mere og mere udbredt, at vi f.eks. bruger gavekort og f.eks. har en konto på internettet, som giver adgang til køb i flere forskellige internetbutikker.
Det er penge, som vi ikke fysisk rører ved, men som vi alligevel kan bruge i form af et fysisk betalingskort eller som elektroniske penge på internettet.
Lovforslaget lægger bl.a. op til, at der gives mulighed for at kunne opnå begrænset tilladelse til at udstede elektroniske penge.
Det kan f.eks. være tilfældet, hvis et gavekort kun kan bruges i et begrænset antal butikker, f.eks. butikker i et bestemt butikscenter, eller kun kan bruges til at købe et begrænset antal varer eller tjenesteydelser.
Det kan f.eks. være et kantinekort, som kan bruges til at købe mad for i en virksomheds egen kantine eller hos cafeer og restauranter, som ligger i nærheden, det kan også være kort til f.eks. motionscentre eller til køb af billetter til offentlig transport.
Vi kan se, at det i forbindelse med høringen er fastslået, at gavekort, der kan bruges i en butikskæde, ikke er omfattet af reglerne, da der er tale om den samme virksomhed.
Lovforslaget her lægger jo også op til en del administration og krav, og det er ikke småting jævnfør bestemmelserne om f.eks. kapitalkrav, indberetningsforpligtelser og tilsyn.
Derfor er det vigtigt, at vi ikke trækker en masse nye unødvendige krav ned over hovedet på butikker, hvis det blot handler om at udstede et simpelt gavekort, eller hvis en virksomhed f.eks. ønsker at lette medarbejdernes hverdag ved at give dem et kort til transport eller til køb af mad.
Tilsvarende gælder for internetbutikker, hvortil der jo også kan udstedes gavekort, eller hvor forbrugere f.eks. kan have en konto til køb af varer og tjenesteydelser.
Vi vil derfor gerne høre fra ministeren, om lovforslaget her i forhold til de gældende regler vil give butikker, så vel fysiske butikker som butikker på internettet, flere administrative byrder.
Dette vil vi også gerne have behandlet i det kommende udvalgsarbejde.
Vi vil også gerne have fastslået, at det ikke bliver mere besværligt at udstede et gavekort fra en forretning, der kun kan bruges i denne forretning.
Og så en meget vigtig ting: Hvor mange virksomheder bliver omfattet af dette lovforslag?
Under de økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet står der i lovforslaget kun, at virksomhederne kommer til at betale et gebyr til Finanstilsynet, men vi vil gerne have sikkerhed for, at der vittelig ikke kommer flere administrative byrder for butikker og forretninger.
Kan ministeren garantere dette?
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti som udgangspunkt støtter lovforslaget.
Peter Madsen (V), 2010-10-26:
Jeg er nu ikke Venstres rigtige ordfører på dette lovforslag, men hr. Torsten Schack Pedersen havde ikke mulighed for at være til stede, og jeg vil derfor læse hans ordførertale op.
Penge lugter ikke, er der som bekendt et udsagn der lyder, og med dette lovforslag bliver det endnu mere sandt end tidligere.
Informationsteknologien betyder, at vi også svælger i elektroniske penge, e-penge.
E-penge kan gøre det let at foretage småindkøb af ydelser og services over internettet, og derfor er der allerede i dag også regler for e-penge.
Som forbruger skal man have sikkerhed for, at penge, man indbetaler til en konto, og som man så efterfølgende kan trække på som e-penge, også vil være der i morgen.
Med dette lovforslag foretages der en klar definition af elektroniske penge, som samtidig er neutral i forhold til den teknologiske udvikling.
Forslaget øger markedsadgangen for nye virksomheder, og dermed øges konkurrencen.
Der skabes også lige konkurrencevilkår for udstedere af elektroniske penge og pengeinstitutter.
I dag er reglerne om elektroniske penge reguleret i lov om finansiel virksomhed.
Med forslaget flyttes reglerne til lov om betalingstjenester.
Med lovforslaget foreslås det, at elektroniske penge kan udstedes af pengeinstitutter, e-penge-institutter, Danmarks Nationalbank og offentlige myndigheder.
E-penge-institutter må ikke yde kredit, modtage indlån eller tilskrive renter af elektroniske penge.
Der videreføres regler om udstedelse og indløsning af elektroniske penge, som dog er præciseret i forslaget.
Dette indebærer, at elektroniske penge ikke må udstedes til overkurs, og at indehaveren af de elektroniske penge får ret til at kræve tilbagebetaling af restværdien af de elektroniske penge til pålydende værdi.
Dette skal som udgangspunkt ske, uden at der kræves gebyr.
I overensstemmelse med e-penge-direktivets formål om at udvikle markedet foreslås det, at begrænsningen i de gældende regler, hvorefter udsteder ikke må udstede elektroniske penge med en højere værdi end et beløb, der modsvarer værdien af 300 euro, udgår, da det nye e-penge-direktiv heller ikke indeholder krav herom.
Finanstilsynet fører tilsyn med udstederne af elektroniske penge.
Udstederne skal med dette lovforslag give besked til Finanstilsynet, hvis der sker ændringer i de oplysninger, som der er givet i forbindelse med opnåelse af en tilladelse til at udstede e-penge.
I forbindelse med at der indføres e-penge-institutter, skal disse også omfattes af Finanstilsynets register, ligesom der sker en tilføjelse i Finanstilsynets adgang til at inddrage tilladelser.
Lovforslaget har altså til formål at sikre klare regler for udstedelse af e-penge.
Det øger muligheden for at udnytte den teknologiske udvikling, og forbrugerne sikres klare rettigheder fra udsteder af e-penge.
I Venstre støtter vi varmt, at vi tilpasser og moderniserer lovgivningen, så danskerne får glæde af teknologiens muligheder.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-10-26:
Der kunne nok være en pointe i at arbejde lidt videre med fru Lone Dybkjærs synspunkt, synes jeg også.
Det kunne så være for at være en lille smule forud for min tid, men også fordi man, når man hører meget anden debat om aldring og om, hvad folk kan klare, når de er 70 år – når man snakker efterløn og pensionsalder – har indtryk af, at folk er vældig friske og raske, og at der sådan set overhovedet ikke er nogen problemer.
Så kan det være lidt underligt, at man skal have den her ekstraordinære foranstaltning omkring bilkørsel.
Så det synes jeg også man skulle undersøge.
Det her lovforslag synes jeg jo er en lille smule mærkeligt, fordi man påfører borgerne en række ubehageligheder – små ubehageligheder, billige ubehageligheder, bevares, men dog en række besværligheder.
Man kan så sige, at når man påfører almindelige borgere, for slet ikke at snakke om erhvervschauffører, en række ekstra udgifter og en række besværligheder, må det være, fordi det er et meget vigtigt problem, der skal løses.
Ellers ville en borgerlig regering vel ikke komme med sådan et forslag, som på den måde er et indgreb i borgernes mulighed for at udfolde sig.
Men så indfører man en meget, meget lang overgangsperiode, fordi det endelig ikke må ramme nogen, som i dag har kørekort.
Så spørger jeg mig selv: Hvis det her var et vigtigt problem, der skulle løses – med forfalskning af kørekort, med trafiksikkerhed – hvordan kan man så forsvare at indføre så lang en overgangsperiode?
Altså, det hænger jo ikke sammen.
Så min pointe her er jo i virkeligheden, at det, vi ser her, er, at det har været meget vigtigt for EU at få harmoniseret kørekortene.
Som et led i den proces indfører man altså noget ekstra betaling for borgerne, man indfører noget ekstra besvær for borgerne.
Man gør det for alle borgere, der har kørekort, på den ene måde, og man gør det så i udvidet grad for de mennesker, som driver erhvervskørsel med bus og lastbil.
Der har man jo i afvisningen af forsvarets høringssvar, hvor forsvaret ligesom siger, at det her koster mange penge, fordi de har rigtig mange chauffører, som kan risikere at skulle have deres kørekort fornyet hele tiden – eller hvert femte år – sagt: Det behøver hæren og arbejdsgiveren ikke bekymre sig om, det er jo bare et anliggende for den enkelte borger selv at få fornyet sit kørekort.
Det bliver det jo ikke nødvendigvis billigere af; det betyder bare, at det rammer den enkelte borger.
Så i Enhedslisten kan vi altså ikke se det anderledes, end at man her gennemfører en lovændring, som der ikke rigtig er nogen saglig begrundelse for, i hvert fald ikke hvis man sætter det op mod de besværligheder og udgifter, man påfører borgerne.
Man gennemfører det sådan set, udelukkende fordi man i EU synes, at det kunne være dejligt at få harmoniseret kørekortbestemmelserne.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-26:
Også Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, men i modsætning til andre partier synes vi, det er udmærket med en lang overgangsperiode, for så generer man ikke de folk, der allerede har fået et kørekort; det ville i hvert fald ikke gøre EU mere populært, end det er forvejen.
Jeg skal så stille ministeren et spørgsmål, som nogle vil tro bliver stillet på egne vegne, men det er faktisk på vegne af en vælger, som har skrevet til mig, måske fordi han formodede, at jeg ville interessere mig lidt for det, og det er spørgsmålet om 70-års-grænsen; jeg har sådan set spurgt, om der ikke var en anden i gruppen, der kunne tage det spørgsmål, så det ikke bare lød, som om det var på egne vegne, jeg stillede spørgsmålet.
Men det – [taleren om talerstolens ur] Det kan altså ikke passe.
Nåh, det er nedtælling, men jeg har først nu set, at det er nedtælling, der sker her.
– pågældende menneske spurgte, om nu også de 70 år var berettiget, for dengang man lavede grænsen på 70 år, var folk på 70 år anderledes, end folk på 70 år er i dag.
Det skal jeg ikke kommentere så meget mere, men det var i hvert fald de synspunkter, han gjorde gældende.
Det, jeg så selv vil sige, da jeg nu har været igennem det der med de 70 år, som ingen herinde vist er i tvivl om, er, at man så godt kan spørge sig selv om, om det kan gøres en lille smule mere elegant, end det bliver gjort i dag, for det er jo en rimelig besværlig procedure.
Ét er, at det er rimeligt, at man skal til lægen og have en lægeerklæring, noget andet er, om det er rimeligt, at det lige er ved de 70 år, og at man så skal hen og have et midlertidigt kørekort etc. etc., så spørgsmålet er altså, om den proces kan gøres en lille smule mere enkel, og det synes jeg bare vi kunne gøre.
Det har jeg bare lovet at fremføre, og det være hermed sket.
Men uanset svaret, vil jeg sige, at vi støtter forslaget.
Tom Behnke (KF), 2010-10-26:
Men formålet er også at styrke sikkerheden omkring kørekort og at reducere mulighederne for forfalskning af kørekort.
Det er ikke bare for at reducere mulighederne for forfalskning af kørekort, men også for at reducere mulighederne for snyd med kørekort, altså det, at man giver udtryk for eller prøver at narre nogle til at tro, at man står med et kørekort, som er ens eget, men som i virkeligheden tilhører en anden, nemlig ved at man med jævne mellemrum får et nyt kørekort.
Man skal ikke op til en ny køreprøve og teoriprøve osv., men man får simpelt hen et nyt kørekort, med det formål at der kommer et nyt, friskt foto på, og dermed er det meget sværere at snyde med et kørekort.
Det vil altså blive sådan, at kørekort til bil og motorcykel fremover skal fornys hvert 15. år, og der er det rigtigt, som det bliver sagt, at de nuværende kørekort dog under alle omstændigheder udløber i 2033, og så bliver man omfattet af det.
Men de, der har kørekort nu, kan altså køre videre indtil det tidspunkt.
Så er der kørekort til bus og lastbil, som fremover skal fornys hvert femte år, og ved fornyelsen af kørekort til bus og lastbil skal man samtidig stille med en lægeerklæring på, at man fortsat er klar til at køre bus og lastbil på fuldt betryggende vis.
Med direktivet ønsker EU så også at styrke trafiksikkerheden, og det gøres bl.a. ved at indføre forskellige kategorier af kørekort, således at man skal have en højere alder eller have opnået noget erfaring, inden man kan få lov til at erhverve kørekort til større køretøjer, ligesom vi allerede kender det i dag i forbindelse motorcykler, hvor der er forskellige størrelser af motorcykler.
Der er det også sådan, at man enten skal have en vis alder eller have noget erfaring, inden man kan få lov til at køre på de store motorcykler.
Det betyder, at der kommer nye kategorier, f.eks. kørekort til »lille lastbil« og kørekort til »stor lastbil«, hvor forudsætningen for at kunne erhverve kørekort til »stor lastbil«, dvs. lastbiler over 7,5 t, er, at man er fyldt 21 år.
På den måde kommer der altså nogle nye kategorier og kriterier, der gør, at vi også med det her forslag får styrket trafiksikkerheden.
Alt i alt er det et lovforslag, som vi kan støtte fra konservativ side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-10-26:
Det er jo ved at udvikle sig til en interessant diskussion, som jeg ikke sådan skal kaste mig ud i eller forlænge ret meget, for jeg er her i stedet for fru Anne Baastrup, som er vores trafikordfører, og jeg skal bare læse en tale op for hende.
Men sådan umiddelbart får jeg lige lyst til at sige her ved starten, at det forekommer mig, at det største problem faktisk er dem, som gang på gang vælger at køre uden kørekort, som de er blevet frakendt på grund af spirituskørsel eller på grund af vanvidskørsel eller andre ting, og hvad pokker vi gør med den gruppe mennesker, som fuldstændig trodser den lovgivning, vi har, og som er til fare for sig selv og for andre.
Det gøres bl.a. ved at sikre en regelmæssig opdatering af kortet, herunder fornyelse af billedet.
Forslaget indebærer som udgangspunkt en gyldighedsperiode på 15 år.
Forslaget lægger desuden op til at fastsætte gebyret for fornyelse af kørekort til 100 kr. SF er positivt stemt over for lovforslaget og har ikke noget at tilføje.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-26:
Men nu er det jo ikke sådan, at alle, der kommer til Danmark og skal have et dansk kørekort, nødvendigvis kommer fra EU, og det vil sige, at der er man i samme omfang også nødt til at tjekke, om de kan køre bil, for at de kan få et kørekort i Danmark.
Og hvis det er så stort et problem, må de jo gå til en køreprøve i Danmark, værre kan det vel ikke være.
Med hensyn til det her med, om ens kørekort er bortkommet osv., vil jeg sige, at jeg ikke ved, hvor stort problemet er, men jeg kan ikke se, at det bliver anderledes, ved at der er en udløbsdato om 15 år, for så skal vi jo til at have kørekort hvert år.
Altså, jeg kunne sådan set bare sige, at jeg havde mistet mit kørekort, at det var bortkommet, og så kunne jeg have det liggende i skuffen og trække det frem.
Men det kan jeg jo, uanset om det holder de næste 2 år eller de næste 10 år, og uanset hvordan vi vender og drejer det, skal en, der har fået frataget sit kørekort, vel i bund og grund ikke køre bil, altså uanset om kørekortet så gælder 2 år mere eller 10 år mere.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-26:
Det er ikke noget spørgsmål, det er måske mere en serviceoplysning.
Ud over at kørekort jo forfalskes – selv om jeg ikke tror, det er der, hvor der forfalskes mest – er problemet nok større med dem, der får frakendt kørekortet, melder det bortkommet og så har det liggende hjemme i skuffen og bruger det.
Så selv om de har fået det frakendt, kan de præsentere en given myndighed for et kørekort, og hvis ikke det bliver dobbelttjekket, jamen så kører de videre på et kørekort, der er meldt bortkommet.
Det vil jo så have en udløbsdato, der kun ligger 15 år frem i tiden, og det vil sige, at den trafik bliver stoppet, for det kørekort, man har kørt uberettiget på, er ugyldigt noget før.
Men det var blot en serviceoplysning.
Ellers tror jeg måske nok, vi skal kigge lidt på forfalskninger, for jeg ved, at der sker mange forfalskninger, f.eks. når man første gang som udlænding kommer til Danmark med et eller andet dokument, som man påstår er et kørekort.
Så det er måske der, vi også skal stramme lidt op.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-26:
Forslaget her er jo en udmøntning af et EU-direktiv, og vi støtter varmt samarbejdet på det internationale område, på EU-området også inden for betalingstjenester og her e-penge-direktivet.
Det er et svært og kompliceret forslag.
Jeg skal ikke gennemgå det i detaljer, men blot meddele, at Det Radikale Venstre støtter, ligesom også Enhedslisten støtter forslaget.