Dennis Flydtkjær (DF), 2010-01-28:
Denne forespørgsel er om den aktuelle situation med hensyn til bandemedlemmernes placering i fængslerne, den fremtidige tildeling af ressourcer til Kriminalforsorgen og konsekvenserne af nedskæringer inden for Kriminalforsorgen.
Jeg vil starte med det sidste og slå fast, at der ikke er tale om nedskæringer inden for Kriminalforsorgen, men at der derimod med flerårsaftalen for 2008-2011 er blevet tilført flere penge til området.
Det er sådan, at Kriminalforsorgen ligesom andre offentlige myndigheder er blevet underlagt effektiviseringskrav, som gør, at Kriminalforsorgen skal frigøre omkring 100 mio. kr.
De 30 mio. kr. skal findes ved sparede udgifter til renter og afskrivninger som følge af frasalg af bygninger.
Samtidig har vi med den sidste 4-årige aftale for Kriminalforsorgen tilført omkring 200 mio. kr. til nye initiativer.
Når det er sagt, er det også vigtigt at slå fast, at fængslerne faktisk er fyldt godt op i øjeblikket, og at belægningsgraden er alt for høj.
De overfyldte fængsler gør jo bl.a., at det kan være svært at adskille de hårde kriminelle fra de små forbrydere.
Det er en problemstilling, vi i Dansk Folkeparti tager meget seriøst, og derfor er vi også glade for, at forligspartierne bag flerårsaftalen for Kriminalforsorgen er blevet enige om at skærpe sikkerheden i nogle af de åbne fængsler.
De åbne fængsler skal nemlig have langt bedre sikkerhed, og der ser vi det som en god løsning, at der bliver bygget lukkede fængselspladser i de åbne fængsler, så bandemedlemmerne og de hårde kriminelle ikke kan rekruttere småkriminelle som nye bandemedlemmer.
Der har jo været problemer med, at uvedkommende har forsøgt at trænge ind til de indsatte, og det gør, at vi ser, at der er et behov for mere kameraovervågning, og det kan være for mere hegn og ekstra bemanding.
Grunden til opgraderingen er jo som sagt, at nogle afdelinger i de åbne fængsler i stigende grad har oplevet, at kriminelle tæskehold på grund af dårlig sikkerhed har kunnet trænge ind på deres grund for at få adgang til nogle af de kriminelle, de gerne ville have fat i.
Samtidig har bandekrigene fyldt landets lukkede fængsler og sendt en bølge af hårde kriminelle over i landets åbne fængsler, så derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi er nødt til at stramme op på sikkerheden.
En anden positiv ting, jeg gerne vil nævne, er, at forligspartierne bag flerårsaftalen for Kriminalforsorgen er blevet enige om, at flere dømte nu kan afsone deres straf i fodlænke i stedet for at opholde sig i en fængselscelle.
I dag er det jo sådan, at de, der idømmes op til 3 måneders fængsel, kan komme i betragtning til at bruge fodlænke og i stedet afsone i hjemmet.
Grænsen sættes nu op til 5 måneders fængsel, hvilket gerne skulle tage noget af presset fra fængslerne, da man regner med, at det giver omkring 60 frie pladser i de åbne fængsler.
For at vende tilbage til noget af det, jeg sagde tidligere, er det jo et kendt problem, at belægningsgraden i fængslerne er meget høj for tiden, og det er derfor positivt, at ministeren nu sætter et arbejde i gang for at få lavet en analyse og en undersøgelse af, hvordan udviklingen bliver i fremtiden, og om tendensen nu er stigende eller faldende i forhold til belægningsgraden.
Ud fra den analyse kan vi jo så bedre tage hånd om det og kigge på, om der eventuelt skal bygges flere fængsler, eller om man kan regne med, at kapaciteten nu er i orden.
Det skal dog siges, at det ikke er Folketingets opgave at detailplanlægge Kriminalforsorgens prioritering af opgaver og ressourcer.
Vi er jo den lovgivende magt – os, der sidder her i dag – og Kriminalforsorgen er en del af den udøvende magt.
Det er derfor Folketingets opgave at sørge for, at rammerne er der, så Kriminalforsorgen kan udføre deres vigtige arbejde – det er ikke vores opgave at sørge for at detailplanlægge – og den opgave har Dansk Folkeparti altid prioriteret meget højt, og det vil vi også gøre i fremtiden.