Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg er ikke i tvivl.
Det er L 224, vi behandler i dag, og det handler om, at regeringen har lavet sådan en tretrinsraket, hvor vi kun kender de to første dele, nemlig spørgsmålet om en halvering af dagpengene, en fordobling af genoptjeningskravet, som vi har i dag, og til efteråret kommer der så endnu et angreb på den danske aftalemodel, en massakre på hele dagpengesystemet, for beregningsgrundlaget går over til at blive 52 uger i stedet for 13 uger.
Vi har oplevet rigtig mange ting i forbindelse med de svar, vi har fået fra ministeren, og under de samråd, vi også har haft.
Og til det, ministeren har oplyst, og om ministerens forhold til statistik, men nu har ministeren ikke lige tid til at høre efter, vil jeg sige, at ministeren behandler statistik, som om det var et miniskørt: Det giver mange gode ideer, men det dækker det meste.
Det, der er problemet, er, at ministeren fortæller, at det går rigtig, rigtig godt med beskæftigelsen, og at det går rigtig godt især i Nordjylland.
Sagen er den, som man kan se i de borgerlige hoforganer, både Jyllands-Posten og Børsen for i dag, at det er en advarsel om en falsk jobvending, køen af ledige bliver ganske vist mindre, men det, der er problemet, er, at der er tabt 180.000 job, og at der under krisen er blevet 70.000 flere ledige. Hvad betydning får det så, når man lige pludselig ændrer på tingene midt i en periode og ellers har sagt, at man ikke rører dagpengene og heller ikke dagpengeperiodens længde?
Hvad betyder det så?
Ja, det ville vi jo gerne have fundet ud af.
Vi synes det er rimeligt, at folk ved, hvilke regler der skal være, for folk skal kunne have tillid til, hvad det er for en ordning, de melder sig ind i.
Der er jo ikke noget med, at regeringen har varslet, at man vil nedsætte kontingentet, selv om man ændrer i forsikringspolicen.
Det ville man jo gøre på alle mulige andre områder.
Hvis værdien af den sum, man kunne få udbetalt, sættes ned, så plejer der at følge en nedsættelse med, men det gør der ikke her.
Her agter regeringen, uagtet det hele, at tage det fulde kontingent ind.
Men vi har prøvet at spørge ind til, hvem det her rammer.
Hvem rammer det, er der nogle særlige grupper, det rammer hårdest?
Ja, det er der, det vil være nøjagtig de samme grupper, som blev ramt i 2008, da regeringen lavede forslaget om indgreb i de supplerende dagpenge.
Det er først og fremmest de ufaglærte, det er kvinderne, det er sæsonarbejderne, det er fiskepigerne.
Vi kender til, at der allerede er enkelte grupper, der er blevet hårdt ramt, bl.a. deltidsbrandmændene, og det har man heller ikke ønsket at gøre noget ved.
Og set i lyset af at de allerede er blevet hårdt ramt, hvordan vil det så se ud, når man efterfølgende lægger de tre nye krav ovenpå, som kommer?
Det har ingen i regeringen eller ingen af regeringspartiernes ordførere og for den sags skyld heller ikke Dansk Folkeparti ønsket at fortælle noget om her.
Og det er helt underligt og helt uforståeligt, at der er nogle enkelte grupper, der skal betale en høj pris for noget, de ikke har haft noget med at gøre.
Sagen er jo den, at folk, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, og det gør de jo, hvis de tager det arbejde, der er, sender de ansøgninger, der skal til, og deltager i den aktivering, de skal, bliver straffet yderligere med den kortere dagpengeperiode.
Hvorfor skal de straffes?
Det må jo være, fordi man ikke tror, at ret og pligt virker, siden man har behov for at stramme op på det.
Der kommer et skønmaleri af, at der kommer en hel masse job ekstra, men vi kan ikke få at vide hvor.
Og vi har også spurgt ind til ligestillingsaspektet i den her sag og bedt om en vurdering, men den vil regeringen heller ikke komme med.
Nej, nej, vi skal ikke vide noget om det her.
Jeg synes også, at der med hensyn til lødigheden af de svar, der er blevet givet, mangler meget tilbage at ønske.
I al beskedenhed kender jeg en lillebitte smule til a-kasse-reglerne, idet jeg har beskæftiget mig med dem igennem en hel del år, og jeg har mange gange spurgt om, hvordan reglerne er osv., og har fået det bekræftet.
Det ved vi jo godt ikke passer.
Men når vi får svar, ligger det endda på skrift, at de er fuldstændig ens, der er ingen forskel.
Jeg har spurgt, om der var nogen grupper, der kunne genoptjene retten til fortsat at blive medlem af en a-kasse, på støtte.
Nej, det var der sandelig ikke, vi havde fuldstændig ens regler, så det kunne aldrig nogen sinde komme på tale.
Nå, så måtte jeg lægge noget dokumentation på bordet og sige: Jamen det forholder sig sådan, at der faktisk findes nogle ordninger, hvor staten supplerer lønnen, så man dermed også kan få ret til genoptjening.
Vi skal jo ikke tage stilling til, om det er forkert, at der findes nogle ordninger, som er støttet eller ej, men blot til, om de rent faktisk er der.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren vil være bekendt ikke at svare på et sådant spørgsmål.
Det er spørgsmål 27 og 28, det drejer sig om, hvis ministeren skulle være i tvivl. Vi har også været inde at kigge lidt på det, som ministeren har afvist vil ske, nemlig at mange af de 13.000 nye job bliver skabt på baggrund af rent løntrykkeri.
Jeg står her med den sidste udgave af Skoven-Nyt, og deri står, at skovarbejdere udlejes for 80 kr. pr. time.
Jeg har tilladt mig at spørge ministeren om, hvordan det kan hænge sammen, i forhold til hvad det er for løn, man skal have på arbejdsmarkedet, hvis der skal betales for alle sociale forhold, pension osv.
Kan det så hænge sammen?
Det ved vi i hvert fald er et beløb, der ligger langt, langt under det, som er gældende for de fleste overenskomster.
Men det kan være, at det er det, regeringen pønser på, og så har de selvfølgelig nået noget.
Jeg synes, det er synd og skam, at vi ikke kunne få lov til at behandle alle de her tre lovforslag på én gang, for vi ved, at der er flere nedskæringer på vej, og at de arbejdsløse ikke ved, hvilke regler de skal efterleve.
Så her ved tredjebehandlingen ville det jo være ønskeligt, at regeringen sagde, at det her kan de godt se er noget makværk med at give så korte frister, som vi har haft, til at behandle det her i.
Når regeringen og regeringspartierne og Dansk Folkeparti har sagt, at de ikke rører dagpengene og dermed heller ikke dagpengeperiodens længde, og så lige pludselig gør det sådan her før en pinse, har det jo ikke noget at gøre med, at befolkningen har vidst noget om det forud for et valg og har fået lov til at tage stilling til det, tværtimod.
Det er kommet som en tyv om natten lige op til pinse, hvor Dansk Folkeparti sagde: Vi kan godt skære 2 år af dagpengeperioden.
Men de to andre ting, der ligger her – genoptjeningskravet, som vi taler om i dag, og så det forslag om beregningsgrundlaget – vil Dansk Folkeparti ikke kendes ved.
Det var altså regeringen, der åbenbart ikke syntes, at Dansk Folkeparti var hårde nok over for de arbejdsløse, og så skulle der lidt mere til.
Men her til slut ved tredjebehandlingen vil jeg selvfølgelig sige, at vi fra Socialdemokratiets side er lodret imod at afkorte dagpengeperioden, er lodret imod at fordoble genoptjeningskravet, fordi det her jo vil ramme de svageste, nemlig alle dem, der ligger ned i forvejen, de får lige et ekstra spark.
Det er en knyttet næve til et blåt øje.
Det, der så kommer til efteråret, vil ramme nogle nye grupper, men samlet set er det et angreb på den danske arbejdsmarkedsmodel.
Vi har en meget stor fleksibilitet på arbejdsmarkedet, arbejdsgiverne kan let hyre og fyre folk, og det har været godt, det er vi rigtig stolte af, jeg tror endda, de fleste af regeringens ministre rejser verden rundt og fortæller, hvor godt det er med flexicurity.
Men den går man altså nu voldsomt til angreb på.
Konsekvenserne kender vi ikke.
Vi ved også, at regeringen vil afsætte 1,3 mia. kr. til det, og så er det et spørgsmål, om det et dækkende i forhold til de ekstra udgifter, der bliver i kontanthjælpssystemet m.v.
Når vi kigger på det, viser det sig, at der ikke er værktøjer til at hjælpe de folk, der bliver presset af det her, og vi ved, at der til efteråret udelukkende kommer nye forringelser på både dagpengeområdet og uddannelsesområdet.
Så samlet set bliver det en meget, meget skidt pakke for den dårligst stillede del af befolkningen, der har trukket meget, meget lidt på uddannelseskontoen, og vi ved allerede nu, præcis hvem det er, der bliver ramt.
Vi kan også se ud af den liste, som ministeren har stillet til rådighed, hvor det er, at folk har det højeste forbrug af dagpengeperioder, det er også i yderområderne.
Skal vi have et samfund i balance, skal vi selvfølgelig sørge for ikke at tryne vores egne.
Vi skal sørge for, at der er gode regler.
Og hvis det er sådan, at der er arbejde at få, har vi nogle rådighedsregler, der siger, at folk skal tage det arbejde.
Det er ret og pligt.
Derfor vil jeg med hensyn til spørgsmålet om dagpengeperiodens længde og sådan noget sige, at det her er ganske uhørt i den sammenhæng, hvor ledigheden stiger, og hvor antallet af langtidsledige er blevet kraftigt forøget inden for de seneste par år.
Så alt i alt er det et usympatisk forslag, der kommer som en tyv om natten, og som, hvis man skal forhandle sådan nogle ting, burde have været fremsat inden et folketingsvalg, således at vælgerne kunne tage stilling til, om de ville stemme på nogle partier, der siger et, men gør noget andet.
Men i forhold til folketingsarbejdet burde det være sådan, at den slags forslag fremgår af regeringens lovkatalog, så vi har god tid til at behandle dem og behandle dem samlet, så vi kan få et samlet overblik over de samlede nedskæringer, som regeringen kommer med.
Det har vi så ikke fået den her gang.
Det beklager jeg dybt af hensyn til dem, der skal bruge vores system, og det gælder også det angreb, der sker på det.
Det er intet mindre end en massakre på den danske aftalemodel og det danske dagpengesystem.