runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Nu nøjedes jeg jo med at referere, hvad Sundhedsstyrelsen var nået frem til, inden de traf den beslutning, de gjorde.
Og det var, at de sådan set konstaterede, at det havde de ikke noget sagligt belæg for at sige; de sagde det så alligevel.
Så har jeg godt bemærket, at Den Danske Lægeforening er enig med hr. Preben Rudiengaard den her gang.
Men Den Danske Lægeforening siger jo derudover en ting, nemlig at de sådan set også mener, at regeringen og ekspertudvalget lægger op til at bruge alt for få penge.
Det andet er, at de praktiserende læger siger, at en af de forudsætninger, som er opstillet for, at man kan lave den her centralisering af akutfunktionerne, er, at man laver nogle decentrale lægehuse med døgnåbent, hvor der kan foregå en lang række behandlinger.
Der siger de praktiserende læger: Det kan ikke lade sig gøre.
Så hvis hr. Preben Rudiengaard i alle spørgsmål vil erklære, at Lægeforeningen er kernen til sandheden om sundhedsvæsenet, kan vi måske tage det udgangspunkt.
Men det er jeg ikke sikker på at han vil være med til.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-20:
Hr. Per Clausen søger denne validitet eller evidens i, hvorfor man nu skal samle de her specialer, og siger: Det er der ikke dokumentation for.
Jeg synes, at der foreligger en rimelig dokumentation i, at de, som har fingeren på pulsen derude, hvor mennesker skal behandles, dvs. lægerne osv., er fuldstændig enige om, at det ikke duer, at vi nu skal samle det her ude på et perifert lille sygehus, hvor man ikke kan få de fornødne specialister placeret.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Per Clausen, om han ikke synes, at han er gledet lidt let over det ved at sige, at der ikke foreligger nogen videnskabelig dokumentation, for den samlede danske lægestand går netop ind for, at vi skal have disse akutte traumecentre placeret på nogle sygehuse.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Baggrunden for, at Enhedslisten har rejst den her forespørgsel, er jo, at der i de her måneder foregår en meget stor debat om fremtidens sygehusstruktur.
Vi synes, det er et meget vigtigt spørgsmål, som berører mange mennesker, og som der af samme grund jo også er meget stor politisk interesse for, og derfor mener vi ikke, at beslutningerne skal gemmes væk i et af regeringens ekspertpaneler eller i nogle lukkede forhandlinger mellem regeringen og regionerne.
Der er jo sket det i den her proces, at regionerne har været under et stærkt pres i den beslutningsproces om, hvordan de mente at fremtidens investeringer skulle være.
Der var jo nogle meget klart formulerede krav fra regeringens side om, at der skulle gennemføres centraliseringer centraliseringer, som ganske ofte ikke var begrundet i nogen sundhedsfaglige hensyn.
På trods af det og på trods af en meget omfattende debat i de enkelte regioner, hvor man selvfølgelig altid kan diskutere det konkrete resultat - Enhedslisten er jo ikke enig i det, regionerne er nået frem til alle steder i landet - og på trods af det resultat, man så nåede frem til efter en meget grundig behandling i regionerne, har vi jo set, hvordan regeringens ekspertpanel efterfølgende på en række områder er gået ind og er kommet med nogle bud på en detailplanlægning i forhold til fremtidens sygehusstruktur, der strider grundlæggende mod de indstillinger, der er kommet fra regionerne, og som i øvrigt også er i modstrid med de valgløfter, som regeringen gav før sidste folketingsvalg.
På den baggrund og på baggrund af, at ministeren indtil nu ikke har løftet sløret for, om han overhovedet havde nogen politisk holdning til fremtidens sygehusstruktur, men udelukkende har henvist til ekspertpanelets udmeldinger - og før det Sundhedsstyrelsens udmeldinger - synes vi, det vil være passende her i dag i Folketinget at få en redegørelse fra ministeren om, hvad der er regeringens planer på det her område.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-01-20:
Tak til fru Karen Klint for indlægget.
Jeg har selvfølgelig læst betænkningen og indlægget, som jo ikke var uventet, når man har lyttet til førstebehandingen.
Med hensyn til spørgsmålet om kirkegårdene og henvendelserne fra forskellige borgere, herunder kirkegårdslederen i Roskilde, vil jeg bare sige, at det er min fornemmelse, at der måske er nogle, der ikke har været helt klar over, hvordan gældende ret var, og så kan det selvfølgelig komme som lidt af en overraskelse, når det præciseres.
Så det er nok vigtigt, at de svar, der er givet, bliver publiceret i debatten.
Det kan jeg i hvert fald anbefale, det er man meget velkommen til at gøre, men det er selvfølgelig helt op til en selv.
Jeg tror, at det egentlig er der, at det største problem har været.
Karen J. Klint (S), 2009-01-20:
Det er ikke for at genoptage en stor debat om lovforslaget, for der er jo en fin opbakning til det, og vi har også afgivet betænkning om det.
I den betænkning har vi Socialdemokrater afleveret en lille tekst, og det er egentlig derfor, at jeg går på talerstolen i dag.
Så sent som i går fik vi ministerens sidste svar på det sidste spørgsmål til lovforslaget.
Det er et svar på en henvendelse fra Roskilde Kirkegårde, fordi der om kirkegårdene har været nogen forvirring, med hensyn til hvordan man nu skal agere i forhold til loven, når den kommer til at virke: Mister man noget selvstændighed ved det, eller hvad er det, der sker?
Derfor har mit parti sammen med et par af de andre partier skrevet ind i vores tekst, at vi godt netop vil følge kirkegårdsdriftens forhold, hvor der er fællesbestyrelser, og lige se, hvordan det udvikler sig.
Så er det fint, at ministeren giver tryghed for, at der ikke ændres væsentligt på det, men der ændres jo trods alt det, at selv om man får en selvstændig økonomi, og man får selvstændige budgetter og sådan noget, så er der lidt flere menighedsråd, der kan blande sig og give deres besyv med, så selv om juraen måske ikke ændrer sig meget, tror jeg, at det kommer til at ændre lidt på det i praksis, og at der skal bruges lidt mere tid på dialog.
Der kan også være en risiko for, at der er mindre enighed om, hvilken standard der skal være på kirkegårdene.
Så vi er trygge ved det svar, der er givet, men det ændrer ikke ved den tekst, vi har afleveret i betænkningen.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-20:
Jeg vil da gerne følge op på det her, for det, de praktiserende læger beskæftiger sig med, er jo at behandle de mindre skader; dem har vi så derude.
Men hvis hr. Per Clausen eller jeg kommer voldsomt til skade ved en svær trafikulykke eller andre ting, skal vi ind og behandles.
Og derfor hænger systemet jo godt nok sammen, i synkroni med hvad Lægeforeningen - som jo i øvrigt både indeholder speciallægerne og de praktiserende læger - i bred enighed er kommet med, hvor de har sagt: Det er den rigtige måde at gøre det på.
Det synes jeg altså at hr. Per Clausen står og benægter på Folketingets talerstol.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg benægter ikke, at Lægeforeningen har sagt, at de går ind for det her.
Jeg siger, at der ikke foreligger nogen dokumentation for, at det er bedre for patienterne at gennemføre den her centralisering.
Og i den udstrækning, at man har forsøgt at finde sådan en dokumentation, er det faldet til jorden, for hvis man prøver at læse de undersøgelser, der er lavet af det, når man snarere frem til det modsatte resultat.
Så siger jeg, at Lægeforeningen derudover har sagt, at der skal bruges betydelig flere penge, end ekspertpanelet er nået frem til, og siger derudover, at Praktiserende Lægers Organisation på et afgørende område siger, at de sådan set ikke mener, at de er i stand til at levere den vare, som Sundhedsstyrelsen og ministeren selv har sagt er en forudsætning for at gennemføre centraliseringen, nemlig at man sikrer de her døgnåbne lægehuse, hvor man kan få behandlet de mindre alvorlige skader.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Tak for det.
Så når vi snakker om akutsygehuse i den her sammenhæng, er det jo akutsygehuse, som også skal kunne klare det specialiserede.
Der er for mange steder i dag, hvor der sidder vagtberedskaber, som måske ikke får brugt deres tid på den mest konstruktive måde, og det, vi skal sikre i fremtiden, er jo, at vi får samlet de ekspertiser, der skal være til rådighed, når det er alvorlige ulykker eller alvorlige sygdomme, det handler om, og så er der andre, der skal tage sig af det mindre komplicerede.
Så det er jo fuldstændig rigtigt, hvad hr. Jens Peter Vernersen siger: Der vil være nærsygehuse, der kan klare visse opgaver, og skadeklinikker der kan klare andre opgaver, og så vil der være nogle højt specialiserede sygehuse, som har akut indtag, men som også kan klare de komplicerede opgaver.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-01-20:
For sådan at tegne fremtidens sundhedsvæsen sagde fru Birgitte Josefsen, at man ikke skulle køre 150 km for at få syet tre sting i en finger.
Jeg vil da egentlig godt spørge fru Birgitte Josefsen om, hvor man gør det i dag.
Sidst, jeg oplevede noget i den retning, var det på den lokale vagtstue, hvor man syede fem sting i fingeren uden problemer.
Det, man vil tilbyde uden for disse større hospitaler, er altså skadeklinikker, hvor man kan få syet en finger - det er det, man skal nøjes med i Nordjylland, Vestjylland og Sønderjylland.
Jeg går ud fra, at fru Birgitte Josefsen er enig i det, der blev oplyst i Sundhedsministeriet af Sundhedsstyrelsen og af den daværende sundhedsminister, nemlig at 85 pct. af opgaverne på hospitalerne skal løses på de regionale hospitaler, og at de sidste 15 pct. - det mest specialiserede - skal løses på de fire store hospitaler Rigshospitalet, Skejby, Aalborg og Odense - og at det fortsat er gældende.
Men så skal der jo også være en betydelig kapacitet til at løse de 85 pct. af opgaverne.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Jeg vil bare sige, at i det forslag til vedtagelse, som jeg har læst op, står der, at Folketinget støtter specialiseringer i sygehusvæsenet, som kan begrundes med veldokumenterede sundhedsfaglige hensyn.
Altså, det støtter vi.
Så er det jo ikke bare Enhedslisten, der støtter, men også de andre partier, der står bag vores forslag til vedtagelse.
Til det andet vil jeg sige, at det da er fuldstændig indlysende, at på grund af en forfejlet uddannelsespolitik står vi i den situation i Danmark, at vi har mangel på en række personalegrupper inden for sundhedssektoren, og det må selvfølgelig også indgå i diskussionen om, hvordan vi tilrettelægger vores sygehusstruktur.
Jeg siger så bare, at jeg synes, man skal tage diskussionerne lidt hver for sig, og man skal lade være med at komme og påstå, at der er nogle sundhedsfaglige argumenter for noget, hvor der måske er nogle andre saglige argumenter argumenter, der godt nok ikke er særlig velunderbyggede i forhold til de forslag, der ligger her.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Ja tak.
Jeg hæfter mig ved, at hr. Per Clausen på trods af det forslag til vedtagelse, vi har hørt, alligevel er indstillet på, at der skal være noget specialesammenlægning, at vi samler vores kræfter.
Så vil jeg da lige spørge hr. Per Clausen, om hr. Per Clausen ikke er klar over, at vi jo ikke sådan bliver oversvømmet af personale, og at det også af den grund er vigtigt, at vi samler nogle specialer, så vi får nogle faglige enheder, som kan underbygge og videreudvikle hinanden.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Det kan jeg erklære mig fuldstændig enig i.
Jeg har ikke givet udtryk for det synspunkt, at man ikke skulle forbedre den behandling, man kan få i eget hjem.
Jeg har ikke givet udtryk for det synspunkt, at der ikke i en række tilfælde ville være sund fornuft i at gennemføre en samling af specialer og på den måde skabe bedre kvalitet.
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Vi er helt enige i, at det er ret væsentlige elementer, når man er patient.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Nu er jeg jo sikker på, at fru Birgitte Josefsen har læst Sundhedsstyrelsens samlede argumentation for at gennemføre en centralisering af akutmodtagelsen meget grundigt.
Derfor ved fru Birgitte Josefsen lige så godt som mig, at Sundhedsstyrelsen selv gør det fuldstændig klart, at man ikke har dokumentation for, at den meget generelle retningslinje, man fremsætter om de 200.000-400.000, er begrundet i noget som helst sundhedsfagligt.
Det fremgår jo fuldstændig klart af det, Sundhedsstyrelsen selv skriver.
Så derfor er det sådan lidt ubegribeligt for mig, at jeg behøver at fremlægge noget, for det har Sundhedsstyrelsen selv gjort.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jeg synes, hr. Per Clausen skylder os at sige, hvad det helt konkret er, der ikke er dokumenteret, for jeg er sikker på, at de mange, der sidder ude og lytter til den her debat, meget gerne vil vide det.
Og det er sådan set den øvelse, vi er i gang med, nemlig at sikre, at man kan få den bedste behandling, når man bliver alvorligt syg.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Dem støtter vi, det behøver man ikke et øjeblik at være i tvivl om at vi gør.
Men det er også en kendsgerning, at med det, der ligger fra Sundhedsstyrelsen, og det, der ligger nu fra ekspertpanelets side, så gennemføres der også centraliseringer, som ikke er begrundet i sundhedsfaglige hensyn - og jeg kalder det centraliseringer, netop for at vi kan skelne mellem det gode og det mindre gode.
Der siger jeg, at der kan spørgsmålet om nærhed og tryghed måske være betydelig mere afgørende end det, der måske handler om muligheden for at spare nogle penge.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Jeg bemærkede, at hr. Per Clausen i sin tale hele tiden brugte ordet centralisering.
For mig er der meget stor forskel på at centralisere og at specialisere.
Og det er specialiseringen, der er sat fokus på, netop det at højne kvaliteten i den behandling, som vi alle sammen ønsker, hvis nu uheldet virkelig rammer os.
Så jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen, om han mener, at det er helt forkert, at man eksempelvis har specialiseret på sådan et område som behandling af det at få en blodprop i hjernen.
Nu kører man forbi det nærmeste sygehus og køres derefter til det centrale sygehus i hver enkelt region, så man kan få den trombolysebehandling, som er meget vigtig, for at man ikke får store skader efterfølgende.
Ser hr. Per Clausen helt konkret et problem i den specialisering, for det er jo det, vi taler om nu?
Karen J. Klint (S), 2009-01-20:
Tak for det.
Ministeren sagde i sin tale, at der er enighed om principperne, det var der også, da vi lovgav om dem.
Jeg ved ikke, om der så helt er enighed om, hvad det må koste, og om, hvordan regningen skal betales.
Så der kunne jeg godt tænke mig nogle lidt mere konkrete bud fra fru Birgitte Josefsen på, hvad det må koste at få den sygehusstruktur, som vi er enige om principperne for, nemlig at kvalitet og tryghed er noget, vi skal have i hele landet.
Hvordan skal det betales?
For jeg bliver lidt overrasket, når jeg hører fru Birgitte Josefsen sige gentagne gange, at de første 25 mia. kr. skal gå til akutsygehuse.
Så er det korrekt forstået, at de 25 mia. kr. nu alene skal bruges til forbedringer på akutsygehusene, eller er der bare et lille hjørne til f.eks. psykiatrien eller til nogle af de andre sygehusafdelinger, som står på den liste, vi har her fra november?
Det er det første spørgsmål.
Birgitte Josefsen (V), 2009-01-20:
Nu er psykiatrien jo altså også mange, mange gange akut, så det kan man jo ikke adskille.
Men jeg er nødt til at sige til fru Karen J. Klint: Det er fuldstændig rigtigt, at vi var enige om principperne.
Og derfor synes jeg faktisk også, at det er lidt træls at opleve, at de partier, vi indgik den aftale, der hed »Principper for specialeplanlægning«, med, ikke synes, at de skal være med til at følge det her område
helt til dørs.
For det, der er vigtigt, er jo at få sat fokus på, hvordan vi får højnet kvaliteten, hvordan vi får højnet effektiviteten, hvordan vi hele vejen får sikret, at borgerne oplever, at der er kvalitet i de tilbud, der leveres, at de oplever tryghed og kan være sikre på, at de kan få leveret ydelserne, når de har brug for dem.
Det er sådan det, der ligger i den aftale, vi indgik i 2006.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Mit synspunkt er, at hele sundhedsvæsenet hænger sammen - lige fra et direkte beredskab, fra du tager telefonen og ringer 112.
Det hjælper ikke ret meget, hvis der ikke bliver sendt en ambulance.
Så er det lige meget, om sygehuset ligger 10 km væk eller 100 km væk.
Beredskabet og sygehusstrukturen skal hænge sammen fra ende til anden.
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Jeg tror, at de, der går derude på afdelingerne, og som har rigtig, rigtig travlt, bestemt ikke synes, at det her går for hurtigt.
Tværtimod tror jeg, at de ville dømme os for nøl, hvis de overhovedet kunne komme af sted med det.
Det kan de selvfølgelig, når der bliver valg.
Ordføreren nævner de fire punkter, som er centrale for Dansk Folkepartis måde at tænke om det her på.
Betyder det, at fru Liselott Blixt i virkeligheden er uenig med Venstres ordfører om, at man ikke kan adskille tingene på den måde?
Vores sundhedsvæsen hænger sammen, og man kan ikke udskille akutberedskabet fra hele den øvrige del af sygehusvirksomheden.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Jeg kan svare meget kort: Sådan kan fru Lise von Seelen ikke tolke mit svar.
Vi har givet mange økonomiske midler til sundhedsvæsenet i de sidste mange år, og fru Lise von Seelen ved også, at vi har et problem nogle af de steder, hvor vi har givet penge ud, og som så mangler personale.
Så det ene bider det andet i halen.
Der er det nødvendigt at vi tager ét skridt ad gangen og ikke skubber hurtigere på, end det hele kan bære.
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Fru Liselott Blixt siger i forhold til økonomien - om der er penge nok til at få vendt denne her coaster i høj sø, som ordføreren beskriver det - at skulle der opstå problemer, er Dansk Folkeparti klar til at se på det.
Jeg siger nu, at vi slet ikke skal vente på at se problemerne, for vi har problemerne; vi har problemerne på de medicinske afdelinger, på de psykiatriske afdelinger, vi har problemer rigtig, rigtig mange steder, både i ungdomspsykiatrien og i voksenpsykiatrien.
Det skal vi altså slet ikke vente på.
Vi kan med det samme se - for det fortæller de os også ude i regionerne - at det giver problemer på økonomisiden med at få gennemført den her øvelse.
Kan jeg tolke ordføreren på den måde, at vi ikke skal vente på at se problemerne, for de er her allerede - altså, at ordføreren er parat til at se på, at vi bliver nødt til at skaffe nogle flere penge til det her område?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Først og fremmest vil jeg ikke udtale mig om noget, der i øjeblikket forhandles med regeringen om ude i regionerne.
Dermed vil jeg også sige, at ekspertudvalget er kommet med nogle udmeldinger; hvad vi så henholder os til bagefter, må vi se, når forhandlingerne er færdige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Mit næste spørgsmål til ordføreren skal være: Kan ordføreren dele den frustration, som er udtrykt fra samtlige regioners side, over, at det demokratisk valgte regionsråd har haft en sagsbehandling af sygehusstrukturen i alle regioner - eksperterne er blevet hørt derude, borgerne er blevet hørt derude - og nu tilsidesættes det i meget høj grad af det udvalg, som Erik Juhl har stået i spidsen for?
Er det en demokratisk proces, som man fra Dansk Folkepartis side bakker op, eller er man kritisk over for, at Erik Juhl-udvalget har arbejdet så politisk og dermed næsten kommer til at overtrumfe de demokratisk valgte regionsråd?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Nu spørger ordføreren om det finansielle, og ordførerne før mig har været inde på mange af de beløb, der er blevet sat af, og hvad der går direkte til akutberedskabet eller -funktionen.
Og der er immer væk ekstra penge, der bliver sat af på det her område, samtidig med at der skal ske de forbedringer, der hele tiden har skullet være sket, inden for sygehussektoren.
Men jeg vil da medgive, at vi skal se på, hvad der kommer frem i de kommende år, for det her løber jo over en lang årrække, og skulle der opstå nogle problemer, er vi klar til at kigge på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Jeg vil gerne fortsætte og spørge fru Liselott Blixt om økonomien.
Nu siger ordføreren, at vi mangler mange ting i vores sundhedsvæsen i dag, og det er vi fra socialdemokratisk side fuldstændig enige i.
Derfor skal mit helt konkrete spørgsmål til ordføreren være: Jamen er de 25 mia. kr., der er lagt op til her, og hvoraf vi jo kan se, at regionerne selv skal finde en hel del af pengene, altså nok, eller er Dansk Folkeparti villig til at putte flere penge i det sundhedsvæsen, som har brug for pengene?
For jeg tolker det, vi er vidner til her - de 25 mia. kr. - som en helt klar sparemodel, og også en sparemodel i forhold til det, som V og K tidligere, også i valgkampen, har meldt ud skulle bruges for netop at rette sundhedsvæsenet op til at blive et sundhedsvæsen, som er af en højere kaliber, end det er i dag.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Der er mange ting i vores sundhedsdebat, der kan bekymre mig, for der er da mange ting, der mangler i vores sundhedsvæsen - der mangler personale, der mangler speciallæger.
Derfor skal vi se på hele problematikken.
Vi skal også ud hos den enkelte borger i yderområderne og se, hvordan vi kan gøre en rigtig god indsats for dem, der bor derude.
Det er ikke ensbetydende med, at jeg er enig i, hvad et ekspertpanel kommer og siger, det er noget ordføreren antager at jeg er.
Per Clausen (EL), 2009-01-20:
Men fru Liselott Blixt må vel erkende, at det meget tydeligt fremgår af det her Juhl-ekspertpanels udtalelse, at man baserer sine forslag om centraliseringer på Sundhedsstyrelsens rapport om akutbehandling.
Problemet er bare, at hvis man læser Sundhedsstyrelsens redegørelse, vil man se, at det klart fremgår, at forslaget om centralisering ikke tager udgangspunkt i ting, hvor der findes sundhedsfaglig dokumentation for, at der er en effekt.
Så uanset hvad fru Liselott Blixt siger, så støtter hun jo centraliseringer, der ikke er lægefagligt begrundet.
Derudover vil jeg spørge, om det slet ikke bekymrer fru Liselott Blixt, at det, der skulle være forudsætningen, nemlig at det, der sker før hospitalsindlæggelsen, jo slet ikke er på plads, og at vi heller ikke har nogen garanti for, at det kommer på plads, når vi tager udgangspunkt i, hvad Praktiserende Lægers Organisation har sagt.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Derved indså man, at der i fremtiden ville være stor mangel på speciallæger, og derfor blev man nødt til, at slå nogle specialer sammen.
Vi siger ikke, at der er nogen ting, der skal lukkes ned, eller at der er noget, der skal centraliseres, men vi bliver nødt til at have specialerne samlet, så vi kan yde den bedst tænkelige behandling til gavn for patienten.
Nu var der mange spørgsmål på én gang.
Det første var, om Dansk Folkeparti støtter ekspertpanelet.
Der vil jeg sige, at der pågår forhandlinger i øjeblikket, som vi må se hvad indebærer.
Dernæst tager vi stilling.
I øjeblikket forhandler regionerne med regeringen, og derefter skal der ske nogle forhandlinger igen med ekspertpanelet.
Vi har for vores vedkommende sagt, at vi ikke går ud og giver penge ud til noget, før vi ved, at der er et beredskab, der fungerer, selv i den yderste kant.
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Det er ikke noget, jeg kan tage stilling til - og slet ikke heroppefra.
Som sagt har vi ikke diskuteret dette ekspertudvalg, for vi skal have de her forhandlinger på plads først.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-01-20:
Så vil jeg spørge ordføreren, om det er en enig DF-gruppe, der følger Erik Juhl-udvagets anbefalinger, eller om medlemmerne er frit stillet, når der på et tidspunkt skal stemmes?
Liselott Blixt (DF), 2009-01-20:
Men derfor går vi også ind og tager et ansvar.
Vi læner os ikke tilbage og siger, at det ikke er vores problem.
Vi har nogle problemer, der skal løses her og nu.
Vi har været med til, at der kommer flere penge på bordet.
Vi har været med til, at der kommer nogle flere penge til noget præhospitalt.
Det vil sige, at vi tager ansvar.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-01-20:
Fru Liselott Blixt nævnte i Fyns Amts Avis for lidt over en måned siden, at hun var ret bekymret for udkantsområderne og for akutstrukturen, men svarede dog sluttelig, at man jo ikke kunne bringe regeringen i mindretal på det her spørgsmål.
Er ordføreren stadig væk bekymret, og er hovedessensen i det, at man ikke vil bringe regeringen i mindretal?