runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det er sådan set samme spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl stillede tidligere.
Svaret er det samme: Det her er ikke nogen enkelt sag.
Jo, selvfølgelig, hvis man vil ud af EU, så er det en enkelt sag, det er klart, så kan vi melde os ud af EU, og så vil jeg ønske held og lykke med at få det her land til at køre.
Held og lykke med at få Danmark til at stå stærkt i konkurrencen og få danske arbejdspladser bevaret.
Det er, hvis man vil ud af EU, men hvis man vil blive i EU og bevare vores velfærdssamfund, så er det her en kompliceret sag.
Det kan jeg da sige til alle Folketingets partier at vi rigtig gerne hører på, men det er ikke enkelt, hvis man vil løse det her og bevare vores velfærdssamfund.
Det er præmissen.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Nu troede jeg egentlig, at Folketingets mulighed for at spørge ordførere fra partierne foregår på den måde, at det er spørgsmål, der kommer hernedefra.
Jeg stillede nogle spørgsmål, som hr. Magnus Heunicke overhovedet ikke svarede på.
Vi har bl.a. stået bag ældrechecken.
Det var en hård kamp.
Men uanset det har hr. Magnus Heunicke ikke svaret på det spørgsmål, jeg stillede.
Hvad vil regeringen gøre for at forhindre, at den velfærd, vi kender i Danmark, fosser ud af landet i form af dagpenge, SU, kontanthjælp og lignende?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Når det drejer sig om ældrepleje, som er det, man tager udgangspunkt i i spørgsmålet fra Dansk Folkeparti, kan jeg forstå, har jeg lige set i dagens aviser, at det åbenbart er sådan, at man i Dansk Folkeparti i flere år har rejst rundt i Danmark med en såkaldt ældrepjece.
Det er en ældrepjece med en masse konkrete og meget, meget dyre løfter til det og det og det.
Det er Dansk Folkepartis politik, det vil man gennemføre, det er noget, folk kan regne med, når de sætter kryds ved Dansk Folkeparti.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om man har tænkt sig at komme med et svar på, om det overhovedet kan hænge sammen økonomisk?
Hvor har Dansk Folkeparti i det hele taget pengene fra til at betale for de gyldne løfter, som jeg kan forstå man åbenbart har rejst rundt med i flere år og sagt, at det kan folk få til de ældre, hvis de stemmer på Dansk Folkeparti.
Hvor er finansieringen?
Og spørgsmål nr. 2: Hvordan pokker skal det blive til virkelighed, hvis man får hr. Lars Løkke Rasmussens nulvækst, som man jo altså peger på fra Dansk Folkepartis side?
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Igennem den seneste tid har vi hørt, at man i en række kommuner skærer ned på hjemmeplejen.
Der er færre ansatte i en række kommuner.
Og over for det står, at vi har en situation, hvor der fosser velfærdskroner ud af statskassen til andre lande.
Vi har under debatten allerede nu talt lidt om det, man kalder velfærdsturisme.
Vi har i Dansk Folkeparti bemærket, hvad regeringspartiernes svar på det har været.
Kan Socialdemokraternes ordfører ikke se, at der er et problem i, at vi på den ene side skærer ned på den dagligdags velfærd, som vores ældre medborgere oplever ude i kommunerne, men samtidig siger regeringen – det gør vi ikke i Dansk Folkeparti – at der ikke er noget særligt problem i det her?
De Radikale siger oven i købet, at De Radikale ikke har så stort et problem med at tale om forsikringsordninger, når det gælder velfærd i Danmark.
Kan Socialdemokraterne ikke se, at der er et problem?
Og hvad har man tænkt sig gøre ved det?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Så vidt jeg er orienteret om den økonomiske redegørelse, var der en minusvækst i 2011, og der var en meget, meget beskeden vækst i 2012, og det er også det, vi ser der kommer i 2013, og det er meget, meget beskedent.
Der er ingen fra regeringspartierne, i hvert fald ikke mig, som står og siger, at det var da bare nemt, at det da er ligegyldigt, så lad os da endelig fortsætte med det.
Nej, det, vi jo siger, er, at der er blevet gjort en stor oprydningsindsats for at sikre, at vi kom tilbage på sporet, og så glæder jeg mig over det.
Den har jeg taget til mig.
Vi har smøget ærmerne op og gjort det, men vi er endnu ikke ude af krisen.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Vi kan altså konstatere, at allerede nu har Dansk Folkeparti i forhandlingerne med Venstre og hr. Lars Løkke opgivet kravet om mere velfærd.
Men bare i forhold til 2014: Dansk Folkeparti vil rigtig mange gode ting på lang sigt, flere penge til velfærd, men i 2014 vil man hellere bruge pengene på at fremme skattelettelser end at bruge dem på velfærd, for det er jo konsekvensen af det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti er medforslagsstiller på her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Jeg tror for det første, at hvis der virkelig var et udtalt ønske fra Enhedslisten om, at Dansk Folkeparti skulle være med på et forslag til vedtagelse her i dag, så havde man nok taget kontakt til os inden åbningsdebatten, inden man fremlagde vedtagelsesforslaget her i Folketingssalen.
Ellers tror jeg godt, at man ved, at så bliver der nok lavet forslag til vedtagelse fra forskellige andre til sådan en debat.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg altså synes, at det er noget mærkeligt noget, at det er et kæmpe problem, at når der er ting, som et meget, meget stort flertal her i Folketinget er enige om at gennemføre fra 2015 for at holde danske arbejdspladser i Danmark – dem kan Enhedslisten selvfølgelig være uenige i, fordi man står uden for den aftale – hvorfor skulle alle de partier, der er med i den aftale, og som mener, at det ville være rigtigt i forhold til at holde danske arbejdspladser i Danmark og gennemføre dem i 2015, så ikke være interesserede i at gennemføre dem fra 2014, så vi hurtigere får det i gang?
Ellers er det, fordi man ikke tror på, at de elementer er rigtige, og det har jeg ikke hørt fra regeringspartierne.
Det er der jo selvfølgelig ikke.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Jeg synes, der er noget dejligt beroligende ved Dansk Folkeparti.
Det minder mig sådan om min barndom, og det er ikke køerne ved den dansk-tyske grænse, jeg tænker på, det var dengang, man i Danmarks Radio viste absurd teater i den bedste sendetid.
For det er vel den øvelse, hr. Kristian Thulesen Dahl er i gang med.
Han siger, at vi skal bruge flere penge til velfærd i fremtiden, flere penge, end regeringen har planer om.
Regeringspartierne og Enhedslisten lægger så et forslag til vedtagelse frem, som siger, at der skal bruges flere penge på velfærd i fremtiden.
Støtter hr. Kristian Thulesen Dahl det?
Nej, hr. Kristian Thulesen Dahl støtter et forslag til vedtagelse, der taler om, at der skal gennemføres skattelettelser.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at det alligevel er tæt på at være et rigtig godt eksempel på absurd teater, vi ser her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Jamen det er ikke noget, vi foreslår gennemført i 2014.
Det vil koste rigtig mange penge.
Det vil tage mange år at gennemføre det forslag.
Det lægger vi slet ikke skjul på, men vi siger bare, at det da er væsentligt, at man arbejder i en bestemt retning i forhold til vores ældre.
Hvis man tager statsministerens tale i forgårs, kan man se, at der ikke var et ord om de ældre.
Næh, det er der ikke.
Ja, det er der.
Har de ret?
Ja, det tror jeg de har.
Bør man derfor i finansloven for 2014 tage nogle initiativer for at gøre noget mere for vores ældre medborgere?
Ja, det bør man.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Altså, hvis det bliver en olympisk disciplin, skal hr. Thulesen Dahl have den guldmedalje i udenomssnak, for det er jo altså ganske, ganske imponerende.
Nu vil jeg bare gøre det endnu nemmere for hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hvad koster gratis kollektiv transport til alle folkepensionister, og hvad er Dansk Folkepartis plan for at finansiere det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Først vil jeg takke for den store interesse, også for vores materiale.
Den er jo sådan lidt ny.
Mange af de ting, som bliver nævnt her, har man jo i årevis kunnet finde Dansk Folkeparti har været ude at kræve og ønske og sige, at det vil vi gerne arbejde i retning ad.
På den måde er der jo ikke noget nyt under solen, men det er fint nok at tage det op i en åbningsdebat.
Svaret er altså det samme, som jeg også tror det var til andre partier, der på et tidspunkt i hvert fald har stillet de ældre store løfter i udsigt.
Altså, Socialdemokratiet havde i 2007 en lang række minimumsrettigheder for pensionisterne.
Jeg tror ikke, det var noget, man fra Socialdemokratiets side i 2007 forestillede sig var gennemført i 2008.
Jeg tror, det var Socialdemokratiets forsøg på at sige til danskerne, at den her retning vil man gerne arbejde i, og så gennemfører man det, i takt med at man kan finde penge til det.
Det er jo nøjagtig den måde, vi i 00'erne eksempelvis arbejdede med ældreområdet på.
Der blev ikke lavet en finanslov i 00'erne, uden at vi havde sat aftryk i forhold til bedre forhold for de ældre.
Næh, det var udtryk for, at vi et år gennemførte noget næste år, og at vi næste år kom igen for at gennemføre det næste skridt, ligesom vi nu foreslår, at vi, selv om vi har en regering, vi ikke har støttet, næste år i fællesskab kunne tage et nyt skridt i forhold til vores ældre medborgere.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-03:
Nu ved jeg jo, at hr. Kristian Thulesen Dahl interesserer sig meget for fodbold, men i dag er det en anden disciplin, hr. Kristian Thulesen Dahl har kastet sig over, nemlig udenomssnak.
Sagen er, at hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, at de ting, man foreslår, skal finansieres.
Fair nok.
Nu har Dansk Folkeparti lovet højere ældrecheck, ugentlig støvsugning og vask, gratis kollektiv trafik til alle folkepensionister og et dagligt bad.
Hvis man skal finansiere det, må man vide, hvad det koster, og hvor pengene skal komme fra.
Nu tager jeg bare 4 ud af Dansk Folkepartis 11 løfter.
Hvad koster de her 4 løfter, og hvor skal pengene komme fra?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Nej, det, vi har foreslået som finansiering, altså der, hvor pengene skal komme fra til at fremrykke de her ting, er jo fra den såkaldte anlægsmilliard, som regeringen har lagt ind i sit finanslovsforslag.
Derudover har vi konkret foreslået, at man bruger færre penge på udviklingsbistand, end regeringen har foreslået, at man bruger færre penge på asylsystemet til flere asylsøgere, end regeringen har foreslået, at man bl.a. derfra finder penge til en bedre ældrepleje, og at man derfra bl.a. finder pengene til en forstærket indsats på vores sygehuse. Så på den måde kan man jo i virkeligheden fremrykke nogle ting, der forhåbentlig gavner danske arbejdspladser, samtidig med at man kan prioritere, så der kommer flere penge til den velfærd, som de ældre og de syge har brug for.
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Jeg synes, at det var meget sjovt at høre hr. Kristian Thulesen Dahl i forhold til den her folder.
Det er ikke så klart, og jeg vil egentlig gerne prøve at få det klart fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Der er afsat 1 mia. kr. i Dansk Folkepartis finanslovsudspil.
Hvilke forslag fra brochuren er det så, der faktisk skal gennemføres til næste år, hvis det stod til Dansk Folkeparti?
Hvad er det, man konkret har tænkt sig af det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg synes, det er ved at blive rigtig interessant nu.
Jeg stiller faktisk et spørgsmål, jeg ikke har forberedt, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, det havde vi talt om tidligere, for jeg synes, vi er nået ind til selve kernen.
Hr. Thulesen Dahl skal da føle sig virkelig beæret over, at vi går ind i Dansk Folkepartis politik.
Hr. Thulesen Dahl er også kendt for sine mange gule post-it-sedler, og det er vi mange i Finansudvalget, der beundrer, men jeg kunne fristes til at spørge, om ikke der var en af dem, der var faldet ud, for jeg synes, det virker, som om der slet ikke er nogen sammenhæng.
Så jeg vil stille hr. Kristian Thulesen Dahl et spørgsmål om tidshorisonten.
Men er det så i 2020, er det i 2025, eller er det en 2050-vision, vi ser her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Nu kommer EU-patentsystemet og -domstolen jo under alle omstændigheder.
Det er jo ikke et spørgsmål, hvor danskerne skal tage stilling til, om vi skal have det, eller om det ikke skal være der.
Det kommer under alle omstændigheder.
Det, vi skal tage stilling til, er, om Danmark fra første færd skal være med, eller om vi skal vælge – i virkeligheden lidt ligesom det, vi valgte med euroen – at sige: Lad os se, hvad det udvikler sig til.
Mange af de gevinster for virksomhederne, der jo kommer, kommer under alle omstændigheder, som følge af at de ikke skal søge patent i mange forskellige lande, men at de kan tage EU-patentet.
Så skal vi så vurdere: Er det i orden, at de så skal tage et dansk patent for sig?
Den risiko, der er, ved, hvad det kan udvikle sig til, kan jo godt være af en karakter, så man siger: Det er nu en meget god idé at vente og så se, hvad det udvikler sig til.
Danmark har jo ingen problemer med på et senere tidspunkt at springe på, hvis vi gerne vil det.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Jeg forstår godt, at man kan være bekymret ved, at EU's kompetencer skrider på nogle områder til andre områder, hvor det slet ikke er nødvendigt, at vi har EU-regulering.
Og det her er jo lige præcis et eksempel på det.
Og der kan jeg ikke se ideen i, at henvisninger til fortiden, hvor der på nogle områder kan være sket nogle skred kompetencemæssigt, så skal overføres til det her, for der er jo isoleret set tale om, at det er patentet, det drejer sig om, og det er helt klart, hvilke kompetencer der bliver i patentmyndigheden og -domstolen.
Og virksomhederne kan selv bestemme, om de vil benytte sig af det eller ej.
Jeg kan ikke se risikoen.
Jeg kan kun se fordelene for danske virksomheder og dermed for danske arbejdspladser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Det, jeg bare lige må sige, er, at man jo forsøger at tage stilling til, hvad der sker, hvis vælgerne har sammensat et andet Folketing.
Et eller andet sted er det jo mærkeligt, jeg skal sige det, for jeg skulle jo egentlig sige: Det lyder fint, så lad os få et folketingsvalg, eller hvad?
Men sagen er jo, at der ikke er nogen, der regner med, at vi får et folketingsvalg hverken i år eller næste år.
Alle regner jo med – og det tror jeg da også er sådan, det er – at regeringen sidder nogenlunde valgperioden ud, og derfor er det altså de næste knap 2 år den her regering, der sidder ved magten, og den her regering, der kommer med udspillene.
Vores mulighed for at få indflydelse er jo så konkret fra år til år, som vi gør nu i forhold til finansloven for 2014, at foreslå, hvor det er, vi gerne vil se nogle ændringer i retning af at forstærke vores velfærdssamfund og sikre danske arbejdspladser.
Altså, vi synes, der er problemer med EU's patentsystem og patentdomstol.
Og det er jo også et system, der bygger på EU-retten og EU-rettens forrang og EU-Domstolen, og vi er jo fra tid til anden blevet overrasket over, hvad der udvikler sig, når først vi har afgivet suverænitet til EU-systemet.
Derfor er vi selvfølgelig meget nervøse for, hvad det her betyder i praksis, og det er jo derfor, vi i udgangspunktet har sagt nej tak til EU-patentet. Vi har så også strakt en hånd frem til statsministeren, for vi har jo for vane sådan at prøve at få tingene til at glide og se, om vi kan finde løsninger.
Men det er klart, at hvis det kun kan blive til en enkelt kop kaffe, er det jo svært.
Men vi afventer stadig, om statsministeren er interesseret i at forhandle med os.
Hvis ikke hun er det, er det jo åbenbart, at så får danskerne mulighed for at tage stilling til EU-patentspørgsmålet den 25. maj næste år.
Og der vil jeg gerne sige til statsministeren, at jeg er meget tilfreds med, at man har valgt den 25. maj, for det er den dag, hvor danskerne i forvejen skal stemme til valget til Europa-Parlamentet.
Så det er jo fint nok, at det kan håndteres samtidig med det.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Der er jo mange i den her sal, som har travlt med at bruge penge.
De penge tjenes jo af landets private virksomheder, og derfor er jeg lidt optaget af, hvordan de tjener flere penge i virksomhederne.
Og der skal vi jo også lytte lidt til, hvad virksomhederne selv siger.
Nu er det jo sådan, at virksomhederne – både de små, mellemstore og store virksomheder – er stærkt optaget af, at vi bliver en del af den europæiske patentdomstol, og derfor er det, jeg godt vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Kunne vi ikke lytte til virksomhederne og give dem den mulighed, at hvis de vil have tegnet et patent, kan de gå til en europæisk myndighed og så få tegnet et patent, der gælder for hele Europa, og hvis nogle af dem, ikke vil det, kan de lade være?
Er der noget problem i det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Sådan er det jo.
Det var faktisk bare et behjertet forsøg på at sige, at der nok er mange, der oplever hr. Jesper Petersen sat lidt i en klemme, fordi han skal forsvare noget, der er så diametralt modsat det, han gik til valg på.
Vi havde jo valgkampsmøder sammen i det sydjyske område.
Jeg tror, at hr. Jesper Petersen husker dem lige så godt, som jeg gør.
Det var dengang, Socialdemokratiet og SF sagde, at væksten i de offentlige udgifter skulle være langt større end det, man opererer med i dag.
I forhold til det, der skal ske i 2014, har jeg lagt konkret frem, hvordan man kan skaffe flere penge til ældreområdet, hvor pengene kan komme fra, og jeg har også sagt, at der, hvor de, der er tættest på ældreområdet, siger, der er størst behov, synes jeg, at man skal starte med at forbedre forholdene.
Jesper Petersen (S), 2013-10-03:
Det må jo komme an på en forhandling.
Rent politisk er det jo noget, vi lægger vægt på.
Det kan man se bare i det forslag til vedtagelse, der er lagt frem i dag, så hr. Kristian Thulesen Dahl kan godt spare sig sine drillerier.
Men det er interessant at se, at når der for en gangs skyld bliver stillet lidt kritiske spørgsmål til hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti, falder argumentkorthuset sammen.
Dansk Folkeparti ved ikke, hvad deres forslag koster, løber fra et af dem undervejs i debatten og kan ikke fortælle, hvordan man skal betale for forslag, man går rundt og promoverer sig med i sommerlandet.
Det er ikke kønt, men jeg kan altså forstå, at man faktisk ikke kan pege på et af de her mange forslag, der er her, som præcis det, der skal gennemføres for den ene milliard.
Lidt om bedre pleje, det tror jeg mange er enige i, men der er altså 10-12 forslag, som der ikke er sat én krone af til til næste år.
Er det rigtigt forstået?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Når vi spørger de mennesker, som er allertættest på de ældres vilkår bl.a. i Ældre Sagen, hvor man jo selvfølgelig arbejder med de ældres vilkår hver eneste dag, så mener de jo, at der hvor der er størst behov netop nu for at gøre noget, er i forhold til plejen af de plejekrævende ældre, og at der er behov for, at man tager nogle initiativer.
Vi skulle være nogle mærkelige politikere, hvis vi ikke lytter til de mennesker, som arbejder tættest med de ældres forhold.
Så jeg synes i virkeligheden, at det er et godt bud, og det er jeg jo glad for, og det vil jeg gerne kvittere for, for jeg synes, at det er godt, at der er andre partier, som også har sat det her på dagsordenen.
Jeg har været lidt beklemt ved at se hr. Jesper Petersen skulle ud nu på Socialdemokratiets vegne og forklare, hvorfor der ikke er penge til at gøre noget mere for de ældre.
Det har været en lidt uvant situation for hr. Jesper Petersen, fordi det ikke er så lang tid siden, at han var SF's ordfører og kæmpede for flere penge til de ældre, og nu skal han så ud som Socialdemokratiets finansordfører og forklare, hvorfor der ikke er råd til det.
Så det har været lidt besværligt for hr. Jesper Petersen, men kan vi andre så komme ham til undsætning og få gennemført nogle ting til gavn for de ældre, tror jeg i virkeligheden, at rigtig mange danskere ville synes, at det ville være en god ting.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-03:
Men så betyder det vel også reelt, at hvis hr. Kristian Thulesen Dahl fik det, som han ville – og vi snakkede tidligere om, hvad det var for en retning, samfundet skulle udvikle sig i – så er den retning, hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil have at samfundet skal udvikle sig i, i virkeligheden den stik modsatte af den retning, som hr. Lars Løkke Rasmussen gerne vil have at kongeriget skal udvikle sig i.
Jeg tror sådan set, at hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket kan se, at det ligesom indeholder et problem; et problem, der næsten bliver udtrykt i det forslag til vedtagelse, man står med her.
Så derfor er det, jeg prøver at forholde mig ikke bare til næste år, og hvad Dansk Folkeparti forestiller sig med hensyn til dén konkrete finanslov, men til, hvad det er for en økonomisk politik, der ikke enten skal gøre det her land fattigere, eller som bare er generelt underfinansieret, hvilket flere har påpeget at lige præcis DF jo selv tidligere har sagt at de synes ville være helt uansvarligt.
Så hvordan kommer det til at hænge sammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Deri har vi anvist, hvor vi vil finde pengene til en styrket ældreindsats.
Vi har også anvist, hvordan vi vil finde penge til at fremrykke de ting i vækstplanen fra i foråret, som vi ønsker skal fremrykkes.
Så vi har nøjagtig anvist, hvordan de penge skal findes.
Er det det samme, som at vores ambitioner på ældreområdet med hensyn til, hvordan vi forbedrer ældreområdet,
er udtømt?
Er det udtryk for, at vi så har fået gennemført alle vores ønsker på ældreområdet?
Nej, det er det ikke.
Det kan vi lige så godt sige.
Er det udtryk for, at vi så er færdige med at snakke om ældrepolitik?
Nej, det er det ikke.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-03:
Nu har vi så i dag et forslag til vedtagelse fremsat af de borgerlige partier, hvori man bl.a. ønsker at fremrykke skatte- og afgiftslettelser, samtidig med at man præsenterer nogle meget dyre ældretiltag.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl stadig, at man skal anvise, hvordan man finansierer sin politik, altså finder penge til de ting, man foreslår?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Jeg tror virkelig, at man undervurderer danskerne, hvis man ikke tror, at danskerne udmærket er klar over, at det, de politiske partier går ud og siger, er, i hvilken retning de ønsker at samfundet skal gå.
De er udmærket godt klar over, at det leverer man så ikke fra det ene år til det næste.
Jeg havde nær sagt, at de nuværende regeringspartier om nogen er garant for at forklare det til det danske folk, for er der nogen, der før et valg har været ude at love den danske befolkning guld og grønne skove uden at levere efter valget, er det de nuværende regeringspartier.
Man problematiserer, at politiske partier går ud og siger til danskerne, hvilken retning de gerne vil trække samfundet i.
Og bagefter siger man så, at danskerne virkelig synes, at det er helt omsonst, at vi ikke kan levere det fra det ene år til det næste.
Nej, da vi sagde, at vi gerne ville have en ældrecheck, fik vi ikke i første hug den ældrecheck, vi ønskede os, men vi har arbejdet videre, og i løbet af en årrække fik vi bygget en ældrecheck op, der var ganske fornuftig.
Men det tog søreme nogle år, og det er jo sådan de politiske partier arbejder.
Det gør vi alle sammen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-10-03:
Jeg forstår på Dansk Folkepartis finansordfører, hr. René Christensen,
at den her ældrepjece er et inspirationskatalog.
Skal man forstå det på den måde, at når Dansk Folkeparti deler sådan en ældrepjece ud, hvor der sort på hvidt står, at alt offentlig transport for folkepensionister skal være gratis, er det kun til inspiration?
Tror hr. Kristian Thulesen Dahl, at de 1.013.557 danskere på 65 år og derover tror, at det kun er til inspiration, når de læser det?
Karin Gaardsted (S), 2013-10-03:
Men det er vel ikke tilfældigt, hvad der står på den liste, nemlig gratis transport til alle over 65 år.
Hvor mange borgere er der på over 65 år?
Der er 1.013.557.