runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Vi vil gerne diskutere princippet om rimelighed, også med Enhedslistens ordfører, altså om det ikke er rimeligt, at der er en forskel på, hvad man har ud af det og har tilbage hver måned, når man går på arbejde, i forhold til når man er på kontanthjælp.
Her er der et forslag om et kontanthjælpsloft, der netop skal sikre, at der faktisk er en økonomisk gevinst, også ved at tage et job til 17.700 kr., som er det, man kan få som butiksassistent, hvis man f.eks. står i butik her i København.
Der skal være et incitament til det.
Og det er korrekt, at det forslag og den aftale, vi har lavet her, giver omkring 700 ekstra i arbejde.
Jeg tror nu nok, at det er et konservativt skøn.
Jeg tror faktisk, at der er flere, der kommer i arbejde, når først kontanthjælpsloftet er implementeret.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-09:
Hvis man tror på det, men ministeren tror åbenbart ikke på det.
Hvorfor har ordføreren så ikke overbevist ministeren om, at der skulle stå 7.000 eller et andet fantasital?
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad vi skal bruge den der rimelighedsfølelse til.
Nu kommer det jo ligesom frem.
Det er jo sådan nærmest et moralsk spørgsmål.
Er det alle de lavtlønnede, vi har i det her land, som skal blive lidt gladere for at være lavtlønnede, fordi der er nogle, der har det meget, meget dårligere end dem selv?
Det er vel det, det drejer sig om, når det kommer til stykket.
For så kan det jo tænkes, at de der lavtlønnede oven i købet er villige til at gå endnu mere ned i løn.
For det er jo det, der sker, når man sænker de sociale ydelser.
Det er de økonomiske vismænd enige i.
Så der er vel to formål med det her lovforslag.
Det ene er at skaffe skattelettelser til sådan nogle som os.
Og det andet er at få presset lønningerne ned i det her land.
Skal vi nu ikke være ærlige om, hvad det egentlig drejer sig om?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Venstre gik til valg på en dobbeltreform, som skulle bestå af to elementer.
Det ene er et loft over kontanthjælpen, og der andet er, at vi får sat skatten ned for dem, der har de laveste lønindkomster.
Det her er del et.
Den tilstand er der ikke i dag.
Det er det, vi skaber med kontanthjælpsloftet.
Og så er det korrekt, at de penge, der kommer af, at vi laver et kontanthjælpsloft, skal gå til at sætte skatten ned på arbejde, og det glæder jeg mig til.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-09:
Det er faktisk et meget let spørgsmål, jeg vil stille til ordføreren: Kan ordføreren bekræfte, at med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister – altså sidste gang, han var statsminister, og ikke den her gang – gik udviklingen den forkerte vej?
Vi fik under hr. Lars Løkke Rasmussens regering fra 2009 til 2011 26.000 flere personer, som ifølge hans forståelse har en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Kan ordføreren bekræfte det tal?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Nu ved jeg ikke, hvor ordføreren har det tal fra.
Men perioden 2009-2011 bar præg af, at vi havde en situation, hvor det ikke ligefrem gik voldsomt hurtigt fremad i Danmark, så der kom flere mennesker på kontanthjælp.
Men jeg kan også konstatere, at fra 2011 til 2015 er der kommet væsentlig flere på kontanthjælp.
Og det er derfor, at vi skal have lavet om på det her.
Det er derfor, at vi nu laver et kontanthjælpsloft, der i højere grad sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og at man derfor skifter kontanthjælp ud med et job.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-09:
Jeg er ikke spor uenig i, at den enkelte også har et medansvar, ligesom jobcenteret har, for at man kommer i gang.
Problemet her er bare, at tre fjerdedele af dem, der er på kontanthjælp i dag, er vurderet til ikke at være i stand til at arbejde.
De bliver ramt af den her lov.
Tre fjerdedele er ikke i stand til at arbejde.
Hvor mange af de 20.000 jobs, som ordføreren nævner, er så reelt for folk, der ikke har nogen uddannelse?
Det er jo den anden problemstilling her.
Selv om den sidste fjerdedel af dem, der er på kontanthjælp, ville være i stand til at arbejde, er de ikke i stand til at bestride de jobs, der reelt er til rådighed.
Så hvor skal de dog vende sig hen?
Det bliver kun ramt af det her.
Det bliver familierne og børnene, der bliver ramt af det.
Der er ikke noget som helst, der peger i retning af, at de her kan komme i arbejde.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Alle grupper kommer sådan set også i arbejde, som det er nu.
Så er der nogle, der har brug for lidt mere støtte i starten, og andre går direkte ud i job.
Det sker sådan set.
Jeg gør bare opmærksom på, at der faktisk er 20.000 ledige job, der kan søges.
Det er ufaglærte job.
De skulle jo gerne besættes fremadrettet også af mennesker, som i dag er på kontanthjælp.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-09:
Det fremgår jo meget tydeligt, at det er en umådelig dårlig lov, som er ved at blive vedtaget her i Folketinget.
Vi får frem her, at der altså er 700 personer, som kan se frem til, at de opnår et job ved den her ændring af kontanthjælpsloftet.
Hvad er restproblemet så?
Hvis man kigger på BL's høringssvar, så ser man, at der altså er udsigt til, at der er 14.000 familier, som ikke har råd til at bo i den bolig, de har nu.
Det vil sige, at hvis vi nu bare siger, at der er 700 af dem, der er heldige at få et job, så har vi altså 13.300, som skal finde en billigere bolig at bo i, hvis de skal undgå at blive sat ud af deres bolig.
Det synes jeg er meget alvorligt.
Jeg synes, det centrale i det her er, hvor de fattige skal flytte hen, mens de søger de jobs, som er lidt svære at få for dem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører om i den her beregnede virkelighed, hvor det er, at de her 13.000 mennesker skal finde en billig bolig.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Så vidt jeg er oplyst, er der faktisk ca. 500.000 lejeboliger, hvor man betaler under 5.000 kr. om måneden.
Så der er faktisk billige lejeboliger til stede i hele Danmark.
Og det er således, at hvis man er enlig forsørger på kontanthjælp, også med kontanthjælpsloftet, så har man jo et rådighedsbeløb efter skat og bolig på 12.800 kr
Det synes jeg sådan set er et rimeligt beløb.
Det mener jeg godt man kan leve for i en midlertidig periode.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-09:
Det er meget glædeligt, at Venstre fremhæver de almene boliger og fremhæver de boliger, som har en rimelig husleje.
Jeg bor selv i en af de lejligheder.
Jeg har ikke tænkt mig at flytte.
Så det er altså ikke en mulighed for en af de her fattige at flytte hen i den bolig.
Man må jo sige, at de boliger, som har den laveste husleje, er dem, som folk bliver boende i.
Så løsningen på det her er jo sådan set at bygge flere almene boliger.
Det er helt korrekt.
Jeg vil høre, om ordføreren mener, at det er løsningen i den nuværende situation at bygge flere almene boliger.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg tror, jeg sagde 500.000 lejeboliger.
Der er jo 500.000, der har en husleje på under 5.000 kr. om måneden.
Det er jo en mulighed.
Jeg er helt sikker på, at der allerede nu er kontanthjælpsmodtagere, der bor i sådanne billige boliger.
Så det er jo situationen.
Så gør jeg bare opmærksom på, at hvis man er enlig forsørger og omfattet af kontanthjælpsloftet fra den 1. oktober 2016, så har man stadig væk et rimeligt rådighedsbeløb.
Torsten Gejl (ALT), 2016-02-09:
Jeg synes, at i diskussionen af de her love og med hele retorikken i lovforslaget får Venstre det nogle gange til at lyde, som om at ledighed er de lediges skyld.
Det skyldes de arbejdsløses dovenskab.
Så jeg vil gerne stille et helt grundlæggende spørgsmål: Tror ordføreren, at arbejdsløshed skyldes, at folk ikke gider at arbejde?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Der er job at søge.
Jeg tror, at i midten af januar måned var der faktisk 20.000 ledige job på Jobnet.
Så der er job.
Mange af de kontanthjælpsmodtagere, vi sådan set arbejder med, og som kommunerne knokler for at få i arbejde, kan også gå i arbejde.
Så det er jo med at lave det match mellem de ledige job og kontanthjælpsmodtagerne.
Der skal den enkelte tage initiativ, og jobcentrene skal selvfølgelig hjælpe til.
Jeg synes, at hver gang Enhedslisten har en dårlig sag, begynder Enhedslisten sådan at inddrage folketingsmedlemmernes løn eller vederlag.
Det synes jeg bare man skal holde ude af den her debat.
Det her handler om, om der skal være rimelighed i den måde, vi håndterer og indretter vores samfund på.
Og vi siger, at vi sådan set synes, der skal være en forskel på at være på kontanthjælp og at tage et job, også tage et job, der bliver lønnet med 17.700 kr., som er den mindsteløn, man får, hvis man står i en butik på Strøget i København.
Der skal da være en forskel på at stå op om morgenen og passe sit job og at være på kontanthjælp.
Anne Paulin (S), 2016-02-09:
Det Økonomiske Råd vurderer, at en af de mange sociale konsekvenser af kontanthjælpsloftet vil være, at vi på sigt vil få et lavere lønniveau i Danmark.
Kan ordføreren bekræfte, at Venstre er enig i Det Økonomiske Råds vurdering i den her sag?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg tror sådan set, at lønnen generelt i Danmark kommer til at stige, hvis vi får skabt den vækst, vi alle sammen gerne vil have.
Hvis vi får skabt de rammer, der gør, at virksomhederne ønsker at investere i Danmark, så tror vi sådan set, at der kommer flere mennesker i arbejde, og at den generelle vækst stiger i Danmark.
Det er vi sådan set optaget af.
Men det handler jo om, at der også er mennesker, der vil tage de job, der er – og derfor bl.a. kontanthjælpsloftet.
Anne Paulin (S), 2016-02-09:
Så kan ordføreren afkræfte, at Venstre ønsker et lavere lønniveau i Danmark, hvilket ellers flere af ordføreres kolleger tidligere har udtalt sig om, altså at det er der, Venstre ønsker os hen?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg ved ikke, hvilke ordførere for Venstre spørgeren henviser til.
Malou Lunderød (S), 2016-02-09:
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at tanken med det her kontanthjælpsloft er at få flere i arbejde.
Det synes jeg sådan set er en prisværdig tanke, som jeg sagtens kan bakke op om.
Så vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte, at kontanthjælpsloftet øger beskæftigelsen med 700 personer, og spørge, om ordføreren mener, at 700 personer er et ambitiøst og tilfredsstillende resultat af det her kontanthjælpsloft.
Er det prisen værd til gengæld for endnu flere hjemløse og fattige i Danmark?
Malou Lunderød (S), 2016-02-09:
Så vil jeg gerne blive lidt ved det her med rimelighed.
Og hvilken betydning tror ordføreren det vil have for den sociale mobilitet for de her børn, som skal vokse op i det her samfund?
Jeg tror, at social mobilitet er rigtig vigtigt, for at vi fortsat kan have et velfærdssamfund i vækst.
Så jeg vil gerne spørge: Hvilken betydning har det for den sociale mobilitet for de her børn?
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Jeg ser frem til, at flere børn får forældre, der faktisk går på arbejde, og ikke oplever, at forældrene er på kontanthjælp i årevis.
Så målet er jo, at flere sådan set kommer i arbejde.
Den bedste rollemodel, vi kan have for vores børn, er da, at der er noget at stå op til, nemlig et arbejde.
Så at 700 flere sådan set, efter det her lovforslag bliver vedtaget, fremadrettet kommer i arbejde, er da rigtig godt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-09:
Nu har vi faktisk diskuteret det her i årevis, også da den tidligere regering fremsatte forslaget om nedsættelse af ydelserne.
Da vi så havde regeringsmagten, hævede vi det hele igen, og nu diskuterer man det så igen.
Jeg har rigtig, rigtig svært ved at forstå, hvad der egentlig ligger bag det, som ordføreren og regeringen har gang i her.
Ordføreren siger hele tiden, at man kan tage sig et arbejde, og det skal kunne betale sig at arbejde.
Men er det så ikke sådan, at der er to betingelser, der skal være opfyldt?
For det første skal der være et arbejde derude, og for det andet skal man være i stand til at arbejde.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-02-09:
Jamen, vi er klar til at gå videre med ordninger, og jeg tror også på, at alkolåse er et godt middel, som kan være med til at forebygge spirituskørsel.
Nu synes vi, det er rigtig godt at få set på erfaringer fra andre lande.
Ofte gør vi den fejl her i Danmark, at vi ligesom buser derudad og undlader at se, hvad der faktisk fungerer i landene omkring os.
Så det vil vi gerne have set nærmere på, og det er det, ministeren går i gang med.
Samtidig synes vi godt om, at ministeren inviterer partierne over til en drøftelse af, hvordan man egentlig kunne tænke sig at komme videre med det her.
Så vi er åbne over for at se på en bred vifte af muligheder, men vi synes, at SF's forslag her er for vidtgående, som det foreligger.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-09:
Det er lidt uklart, hvad det er, der er for vidtgående, for erfaringerne fra Sverige taler for sig selv.
Der har de haft det i en længere årrække, så der kan man sådan set hente erfaringerne allerede nu.
Er det promillegrænsen, man synes er for lav, eller er det, fordi 2 år er for lang tid at køre med en alkolås?
Hvad er det egentlig, Venstre er utilfreds med?
Jeg må indrømme, at jeg egentlig gerne vil prøve at vise en imødekommelse, for jeg synes, der var en imødekommelse af forslaget, men det er mig lidt uklart, hvad det egentlig er, Venstre har imod det her forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-02-09:
Det har ministeren jo også redegjort for i sin tale her for lidt siden.
Altså, et af problemerne her er jo, at det er meget vidtgående, at man i 2 år, efter man har generhvervet sit kørekort, skal køre med sådan en alkolås, og det er en ret så stor udgift for den enkelte bilist.
Det er sådan nogle ting, vi skal have gravet dybere i, bl.a. med erfaringer fra andre lande, inden vi bare sådan skråsikkert lige griber til det her.
Men igen: Ros til SF for at sætte fokus på det, og jeg glæder mig til, at vi forhåbentlig kan lande den her sag med en beretning i udvalget.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-09:
Jeg har fuld respekt for, at man gerne vil se, hvad det eksisterende lovgrundlag ligesom har skabt af erfaringer, men der er indtil videre mig bekendt syv, der har benyttet sig af det.
Det kan man ikke sige er imponerende, når man sammenligner med tallene fra Sverige, hvor alkolåsene kan tælles i tusindvis.
Det tror jeg ikke skyldes, at svenskerne drikker mere end danskerne – måske snarere tværtimod – men at man har en anden lovgivning.
Men kan ordføreren løfte lidt af sløret for, hvad det så er for nogle tanker, man har i Venstre, for jeg vedstår mig gerne, at der er behov for en drøftelse af det her.
Det er jeg sådan set også glad for vi nu kan høre ministeren inviterer til, men hvad er det så for en retning, Venstre forestiller sig?
Det synes jeg da er interessant at få belyst nu her i dag, når vi har forslaget i salen.
Jeg er meget enig i, at det, der ligger i det her forslag, netop er en ekstra straf, for jeg synes, det er meget alvorligt, når man kører spirituskørsel.
Og jeg synes også, at det har nogle meget alvorlige konsekvenser for ikke mindst de pårørende og de personer, der risikerer at blive ramt.
Men jeg lytter sådan set også til det, der bliver sagt fra Enhedslistens side, i forhold til at se på den svenske model.
Er det, Enhedslisten foreslår, at man skal have den her nærmest betingede frakendelse, således at hvis man får en alkolås, bortfalder en del af straffen?
Det er bare, så jeg kan forstå, hvor det er, Enhedslisten gerne vil hen.
Henning Hyllested (EL), 2016-02-09:
Ja, det er det.
Det er jo det, der sådan grundlæggende ligger i den svenske model og det er vi bestemt tilhængere af.
Den betyder, at man ikke får det her tilbagefald af folk, der igen og igen kører spirituspåvirket.
Den virker rent faktisk.
Den svenske model betyder også, og det betyder rigtig meget for os, at der er mange, der på den måde i virkeligheden kan beholde deres job.
Der er jo rigtig mange i det her land og i Sverige, der er afhængige af at have et kørekort i forbindelse med deres job.
Det gælder ikke bare chaufførjob.
Det er også folk, der kører maskiner osv. osv. rundtomkring på virksomhederne, og folk, der har brug for at køre i de yderområder, hvor der ikke er kollektiv trafik, at køre fra og til arbejde og ikke rigtig har andre muligheder.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-02-09:
Tak for det.
I Liberal Alliance anerkender vi, at der kan være fornuft i at udvide ordningen med alkolåse for spritbilister.
Vi finder det vigtigt, at der bliver denne sanktionsmulighed, og at der ikke alene er tale om en frivillig ordning.
Og mon ikke det i visse tilfælde kan være at betragte som hjælp til selvhjælp, at man i 2 år ud over frakendelsestiden af kørekortet skal yde denne ekstra indsats, for at bilen kan køre?
Det er vi overbevist om at også medtrafikanterne vil påskønne, så vi imødeser, at der eventuelt kan landes en beretning med det sigte at finde en passende løsning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-02-09:
Venstre hilser det velkommen, at SF med dette beslutningsforslag sætter fokus på problemet med de alt for mange trafikulykker, der er forårsaget af kørsel med alkohol i blodet.
Det er et uhyggeligt faktum, at i perioden fra 2010 til 2013 var det hver femte trafikdræbte, der mistede livet i en ulykke som følge af spirituskørsel.
Derudover mener SF, at personer, der er dømt for spirituskørsel med en promille på mellem 0,5 og 1,2, også skal have installeret en alkolås i bilen 2 år efter generhvervelse af kørekortet.
Jeg har stor forståelse for SF's ønske om at følge op på rapporten »Trafikulykker om natten«, som Havarikommissionen for Vejtrafikulykker er kommet med.
Vi skal helt sikkert overveje yderligere skridt, der kan bidrage til at forebygge spritkørsel – og narkokørsel for den sags skyld, det er jo også dødsensfarligt.
Når en person frakendes kørekortet på grund af spirituskørsel, opstår der ofte store problemer med at passe arbejde eller uddannelse.
Man kan sige, at det skulle man nok have tænkt lidt på, inden man satte sig bag rattet i beruset tilstand.
I Sverige har man valgt at prioritere spritbilisters mulighed for fortsat at køre bil efter en spritdom ved, at man kan vælge frit mellem frakendelse af kørekortet eller kørsel med en alkolås.
Det er efter min mening en meget vidtgående ordning, der er på kant med retsfølelsen i en stor del af den danske befolkning, hvis man kort tid efter en spritdom kan se den dømte bag rattet igen.
Jeg vil alligevel i denne sammenhæng pege på hensynet til retsfølelsen.
Kørsel med sprit eller narko i blodet er ikke accepteret i det danske samfund, og det skal de ordninger, vi indfører, selvfølgelig afspejle.
Noget tyder på, at incitamentet til at vælge en frivillig alkolåsordning er for lille, og det er formentlig også i lyset af, at udgiften for bilisten andrager op mod 30.000 kr. for leje og gebyr i 2 år.
Det er Venstre klar til at se nærmere på i sammenhæng med granskning af erfaringer fra andre lande omkring os.
Der er i hvert fald noget, der tyder på, at den nuværende ordning ikke er en succes, men den har jo altså virket i mindre end et år, så vi skylder også lige at få lidt erfaringer med den.
Jeg har med tilfredshed noteret mig, at transportministeren er ved at se nærmere på erfaringer med alkolåsordninger i andre lande med henblik på at høste inspiration.
Desuden hilser jeg det velkommen, at ministeren agter at indkalde ordførerne til en drøftelse af det videre arbejde med eventuel ændring af den nuværende ordning for alkolåse.
Det giver også mulighed for, at vi får lidt mere erfaring med den nuværende ordning, der trådte i kraft for mindre end et år siden, altså en fremstrakt hånd fra regeringen til Folketingets partier.
På denne baggrund er det min anbefaling, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet forsøger at formulere en beretning, der anerkender transportministerens igangværende arbejde med at forbedre reglerne for alkolåse.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger her.
Hans Andersen (V), 2016-02-09:
Nu får hr. Finn Sørensen det til at lyde, som om alle, der har en relativt lav løn, også har et dårligt arbejdsmiljø.
Hvem siger det?
Altså, påstandene vælter simpelt ud fra ordføreren om, at alle har en dårlig løn og dårlige arbejdsvilkår.
Det er slet ikke det, det handler om.
Og vi er sådan set optaget af, at flere skifter kontanthjælpen ud med at tage et job, og for at opnå det skal der være en reel forskel.
Der skal være forskel på at gå på arbejde og på at være offentligt forsørget.
Men jeg må bare konstatere, at det ønsker Enhedslisten ikke, og til det må jeg bare sige: Jamen så er forskellen jo meget tydelig i dansk politik mellem dem, der ønsker, at flere skal i arbejde, og Enhedslisten, der er tilfreds med, at man forbliver på kontanthjælp.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi har fået trukket forskellene meget klart op her.
Det kan altid betale sig for en kontanthjælpsmodtager at tage et job til den overenskomstmæssige mindsteløn.
Det har Beskæftigelsesministeriet dokumenteret utallige gange.
Så det er slet ikke det, der er problemet.
Men i modsætning til ordføreren og ordførerens parti beskæftiger Enhedslisten sig med, hvordan vi skaber nogle reelle arbejdspladser i det her land.
Enhedslisten har utallige gange foreslået, hvordan vi kan sætte gang i grøn omstilling i det her land.
Så opstår der nogle rigtige, levende arbejdspladser i stedet for de der tryllejob, som Venstre og Beskæftigelsesministeriet beskæftiger sig med.
Vi har foreslået, at vi retter op på de voldsomme nedskæringer, der bl.a. med Venstres medvirken er sket på velfærden i kommunerne gennem de sidste mange år, ved at vi får oprettet nogle velfærdsjob.
Det er rigtige, levende arbejdspladser, som arbejdsløse kan få.
Erik Christensen (S), 2016-02-09:
Med det her beslutningsforslag foreslår SF, som ministeren lige har redegjort for, at alle dømte for spirituskørsel skal have installeret alkolås i deres bil i 2 år efter generhvervelsen af kørekortet.
Fra socialdemokratisk side har vi sympati for forslaget – vi ser i øvrigt positivt på alle forslag, der kan være med til at begrænse spirituskørsel, som jo desværre har alt for store økonomiske og menneskelige omkostninger – men heldigvis kan vi jo også glæde os over, at det ser ud til, at de senere års adfærdspåvirkende kampagner og strafskærpelser har virket.
I hvert fald kan vi se, at antallet af dræbte i ulykker, hvor spiritus har været involveret, har været faldende i de senere år.
Socialdemokraterne støttede forslaget om at indføre den nuværende frivillige ordning om alkolåse for personer, der tidligere har været dømt for spirituskørsel.
Vi mener, at den nuværende frivillige ordning skal have mulighed for at løbe en årrække, så man har et reelt grundlag at evaluere den på.
Så er der også det, at vi jo ved, at nu virker teknikken, men samtidig har det været længe undervejs med at få teknikken til at virke, og derfor synes vi nok, man nu må se på, om det her rent faktisk også virker, også rent teknisk.
Derudover er alkolåse, som ministeren var inde på, jo ikke ligefrem billige.
En alkolås koster i hvert fald et væsentligt antal tusinde kroner at købe og få monteret – og det kan rent faktisk være en stor udgift for mange – og med SF's forslag vil endnu flere blive omfattet af ordningen.
For ud over at gøre ordningen obligatorisk foreslås det også, at den skal omfatte spirituskørsel fra 0,5 promille.
Vi mener faktisk, at der allerede i dag er et klart incitament til at få installeret en alkolås i bilen for personer dømt for spirituskørsel, og at ordningen skal have mulighed for at vise sit værd.
På den baggrund er vi fra socialdemokratisk side i hvert fald ikke overbevist om, at det her er det rette tidspunkt at ændre på ordningen.
Jeg vil dog gerne afslutningsvis gentage, at vi ser positivt på alle tiltag, der har til formål at bekæmpe spirituskørsel, som er et meget alvorligt trafikmæssigt problem, og derfor ser vi også frem til den videre behandling i udvalget, hvis vi på nogen måder har mulighed for at ændre eller i hvert fald at justere på ordningen, således vi sikrer, at færre kører spirituskørsel.
Men som forslaget ligger nu, kan vi ikke stemme for det.