runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2015-10-20:
Forløberen for det her beslutningsforslag er jo, at vi i ro og orden har trukket vores F 16-bidrag hjem.
Vi, der har haft den mulighed at tage på besøg, har også hørt det fra anden side, altså at man har været meget begejstret for det danske bidrag, som fuldt og helt lever op til alt, hvad man kunne forvente, og lidt til.
Det er jo heldigvis en fortælling, vi ofte hører, når Danmark bidrager i internationale operationer, at vores forsvar måske har en sammensætning og kommer ud af den almindelige befolkning, der gør, at de har en meget fin måde at indgå i at løse opgaver på.
De har så også en professionel dygtighed, når vi taler om de folk, der har betjent F 16-bidraget, også den del af det, der er med til at uddanne andre i at kunne overtage ansvaret.
Så der er sådan set ros til den del, der så er trukket hjem.
Så kan man sige, at det jo er en slags erstatning for det bidrag, vi nu leverer med radarbidraget.
Jeg vil så sige helt ærligt, at jeg synes, det er helt rigtigt og godt, at vi gør det.
Jeg blev måske en lille smule overrasket over, at et sådant radarbidrag ikke allerede er en del af bekæmpelsen af ISIL.
Hvis det har været en mangelvare indtil nu, synes jeg sådan set, det er overraskende.
Men åbenbart er det et bidrag, som samarbejdspartnerne sætter meget pris på, og som vi så fra dansk side kan levere.
Derfor er det selvfølgelig en helt rigtig folketingsbeslutning, at vi leverer det bidrag nu til bekæmpelse af denne terrororganisation, som bestemt er i Danmarks interesse at bekæmpe med stort set alle midler.
Derfor er der god grund til at glæde sig over, at det er meget bredt i Folketinget – det tegner det til – at man står bag et sådant beslutningsforslag, som vi behandler her i dag.
Det er værd at understrege, at ISIL er en terrorbevægelse.
Jeg mener sådan set ikke, det er en stat, og heller ikke, at det nogensinde skulle blive til det og bære betegnelsen stat.
Det er en terrororganisation, intet som helst andet, og derfor bør alle stå sammen om at bekæmpe dem med de midler, der er nødvendige for, at den form for, skal vi sige manglende forståelse for værdier overhovedet finder vej til vores verdensdel.
Det er i vores egen interesse at bekæmpe dem med alle midler, og derfor støtter vi fuldt og helt op om det her beslutningsforslag om radarbidraget, som foreløbig er aftalt at vare de næste 12 måneder.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-20:
Det vil jeg tage til efterretning, men jeg vil nu holde fast i, at der i hvert fald er meget store problemer med den undertrykkelse, som IS udøver i de områder, de kontrollerer.
Og det er vi selvfølgelig også meget, meget interesseret i at være med til at bekæmpe.
Det kunne jeg godt tænke mig vi også snart kunne få en diskussion af i Folketinget.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det tror jeg også sagtens jeg kunne finde eksempler på.
Men spørgsmålet er: EU er ikke udemokratisk, men er det det samme som at sige, at EU er demokratisk, og at det er et fint sted at tage sådan nogle beslutninger, som dikterer lande en bestemt løsning?
Jeg mener, at vi sagtens kan skabe konflikter i verden, hvis vi ellers dikterer lande nogle bestemte løsninger i f.eks. flygtningespørgsmålet, som i de her uger kan få mennesker til at stikke ild på huse, hvori der bor flygtninge.
Det er helt vanvittige handlinger, og så mange følelser er der i det.
Derfor mener jeg, at vi jo godt må tænke os om og bruge vores både pædagogiske og psykologiske indsigt, når vi finder løsninger, og ikke bare, ligesom hr. Holger K. Nielsen siger: Når de er besluttet, skal de sgu følges.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det, der jo er vigtigt her, er at sige, at vi har nogle rammer omkring et samarbejde mellem de her lande i EU.
Så ja, kan det blive bedre?
I den grad.
Og det vil vi meget gerne være med til at gøre.
Vi har masser af forslag til, hvad man kunne gøre, for netop at få EU i en endnu bedre demokratisk retning.
Men vi mener stadig væk, at det er fornuftige rammer, der er omkring det her samarbejde mellem de forskellige medlemslande, også på et flygtninge- og asylområde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Danmark trak vores F-16-fly hjem, og det er vigtigt, synes jeg, at understrege, at det var efter endt mission.
Nogle gange har man ligesom igennem dagspressen kunnet få en fornemmelse af, at nu kunne de ikke længere osv.
Men jeg synes, det er vigtigt at understrege, at F-16-flyene og personalet leverede lige præcis den indsats dernede, vi som Folketing havde bedt dem om, nemlig 1 års indsats.
Danmark ønsker fortsat at deltage i den internationale kamp imod ISIL, imod Islamisk Stat.
Det har vi nu gjort uafbrudt igennem en længere periode, og jeg er glad for, at vi kan fortsætte med at give et bidrag.
Derfor hilser vi selvfølgelig udenrigsministeren og regeringens forslag om fortsat deltagelse velkommen.
Der er behov for, at vi yder et radarbidrag.
Det er et bidrag, som koalitionen har givet udtryk for kan være vigtigt i den videre kamp imod Islamisk Stat.
Det er et radarbidrag, som skal have base i Irak og skal etablere et luftbillede af operationsområdet i det østlige Syrien og det vestlige Irak, altså monitere og koordinere den samlede indsats af koalitionens fly, adskille civil og militær luftfart i området, styre kampflyene til og fra flytankning og i det hele taget være med til at hjælpe med til, at opgaverne kan blive løst.
Man kan ikke sige andet, end at det er en god og en vigtig opgave.
Det betyder så, som jeg sagde indledningsvis, at vi fortsat deltager i kampen imod Islamisk Stat, som jo ved gud stadig væk udgør en alvorlig trussel.
Vi sender også med det her er et signal til vores samarbejdspartnere om, at Danmark vil deltage, og at de ved, hvor vi er, når der er brug for det.
Så vi er alt i alt godt tilfredse med det forslag, som ligger her.
Vi synes, det er et bidrag, som er med til at hjælpe den internationale koalition i kampen mod Islamisk Stat. Der bliver også sagt i forslaget her, at man i givet fald skulle overveje et nyt F-16-bidrag.
Til det synes jeg der er et par enkelte ting at sige.
For det første gjorde vi en fremragende indsats dernede.
Jeg skal ikke afvise, at vi skal tilbage igen, men så skal det være, fordi der er et konkret behov, en anmodning om, at vi kan yde en indsats.
Og så tror jeg for det andet, at man, hvis man skal gøre det, skal tænke sig om.
Jeg tror, det var en hård belastning sidste gang at være ude et helt år.
Men alt i alt er vi tilfredse med det forslag fra regeringens side, som ligger her.
Det støtter Socialdemokratiet.
Marie Krarup (DF), 2015-10-20:
I Dansk Folkeparti ønsker vi at bidrage til at bekæmpe Islamisk Stat.
Islamisk Stat er en terrororganisation, der har forsøgt at slå til vidt forskellige steder på jordkloden.
Islamisk Stat har gjort sig bemærket med særligt ondsindede og grufulde terrormetoder og har desværre vist sig sværere at bekæmpe end først antaget.
Islamisk Stat kunne desværre også pønse på at slå til i Danmark.
Derfor er konflikten i Irak ikke bare en mellemøstlig borgerkrig.
Den er en trussel imod os selv, og derfor er det nødvendigt at være med til at bekæmpe Islamisk Stat.
Dette er det helt afgørende argument for, at Danmark fortsat bør være involveret i kampen imod Islamisk Stat.
I Dansk Folkeparti ville vi helst bidrage med mere skarpe våben imod Islamisk Stat, og derfor havde vi gerne set, at vore F-16-fly havde fortsat deres indsats, men vi må naturligvis respektere det faktum, at vores kampfly ikke kan være udsendt uafbrudt.
Der er behov for hvileperioder hjemme i Danmark, før de kan udsendes igen, og derfor er det en god løsning, at Danmark i denne hvileperiode bidrager med en radar, som der er behov for til at koordinere indsatsen imod Islamisk Stat.
Radaren udsendes ifølge nærværende beslutningsforslag i en periode på op til 1 år, som kan forlænges derefter.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det vil være fornuftigt at tage stilling til en eventuel fornyet udsendelse af F-16-flyene om 1 år, når radaren enten skal hjemtages eller eventuelt forlænges i indsatsen imod Islamisk Stat.
Som nævnt er Islamisk Stat en terrororganisation, der bør bekæmpes alle vegne, ikke blot i Irak.
Derfor er det også nedslående, at der i dag er formodninger om, at der findes Islamisk Stat-netværk i Europa.
Det er beskæmmende, at Danmark ikke i højere grad har været med til at blokere for Islamisk Stats udbredelse i Europa ved at underkaste den meget store flygtninge- og indvandrerstrøm, som man for øjeblikket ser i Europa, en nærmere kontrol.
Der er næppe nogen, der kan garantere, at der ikke i dag findes illegale indvandrere i Danmark med bånd til Islamisk Stat.
Grænsekontrol og registrering af indvandrere i transit til Sverige ville her være en effektiv metode, som vi i Dansk Folkeparti meget gerne så taget i anvendelse.
Det vil vi anbefale regeringen at tage op, så Islamisk Stats muligheder for at brede sig i Europa stækkes mest muligt, for det er desværre ikke tilstrækkeligt kun at bidrage i Irak.
Men det er naturligvis nødvendigt.
Dansk Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Tak for det.
Jeg synes helt bestemt, at fru Eva Flyvholm i sin jomfrutale her i Folketinget havde nogle relevante betragtninger omkring kampen mod IS og også omkring de udfordringer, der er vedrørende den irakiske regering.
Jeg kan bare ikke se, hvad det har at gøre med det her radarbidrag.
Og når nu det bliver sagt, at radarbidraget kan medvirke til, at Assad kan bombe sin befolkning, så synes jeg altså, at kæden hopper fuldstændig af. For hvad er der tale om her?
Der er tale om, at luftrummet skal overvåges.
Er det ikke en fordel, at man har styr på, hvad der flyver rundt i luftrummet?
Jeg mener: Vi har fly, der opererer fra Kuwait og flyver ind over Irak.
Er det ikke en fordel, at man har fuldstændig overblik over, hvad der er af andre fly i det område?
Er det ikke i det hele taget en fordel, at vi ved, hvordan luftrummet ser ud?
Hvordan kan oplysninger om luftrummet bruges af Assad til at bombe sin befolkning et helt andet sted end dér, hvor det her skal være operativt?
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-20:
Jo, selvfølgelig er det relevant at have oplysninger om luftrummet.
Men jeg tror, man må holde fast i, at lige nu ved vi bare ikke, hvad der konkret sker med de informationer, som danskerne kommer til at være med til at levere.
Det er jo noget af det, jeg efterlyser, og jeg håber da også, at forsvarsministeren vil komme med en klarere redegørelse for det her i løbet af processen.
Jeg synes da, det er meget, meget væsentligt at sikre de informationer.
Det her er jo et samarbejde med den irakiske hær – det håber jeg at hr. Holger K. Nielsen er klar over – så det er yderst relevant at se på, hvad den irakiske regerings samarbejde er med Assad og styret i Iran.
Vi ved jo, at der allerede er et samarbejde der.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jamen jeg ser stadig væk ikke meget relevans.
Jo, der er problemer i forhold til den irakiske regering.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det, man kan opfange, er jo civile fly.
Det kan f.eks. være iranske fly, det kan være russiske fly, der er der, så man ligesom kan sige: Okay, nu er der nogle fly, der er der, så man så ligesom ved, at nu er der et russisk fly der, og så er der noget, man ikke kan gøre, eller noget, man kan gøre.
Det synes jeg da ikke har noget at gøre med, at Assad kan begynde at bombe sin egen befolkning.
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-20:
Og det er jo noget af det, vi må have afklaret.
Men i forhold til spørgsmålet om, hvorfor vi i det hele taget er kritiske over for det her bidrag, når det ikke på samme måde er militært, som ordføreren også spurgte til før, vil jeg sige, at man jo går ind med en del af en militær støtte til styret i Bagdad og det militære samarbejde, der er med den irakiske regering.
Og det er lige præcis det, jeg mener vi bliver nødt til at overveje, altså om det er den rigtige måde at bekæmpe IS på.
For den undertrykkelse, som den irakiske regering har udført over for sin egen befolkning, bl.a. i de sunnimuslimske områder, har været med til at give fremdrift for IS.
Så der mener jeg vi er nødt til at se på om vi kan gøre det på en anden måde.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg skal bare spørge helt afklarende, om jeg hørte forkert, for jeg synes, at jeg hørte Eva Flyvholm kalde det for højreekstremisme: Er det rigtigt?
Så vil jeg i øvrigt sige tillykke med jomfrutalen.
Eva Flyvholm (EL), 2015-10-20:
Ja, jeg vil sige, at det i hvert fald er en form for meget reaktionær ekstremisme, der er udtryk for.
Her handler det jo bl.a. om, at kvinder ikke må have demokratisk medbestemmelse, og at der ikke må være en mangfoldighed af forskellige folk.
Altså, det er, hvad jeg opfatter som en højreekstremisme, og det er ikke for at sammenligne med nogen partier i det danske Folketing.
Men der er tale om en meget totalitær tilgang.
Det er jo ikke en demokratisk tilgang, som jeg tror vi alle sammen gerne så der skulle være.
Det, der grundlæggende er problemet ved IS, er jo netop den her ekstreme undertrykkelse, der er, af folk.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Altså, jeg føler mig næsten kaldet til sådan at belære om, at højre-venstre-skalaen handler om graden af omfordeling i samfundet, altså om man skal have en stor eller lille stat, og hvor meget man skal betale i skat.
Og jeg har lidt svært ved at se, at det har ret meget med det at gøre.
Så vil jeg bare advare Enhedslisten mod at definere alt det, som Enhedslisten ikke kan lide, som havende noget med højre at gøre, for sådan hænger det ikke nødvendigvis sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Det takker jeg for.
Jeg tror ikke, der lå et direkte spørgsmål til mig i det.
Men måske kan jeg spørge udenrigsministeren, som går på talerstolen lige om lidt, om han kunne fortælle lidt om, hvordan Danmark stiller sig i EU i spørgsmålet om, hvorvidt man bør indlede mere eller mindre direkte forhandlinger med Assad.
Jeg forstår, at der i øjeblikket er forskellige holdninger, hvor bl.a. USA og Tyskland advokerer for et mere direkte forsøg på at indgå i forhandlinger med regimet i Damaskus med henblik på at lukke det, hvorimod andre lande i EU ønsker det modsatte.
Alle er jo enige om, at Assad ikke er løsningen i fremtiden, og at der må være tale om en overgang, men hvor placerer den danske regering sig i den debat?
Det kunne være interessant at høre, hvis udenrigsministeren kunne kommentere det.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil gerne sikre mig, at vi forstår hinanden.
Når jeg siger, at når man har sagt A, må man også sige B, så er det jo ikke en eviggyldig sandhed.
Men det, jeg mener her, er, at på baggrund af hvad jeg har talt med folk om, så har jeg fået den opfattelse, at når soldater bliver sendt ud, så er de så pligtopfyldende og så dedikerede, at det er meget sjældent, at man spørger ret meget.
Man handler og løser opgaverne med bravour, som udenrigsministeren også fortæller det danske forsvar gør.
Jeg tror, vi er absolut i top.
Og det er der, jeg siger, at når man har sagt A, må man også sige B.
Mange soldater siger, at det, der skal til for at vinde krigen dernede, er landstyrker.
Og hvis vi så siger, at at det er de lokale, irakerne, der skal gøre det, og man så ser på, hvordan det går med vores uddannelsesprogrammer dernede, så ville jeg godt nok have en meget underlig fornemmelse, når forsvarets højtstående ansatte dernede siger, at irakerne ikke har lyst til at bidrage til at løse den her konflikt.
Så tænker jeg, at det må være hårdt at tage ud som dansk soldat.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Tak, formand.
Vi er tilfredse med, at regeringen har besluttet at trække F-16-flyene hjem.
Det er vel indlysende nok, at når det så direkte blev sagt, at det hverken fungerer med personalet eller materiellet, så går det ikke, at vi fortsætter den mission.
Vi har ingen problemer med, at F-16-bidraget erstattes med en radar.
Som jeg også tidligere har antydet i nogle korte bemærkninger, synes jeg sådan set, at der er tale om, at vi yder et mindre militariseret bidrag end tidligere, og derfor kan jeg ikke forstå, at man kan være imod, at vi får en bedre overvågning af luftrummet der, hvor vi skal operere.
Jeg var selv med den tidligere forsvarsminister på en flyvetur i et transportfly mellem Kuwait og Al Asad-basen i Irak, og jeg kan garantere, at da var jeg meget glad for, at man der var helt klar over, hvad der ellers var af fly i luften, da vi fløj den tur – det må jeg sige.
Jeg synes bestemt, det ville have været helt forfærdeligt, hvis man ikke havde været klar over, hvad der ellers var.
Så det er vigtigt af hensyn til sikkerheden, at man har et overblik over luftrummet.
For vi ved jo ikke, hvad behovet er til den tid.
Vi kender ikke situationen i Irak til den tid.
Vi kender heller ikke situationen i det danske forsvar, hvor der jo er meget, meget store økonomiske problemer og meget, meget store problemer med hensyn til personellets tilfredshed med at være ansat i forsvaret.
Og der er nye udfordringer i forhold til nærområderne og nye udfordringer i Arktis.
Derfor er vi jo simpelt hen nødt til at vurdere den fremtidige indsats i Irak, i forhold til hvad der i øvrigt er af opgaver i forsvaret og hvad man kan præstere, men også i forhold til hvordan vi får analyseret hele situation.
Det er jo helt underligt, at man ikke vil analysere, hvad effekten af indsatsen har været.
Jeg er ikke i tvivl om, at kurderne er blevet hjulpet ved den allierede luftmission.
Det er jeg ikke.
Men der er da nogle problemer omkring den irakiske regering, som det er blevet påpeget.
Og det bliver vel yderligere intrikat af, at russerne nu også er kommet af sted og tilsyneladende også arbejder tæt sammen med den irakiske regering.
Vi ved, at iranerne også opererer i luften.
Det vil sige, at der rent ud sagt er tale om et hvepsebo, som man da er nødt til at analysere nærmere: Gør vi det rigtigt?
Kunne vi gøre noget andet?
Det mangler vi fuldstændig et analysearbejde af, og derfor går man rent ud sagt med hovedet under armen i det her, når man siger, at vi pr. automatik skal sende F-16-flyene af sted igen.
Jeg kan kun se det som et udtryk for, at man ligesom vil vise symbolsk styrke, altså at vi er med i første række osv.
Jeg synes ikke, det er et godt grundlag at føre sikkerhedspolitik på fra dansk side, så det undrer vi os meget over.
Men som sagt stemmer vi for det her beslutningsforslag.
Det anser vi for at være ret ukontroversielt.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg tror også, det er hårdt at tage ud som dansk soldat, og derfor er der grund til at rose alle dem, der har været ude.
Jeg tror også, at vi undervejs er blevet meget, meget bedre til at tage imod dem, når de kommer tilbage, både med hele vores veteranpolitik, men også i forhold til at kunne lave en beskrivelse af, hvad deres indsats har betydet for det politiske mål, der var i forbindelse med udsendelsen.
Jeg mener fortsat, at når vi kigger på, hvad det er for styrker, der er til stede i området, både de kurdiske styrker fra den nordlige del af Irak og de irakiske sikkerhedsstyrker i området, så kan vi se, at det ikke er et problem, at der er for få landstyrker.
Det er nærmest et problem, at der lige nu er for mange.
Og jeg synes da, at især det, at Hizbollah, den iranske republikanske garde og Rusland er kommet til med landstyrker, gør problemet større.
Vores klare appel til Rusland fra både Danmarks og EU's side er sådan set, at de nedtrapper konflikten i stedet, som de gør i øjeblikket, at optrappe konflikten.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Det er heller ikke så meget for at tale om, at danske landstyrker skal derned eller frygten for det.
Det handler mere om, at jeg gerne vil påpege, at hvis man vælger at optrappe og eskalere, så der skal flere styrker til, så får man i hvert fald et problem i det danske forsvar, fordi ressourcerne er så knappe, som de er lige nu.
Og ud fra det, veteranerne fortæller os, tænker jeg egentlig, at grunden til, at man lukker Irakkommissionen, må være, at der er noget, man ikke ønsker skal komme ud, som er værre end det, man jo oplever lige nu – den meningsløshed, der er lige nu.
Grunden til, at man lukker Irakkommissionen, er jo simpelthen, at man vil holde fast i noget.
Den danske befolkning undrer sig over, hvad det her egentlig gavner, og der lander der jo så et ansvar hos vores veteraner.
Jeg tror egentlig ikke, det er regeringens ønske, at det er sådan, men det er det, der kommer til at ske.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Vi lukker ikke Irakkommissionen, fordi der er noget, der ikke må komme frem.
Vi lukker den, fordi vi mener, at det, der er relevant, er kommet frem.
Det, der er relevant, er nemlig, hvad grundlaget for, at vi valgte at gå i krig, var.
Vi valgte at gå i krig på baggrund af B 118 fra folketingssamlingen 2002-2003.
Og hvis man finder en almindeligt udprintet version frem, vil man på side 3 under IV kunne se en lang række af begrundelserne for, at Danmark valgte at gå i krig.
Og det er altså ting, som var faktuelt konstaterbare.
Det var, at Saddam Hussein ikke samarbejdede med FN's Sikkerhedsråd.
Det var, at FN's Sikkerhedsråds resolution 1441 var overtrådt.
Det var, at samarbejdet med FN's våbeninspektører var en forudsætning for en fredelig afvæbning af Irak.
Det var, at de sagde, at det havde været forgæves at lave et samarbejde mellem våbeninspektørerne og Irak osv. osv.
Vi havde et meget klart grundlag for, hvorfor Danmark gik i krig, og derfor var det politisk drilleri at nedsætte en Irakkommission.
Vi mener, at det var spild af penge, og derfor valgte vi at nedlægge den.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg kunne forstå på ministeren, at han gør meget ud af at tale al-Abadi op til at være en mand, som vi er nødt til at arbejde sammen med, og at han ligesom udgør en eller anden progressiv rolle i alt det her.
Der er jeg altså alligevel nødt til at spørge, om det ikke ifølge ministeren er et problem, at russerne nu har indgået et meget, meget tæt samarbejde med al-Abadi.
Man arbejder også meget tæt sammen med irakerne om efterretningsvirksomhed, og det gør man i øvrigt også med iranerne.
Det, at Rusland er kommet ind, er jeg helt enig i er særdeles, særdeles problematisk, fordi de støtter Assad i Syrien.
Og det er da lidt underligt, at al-Abadi bidrager til det samarbejde, som regeringen i Bagdad har indledt med russerne.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg tror, at i forhold til at håndtere Irak må man tage med, at alt er relativt.
Og når al-Abadi er en god allieret, så er det set relativt i forhold til hans forgænger, og fordi vi kan se, at al-Abadi har en mere inkluderende tilgang til tingene.
Han forsøger i højere grad at samle, og han har en mere progressiv indstilling til at integrere de religiøse og etniske dele af den irakiske hær – ikke at den nødvendigvis er progressiv, men den trods alt mere progressiv
Jeg synes også, der er problemer i forhold til, hvordan der samarbejdes med Iran og med Rusland.
Men det betyder ikke, at vi skal sige, at så kan vi ikke samarbejde med al-Abadi.
Det er vi nødt til at gøre, hvis vi ønsker at holde sammen på Irak, og vi er nødt til at gøre det, hvis vi ønsker, at vi i den nuværende ledelse i Irak har nogle, som forsøger at tage de ting, som vi har sagt til dem, til sig, og forsøger at gøre det bedre, end det er blevet gjort hidtil.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Udenrigsministeren må da erkende, at det er en sådan lidt aparte situation, at vi har det her meget tætte samarbejde med en mand, der arbejder lige så tæt sammen med dem, som vi faktisk er imod.
Og det vil reelt sige Assad i Syrien, for det er jo ham, som russerne støtter.
Vil ministeren ikke medgive, at det er et meget kraftigt problem, at Rusland er gået ind, som de har gjort, og støtter Assad, og at iranerne også gør det, og at det er et problem, at al-Abadi bidrager til, at de kan gøre det?
Man må da have nogle overvejelser om, hvad det giver af udfordringer for os i koalitionen og for spørgsmålet om, hvordan vi kan håndtere hele situationen omkring ikke bare IS, men også omkring at få fjernet Assad i Syrien.