runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Jo, vi kunne have gjort en række ting, men vi har gjort det, vi mener er mest hensigtsmæssigt i forhold til at rette ind efter EU-dommen.
Og der er jo altså også noget med beskyttelsen af børnene.
Der er jo ikke nogen, og det tror jeg heller ikke ordføreren eller ordførerens parti har, der har en interesse i at familiesammenføre børn, hvor barnet bliver revet væk fra en forælder, det måske er meget mere tilknyttet til, og en hjemstavn, det måske er meget mere tilknyttet til, for så at komme til Danmark til en forælder, det måske slet ikke kender, og et land, det slet ikke kender.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-31:
Det er jo normalt sådan, at når der kommer en dom, retter man ind efter den.
Og hvis jeg kender skiftende regeringer korrekt, skynder de sig at rette ind, når der kommer en dom fra EU-Domstolen.
Derfor ser vi helst fra Dansk Folkepartis side, at der kommer klarhed på området.
Klarheden bliver så gennem den lovgivning, som flertallet forhåbentlig vedtager, så det ikke er EU-Domstolen, der i sidste ende kommer til at afgøre det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Det undrer mig, at ordføreren siger, at det skulle være så frygtelig enkelt, og at det kun handler om 2-årsreglen.
Som jeg nævnte tidligere, er der bl.a. i præmis 66 en henvisning fra EU-Domstolens side til, at man er bekymret for, om vurderingen af det her integrationspotentiale foretages på grundlag af tilstrækkelig præcise, objektive og ikkediskriminerende kriterier.
Hvis ordføreren for Liberal Alliance mener, at den her EU-dom er så ukompliceret og simpel, kan ordføreren så ikke lige redegøre for præmis 66 i dommen og for, om man med den her lovændring kommer i overensstemmelse med den præmis?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-31:
Vi kan være i hvert fald bede ministeren om at redegøre for, hvorledes det foregår, og eventuelt forklare, om man har mulighed for at præcisere noget i den anledning.
Det, som er det væsentlige, er spørgsmålet om undtagelsesbestemmelsen.
Og man skal jo huske på, at der også var nogle regler tilbage før 2012, før fru Johanne Schmidt-Nielsen og jeg selv og andre var med til at ændre dem sidst.
Så jeg mener sådan set ikke, at man kommer hen på et andet grundlag, end man var.
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Det kan jeg ganske enkelt ikke svare på på stående fod.
Det kan også være, at der ikke kan det, men jeg kan i hvert fald sige, at regeringen har fundet det helt nødvendigt at hastegennemføre den her lovgivning netop for at lukke det hul, som der er, og vi har så benyttet lejligheden til også at foretage en yderligere opstramning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Det var hastedelen, jeg spurgte til.
Det spørgsmål kommer jeg selvfølgelig til at stille skriftligt.
Kan ministeren så redegøre for, vurdere, sandsynliggøre – for det må vel være grunden til, at man ønsker at sætte aldersgrænsen ved 6 år – hvor mange børn det så er mellem 6 og 8 år, som man vurderer vil være ikkeintegrationsegnede og derfor er en del af den stramning, som ministeren selv fremfører som formålet med lovgivningen?
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Nu er det jo rent faktisk ikke sådan, at vi ved præcis, hvem det er, der vil søge familiesammenføring i Danmark.
Så derfor kan jeg jo selvsagt ikke svare på spørgsmålet med et eksakt tal.
Og ja, der er en politisk uenighed, og det kan vi lige så godt stå ved, og den kan vi jo sagtens diskutere, og det er helt relevant at diskutere det, men her skilles vandene nok bare i Folketinget; det tror jeg vi må sige.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Tak for ordet.
Der, hvor vandene skilles, er, at jeg har enormt svært ved at se, at et 6-årigt barn ikke er integrerbart.
Kunne ministeren svare på det?
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Jeg kan sige, at de kriterier, der bliver lagt til grund, jo er og skal være så brede som overhovedet muligt, og så skal der foretages en vurdering, der er så objektiv og så præcis som overhovedet muligt, og som selvfølgelig heller ikke må være diskriminerende.
Men noget af det, man lægger vægt på, er jo f.eks. sprog, det er tilknytning og hvilke intentioner forældrene har med at familiesammenføre.
Man ser jo bredt på det, når man vurderer, om et barn er integrerbart, og så er der givetvis nogle 6-årige, der vil være det, og nogle 6-årige, der ikke vil være det, men det er det jo ikke op til mig at bedømme.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Det er helt klart, at vi der har en politisk uenighed, for jeg har meget svært ved at forestille mig, at et 6-årigt barn ikke er integrerbart, hvis det kommer til Danmark på det tidspunkt, hvor det er 6 år.
Nu sagde jeg jo fra talerstolen, at jeg havde hørt ministeren sige i P1 i morges, at det her lovforslag kunne være på kant med menneskerettighederne.
Hvordan er det, ministeren kan fremsætte et forslag, som ministeren selv mener er på kant med menneskerettighederne?
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Det her forslag er ikke på kant med menneskerettighederne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Tak for det.
Kan ministeren oplyse, om der findes eksempler på, at der er faldet en EU-dom, som Danmark har skullet rette ind efter, og at man derefter har hastebehandlet på 2 dage?
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Nu ved jeg, at der rent faktisk er blevet stillet et skriftligt spørgsmål lige præcis om præmis 66.
Men selvfølgelig er der taget højde for det, og som jeg husker det, der står i selve præmissen, er det sådan set ikke, at der bliver hævet øjenbryn eller noget.
Som jeg forstår det, og som jeg husker det, er det en anmærkning om, at det jo skal være præcist og ikkediskriminerende og selvfølgelig objektivt.
Ikke dermed sagt, at det ikke har været det hidtil, men det er blot en præcisering af, at det skal det selvfølgelig også være fremadrettet.
Men nu bliver der svaret skriftligt på det spørgsmål, som er blevet stillet, og det vil selvfølgelig ske hurtigst muligt.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Tak til formanden.
Jeg vil helt indledende sige, at der er to forhold i det her lovforslag, som vi finder rigtig beklagelige.
For det første, og det har allerede været nævnt, synes vi, det er rigtig kritisabelt, at vi endnu en gang skal have en hastebehandling.
Der er jo en grund til, at vi har den almindelige lovproces, som vi har, nemlig at det er vigtigt at få hørt alle relevante parter.
Der er en overhængende risiko for, at det, når vi hastebehandler, medfører utilsigtede konsekvenser i lovgivningen og decideret lovsjusk.
Det kunne man måske sige der er tale om her, når vi også skal behandle det om ferie.
Det kunne man måske godt sige har været lovsjusk.
For det andet finder vi sammenblandingen af de to forslag, som vi også har været inde på, i et lovforslag kritisabelt.
Det er endnu en gang et eksempel, som jeg synes vi har set rigtig mange af, på, at man sammenblander forslag, som ingenting har med hinanden at gøre.
Den del, der handler om fejl i lovgivningen om at udvide personkredsen for modtagelse af integrationsydelse, har ikke spor at gøre med familiesammenføringsreglerne.
I virkeligheden kan jeg sådan set
ikke forestille mig, at der vil være rigtig meget debat om den del af lovforslaget.
Så vi vil rigtig gerne se en opsplitning af forslaget.
Som sagt kan jeg støtte den del af lovforslaget, der handler om at rette op på fejlen i lov nr. 300, således at mennesker, som bliver sat på integrationsydelse, selvfølgelig kan få den ferie, de har ret til.
Det, vi derimod ikke kan støtte, er den del af lovforslaget, som vedrører reglerne for familiesammenføring.
Det er selvfølgelig fuldstændig klart, at man skal reagere på en dom fra EU-Domstolen.
Men jeg kan ikke se nogen som helst grund til, at det skal hastebehandles, og jeg kan heller ikke se, at den model, som regeringen og ministeren har valgt, er den rigtige.
Ministeren udtalte i Danmarks Radio i morges, sådan som jeg hørte hende – og det er muligt, det er et fejlcitat, og så beklager jeg – at det kan være på kant med menneskerettighederne.
Er det et fejlcitat?
Jeg mener nemlig også, at det var det, jeg hørte, og jeg blev en anelse overrasket over det.
Alternativet synes ikke, det er den rigtige vej at gå at tage endnu en såkaldt procesrisiko – det var i hvert fald et citat fra Venstres ordfører.
Jeg har helt grundlæggende den holdning, at børn bør have mulighed for at bo sammen med deres forældre her i Danmark.
Derfor har vi også den holdning, at den mest ordentlige måde at imødekomme EU-Domstolens kendelse på ville være helt at afskaffe vurderingskravet om en vellykket integration for børn.
Derfor skal jeg indstille, at lovforslaget bliver opsplittet.
Alternativet kan i så fald stemme for det omkring ferierettighederne.
Hvis det er sådan, at det ikke bliver delt op, vil vi stemme nej til det samlede forslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
I Det Radikale Venstre har vi sammen med andre partier, som der blev gjort opmærksom på her, anmodet om, at dette lovforslaget deles op i to.
Det giver ingen mening, at vi skal tage stilling til ret til ferie for mennesker, der nu skal på integrationsydelse, samtidig med at vi i samme lovforslag skal behandle strammere regler for familiesammenføring med børn på helt ned til 6 år.
Det er altså noget gedigent sjusk, især når vi så samtidig på 2 døgn skal hastebehandle et lovforslag, der på den her måde så alvorligt griber ind i små børns muligheder for at være sammen med deres forældre.
Det mener vi faktisk er forkasteligt.
Jeg er helt med på, at regeringen er blevet vant til at hastelovgive, men jeg mener, at den udviser en gennemgående disrespekt for folkestyret og ikke mindst for alle de mennesker, der kunne give høringsbidrag og gøre os klogere på konsekvenserne af det her forslag.
Civilsamfundet, organisationer, der ved så meget om det her, bliver ikke hørt.
Og nok allerværst betyder det, at vi som lovgivere ikke oplyses på det niveau, som vi burde for at kunne lovgive.
Det er en tendens, at det ikke er nødvendigt at diskutere noget længere, og det er heller ikke nødvendigt, at vi alle sammen bliver klogere.
Pyt med input fra eksperter, pyt med, at de folkevalgte, vi, har en reel viden om, hvad der stemmes om.
Man har øjensynligt sit flertal.
Hvad er det for en magtarrogance?
Hvad er det for en cirkusforestilling, som vi tvinges til at deltage i?
En ting er, at ministeren prioriterer at skælde unge drenge ud på Nørrebro for at hænge ud på gadehjørnet uden at kere sig om, hvorvidt de faktisk er i gang med en uddannelse eller job, men skulle vi ikke tage det, der foregår her i huset, på hjemstedet for vores demokrati, en hel del mere seriøst end det?
Derudover er vi som Enhedslistens ordfører grundlæggende imod, at børn skal vurderes på, om de lever op til kriterier om integrationsegnethed.
Børn på 6 år har ret til at være sammen med deres forældre, også når forældrene er i et andet land.
Regeringen kunne have reageret på mange andre måder for at leve op til EU-dommen.
Man kunne have sat grænsen ved 8 år, man kunne selvfølgelig også helt have droppet integrationsegnethedsvurderingen, eller man kunne have lovgivet i en proces, så der var tid til at høre eksperter, civilsamfundet, de mennesker, som lovgivningen handler om.
Men vi er selvfølgelig glade for, at det ser ud til, at der tegner sig et flertal, så vi kan komme til at stemme om de to forskellige dele af lovforslaget.
Vi støtter selvfølgelig, at mennesker, der nu overgår til integrationsydelse, men egentlig havde optjent ferie, kan afholde deres ferie.
Så den del vil vi gerne stemme for, men ikke den her del, der handler om børns ret til at være sammen med deres forældre og om, hvorvidt de er integrationsegnede eller ej.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-31:
Tak, formand.
Det glæder mig meget at blive kaldt op på den måde.
Genvalg til formanden, synes jeg.
Da vores ordfører, hr. Jacob Mark, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af SF sige følgende: I SF er vi skeptiske over for regeringens forslag om at ophæve 2-årsfristen i sager om familiesammenføring med børn. Forslaget vil indebære, at i forhold til i dag skal flere børn over 6 år, som skal genforenes med en herboende forælder, integrationsvurderes.
Lovforslaget udvider samtidig målgruppen, idet yngre børn i alderen fra 6 til 8 år nu også skal kunne integrationsvurderes.
Vi mener, at børn fortsat bør have særlige rettigheder i forbindelse med sagsbehandling om familiesammenføring.
Små børn skal ikke integrationsvurderes, før de måske, alt efter skønnet, kan blive sammenført med deres herboende forælder.
Vi er indforstået med, at der allerede i dag er en række undtagelser fra reglen om at skulle integrationsvurderes, men det ændrer ikke ved, at der med dette forslag er tale om en forringelse af børns muligheder for at blive genforenet med en herboende forælder. Vi anerkender, at det kan forhindre en god integration, hvis en forælder bevidst venter med at indgive ansøgning om familiesammenføring, til deres børn er næsten voksne, og at det efterfølgende kan give flere udfordringer med at få barnet godt integreret i det danske samfund.
Det er selvfølgelig afgørende, at vi tilpasser dansk lovgivning i lyset af EU-Domstolens afgørelse i Gencsagen, men vi mener, der bør være andre måder at tilpasse lovgivningen på, som netop ikke på et generelt plan forringer børnenes rettigheder.
Vi vil derfor stille en række spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
For så vidt angår den anden del af lovforslaget, som vedrører overgangsregler for personer, som overgår til integrationsydelse, er vi positive over for at sikre, at de nuværende uddannelseshjælps- og kontanthjælpsmodtagere kan afholde deres optjente ferie, selv om de senere får integrationsydelse.
Vi vil i den forbindelse foreslå, at lovforslaget opdeles – og her er vi enige med en række andre partier – så det bliver muligt at stemme særskilt om de to dele af lovforslaget.
Det indebærer, at vi får en meget sammenpresset udvalgsbehandling, og at der ikke forud for behandlingen af lovforslaget vil være gennemført en ordentlig høringsproces.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Tak for det.
Som ministeren ganske rigtigt siger, vil målgruppen af børn, der nu udsættes for integrationspotentialevurdering, blive udvidet, fordi også 6- og 7-årige børn nu skal integrationsvurderes med den risiko, det nu engang indebærer, for, at de kan få at vide: Næ, vi synes ikke, du er integrerbar.
Du må ikke komme og være sammen med din mor eller far her i Danmark.
I dag er grænsen jo reelt 8 år.
Hvad er argumentet fra regeringens side for at udvide målgruppen?
Hvad er argumentet for, at også 6- og 7-årige børn skal udsættes for den her integrationspotentialevurdering?
Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har fuldstændig ret i, at man også kunne have sagt 8 år.
Man kunne også have sagt 10 år, og man kunne have sagt mange andre ting.
Men vi har valgt at bruge 6-årsgrænsen, og det har vi, fordi vi ønsker en reel opstramning på det her område, og det får vi med det her.
Det synes jeg er soleklart, og det er der overhovedet ingen grund til at skjule.
Men lad mig nu også lige sige, at det jo er vigtigt, at det både er præcist, objektivt og selvfølgelig ikkediskriminerende, når man foretager de her vurderinger af integrationsegnetheden.
Derfor mener jeg ikke, det foregår på den måde, som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, når fru Johanne Schmidt-Nielsen bruger et sprog, som at man udsættes for, og at man risikerer at få at vide, at man ikke er integrationsegnet.
Sådan foregår det jo ikke.
Det er objektivt; det er så præcist, som sådan noget overhovedet kan være; og det er selvfølgelig ikkediskriminerende.
Men her er en politisk uenighed, og det synes jeg lige så godt vi kan stå ved.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Jeg er glad for, at ministeren lige præcis bruger ordene præcise, objektive og ikkediskriminerende kriterier.
Men det er faktisk lige præcis en del af den her EU-dom.
Altså, EU-dommen handler ikke kun om 2-årsgrænsen.
Der udtrykkes også bekymring for, om vurderingen af integrationspotentialet i et barn på f.eks. 7 eller 10 år foretages på baggrund af præcise, objektive og ikkediskriminerende kriterier.
Kan ministeren med sikkerhed sige, at det vil være i overensstemmelse med dommen, altså også præmis 66, når den her lovændring gennemføres, eller er det her endnu et område, hvor man løber procesrisiko, som I kalder det?
Men kan ordføreren henvise til et eller andet sted, hvor EU siger, at den danske lov og praksis skal ændres nu og ikke efter sommerferien, så man kunne nå at få en høringsproces?
Kristian Jensen (V), 2016-05-31:
Jeg skal ikke gøre debatten om forslaget her ret meget længere.
Den store enighed, der er bag forslaget til vedtagelse, viser jo, at det her er et emne, som Folketingets partier ser meget ens på.
Der var dog alligevel et par enkelte kommentarer, som jeg vil give et enkelt ord med på vejen.
Jeg blev bl.a. spurgt om min holdning til konkrete virksomheders investeringer.
Jeg synes ikke, at det tilkommer mig at kommentere enkeltvirksomheders investeringer, men jeg vil bare som en tilkendegivelse af, hvad jeg mener, genoplæse den sidste sætning i det forslag til vedtagelse, som hele Folketinget står bag, nemlig at vi opfordrer danske virksomheder til at udvise særlig agtpågivenhed ved engagement i områder med uafklaret suverænitet som Vestsahara og sikre, at deres kommercielle aktiviteter ikke skader lokalbefolkningen.
Det håber jeg at alle danske virksomheder noterer sig og respekterer i deres arbejde.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Jeg vil også gerne spørge: Når f.eks. danske virksomheder agerer dernede, og det har vi fået en rapport om nu, er det så ikke en god idé, hvis udenrigsministeren inviterer de navngivne eller inviterer bredt til at orientere om, hvordan forholdene nu er i Vestsahara, og hvad grunden er til, at vi har vedtaget et sådant stykke papir?
Jeg er ikke helt sikker på, at alle de organisationer og institutioner lige sidder og lytter til fjernsynet i øjeblikket eller rekvirerer papirerne, når de tager til Marokko og Vestsahara og vil lave forretninger.
Det er den ene ting.
Jeg kan se, at ministeren i det skriftlige svar siger, at det kender han ikke noget til.
Jeg mener, det er vel lidt vigtigt, at vi værner om vores journalister, når de tager ud i verden for at hjælpe os med at få et billede af, hvordan der ser ud.
Kristian Jensen (V), 2016-05-31:
Allerførst vil jeg sige, at der desværre er flere konfliktområder i verden, end Udenrigsministeriet har mulighed for at dække i det omfang, jeg gerne kunne ønske mig.
Når det er sagt, så er det klart sådan, at vi selvfølgelig gerne ønsker, at danske virksomheder kender og efterlever de vedtagelser, herunder ånden i de vedtagelser, som Folketinget gennemfører.
Jeg tror nu alligevel, at langt de fleste virksomheder, der måtte vælge at interessere sig for investeringer i Vestsahara, er medlem af en eller anden form for organisation som f.eks. DI eller DE, Håndværksrådet eller noget andet.
Derfor kunne en rationel udnyttelse af vores ressourcer være, at vi tager en dialog med disse interesseorganisationer for at sikre, at de den vej igennem har mulighed for at gøre deres medlemmer opmærksomme på, hvad vilkårene er. I forhold til pressefriheden er det sådan, at Udenrigsministeriet både gennem borgerservice og gennem den politiske afdeling altid arbejder for at hjælpe danske journalister, der måtte være kommet i bekneb, herunder at være i den situation, at de bliver smidt ud eller mishandlet eller andet af enkelte lande.
Der synes jeg også at vi fra Udenrigsministeriets side har haft og fortsat vil have en aktiv rolle i at forsvare danske journalisters mulighed for at orientere om, hvad der foregår i verdens brændpunkter.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Jeg synes, det er en rigtig god idé at prøve at orientere organisationerne om det.
Kunne det så ikke blive udbygget med, at når man f.eks. går ind på hjemmesiden – det har jeg selv prøvet, når jeg har rejst rundtomkring – for at se, om der er nogle problemer i et område, så kunne der være et link til noget, man skulle være opmærksom på, f.eks.: I øvrigt er der en beslutning i Folketinget, der hedder sådan og sådan og sådan, og som er Folketingets holdning til de her ting.
Det kunne måske gøres meget enkelt.
Ud over det vil jeg høre, om ikke ambassaden kunne gå lidt aktivt ind i f.eks. sagen om de politiske fanger – det er jo voldsomme brud på menneskerettighederne, der sker i Marokko – og så gøre ligesom andre ambassader, nemlig følge det, rapportere lidt hjem, så vi ved, hvordan det ser ud bag facaden.
Kristian Jensen (V), 2016-05-31:
Jeg tager imod alle gode ideer til, hvordan vi rationelt kan udføre vores kommunikationsopgave, og jeg vil selvfølgelig kigge på, om det er en mulighed at gøre det.
Altså, vores ambassade i Marokko er en meget, meget lille ambassade med én udsendt diplomat, så der er selvfølgelig grænser for, hvor mange muligheder der er.
Men det er jo netop en ambassades opgave at sørge for at videreformidle et lands politik til den relevante regering, herunder også videreformidle vores politik i forhold til både overtrædelse af menneskerettigheder, overtrædelse af pressefrihed, samarbejde med FN og ønsket om at finde en fredelig og forhandlet løsning på Vestsaharas fremtid.
Mette Gjerskov (S), 2016-05-31:
Altså, for det første er det vældig positivt, at vi alle sammen kan være enige om det her forslag til vedtagelse.
Men jeg hørte ministeren sige, at det kunne være en rigtig god idé at tage initiativ til en dialog med danske virksomheder eller deres erhvervsorganisationer.
Jeg vil derfor spørge, om ministeren så har tænkt sig at tage initiativ til en dialog med virksomheder om, hvis de nu skulle få den uheldige idé at samarbejde og handle i Vestsahara, hvor det ikke er til fordel for lokalbefolkningen.
Vil ministeren tage sådan et initiativ?
Kristian Jensen (V), 2016-05-31:
Det er klart, at hvis det er sådan, at virksomheder kontakter Udenrigsministeriet, så orienterer vi dem om de forhold, der måtte være.
Jeg tror, en del af udfordringen er de tilfælde, hvor virksomheder ikke kontakter Udenrigsministeriet og på bagkanten af en beslutning bliver orienteret om, hvad der egentlig foregår.
Der kan det være sværere for os at begynde at bruge den forklaring og fortælling.
Derfor er det, jeg tror, at en mulighed kunne være at tage kontakt til interesseorganisationerne for bredt at afdække og orientere om, hvad det er for en holdning, der er i det danske Folketing og den danske regering, til aktiviteter i Vestsahara.
Og det er den vej, jeg ønsker at gå.
Mette Gjerskov (S), 2016-05-31:
Så det skal forstås sådan, at ministeren vil tage initiativ til et møde med de interesseorganisationer?
Det var det, jeg gerne ville frem til, nemlig om det er det, ministeren har tænkt sig gøre.
For det synes jeg ville være vældig positivt.
Så synes jeg jo også, at når man går ud fra, at der er mange, der, som hr. Christian Juhl siger, benytter sig af Udenrigsministeriets hjemmeside, og når der nu slet ikke ligger nogen rejsevejledning om Vestsahara, så kunne det måske også være et sted, hvor man kunne opfange de virksomheder, som ikke måtte være informeret om Folketingets holdning til handel med Vestsahara.
Magni Arge (T), 2016-05-31:
Tak for det.
Tjóðveldi støtter ubetinget saharawifolket i deres krav om en folkeafstemning om Vestsaharas fremtid på basis af folkeretten og den aftale, der blev indgået i FN-regi i 1991.
Forløbet i den her konflikt har siden 1975 været en tragedie, og det er også en tragedie, at verdenssamfundet tilsyneladende totalt ignorerer den ulykkelige situation, som saharawifolket befinder sig i.
Derfor synes jeg, det er meget glædeligt, at et enigt Folketing med det forslag til vedtagelse, som ligger på bordet, bakker folket i Vestsahara op.
Jeg støtter det fuldt ud, og jeg skal i den forbindelse også hilse fra Aaja Chemnitz Larsen, som desværre ikke kunne være her lige nu.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-31:
Det synes jeg da er en vældig god idé.
Det vil jeg da meget kraftigt opfordre til at regeringen gør.