runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, det er afgørende, at vi som Folketing sikrer, at alle unge kan få et job efter deres uddannelse.
Det kan de ikke i dag, og det er jo lige præcis derfor, at vi har stillet den her forespørgsel, nemlig fordi vi rigtig gerne vil diskutere, hvordan vi sikrer det.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at alle unge i dag ikke har mulighed for at tage en uddannelse, og jeg vil sige undskyld mange gange, hvis jeg ikke fik sagt klart og tydeligt, at det er vores mål i Enhedslisten, at det skal være muligt for alle unge at tage en uddannelse.
Så tror jeg, der skal en masse ændringer til.
Jeg tror, vi skal have en meget bedre og en meget mere nærværende vejledning; jeg tror, vi skal fjerne al brugerbetaling; jeg tror, vi skal sætte timetallet op på de videregående uddannelser.
Jeg mener, vi har et ansvar for at styrke erhvervsuddannelserne.
Der skal meget mere til end en praktikpladsgaranti.
Og på den måde har vi en masse forslag til, hvordan vi kan sikre, at alle unge får mulighed for at tage en uddannelse, for det er det, jeg synes er det afgørende.
Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
I modsætning til regeringens ageren her de seneste dage står Venstre ved de aftaler, vi indgår.
Det synes jeg da at alle partier bør have som optimalt mål.
Vi har i forbindelse med finansloven lavet en aftale om, at det skulle undersøges nærmere.
Det er bl.a., fordi det ikke er så enkelt at lave sociale klausuler, som det lige gøres til, når nogle partier har fremført det som værende løsningen på alle praktikpladsproblemer.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg ikke synes, at man alene kan sige, at det drejer sig om byrder på virksomhederne, for selv i de år, hvor det gik allerallerbedst, har der været virksomheder, der har lurepasset og ikke taget deres andel af praktikanter, ikke har skabt de praktikpladser, der skal til.
Derfor er der også behov for, at det er noget, vi følger op på politisk.
Men når jeg nævner udviklingen i praktikpladser eller rettere i praktikpladsmanglen fra marts 2011 og til nu, er det, fordi dansk økonomi overordnet set ikke er blevet markant forværret i den tid.
Ledigheden er ikke steget markant.
Så kan man spørge sig selv, hvad det er, der er sket i den tid.
Ja, der er bl.a. sket det, at en række virksomheder er blevet berørt af højere skatter og højere afgifter og dermed har en ringere konkurrenceevne.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-15:
Jamen jeg tror da, der er mange unge, der vil se frem til, at det skal gå i opfyldelse.
For i dag er det jo sådan, at der er en hel del unge, der faktisk ikke kan tage en uddannelse, som arbejdsgiverne vil gøre brug af, og de har så bare behov for et job, hvor de kan bruge deres hænder.
Det synes jeg man skøjter let hen over i det her; det er så flot at sige, at alle unge skal kunne tage en uddannelse, og at alle får et job bagefter, vel vidende at det aldrig nogen sinde vil gå i opfyldelse.
Så er spørgsmålet: Hvorfor har ordføreren så ikke fået regeringen til at skrive, at 100 pct. skal have en uddannelse i stedet for kun 95 pct.?
Fordi det er det, som regeringen siger er det maksimalt opnåelige.
Man kan ikke nå 100 pct.
Vi har i dag også de særligt tilrettelagte uddannelser, men det viser sig, at der ud af de unge, der tager den uddannelse, kun er ganske få, der får job bagefter.
Det var ellers en stor succes, som Dansk Folkeparti sammen med Enhedslisten var stærk fortaler for, at vi fik igennem, og Enhedslisten bakkede op om Dansk Folkeparti på det område, men det giver stadig væk ikke job til alle sammen.
Hvordan vil ordføreren sikre, at arbejdsgiverne vil gøre brug af de her unge, der får en uddannelse, som måske ikke er god nok?
Men hvordan sikrer man, at arbejdsgiverne så også vil gøre brug af de unge, der har en uddannelse?
Det kan være nogle unge, der måske ikke er så hurtige, som arbejdsgiverne vil have dem til at være.
Så er det en stor opgave at få arbejdsgiverne til at tage dem ind.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg vil sige, at det da er glædeligt, som Venstre har ændret holdning, for dengang Venstre sad for bordenden i regeringen, f.eks. i 2006, var der 4.800, der manglede en praktikplads.
I dag er der op mod 10.000.
Hvis Venstre går så meget op i det her, kunne jeg da ønske mig, at de havde indført en reel praktikpladsgaranti dengang, men det gjorde de ikke.
De satsede netop på skolepraktikken og var med til at sørge for, at der i dag er unge mennesker, som har halve uddannelser, bl.a. murere, som er endt op med at blive flisemontører.
Det var nok ikke lige det, der var meningen.
Det håber jeg da at det er udtryk for.
Det er i hvert fald den positive tilgang, jeg vil have til det, og det, jeg vil lægge i det.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Hørte jeg rigtigt lige før, da jeg hørte ordføreren sige, at sociale klausuler ikke er vejen frem?
Altså, det hørte jeg faktisk ordføreren sige.
Så undrer det mig lidt, når ordføreren sammen med andre partier, jeg tror alle undtagen Liberal Alliance, er med i en aftale om en forstærket indsats i forbindelse med praktikpladser som et led i finanslovaftalen for 2012, hvor der jo står, at sociale klausuler kan være en måde at gøre det på, og der er nedsat et udvalg for at kigge på det.
Betyder det, at ordføreren så bare har skrevet under, eller at partiet Venstre bare har skrevet under på skrømt?
Og skal vi så forvente, at Venstre spænder ben for, at man bruger det instrument?
Så har jeg også lige et spørgsmål mere: Mener ordføreren, at den tidligere regering lagde for mange byrder på erhvervslivet?
For jeg kunne forstå, at det skulle være en årsag til, at vi ikke får skabt praktikpladser.
Fru Rosa Lund gjorde opmærksom på, at i 2006 manglede der lidt mere end 4.000.
Men der er så altså 6.000 op til de 10.000, for da vi når frem til, at den regering, som ordførerens parti er med i, træder af, mangler der op mod 10.000 praktikpladser.
Er det så udtryk for, at man ikke har gjort det godt nok?
Og hvad vil ordføreren gøre for at sikre praktikpladser til de unge mennesker?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jeg tror lige, jeg tillader mig at spørge igen: Hvor er det helt konkret den radikale ordfører gerne vil stramme op?
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Vi er enige om, at det optimale er, hvis virksomhederne altså selv kan finde ud af at oprette de praktikpladser.
Derfor må jeg spørge ordføreren: Hvordan mener ordføreren at man skal sikre, at virksomhederne skaber de praktikpladser?
Hvad vil ordføreren sådan helt konkret gøre?
Ordføreren indrømmer, at der er en hel del virksomheder, der har lurepasset, og det er jeg jo glad for at han indrømmer.
Hvad gør vi så ved de virksomheder, sådan at de løfter det ansvar, de skal løfte på det her område?
Og jeg vil gerne høre noget sådan helt konkret og ikke bare noget luftigt om at gavne økonomien generelt set, for det hjælper åbenbart ikke.
Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
Det synes jeg var det mest mærkelige indlæg, jeg har hørt i den lange debat, der har været her i dag, mens jeg har siddet og ventet på, at den her diskussion kom frem, nemlig at det skulle være luftigt at hjælpe erhvervslivet.
Det er da helt konkret!
Det er da vores grundlæggende problem, at vi har en regering og et parlamentarisk flertal i øjeblikket, der er med til at lægge byrder på virksomhederne, der er med til at gøre det dyrere at drive virksomhed i Danmark, der er med til at gøre, at virksomhederne flytter til udlandet, der er med til at gøre, at det bliver sværere for danske virksomheder at skabe de praktikpladser, der skal til.
Det er da overhovedet ikke luftigt.
Det er da helt konkret og det grundlæggende problem, vi har, nemlig at Enhedslisten er med til at gøre det dyrere at drive virksomhed i Danmark og derfor er med til at gøre det sværere for dem at oprette praktikpladser.
Vi tog, da vi sad i regering, en række konkrete initiativer.
Vi tog initiativ til at øge belønningen til de virksomheder, der skabte praktikpladser, og det virkede ganske markant.
Vi fik en vækst i antallet af indgåede praktikpladsaftaler, og det synes jeg var glædeligt.
Derfor er det beklageligt, at jeg må konstatere, at siden regeringsskiftet er det desværre gået den forkerte vej, så der er flere, der er praktikpladssøgende.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg vil gerne blive lidt ved de her praktikpladser, for det er tydeligvis noget, som optager os alle sammen, og noget, som vi alle sammen er interesseret i at finde en løsning på,
så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvad det så er, der skal til, for det har jo tydeligvis ikke været de indsatser, som den tidligere regering har sat i gang, for praktikpladskøen er jo blevet længere.
Hvis det så heller ikke er de indsatser, som den nuværende regering sammen med Enhedslisten, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har været med til at sætte i gang, altså den her aftale om flere skolepraktikpladser, som jeg er helt enig i vi godt kan kalde for en nødløsning, det er jeg meget enig i, hvad er det så, der skal til, ikke for at hjælpe virksomhederne, men for at hjælpe eleverne, som mangler en praktikplads?
Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
Hvis man hjælper virksomhederne til at have en økonomi, der er stærk nok, til at de kan etablere flere praktikpladser, hjælper man de unge.
Det er så simpelt, at hvis man skaber grundlaget, for at virksomhederne kan tage flere praktikanter ind, får man hjulpet ikke bare virksomhederne, men også de unge og dermed hele samfundet.
Derfor er løsningen at få et stærkere konkurrencemiljø i Danmark, altså få en stærkere konkurrenceevne for virksomhederne.
Det er bare beklageligt, at det har vi ikke fået.
Det er gået den forkerte vej siden valget, det er gået den forkerte vej siden regeringsskiftet.
Der er lagt afgifter på virksomhederne i stedet for hjælp til, at de kan skabe flere arbejdspladser.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jamen hvis det er et spørgsmål om at styrke konkurrenceevnen, er det måske mig, som har misforstået noget, for jeg husker da den tidligere regering som en regering, der gerne ville gøre livet lidt nemmere for virksomhederne, som gerne ville styrke konkurrenceevnen.
Så er det ikke et spørgsmål om, at vi har brug for noget nyt, altså at vi har brug for nogle andre tiltag?
For når vi kigger på tallene fra 2006 og sammenligner dem med de tal, der var i 2009, 2011 og 2012, ser man, at der er sket en markant stigning, så måske er det på tide med nogle andre tiltag end dem, som den tidligere regering fik afprøvet?
Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
Jeg kan anbefale, at man går ind på Ministeriet for Børn og Undervisnings hjemmeside – jeg er gammeldags nok til stadig væk at kalde det for Undervisningsministeriet, men det hedder det ikke, det er et ministerium, hvis minister sidder lige hernede i salen på min venstre side.
Hvis man så slår op på statistikservice om erhvervsuddannelser på side 6, vil man kunne se, at fra regeringsskiftet i 2001 og frem til krisen ramte os var der en markant vækst i antallet af indgåede aftaler.
Så sker der et fald, da krisen rammer os.
Det fald bliver vendt til en vækst i antallet af indgåede uddannelsesaftaler for det, der hedder øvrige uddannelser, da vi begynder at tage fat med aftalerne om flere praktikpladser.
Vi går ind og belønner mere, så de initiativer, den tidligere regering tog, hjalp.
Når jeg siger, at der er et beklageligt fald i udviklingen i øjeblikket, er det, fordi de seneste tal, der er offentliggjort om praktikpladsstatistikker, viser, at der i marts måned i år er markant færre indgåede aftaler, end der var for 1 år siden.
Og hvad er det bl.a., der er sket i det tidsspænd?
Ja, det er, at regeringen har gjort det dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Og det synes jeg bare er en indikation på, at det er den forkerte vej at gå.
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at det er gået dårligt sammenlignet med, hvordan det gik for 1 år siden.
Men jeg er meget uenig i det løsningsforslag, som fru Rosa Lund kommer med.
Altså, endnu flere skolepraktikpladser er ikke det, de unge ønsker.
Det, der må være vejen frem, må være at skabe en vækst i samfundet, der gør, at virksomhederne i højere grad har mulighed for at tage elever i praktik.
Derfor er det bare ærgerligt, at Enhedslisten har været med til at føre en politik, som har fjernet arbejdspladser, som har skadet konkurrenceevnen, og som har været med til at gøre det sværere for virksomhederne at oprette de praktikpladser, vi gerne skulle have.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jamen jeg synes, at det går rigtig dårligt, altså, praktikpladskøen vokser.
Derfor har vi også i Enhedslisten sagt, at vi gerne vil have den her praktikpladsgaranti, og det skal hellere være i dag end i morgen.
Derfor har vi i Enhedslisten været med til at lave en aftale, som gav nogle flere skolepraktikpladser.
Det synes jeg ikke er den ideelle løsning.
Jeg synes langtfra, det er den ideelle løsning, men det var nu engang det, der lå på bordet.
Bl.a. fordi ordførerens eget parti ikke ville være med til at indføre sociale klausuler lige nu og her, var det nu engang det, vi kunne blive enige om.
Det synes jeg da at vi skylder de 10.000 unge, som i dag står og mangler en praktikplads.
Det er da deprimerende, hvis vi allerede nu konstaterer, at vi ikke kan lave et uddannelsessystem, som kan rumme alle unge, for det tror jeg sådan set godt vi kan.
Jeg tror, vi skal styrke de tilbud, vi har i dag, bl.a. den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse.
Jeg mener, vi skal styrke vores erhvervsuddannelser, vores gymnasier, vores handelsskoler, vores produktionsskoler.
Jeg tror, at hvis vi ophæver den grænse, der er på produktionsskolerne i dag, om, at man kun må gå der i 1 år, så giver vi rigtig mange unge en bedre mulighed for at blive rustet til at tage en ungdomsuddannelse og for at blive rustet til at komme ud på arbejdsmarkedet.
For så kan produktionsskolerne nemlig lave nogle forløb, som er tilpasset lige præcis den unge, vi står med.
Men det kræver altså, at vi ophæver den her grænse om, at man kun må gå på en produktionsskole i 1 år.
Så det er jo et eksisterende uddannelsestilbud, vi kan styrke.
Så tror jeg også på, at hvis vi laver en fleksuddannelse, som børne- og undervisningsministeren også var inde på, kan vi løfte rigtig, rigtig mange af de unge, som i dag falder igennem og falder fra i vores uddannelsessystem.
Og så vil jeg bare til sidst sige, at jeg glæder mig da rigtig meget til den dag, hvor vi får et arbejdsmarked, som er så rummeligt, at alle mennesker, alle typer af unge, kan arbejde på vores arbejdsmarked.
Det glæder jeg mig rigtig meget til.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Tak for ordet.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig ved, at ordføreren lige kaldte uddannelsen for en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse, som jo skulle have været revideret i år.
Der er det jo sådan, at Enhedslisten støtter regeringen i at udskyde den revidering, på trods af at handicaporganisationer siger, at der lige nu svigtes unge mennesker derude, som får et for dårligt uddannelsestilbud.
Det forstår jeg ikke, når nu ordføreren er så optaget af de svageste.
Så har jeg et andet spørgsmål til ordføreren, som går på, at ordføreren siger, at vi skal investere i job, at vi skal investere for at få job, men hvem er det, der skal investere?
Er det skatteborgerne, eller er det virksomhederne?
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Som man spørger, får man svar.
Det er da virksomhederne, som skal investere.
Jeg går da også stærkt ud fra, at når regeringen udskyder en hel ungepakke til trepartsforhandlingerne, er det da, fordi en socialdemokratisk ledet regering mener, at virksomhederne skal til lommerne.
Det kan være, at jeg her lægger ord i munden på regeringen, men det er da mine forhåbninger som socialist.
I forhold til en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse har vi jo netop valgt at udskyde revisionen, som ordføreren så rigtigt påpeger.
Det har vi i Enhedslisten sagt ja til, for når de, der skal lave revisionen, vurderer, at de skal have et bedre grundlag, så må vi stole på det.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Nu tvivler jeg alvorligt på, at det, der er tilfældet, er, at der mangler et datagrundlag.
Der er i hvert fald ikke nogen af de svar, der kommer fra ministeren, som tyder på, at der mangler noget særligt andet end opmærksomhed på området.
Men nu siger ordføreren, at det er virksomhederne, der skal investere.
Det er skattekroner, der skal ud at finansiere de job.
Det vil sige, at det er midlertidige job, at det er job, der forsvinder, når skattekronerne er brugt, hvorimod virksomhederne jo stilles ganske ringe, i og med at der ikke gøres noget ved konkurrenceevnen.
Her vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan forholder ordføreren sig til Danmarks konkurrenceevne i forbindelse med at skabe flere job til de unge mennesker?
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg forholder mig til Danmarks konkurrenceevne på den måde, at jeg tror, at vi får den bedste konkurrenceevne ud af at have den bedst uddannede arbejdskraft.
Det betyder altså, at vi skal investere i uddannelse, at vi netop skal sikre, at alle unge får mulighed for at tage en uddannelse, at vi netop skal sikre, at der er så meget kvalitet i vores uddannelser, at vi har den bedst uddannede arbejdskraft.
Det tror jeg ærlig talt er den bedste måde at styrke Danmarks konkurrenceevne på, nemlig at vi gør noget af det, vi er bedst til, og det er nu en gang at uddanne.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Tak for ordførertalen.
Ordføreren siger, at alle skal kunne få det her uddannelsestilbud, og så kommer vi hurtigt til at snakke om særligt tilrettelagt uddannelse.
Hvorfor er det, man venter?
For man gør jo de her unge mennesker en kæmpe, kæmpe bjørnetjeneste.
Jeg synes, det er nemt at stille sig op og være beskytter og vogter af, at alle skal have et uddannelsestilbud, men det gælder bare ikke, når det kommer til praksis.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg synes nu, det gælder, når det kommer til praksis.
Vi har f.eks. lige sammen med regeringen lavet et loft over klassekvotienten.
Vi har fået fjernet forringelserne på skolepraktiklønnen.
Det synes jeg da sådan set er nogle glimrende tiltag for at få alle i uddannelse.
Det synes jeg er meget vigtigt at vi tager med, når vi reviderer uddannelsen, og det fik vi jo så lejlighed til at diskutere forleden, da vi diskuterede, om revisionen skulle udskydes.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Så taler fru Rosa Lund om 2020-planen og om, hvor den nyuddannede lærer eller sygeplejerske skal lede efter et job.
Det er jo i virkeligheden et rigtig godt spørgsmål.
Mit spørgsmål er egentlig helt enkelt: Hvilke reformer – meget af det, der ligger i 2020-planen, er lagt op til de kommende reformer – regner Enhedslisten med at indgå med regeringen?
Lige nu forhandles førtidspension og fleksjob.
Til efteråret er der varslet en kontanthjælpsreform.
Hvor er det, Enhedslisten kommer ind og trækker regeringen i den retning, som Enhedslisten gerne vil?
Hvilke reformer er det, Enhedslisten regner med at deltage i?
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Vi vil som støtteparti gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at trække regeringen i den rigtige retning.
Vi håber jo rigtig meget, at regeringen kommer en lille smule mere til fornuft og sikrer, at de rigeste i det her samfund kommer til lommerne.
Jeg synes f.eks., at det er en lille smule usolidarisk, at man siger, at man vil investere i uddannelse, men at man så samtidig siger, at pengene skal komme fra en SU-reform.
Det betyder altså, at de unge selv skal betale for bedre forhold for de unge.
Det synes jeg da er en lille smule mærkeligt.
Jeg kan ikke stå her og svare på, præcis hvad for nogle reformer vi vil være med til og ikke vil være med til.
Det kommer jo meget an på reformernes indhold, og hvad for nogle udspil vi får at se.
Men vi ser frem til, at regeringen fremlægger nogle meget solidariske udspil, hvor de rigeste skal til lommerne.
Det er i hvert fald vores forhåbning.
Kristian Jensen (V), 2012-05-15:
Nu nævnte ordføreren, hvad ordføreren mente Enhedslisten havde fået gennemført, altså de resultater, som Enhedslisten har været med til at få igennem.
Så er det sådan set bare, jeg gerne vil spørge, hvordan ordføreren egentlig synes at det går med praktikpladsordningen sammenlignet med for 1 år siden?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-15:
Jeg må nok erkende, at jeg er en lille smule enig med ordføreren i hans kritik af de andre borgerlige partier.
De har om nogen været medvirkende til, at der er kommet det ene forbud efter det andet på det her område.
Hvad hjælper det den her mor, som ordføreren hentydede til, når hendes barn går hen til sit gymnasium, at de elever på gymnasiet, der ryger, står 20 m væk fra døren, lige uden for skolens matrikel?
Altså, når man alligevel skal forbi dem, der står og ryger, hvad hjælper det så?
Det er jo fuldstændig symbolsk lovgivning.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Det, jeg igen hører hr. Flemming Møller Mortensen tale om, er svigt af løfter.
Og jeg må jo igen som ordfører konstatere, at regeringen her vælger at svigte sit eget løfte ved at bryde det forlig, der var på området, og indgå en aftale eller et forlig – jeg ved ikke, hvad man kalder det i den ny terminologi.
Det synes jeg er et ærgerligt udgangspunkt for et videre samarbejde, og jeg fristes lidt til at spørge sådan retorisk, om det er blevet en vane for regeringen at bryde forlig.
Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Det er i virkeligheden lidt i forlængelse af det forrige spørgsmål, for jeg hørte jo fru Jane Heitmann sige i sin ordførertale, at man gik op i forebyggelse, og at man gerne ville sætte ind med noget forebyggelse, der virkede over for de unge.
Og jeg ville gerne have, om fru Jane Heitmann kunne uddybe, hvad det så er, Venstre mener der rent faktisk ville hjælpe, når vi taler om de unge og rygning, altså ting, som man tilsyneladende ikke har diskuteret i de her forhandlinger.
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Vi har sagt det før, og jeg vil gerne sige det igen: Vi mener, at den eksisterende lovgivning er fuldt ud tilstrækkelig, også hvad angår et forebyggende sigte.
Vi mener, det vil være klog strategi, også i forhold til de unge, at starte med at håndhæve den lovgivning, som har eksisteret siden 2007.
Camilla Hersom (RV), 2012-05-15:
Det er jo netop et element i det lovforslag, vi behandler i dag, nemlig at man vil forsøge at håndhæve det forbud, der er mod salg af tobak til unge under 18 år.
Så det kan jo undre, at Venstre ikke fandt anledning til at støtte det lovforslag, som vi førstebehandler i dag.
Men har Venstre andre ting på programmet end det, at man vil håndhæve et forbud?
Er der andet, Venstre kunne forestille sig ville hjælpe, eller er Venstre tilfreds med den tilstand, som betyder, at antallet af unge rygere er fuldstændig stagneret og ikke falder, som det ellers er tilfældet for andre rygergrupper i samfundet?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-15:
Jeg er rigtig ked af, at vi ikke kan få mere essens i den her debat, og at ordføreren nu står og siger, at det her er et svigt af valgløfter, når sagen er så alvorlig, som den er, og vi har så mange børn og unge, som begynder at ryge, og vi alle kender konsekvenserne af det.
Jeg vil sige til fru Jane Heitmann: Det er ikke godt nok.
Hvad er det, Venstre ville gøre, hvis Venstre havde genvundet regeringsmagten?
Hvad ville Venstre gøre for at gøre en særlig indsats, for at færre unge skulle begynde at ryge, for at dæmme op for de mange sygdomme, for at dæmme op for den konsekvens, der er af at begynde at ryge som barn eller ung og at ryge et langt liv, nemlig at dø tidligt og få mange sygdomme?
Hvad er det, Venstre ville have gjort?
Hvad er det, Venstre ikke nåede at fuldføre af det, som den tidligere statsminister altså i 2009 sagde var Venstres mål?
Hvilke mål, hvilke initiativer ville Venstre have taget, hvis de sad med regeringsmagten nu?
Jane Heitmann (V), 2012-05-15:
Jamen fru Camilla Hersom har da fuldstændig ret i, at jeg roste regeringens initiativ i forbindelse med den eksisterende lovgivning, netop hvad angår bødestørrelsen.
Det glæder mig meget, at regeringen har valgt at lytte til almindelig sund fornuft på det område.
Hvad angår de unge rygere, vil jeg sige, at man da skal gøre sig den allerstørste umage for at forhindre, at unge overhovedet begynder at ryge.
Og jeg kan jo konstatere, at i år 2000 røg 17 pct. af eleverne i 9. klasse hver dag, og i dag er der halvt så mange, der ryger.
Det betyder, at lovgivningen virker.