Henrik Høegh (V), 2010-05-27:
Tak for det.
I dag er vi samlet til debat, fordi en række af Folketingets medlemmer har anmeldt en forespørgsel om regeringens initiativer for at kunne træffe beslutninger på et kvalificeret grundlag vedrørende dyrkning af genmodificerede afgrøder i Danmark.
Jeg har imødeset debatten, fordi det giver os her i Folketinget mulighed for at udveksle synspunkter om gmo.
Det er et emne, som optager mange inden for landbrugs- og fødevareerhvervet, men også et emne, der i høj grad optager de danske forbrugere.
Min holdning er, at efterspørgslen, når det kommer til gmo-produkter og genmodificerede afgrøder, skal drives af forbrugerne og producenterne.
Jeg mener også helt generelt, at vi ikke på forhånd bør afskære os fra at udnytte de potentialer, der ligger i udvikling af nye afgrøder med f.eks. forbedret næringsindhold og miljømæssige forbedringer.
Det gælder, uanset om der er tale om genteknologi eller andre teknologier.
Jeg vil dog indledningsvis redegøre for det grundlag, vi i dag anvender til at træffe beslutninger vedrørende dyrkning af genmodificerede afgrøder på.
Som bekendt tages de egentlige beslutninger om godkendelse på fællesskabsniveau, men regeringens holdning til de enkelte ansøgninger om tilladelse til dyrkning baserer sig bl.a. på risikovurderinger foretaget af eksperter fra Danmarks Miljøundersøgelser, Plantedirektoratet og Fødevareinstituttet.
Eksperterne vurderer bl.a. de miljømæssige, landbrugsmæssige og toksikologiske effekter af dyrkning af genmodificerede afgrøder i Danmark, og vurderingerne udgør en vigtig del af grundlaget for regeringens stillingtagen i forbindelse med godkendelse af de enkelte genmodificerede afgrøder.
De eventuelle risici ved dyrkning af genmodificerede afgrøder bliver også vurderet af gmo-panelet ved EU's fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA.
Det vil altså sige, at der både foretages en vurdering af danske eksperter og af EFSA, før en genmodificeret afgrøde bliver godkendt til dyrkning i EU og dermed i Danmark.
En genmodificeret afgrøde bliver kun godkendt til dyrkning, hvis den forudgående risikovurdering har godtgjort, at dyrkningen kan gennemføres uden risici for menneskers eller dyrs sundhed eller for
miljøet
Så alt i alt mener jeg, at risikovurderingen, som den udføres i dag, udgør et kvalificeret grundlag for at træffe beslutninger vedrørende dyrkning af genmodificerede afgrøder i Danmark.
Hvis en genmodificeret afgrøde på baggrund af en positiv risikovurdering bliver godkendt til dyrkning i EU, skal dyrkningen af den håndteres i praksis.
Det betyder som bekendt, at det skal sikres, at gener fra afgrøden ikke spredes til naboafgrøder.
Her i Danmark har vi indført regler om sameksistens mellem genmodificerede og henholdsvis økologiske og konventionelle afgrøder.
Sameksistensreglerne skal bl.a. sikre, at genmodificerede afgrøder bliver dyrket og håndteret, så spredning af genmodificeret materiale til konventionelle og økologiske afgrøder undgås eller begrænses stærkt.
Reglerne skal også sikre, at forbrugerne og aftagerne har et frit valg mellem f.eks. gmo-produkter og økologiske produkter.
Sameksistensreglerne baserer sig på anbefalinger fra den videnskabelige udredningsgruppe, som er sammensat af eksperter fra bl.a. universiteterne i Århus og København.
Sameksistensreglerne er derfor udarbejdet på det bedste faglige grundlag.
Det betyder, at vi allerede har forberedt os grundigt til at kunne håndtere en eventuel dyrkning af genmodificerede afgrøder i Danmark.
Sameksistensreglerne blev opdateret så sent som i 2008 med en revideret bekendtgørelse om dyrkning samt kompensation til nabolandmænd i tilfælde af utilsigtet spredning af genmodificerede afgrøder.
Opdateringen blev foretaget i overensstemmelse med den aftale, som blev indgået mellem forligspartierne i forbindelse med sameksistenslovens vedtagelse i 2004.
Opdateringen skete efter fornyede anbefalinger fra udredningsgruppen, efter at den havde gennemgået de nye forskningsresultater, der var fremkommet siden udsendelsen af den første rapport i 2003.
Jeg vil ikke afvise, at der atter kan være behov for at se på de nuværende sameksistensregler og gå dem efter i sømmene for at se, om de kan forbedres yderligere. Jeg vil afslutningsvis omtale det kommende initiativ fra Europa-Kommissionen om at give medlemslandene større ret til selv at træffe beslutninger i sager om dyrkning af genmodificerede afgrøder.
Vi ved endnu ikke præcis, hvad initiativet kommer til at indeholde, og vi bør derfor afvente Kommissionens udmelding, før vi beslutter, hvad vi skal mene om det.
Men min personlige holdning er, at vi, indtil vi kender Kommissionens forslag, skal beholde princippet om en sag til sag-tilgang i den nationale procedure.
Det betyder, at vi fra gang til gang beslutter, hvad Danmark skal stemme, når Kommissionen fremlægger nye gmo'er til godkendelse i EU.
Princippet giver os mulighed for at sige fra, men det er samtidig væsentligt, at vi ikke på forhånd afskærer os fra at benytte de potentialer, der ligger i udviklingen af nye afgrøder, f.eks. forbedret næringsindhold og miljømæssige fordele.
Sammenfattende vil jeg sige, at jeg mener, at forbrugerne er nærmest til at bestemme, hvad de vil have, og hvad de ønsker at købe.
Vi har faktisk et kvalificeret grundlag for at træffe beslutninger om godkendelse af gmo'er i dag.
Jeg mener også, vi bør drøfte den konkrete udmøntning af Kommissionens initiativ vedrørende national kompetence, når det foreligger, og som jeg sagde, er jeg åben over for at se på sameksistensreglerne igen, hvis det viser sig, at der er behov for det.