runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Men nu var det mere den grønne omstilling, jeg spurgte ind til.
I forhold til det der med at finde ud af, hvordan vi øger presset på at bruge vedvarende energi, kunne det jo så være en metode at øge benzinafgifterne og dieselafgifterne.
Det er i hvert fald det, den her professor i artiklen i Altinget foreslår.
Men jeg kan forstå, at det ikke er en vej, man ønsker at gå.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Det er forkert, at man skal det.
Det Miljøøkonomiske Råd har opgjort de samlede negative eksternaliteter og omkostninger for samfundet, ved at der kører biler rundt i Danmark, til ca. 17 mia. kr.
Afgifterne på benzin og diesel alene udgør ca. 18 mia. kr. om året, så afgifterne på benzin og diesel finansierer altså ikke alene de negative miljøpåvirkninger fra bilerne, men også de ulykker, der sker, og slitagen på vejene og trængslen.
Så der er masser af afgifter på benzin og diesel i Danmark ifølge Det Miljøøkonomiske Råd.
Vi kan sagtens fjerne alle mulige andre afgifter på biler, uden at bilisterne af den grund kommer til at betale mindre end det, de belaster samfundet med.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Det er i forhold til at sænke afgiften på biler.
Der var en vældig interessant artikel i Altinget her til morgen, hvor der står, at hvis man skal gå den vej, at man sænker afgiften på biler, så skal man i virkeligheden forøge afgiften på de fossile energier, altså på brændstof til biler.
Er det en vej, Liberal Alliance kunne være med til at gå?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Ja, det er også Liberal Alliances opfattelse.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-16:
Jeg synes, at Det Konservative Folkeparti har sendt signaler, som kunne tolkes, som om man er det klimavenlige parti i den borgerlige lejr.
I den forbindelse vil jeg gerne høre: Hvad er det, De Konservative helt konkret har gjort i den her finanslov?
Hvilke helt konkrete resultater har man skabt på klima- og miljøområdet, som adskiller sig fra de andre borgerlige partiers?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Nu er det jo en fælles finanslov.
Vi har lavet det her, og jeg tror ikke, at der er nogen, der sådan vil sige, at her har man gjort det eller det.
Konservative har kæmpet en kamp for miljøet og klimaet, og vi fik nogle flere penge til EUDP.
Nu er det jo så blevet overhalet af Energistyrelsens egne tal her i dag med de 40,1 pct. i forhold til målsætningen om 40 pct., som vi har.
Men den holdt vi fast i og også i vores eget beslutningsforslag, som skal vedtages i morgen, forhåbentlig.
Vi har kæmpet den kamp, og det bliver vi ved med, og vi er tilfredse med den indsats, som alle mulige partier i begge sider af Folketinget gør på det område.
For det er nødvendigt for Danmarks fremtid, at vi har en offensiv klima- og miljøpolitik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Nej, jeg tror, at de problemer, der er, jo er der.
Det er jo ikke sådan, at vi benægter problemerne.
Det er også sådan, at vi synes, at Danmark skal ligge i spidsen på energiområdet og på klimaområdet, og det viser alle tal jo også at vi gør.
Men når vi står i en situation, hvor vi er nødt til at finansiere en finanslov med en krone til krone-finansiering, så er det min opfattelse, at vi så er nødt til at kigge bredt ud.
Det er jo også derfor, at vi har fundet en finansiering bredt fordelt i det danske samfund, og så må alle bære en byrde.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-16:
Blandt de klimamæssige besparelser, der er i finansloven, sparer man også på noget af den forskning og nogle af de fonde, som har vist, at de kan skabe omsætning og grønne virksomheder.
Og når regeringen nu er så glad for vækst og for at skabe jobs, hvorfor sparer man så på nogle af de ting, der netop skaber vækst og jobs inden for den grønne omstilling?
Risikerer man ikke at miste muligheden for at skabe en rigtig god position for Danmark på fremtidens bæredygtige globale arbejdsmarked?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg mener ikke med de besparelser, der er gennemført på den her finanslov, at det på nogen måde rokker ved den store indsats, vi gør på klimaområdet, på energiområdet, på miljøområdet.
På trods af at vi sparer, ligger vi jo meget, meget fint med hensyn til de her målsætninger.
Med hensyn til forskning opfylder vi jo Barcelonamålsætningen på den ene procent i forskning, så man kan ikke sige, at vi på nogen måde har slækket på ambitionerne.
Men som jeg siger: Når de offentlige finanser er pressede, er vi nødt til bredt i det danske samfund at bære nogle besparelser, for at vi kan gøre det bedre for vores ældre, for at vi kan løfte sundhedsvæsenet, for at vi kan bevilge penge til politiet.
Så bliver det ligesom en opgave, vi i fællesskab må bære, og der må forskning, uddannelsesinstitutioner, kulturinstitutioner, og hvad ved jeg, som vi har besparelser på på finansloven, alle bære deres del af det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at grundmekanismen i den aftale, der blev indgået i går aftes, er som følger: Der vil blive skåret ned på boligydelsen i en eller anden form, som vi endnu ikke kender, fordi det skal drøftes.
Det gælder landets pensionister, der har lave indkomster, og som kan få boligydelse.
Det er den ene del af aftalen.
Den anden del af aftalen er så, at man sender en check direkte til dem, der har de højeste pensioner, i form af udligningsskatten.
Vi ved endnu ikke helt præcis hvordan, om det er procenten eller udfasningen, eller hvad det er, men vi ved, at det er det, det drejer sig om.
Så grundmekanismen i aftalen er, at der fortsat skal tages fra dem med de laveste indkomster – ikke dem med indkomster under 150.000 kr., men de andre – og så skal der gives penge til de pensionister, som har de højeste pensioner.
Kan ordføreren bekræfte, at det sådan er grundstenen og grundtegningen i den aftale, der blev indgået i går aftes?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, om det så er meningen med den sætning, der står i aftalen, at udligningsskatten skal stige eller fortsætte længere end det, man havde forestillet sig.
For hvis det ikke er det, der er meningen, så vil mekanismen jo være den, at hvis man skal finde penge på boligydelsen, vil det pr. definition ramme folk, der har lave indkomster.
Det er jo det, der står i ATP-rapporten, nemlig at over 95 pct. har lave indkomster.
Omvendt vil dem, der får gavn af udligningsskatten, hvis den på en eller anden måde bliver sat ned, være de rigeste pensionister.
Så der må jo i den afvisning ligge, at man har tænkt sig, at udligningsskatten faktisk skal stige.
Eller hvad er det, der ligger i den afvisning?
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-16:
Når regeringen sparer så meget på klima og miljø og på grøn omstilling, er det så, fordi man mener, at de udfordringer, der er i forhold til klima og miljø, både i Danmark og globalt, er ved at blive mindre?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Skal vi nu ikke prøve at være ærlige i den her debat?
Altså, vi har jo alle sammen læst den aftale, der er indgået.
For at få udskudt de her voldsomme nedskæringer på ydelser til folkepensionister og førtidspensionister har Dansk Folkeparti jo måttet give en indrømmelse til Liberal Alliance, nemlig at udligningsskatten skal udfases.
Udligningsskatten er en skat, som kun bliver betalt af folk, der har en pensionsudbetaling på over 362.000 kr. i 2010-tal, altså en meget høj privat pensionsopsparing, som er 4-5 gange så stor som en almindelig folkepension.
Så kan vi ikke lige få bekræftet, at facit i den aftale er, at de fattige folkepensionister, f.eks. dem med en husstandsindkomst på 200.000 kr. – to indkomster – skal til lommerne, mens de rige pensionister med en høj privat pensionsopsparing i samme ombæring skal have mere ned i lommerne?
Kan vi ikke bare lige få bekræftet det, for det er jo det, der står i aftalen?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Nej, det står ikke i aftalen.
Der står i aftalen, at vi vil kigge på boligydelsesområdet.
Vi har også aftalt, at vi vil kigge på, hvordan man kan få sat huslejerne ned.
Så pensionisterne med de laveste indkomster skal ikke til lommerne.
De skal have et løft.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Nu laver man jo ikke en aftale, der handler om bare at sidde og kigge på noget.
Det ved vi godt, vil jeg sige til ordføreren.
Altså, når der står i en aftale, at man skal kigge på noget, så er formålet, at man kommer frem til et resultat.
Det har de da ikke gjort for ingenting.
Altså, lad være med at behandle os som en børnehave her i Folketinget.
Det kan godt være, at man nogle gange udefra kan synes, at vi er det, men helt ærligt: Det er jo det, der ligger i den aftale.
Nu må man være ærlig: De rigeste pensionister skal have, og lavindkomstgrupperne skal betale.
Det er det, der ligger i den aftale.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jeg skal ikke motivfortolke på, hvad andre partier måtte mene at der ligger i aftalen.
Jeg kan blot konstatere, at det, der står i aftalen, er det, der er aftalt.
Det er det, jeg har refereret til, og det er det, jeg holder mig til.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jamen der står jo i den aftale, regeringen i går indgik med aftalepartierne, at man skal drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020.
Jeg går ud fra, at når man så vil sænke udligningsskatten mellem pensioner, snakker vi om, at man vil sænke den her procentsats, som netop tilgodeser de rigeste pensionister.
Samtidig har vi også tidligere i dag under debatten fået bekræftet, at man fortsat – også fra Venstres side – går efter at hente det her milliardbeløb på boligydelsen til de fattigste pensionister.
Så er det vel svært at se det anderledes, end at de fattigste pensionister skal betale til de rigeste pensionister.
Er det ikke det, der er essensen af den aftale, regeringen indgik i går – ja eller nej?
Jeg står med teksten her: Der står: Partierne er enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020.
Finansministeren har lige bekræftet, at det betyder, at man vil sænke udligningsskatten for de rigeste pensionister.
Det går jeg ud fra at vi trods alt kan blive enige om.
Ved siden af skal man se på boligydelsen til de fattigste pensionister.
Der har ordføreren tidligere i debatten i dag bekræftet, at man vil hente et milliardbeløb.
Det vil sige, at det er de fattigste pensionister, der skal betale til de rigeste pensionister.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jeg kan jo bare referere til det, der er aftalt.
Det er sådan set det letteste og det mest sikre at gøre, også set fra spørgerens side.
Der fremgår det, at vi vil kigge på boligydelsespakken ud fra de spørgsmål, der er blevet rejst; at vi vil søge at finde midlerne – i 2016 er det 90 mio. kr. – inden for området, altså inden for boligydelsesområdet; og at vi vil kigge på pensionsudligningsskatten.
Det er det, der er aftalt, og det er det, der står i aftalen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det tror jeg ikke at man kan.
De her boliger er jo bygget under nogle bestemte forudsætninger, men det er de mekanismer, vi gerne vil lave om, fordi det vil være et stigende problem i de kommende år med det større antal ældre, der kommer.
Det skal forstås på den måde, at vi tager en drøftelse af udfasningen af den her skat, og at vi ser på, om det kan være hurtigere, eller hvordan vi nu vil håndtere det, og det synes jeg er en helt regulær ting at tage fat i.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-16:
Som jeg hørte ministeren slutte talen af, var det én stor salgstale for de kommende kommunale nedskæringer, sådan lidt under mottoet: Op med humøret, og ned med den kommunale service.
Så derfor står jeg stadig væk tilbage med et stort spørgsmål: Hvordan er det, ministeren forestiller sig at man skal effektivisere en børnehave, hvis ikke det er færre pædagoger pr. barn, man skal have?
For der er jo en bygning, der er nogle legoklodser, der er nogle bleer – det er begrænset, hvad man kan spare på det.
Og hovedparten af en kommunes udgifter er på socialog ældreområdet og på børne- og ungeområdet.
Det er 70-80 pct. af en kommunes udgifter, så hvis ministeren vil spare den ene procent på alt det andet, er det jo ikke 1 pct., man skal spare på alt det andet, så er det jo 3 pct. eller mere, alt efter hvad der overhovedet er tilbage, hvis ikke man skal rive rådhuset ned.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Man kan høre, at hr. Jesper Kiel fint følger traditionen med at påstå ting ud i den blå luft.
Kommunerne har altså 500 mio. kr. mere til rådighed i 2016, end de havde i 2015, altså tilføres der flere penge til kommunerne.
Så har hr. Jesper Kiel også den opfattelse, at vi har opnået idealtilstanden; ingenting kan laves om i det danske samfund.
Men lad mig bare sige, at hvis jeg kigger på kommunerne, kan jeg jo se, at kommunernes administrationsudgifter udgør knap 40 mia. kr., og at der er nogle kommuner, der har dobbelt så høje administrationsudgifter pr. indbygger som andre.
Hvis vi ser på, hvad man kunne spare, hvis de mindst effektive kommuner blev lige så effektive som de mest effektive kommuner, var der 1,8 mia. kr. at spare.
Og hvis man tager vej- og parkområdet, kan man spare et sted mellem 300 og 400 mio. kr. Så det er en myte, at der ikke kan effektiviseres i kommunerne.
Men værst af alt er, at hr. Jesper Kiel fortsætter med at udbrede den løgn, at der spares i kommunerne.
I 2016 har kommunerne 500 mio. kr. mere til rådighed, end de havde i 2015.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-16:
Det er jo notorisk forkert, når der bliver sagt, at man har 500 mio. kr. mere i kommunerne, for man har også mistet 900 mio. kr. på anlægsområdet, som i øvrigt oprindelig var nogle penge, man fik fra serviceområdet.
Men det, som ministeren nu er i gang med, er jo at spille velfærdsluftguitar, for
når man giver 1 mia. kr., giver det mere værdighed, men når man så tager 2,4 mia. kr. tilbage det næste år, har det ingen verdens betydning for den kommunale velfærd.
Det er det, jeg kalder velfærdsluftguitar.
Det er jo fuldstændig uden indhold.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg er fuldstændig uenig i den beskrivelse.
Kommunerne får i 2016 500 mio. kr. mere.
Når vi skal forhandle i de kommende år, forhandler vi jo med kommunerne om, hvor meget der er brug for til det kommende år.
Det er jo et rent forhandlingsspørgsmål, vi drøfter med kommunerne.
Så det er en myte, at det hele bliver dårligere og dårligere, og at vi i dag har den bedste tilstand af alt.
Jeg vil vædde på, at om 10 år er velstanden også i det her samfund steget væsentligt, og så kan hr. Jesper Kiel kigge tilbage på de gode tider i 2015 og sige: Jamen det var meget bedre dengang.
Altså, det er en falsk argumentation.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Der er altså lige noget, vi bliver nødt til at få præciseret her.
For når man læser aftalen fra i går, ser man, at det, der jo virkelig er det slående, er den omfordeling, der ligger i aftalen.
Altså, ikke nok med, at Dansk Folkeparti sådan set har sagt ja til, at der fortsat skal ligge en besparelse på boligydelsen.
Dansk Folkeparti har også sagt ja til, at der skal findes nogle ekstra penge til de absolut rigeste pensionister.
Kan finansministeren bekræfte, at det forholder sig på den måde?
Jeg går ud fra, at den sætning, der er i aftalen, og som hedder, at »parterne er enige om at drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020«, var det, Liberal Alliance skulle have for at gå med til at genåbne finansloven.
Dansk Folkeparti er gået med til, at man laver en lettelse for de rigeste pensionister, mod at de til gengæld kunne få lov til alligevel at lave en nedskæring på boligen.
Det lyder godt nok som en rimelig mærkelig aftale.
Men kan finansministeren bekræfte, at det forholder sig på den måde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg kan bekræfte, at vi efter juleferien sætter os sammen og diskuterer de udestående spørgsmål, der er.
Det ene spørgsmål er om boligydelsen.
Det andet spørgsmål er om fondsbeskatningen.
Det tredje spørgsmål er om udligningsskatten.
Og det fjerde spørgsmål, vi skal drøfte, er spørgsmålet om en tilmeldeordning for affald.
De fire ting skal vi drøfte, når vi mødes efter juleferien.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Altså, det er da fuldstændig ubegribeligt og i øvrigt pivhamrende skævt, at man går ind og laver en aftale, hvor man tager fra nogle af dem, der har allermindst at leve for – det holder man jo fast i at man vil; der har man jo bare skudt tingene til hjørne – og så sender man lige en check op til dem, der modtager de allerstørste pensioner.
Kan finansministeren bekræfte, at det forholder sig på den måde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Finansministeren kan bekræfte, at det, der er vores hovedopgave, jo er at sikre, at de ældre får nogle boliger til en rimelig husleje og i en ordentlig kvalitet.
Og det er jo det arbejde, vi sætter i gang her efter ferien, og det er sådan set hovedformålet med det her.
Jeg synes sådan set, at alle Folketingets partier burde kunne samles om den opgave og sige, at jamen lad os da sikre, at vi får nogle ordentlige boliger til en overkommelig husleje og i en ordentlig kvalitet.
Det må trods alt være det vigtigste.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-16:
Tak for svaret.
Jeg er klar over, at der i det hele taget presser sig en diskussion på om finansieringsmodellen for den almene sektor.
Men jeg vælger at tolke finansministerens første svar sådan – og så må jeg blive korrekset, hvis det er forkert – at finansministeren ikke har nogen ambitioner om, at der i diskussionerne med KL skal komme et resultat, som sikrer, at huslejen reduceres i det eksisterende ældrebyggeri.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det, der er afgørende, er jo, at det ikke bliver så dyrt i det kommende byggeri, som det har været indtil nu.
Det er der, vi meget gerne vil kunne sætte ind og få diskuteret en bedre sammenhæng mellem dem, der beslutter byggeriet, og dem, som regningen i sidste instans havner hos.
Det er en meget vigtig diskussion for os, for det problem, vi ser, er der selvfølgelig også her på den korte bane, men når man kommer frem til 2020 og 2025, når man bliver flere og flere ældre, er det her et problem, som vil blive meget, meget stort.
Og som det har været fremme i debatten, betaler vi jo i dag 10 mia. kr. til det her område, og med de flere ældre, der kommer, vil det problem tage til i styrke i årene, der kommer.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-16:
Tak for ordet, og tak for finansministerens tale.
I finansministerens replik svarer finansministeren, at man straks i det nye år vil mødes med KL med det formål at sætte huslejen ned, så folk får en husleje, der er til at betale, men byggeriet skal også have en ordentlig kvalitet.
Mit spørgsmål er: Er ambitionen i diskussionerne med KL, at huslejen skal sættes ned i det kommende byggeri af ældreboliger, eller skal huslejen også sættes ned i det eksisterende ældrebyggeri?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Der finder jo internationalt et meget stort arbejde sted for at komme de her transfer pricing-skatteunddragelser til livs.
I EU er der et stort arbejde i gang, internationalt er der også.
Og jeg er fuldstændig enig i intentionen.
Vi skal sikre et skattesystem, som der kan være tillid til.
Der skal være retssikkerhed, men vi skal søreme også sørge for, at den skat, som skal betales, bliver betalt, og der skal ikke være nogen nåde over for folk, som prøver at unddrage sig betaling af skat i Danmark.
For det er jo fundamentet for vores velfærdssamfund, at vi betaler skat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-16:
Det var egentlig heller ikke min mening at insinuere, at regeringen er eneansvarlig for noget af det sjusk, der har været, med EFI-systemer og alt mulig andet.
Jeg stiller spørgsmålet til ministeren, fordi det interesserer mig, hvad man politisk kan gøre ved det.
Der synes jeg egentlig det er lidt ærgerligt, at der fra regeringens side har været en mangel på initiativer over for den direkte skatteunddragelse, der finder sted – de milliarder, der fosser ud af statskassen over landegrænserne – men også over for både den ulovlige skatteunddragelse og den gråzone, hvor vi også ser skatteunddragelse finde sted.
Så det handler ikke så meget om EFI-systemer og sjusk, og hvad der ellers har været, som går en årrække tilbage, men om det, som man politisk kan sætte ind over for multinationale selskabers skattesnyd, transfer pricing og alle de her redskaber, der er i brug.
Vil regeringen ikke komme nogle initiativer, så vi kan få nogle flere penge i kassen?
Når vi mangler 50 mia. kr., er det jo skatteyderne, der skal betale differencen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg må jo erkende, at der har været nogle sager om SKAT, EFI-systemet, udbetaling af skatterefusion til udenlandske firmaer, som har kostet samfundet penge.
Det er også derfor, vi er blevet enige om at sætte os sammen i Folketingets partier og nu i løbet af de kommende år opbygge et effektivt skattevæsen, et effektivt inddrivelsessystem.
Der har vi jo så også afsat penge til, at man nu kan ansætte ekstra personale i SKAT, så vi kan få en effektiv inddrivelse af udestående fordringer.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at forudsætningen for, at vi kan have det velfærdssamfund, som vi har i dag, er: punkt 1, at der er tillid til SKAT og skatteopkrævning, og punkt 2, at man ikke kan snyde sig fra sin skattebetaling.
Derfor skal vi selvfølgelig have et effektivt skattevæsen.
Men jeg må jo erkende, at vi i årets løb har set nogle ting, der gør, at det er et større genopbygningsarbejde, vi er i gang med på det område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-16:
Der er jo forskellige politiske prioriteringer, heldigvis, i det her Folketing – ellers er der ikke nogen grund til, at vi er forskellige partier.
Regeringen har fremlagt sin politik, og den er vi jo mange der er uenige i, men det, jeg egentlig vil spørge ministeren til, er den måde, vi fordeler pengene på, statens husholdningsbudget.
Der er kun de penge, der nu engang er – alt efter hvilke regnemetoder man bruger, selvfølgelig.
Den tidligere regering gjorde en indsats over for skattesnyd, aggressiv skatteplanlægning osv., og vi er nogle, der har været kede af at se regeringen rulle nogle af de initiativer tilbage – skattekontrol i byggeriet, regeringen er også imod id-kort i byggeriet, åbne skattelister osv.
Hvis ministeren er enig med mig i, at det også er meget fint at kunne skaffe en ekstra indtægt, når man gerne vil fordele nogle penge, hvad mener ministeren så der er blevet gjort i det her finanslovsforslag for faktisk at skaffe nogle af de indtægter tilbage, som vi går glip af – og det er jo minimum 50 mia. kr. om året?
Magnus Heunicke (S), 2015-12-16:
Tak for det.
Det synes jeg jo var godt at få afklaret, for det står altså ikke i aftalen.
Det vil altså sige, at der er det med udligningsskatten, som man selv indførte, da man sidst var i regering, og som jo udelukkende og helt isoleret har noget at gøre med de allerallermest velstående pensionister, som har haft et ekstraordinært højt fradrag, fordi de i en tid med en højere beskatning, end der er nu, hvor de så får pensionen udbetalt, har kunnet trække deres indbetalinger til pension fra.
Er det sådan, man skal forstå det?
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Altså, pointen med hele øvelsen omkring boligydelsen er jo, at de laveste indkomster skal have et økonomisk løft.
Det er det, der er intentionen i den politiske aftale, og det er det, der fremgår af den aftale, der er lavet.
Man kan så sige, at man vil kigge på det ved at kigge på ydelsen.
Er det interessant?
Nej, det er interessant at se, hvad pensionisten har til sig selv, når man kigger på ydelse og husleje.
Det er det, der er interessant for pensionisten; det er det, der interessant for mig at vurdere; og det er det, der ligger i den aftale, som vi har indgået, nemlig at der skal kigges på det med det udgangspunkt, at den laveste indkomst skal have et løft.
Hvad der ellers ligger i aftalen, fremgår klart og tydeligt af aftaleteksten.