runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2014-05-08:
Der var mange vigtige og væsentlige betragtninger fra fru Zenia Stampes side, som man jo skal tage i betragtning, når man bedømmer det her beslutningsforslag.
Der var bare én ting, som jeg lagde mærke til, og som jeg godt vil have uddybet, for nu var ministeren oppe og sagde ikke noget om det.
Men fru Zenia Stampe sagde, at det er vigtigt at få nedbragt sagsbehandlingstiderne.
Jeg vil godt lige høre: Hvad er Radikale Venstres og regeringens bud på initiativer for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne?
For jeg er helt enig i – og det sagde Venstres ordfører også – at det er noget af nøglen til det her.
Men hvad er Radikale Venstres og regeringens – for nu er der jo en radikal minister på området – initiativer og planer for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne?
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Der er en række konkrete initiativer, og jeg kan jo ikke huske dem konkret, for det er sådan nogle administrative initiativer til, hvordan man får nedbragt sagsmængden.
Men der er jo ingen tvivl om, at da Ankestyrelsen overtog de mange sager fra nævn osv., sad man med en kæmpestor pukkel, så at sige.
Og så vidt jeg har forstået, er man ved at få nedbragt den pukkel, men man regner altså først med, at vi omkring 2016 kan nedbringe sagsbehandlingstiden på de her områder til omkring 4½ måned, som er målsætningen.
Så man må bare erkende, at det er et langt, sejt træk.
Det vidste vi også godt, da vi indførte den her reform af hele klagesystemet, altså at det var svært, ja, umuligt at nedbringe sagsbehandlingstiderne fra den ene dag til den anden.
Men vi tror på, at når vi endelig er kommet over den her pukkel og har taget alle de her initiativer, som er administrative, og som jeg derfor ikke kan huske, for det er jo ikke sådan politiske initiativer, men administrative initiativer, der handler om sagsgange osv., bliver det her system mere effektivt og kan levere hurtigere sagsbehandlingstider end det gamle system.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-05-08:
Nu kan jeg godt forstå, at det er svært for ordføreren lige at komme med en lang række konkrete ting, men det kunne jo godt være, at der havde været nogle ting, man havde drøftet i regeringen eller i Det Radikale Venstre.
Ja, og det er derfor, vi stemte imod, for vi kunne netop godt se de problemer, som fru Zenia Stampe nu selv står og siger at man godt vidste var der, altså at man vedtog noget, der skabte de her problemer.
Og der er det bare, mit spørgsmål er: Er det tilfredsstillende for Det Radikale Venstre og fru Zenia Stampe og for regeringen, at man først får løst det her problem med at få nedsat sagsbehandlingstiderne i 2016?
Var det ikke en idé, at vi i fællesskab kunne finde ud af at få sat mere tryk på, sådan at sagsbehandlingstiderne kom meget, meget hurtigere ned, så man allerede ved udgangen af det her år var nede på en rimelig tid?
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Jamen jeg er da helt sikker på, at hvis man gerne vil være med til at finde nogle penge til det, er det da sådan noget, der hjælper – uden at jeg i øvrigt ved så meget mere om, hvad der skal til.
Men jeg vil gerne stå ved, at når man laver ændringer, er det jo meget sjældent, at ændringerne slår igennem fra den ene dag til den anden.
For én ting er, at man kunne kaste en masse penge efter det, men har man så et personale, som overhovedet er i stand til at overtage alle de opgaver?
Og derfor tror jeg, at hvis udgangspunktet er, at vi ikke tør lave ændringer, hvis der er problemer, fordi der altid vil være en overgangsfase, altså, hvis det er den generelle indstilling og det generelle udgangspunkt, tror jeg aldrig nogen sinde, at man får foretaget nogen ændringer.
Så derfor tror jeg også bare, at vi må være ærlige omkring det her og sige, at det har været prisen for at ændre på det system.
Men det er prisen, vi betaler for at få et system, som vi tror på lang sigt bliver mere effektivt.
Men det skal vi selvfølgelig være ærlige om, og vi er selvfølgelig også forpligtet til at følge op på det.
Og hvis Venstre i øvrigt vil hjælpe os i den sammenhæng, selv om man ikke har været med til at ændre klagesystemet, så tror jeg da kun, det vil være velkomment.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Det, der foreslås her, er faktisk meget sympatisk, nemlig at vi alle sammen stiller os på borgernes side og sikrer særligt udsatte borgere og borgere med handicap og funktionsnedsættelse mod eventuel kommunal kassetænkning.
SF vil hjertens gerne være med til at sikre gode og anstændige forhold for borgere med handicap, men som jeg også synes debatten har vist, er der altså nogle udfordringer med det forslag, der ligger her.
Vi ser også en økonomisk udfordring.
Vi kan simpelt hen ikke se, hvad det her forslag sådan rent faktisk koster, og nu har jeg jo også talt med ordføreren for forslagsstillerne tidligere på dagen, og det er jo fuldstændig rigtigt, hvad der også står i forslaget, at det heller ikke har været muligt for Finansministeriet at komme med en pris på, hvad det her forslag de facto kunne koste.
Det er vi lidt bekymrede over, for vi kan godt komme til at vedtage forslag her i Folketinget, som har en økonomisk konsekvens for kommunerne, så der er andre borgere, der så skal holde for og kommer til at betale.
Det synes vi ville være uhensigtsmæssigt.
Vi vil rigtig gerne have, at vi i udvalgsbehandlingen finder ud af, hvad prisen for det, som Dansk Folkeparti foreslår her i dag, er.
Så kan vi på den baggrund i hvert fald fra SF's side tage endelig stilling til det her, når det cirkatal, som det nok nødvendigvis må være, foreligger.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Det kunne også være, at vores minister indkaldte til forhandlinger om det her, for der er, kan man sige, et flertal i Folketinget, der gerne vil gøre en indsats.
I forhold til det økonomiske er det jo sådan i dag, at kommunerne får nogle midler, som de forhandler om sammen med regeringen.
Så der må man jo gå ud fra at de har indregnet det i deres kommunale budget.
Så det handler også om, at kommunen måske finder ud af, at de skal spare.
Så går de jo ind og revisiterer, og det bliver så en besparelse.
Men det er jo indregnet i det kommunale budget; man har et budget for det, når man yder en service.
De skal jo følge lovgivningen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at man sagtens kan argumentere med, at kommunerne da må vide, og kommunerne da må have regnet med osv.
Men vi kan altså ikke her bare udskrive en blankocheck, for vi er nødt til at vide nogenlunde, hvad man regner med det vil have af praktiske og konkrete konsekvenser ude i de enkelte kommuner, og hvad den deraf følgende økonomiske konsekvens er.
Vi synes, det er sympatisk, at man stiller sig på borgernes side i den her problematiske situation, hvor sagsbehandlingstiden er blevet for lang.
Men vi er nødt til at vide noget mere, så vi gør vores stilling op, når vi kan se de økonomiske konsekvenser.
Vi kan ikke udskrive en blankocheck i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Det er jeg ikke enig med ordføreren i, for det er jo netop at tage fat om nældens rod i forhold til de henvendelser, vi får i Socialudvalget.
Der får vi jo netop de henvendelser om, at man lige pludselig står uden hjælp, fordi kommunen tager hjælpen fra en.
Der var jo den sag i Horsens om BPA-ordningen, hvor de i sidste ende fik medhold.
Der står borgeren altså uden hjælp, mens sagen kører, så derfor er det jo ikke symptombehandling – det her rykker virkelig ved noget.
Og så er jeg da enig med ordføreren i, at vi også skal kigge på de andre ting.
Rasmus Prehn (S), 2014-05-08:
Ja, jeg tror ikke, jeg behøver at gentage, at vi fra socialdemokratisk side som sagt er ret positive over for ideen og gerne vil arbejde videre med den.
Det er ligesom understreget.
Når det så er sagt, tror jeg ikke, at man helt skal afvise, at der godt kan være en pointe i noget af det, vores gode kollega hr. Kristian Pihl Lorentzen var inde på, nemlig det her med, at når det er en lastbil, der kører lovlig cabotage på landevejen derude – altså hvor vi jo netop har det sigte, som jeg er sikker på også Enhedslisten er enig i, at man skal få mest muligt ud af lastbilen, og at der skal køres mindst muligt rundt med tomme lastbiler – så skal vi passe på, at vi ikke kommer til at begrænse det med en eller anden form for bureaukrati, altså så vi kommer til at have en masse lastbiler, der kommer til at køre rundt på de danske motor- og landeveje og brænde diesel af uden at køre med noget gods.
Så det er altså et spørgsmål om balance her.
Men vi er glade for, at Enhedslisten har fremsat det her forslag, vi er glade for at få debatten, og vi er glade for, det bliver taget op.
Vi er meget optaget af det her, og vi arbejder gerne konstruktivt videre.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Så vil jeg bare takke for det klare svar og se frem til samarbejdet om den opgave.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Det undrer mig, at ordføreren ikke er opmærksom på eller bekendt med, at det lige nøjagtig på transportområdet, hvor vi jo i forvejen har vognmandsfirmaer, der i hvert fald i princippet skulle lade sig registrere, nemlig når de kører kombikørsel, ikke skulle være en fordel at skabe sammenhæng i kontrollen, for så vidt også med den ulovlige cabotage, altså skabe sammenhæng i kontrollen, skabe konsistens i hele den indsats, vi gør over for henholdsvis lovlig cabotage og ulovlig cabotage, piratkørsel.
Men at det ikke skulle være et styrket element, at vi får skabt den sammenhæng og konsistens i kontrollen med, hvad det er for nogle firmaer, der ligger og kører rundt, når vi nu har firmaer, der registrerer sig for kombikørsel, men ikke for cabotagekørsel, kan jeg ikke forstå ordføreren ikke kan se.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-08:
Jeg kan simpelt hen ikke se nytteværdien af det forslag.
Som sagt følger kontrollen med ulovlig cabotage køretøjet, og når vi får indført et system, hvor man fotograferer nummerpladen, får vi rigtig godt styr på de biler, der kører rundt i Danmark.
Og når vi på et senere tidspunkt også får takografen – den, der styrer køre-hvile-tids-reglerne – koblet sammen med et gps-system, har vi helt styr på det.
Så det her forslag er i Venstres verden helt overflødigt.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Jeg er selvfølgelig glad for sådan en slags positiv tilkendegivelse af, at det vil man da gerne kigge på.
Men er der ikke også et problem i sådan meget standhaftigt at sige, at det ikke kan lade sig gøre, at vi ikke skal have de der firmaer registreret i RUT, når man nu fra ministeriets side har fundet ud af, at firmaer, der kører cabotage på busområdet, tilsyneladende skal registreres i RUT?
Og vi har kombiområdet, hvor jeg har været inde på flere gange at de skal lade sig registrere i RUT.
Er det så ikke efterhånden ganske mærkeligt, at de vognmandsfirmaer, der kører godstransport som cabotage i Danmark, ikke skal lade sig registrere?
Og er ordføreren ikke enig med mig i, at det trods alt ville skabe en sammenhæng i den indsats, i den kontrol, der er med, hvem der drøner rundt på de danske landeveje og foretager godskørsel på dansk jord?
Rasmus Prehn (S), 2014-05-08:
Som jeg var inde på i min ordførertale, har vi sympati for det her forslag.
Vi ved jo, at der på byggebranchens område har været en ret stor succes med det her RUT-register.
Det, vi sådan set bare i al stilfærdighed siger, er, at vi skal gøre det på den rigtige måde.
Vi er meget optaget af det her.
Vi hørte også ministeren før nævne, hvor optaget han er af det, og at han gerne vil rejse det over for sine europæiske kollegaer og andre.
Vi kigger gerne på de her ting.
Det kan undre mig lidt med busområdet, for der er jo så tilsyneladende ikke nogen registreret i øjeblikket.
Omvendt hører jeg fra bl.a. danske busvognmænd, som jeg var sammen med her i weekenden til deres generalforsamling, at der rent faktisk findes noget, de opfatter som ulovlig cabotagekørsel på det her område – altså at man på busområdet begynder at opleve flere og flere, der kommer udefra og kører lufthavnskørsel, kører rundture i København og gør andre ting.
Så vi har også et problem på busområdet.
Så vi skal altså have belyst, hvad der er op og ned i det her, og hvorfor der ikke er nogen registreret.
Og når det er gjort, vil vi gerne arbejde i retning af, at man måske kan gennemføre den her model.
Men som det ligger nu, kan vi ikke bare gennemføre det.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Næh, man regner med, at måske helt op til 15 pct. af al buskørsel i hovedstadsområdet i dag er ulovlig cabotage.
Men det er rigtigt, at det skal vi selvfølgelig have afklaret, og at vi skal have fundet ud af, hvad der er op og ned i det.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at når der i forbindelse med kombitransport og bustransport skal ske registrering i RUT, men ikke for så vidt angår godstransport, så får man da helt klart fremelsket den situation, hvor vognmandsfirmaerne kan shoppe, og hvor det bliver umuligt for politiet at kontrollere, for når de stopper en lastbil, siges der: Nej, jeg kører da kombikørsel.
Nå, er du registreret i RUT?
Nåh nej, men jeg kører cabotage.
Altså, det bliver jo totalt umuligt at kontrollere, og der bliver en mulighed for shopping.
Det synes jeg da er et kæmpeproblem.
Og al ære og respekt for, at tingene skal foregå i EU, men det her er efter min bedste overbevisning noget, der godt kunne lade sig gøre, i og med at vi trods alt kender det fra byggeområdet og entreprenørområdet, og vi kender det også fra transportområdet, for så vidt angår kombi- og buskørsel.
Kim Christiansen (DF), 2014-05-08:
Forslaget fra Enhedslisten, vi skal behandle i dag, er jo et meget sympatisk forslag ligesom alle forslag, der foreslår tiltag i forhold til at få dæmmet op for cabotagekørsel, og specielt selvfølgelig den ulovlige del af det, som er det, alle gerne vil tale om.
Nu er det bare sådan, at der ikke er så meget ulovlig cabotagekørsel – dels fordi der har været en forøget politiindsats på området, dels fordi der slet ikke er nogen grund til at køre ulovlig cabotagekørsel Danmark, for med den EU-forordning, vi har, i hvert fald den danske fortolkning af den, så kan man køre cabotagekørsel 24 timer i døgnet, 365 dage om året.
Og når man kan det, er det jo lidt vanvid at begynde at ligge og begå ulovligheder.
Derfor er omfanget af ulovlig cabotagekørsel heller ikke særlig stort.
Med hensyn til RUT-registret ved jeg ikke, om det er den rigtige løsning at registrere lastbiler der.
Jeg er ikke sikker på, at det er vejen til det.
Til gengæld er det jo glædeligt, at der nu kommer det her med nummerpladerne.
Det startede regeringen sådan set med at rulle tilbage, da de kom til, men nu har de så set lyset i, at det alligevel nok kunne være klogt at få lidt kontrol med, hvad det er, der ligger og kører ind og ud af vores land.
Så i Dansk Folkeparti hilser vi også meget velkommen, at vi får en registrering af nummerplader på biler, der kører ind og ud af vores land – og husk nu også alle færgeovergangene.
Så der er som sagt meget positivt i det her forslag.
Med hensyn til om vi støtter det i sidste ende, vil jeg sige, at det tror jeg ikke, for jeg tror ikke, at RUT-registret er den rigtige løsning.
Med hensyn til forordningen – og nu bliver der talt meget om tomkørsel –
vil jeg sige, at vi jo lige har fået en skrivelse fra EU om, at man godt må ligge og køre tom emballage over grænserne, så jeg ved ikke rigtig med hensyn til tomkørsel.
Når man kan ligge og køre en tur ned på den anden side af grænsen med ti europaller og så sige, at det altså bliver godkendt som en international transport, og at man så kan køre tre nye indenrigsture i Danmark, så er vi altså ude i noget, som er elastik i metermål.
Jeg tror, at det her skal ændres et helt andet sted, og der har vi i Dansk Folkeparti fremsat et forslag om bl.a. en karensperiode på 7 dage, men det blev stemt ned her i Folketinget af alle de EU-tro partier.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Nej, det løser bestemt ikke cabotageproblemet, det er jeg helt enig med hr. Kim Christiansen i.
Men jeg undrer mig lidt over det forbehold, som ordføreren tager, og det gør jeg, fordi lige nøjagtig hr. Kim Christiansen og jeg selv jo har været meget fremme i skoene med at stille forslag og også beslutningsforslag og bakke hinandens beslutningsforslag om at komme cabotagekørslen til livs op.
Ordføreren henviser selv til forslaget om karenstid; vi har haft et forslag om at bruge forordningsbestemmelserne om forvridning af markedet og et værn i den forbindelse osv. osv. Men det er jo rigtigt, når ordføreren konstaterer, at det er forordningen, det er galt med.
Det er forordningen, der giver mulighed for at køre cabotagekørsel uafbrudt, døgnet rundt, året rundt, men vi har jo ikke kunnet skabe flertal i dette Ting, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen – det er sådan set kun vores to partier, der har stået for den linje.
Vi har ikke kunnet skabe flertal i det her Ting for at komme det her effektivt til livs, og derfor har vi jo stillet den der række spørgsmål.
Der skal det her forslag jo ses som en del af den palet, som ikke i sig selv får gjort op med cabotagekørsel, men som eventuelt bliver en del af en løsning.
Kim Christiansen (DF), 2014-05-08:
Det er fuldstændig korrekt, at det er Dansk Folkeparti og Enhedslisten, der kæmper den her kamp.
De øvrige EU-glade partier er fuldstændig ligeglade med at sælge ud af arvesølvet, i hvert fald hvis det er EU, der beder dem om at gøre det.
Så det er jeg meget enig i.
Nu er det her en førstebehandling, og jeg er bare skeptisk over for, om en registrering i RUT-registret vil være løsningen, men jeg er jo ikke uenig med Enhedslisten i intentionerne, i forhold til at vi skal have gjort op med cabotagekørslen og især den ulovlige del af den.
Men generelt skal vi have kigget på EU-forordningen, men det er nok ikke noget, vi sådan lige kan klare over eftermiddagen her i Folketinget.
Villum Christensen (LA), 2014-05-08:
Tak for det.
Uden først at tage stilling til selve formålet med beslutningsforslaget må det være indiskutabelt, at hvis man siger ja til det her forslag, siger man også ja til mere kontrol, ja til mere bureaukrati og til en større politiindsats.
Det er jo i hvert fald det, der står.
Staten skal styre og kontrollere mere og i princippet afskærme dele af det danske samfund fra følgevirkningerne af globaliseringen, herunder ikke mindst EU's bestræbelser på at sikre fri bevægelighed for produktionsfaktorerne: arbejdskraft, kapital osv.
Det er netop den del af EU-samarbejdet og disse hæderkronede principper, som vi er mest optaget af.
Vi tror ikke på, at det her er i dansk interesse, og at det på den måde, som vi ser det foreslået her, kan lade sig gøre at indhegne de rejste problemer, som beslutningsforslaget peger på.
Omvendt tror vi på, at vi alle bliver rigere, hvis vi sikrer de bedste vilkår for frihandel i bred forstand.
Det har historien vist.
De samfund, der kan finde ud af at handle med hinanden, ender altid med at vinde.
De bliver de rigeste.
Hvis vi tror, at vi kan få langsigtede fordele ved at afskærme visse faggrupper fra konkurrence, så tager vi fejl.
Tænk, hvis vi tidligere i historien havde hegnet typograferne ind og havde sagt: I skal ikke finde jer i at blive påvirket af den teknologiske udvikling, der kommer udefra; vi passer på jer, pakker jer ind i vat, og så sidder I ellers bare helt stille og lader som ingenting.
Tænk, hvis vi havde sagt til sypigerne fra Herning: I skal bare sy videre; vi passer på, at der ikke er nogen, der tager jeres job, og slet ingen udefra.
Nej, det er naturligvis ikke den rigtige medicin.
Den rigtige medicin er, at vi sikrer en mere ligelig konkurrence ved at sænke skatterne i Danmark, således at det ikke bliver nødvendigt med de tårnhøje lønninger til de danske chauffører.
Vi skal være i stand til at produktudvikle, skabe god infrastruktur og logistik og i højere grad arbejde for mere intelligente og effektive arbejdsprocesser i transportfaget.
Det er i virkelighedens verden det eneste, som på lang sigt kan retfærdiggøre en større spredning.
Der må og skal være en produktivitetsforskel, hvis store lønforskelle skal kunne opretholdes på lang sigt.
Et er helt sikkert: Der er endnu ikke ført bevis for, at den form for protektionisme, som ligger i beslutningsforslaget, har vist sig at være svaret på de internationale lønforskelle, så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-08:
Jeg kan bare ikke se, hvad der kommer ud af at gennemføre Enhedslistens forslag.
Det er lidt, som når hanelefanter parrer sig, det kommer der ikke meget ud af.
Det er en meradministration, uanset hvordan Enhedslisten vender og drejer det, og det betyder ikke, at man får mulighed for en øget kontrol med ulovlig cabotage.
Alle de andre tiltag her, jeg har remset op, og som vi har lavet sammen med regeringen, er derimod noget, der er med til at bekæmpe ulovlig cabotage.
Så vi er på helt rette spor i den her sag, og det synes jeg Enhedslisten burde være glad for.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-08:
Nu handler det her forslag jo ikke så meget om, hvor meget cabotagekørsel eller ej der er.
Det, det her sådan set handler om, er, om den danske stat skal have kontrol med de firmaer, som udfolder sig på dansk grund – i det her tilfælde transportfirmaer, som kører national kørsel på de danske landeveje.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at vi jo ikke kan have et system, hvor en lastbil skal kontrolleres, hver gang den kører ind over grænsen, men det er ikke nødvendigt, man kan jo bare tage vognmandsfirmaet og hele den store flåde, vognmandsfirmaet har, og så lader det firma sig jo registrere i RUT-registeret, og så kan man køre den cabotagekørsel, man nu synes man kan køre i henhold til forordningen.
Det finder jo sted i forvejen, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
De vognmandsfirmaer, der kører kombitransporter, skal lade sig registrere i RUT-registeret, og hvorfor er det så meget anderledes end de vognmandsfirmaer, der kører cabotagekørsel?
Jeg vil i øvrigt tro, uden at jeg har statistik på det, at det drejer sig om 90-95 pct. af de samme firmaer, og der er i begge tilfælde tale om, at man ligger og kører national kørsel, og så er det jo også meget fornuftigt, at der er kontrol med, hvad det er for nogle firmaer, der ligger og udfolder sig på de danske landeveje.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-08:
Så er det egentlig mærkeligt, at det her forslag kan samle flertal.
For der er trods alt partier, der siger ja til forslaget, og så går man jo også ud fra, at de partier er klar til at udfordre EU.
Det er i hvert fald det, vi i Dansk Folkeparti går ud fra.
Og det må jo på en eller anden måde være en mærkelig fornemmelse at stå som ordfører og så egentlig skulle forsvare en regering, der siger nej til et forslag, der er flertal for.
Det har jeg ikke selv prøvet, og det er derfor, jeg spørger.
Det må egentlig være sådan en lidt mærkelig fornemmelse at stå som ordfører på sådan et forslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jamen det er jo helt rigtigt, som hr. Bent Bøgsted siger, at man egentlig skulle tro, at når tre-fire partier fremsætter et fælles forslag, er de også parat til at udfordre EU på det.
Men det, vi har fået konstateret igen i den her debat, er bare, at det er de ikke, for hvis de var det, havde de fremsat et egentligt lovforslag, der kunne pålægge regeringen at administrere i overensstemmelse med Folketingets flertal.
Det har ministeren jo sagt han gerne vil.
Og så har vi jo set det forunderlige, at så vil Venstre og Konservative ikke være med.
Så tør de ikke alligevel.