runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Er der tændt for mikrofonen?
Vi siger, at vi ikke ønsker den her kartoffel, og at vi sådan set er klar til at stemme ja til at lave et dansk forbud.
Men vi ved også godt, hvad det kan ende med, nemlig at man kommer fra EU og siger: I kan ikke opretholde det forbud, og nu kommer kartoflerne alligevel.
Når vi nu har en minister, som har været positivt stemt over for forslaget her, og som vil arbejde sammen med forslagsstillerne, ligesom vi andre også vil, så lad os dog give ministeren bare en lille smule snor til faktisk at se, om man kan få lavet en ordning her, så ministeren kan forsikre os herinde i Folketingssalen om, at den her kartoffel ikke kommer i jorden.
Lad os da lave rigtig politik her, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, og ikke kun sende signaler.
Nu skal vi da lave rigtig politik her.
Vi vil ikke have den kartoffel, det er vi enige om.
Men vi skal gøre det på den rigtige måde, og vi er klar til at støtte det, der er den rigtige måde.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Den overordnede dagsorden her, altså om vi overhovedet skal have gmo'er, ligger jo sådan og svæver over vandene, hver eneste gang vi har en debat om gmo'er: Er der plads til både gmo'er og til økologi i vort land?
Det er jeg meget i tvivl om om der er, og derfor er det selvfølgelig noget af et valg, man skal tage i den sammenhæng.
Men i dag er det jo så altså specifikt Amflorakartoflen, som forslaget her handler om.
Jeg hørte med interesse, hvad Dansk Folkepartis ordfører sagde.
Jeg opfattede det faktisk sådan, at Dansk Folkeparti var klar til at støtte forslaget, hvis det er det, men at man også godt kunne tænke sig, hvis der er andre muligheder for at få en sikkerhed for, at en eller anden alligevel ikke går ind og giver sig til at dyrke kartoflen her.
Det synes jeg er rart at høre.
For det er jo egentlig lidt underligt, at vi står i et Folketing, som er fuldstændig enige om, at det her vil vi altså ikke have, så skulle vi jo nødig tabe sagen på gulvet, fordi vi har nogle fronter, der sådan sædvanligvis er delt op her midt gennem Folketingssalen.
Det vil vi i hvert fald bestræbe os på ikke sker.
Vores interesse er, at man undgår, at Amflorakartoflen bliver dyrket, og hvordan vi så når frem dertil, er jo ikke helt så interessant.
Det er klart, at vi som medforslagsstillere er klar til at køre beslutningsforslaget igennem – det er indlysende – men det overordnede mål er det vigtigste for os.
Der har jo været en del debat om den juridiske vurdering af, om man kan det – det er jo sådan i virkeligheden det eneste, vi er uenige om – altså om det er EU-rets-medholdeligt at lave et forbud.
Jeg synes ikke helt, jeg fik et ordentligt svar fra ministeren på mit og hr. Per Clausens spørgsmål om, hvordan det så er med Østrig, som har forbudt det.
Jeg hører godt, at ministeren siger, at det er vurderingen, at man ikke kan.
Men jeg har også været så længe i Folketinget, at jeg godt ved, at de enkelte ord kan have ret stor betydning
Så jeg ville godt have lidt klarere, hvad der er af muligheder, og hvordan det er med den proces, som Østrig så har kørt, for det må jo være sådan, at kan de, så vil vi vel også kunne.
Vi vil naturligvis støtte forslaget, men er også åbne for, hvis vi kan få andre løsninger til at sikre, at man ikke får denne kartoffel dyrket i Danmark i 2011.
Mike Legarth (KF), 2010-12-09:
På vegne af vores daglige fødevareordfører, hr. Tage Leegaard, skal jeg tilkendegive følgende.
Der bør altid sættes spørgsmålstegn ved anvendelsen af nye teknologier, og de regler, vi har opstillet for at anvende genmodificerede afgrøder, er faktisk meget skrappe.
I det her tilfælde, hvor tingene ikke er afdækket fuldstændig, er vi lidt betænkelige ved indførelsen af den her kartoffel, og vi hæfter os i dag ved, at branchen har tilkendegivet, at de ikke vil dyrke og benytte sig af den mulighed, der er.
Det hilser vi velkommen.
Vi giver ministeren mandat til at forsøge at give os en forsikring om, at kartoflen ikke vil blive dyrket og brugt i Danmark.
Indtil vi kommer i den position, handler vi ud fra det grundlag, vi har i dag, og det vil sige, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Bente Dahl (RV), 2010-12-09:
Vi behandler et beslutningsforslag, hvor Folketinget pålægger regeringen at sikre, at den genmodificerede kartoffel Amflora, som indeholder en antibiotikaresistent genmarkør, ikke bliver dyrket i Danmark i 2011.
Det ligger efter forslagsstillernes opfattelse naturligt i forlængelse af beretningen fra 2008, at det bør være forbudt at dyrke sådanne antibiotikaresistente gmo'er i Danmark.
Beretningen siger – og der er et flertal bagved – »at antibiotikaresistente markører kun kan godkendes til markedsføring, hvis WHO og EMEA er enige i, at de overfører resistens til antibiotika, som har ingen eller kun ringe terapeutisk værdi i human medicin og kun i begrænset omfang anvendes på bestemte områder af veterinær medicin.
I alle andre tilfælde forventer flertallet, at regeringen aktivt arbejder imod en godkendelse.
Hvis Europa-Kommissionen alligevel godkender sådanne antibiotikaresistente markører til markedsføring, skal Danmark med henvisning til forsigtighedsprincippet og EFSA’s egen opdeling afvise import og markedsføring i Danmark.
« Det er netop det, det her beslutningsforslag handler om: afvejningen mellem forsigtighedsprincippet og en juridisk tilkendegivelse.
Det var sådan, at miljøministeren umiddelbart havde den opfattelse, at Amflorakartoflen burde forbydes i Danmark, men sådan er det jo ikke længere, og nu er det begrundet med en juridisk undersøgelse.
Radikale Venstre har sandelig også respekt for domstolsafgørelser, men her foreligger ikke nogen domspraksis vedrørende Amflorakartoflen.
Ministeren har efterfølgende afvist at følge op på den beretning, som jeg citerede fra først.
Det havde vi forventet.
Radikale Venstre havde forventet det, ligesom andre partier havde forventet, at ministeren gjorde det.
Antibiotikaresistens er ikke at spøge med.
Det vil have uoverskuelige konsekvenser for folkesundheden, hvis antibiotikaresistens breder sig.
Derfor er vi nødt til at anvende forsigtighedsprincippet og i øvrigt altså også følge flertallets beslutning i beretningen fra 2008.
Det lyder, som om der ikke er nogen af os her i salen i dag, der vil have den kartoffel i jorden i Danmark.
Så Radikale Venstre er åben for løsningsmodeller, som fører til at opfylde dette ønske.
Vi er med i det her fornuftige beslutningsforslag, og derfor støtter vi det.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-09:
Som jeg også tror at spørgeren hørte, stod der på linje to i det, jeg læste op, at jeg heller ikke synes, at Amflorakartoflen skal dyrkes i Danmark.
Det, vi lige præcis står og gør nu, er jo, at vi udøver vores demokrati og giver til kende, hvad vi mener.
Og vi har også fået en klar og fin redegørelse fra ministeren om, hvordan tingene forløber i forhold til EU, sådan at vi forhåbentlig får tingene godt på plads på et godt grundlag.
Det er jo sådan, tingene fungerer.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Det var dejligt at høre.
Kan ministeren så ikke også sige: Den vil vi ikke have?
Kan ministeren så også bekræfte, at det, der faktisk sker nu her, er, at der er et enigt Folketing, der ikke ønsker det her produkt i dansk jord, men at EU har besluttet, at det skal vi tage imod?
Det er godkendt; det findes på hylderne; der er landmænd, der har taget gmo-kørekort, og de kan til foråret putte den her kartoffel i jorden.
Vi vil ikke have den, men EU siger: Det skal I, hvis der er en landmand, der vil købe den.
Er det korrekt forstået, at det er EU, der overtrumfer et fuldstændig enigt dansk Folketing i den her sag?
Karen Ellemann (V), 2010-12-09:
Man skal jo lige huske på indre marked og samhandelsbestemmelser i den her diskussion.
Når et produkt bliver godkendt til markedsføring i EU, er Danmark medlem af EU, og heldigvis for det.
Det er måske dér, vi er uenige.
Men det, som det handler om her, er jo, at der er et forslag, som vil pålægge regeringen at forbyde det.
Og der er det, jeg siger, at det ikke er juridisk muligt bare at forbyde det.
Vi har et helt konkret forslag liggende fra Kommissionen, som handler om lige præcis muligheden for, at de enkelte medlemslande i de enkelte tilfælde kan vurdere, om de ønsker at godkende den her markedsføring, eller om de ikke ønsker det.
Men hvordan det bliver til en reel mulighed, et reelt brugbart værktøj, er det, der skal afkræves et svar på.
Når vi så samtidig nu har diskussionen om, hvorvidt man kan lave et forbud, så har jeg redegjort for, at vi selvfølgelig ikke juridisk kan lave et forbud.
Men bekymringen om, hvorvidt Amflorakartoflen kommer i jorden, mener jeg i høj grad at have kunnet eliminere med netop den her meget klare bekræftelse fra BASF.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
En meget væsentlig del af diskussionen her er jo netop den, som Dansk Folkepartis ordfører rejser over for ministeren.
Hvad angår den juridiske side af det, synes jeg ikke helt, ministeren fik svaret klart på hr. Per Clausens spørgsmål, om det, Østrig har gjort, er klart juridisk uholdbart.
Jeg vil gerne have en lidt mere detaljeret og klar melding fra ministeren om, hvad det er for papirer og tilkendegivelser, ministeren ligger inde med, og som vi f.eks. ikke har set i Fødevareudvalget.
Karen Ellemann (V), 2010-12-09:
Det, jeg redegør for, er, at hvis man skal kunne forhindre det i det enkelte medlemsland, må man jo kunne vise, at man har en anden og ny viden på området i forhold til den viden, der ligger til grund for den tilladelse, der er givet.
Og da det ikke er tilfældet i Danmark, da der ikke kommer ny viden frem i forbindelse med alle de saglige og faglige eksperters vurdering af risiciene ved den her kartoffel, så er vi nødt til at sige, at vi ikke juridisk kan gå imod den godkendelse, der er givet med henblik på markedsføring i EU, fordi vi sådan set mener at den holder juridisk.
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Nu er forholdet jo det, som hr. Per Clausen også gjorde opmærksom på, at Østrig har sagt fra, så det er jo faktisk i forhold til det, at jeg meget gerne vil have ministeren til at præcisere, om hun ligger inde med klare beviser for, at Østrig opfører sig ulovlig juridisk set.
Karen Ellemann (V), 2010-12-09:
Jamen som jeg har redegjort for meget klart over for Miljø- og Planlægningsudvalget den 4. november i svar på folketingsspørgsmål nr. 21
Det var den klare redegørelse og det klare svar.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-09:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler her, går ud på at forbyde dyrkning af Amflorakartoflen i Danmark.
Det er værd at bemærke, at Amflorakartoflen for det første ikke dyrkes i Danmark i dag, og de danske kartoffelmelsproducenter har tilkendegivet, at de ikke har nogen planer om at modtage Amflorakartoflen til forarbejdning her i landet.
Det er derfor ikke noget akut problem nu og her.
For det andet er Kommissionen netop nu i færd med at udforme et forslag til, hvordan vi kan sikre medlemslandenes ret til selv at afgøre, om en EU-godkendt gmo skal kunne dyrkes på medlemslandenes eget territorium
Kommissionen er blevet bedt om at gøre nærmere rede for, hvordan vi kan sikre os, at der bliver tale om en reel ret til at forbyde dyrkning af gmo'er på vores marker.
På den måde får vi afklaret, hvad der ligger i den nye mulighed i EU-retten uden at komme i konflikt med øvrig EU-lovgivning eller internationale forpligtelser.
Venstre kan derfor ikke lige nu og her støtte forslaget, men afventer, hvad Kommissionen finder frem til, så vi får et klart grundlag at tage stilling til tingene på.
Per Clausen (EL), 2010-12-09:
Jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om han ikke er enig med mig i, at vi i Folketinget bør slå fast, at vi ikke ønsker, at denne kartoffel bliver dyrket i Danmark i 2011, og at vi har en klar forventning om, at ministeren kan love os, at det ikke vil ske.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-09:
Tak, formand.
Den tidligere minister trådte jo i karakter, da Operation X viste en udsendelse om, hvordan det stod til med minkproduktionen i Danmark, og nedsatte en arbejdsgruppe.
Som Dansk Folkeparti sagde ved førstebehandlingen, er vi generelt imod bemyndigelser, for det kan den til enhver tid siddende minister jo bare lave om på efter forgodtbefindende.
Derfor ville vi gerne hjælpe ministeren til at gøre det her forslag bedre ved at sige, at det ikke bare skulle være en bemyndigelse, men et ændringsforslag, som vi også skal forholde os til i dag.
Når ministeren beder om en bemyndigelse, hvorfor vil han så ikke udmønte den fuldt ud, som hans eget arbejdsgruppe har foreslået?
Kristen Touborg (SF), 2010-12-09:
Hr. René Christensen har ret i, at i dag har vi ingenting, men det ændrer jo blot ikke ved den kendsgerning, at hr. René Christensen her kunne have fået en ordentlig uddannelse.
Han stod med stemmerne i hånden, stod med magten til at kunne gennemføre det her, men bliver bange for sin egen skygge og vil så kun have en halv løsning.
Hr. René Christensen er jo enig i, at det er godt med noget uddannelse, men pludselig mener han ikke det, som ordføreren mente ved førstebehandlingen.
Det er altså ret uskønt, må jeg bare sige til ordføreren.
Henrik Høegh (V), 2010-12-09:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Vi kan vel efterhånden rolig sige, at emnet er godt debatteret, og jeg vil sige, at på grund af de bemærkninger, der var under førstebehandlingen, har jeg udnyttet muligheden for at indføre krav om uddannelse til de ansvarlige minkavlere og indføre krav om uddannelse til de ansatte på minkfarme.
Hvis jeg lige skal præcisere det, vil jeg sige, at det betyder, at alle nye minkavlere skal 4 dage på kursus, og at eksisterende minkavlere skal 2 dage på kursus, og det gælder også alle ansatte minus ansatte, der har haft 12 måneders sammenhængende ansættelse, og familie i lige linje til minkavleren.
Så vi mener, at vi her har fundet en afbalanceret løsning, og jeg glæder mig trods alt over, at oppositionen også sagde, at det her handler om en afbalanceret løsning.
Jeg synes, der er god balance i det her, det tager faktisk fat lige omkring de problemer, som oppositionen netop nævnte under førstebehandlingen.
Der var det netop de sæsonansatte der blev sat meget fokus på.
Og det er så det, vi har taget fat på her.
Så skal jeg bare til slut sige, at det her jo også indeholder en bestemmelse om gruppevis levering af slagtesvin.
Det synes jeg er fremadrettet og ligger godt i tråd med moderne svineproduktion, og det har i hvert fald den fordel, at tatoverhammeren kommer ud af slagtesvinsstaldene.
Det er der i hvert fald mange grise der er glade for.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Som den tidligere ordfører sagde, har det her forslag jo ændret sig i forhold til andenbehandlingen, og hvorfor har det så det?
Forslaget kom jo frem, fordi vi jo bl.a. så de her udsendelser i tv om hold af mink.
Derfor igangsatte vi en hundrede procents kontrol af alle minkfarme, og det er også sådan, at vi til næste år får en halvtreds procents kontrol af alle minkfarme.
Der er blevet snakket utrolig meget om, hvordan man holder mink i Danmark, og hvordan dyrevelfærden er ved det.
Der må jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med den tidligere ordfører, der var heroppe, om, at vi ikke vil se de billeder igen.
Vi vil ikke se den måde at holde dyr på i Danmark, som vi så i de udsendelser.
Derfor er vi også gået aktivt ind i det her.
Vi så, da forslaget kom frem, at der var lagt op til, at det kun var ejeren, der skulle gennemgå et kursus – det mente vi fra Dansk Folkeparti side ikke var nok.
Det er således, at mange af de minkavlere, der er derude, jo har fået minkavlen i arv.
Mange af dem har jo 30 års erfaring i at passe mink.
Nej, problemet ligger et andet sted, nemlig hos dem, der kommer og passer de her mink indimellem, også i kortere perioder.
Det er jo sådan, at en minkfarm ikke er det samme som at have grise.
Hvis man passer svin eller andet, kører det sådan mere jævnt, men her har man jo en produktion, der kører meget op og ned.
Det er der, man har behov for at have meget personale på de her farme, og derfor er det utrolig vigtigt, at de mennesker også ved, hvad de går ind til.
Jeg fornemmer – og det er kun en fornemmelse – at det, vi også så på de billeder, var østeuropæisk eller anden arbejdskraft, som først havde været ude at plukke jordbær i måske en måneds tid.
Når de var færdige med at plukke jordbær, jamen så kunne de da komme og passe nogle mink.
Er det godt nok?
Nej, det er ikke godt nok.
Og derfor siger vi, at nu skal alle, som skal have med levende mink at gøre, have et kursus og bevise, at de kender reglerne i Danmark, og at de ved, hvad det er, vi forventer af medarbejdere, som har med mink at gøre.
Det får de så nu.
Det vil så sige, at når de medarbejdere har fået det her kursus, som har 1 dags varighed eller består af otte lektioner, så kan de være med til at arbejde på en minkfarm.
Det vil så også sige, at vi kan forvente, at vi år efter år vil se de samme medarbejdere komme på farmene, og derved vil vi også se, at vi får højnet kvaliteten.
Det er jo sådan, når man taler med minkavlerne, at de faktisk hilser det her velkommen, selv om det koster dem utrolig mange penge.
De hilser det faktisk velkommen, at de nu fremadrettet, når de skal bruge det her ekstra personale i højsæsoner, kan få noget personale, som har prøvet det før, eller i hvert fald har en vis viden om det, de går ind til.
Det, de har i dag, er folk, der kommer ind uden at vide, hvad de går ind til.
Så vi synes faktisk, at det er landet rigtig fint i form af det uddannelseskrav, der bliver stillet her.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-09:
Vi hører her en tale fra Dansk Folkepartis ordfører, men det, der jo er det interessante, kommer ordføreren ikke ind på, og det er, hvorfor man har skiftet holdning.
Jeg er jo godt klar over, at det ikke var hr. René Christensen, der var til stede ved førstebehandlingen, men Dansk Folkepartis ordfører læste jo tydeligt op af de kloge ord, som Dansk Folkepartis ordfører selv havde skrevet, påstod han.
Og der står der, at Dansk Folkeparti går ind for, at der skal være et 4-dages kursus og så et opfølgningskursus på 1 dag hvert tredje år.
Derfor vil jeg gerne have at vide nu i dag, for jeg synes, det er interessant, når man skifter stil, holdning, mening i politik, hvordan man er kommet frem til det.
Er det, fordi man har lavet en regulær studehandel med regeringen, eller hvad er årsagen til det?
Er man blevet klogere, eller hvad er det for noget?
For hvis man synes, at det var godt for en måneds tid siden, at de, der passer vores mink, som minimum får noget uddannelse, som et 4-dages kursus kan give, så må man da også synes, at det er godt i dag.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Nu skal vi jo lige huske, hvad det var, vi diskuterede første gang.
Det var jo, at ministeren ikke lagde op til, at han ville bruge sin bemyndigelse til at køre den her uddannelse ud over resten af personalet.
Der var lagt op til, at det her drejede sig om, at det kun var ejerne, der skulle have et kursus.
Og der var det, som vi sagde, og som jeg også sagde lige før, vigtigt for os, at det bliver alle, der får et kursus, også dem, der kommer og skal arbejde i få dage på en minkfarm.
Og det får de nu.
Alle, der skal arbejde med mink på en dansk minkfarm, får fremover et kursus, når det her er blevet implementeret.
Det er det, vi er glade for.
Vi er glade for, som jeg sagde før, at man ikke bare kan komme ind fra gaden og passe de her dyr.
Det mener vi ikke er rigtigt, og vi kunne jo se på de billeder, vi så i tv, at det ikke var godt nok.
Niveauet var simpelt hen for lavt.
Der må jeg sige, at nu har vi lavet kontrol, og jeg må også sige, at erhvervet selv jo også har gjort rigtig meget.
Det er faktisk sådan, at hvis der er graverende fejl, når vi nu kører vores hundrede procents kontroller og halvtreds procents kontroller til næste år, så får de her minkavlere ikke den gode pris på deres minkauktion.
Så jeg er helt sikker på, at det her også hjælper fremadrettet på dyrevelfærden.
Bjarne Laustsen (S), 2010-12-09:
Jeg kan godt forstå, at den her sag er svær for Dansk Folkeparti.
Det er jo interessant.
Det er det, vi gerne vil have at vide, nemlig om vi kan regne med og stole på, at når Dansk Folkeparti siger noget ved førstebehandlingen, så er de også konsekvente ved anden- og tredjebehandlingen.
Hvorfor holder man ikke fast i det?
Lad mig lige læse op, hvad der står: Dansk Folkeparti vil gerne gøre opmærksom på, at vi ønsker, det skal gælde for alle, som har med pelsdyr at gøre.
Man har tidligere refereret til, at det var nøjagtig det, som ministeren selv havde skrevet, nemlig at han fik en bemyndigelse til at lave et kursus af 4-dages varighed med et opfølgningskursus på 1 dag.
Det var et spørgsmål om at udmønte det, og det gjorde Dansk Folkeparti allerede ved førstebehandlingen.
Der sagde man, at det ikke bare skal være noget, ministeren kan gøre.
Nej, han skal gøre det, og det skal gælde for alle, og det skal være på det niveau.
Hvorfor er Dansk Folkeparti gået væk fra det kloge synspunkt, man havde ved førstebehandlingen?
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Det her handler ikke om at skifte holdning.
Det handler om, at alle, der skal have med dyr at gøre på en minkfarm, levende mink, skal have et kursus.
De skal vide, hvad de går ind til, og det kommer de nu til.
Det, der var lagt op til, var, at det kun var ejeren, og vi sagde meget tydeligt, at det ikke var godt nok.
Det, vi havde set, ville vi ikke se igen, og derfor skal det personale, som har med levende mink at gøre, have nogle forudsætninger for at kunne gå ind og arbejde på en minkfarm.
Det får de nu, og det undrer mig meget, at man ikke synes, det er et godt tiltag, at de nu får uddannelse og kursus i at passe levende mink.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag.
Per Clausen (EL), 2010-12-09:
Jeg kan forstå, at hr. René Christensen mener, han har opnået et resultat, fordi han ønskede 4 dages undervisning og fik 1 dags undervisning.
Det er rigtigt, at det er et resultat at gå fra 0 til 1 dag, men problemet er, at hr. René Christensen jo har flertal i Folketinget for sit oprindelige synspunkt om, at der skulle være 4 dages undervisning.
Hvorfor benytter hr. René Christensen sig ikke af det flertal i stedet for at lave en dårlig aftale?
Altså, hr. René Christensen kan nævne mange eksempler på, at Enhedslisten har indgået dårlige aftaler eller halvdårlige aftaler, men det er jo, når vi ikke har haft et flertal for vores oprindelige standpunkt.
Her har hr. René Christensen flertal for det, Dansk Folkeparti har ønsket, men han benytter sig ikke af det flertal, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
René Christensen (DF), 2010-12-09:
Dansk Folkeparti har fået det, lige nøjagtig som vi ville have det med det her forslag, med hensyn til uddannelse til folk, der skal have med levende mink at gøre.
Det, der er utrolig vigtigt for os, er faktisk, at de her mink kan blive passet ordentligt og på en forsvarlig måde, og der må man sige, at vi har gjort mange ting.
Jeg har nævnt det før: Der er blevet lavet kontrol; erhvervet har også taget nogle tiltag, i forhold til hvordan man kan komme det her til livs; og nu får vi så lavet et kursus.
Det er det, det drejer sig om.
Jeg ved godt, at der er nogle, der har en helt anden dagsorden, at man vil lukke minkfarmene,
det har jeg jo set skrevet flere steder.
For os gælder det faktisk om, at de her minkfarme får en høj kvalitet også på dyrevelfærdsområdet.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-09:
Tak for det.
Jeg synes, at vi har fået den her sag meget fornuftigt balanceret – tak til flertallet for det – sådan at vi netop på den ene side opnår at kunne tilgodese nogle uddannelseskrav, og også på den anden side kan tage højde for konkurrenceevnen, så vi ikke pålægger erhvervet helt nødvendige byrder.
Derfor synes jeg, at vi har fået det her afbalanceret på en god måde.
Jeg synes jo derfor også, det er meget underligt, når vi engang imellem hører fra SF, at man gerne vil prøve at tilgodese erhvervslivet.
Det ser man så åbenbart fuldstændig bort fra her.
Hvorfor tromler SF fortsat frem og vil pålægge en masse ekstra unødvendige omkostninger for erhvervet?
Det er uforståeligt.