runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Det vil jo afhænge af, hvilke arealer der er tale om.
Hvilket areal der er tale om, kan jeg ikke sige på stående fod i dag.
Vi har netop indgået en aftale med SF og Enhedslisten om, at der skal afsættes yderligere 6 mio. kr. til at udlægge urørt skov i private skove, og det er oven i det beløb på 12 mio. kr., som er afsat i Naturplan Danmark, og det vil sige, at der samlet set nu er en pulje på 18 mio. kr. til at udlægge urørt skov i private skove.
Samtidig har vi aftalt, at der skal afsættes 2 mio. kr. til yderligere analyser, sådan at vi i fællesskab kan blive klogere på, hvad det er for virkemidler, som bedst kan anvendes til at sikre, at vi får mere biodiversitet i vores skove.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Er det de omtalte 18 mio. kr., der så går til 1 promille af det offentlige skovareal, eller hvad er målsætningen med den aftale med de mange millioner, som ministeren nævner her?
Hvad er målsætningen?
Hvor mange procent skov skal det give som urørt skov?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Som jeg lige har forklaret, er de 6 mio. kr. ekstra, der nu er afsat, til udlæg af urørt skov på private skovarealer.
Det kommer jo helt an på, hvad det er for en forhandling, hvad det er, man skal ud at erhverve af områder.
Så der er ikke tale om de statslige skove her, men jeg vil i øvrigt henvise til Naturplan Danmark, hvor der også står, at vi afsætter midler, 10,5 mio. kr., til netop at øge indsatsen for biodiversitet i statens skove.
Så det, vi gør, er altså, at vi både ønsker at fokusere på biodiversiteten i de private skove og i statens skove, fordi vi ikke mener, at man entydigt kan se på den ene eller den anden del, hvis man ønsker det bedste for vores biodiversitet.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Er ministeren ikke enig i, at på baggrund af det, vi ved nu, er der ikke meget, der tyder på, at man kan få en effektiv vækst i biodiversiteten i skovene, uden at der kommer mere urørt skov end det, vi kender til i dag?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jeg er enig i, at urørt skov er et blandt flere gode virkemidler, der kan bruges til at skabe mere biodiversitet i vores skove.
Det er også det, jeg noterer mig fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, vi behandler her, nemlig at der er en anerkendelse af, at vi har brug for at se, hvilke områder i de statslige skove der vil være bedst egnet, og hvilke virkemidler der vil være bedst egnet til at sikre mest mulig biodiversitet.
Jeg vil meget gerne på baggrund af de analyser, der skal laves, drøfte med de partier, som anerkender, at der er behov for sådan nogle analyser, hvordan vi så fremadrettet kan prioritere indsatsen.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Det undrer mig lidt, at ministeren fremhæver, at de 6 mio. kr., der er skaffet, skal gå til private skove.
Så er 6 mio. kr. som kompensation til private skovejere jo et meget lille beløb, taget i betragtning at de 20 pct. af statsskovene ikke var så forfærdelig meget, synes jeg.
Så det undrer mig lidt, at man kun fokuserer på det private og så med så lille et beløb og så alligevel fremfører det som en stor gevinst.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Som jeg sagde før, har vi i »Naturplan Danmark« også afsat midler til at øge biodiversitetsindsatsen i de statslige skove med et beløb, der faktisk svarer meget til det, som forslagsstillerne her mener man kan få 20 procents urørt skov for.
Men vi har jo, tror jeg, en udfordring, fordi vi ikke er enige om, hvad det koster at udlægge urørt skov.
Jeg har forsøgt på et par møder at skabe bedre klarhed over, hvad økonomien rent faktisk er.
Jeg har ikke nogen grund til at betvivle Naturstyrelsen, når de vurderer, at det cirka vil koste 30-40 mio. kr. at udlægge de her 20 procents urørt skov, som forslagsstillerne siger.
Men de midler, der er afsat her, de 6 mio. kr. til urørt privat skov, kommer jo så oven i det beløb, der er afsat i »Naturplan Danmark«, nemlig de 12 mio. kr., så der samlet set nu er en pulje på 18 mio. kr.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Kan ministeren oplyse, hvor meget urørt skov man får for de 18 mio. kr.?
Det er jo lidt i forlængelse af hr. Henrik Høeghs spørgsmål.
Det er det, jeg ikke helt forstår, taget i betragtning at det koster så forfærdelig meget, når det er statsskov.
Hvor meget får vi så for de 18 mio. kr.?
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Er ministeren ikke enig med mig i, at det vil være naturligt, at de politiske partier, som er indstillet på ved f.eks. finanslovsforhandlinger og andre steder at skaffe flere penge til natur og miljø – altså ikke bare genbrug af allerede afsatte midler – også får indflydelse på, hvordan de midler bliver brugt, og deres opfattelse af, hvad der er vigtigt, også vil sætte sig spor i den politik, der bliver ført fremadrettet?
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Jeg synes, det bliver en lille smule, ja, hvad skal jeg næsten sige?
Jeg er med på, hvad det er, Enhedslisten prøver at sige her, men jeg synes også, det er lidt voldsomt, hvis man flytter ansvaret, sådan at man siger, at nu flytter man det fra den chauffør, den vognmand, som rent faktisk har gjort det ulovlige, og over på speditøren.
Vi kan sagtens være enige om, at hvis man har medvirket, hvis man har vidst noget om det, så har man et medansvar, og det er allerede reguleret i lovgivningen, men det er jo lidt vildt at flytte det – kan vi sige – fra bordet hos den vognmand, som har lavet ulovligheden, og over til speditøren.
Det vil i øvrigt også give den der forskel, synes jeg, i forhold til hvad det er for nogle varer, og hvad det er for nogle ting, der vil blive ramt.
Jeg vil hellere have et system, hvor man i forbindelse med alle lovovertrædelser, uanset om man transporterer noget levende eller noget dødt, noget letfordærveligt eller noget, der har travlt, selvfølgelig skal straffes med den bøde, som vi mener er rimelig, for at sikre, at det ikke sker igen.
Det var punkt 1.
Og punkt 2: Man skal selvfølgelig kunne have sikkerhed for, at bøden bliver betalt, og det er derfor, man tilbageholder trækkeren, subsidiært den udenlandske chauffør, hvis det er sådan en, der er tale om.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-13:
Ministeren gør fuldstændig rigtigt opmærksom på, at interesserne faktisk er modsatrettede i EU.
Det er vel også det, Trafikstyrelsen vil komme ud for i analysegruppen.
Så siger man sådan traditionelt: Jamen så må vi jo finde kompromiset.
Men kompromiset kan sagtens være så ringe, at det ikke er værd at have med at gøre.
Jeg tænker: Har man i Trafikstyrelsen eller Transportministeriet forud for arbejdet i analysegruppen gjort sig nogen overvejelser over, hvad man kunne gøre af nationale tiltag, og at man ikke nødvendigvis skulle sige: Det hele afhænger af, hvad vi kan i EU, og hvis vi ikke der bliver enige på grund af de modsatrettede interesser, så gør vi ingenting?
Det ville være katastrofalt efter min mening.
Jamen så var det, fordi ordføreren ikke hørte helt efter, hvad jeg sagde, navnlig de efterfølgende ting.
Det der med at få pungen op af baglommen er selvfølgelig en adfærdsregulerende foranstaltning.
Det er klart, at hvis man kan tilbageholde hele vogntoget og man er nødt til at sende folk ud, eller hvad ved jeg, for at få læsset om, så er det jo en langt større forstyrrelse af transporten, og derfor vil det selvfølgelig lægge et pres på den speditør, som ligesom har taget ansvaret for transporten på vegne af den, som har købt transporten, altså den, som har godset.
Sagen er, at hvis du i dag tilbageholder et køretøj, så tager det ca. en halv time at skaffe en ny trækker, og det er typisk speditøren selv, der gør det; der skal han nemlig nok gå ind og tage ansvar.
Efter en halv time trækker man så frejdigt og glad af sted med den trækker, og intet er forstyrret.
Tilbage står så den stakkels bulgarske chauffør ude på rastepladsen og må klare det med sin bulgarske vognmand via en mobiltelefon, der måske ikke virker, eller hvad ved jeg – og det er at male fanden på væggen, men okay.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Selv om vi jo heldigvis, var jeg lige ved at sige, endnu ikke kan aflæse, at der forekommer flere havarier eller andet, alt efter hvilket flyselskab det er, er jeg jo helt enig i, at den jernstang, vi kan bruge til at løfte den her diskussion med, er, at vi selvfølgelig ikke vil acceptere, at syge piloter ikke tør sige fra, fordi de er ansat som selvstændige og er bange for, at de så ikke får lov til at flyve næste dag.
Selv om vi ikke har hele dokumentationen på plads og stadig væk mangler noget, er det selvfølgelig vigtigt at rejse den diskussion.
Jeg er helt med på, at intentionen i SF's forslag ikke er, at det skal være alle, men 75 pct. signalerer netop, at det er de fleste.
Hvis det er det, der skal til for at sikre sikkerheden, og i øvrigt er det, der kan være med til at dæmme op for den underbetaling, som også foregår steder i den her branche, er vi fra socialdemokratisk side selvfølgelig enig i det.
Det, der jo er grunden til, at det er blevet rejst af ministeren i EU, er jo at lukke de her huller, som vi jo desværre ser.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-13:
Det synes jeg lyder ret positivt.
Vil hr. Jens Joel og Socialdemokraterne så i den forbindelse f.eks. være med til at skrive en beretning, hvor vi, hvad skal man sige, pålægger, eller hvad man nu gør i den situation, regeringen at sørge for, at Trafikstyrelsen i de forhandlinger, som Trafikstyrelsen indgår i – og det er jo i bund og grund regeringen, der indgår i dem – slås for princippet om, at der skal være en hovedvægt, som ordføreren for SF siger, af fastansatte i flyselskaberne for at sikre både flysikkerhed og ordentlige arbejdsforhold?
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Rent politisk er det faktisk både flysikkerheden og underbetalingen, kan man sige, som er vigtigt for mig og for Socialdemokraterne.
Men jeg har også været længe nok i det politiske system i EU til at vide, at der jo også sidder folk, som ikke synes, at det med underbetaling er det samme problem.
Og derfor tror jeg sådan set, det er klogt at bruge flysikkerheden som løftestang.
Og det er også det, jeg hører ministeren siger, og som i øvrigt er baggrunden for, at ministeren også har taget noget af det her op – altså, at det er strategien.
Men man kan jo sige, at vi allerede er i den heldige situation, at selv inden Folketinget har diskuteret det her beslutningsforslag, har regeringen allerede handlet og arbejder i EU for at gøre lige præcis det, som vi gerne vil have dem til.
Så kan man sige, at det ville være meget underligt, hvis man stod her sagde, at vi aldrig kan blive enige, for det virker jo, som om regeringen sådan set allerede nu arbejder for at nå nogle af de mål, vi har.
Så jeg synes også sagtens, vi kan diskutere, hvordan man bedst sikrer flysikkerheden.
Og hvis man kommer frem til, at det kræver en vis, kan man sige, volumen i fastansættelser, er der også bedre chancer for at få overbevist de andre lande om, at det er det, vi skal gøre.
Vi kommer ikke ret langt ved at gøre det alene.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-13:
Det sidste er jeg sådan set enig i, men problemet er bare, som ministeren faktisk også redegjorde for, at når man indgår i den slags forhandlinger, navnlig i EU, hvor interesserne jo kan være modsatrettede op på det her område i høj grad er modsatrettede, så er alt i virkeligheden i spil, og man kan ikke forudse, hvad for et kompromis der kommer ud af det. Jeg synes, det kunne være lidt interessant, hvis det politiske system her i Danmark, altså Folketinget, spillede ind i forhandlingerne og sagde til regeringen: Prøv nu at slås for det dér synspunkt, for det er et rigtig godt synspunkt, som kan være med til at sikre flysikkerheden og også gode arbejdsforhold for de ansatte, således at vi er helt sikre på, at når man sidder dernede – og det er jo Trafikstyrelsen, der er de praktiske forhandlere – hele tiden har det i baghovedet, fordi vi har pålagt dem det fra Folketingets side.
Det kunne da være sjovt.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-13:
Selv om jeg selvfølgelig er ked af, at Socialdemokratiet vil stemme imod selve forslaget, så mener jeg, at der er basis for en fortsat dialog, også efter i dag, aså det er rigtig fint.
Så vil jeg egentlig bare komme med den lille kommentar, at tallet 75 pct. for mig signalerer, at der er en hovedvægt af direkte ansatte.
Det var egentlig det, der var meningen med det.
Jeg har også tænkt på, om vi skulle have skrevet i forslaget, at det skulle være 80 pct. eller 85 pct., men nuvel, det korte af det lange er, at den procent kan man selvfølgelig diskutere.
Det, der er princippet i sagen, er, at der skal være en stor tyngde af direkte ansatte medarbejdere i flyselskabet, sådan at man har den større tryghed som medarbejder i sin ansættelse, der gør, at man i højere grad tør sige fra, når man er syg, og tør aflyse en flyvning, hvis der er en rød lampe, der blinker.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Jeg forstår selvfølgelig godt, at man som medlem af Folketinget synes, det er sjovt, hvis vi kan pålægge ministeren at arbejde for nogle bestemte ting.
Og det er jo også det, et flertal i Folketinget gør.
Men jeg ved også, baseret på den erfaring, jeg har med det system, at nogle gange er der en kvalitet i ikke at have fået at vide hjemmefra, præcis hvordan problemet skal løses.
For det giver vores transportminister eller andre, der måtte forhandle, mulighed for også at sige: Det, vi vil have, er sikkerhed og ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Og det, der så viser sig, er, at vi kan løse det på den og den måde.
Og derfor er det ikke altid, at man kommer længst – det har vi desværre også set eksempler på i Europaudvalget – med meget firkantede mandater, hvorimod man kan sige, at i den her situation har vi jo ikke engang nogen grund til at være mistænkelige over for regeringens intentioner, fordi regeringen sådan set allerede, inden vi diskuterer det her, har taget sagen op for netop at løse de to problemer, som vi står med.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-13:
Det her er sådan set et rigtig godt forslag, i hvert fald intentionerne bag det, og dem støtter vi i Dansk Folkeparti.
Alene det, at der står i teksten, at man vil pålægge ministeren, at Danmark skal arbejde aktivt for at ændre noget som helst i EU, synes jeg jo i sig selv taler positivt for forslaget.
Det synes jeg da er på høje tid man gør.
Jeg ser nogle problemer i det her, f.eks. om man skal lægge sig fast på 75 pct.
Det kan jo være mere eller mindre, som hr. Eigil Andersen også selv har været inde på.
Spørgsmålet er bare, om det er nok med fælles EU-regler.
Bør man ikke brede det her ud?
Vi ser jo mange flyselskaber have forretningsadresse eller selskabsadresse eksotiske steder, som jo ikke er omfattet af EU's regler, og de kan for den sags skyld flyve ind og ud af europæiske destinationer.
Så jeg er meget enig i, at man skal gøre noget aktivt.
Der er to ting i det: Det er selvfølgelig en ordentlig, fair konkurrence.
Vi har alle sammen set visse selskaber, f.eks. Ryanair – jeg håber ikke, de lægger sag an mod mig, ligesom de har gjort mod staten, fordi jeg nævner deres navn her, men så må vi tage det – hvor prisen er en faktor, og hvor man driver social dumping i luftfarten.
Det vil vi gerne være med til at bekæmpe, og derfor synes vi også, det er godt, at SF bringer det her på bane.
Den anden ting er så igen sikkerheden, som har været nævnt flere gange.
Nu må vi se, hvordan vi skal løfte det, men vi er positive over for forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-13:
Det siger jeg mange tak for.
Og så vil jeg sige, at jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at man ideelt set bør have sådan nogle regler på verdensplan.
Men jeg har bare lært gennem mit efterhånden forholdsvis lange liv, at hvis man slår et meget stort brød op, kan det være, at det aldrig nogen sinde bliver bagt.
Derfor har det været vores tanke at starte med EU, men hvis det, der ligger i hr. Kim Christiansens indlæg, er, at man også på verdensplan bør arbejde for, at det her kan lade sig gøre, så er jeg helt enig.
Men det ville være et kæmpe skridt på vejen, hvis vi fik indført sådan en regel inden for EU.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-13:
Det er jo svært at tale sig frem til en uenighed, i hvert fald lige om det her, og jeg er helt enig i, at EU så kan være en løftestang.
Men jeg synes bare, at jeg har en pointe, for vi ser det jo også inden for transportbranchen: Man rykker bare længere og længere væk, fordi det hele tiden er de billige lønninger, man jagter.
Det har desværre også bredt sig til flyselskaberne.
Derfor er jeg ikke sikker på, at det er nok, men det kan selvfølgelig være et godt sted at starte.
Andreas Steenberg (RV), 2015-05-13:
Vi har set og hørt mange historier om helt urimelige arbejdsforhold i flybranchen.
Jeg er meget foruroliget over de eksempler, som vi har hørt fra interessenter og læst om i medierne.
Derfor blev jeg også beroliget, da transportministeren på et samråd for nylig sagde, at man ikke kan dokumentere, at der er problemer med sikkerheden hos lavprisselskaberne.
Det er selvfølgelig glædeligt.
Alligevel synes vi i Radikale Venstre, at der er brug for at tage en diskussion i EU om arbejdsforholdene i flybranchen.
Problemet er, at de her mennesker arbejder i mange lande på samme tid, og derfor kan det være svært at sikre, at arbejdsforholdene er i orden.
For love om overenskomst og arbejdsmiljø er nationale, og når man ikke arbejder i et bestemt land, kan det være svært at definere.
Når mennesker på den her måde arbejder internationalt, er det også internationalt, man vil skulle finde nogle løsninger, og jeg er glad for, at SF er med på, at det er i EU, at man kan løse den her problematik.
I netop EU er man i gang med at se på det, og Trafikstyrelsen under Transportministeriet deltager i det arbejde.
Det arbejde vil vi gerne afvente, inden vi konkluderer, hvad man skal gøre.
Magnus Heunicke (S), 2015-05-13:
Det er ikke sådan, at jeg har sagt, at der er noget, man ikke må se på her.
Men det, man først og fremmest undersøger, er, hvordan de flysikkerhedsmæssige regler, vi har i dag, er udformet.
De er udformet i en helt anden tid, og der er jo sket en revolution i flybranchen.
Det er der sandelig også i priserne, men det er der også i organiseringen af medarbejderne osv., siden man lavede de her regler – det vil sige, hvor det er, sikkerheden er forankret, og hvem der har ansvaret for, at den bliver opretholdt osv.
Det, man først og fremmest undersøger, hvad det her emne angår, er, om de regler, der er i forhold til sikkerhed, modsvarer den udvikling i virksomhedskonstruktioner, forretningsmodeller og besætningskulturer, som er blevet virkeligheden i dag, og som vi formentlig vil se fortsætter.
I forslaget her henviser man faktisk til en rapport, som kom for ganske nylig, som netop viser, at vi er gået foran i vores analyse af arbejdet og med at se på, hvad der kan gøres.
Men man skal bare være helt klar over, at nogle gange kan man tale om det miljømæssige, og andre gange er det godt at gå foran som et lille land.
Det er jo ikke i Danmark, de her flyselskaber, som man prøver at adressere her, har hjemsted, og det vil sige, at det ikke ville batte noget som helst.
Der er selvfølgelig det gode argument sikkerheden, som man også taler om her.
Det er det, der er argumentet, og det er det, man så jagter, kan man sige, at få udboret fuldkommen i det arbejde, Trafikstyrelsen deltager i sammen med europæiske kollegaer.
Og det ser jeg meget frem til at orientere Folketinget om, når vi har et resultat af det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-05-13:
Med dette beslutningsforslag foreslår SF, at Folketinget pålægger regeringen at sørge for, at Danmark arbejder aktivt i EU for at indføre en ny bestemmelse om, at minimum 75 pct. af en flybesætning skal være direkte ansat i det luftfartsselskab, der er indehaver af en flyvetilladelse.
Jeg vil starte med at slå fast, at Venstre i lighed med alle andre partier her i Folketinget er optaget af sikkerheden for flypassagererne, men vi ser alligevel ikke behov for en sådan regel, som foreslås her.
Der foreligger nemlig ingen videnskabelig dokumentation for sammenhængen mellem ansættelsesform og luftfartssikkerhed.
Der foreligger af samme grund heller ikke nogen dokumentation for, at en bestemt andel, her 75 pct., af direkte ansatte hos indehaveren af luftfartstilladelsen har betydning for sikkerheden.
Dermed savner forslaget om de 75 pct. et videnskabeligt grundlag.
Den pilotundersøgelse, der henvises til, er en holdningsundersøgelse, der er gennemført blandt piloter, og den slags undersøgelser er interessante, men de kan altså ikke bruges som dokumentation for sammenhængen mellem ansættelsessted/ansættelsesform og flyvesikkerheden.
Regelændringer bør være fagligt funderet, som også lige fastslået af transportministeren.
Når det er sagt, skal man naturligvis være opmærksom på, at EU-reglerne er skrevet i en tid, hvor luftfarten fungerede væsentlig anderledes end nu, herunder med andre virksomhedskonstruktioner m.v. Derfor er der et klart behov for, at de internationale flyvesikkerhedsregler evalueres på et grundigt videnskabeligt grundlag, og i Venstre glæder vi os over, at netop Danmark allerede har lagt pres på Europa-Kommissionen og EU's luftfartsagentur, EASA, for at gå aktivt i gang med det her arbejde, bl.a. med hensyn til at få afdækket, hvad de nuværende virksomhedskonstruktioner betyder.
Men som sagt er vi i Venstre tilfredse med det, vi allerede på dansk initiativ har igangsat i EU-systemet, og derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Og jeg skal afslutningsvis hilse fra den konservative ordfører, Mike Legarth, der ikke kan være til stede i salen på grund af et møde i Jylland, og sige, at han føler sig dækket ind af den tale, jeg lige har holdt på vegne af Venstre.