Troels Lund Poulsen (V), 2010-01-29:
Først og fremmest tak for de mange ordførerbemærkninger, der har været til det lovforslag, som nu behandles.
Jeg er glad for i dag at kunne behandle et lovforslag, som sammenlægger klagenævnene i forhold til den nuværende struktur, der er, og det gør jo, at vi nu får et nyt Natur- og miljøklagenævn.
Der står jo, som hr. Per Clausen ved, mange rigtig gode ting i det regeringsgrundlag, så det skal ikke afholde en fra at støtte dem, og derfor vil jeg også anbefale, at hr. Per Clausen læser videre.
Men hvis man går ind i forslaget, vil jeg sige, at det her jo først og fremmest er en modernisering af et klagesystem på natur- og miljøområdet – en modernisering, som i forhold til den enkelte borger vil betyde en mere enkel og mere effektiv sagsbehandling og dermed styrke borgerens retsstilling.
Og det er jo det, flere ordførere har været inde på, altså om det nu også er tilfældet eller ej, men jeg kan sige, at det er det, der er hele baggrunden for lovforslaget.
Ikke mindst er det baggrunden, når man ser på, at alle medarbejdere i det nye klagenævn nu bliver samlet i ét sekretariat under én fælles formand.
Det giver bedre muligheder for at sætte ekstra kræfter ind der, hvor der er mest behov for det.
Det nye nævn vil også komme til at behandle sager fra mange forskellige områder – sager, der er kendetegnet ved en stor kompleksitet.
Derfor er det også foreslået, at nævnet etableres som et kombinationsnævn.
Det betyder, at nævnet som hovedregel sammensættes enten af formanden, politisk udpegede medlemmer og dommere, eller at nævnet sammensættes af formanden og de for sagen nødvendige sagkyndige nævnsmedlemmer.
Kombinationen vil afhænge af den konkrete lov, den enkelte sag og handler om, at formanden så også får mulighed for at flytte en sag fra en nævnssammensætning til en anden.
På den måde bevarer vi fordelene ved det nævns konstruktion, som vi kender i dag.
En nyhed i forslaget, som der ikke er særlig mange ordførere der har reflekteret over, er jo også, at de grønne organisationer bliver ligestillet med erhvervsorganisationerne og får adgang til at indstille til ministeren, hvilke sagkyndige der skal sidde i nævnet.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at den anden del af lovforslaget jo tager sigte på, at vi skal have større gennemsigtighed også i forhold til sagerne.
Det er også klart, at vi skal have fokus på sagsbehandlingstiderne, altså hvor lang tid sagerne er om at blive behandlet, og vi skal ikke mindst sikre, at de sager, der kommer ind, også bliver afgjort.
Og der er jeg ikke et sekund i tvivl om at vi bliver langt bedre stillet med det forslag, der ligger på bordet nu.
Jeg vil heller ikke lægge skjul på, at jeg ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget, og i den forbindelse vil jeg sige til fru Mette Gjerskov og for den sags skyld også fru Ida Auken og hr. Per Clausen, at jeg gerne stiller op til, at vi får lavet en teknisk gennemgang, for jeg medgiver, at det er svært stof, som man jo som ordfører af gode grunde kan have svært ved at gennemskue alle konsekvenser af fuldstændig.
Så derfor vil jeg indbyde til en teknisk gennemgang her i februar måned, sådan at alle udvalgsmedlemmer får den bedste mulighed for at se på, hvordan lovforslaget så er tænkt at virke i den virkelige verden.
I den forbindelse vil det så også være muligt at tage nogle af de spørgsmål op, som bliver stillet i dag, og som er af mere teknisk karakter.
Men i forbindelse med det spørgsmål, som er stillet af en lang række personer omkring klagegebyrerne, altså om det vil betyde, at alt, om man så må sige, sander til, og at ingen vil klage, er der også noget, jeg ikke vil lægge skjul på.
Der må vi sige at vi jo har haft klagegebyr i Naturklagenævnet gennem de sidste 5-6 år, uden at det har betydet, at der ikke kommer klager til Naturklagenævnet.
Og med en lighedsbetragtning mener jeg sådan set også, at der skal gælde de samme regler for Naturklagenævnet som for Miljøklagenævnet, når man laver sammenlægningen.
Det er jeg da helt villig til at diskutere, for det er jo selvfølgelig i den forbindelse, hr. Johs. Poulsen nævner det.
Det må vi så diskutere.
Jeg mener ikke, det er et forligsbrud, men jeg er helt åben over for den debat.
Jeg vil bare sige, at det, som er gældende, hvis man indgiver en klage – det er også til hr. Per Clausen – er, at hvis man så får medhold, er det jo ikke sådan, at man betaler for at få medhold, så er det jo sådan, at man får pengene refunderet.
Så i bund og grund er det her jo et spørgsmål om, at man lægger pengene ud, indtil sagen er afgjort, og hvis man så får medhold, får man pengene retur.
Men alt det og meget andet kan vi selvfølgelig snakke om.
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg synes, det er en god idé at indføre et klagegebyr alene af den grund, at man så undgår nogle af de helt åbenbart grundløse klager, der kommer, og som jeg også synes vi må være interesseret ikke bare kommer pr. refleks.
Men det er ikke for at fratage nogen muligheden for at klage, det vil jeg gerne understrege.
Jeg vil også gerne understrege, at det her er fuldstændig i henhold til Århuskonventionen, som tager sigte på, at man ikke må indføre gebyrer eller betalinger, der er så høje, at man fratager den enkelte en mulighed for at klage.
Men med det vil jeg i hvert fald lægge op til en god diskussion af forslaget, som jeg medgiver også på visse punkter er teknisk.