runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-13:
Forslaget her er fremsat af en samlet venstrefløj.
Det er et forslag, som går ud på, at danske børsnoterede selskaber senest inden udgangen af 2014 skal have minimum 40 pct. kvinder i deres bestyrelser; et forslag, hvormed der skal sættes gang i en systematisk opdyrkning og styrkelse af den kvindelige talentmasse i virksomheder og organisationer; et forslag, som indirekte siger: Kvinder kan ikke selv, så vi må lovgive.
Det er et forslag, som gør kvinder til ofre for de store, stygge mandlige virksomhedsledere, og et forslag, der i den grad nedvurderer kvinder i Danmark.
Men ikke nok med det.
Det er også et forslag, som fratager aktionærerne deres ret til selv at vælge en bestyrelse.
Det er rendyrket socialisme, som vi bestemt ikke støtter i Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti går ikke ind for kvoteordninger eller for, at man skal tvinge virksomheder til at ansætte personer af et bestemt køn.
Vi mener, at virksomhederne skal ansætte personer, fordi de er bedst egnede, og ikke fordi de tilfældigvis tilhører den ene halvdel af befolkningen.
Vi har også den holdning, at hvis der indføres kvoter, vil det være det samme som at sige, at kvinderne i bestyrelserne er der, udelukkende fordi de kvinder, ikke fordi de er egnede.
Flere og flere kvinder tager i dag en længerevarende uddannelse.
Det betyder også, at kvinderne har kvalifikationerne, og at vi ganske givet vil se flere kvinder på topposter i fremtiden, vel at mærke hvis kvinderne vælger at gå den vej.
For det virker, som om forslagsstillerne mener, at kvinder naturligvis vælger at gøre, som mænd har gjort, at kvinder vil sidde i bestyrelser, at kvinder vil have direktørstillinger, at kvinder vilhave en karriere.
Jeg har da kendskab til adskillige kvinder, som har taget lange uddannelser, men som vælger at prioritere andre ting end en karriere og topposter, fordi de mener, at det giver deres liv kvalitet.
Så undrer det mig, at når venstrefløjen fremsætter et forslag om kvoter, så er det om kvinder i bestyrelser i børsnoterede selskaber.
Hvorfor ikke om mænd i børnehaver, hvilket jeg til orientering lige vil oplyse vi heller ikke vil støtte i Dansk Folkeparti?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Men det er jo også klart, at Dansk Folkeparti er nødt til at mane skræmmebilleder frem om, hvad det er, Socialdemokraterne vil gøre i en ny regering efter næste valg, for Dansk Folkeparti har jo absolut ikke nogen bud selv.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at få flere kvinder på topposter?
Hvor mange år skal der gå, før vi har 10-20-30-40 pct. kvinder på topposter?
Hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre for at løse den økonomiske krise?
Ja, det er nemlig rigtig gode spørgsmål, så måske skulle Dansk Folkeparti gå hjem og interessere sig for det i stedet for og så håbe og tro på, at kvinder er mindst lige så dygtige som mænd, og stemme for det her forslag.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-13:
Ja, den økonomiske krise har været barsk for virksomhederne.
Det er klart, og det har intet med det her at gøre.
Men et sådant forslag er jo med til at tage kompetencen og initiativet fra de folk, som virkelig vil lede en virksomhed, fordi kvoten af kvinder i virksomheden skal være på 40 pct.
Det er jo egentlig at nedgøre kvinderne, kan man sige, fordi de vil sige til sig selv: Jeg kan selv; hvis jeg har lyst til at få en karriere inden for erhvervslivet, kan jeg selv; jeg behøver ikke at få et skub bagi fra Christiansborgpolitikere; det kan jeg klare selv.
Men det tror Socialdemokratiet ikke på, og det falder jo meget godt i tråd med den socialdemokratiske model at sige, at folk i almindelighed faktisk ikke rigtig kan finde ud af det, og at vi bliver nødt til at tilrettelægge alt for dem i mindste detalje.
Det er det skræmmebillede, vi ser for os, hvis vi får en socialdemokratisk ledet regering – altså en minutiøs tilrettelæggelse af alt, selv sammensætningen af medlemmerne i en bestyrelse.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Nu har flere fra den borgerlige fløj sagt, hvad man kan vente sig fra en socialdemokratisk regering efter næste valg.
Jeg er da utrolig glad for, at de borgerlige partier endelig er ved at forstå, at vi skal have en ny regering i Danmark.
Hvis der er noget, som den nuværende regerings politik har kostet, så er det da arbejdspladser.
Hold da op, der er faktisk et rekordlavt antal arbejdspladser at komme ind på i øjeblikket.
Jeg tror ikke, at det bliver værre af, at der kommer flere kvinder i ledelse i Danmark, snarere tværtimod.
For det viser sig i de undersøgelser, der er lavet – bl.a. en undersøgelse, som ph.d. Mette Werner fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole har lavet – at det batter på bundlinjen.
Så jeg tror bestemt på, at det her er noget, der vil bidrage til den danske økonomi.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-13:
Nu beskæftiger jeg mig mest med klima og energi, og det er efterhånden min opfattelse, at hver gang venstrefløjen åbner munden på det område, koster det arbejdspladser – danske arbejdspladser i tusindvis.
Og hvis de ikke retter ind, bliver de lukket.
Det er jo det glade vanvid.
Hvis det virkelig holder stik, kan befolkningen jo nu erfare, hvad der egentlig venter dem, hvis de vælger en socialdemokratisk ledet regering ved næste valg.
Det bliver virkelig barske løjer.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Vi flytter sådan set ikke ansvaret nogen steder.
Vi siger bare, at de, der sidder med ansvaret, også skal være kvinder, og vi mener, at der er lige så mange kompetente kvinder, som er i stand til at lede, og som er i stand til at fordele, som der er mænd, der er det.
Det er derfor, at vi går ind for at sætte klare målsætninger over tid for, hvor mange kvinder der skal på topposter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-13:
Men når vi har mange andre debatter her i salen, bl.a. om kommunalpolitik og statens og Folketingets rolle over for kommuner og regioner, bliver man jo tit og ofte i hvert fald som kommunalordfører som mig skudt i skoene fra bl.a. Socialdemokraterne og Socialdemokraternes ordfører på området, hr. Rasmus Prehn, at vi ønsker at lave regeltyranni over for kommunerne, vi ønsker at tage kompetencen fra kommunerne, vi ønsker at flytte indflydelsen til Christiansborg.
Synes ordføreren så ikke, at det virker ret besynderligt, at det selv samme parti vælger at fremsætte et forslag som det her, som tager kompetencen væk fra virksomhederne, væk fra de frie midler, folks egne penge, folk, der investerer i aktier, væk fra ledelsen på virksomhederne, væk fra dem, der har ansvaret, og så over på nogle politikere på Christiansborg?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg vil give ordføreren fuldstændig ret i, at det her er et spørgsmål om, om det er noget, staten skal blande sig i eller ej.
Så kan jeg gentage, at man havde succes med det i Norge, og dermed mener vi også, at vi skal indføre det i Danmark, men vi vil også gerne påpege, at kvoter er et middel og ikke et mål i sig selv.
Målet er at få flere kvinder på topposter og sikre ligestilling i Danmark.
Hvis vi ikke gør det, kan vi vente 20, 30, 40, 50 måske 100 år, før vi får og opnår ligestilling i Danmark.
Det går utrolig langsomt.
Så ja, det er et spørgsmål om, om staten skal spille en rolle eller ej, men det mener vi at den skal.
René Christensen (DF), 2010-04-13:
Det er jo ret interessant, at der ikke kan blive svaret på det her spørgsmål.
Altså, man vil ikke følge det der ordsprog om at feje for egen dør først.
Det vil sige, at man ikke går ind for ligestilling, når man taler om fagbevægelsen.
Man går kun ind for ligestilling, når man taler om det private.
Synes ordføreren ikke, at det lyder noget hult, at der, hvor man faktisk har mulighed for at præge det uden lovgivning, fordi man er så involveret i det, ønsker man ikke at gøre det, men der, hvor man kan lovgive om det, altså ude i det private, vil man rigtig gerne lovgive og bestemme?
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Vi mener, der skal være ligestilling generelt i Danmark.
Vi mener også, der skal være ligestilling i de børsnoterede virksomheders bestyrelser, men at sammenligne børsnoterede virksomheders bestyrelser med fagforeninger er fuldstændig forkert.
Det er to vidt forskellige ting.
Men det er forfejlet direkte at sammenligne fagforeninger med børsnoterede virksomheders bestyrelser i den her sammenhæng.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg bestemt ikke betragter socialisme som et skældsord, sådan som Dansk Folkeparti gør – snarere tværtimod.
Jeg er stolt af at være socialdemokrat, og jeg er også stolt af, at socialismen udspringer af den solidaritet og den fællesskabsorientering og det udgangspunkt, som vi har.
Det er netop derfor, jeg også mener, at staten skal spille en rolle i det her.
Så det har spørgeren fuldstændig ret i, og det må spørgeren gerne kalde mig.
Julie Rademacher (S), 2010-04-13:
Jeg mener, at vi har demokrati i dag i Danmark, selv om vi ikke har kvoteordninger.
Og jeg er meget, meget stolt af det demokrati, vi har i Danmark, og som vi netop her er i centrum for, og hvor vi kan have en fri debat om f.eks. kvoter.
Jeg har ikke tænkt mig at opløse fagbevægelsen.
Jeg har heller ikke tænkt mig at opløse alle mulige virksomheder.
Og det har heller ikke været nødvendigt i Norge, hvor man har indført den her lovgivning, fordi der er det bare blevet sådan, at virksomhederne har indført kvoter.
De har sørget for at sikre, at der er kommet mindst 40 pct. kvinder i bestyrelserne, og de har rent faktisk ikke haft noget problem med at rekruttere det antal kvinder til bestyrelserne.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-13:
I Det Radikale Venstre har vi stor sympati for en udbygning af den kollektive trafik i Jylland, men vi er også nødt til at sikre, at motorvejsnettet fungerer, og der er vi nødt til at have den udbygning af den østjyske motorvej, som er vedtaget.
Det er simpelt hen nødvendigt, for at folk kan pendle på arbejdet, og fordi trafikken i området stiger.
Så desværre er vi nødt til at afvise beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Henriette Kjær (KF), 2010-04-13:
Vi Konservative kan overhovedet ikke støtte det her forslag.
Altså, det er fuldstændig udelukket for os, at man skal stoppe al motorvejsbyggeri i fremtiden.
Jeg vil så sige, at de penge, man sparer ved at stoppe al motorvejsbyggeri i fremtiden, overhovedet ikke kan dække de omkostninger, der vil være ved at lægge de spor ud, som Enhedslisten her ønsker sig.
Det er et fuldstændig vanvittigt forslag, som jeg må tage afstand fra.
De nye spor, man ønsker mellem Snoghøj og Århus, skal jo lægges i helt nyt terræn.
Der skal i den grad eksproprieres og købes jord op.
Så jeg må simpelt hen sige, at jeg synes, at det er useriøst her at komme med et indspil som modspil til det transportforlig, der er lavet af et bredt flertal i Folketinget.
Vi kan altså på ingen måde støtte det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-13:
I trafikforliget står der meget klart, at vi skal indføre timeplanen mellem de store byer i Danmark, og det gælder selvfølgelig også mellem Odense og Århus.
Det har været en kamp at få sat den dagsorden bredt i Folketinget, vil jeg sige, og da vi i SF foreslog det i november 2007 i valgkampen, blev vi mildest talt grinet ud af huset over, at vi foreslog en timeplan.
Nu er det lykkedes os at få den ind i transportforliget.
Så jeg vil sige: Det er muligt at flytte nogle ting ved at deltage i et forlig og derved også sørge for, at der kommer penge til den kollektive trafik.
Det er jo tankevækkende, at balancen i trafikforliget er 2/3 til den kollektive trafik og 1/3 til vejtransporten.
Det er jeg ikke sikker på at den fordeling havde været, hvis SF ikke havde deltaget i forliget.
Per Clausen (EL), 2010-04-13:
Nu er vi jo blevet løsrevet fra at have nogen som helst viden om, hvad der er foregået i forhandlingerne om transportforliget, for man valgte ikke at inddrage os.
Det beklager vi selvfølgelig.
Men det, jeg bare vil spørge fru Pia Olsen Dyhr om, er, om fru Pia Olsen Dyhr ikke er opmærksom på, at hvis man befinder sig i et tog – og det gør jeg nok oftere, end jeg gør i en bil, det må jeg nok indrømme – så har man også indimellem en oplevelse af, at der er nogle flaskehalsproblemer i trafikken.
Jeg tror, at sådan en transport fra København til Århus og Aalborg med tog ganske ofte kan give én indtryk af, at her kunne der godt være brug for nogle investeringer meget hurtigt.
Hvad er så forklaringen på, at man starter med det, der skal være mindre af i fremtiden, i stedet for at starte med det, der skal være mere af i fremtiden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-13:
Nu kan jeg altså ikke se en masse hovsaløsninger og en masse motorveje sådan lige i skeen.
Når vi diskuterer det her konkrete forslag, snakker vi om Vejlefjordbroen.
Der må jeg sige, baseret på mine erfaringer med Vejlefjordbroen og de beregninger, jeg kan se på Vejlefjordbroen, at vi har en enorm udfordring i forhold til trængslen på Vejlefjordbroen.
Det tror jeg egentlig også at Enhedslistens ordfører kan se, når han indimellem måske befinder sig i en bil på motorvejen.
Men vi mener ikke, at det er det, der skal løses, og vi mener slet ikke, at det skal løse pendlernes problem, at vi udvider ved Vejlefjord; der skal noget supplerende til, og derfor er vi meget positivt indstillet på at kigge på løsninger især i Trekantområdet, for vi ved, at der mellem Fredericia, Kolding og Vejle befinder sig mange pendlere.
Derudover får vi også en udfordring i forhold til at sørge for en bedre kollektiv trafikbetjening mellem Fredericia og Århus, og der har SF været meget åben over for at diskutere, om man kunne lave kvarterdrift; det vil nok højst sandsynligt kræve en vis form for økonomisk motivation for DSB for at sikre det.
Men det er nogle af de ting, vi tager med ind i trafikforliget og prøver at diskutere med trafikforligets parter.
Det er bare også indimellem et kompromis mellem vej og den kollektive trafik – det tror jeg at Enhedslisten er opmærksom på.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-04-13:
Jeg har allerede under behandlingen af B 146 redegjort for, hvorfor regeringen må afvise de beslutningsforslag, der er fremsat af Enhedslisten, og det har jeg gjort ved at forklare, at vi jo allerede i et trafikforlig har indgået en aftale, og at vi i øvrigt har iværksat undersøgelsesarbejder, og jeg kan derfor henvise til, hvad jeg sagde under behandlingen af B 146.
Per Clausen (EL), 2010-04-13:
Nu er pointen med flere stationer jo tæt forbundet med, at der skal være to ekstra spor, vil jeg sige.
Men det, jeg gerne vil spørge fru Pia Olsen Dyhr om – og det er, fordi jeg sådan set er meget enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at det ville være rigtig godt, hvis vi var i stand til at fremlægge en sammenhængende plan; det har Enhedslisten desværre ikke sådan helt ressourcer til at gøre på landsplan –
er, hvad så forklaringen er på, at man starter med nogle lappeløsninger med motorveje i Østjylland.
For Østjylland er jo et tæt befolket område med masser af trafik; et oplagt eksempel på et sted, hvor den kollektive trafik skal tage over.
Og det er det, jeg ikke forstår, for der synes jeg at al den megen snak om sammenhængende løsninger jo forsvinder til fordel for hovsaløsninger her og nu.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-13:
SF støtter klart ideen om en bedre kollektiv trafikbetjening i det østjyske.
Trafikforliget indeholder faktisk også en opprioritering af det østjyske område, og netop i mandags offentliggjorde Transportministeriet sin midtvejsanalyse for det østjyske område.
Vi vil gerne se investeringerne i et større perspektiv, og vi mener derfor også, at det er oplagt at kigge på den kollektive trafik i en større sammenhæng og ikke som løsslupne forslag.
Enhedslisten foreslår også en række stationsåbninger i området, og SF har i det trafikforlig, som vi just har indgået, sørget for, at der er blevet afsat 100 mio. kr. til stationsåbninger rundt omkring i Danmark.
Her synes vi, at et af forslagene fra Enhedslistens beslutningsforslag, Erritsø, er et glimrende forslag, men Enhedslisten foreslår derudover en lang række forskellige stationsåbninger, og det kan vi ikke umiddelbart støtte.
Det vil medføre, at en del pendlere vil fravælge den kollektive trafik, da ruten vil blive præget af alt for mange stop og langsommere tog.
I det område skal vi nærmest gøre mest det modsatte.
Der er alt for mange bilpendlere; vi skal lokke dem over i den kollektive trafik, og det kræver simpelt hen, at det går hurtigere i den kollektive trafik.
SF ser også gerne, at vi arbejder for en letbane i Trekantområdet, hvilket gode folk i Billund også har spillet ind med – de har endda foreslået privat finansiering.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag, og det kan vi ikke, fordi det ikke indgår i en større sammenhæng, og fordi det ikke har medtænkt, hvad det vil betyde for den kollektive trafik med så mange stop på banen.
Derudover kan vi heller ikke se, hvordan vi skal finansiere det her forslag.
Så derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2010-04-13:
Forslaget her er jo lidt som at sammenligne pærer og æbler.
Jeg synes, det er sympatisk, at man gerne vil have mere kollektiv trafik; det vil Dansk Folkeparti også gerne, derfor har vi også været med i det store transportforlig, hvor der blev afsat 66 mia. kr. til at fremme den kollektive trafik frem mod 2020, og hvor langt hovedparten af pengene jo netop går til udbygning af jernbanenettet, nye signaler osv.
Så det er vi meget tilfredse med.
Hvad angår det her konkrete forslag, vil jeg sige, at vi jo allerede har førstebehandlet anlægsloven.
Vejlefjordbroen er nok den største flaskehals på vejnettet i Danmark.
Der har både været store trafiksikkerhedsmæssige problemer omkring Vejlefjordbroen og så sandelig også trængselsproblemer med store omkostninger til følge og også store miljøbelastninger, fordi folk holder stille.
Dette forslag handler jo ikke om, at vi nu skal udvide voldsomt på Vejlefjordbroen, så vi er klar til fremtiden, det handler sådan set bare om at løse et nutidigt problem, for det her sikrer ikke noget mange år ud i fremtiden.
Så jeg er selvfølgelig ikke enig med Enhedslisten i, at løsningen kunne være at anlægge nye jernbanespor på strækningen.
Der er ingen tvivl om, at den kollektive trafik trænger til et voldsomt løft også på den her strækning, men det må så ske i en efterfølgende trafikaftale og i hvert fald ikke som alternativ til den investering, der er under behandling, nemlig at udvide kapaciteten på Vejlefjordbroen.
Så Dansk Folkeparti støtter ikke forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-13:
Jeg tror, det er vigtigt at gøre sig klart, hvordan man vil have det løft – og vi er enige om, at vi vil have et løft i den kollektive trafik: Vil man have det, ved at folk skal holde helt stille i kø på vejene og så blive tvunget over i toget, eller vil man gøre det på en anden måde? Vi vil gøre det på en anden måde.
På den måde kan man altså hver dag vælge, om man vil køre i sin bil og betale for at komme frem, eller om man vil bruge den kollektive trafik som et alternativ, der er billigere og bedre end i dag.
Per Clausen (EL), 2010-04-13:
Hvordan mener hr. Magnus Heunicke, at det påvirker valget mellem den kollektive trafik og togtrafikken i det her område, at der bliver bedre plads til bilerne, mens der stadig væk er dårlige forhold for togdriften?
Tror hr. Magnus Heunicke ikke, at det vil øge antallet af biler og dermed i virkeligheden være med til at skabe yderligere problemer og udfordringer, inden vi så engang i 2030/2040 får den meget omtalte 1-times-drift mellem Odense og Århus?
Magnus Heunicke (S), 2010-04-13:
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslisten i, at det havde været mest rigtigt at starte en udbygning af jernbanen samtidig, jeg tror ikke, at det er enten-eller.
Men vi ved jo, at vi deler visionen om en timeplan, altså at man skal kunne køre i tog, som kun må tage 1 time mellem de større byer.
Regeringens plan er, at man starter med strækningen København-Odense, og dernæst tager man strækningen fra Århus til Aalborg.
Og den midterste strækning, som er den mest vigtige, i hvert fald hvis man ser det på nationalt plan, altså byerne i korridoren mellem Odense og Århus, venter man med til formentlig en gang efter 2020.
Og det er jo den strækning, vi taler om her, så der deler vi sådan set Enhedslistens ønske om at sige: Lad os fremrykke det arbejde med at få opgraderet jernbanen og den kollektive trafik på den strækning, hvor der er masser af potentiale, fordi der er så tæt befolket.
Per Clausen (EL), 2010-04-13:
Det lyder jo alt sammen rigtig godt, og jeg kan såmænd også være enig med hr. Magnus Heunicke i, at bilen ikke kun har en motorhistorisk placering i Danmark, men sikkert også en placering i fremtiden.
Jeg vil godt spørge hr. Magnus Heunicke om, hvordan han selv synes, at det passer sammen med ideen om, at det meste af væksten i trafikken fremover skal være i den kollektive trafik, at man i Østjylland, et af de tættest befolkede områder i Danmark, starter med at udvide motorvejen.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-13:
Her har vi jo et rigtig klassisk Enhedslisteforslag.
Det er klart for enhver, at Enhedslisten er Folketingets mest røde parti, så naturligvis vil Enhedslisten kæmpe imod stort set al asfalt i Danmark for i stedet at bruge pengene på jernbaner.
Og som det for det meste er med Enhedslistens forslag, er der meget sagligt gennemarbejdet stof her og nogle sympatiske mål.
Vi Socialdemokrater er da også enige med Enhedslisten i, at det er på tide at styrke den kollektive trafik, efter at den danske trafikpolitik i årevis har været alt for ensidigt fokuseret på asfalt.
Men vi ved også, at bilen er og i lang tid fremover vil være en helt uundværlig del af det danske samfund.
De steder, hvor bilerne i dag holder i kø, taber samfundet værdier hver eneste dag.
Vi taler om milliarder af kroner i tabt arbejdskraft på grund af fremkommelighedsproblemer på vejene.
Det er vi pinedød nødt til at gøre noget ved.
Derfor er vi meget tilfredse med det forlig, vi indgik, og som havde størst fokus på den kollektive trafik, men også udbyggede veje de steder, hvor behovet dokumenterbart er størst, bl.a. lige her.
Der er behov for et trafikpolitisk paradigmeskift, hvis vi for alvor skal have styrket den kollektive trafik.
Den nye regering vil stå for en markant større satsning på den kollektive trafik, men selv om jeg personligt deltager i et familieforsøg derhjemme om at leve 1 år uden bil, ved jeg, at Danmark også fremover har brug for både biler og veje, som de kan køre på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-04-13:
Da Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, ikke har mulighed for at være til stede her i aften, skal jeg kort redegøre for Venstres synspunkter om det foreliggende forslag.
Det er jo således, at det ikke er mere end cirka en måned siden, at der fandt en behandling af L 133 sted, med hvilket vi jo går ind for, at der skal ske en udbygning af motorvejen ved Vejle.
Det er et forslag, som vi støtter meget varmt fra Venstres side.
Da der jo kommer en analyse, som er igangsat, om banekapaciteten i Jylland, vil vi afvente den, inden vi går videre på det område, som her er skitseret.
På den baggrund kan Venstre ikke medvirke til at støtte beslutningsforslaget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-13:
Vi har i den radikale gruppe støttet forslaget om en udbygning af den fynske motorvej fra Odense Vest til Middelfart, da det var til første behandling.
Så selv om der ikke skal være tvivl om, at vi stærkt støtter en udbygning af den kollektive trafik, kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag, da etableringen af de to nye jernbanespor skal ske på bekostning af udbygning, som der er brug for, af den fynske motorvejsstrækning.
Henriette Kjær (KF), 2010-04-13:
Heller ikke dette forslag kan vi støtte fra konservativ side.
Vi synes, at fremsættelsen af forslaget meget godt bekræfter, at Enhedslistens ordfører, som han tidligere sagde, ikke kører ret meget i bil, men mest i tog, for man kan tydeligt høre, at hr. Per Clausen aldrig har siddet i kø på den vestfynske motorvej.
Der er virkelig behov for en udbygning.
Så kan det være rart med dobbeltspor her og der og alle vegne, men der er ikke penge til begge dele.
Jeg håber naturligvis også, at vi med tiden kan sikre en effektiv togdrift, men vi afviser det her forslag.