runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2009-03-26:
Jeg fandt ud af, at hr. Dohrmann sagde én rigtig ting, nemlig at man kan snakke om det her på mange forskellige måder, og det lykkedes hr. Dohrmann.
Men det handler jo altså om noget andet end det, hr. Dohrmann talte om.
Det handler nemlig om, at vi sådan set er blevet hængt ud i EU, fordi vi ikke følger EU’s direktiver.
Det er vi blevet et stykke tid, vi har fået en åbningsskrivelse, og hvis vi ikke havde rettet ind, som man forsøger med det her lovforslag, ville Danmark kunne være kommet for EF-Domstolen, fordi vi ikke beskytter vores habitatområder tilstrækkeligt.
Det er baggrunden for den her historie, og derfor vil jeg sige, at det, hr. Torben Hansen har sagt, er fuldstændig korrekt.
Det er EU-lovgivningen, der i dag holder vores naturbeskyttelse oppe.
Man kan oven i købet sige, at vi i dag er ved at vedtage noget om, at fordi vi har nogle EU-direktiver, skal vi altså lave mere beskyttelse for vores dyr og deres opholdssteder, end vi har i dag.
Det er det, der kommer ud af det, og det er godt.
Vi har kritiseret regeringen - for den sags skyld kan man egentlig sige, at skaden jo er sket for lang tid siden - fordi den ikke har taget de her direktiver alvorligt nok.
For nogle år siden gik det op for nogle af os, at sådan var det, og så har vi jo presset på siden, og nu kom så åbningsskrivelsen fra Kommissionen, og så har regeringen handlet.
Det er jo baggrunden for det her forslag.
Det gode er altså, at vi får stærkere beskyttelse, end vi tidligere har haft, og vi støtter bestemt lovforslaget.
Jeg vil fremhæve, at det jo også er interessant at se, at Fødevareministeriet i sit høringssvar egentlig ville prøve at få lovforslaget indrettet sådan, at almindelig landbrugsmæssig drift af hidtidige omdriftsarealer ikke ville blive berørt og kunne fortsætte som hidtil.
Det er da meget interessant, at et ministerium, som burde vide, at det her lovforslag kommer, fordi der er en EU-åbningsskrivelse til Danmark, simpelt hen skriver til Miljøministeriet, at de gerne vil have, at man ikke gør det, man skal i forhold til EU.
Men jeg er da glad for, at Fødevareministeriet har fået et pænt nej, og at det er blevet præciseret her i lovforslaget, at også almindelig landbrugsdrift, der giver skader på dyrs opholdssteder, er noget, der ikke er lovligt.
Vi vil tage en runde igen, om forsvaret nu har sådan en særstilling på de områder, som det åbenbart skal have.
Og vi synes også, at vi må se på de høringssvar, der ligger fra Dansk Ornitologisk Forening, om, at man faktisk burde have noget yderligere beskyttelse f.eks. af arter i Natura 2000-områderne, for det er en logisk følge af, at vi nu prøver at gennemføre EU-direktiverne på en rigtigere måde, end vi har gjort før.
Vi vil så bruge tiden til at se, om vi har været hele vejen rundt, sådan at der ikke nu står nogen usikkerhedspunkter tilbage, der gør, at vi får en ny åbningsskrivelse, fordi vi ikke gør det godt nok.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-26:
Jeg må bare sige til hr. Torben Hansen, at der er mange måder at se de her ting på.
Vi kan tage grågæssene, som jo slår sig ned på Mandø og alle mulige andre steder, hvor de tager alt det grønne fra de andre fugle, som jo egentlig skulle beskyttes, og som skal til at bygge reder.
Man kan sige, at dem har EU jo også været med til at beskytte, men man kan spørge: Hvem er det, man har beskyttet?
Er det en enkelt dyreart, eller er det alle de andre, som også kræver og gerne vil have steder at skjule sig?
Der må jeg bare sige til hr. Torben Hansen, at det nok ikke er så nemt at sige, at det, man beslutter, altid er godt.
Det, jeg bare siger, er, at Dansk Folkeparti har været med til netop at afsætte penge, som kunne bruges til reelle projekter, som gør at dyrene får det godt i naturen og vi får nogle naturprojekter, hvor alle er glade og tilfredse.
Der behøver vi ikke at have EU til at rende og fortælle os, nøjagtig hvor vi skal bruge pengene.
Torben Hansen (S), 2009-03-26:
Jeg bliver altså nødt til at bede hr. Dohrmann forsøge at svare på det spørgsmål, jeg stillede, og det var jo helt grundlæggende: Kan hr. Dohrmann ikke bekræfte, at hver evig eneste gang, vi de seneste år har gennemført de bestemmelser, der er i EU-reglerne, om dyrs levesteder, fugles levesteder og alt muligt andet, har det rent faktisk betydet en forbedret beskyttelse og en skærpelse af dansk lovgivning?
Det kan vel ikke være så svært, selv om man er hårdnakket EU-modstander som hr. Dohrmann, at få det ud over læberne og erkende, at der rent faktisk inden for natur- og miljøområdet er nogle EU-regler, der er med til at forbedre den beskyttelse, vi har her i Danmark.
Så svært
kan det da ikke være at indrømme det, nu når vi alle sammen gerne vil det bedste for vores umælende venner ude i den grønne natur.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-26:
Jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at det jo ikke er for sjov, at Dansk Folkeparti er dyrenes venners parti.
Det er jo, fordi vi gerne vil gøre en ekstra stor indsats for, at dyrene har det godt, uanset om det er hasselmusen, vi taler om, eller om det er flagermusen.
Det er lige meget, hvad det er for nogle dyr, om det er hunde, katte, eller hvad det er, så vil vi gerne gøre en ekstra indsats.
Det, der er vigtigt at sige her, er, at vi jo sammen med regeringen har afsat ekstra penge til naturen.
Tænk på den ene miljømilliard, som er udmøntet, hvor man har givet penge til, at naturen får det bedre flotte projekter rundtomkring.
Det i sig selv giver jo også gode forhold for dyrene derude, sådan at de kan få flora og fauna og alle de ting, de har brug for.
Så derfor er Dansk Folkeparti sammen med regeringen dem, der er garant for, at dyrene har det godt, også i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2009-03-26:
Tak, hr. formand.
Jeg tror, det må være inde i hr. Jørn Dohrmanns hoved, at ordet ekspropriation forekommer, for det forekommer ikke i det her lovforslag og har sådan set ikke noget med det her at gøre.
Men det korte af det lange er, at hr. Dohrmann siger, at det her er et forsøg på at rette op på EU-forringelser, og at alt, hvad der kommer dernedefra, er så forfærdeligt.
Når det gælder beskyttelse af levesteder, når det gælder beskyttelse af arter, når det gælder beskyttelse af fugle, og når det gælder beskyttelse af fuglenes levesteder, ja, alt, hvad der overhovedet ligger inden for det, som man generelt kalder habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet, kan hr. Dohrmann så ikke her fra Folketingets talerstol bekræfte, at det de gange, det er blevet gennemført i dansk lovgivning, rent faktisk har medført en forstærket beskyttelse af levesteder for dyr og planter og en forstærket beskyttelse af naturens umælende, nemlig vores fjerede venner, og hvem der ellers er derude?
Torben Hansen (S), 2009-03-26:
Dansk lov skal leve op til internationale regler.
Det har det jo ofte knebet gevaldigt med.
For næsten 3 år siden fik regeringen en kraftigt løftet pegefinger fra EU om manglende gennemførelse af beskyttelsesforanstaltninger.
Det var manglende gennemførelse i bl.a. naturbeskyttelseslov, havmiljølov og skovlov m.m. Og oven i det skulle der også lægges, at den strenge beskyttelse af visse arter heller ikke var gennemført tilfredsstillende i dansk lovgivning.
Socialdemokratiet synes, det er positivt, at der nu tages flere skridt for at sikre, at den udmærkede EU-beskyttelse også bliver gennemført i dansk lov til gavn og glæde for dyr og natur.
Vi kritiserede i 2008, at artsbeskyttelsen var blevet udsat - og nu er den her så.
Jeg synes, det er ganske glimrende, men det betyder ikke, at der ikke stadig væk er nogle vinkler, der lige skal kigges på.
Vi vil i det kommende udvalgsarbejde prøve at kigge på fravigelsesbestemmelserne, ministerbemyndigelsen i den forbindelse og eventuelle smuthuller.
Vi vil også kigge nærmere på § 29 og skovejernes pligt til, mulighed for eller incitament til at bevare gamle træer og deres unikke funktion.
Og sluttelig vil vi også vende hele spørgsmålet om de marine pattedyr og støj fra militære øvelser, en problemstilling, som Socialdemokratiet tidligere har rejst.
Socialdemokratiet er meget optaget af, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser, og vi må jo også konstatere, at situationen for nuværende er sådan, at det er EU-direktiverne, der holder dansk naturpolitik oppe.
Det er EU-direktiver, der holder dansk beskyttelse oppe - det gælder beskyttelsen af både naturtyper og dyr.
Derfor kan vi selvfølgelig glæde os over, at næste skridt nu kommer og bliver indført i dansk lovgivning.
Der er nogle, der en gang imellem er meget optaget af – nu skal vi ikke have en EU-diskussion - at der kommer mange onde ting fra Bruxelles; det kan nogle finde på at sige i den offentlige debat.
Der tror jeg, det er meget vigtigt at få understreget, at det eksempelvis her inden for natur- og miljøområdet rent faktisk for nuværende er EU’s miljøpolitik, EU’s direktiver, der holder dansk naturpolitik oppe.
Med de bemærkninger kan vi støtte det her forslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Det er vigtigt at beskytte de dyr, som lever i vores natur.
Og det er vigtigt at gøre det så effektivt som overhovedet muligt, så vi kan stoppe tilbagegangen, som jo har været i gang i en lang årrække på flora- og faunaområdet.
Det er anden del af habitatdirektivet.
Den første del blev vedtaget i efteråret, og nu er det altså den anden del, som helt konkret beskæftiger sig med, hvilke dyr man skal beskytte, og hvordan man skal gøre det.
Det, det går ud på, er, at hvis der f.eks. forefindes en hasselmus på ens grund og den har, jeg havde nær sagt bosat sig på grunden med sin mage, så er der nogle regler for, at man ikke forsætligt må forstyrre de arter, når de lever på ens grund.
Det betyder, at der jo kommer nogle begrænsninger i den måde, man må gebærde sig på på det område, som man ejer.
Der er nogle begrænsninger i det, som kan forstyrre de arter, som der nu er tale om her.
Man må ikke ødelægge yngleområderne og rastområderne for de her arter.
Det betyder jo så med de begrænsninger, som kan være, at der skal gøres en speciel indsats for, at arterne får nogle bedre levesteder eller i hvert fald kan blive der og overleve i områderne.
Det vil sige, at de lodsejere, der bliver ramt af, at de har sådan nogle dyr på deres grund, kan få tilskud til at forbedre arternes levesteder, så de på den måde ikke forstyrrer dem.
Der bliver også udarbejdet materiale og etableret en rådgivningsfunktion i forbindelse med det her lovforslag.
Jeg synes, at implementering af det EU-direktiv, som ligger i den her lovgivning, er meget fornuftig, og at vi på den måde kommer til at sikre vores dyreliv på en mere struktureret måde, end det har været gjort tidligere.
Så vi kan støtte forslaget.
Torben Hansen (S), 2009-03-26:
Jeg er i det her tilfælde ikke enig med Carl-Emil Larsen, fordi det forholder sig sådan, hvis man har et anlæg, der er fuldstændig afskrevet, at det stadigvæk er ideen, at borgerne skal betale det, som vandet koster - hverken mere eller mindre.
Så jeg er sådan set ikke uenig i den udlægning.
Det her er et spørgsmål om den planlægning, man får lavet i det enkelte selskab, sådan at man selvfølgelig har til dagen og vejen og til de investeringer, der skal laves, men det har aldrig været meningen, at der skulle ophobes store formuer til beskatning i de her selskaber, formuer, som forbrugerne vel at mærke har betalt.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg kan bekræfte over for hr. Torben Hansen, at Det Radikale Venstre som det eneste parti i Folketinget ikke er med i aftalen her.
Og det er jo rigtigt, at det er ret usædvanligt.
Vi er normalt tilhængere af både brede samarbejder og brede flertal og gode aftaler, men et indhold kan altså blive så ufattelig ringe, at selv vi må stå af og sige, at det simpelt hen ikke går længere.
Men det, jeg vil spørge om, er, om hr. Torben Hansen er enig eller uenig med direktøren i Dansk Vand- og Spildevandsforening, Carl-Emil Larsen, når han siger, at skatteberegningen kan blive stor, for mange vandselskaber har ikke fradrag, fordi deres anlæg allerede er afskrevet, og det er jo det, der får ham til at konkludere, at det her har en bundlinje, nemlig dyrere vand for forbrugerne.
Er hr. Torben Hansen enig i Carl-Emil Larsens udsagn, eller er han ikke enig?
Torben Hansen (S), 2009-03-26:
Jeg forstår udmærket hr. Johs. Poulsens pointe, men jeg tror, at det er meget vigtigt at få understreget, at med det her er det endegyldigt hegnet ind af et bredt politisk flertal, hvor Det Radikale Venstre desværre valgte ikke at være med, hvad det er, der er rammerne for vandforsyningen i de kommende mange år.
Og rammerne er, at de her selskaber skal være kommunalt ejede eller forbrugerejede.
Rammerne er også, at uanset hvilke ejerformer der er, kan der ikke trækkes penge ud af selskaberne til udlodning til en eventuel aktionær, eller hvad det nu er.
Det er klart, at det var udgangspunktet for nogle, da forhandlingerne startede, og derfor er Socialdemokratiet meget glade for, at vi har fået det her hegnet ind.
Med hensyn til skattebetalingen vil jeg sige, at det er sådan, at når man er underlagt årsregnskabslovens krav, indebærer det også, at man selvfølgelig er skattepligtig.
Men hvis det er sådan, at man har fået lavet en fornuftig åbningsbalance i de enkelte selskaber, og at man også har en fornuftig investeringsprofil, tror jeg, at hele den problematik om skattebetaling, som er rejst, vil blive et meget, meget lille problem i forhold til, at det her rent faktisk er med til at sikre sektoren de kommende år.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Tak for det.
Nu nævnte hr. Torben Hansen i sin ordførertale, at Socialdemokraterne var tilfredse med aftalen, fordi den betød, at forbrugernes penge blev i vandsektoren.
Det er vel en sandhed med modifikationer, i og med at man jo dels indfører en skattepligtighed, som ikke var til stede tidligere, dels indfører en afgift, hvis det er sådan, at der ændres ejerformer.
Hvis det f.eks. går fra et kommunalt ejet selskab til et andelsejet selskab eller den modsatte vej, så indføres der en statsafgift, som jo også trækkes ud af vandsektoren i begge tilfælde.
Det er i øvrigt det, der er medvirkende til, at både Kommunernes Landsforening og DANVA siger, at det her vil medføre en eneste ting, nemlig dyrere vand for forbrugerne fremover.
Så er hr. Torben Hansen ikke enig i, at de to elementer i hvert fald under alle omstændigheder vil betyde, at det bliver dyrere for forbrugerne, og at der trækkes penge ud?
Man kan selvfølgelig sige, at der kunne have været lavet noget, der var endnu værre, og jeg forstår godt, hvis det er det, der er argumentationen.
Men man kan jo ikke sige, at der ikke trækkes penge ud, for det gør der.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Til det vil jeg bare sige, at det er et typisk eksempel på, at når vi debatterer her Folketingssalen, er der nogle, der vil tale sagerne ned, gøre dem negative og bruge de citater, der nu passer ind i den sammenhæng, og i øvrigt glemme det citat, som hr. Per Ørum Jørgensen nu fremdrager.
Det, der indimellem gør debatterne lidt svære og useriøse, er, at man ligesom skiller det ud og finder nogle citater, som man forsøger at ramme ordføreren med.
Jeg mener, at Dansk Industris udtalelse taler sit tydelige sprog, nemlig at det her er en god lovgivning, og derfor støtter vi den.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Jeg mener, at hr. Johs. Poulsen ganske klart giver ordene og begrundelsen for, at vi har lavet den her lovgivning netop med de citater: Vandet kan ikke blive billigere, og det bliver kun dyrere, siger KL og vandværkerne som citeret af hr. Johs. Poulsen.
Det er jo netop det, der er problemet.
Og det er jo derfor, vi har lavet lovgivningen, fordi den netop skal sikre, at det ikke sker.
Vi skal sikre, at vandet bliver billigere, at sektoren fungerer mere effektivt.
Jeg ved godt, at det generer hr. Johs. Poulsen, at regeringen vil gøre noget mere billigt og mere effektivt, men sådan har vi det altså i Venstre.
Det er jo måske der, at vores politiske holdninger skiller, for vi vil gerne gøre noget, sådan at borgerne kan få den mest effektive vandforsyning, den mest effektive spildevandsforsyning for de billigste penge.
Det er helt klart.
Det er jo en ærlig sag, at vi ikke er enige på det punkt, men det er det, vi arbejder på, og det er det, som denne lovgivning understreger.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg må indrømme, at jeg trækker en smule på smilebåndet, når jeg hører hr. Eyvind Vesselbo sige, at det her ikke er noget, man er skeptisk over for eller er modstander af i hele vandsektoren.
Det har vel stort set stået klart siden den første dag, at vandsektoren har vendt sig mod den her lovgivning og de mange unødige elementer, der ligger i lovgivningen.
Så sent som i de sidste uger er det jo fremgået af fagpressen, f.eks. Altinget/Miljø, at både Kommunernes Landsforening og DANVA, de to helt store organisationer og ejere på vandområdet, er enige om, at det her kun vil have én betydning, nemlig dyrere vand for forbrugeren.
Jeg står også her med en artikel fra februar måned i år - det er jo ikke længe siden - fra Horsens Folkeblad, hvor der er et interview med en formand for et af de store private vandværker, som siger, at privat vand ikke kan blive billigere.
Og så må jeg citere ham for at sige: Næ, jeg ser en skjult dagsorden i hele den her sag.
I forhold til de private vandværker vil det ske til ingen verdens nytte.
Den kan man genfinde overalt stort set i hele vandsektoren.
Ingen har efterspurgt det her, alle er enige om, at det er et overflødighedshorn af regler, og at der formodentlig kun er én grund til, at det sker, nemlig at man vil flytte penge fra vandsektoren til statskassen.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Det har taget et stykke tid.
Hr. Johs. Poulsen siger, at der jo ikke er nogen, der har efterspurgt de her ændringer.
Jo, det er der jo.
Regeringen og Venstre og måske også andre partier har ønsket, at vandsektoren skulle gennemgå det her serviceeftersyn.
Det er et kompliceret område.
En af grundene til, at det har taget 2 år, fra vi lavede aftalen - det ved hr. Johs. Poulsens selv, fra når han er med i forhandlinger omkring andre ting på miljøområdet - er, at det tager lang tid at blive enige.
Vi er jo ikke enige om alting, når vi starter, selv om vi har lavet en aftale.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Tak for det.
Den lovgivning, vi behandler i dag under L 150 og L 151, er jo desværre historien om en omfattende lovgivning, der aldrig nogen sinde er blevet efterspurgt af nogen som helst i den samlede vandsektor.
Så alene det burde måske give anledning til, at Venstre overvejer, om det nu også er klogt, hvad man er på vej ud i.
Når hr. Eyvind Vesselbo indleder sin ordførertale med at sige, at man i regeringen handler, når man har sagt noget, så vil jeg godt spørge: Hvad er egentlig grunden til, at der så er gået 4 år, siden man i regeringsgrundlaget skrev, at nu skulle vandsektoren til et såkaldt serviceeftersyn, og hvad er grunden til, at der er gået 2 år, siden man lavede en politisk aftale med de fleste af Folketingets partier om, at man nu ville sætte paragraffer på det her?
Det er jo dog, må man sige, temmelig lang tid.
Kunne det måske dække over det faktum, at også Venstre og forligspartierne i virkeligheden i stigende grad er blevet klar over undervejs i processen, at man er på vej ud i noget, som er fuldstændig forrykt?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Regeringen har besluttet, at der på de to sektorer vandområdet og affaldsområdet skulle laves et serviceeftersyn, og når regeringen siger, at der skal ske noget, så følges det jo op af handling.
Her ligger så nu et lovforslag om en ny organisering af vandsektoren, og det er faktisk en meget klar og kontant lovgivning, som bl.a. siger, at den kommunale forsyning af vand og spildevand skal udskilles i selvstændige virksomheder; der skal laves regnskaber, og der skal laves benchmarking.
Et af de bærende elementer for at gøre vandsektoren mere effektiv og økonomisk mere til fordel for brugerne er, at der foreslås en prisloftsregulering, sådan at man er sikker på, at det, man betaler i afgift for vandet og for spildevandet, kun indeholder de beløb, som det er muligt at lægge ind i gebyret.
Så bliver der oprettet et forsyningssekretariat, som skal lægge rammerne for de enkelte vandforsyninger og for, hvor prisloftet skal være, sådan at vi er helt på det rene med, hvad priserne indeholder, og samtidig kan holde styr på, at vi på længere sigt, når tingene kommer til at fungere mere effektivt, end de gør i dag, også kan sætte prisen ned.
Det er det, der er hele humlen i den her lovgivning.
Det gør det mere effektivt og sikrer i øvrigt samtidig, at vi fortsat får rent vand, og at spildevandet bliver renset, sådan at der ikke kommer noget forurening ud fra spildevandet.
Med alle de positive og gode elementer ved det initiativ, regeringen her har taget, kan Venstre støtte det her forslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Tak for det.
Det er for lige at nuancere debatten lidt, for jeg synes måske, at hr. Johs. Poulsen mangler at referere, hvad Dansk Industri, som jo er en af de helt store kunder - det er dem, der skal levere vandet - siger i selv samme artikel på Altinget, som hr. Johs. Poulsen refererede til.
Der står: »Nu får vi nogle til at se kommunerne over skuldrene, så vi kan se, hvordan priserne regnes ud.
Der er kæmpe forskel på prisen i helt sammenlignelige kommuner, og det er ikke alle steder, at der er naturlige forklaringer.
Loven giver mere gennemsigtighed og en mere effektiv drift.«
Det er Bjarne Palstrøm, som er miljøchef i Dansk Industri, der siger det.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Jeg tror, at hr. Johs. Poulsen og jeg og også andre herinde har nogle forskellige lovforslag.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg er ked af at måtte sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at det jo altså faktisk forholder sig modsat.
Det, der sker nu, er, at man i nogle tilfælde vil komme ud for at skulle aflevere en del af de penge til statskassen.
Der er det jo sådan, at det har været hele baggrunden for lovgivningen og ideen bag lovgivningen lige fra dag et, nemlig at der skulle flyttes penge fra vandsektoren til statskassen.
Så derfor - sagt til hr. Per Ørum Jørgensen, hvis han har tid til at høre svaret - er det sådan, at hr. Per Ørum Jørgensen tager helt grundlæggende fejl med hensyn til, hvad der er grunden til, at man rent faktisk opsparer penge i sektoren.
Sektoren er jo i forvejen undergivet en lovgivning, der betyder, at når man opsparer penge, så skal pengene bruges inden for området.
De kan ikke bare flyttes alle mulige andre steder hen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Nu er det ikke udelukkende mig, der har den opfattelse.
Der er tilfælde, hvor det selvfølgelig kan forklares, at der er prisforskelle, men der er også mange tilfælde, hvor der ikke findes nogen fornuftig forklaring.
Det er bl.a. også Dansk Industris opfattelse, hvad de jo meget klart har givet udtryk for.
Men det kan vi jo så diskutere længe.
Så til selve skattespørgsmålet.
Man selskabsgør de her vandselskaber, og de betaler skat.
Der er et alternativ, nemlig at de ikke betaler skat.
Vil hr. Johs. Poulsen kunne udelukke det scenario, at der så ophober sig store formuer i de her selskaber, som ikke bliver anvendt, eller som i hvert fald ikke bliver anvendt f.eks. til det primære, netop til driften, til vedligeholdelsen?
Og vil hr. Johs. Poulsen ikke også give mig ret i, at netop det, at man betaler skat, også giver et incitament til at gøre noget ved vedligeholdelsen af kloakker osv.?