Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Lovforslaget omhandler en række dyrevelfærdsmæssige krav til staldindretning og andre driftsforhold i dansk mælkeproduktion.
På samme måde som lov om hold af svin skal lovforslaget opfattes som et supplement til dyreværnsloven, som altså stadig gælder fuldt ud.
I mange år har en række organisationer samarbejdet om at udfærdige danske standarder som rettesnor for, hvordan man bør indrette kvægstalde.
I februar 2006 anbefalede Det Dyreetiske Råd imidlertid, at man nedsatte en lovforberedende arbejdsgruppe med henblik på at løfte mindstekravet for hold af malkekvæg, og derfor nedsatte Justitsministeriet i januar 2007 denne arbejdsgruppe, som bestod af repræsentanter for et bredt udsnit af interesserede parter.
Gruppen bestod således af repræsentanter for både erhvervet, dyrlægeforeningen, relevante myndigheder og Dyrenes Beskyttelse, og efter 2 år afgav arbejdsgruppen sin rapport, der danner grundlag for lovforslaget.
Det siger næsten sig selv, at et sådant lovforslag er meget omfattende og indeholder mange tekniske detaljer.
Det drejer sig bl.a. om arealkrav, kælvningsbokse, sygepladser, gulves beskaffenhed, krav til hvornår kalven må tages fra koen og meget mere.
Jeg skal derfor kun komme nærmere ind på de væsentligste forbedringer.
Først og fremmest vil det nu være slut med bindestalde i den traditionelle forstand, hvor køerne står bundet i lange rækker og egentlig ikke får anden motion, end når de flyttes fra en bås til en anden, eller når de går på græs om sommeren.
De er ikke tidssvarende for hverken køerne eller dem, der skal malke dem.
Allerede i dag opstaldes kun omkring 15 pct. af malkekøerne i bindestalde, og med de nuværende økonomiske problemer i landbruget vil den andel formentlig være helt væk, inden overgangsordningen ophører i 2024.
Dernæst stopper også alt byggeri af fuldspaltestalde til unge dyr.
Slut med staldene, hvor dyrene ikke har andre hvilemuligheder end på de spalter, hvor de opholder sig i øvrigt, og hvor fodring og alting foregår.
I en overgangsperiode indtil 2024, hvor disse stalde helt udfases, vil der være krav om, at kvier på fuldspalter skal på græs i mindst 150 dage i sommerhalvåret.
Et tredje væsentligt element i velfærden er kravet om regelmæssig klovpleje.
Klovproblemer er i dag nok det største velfærdsproblem i kvægbruget.
Klovsygdomme er ikke særlig synlige og har af samme grund heller ikke pådraget sig offentlighedens opmærksomhed i samme grad som andre ting, men de er meget smertefulde, og derfor er det væsentligt, at der sættes ind her med såvel tilsyn som renholdelse af miljøet.
Det eneste område, hvor der virkelig var uenighed i Justitsministeriets arbejdsgruppe, var spørgsmålet om, hvorvidt dyrene skal på græs.
Et mindretal bestående af Dyrenes Beskyttelse fastholdt, at alle køer skal på græs, et flertal bestående af de andre medlemmer af arbejdsgruppen var ikke af samme opfattelse, og derfor er der ikke indført krav om malkekøer på græs.
Til gengæld er der indført krav om, at dyr på græs skal kunne tages på stald, når vejrliget eller andre forhold kræver det.
Hvis dyrene ikke kan komme i skygge på anden måde, kan stalden også opfylde dette krav, hvis dyrene frit kan gå ud og ind.
Alt i alt vil denne lovgivning være en landvinding for velfærd for malkekvæget, men der er også en bagside af medaljen.
Der er en regning på ca. 14 mia. kr., der skal betales, men det er der selvfølgelig ikke noget nyt i, for det koster jo penge, hver gang Folketinget kræver bedre dyrevelfærd, miljø eller fødevaresikkerhed.
Nej, det nye er ikke, at landbruget skal betale.
Det nye er, at der ikke er nogen penge at betale med.
Landbrugets nuværende økonomiske forhold er meget problematiske, men det kunne naturligvis ikke forudses i starten af en så langstrakt proces, som dette lovforslag er et resultat af.
Da man igangsatte processen, kunne man ikke vide, at lovforslaget netop ville komme til første behandling på et tidspunkt, hvor indtjeningen i flere år havde været i bund, og hvor finanskrisen har gjort det næsten umuligt at låne de 14 mia. kr., dette lovforslag alt i alt vil koste kvægbruget, og derfor er der også i lovteksten taget væsentlige hensyn til landbrugets økonomiske forhold.
Derfor er alle tidsfrister for det igangværende staldbyggeri udskudt i 4 år, da man må forvente, at finansieringsmulighederne igen bliver mere normale i løbet af disse 4 år.
På samme måde er det sikret, at stalde bygget efter danske standarder, som var gældende i 2001, fortsat vil kunne anvendes til kvæghold, hvis de overholder nye krav til den overordnede belægningsgrad.
Venstre støtter forslaget.