runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Boye (SF), 2013-05-07:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være her i dag.
Vi takker for ønsket om en forespørgselsdebat om religionsfrihed.
Religionsfrihed, altså friheden til at tro på den gud eller de guder, man vil, og friheden til at undlade at tro på en gud, er jo en helt central frihed og værdi i det danske samfund.
Den skal vi værne om.
Det skal være helt klart, at det er uacceptabelt, hvis særlige grupper i samfundet udsættes for chikane.
Når vi snakker om chikane af jøder, som den her forespørgselsdebat er foranlediget af, må vi sige, at vores viden på området er begrænset.
Det, vi ved, er, at PET ikke umiddelbart på det foreliggende grundlag kan se, at der skulle være sket en stigning i antallet af forbrydelser mod jøder.
Det er altså vores vidensgrundlag.
I SF er vi interesserede i, når vi taler om diskrimination og intolerance, at vi tager et bredere fokus på de mange forskellige grupper – det være sig om det er et spørgsmål om tro, etnicitet, seksualitet eller politisk overbevisning.
Lad mig sige det med det samme: Vi kan desværre ikke støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, og det kan vi ikke, fordi der i straffeloven allerede er taget højde for hadforbrydelser.
Vi kan heller ikke støtte det, fordi vi mener, at regeringen i forvejen allerede gør meget på det her område.
Politiet, som vi også har hørt tidligere, er særlig fokuseret på problemet og gør en række ting.
Også regeringen har sat en række tiltag i gang i forhold til forebyggelse af intolerance, hadforbrydelser og ekstremisme, og som social- og integrationsministeren redegjorde for tidligere, er der igangsat en national kortlægning af hadforbrydelser.
Det støtter vi i SF.
Så vi kan ikke støtte forslaget til vedtagelse, og jeg vil sige tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2013-05-07:
Nu er det jo faktisk ikke fra et samråd.
Det er fra et helt officielt § 20-spørgsmål, der er skriftligt besvaret, så det er jo bare at printe det ud fra Folketingets hjemmeside.
Men det var slet ikke forslaget til vedtagelse, jeg ville diskutere med ordføreren.
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren er enig med justitsministeren i, at der ikke er nogen, der bliver chikaneret, og at der ikke er risiko for det.
For så undrer det mig jo lidt, hvad der ligger i ordet chikane, hvis ikke det er, når man opretter shariazoner, hvor man visiterer folk og tjekker, om de har holdninger, der passer til de her ekstreme muslimske grupperingers holdninger, eller når journalisten Martin Krasnik ikke kan gå med kalot på hovedet på Nørrebrogade uden at blive chikaneret, eller når jødiske børn bliver mobbet og chikaneret i skolen.
Hvis ikke det er et særligt problem, vil jeg gerne høre, hvad der er et særligt problem.
Jeg synes faktisk, det her er meget, meget alvorligt.
Inger Støjberg (V), 2013-05-07:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her meget væsentlige debat om det stigende pres, som vi ser, på religionsfriheden i Danmark.
Det er fundamentalt for Venstre, at vi har religionsfrihed, og at religionsfriheden i forhold til den enkelte ikke bliver angrebet.
Det er en frihed, der har dybe, historiske rødder i vores grundlov, og det er en frihed, som vi skal værne om.
Vi har set, at visse muslimske grupperinger i Danmark forsøger at afholde andre religiøse grupperinger for at praktisere deres religion.
Det er det, vi ser, når ekstreme muslimer prøver at indføre shariazoner i København.
Det er det, vi ser, når jøder ikke længere kan færdes trygt i danske gader, som da journalisten Martin Krasnik i december måned sidste år satte sig for at prøve at finde ud af, om man som jøde kunne bære kalot og ugeneret bevæge sig rundt på Nørrebro i København uden at blive offer for chikane fra muslimer.
Ukvemsord og tilråb var, hvad han blev mødt med.
De bange anelser, som både han havde, og som andre af os har haft, blev desværre bekræftet.
Det er tre åbenlyse eksempler på, at friheden til at dyrke sin religion i fred og fordragelighed er sat under pres af muslimske grupperinger i Danmark.
Han kan ikke få øje på, at der er et problem, for i et svar til Folketingets Retsudvalg den 30. januar i år
skrev justitsministeren således, og det er et citat: »Der kan således ikke udpeges særlige områder, hvor der er speciel risiko for chikane over for eksempelvis religiøse minoriteter.« Som så mange gange før vender justitsministeren det blinde øje til, og det finder vi i Venstre er dybt problematisk.
Vi forstår, at justitsministeren på den her måde forsøger at benægte problemets omfang, og det er selvfølgelig også den bedste undskyldning for ikke at gøre noget.
Venstre ønsker, at religioner skal kunne leve side om side i Danmark.
Vi har religionsfrihed i Danmark, og det er en frihed, der skal opretholdes, men det kræver, at muslimer, der bor i Danmark, indser, at det skal være muligt at gå med kalot på Nørrebro uden at blive mødt med tilråb, og det kræver også, at muslimske børn ikke viderefører den krig og det had, som deres forældre flygtede fra, ved at mobbe jødiske børn i danske skoler.
Derfor må muslimer, der bor i Danmark, med andre ord tage hele pakken med.
Man må holde alle de Eid-fester, man vil, fredagsbønner, man vil, og andre helligdage, så længe man også respekterer, at andre har muligheden for at udøve deres religion, som de vil.
Til slut vil jeg endnu en gang takke Dansk Folkeparti for at have rejst den her meget væsentlige debat og understrege, at for Venstre er det helt afgørende, at der hersker religionsfrihed i Danmark.
Derfor vil vi også fra Venstres side opfordre regeringen til at tage aktion på det her område, og det er selvfølgelig også årsagen til, at vi støtter det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har jo netop gjort flere ting på det her område, og der sker lige nu kortlægninger af antidemokratiske og ekstremistiske miljøer og af hadforbrydelser.
Og som det er blevet sagt tidligere, er det her jo relativt komplekst, og man er nødt til at finde ud af, præcis hvad omfanget er.
I første omgang er det selvfølgelig en politimæssig og anden opgave, hvis man ser folk, der bliver forulempet på den ene eller den anden måde, eller det er en opgave for den enkelte ude i institutionen, eller hvad det måtte være, at tage fat, for det her er ikke i orden, og det er ikke lovligt.
Men vi går spadestikket dybere, vi laver de her undersøgelser for at finde ud af, præcis hvad omfanget er.
Det tror vi er helt afgørende for at kunne følge det her ordentligt til dørs.
Inger Støjberg (V), 2013-05-07:
Det vidner jo om det stærke bånd, der også er mellem Venstre og Konservative.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det er lidt trist, at sidste gang, vi havde den her debat, var det hele Folketinget, der kunne samle sig om, at man skulle tage nogle initiativer for at bekæmpe det her fænomen.
Og nu kan partierne til venstre side i Folketingssalen af en eller anden årsag ikke bakke op omkring, at man skal tage nogle nye initiativer på det her område, at regeringen skal komme med en ny handlingsplan på området.
Der er blevet vedtaget en handlingsplan tidligere i forhold til det her, som løber, og nogle af elementerne er stadig ved at blive udarbejdet, men der er jo ikke nogen tvivl om, at der er behov for mere.
Hvad er det, der er sket hos Socialdemokratiet – man kan jo også spørge andre partier, men i det her tilfælde er det Socialdemokratiet – eftersom man ikke længere vil være med til at tage nogle initiativer, der rækker fremad på det her område, at man ikke vil være med til at pålægge regeringen inden udgangen af 2013 – der er trods alt lidt tid til at løbe på der – at komme med et nyt forslag til en handlingsplan, der kan bekæmpe antisemitisme?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Der er mange ord, der bliver sagt oppe fra talerstolen, som vi alle sammen kan være enige i, men jeg forstår ikke, at man ikke vil være med til noget handling, det må jeg sige.
Tom Behnke (KF), 2013-05-07:
Jeg føler bare anledning til at sige tak til fru Inger Støjberg, for vi er fra konservativ side helt enige i hvert et ord, der er blevet sagt, altså vi er fuldstændig enige i den her debat og de synspunkter, der er lagt for dagen.
Fra konservativ side støtter vi også forslaget til vedtagelse, som vi er medforslagsstillere på.
Når jeg siger det her på nuværende tidspunkt, er det, fordi jeg desværre bliver nødt til at forlade debatten og ikke kan komme ind i ordførerrækken på det tidspunkt, hvor jeg ellers skulle.
Så det er bare en tilkendegivelse af, at vi er helt enige.
Thyra Frank (LA), 2013-05-07:
Tak for ordet.
Næste år runder forordningen af 29. marts 1814 sin 200-årsdag.
Det er værd at huske, for det er den lov, der sikrede, at de danske jøder fik fuld borgerret og stilledes helt under landets love.
Man gjorde samtidig op med udtrykket den jødiske nation, så jøderne ikke betegnedes som stående uden for folket – jøderne var lige så danske som de protestantiske kristne.
Alligevel er vi her næsten 200 år senere fortsat vidner til en række bekymrende sager, hvor bl.a. jøders religionsfrihed bliver sat under pres.
I september sidste år blev københavnske jøder af kommunens embedsmænd opfordret til ikke at flage for synligt med det israelske flag under Nørrebros mangfoldighedsfestival »Smag verden«.
Det kunne virke provokerende, forklarede Københavns Kommune.
I december kunne Jyllands-Posten berette, at Mosaisk Trossamfund, den jødiske Karolineskole og den israelske ambassadør i København rådede jøder til at skjule jødiske kendetegn, når de gik rundt i visse dele af hovedstaden.
I januar i år kom det frem, at jødiske børn oplever så stor chikane på visse folkeskoler på Nørrebro, at jødiske forældre ved flere lejligheder er blevet frarådet at optage deres børn på skolerne.
Skoleleder Lise Egholm fra Rådmandsgade Skole talte dengang lige ud af posen og sagde: »Vi har haft nogle kedelige episoder, som gør, at jeg har været nødt til at sige til nogle forældre, at det kan blive svært at have jødiske børn i det her område, fordi der er rigtig mange palæstinensere«.
Det hører ingen steder hjemme, at jødehad på den måde har fået lov at bo i Danmark.
Hadforbrydelser er modbydelige, og det er ikke rimeligt, at mennesker tildeles specielle negative egenskaber på grund af deres ophav eller religiøse overbevisning.
I Liberal Alliance insisterer vi på, at mennesker skal behandles som de individer, de er, og derfor vil vi ikke være med til, at man lader hadet vinde.
I stedet skal fanen holdes højt i kampen mod had, mobning, chikane og vold.
Det betyder bl.a., at skolelederne skal stå til ansvar for, at der er plads til alle børn i deres skole og om nødvendigt må smide de børn, der mobber eller chikanerer, ud.
Det betyder dog også, at myndighederne skal være deres ansvar voksent og altid stå imod presset mod religionsfrihed.
Derfor kan Liberal Alliance støtte op om det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti er kommet med.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Jamen det er da ærgerligt, at ministeren er blevet stødt.
Det er jo det, der er sagens kerne.
Altså, jeg har da ikke på noget tidspunkt påstået – jeg ved ikke, om det var det, ministeren ville skyde mig i skoene – at tidligere tiders antisemitisme på det europæiske kontinent havde at gøre med muslimsk indvandring.
Det er jo sådan set ikke det, jeg siger.
Sådan er det bare.
Hvis man bliver stødt over det, bliver man jo stødt over virkeligheden.
Det kan man selvfølgelig også blive, men jeg synes jo, at hvis den virkelighed støder en, må man forsøge at gøre noget ved det i stedet for bare at komme med en masse ord uden at ville være med til noget konkret.
Så hvis ministeren vil gøre noget konkret, og hvis ministeren virkelig er stødt over den virkelighed, som er der, synes jeg, man skulle stemme for det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Konservative har fremsat.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Som jeg redegjorde for i min tale, har regeringen igangsat en kortlægning for at finde ud af, hvad omfanget har været i forhold til det emne, vi taler om, nemlig hadforbrydelser.
Og når vi gerne vil have den kortlægning, er det, fordi det er vigtigt, da der er nogle mørketal, og de mørketal indikerer, uanset at politiet forsøger at være meget grundige med hensyn til at registrere, at der alligevel er en anden opfattelse hos dem, som er ofre, og som selv mener at have været udsat for en hadforbrydelse.
Men det drejer sig ikke alene om mennesker med jødisk baggrund.
Det drejer sig om mennesker, som har et handicap, det drejer sig om hjemløse, om socialt udstødte; det drejer sig om en mangfoldighed af mennesker.
Og derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi får lavet den kortlægning, at vi får skabt noget forebyggelse, og at vi også går skridtet videre og taler om det, som jeg også nævnte i min tale, altså at vi alle sammen har et ansvar.
Vi har alle sammen et ansvar for at sige fra, og når der bliver sået et kim til noget, som kan udvikle sig hos andre, skal vi tage ordet og sige: Det der er ikke i orden.
Og det er ikke i orden, hvis der bliver sået frø i folks hoveder, i børns hoveder, som handler om, at der er en bestemt logik, i forhold til at der er nogle, der er skurke, og nogle, der er ansvarlige.
Uanset hvem der er ansvarlig i forhold til hadforbrydelser, uanset hvem gerningsmændene er, og uanset hvad motiverne er, skal vi være fælles om at tage afstand fra det.
Det synes jeg at vi burde være enige om.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Jamen i forhold til alt det, ministeren har sagt, hvor er argumentet for ikke at stemme for det forslag til vedtagelse, der ligger?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For hvis man stemmer for det forslag til vedtagelse, som ligger fra bl.a. Dansk Folkepartis side, forhindrer det jo ikke, at man gør alt muligt andet.
Det understreger sådan set bare, at det her er en særlig problemstilling, og noget af det, der gør den her problemstilling særlig i forhold til andre problemstillinger, som kan være nok så relevante – det siger jeg ikke at de ikke er – er jo, hvis vi er nået helt derhen, hvor vi jo så faktisk er nået hen, hvor der er skoleledere, som føler sig nødsaget til at sige til forældre, der har jødisk baggrund, at deres børn ikke kan gå på skolen.
Så mener jeg faktisk, at det er en særskilt problemstilling og en meget alvorlig problemstilling, og den fortjener også særskilt politisk opmærksomhed.
Så jeg vil sige til ministeren: Stem for det forslag til vedtagelse, så vi kan komme videre.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Nu har eksemplet med skolelederen på Nørrebro været nævnt flere gange.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det udsagn blev trukket tilbage.
Men når jeg ikke har nævnt det tidligere i debatten, er det, fordi jeg sådan set ikke betvivler, at der godt kan være nogle derude, som tænker, at det ikke er et rart sted at være, eller at det kan være utrygt.
Derfor har jeg ikke bragt det på bane.
Men når det kan være utrygt, kan det også skyldes mange andre ting, og det kan også skyldes den befolkningssammensætning, der er, og som forskellige grupper måske ikke vil opleve som værende særlig tryg.
Derfor er det, der er vigtigt for os, at få fremmet sameksistensen, få fremmet dialogen, få skabt den samme tillid i alle børns hjerter til, at når vi er medlem af det danske fællesskab, det danske samfund, passer vi på hinanden, og her er det o.k. at være forskellige, have forskellig baggrund, have forskellige guder eller ikke have nogen.
Men vi skal opføre os ordentligt, og derfor skal vi slå ned på intolerant adfærd, uanset hvem der har den, uanset hvem gerningsmændene er, uanset hvem der hvisker de her børn noget i øret.
Vi har alle sammen et ansvar for at sige fra, når vi møder tale, som vi kan være bekymret for kan føre til, at mennesker, som måske opfatter tingene forkert, får en eller anden opfattelse, som kan være meget hadefuld.
Det ansvar vil jeg gerne påtage mig, og det synes jeg vi skal gøre i fællesskab.
Vi har, som jeg har nævnt i min tale, i regeringen en hel masse forskellige undervisningsinitiativer, vi har kortlægning, vi har arbejdet med SSP.
Vi gør meget på det her område, men vi gør det ikke alene rettet mod den jødiske befolkning; vi gør det med et mere bredt sigte, og sådan synes jeg at det skal være.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
De taler nemlig meget ofte om det, de kalder at skulle give uddannelse, for at den enkelte ledige kan komme i arbejde hurtigst muligt.
Er der slet ingen kvalitetskrav fra regeringen, så vi kan få en langtidsholdbarhed?
Lad os nu sige, at der er ti ledige, og de ni af dem kan svejse, og så er der én ledig, der ikke kan.
Hvis vi giver ham et svejsekursus, kan han selvfølgelig også få et job som svejser, men hvis vi gav de ni af de ti ledige en uddannelse som f.eks. smede, kunne det være, at de om 10 år også ville være omstillingsparate og have så meget generel uddannelse, at de ville være meget mere mobile i fremtidens samfund, når der kommer beskæftigelse igen.
Det er, som om man fokuserer meget stramt på den kortest og hurtigst mulige uddannelse.
Det er jo et systemskifte – i hvert fald i forhold til Socialdemokraternes og SF's holdning til uddannelse.
Jeg synes, det er fint, når der er udredninger og alle de der ting, men i øjeblikket har vi 160.000 mennesker, som i lange perioder af deres arbejdsløshed ikke får en opkvalificering.
Den der grundlæggende idé med det dobbelte uddannelsesløft mærker de ingenting til, og nogle af dem går i 2 år, 2½ år, 3 år og endda helt op til 4 år og kunne i den periode have fået en systematisk uddannelse, som måske ikke kunne have bragt dem i arbejde lige i øjeblikket, hvor der er krise, men i hvert fald forberedt dem på, at de, når opsvinget kommer igen, stod endnu mere klar, end de gør nu.
Det, jeg synes vi skal fokusere på, er, at vi også kan gøre det her og nu.
Tilsyneladende har forårets aktiviteter vist, at nogle af vores uddannelsesinstitutioner jo er fuldt ud klar og trimmet til at tage imod dem, så hvorfor i alverden lade de ledige gå ledig og søge arbejde, når de kunne blive bedre til at passe et arbejde?
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jeg skal beklage, at jeg går på talerstolen igen, men jeg bliver nødt til at bede om ordet ud fra devisen: Practice what you preach.
Jeg synes, det er vigtigt at få det sagt, for jeg synes, det sætter et forkert billede op, som man skal gøre op med.
Jeg synes, det er vigtigt at sige fra, når man møder udtalelser, som på den måde støder nogen, og den her støder mig.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Altså, jeg er ikke bekendt med, at der er folkeskoler i Danmark, som fraråder kvinder at komme på bestemte folkeskoler – hvis der er det, skal det da så sandelig frem i lyset, vil jeg bare sige.
Jeg er ikke bekendt med, at der er folkeskoler, som siger til familier med muslimsk baggrund: Jeres børn skal altså ikke gå på den her folkeskole, for vi kan ikke rigtig overskue konsekvenserne af det; I kan blive udsat for noget ubehageligt.
Jeg er ikke bekendt med, at det finder sted i Danmark.
Men det, jeg er bekendt med, er, at der er skoleledere, som siger til familier med jødisk baggrund: I kan ikke gå på den her folkeskole, jeres børn kan ikke gå her, fordi de risikerer at blive udsat for chikane af nogle børn – ikke af alle børn, men af nogle af de børn, der har muslimsk baggrund.
Det er det, jeg er bekendt med, og det er bl.a. det, som vi forholder os til i det her forslag til vedtagelse.
Jeg ved jo godt, at Enhedslisten, sidste gang vi havde det her oppe, var det eneste parti i Folketinget, der ikke kunne stemme for – det eneste parti i Folketinget, der ikke kunne stemme for!
Alle andre partier i Folketinget stemte for.
Og det, der er det nye her, er jo ikke, at Dansk Folkeparti har den holdning, som vi har.
Det nye er, at Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre ikke kan stemme for noget, som faktisk svarer til det, som de stemte for i 2009.
Og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jeg synes, at det har været rart at høre et samlet Folketing tage afstand fra, at der er mennesker i vores midte, som skal udsættes for hadforbrydelser, for chikane eller for overgreb.
Vi har i fællesskab igangsat flere forskellige initiativer.
Det har vi gjort igennem tiden, og vi har også igennem satspuljeaftaler og andre aftaler, vi har lavet, haft forskellige forståelser af, hvordan vi skulle gå til det her problem.
Så tak for endnu god debat.
Jeg har redegjort for det nye, der er på vej fra regeringen, og det har jeg noteret mig at der var pæne ord at sige om, så det takker jeg for.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor ministeren siger, at vi er fælles om en masse ting.
Altså, vi er fælles om i ord at sige, at jøder selvfølgelig skal have lov til at kunne gå frit omkring i Danmark.
Altså, da regeringspartierne var i opposition, ville de sådan set godt pålægge den tidligere regering at lave en sådan handlingsplan, og den tidligere regerings partier stemte sådan set også for.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man ikke vil lave en opfølgning på det arbejde.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-07:
Jeg synes, at jeg har redegjort for det.
Jeg synes også, justitsministeren redegjorde for mange af de initiativer, vi har sat i gang.
Man kan så anerkende, at det er sådan, det er.
Der ligger et forslag til vedtagelse, som er fremsat af de borgerlige partier, som ønsker at fokusere alene på chikane mod jøder.
Og uanset at jeg synes, at chikane mod jøder er fuldstændig uacceptabelt og ikke må finde sted, så synes jeg, regeringen og Enhedslisten, at det er uhensigtsmæssigt, at vi på den måde skal til at lave handlingsplaner eller forslag til vedtagelse, der alene retter sig mod enkelte grupper.
For det, vi skal tage afstand fra, og det, vi skal være enige om, er jo, at intolerance og antidemokratisk adfærd er uacceptabelt, uanset hvem det går ud over, og uanset hvem gerningsmanden er.
Og derfor har regeringen valgt at fremsætte det forslag til vedtagelse, som vi støtter.