runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Det har der været meget tradition for, og det skal der også være fremover efter min mening.
Vedrørende det konkrete her vil jeg så sige, at jeg faktisk synes, det er noget af det, man skal se på.
Det er jo rigtigt, som det blev sagt før, at der er eksempler på, at man kan have orlov fra en stilling, man kan vende tilbage igen, og er det så rimeligt, at man i realiteten både får eftervederlag og løn for sit job?
Jeg kan sige, at jeg selv er et sådant eksempel.
Jeg har et tilbagegangsmærke til et ministerium – hvilket det er, skal jeg ikke afsløre her i dag, så de ikke bliver nervøse det pågældende sted – men det har jeg rent faktisk.
Hvis jeg ryger ud ved næste folketingsvalg, og det kan ikke udelukkes med de meningsmålingstal, SF har i øjeblikket, så har jeg faktisk ret til at vende tilbage i princippet dagen efter og så også at kunne få løn.
Det synes jeg personligt ikke er rimeligt, og det burde man faktisk efter min mening se på.
Det har jeg sagt tidligere, og det mener jeg faktisk stadig væk at man bør.
Det der med, at man sådan kan pille det enkelte element ud, holder jo ikke, for det hænger sammen med løn, det hænger sammen med pensionsvilkår, det hænger sammen med andre vilkår.
Derfor er man nødt til at se det her i en sammenhæng, og det har man i øvrigt også gjort tidligere.
Da kom boligtilskuddene også ind, så vidt jeg husker.
Så man skal se det i sammenhæng med de tillæg, man i øvrigt får.
Og den diskussion er jeg villig til at tage, så det er jo godt nok med den her måde diskutere det på, som vi gør her, så vi får en diskussion, men vi kan ikke stemme for det.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Så vil jeg gerne høre hr. Holger K. Nielsen, om han slet ikke synes, at der er et troværdighedsproblem for politikere, hvis ikke vi tør og har lyst til mere åbent at diskutere løn- og arbejdsforhold for politikere, når nu det er et hedt emne.
Jeg kan da referere til ret mange arbejdspladsbesøg, jeg har været på, hvor det her var det første spørgsmål, som jeg var nødt til at diskutere, altså lønninger i Folketinget, lønninger i fagforeninger, lønninger i direktioner osv.
Det er et interessant spørgsmål for mange mennesker, og hvis man ikke ønsker at diskutere det, risikerer man så ikke netop, at man skaber en afstand til folk, og at man skaber mistillid til i det her tilfælde eksempelvis folketingsmedlemmer?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
For hvad er det, der har ændret sig siden juni måned?
Altså, 2 måneder før et folketingsvalg står man hernede i Folketingssalen og siger, at man gerne vil afskaffe ejendomsvurderingssystemet, og så kommer man 2 måneder efter valget, og så vil man ikke alligevel.
Jeg lagde mærke til, at skatteministeren i sin tale også sagde, at det er vigtigt, at man tænker sig rigtig godt om.
Det går jeg ud fra at vi skal gøre, hver gang vi har et lovforslag på dagsordenen, men betyder det så, at man ikke har tænkt sig godt om?
Hvad er det, der har ændret sig siden det?
Var det sådan meget løsagtigt, da man tænkte, at man lige ville trykke på den grønne knap, selv om man godt nok mente den røde knap, eller hvad skete der?
Tænkte man sig ikke om i juni måned?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Jeg er meget enig med hr. Christian Juhl i, at man skal tage diskussionen.
Men jeg synes så heller ikke, at man skal gøre det ud fra den præmis, at vi bliver urimelig højt lønnet herinde i Folketinget i øjeblikket.
Vi skal diskutere det.
Som jeg har sagt: Jeg synes, at vi får en fair løn herinde.
Jeg synes ikke, der er grund til, at vi skal lægge os ned og ligesom erkende det, som jeg mener bliver sagt af Dennis Kristensen fra FOA i en avis i dag, nemlig at det eneste, man laver herinde, er at række hånden i vejret, og at det kan enhver jo gøre.
Man kan tænke på, hvad Dennis Kristensen selv får i løn, og hvad han selv får i pension, og hvad han laver for det, og så kunne man få nogle meget, meget interessante diskussioner om det, ikke sandt?
Så jeg synes, at vi skal gøre det på et eller andet reelt grundlag, men det er jeg også villig til.
Jeg tror også godt, at folk kan forstå, at der skal være rimelighed i det her.
Vi er som sagt ikke en bananrepublik, hvor man får eksorbitant høje lønninger.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Nu handler det her forslag jo ikke om høje lønninger.
Det handler om eftervederlag.
Man kan sammenligne det med andre systemer.
Hvis jeg f.eks. blev arbejdsløs på en almindelig arbejdsplads, så var jeg heldigvis i en a-kasse, og det vil sige, at jeg kunne få understøttelse.
Men den understøttelse har en række betingelser, og der tillader Folketinget sig jo indimellem at ændre på de betingelser isoleret set, ikke set ud fra et helhedssynspunkt om, hvorvidt det nu er godt eller skidt for de arbejdsløse, men isoleret set flytter man det ene og fjerner det andet og lægger noget tredje til.
Hvad er grunden til, at man ikke isoleret set kunne sige, at her er en uhensigtsmæssighed – hvilket jeg forstår hr. Holger K. Nielsen og jeg er enige om – og den fjerner vi?
For så har vi da i hvert fald det mindre element af årsag til mistillid, og så er vi det kvit, og så kan vi da mere direkte snakke med folk om andre ting, f.eks. løn.
Der synes jeg, at oplagte uretfærdigheder, hvor man får løn og løn igen, altså dobbelt løn, kunne være rigtig hensigtsmæssige at fjerne, hvis man alligevel i øvrigt var enige om det.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Ja, det er også det, jeg siger.
Det er jeg med på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Tak, formand.
Jeg vil også sige tak til hr. Holger K. Nielsen for en mere, synes jeg, fremkommelig facon under debatten om det her forslag end det, jeg reagerede på i forhold til et tidligere forslag.
Her siger han da i det mindste, at Socialistisk Folkeparti også er enig med Dansk Folkeparti og andre i, at her har vi at gøre med en urimelighed, som man bør ændre.
Det, jeg så ikke helt kan forstå – og det er mit spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen – er, hvorfor lige præcis det her element skal være afhængigt af, at man opjusterer andre vilkår for politikere.
Sådan er det.
Men det her handler jo ikke engang om, hvilken periode man så fortsat skal kunne få vederlag, men alene om, at hvis man hurtigt finder et job efter at være blevet fyret af vælgerne, skal man modregnes, så man ikke både får sin folketingsgage og lønnen for det nye job, men man bliver trods alt på sit folketingsniveau, som jeg er enig med hr. Holger K. Nielsen i er et rimeligt niveau.
Jamen det forstår jeg ikke.
Mit spørgsmål går på, hvorfor ...
Jamen så er jeg glad for at få lejlighed til at komme igen.
Hvorfor er det her element noget, der skal ses sammen med politikeres øvrige vilkår?
Det handler jo ikke om at forringe politikernes vilkår; det handler alene om, at man selvfølgelig skal have den tid, man skal bruge for at finde ud i et andet job, når man er blevet fyret af vælgerne, men i det øjeblik man så finder et job, vil man blive modregnet, så man ikke får dobbelt op.
Altså, hvorfor kan man ifølge Socialistisk Folkeparti kun ændre den urimelighed, hvis man får forbedringer for politikere igennem på andre ledder?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-12-01:
Der er ingen grund til at gentage sig selv.
Alt det der kender jeg alt til.
Det, som spørgsmålet går på, er, hvorfor man ikke kan tage det her isoleret set.
Det kunne man jo bare have stillet mere præcist.
Svaret på det er, at det hang sammen, da man fik den nuværende ordning, fordi man har vurderet – og det kan man have forskellig mening om; jeg synes i og for sig, det er en meget rimelig vurdering – at eftervederlagsordningerne hænger sammen med lønforhold, hænger sammen med boligforhold og hænger sammen med de andre sociale forhold, som folketingsmedlemmerne har, og at man derfor dels skal have nogle brede flertal på området, dels skal se det i sammenhæng med hinanden.
Det kan man være uenig i, men sådan har det været, og jeg synes i og for sig, det er rimeligt nok, at man siger, at eftervederlaget da hænger sammen med den løn, man får.
Og som det er blevet sagt: Skal man justere det ene sted, skal man måske også justere det andet sted, altså på andre områder.
Sådan hænger det jo sammen, når man taler om løn- og arbejdsvilkår og sociale vilkår – både for folketingsmedlemmer og andre steder ude i samfundet.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
I den bedste af alle verdener ville det da være rart, at det kunne være sådan, men der foregår også andre ting end det, vi beslutter i dette Ting, og en af de ting, der foregår, er, at vi er medlem af EU, og at vi er pålagt nogle krav der.
Her har den tidligere regering jo fuldstændig svigtet at implementere de planer, som Danmark skal leve op til, med det resultat, at vi står foran en sag ved EU-Domstolen.
Det er det, der gør, at man nu er nødt til at fremlægge de ting i al hast.
Det Radikale Venstre kan da kun beklage det, men vi mener ærlig talt ikke, at det er den nuværende regerings skyld, at vi er kommet i den situation.
Det er smøl og det, at man ikke har gjort noget ved det i den tidligere regering, som er årsag til, at vi nu må haste ting igennem 2 måneder efter et folketingsvalg.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der synes, at de besparelser, som man har været nødt til at gennemføre på finansloven, er sjove, men enderne skal jo mødes, og så må man finde pengene et sted.
I Det Radikale Venstre er vi helt enige i de prioriteringer, der er foretaget, og vi mener ikke, at det er et udtryk for, at man samlet set vil beskære forskningen inden for landbrug og fødevarer.
Der foregår masser af forskning, og det vil der også fremadrettet gøre, herunder også i energirigtige og bæredygtige løsninger.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jeg regnede da også med, at De Radikale stadig væk står bag finanslovaftalen.
Men det, der ligesom står tilbage på bundlinjen, er jo bare, at der er færre penge til at forske for.
Og hvis der er noget, der virkelig er brug for, er det jo virkelig mere forskning.
Man skulle være gået den anden vej.
Det er jo derfor, at vi ligesom undrer os over de prioriteringer, når vi kan se, at man sender flere penge ud af landet til udviklingsbistand og forskellige andre ting.
Der hopper kæden af.
Det er også derfor, at vi tidligere i debatten har markeret, at det ser underligt ud, at man godt nok skriver, at Danmark stadig væk skal være et landbrugsland i udvikling, når forskningen går den anden vej.
Derfor må vi ligesom spørge: Hvad skal understøtte den udvikling, når forskningen går den anden vej?
Det må man da have det lidt underligt med som radikal.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Nu er det, der sker på finansloven i forhold til forskningen, en meget lille del af den samlede forskning, der sker på landbrugsområdet.
Men der, hvor den her regering adskiller sig fra den tidligere regering, er ved, at vi faktisk mener, at vi har et ansvar for den udvikling, der sker i verden som sådan, og at det at bidrage til ulandsbistanden og sætte den op faktisk også er en investering i vores egne forhold.
Man er nødt til at se på det samlede billede.
Vi kan jo ikke have en isoleret diskussion om, at det kun handler om landbruget og de plusser og minusser, der foregår her.
Tingene må ses i en sammenhæng, og det ved hr. Erling Bonnesen også.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Lige i forlængelse af det foregående kan jeg oplyse om, at der alene inden for Det Strategiske Forskningsråds midler er udløbet programmer inden for jordbrug og fødevarer for 100 mio. kr., og der er kun afsat 40 mio. kr. fremadrettet.
Det er altså en reducering på 60 mio. kr., og det kan man lave rigtig, rigtig god forskning for.
Men til spørgsmålet: Jeg deler helt og aldeles den radikale ordførers forventning til den kommende natur- og landbrugskommission, men jeg vil spørge, om ikke den radikale ordfører synes, at det, når vi nu skal afvente nye initiativer, indtil denne natur- og landbrugskommission har talt, så er lige så klogt at vente med at pålægge landbruget nye udgifter og afgifter og vente med implementeringen af vandmiljøplanerne, hvor vi stadig væk ikke har det faglige grundlag i orden, indtil denne natur- og landbrugskommission har talt.
Der må vel være en parallelitet mellem de to ting.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Damgaard Larsen, om det, at tingene skal ses i en sammenhæng, betyder, at hvis vi fjerner en åbenlys urimelighed – som hr. Flemming Damgaard Larsen selv var inde på at det er – altså en mulighed for spekulation i en ordning, som i øvrigt er god og fornuftig, så skal vi kompensere folketingsmedlemmerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er det, der ligger i, at det skal være sådan en samlet helhed, altså at så skal der være noget, der bliver bedre et andet sted for folketingsmedlemmerne.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg er overhovedet ikke interesseret i at placere skyld.
Jeg er interesseret i at finde løsninger, der peger fremad, og jeg synes, det er meget svagt at lægge sig i ly af EU-lovgivningen.
Hvis man alene ser på, hvordan vandløbene klassificeres i Danmark, og hvordan de klassificeres i Tyskland, kan man se, at der er en skrigende diskrepans, i forhold til hvordan man definerer vandløb.
Hvis man færdes i grænseområdet, hvilket jeg gør, kan man se, at der altså ikke er så stor forskel på naturen 15 km nord for grænsen og 15 km syd for grænsen.
Alligevel vælger man at implementere ud fra fuldstændig forskellige tolkningssæt i forhold til gældende EU-lovgivning.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Men arbejdet med at klassificere og hele udredningsarbejdet har jo pågået i årevis, og nu står vi lige på tærsklen til at få en sag for EU-Domstolen.
Vi har overtaget regeringsmagten.
Vi er jo nødt til at handle og få det fremsat, inden vi får en sag på halsen.
Så anklagen er bare rettet det forkerte sted hen.
Det er sådan set det, der er mit budskab.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Jeg glæder mig over ordførerens ros til fødevareerhvervet for at nå gode og store mål om fødevaresikkerhed, sporbarhed og fødevarekvalitet og anerkendelsen af, at det jo har givet sig udslag i en rigtig flot eksport, som samfundshusholdningen er meget afhængig af i dag.
Jeg ledte i ordførerens tale efter lidt mere om konkurrenceevnen.
Der bliver snakket om balance, og der bliver snakket om bæredygtighed.
Hvad er De Radikales bud på i fremtiden at sikre en konkurrenceevne for dansk landbrug og fødevareerhverv?
Hvilke bud tager man med ind i arbejdet?
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
En af årsagerne til, at der skal nedsættes en natur- og landbrugskommission, er jo netop, at vi skal komme hele vejen rundt om de vilkår, som gælder for dansk landbrug.
Det, der bare er min pointe her, er, at når man læser det, som er landbrugets egen strategi for, hvad der skal ske fremadrettet, så ligner det i meget, meget høj grad den linje, som også er lagt af den nuværende regering.
Så er det mit ønske, at vi også får landbrugets input, erhvervets eget input, til, hvordan man kan finde de kloge, intelligente og fremadrettede løsninger, som gør, at vi fortsat kan nedbringe energiforbruget, at vi hele tiden kan hæve produktiviteten, producere mere, for vi ved jo alle sammen, at der bliver behov for mere mad i verden, sådan at de politiske rammevilkår kan lægge sig op ad det.
Hvad der så helt konkret skal komme ud af det arbejde, må vi jo vente og se, og det er da min forventning – og det kan ministeren uddybe, når hun får ordet igen – at man vil sørge for at inddrage den ekspertise, som er i samfundet, for at få de rigtig gode bud på bordet.
Henrik Høegh (V), 2011-12-01:
Vi må konstatere, at der i det, ordføreren siger her, ikke er meget, som kan berolige dem, der sidder derude og venter på, hvad resultatet af den nye regerings kommissionsarbejde bliver.
Men lad mig så starte med at referere til ordførerens tale om de kloge, intelligente løsninger og spørge: Mener ordføreren så, at det er klogt og intelligent, når der er behov for at snakke om konkurrenceevne, når der er behov for at snakke om ny indtjening, at lave et energiudspil, der er ringere end det, der lå fra den forrige regerings side, hvis man ser på nye indtjeningsmuligheder for landbruget som energileverandør?
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Jeg synes, at hr. Henrik Høegh ser på tingene på en alt for isoleret måde.
Man må jo se på dem ud fra et samlet samfundsperspektiv.
Det, der er ambitionen i regeringens energiudspil, som regeringen forhåbentlig får et bredt flertal for at føre igennem – og forhandlingerne er overhovedet ikke afsluttet, de er knap nok begyndt – er jo, at vi lægger en sigtelinje, som man kan udvikle sig op imod, og som faktisk vil medføre, at vi udvikler nye løsninger i Danmark, som kan skabe job, som kan skabe beskæftigelse, som kan skabe nye muligheder, og som kan skabe eksportmuligheder.
Så kan det godt være, at noget af det isoleret set ikke kommer til at foregå inden for landbruget, men der er man nødt til igen have et helhedsperspektiv på det.
Jeg tror, at vi får fattige og dårlige løsninger ud af at sidde og lave en 1:1-sammenligning mellem, hvad der er vilkårene på de enkelte parametre i dansk landbrug og i andre lande.
For historien har jo vist, at dansk landbrug har klaret sig fremragende ved hele tiden at tilpasse sig nye krav og faktisk gøre det tidligere, end man har gjort i vores nabolande.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Tak for det.
De fleste siger, at de vil udvikling af erhvervet, og at der skal være nye muligheder.
Når vi så prøver at stille en lille smule skarpt på, hvilke initiativer der så kommer for at understøtte de muligheder, kan vi med den nye, røde regering bare konstatere, at outputtet er tab af arbejdspladser.
Det kan vi jo konstatere.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Nu skal jeg forholde mig til, at vi taber arbejdspladser, men jeg kan konstatere, at vi i det her land har tabt 185.000 arbejdspladser under den regering, som hr. Erling Bonnesens parti har været medlem af.
Det er 185.000 industriarbejdspladser, som jeg frygter vi aldrig nogen sinde får tilbage igen.
Derfor er det vigtigt, at vi investerer i nye løsninger.
Vi afsætter 50 mio. kr. til at udvikle miljøteknologi, bl.a. inden for landbruget.
Det synes jeg er visionært, fremsynet og en mulighed for at skabe nye arbejdspladser, for det har vi brug for.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Tak for det.
Jeg tror, at de fleste er enige om, at udvikling kræver forskning, innovation, hvilket ord man nu sætter på det.
Jeg har i hvert fald ikke hørt, at der er nogen, der har talt om det modsatte.
Når det så kommer til det konkrete, kan vi jo konstatere, at de nye regeringspartier, inklusive De Radikale, jo altså skærer ned på forskningen, skærer ned på fødevareforskningen.
Hvordan har den radikale ordfører det egentlig med, at man gerne vil udvikling, men så skærer man ned på forskningen?
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Landbrugs- og fødevareerhvervet bør finde en balance mellem på den ene side at producere flere sunde fødevarer til flere mennesker, øge produktionen af vedvarende energi og beskytte klima, miljø og natur og på den anden side i produktionen at tage udgangspunkt i dansk viden og danske råvarer.
Det kunne næsten lyde, som om det var et uddrag af regeringsgrundlaget, men det er det ikke, det er fra Landbrug & Fødevarers egen strategi, »Vækst i balance«.
Ministeren har allerede i sin tale gengivet regeringsgrundlagets ord om, at regeringen ønsker, at Danmark fortsat skal være et landbrugsland, at regeringen ønsker en bæredygtig udvikling af landbruget, og at regeringen vil opstille tydelige og langsigtede målsætninger for landbruget, som i god tid udstikker klare linjer for, hvordan kravet til landbruget skal opfyldes.
Radikale Venstre mener, at der bør være god mulighed for, at de to tilgange kan mødes.
Det er vores opfattelse, at det, at der over årene er blevet stillet ganske strenge krav til dansk landbrug, i høj grad har været med til at udvikle landbruget; at det, at der har været stillet høje krav til sporbarhed og fødevaresikkerhed hele vejen gennem kæden, er medvirkende til, at Danmark som et af de få lande kan eksportere kød til Japan; at det, at der politisk blev initieret en ambitiøs indsats mod salmonella, er medvirkende til, at Danmark nu kan søge særstatus, når det gælder æg og kyllinger inden for EU; og at det, at der løbende er blevet skruet op for miljøkravene, er medvirkende til, at det igennem de sidste 20 år er lykkedes landbruget at øge produktionen, samtidig med at miljøbelastningen er reduceret.
Der er altså meget, der tyder på, at innovation også kommer af udfordringer, og at danske landbrugs- og fødevarevirksomheder klarer sig så godt i den globale konkurrence, netop fordi man er foran i en udvikling, som alle lande og EU samlet er nødt til at forholde sig til: klima, miljø, natur og dyrevelfærd.
Balancen mellem krav og det, som erhvervet kan honorere, skal ikke tippe, det er klart, men det er der jo heller ikke nogen, hverken regeringen eller oppositionen, der er interesseret i, og det har vi også hørt ministeren sige i sin tale.
Vi kommer ikke uden om at lave vandplaner, der sikrer grundvand og vandløb, vi kommer ikke uden om at sænke pesticidforbruget yderligere, vi kommer ikke uden om at sætte ind over for luftforurening, hvad enten der er tale om CO2 eller NOx, men vi skal selvfølgelig gøre det på en måde og i en takt, hvor erhvervet har lejlighed til at omstille sig, og hvor de nye løsninger, der findes på tidens svar, forhåbentlig kan blive omsat til udvikling, job, vækst og eksport for Danmark.
Det har vi alle sammen en interesse i.
For Radikale Venstre er retningen altså klar: Den skal være bæredygtig.
Og vi efterlyser erhvervets aktive medvirken til, hvordan vi får omsat de visioner, vi deler, til virkelighed.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jeg kan ikke foruddiskontere, hvad det er, der bliver resultatet af det, men jeg tror faktisk, det er nyttigt, at vi får lavet den opgørelse, efter at vi må konstatere, at dansk landbrug står i store problemer efter 10 år, hvor optimismen bestemt ikke har fået lov til at blomstre.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg kan forstå, at man vil arbejde for mere lige konkurrencevilkår, og ordføreren efterspørger data og viden.
Jeg vil bare henvise til, at der findes tonsvis af data og masser af viden.
Og når man nu går i gang med det her arbejde, som jeg som sagt anerkender, og som vi fra Liberal Alliances side værdsætter, så vil jeg bare sige, at mit håb vil være, at det ikke ender med, at man bare smører lidt glasur ud på overfladen ved at give lidt yderligere tilskud hist og pist, men at man rent faktisk tager fejekosten frem og får ryddet op i det morads af regler og bureaukrati og kontroller, som i den grad har hæmmet udviklingen af dansk landbrug.
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jamen jeg anerkender da, at der findes tonsvis af viden.
Problemet er, at vi skal have nyttiggjort den i forhold til den situation, som dansk landbrug står i.
Det er det, der er hensigten med den kommission, man skal have nedsat, og så kan det jo ikke nytte noget, at vi på forhånd har lavet vores konklusioner.
Jeg kan næsten høre, at Liberal Alliances ordfører har lavet konklusionerne på det.
Det synes jeg det er for tidligt at lave, men jeg synes da, det vil være klogt, at Liberal Alliance gør sig klar til at være med i nogle reelle drøftelser om, hvordan vi er med til at løse de udfordringer, der er.
Så skal jeg bare sige, at jeg har nævnt to helt konkrete tiltag, for jeg bliver bebrejdet, at jeg ikke er meget konkret.
Jeg vil da sige, at en stimulering af efterspørgslen efter økologiske produkter er en start i forhold til at skabe en omstillingsproces og bidrage til, at markedet kommer til at udvikle sig til gunst for landbruget.
Og så har jeg nævnt hele tilskuddet på de 650 mio. kr. til miljøteknologi, som også er en mulighed.
Så jeg synes faktisk, at den nye regering sagt på nordjysk har gjort det ikke så ringe endda.