runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Nu var der to spørgsmål i det, fru Line Barfod spurgte mig om, for det med proportionalitetskravet lå jo skjult i det; det er også helt fint, det har jeg ikke nogen problemer med.
Det er det ene.
Det andet er: Ja, det er regeringens politik, at hvis folk bliver idømt en fængselsstraf, skal det i udgangspunktet medføre udvisning.
Og det ønske nærer vi, fordi det i alt for høj grad er sådan, at kriminelle udlændinges handlinger i Danmark medfører en mistænkeliggørelse af alle udlændinge.
Derfor er det signal, der udgår fra talerstolen i dag fra regeringen til den danske befolkning, at nu har vi gjort alt, hvad vi kan, for, at den mistænkeliggørelse, der i øvrigt finder sted, må høre op.
Der er også behov for, at vi kigger på andre dele af udlændingelovgivningen, så det bliver gjort nemmere for udlændinge, der kan og vil Danmark, at komme hertil.
Det her er et led i den tilgang.
Vi skal være lige så kontante, vi overhovedet kan i relation til kriminelle udlændinge, og så skal vi være åbne over for mennesker, der kan og vil Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Som allerede annonceret under førstebehandlingen støtter Socialdemokraterne det her forslag.
Vi har nu været alle spørgsmål og svar igennem, vi har holdt en høring i Integrationsudvalget i går, og vi har i forbindelse med de mange svar, vi har fået – også høringssvar, der er indkommet – lyttet meget til, hvad især Institut for Menneskerettigheder er kommet med i deres høringssvar.
De har lavet et forslag til en ny § 26, som Socialdemokraterne og SF har stillet som ændringsforslag, og som sådan set ikke ændrer noget på selve indholdet af det tekniske i lovforslaget, men som handler om, hvordan man formulerer det, så det bliver mere klart for retterne, hvad det er, de skal dømme efter.
Derfor vil jeg bare her under andenbehandlingen meddele, at Socialdemokraterne og SF har taget det forslag fra Institut for Menneskerettigheder og stiller det som ændringsforslag her i salen, fordi vi tror, at det vil gøre det nemmere for domstolene at vurdere og fortolke de regler, som man nu laver i Folketinget, og som ellers risikerer at blive meget uklare.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Jeg synes jo, det er fint med ændringsforslaget fra Institut for Menneskerettigheder, og Enhedslisten vil også stemme for ændringsforslaget.
Hvis ændringsforslaget ikke bliver vedtaget, vil vi have en situation, hvor alle de, der så stemmer for lovforslaget, efter min opfattelse vil have udtrykt en utrolig fejhed fremover.
Jeg mener, det er fejt at lave en dansk lovgivning, hvor man siger, at efter dansk lovgivning skal enhver ikkedansk statsborger, der idømmes 7 dages fængsel, fremover udvises af landet, og at det så kun vil være i de tilfælde, hvor internationale konventioner forhindrer det, at de ikke bliver udvist.
Jeg mener, at danske lovgivere skal lave en lovgivning, der er sådan, som vi ønsker at reglerne skal være.
Man kan ikke dække sig ind under at sige, at det jo ikke vil ske, at en, der er født og opvokset i landet, bliver udvist efter 7 dage, fordi de internationale konventioner forhindrer det.
Jeg mener, at man som lovgiver er nødt til selv at sige, hvornår det er, og derfor er det væsentligt, om Socialdemokraterne stemmer for.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Jo, men der er i virkeligheden mere end ét spørgsmål i fru Line Barfods spørgsmål.
Det ene er, hvad Socialdemokraterne gør, hvis ændringsforslaget falder, og det må vi sige at vi jo ved at det gør.
Men så står vi i den situation, at der forhåbentlig snart kommer et nyt flertal i Folketinget, hvor man så vil kunne sige at man bl.a. kan rette op på ting som de her.
For det giver meget lidt mening, at man går ind og laver en lovgivning, der er så uklar i forhold til domstolene, når man ved, at man ville kunne gøre det meget lettere for domstolene uden at ændre særlig meget i selve indholdet, men kun i teknikken.
Så det vil det jo være klart at man kunne tage op og efterfølgende sørge for kommer ind i lovgivningen.
Når fru Line Barfod så kommenterer lovforslaget i det hele taget, vil jeg sige, at det for os har været meget vigtigt at fastslå, at der ikke er nogen nye kriminalitetsformer, der gør, at man kan blive udvist.
Der skal fortsat være proportionalitet, og Danmark skal fortsat overholde de internationale konventioner.
Det skal fortsat være op til domstolene at foretage en konkret vurdering, og hvor der er tale om et skøn, er det selvfølgelig ligeledes op til domstolene at vurdere, om det skøn kan berettige en udvisning eller ej.
Vi har stadig væk det, der hedder trappestigen, og det princip bliver altså ikke berørt med den her lov.
Det vil sige, at der er forskel på, hvordan man bliver behandlet, alt afhængigt af, om man som udlænding er kommet hertil med en bus i går eller man har boet her i lang tid.
Så der er ikke noget nyt i det.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Det er da glædeligt, hvis Socialdemokraterne efter et valg vil ændre lovgivningen.
Jeg håber så, at fru Karen Hækkerup kan bekræfte, at man efter et valg vil ændre lovgivningen, hvis ændringsforslaget ikke bliver vedtaget.
For hvis ikke man ændrer lovgivningen, vil det lovforslag, man stemmer for ved tredjebehandlingen, være et lovforslag, der betyder, at der ikke i dansk lovgivning er nogen hindring for at udvise.
Den trappestige, som man taler om, vil gælde i forhold til de internationale konventioner.
Fremover er det en lovbestemt følge, at der skal ske udvisninger.
Hvis der på grund af internationale konventioner ikke kan ske udvisning, skal der ske en betinget udvisning.
Det er det, der kommer til at stå i den danske lov.
Jeg synes, det er fejt, at man ikke i sin egen nationale lovgivning skriver, hvordan vi i Danmark ønsker at reglerne skal være, hvornår vi i Danmark mener at ikkedanske statsborgere skal smides ud af landet.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Jeg skal gøre det hurtigt, så ministeren, der åbenbart er meget ivrig, kan få lov at komme på talerstolen.
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg sådan set er enig i, at det havde været mere skønt, om den her lovgivning havde været mere præcis.
Det er jo derfor, SF og Socialdemokraterne stiller ændringsforslaget, som det er formuleret af Institut for Menneskerettigheder.
De foreslår en mere hensigtsmæssig udformning af § 26; der er egentlig ikke politiske ændringer i det, det handler alene om det retstekniske spørgsmål, der kort sagt går ud på følgende: Hvordan spilder vi mindst mulig tid på at nå frem til en afgørelse om at udvise eller ikke at udvise?
Nu læser jeg op fra høringssvaret, som er kommet fra Institut for Menneskerettigheder, og hvor der står, at regeringen vil sikre, at man skal undlade en udvisning, der med sikkerhed er i strid med menneskerettighederne, men regeringen vil ophæve de kriterier, der i de sidste 15 år har guidet domstolene, og som findes i § 26.
Så er der et sidste spørgsmål, som jeg skal kommentere på 2 sekunder, og det handler om domstolenes ressourcer.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Når jeg beder om ordet, er det selvfølgelig, fordi jeg føler, det er min pligt at klargøre, hvad retsstillingen egentlig er i de her sammenhænge, når jeg hører ordførere sige noget forkert, og det gør fru Karen Hækkerup.
Jeg ved ikke, om fru Karen Hækkerups folketingsgruppe tror på det, der bliver sagt fra den socialdemokratiske ordførers side, men det forholder sig nu engang ikke, som fru Karen Hækkerup fremfører det.
Hvis fru Line Barfod havde afholdt sig fra at bruge ordet fejhed – det er jo sådan, at ord betyder meget i denne tid –
så ville jeg måske hellere have sagt, at fru Line Barfods beskrivelse af virkeligheden er meget mere rigtig.
Men sagen er sådan set den meget enkle, at grunden til, at disse kriterier er blevet taget ud af lovforslaget, er et bevidst politisk ønske om, at domstolene skal gå så tæt som overhovedet muligt på de internationale konventioner.
Det betyder også, at vi løber en procesrisiko, og det nytter ikke noget, at lovgivere, som stemmer for det her forslag, prøver på at fralægge sig det ansvar.
Ja, nu vil jeg ikke bruge fru Line Barfods ord, men altså: Lovgiver er nødt til at stå på mål for det, lovgiver gør.
Og det, lovgiver gør i den her sammenhæng, er at gå helt til kanten.
Det er at sige, at kriminelle udlændinge, som idømmes fængselsstraf, i udgangspunktet skal udvises, medmindre det med sikkerhed er i modstrid med danske og internationale forpligtelser.
Og derfor har vi også fjernet de kriterier, der taler imod som led i dansk lovgivning.
De kriterier, der taler imod, skal nu alene udledes af de internationale konventioner.
Det var derfor, formand, jeg følte mig kaldet til at gå på talerstolen.
Line Barfod (EL), 2011-06-21:
Fremover vil de kun være beskyttet af internationale konventioner.
Det, jeg gerne vil høre fra ministeren, er: Er det virkelig regeringens politik?
Er det det signal, man ønsker at sende til mennesker i Danmark, som måske er født og opvokset her, som har boet her i masser år og har bidraget til samfundet, nemlig at begår de én gang en fejl, f.eks. går med en kniv på et offentligt sted, så får de 7 dages fængsel, og derefter bliver de udvist?
På grund af de internationale konventioner kan de så ikke udvises endeligt, men de bliver betinget udvist, hvilket jo er det samme som at sige til folk, at de ikke er ønskede i landet.
Er det regeringens politik?
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Der er ikke nogen modsætning imellem langt størstedelen af det, der bliver sagt her, og det, jeg har sagt.
Det er der ikke.
Det eneste, jeg gør opmærksom på, er, at når fru Line Barfod bliver overfaldet for at sige, at det selvfølgelig betyder noget, når lovgiver direkte i lovteksten skriver, at udvisning skal finde sted, medmindre det med sikkerhed strider imod internationale konventioner, så synes jeg, det er mærkeligt, at man prøver at trække alle tænder ud af det.
Det er ikke tilfældet, for i dag tilkendegiver Folketinget en stramning af udvisningsbestemmelserne.
Der er ikke bare tale om, at det er den samme praksis som hidtil, der fortsætter.
Det er rigtigt, at det er for de samme forbrydelser, men det er selvfølgelig sådan, at vi siger til domstolene, at de skal gå længere, end de har gjort indtil nu.
Det kan da ikke være en kritik af domstolene at konstatere, at hjemmelen ikke har været der, og så laver man hjemmelen om og udvider domstolenes hjemmel.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-21:
Som jeg sagde før i min korte bemærkning til fru Karen Hækkerup, er der vendt op og ned på det, der er almindelig god basis for en retspolitik i et humanistisk, demokratisk samfund, nemlig at tvivlen kommer den anklagede til gode.
Nu kommer tvivlen udvisningen til gode, og deri ligger selvfølgelig et skifte, også i den måde, som domstolene skal agere på.
Men det er også en uskik, som det her forslag er et eksempel på, at Folketinget lovgiver uden at lovgive.
Man lovgiver på den måde, at man sætter nogle politiske målsætninger og hensigter op for domstolene, som så skal agere i forhold til de hensigter og selv tolke, hvordan man vurderer både proportionaliteten og andre forhold, som skal være gjort gældende, for at vi overholder internationale konventioner.
Det er også en uskik, og det er især en uskik, fordi det, der sker, jo er, at man skal lade tvivlen komme udvisningen til gode og ikke lade tvivlen komme den anklagede til gode.
Dermed må man selvfølgelig tage nogle chancer, som ministeren også er citeret for og selv kalder en procesrisiko.
Det vil sige, at vi ikke bare er gået til kanten, men at vi også er parate til at gå ud over kanten for at få afprøvet den vurdering, som ligger til grund for en udvisning, der effektueres, og som måske bringes videre til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvilket i sig selv er en meget besværlig og langstrakt proces.
Det her er ikke værdigt for et humanistisk, demokratisk samfund, en retsstat efter de bedste forskrifter.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt, at Folketinget kommer ud på den her galej.
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at gøre opmærksom på et forhold, som der er blevet gjort opmærksom på af f.eks. Dansk Flygtningehjælp, nemlig at begrebet flygtning faktisk gradvis er skrevet ud af dansk udlændingelovgivning.
Det er også et problem, det er heller ikke en værdig måde at behandle den mest sårbare gruppe i vores samfund på, dem, som er flygtninge og har fået asyl som flygtninge.
Men også de kan få betingede udvisninger, og som fru Line Barfod sagde før, er det nogle signaler, vi sender til mennesker, som på godt og ondt lever lovligt i vores samfund, som kan komme i uføre, og som ikke får en chance for at opfatte sig selv som en del af fællesskabet.
Det er ikke integrationsfremmende på nogen måde.
Derfor er ændringen af denne lovgivnings grundlag for retspolitikken faktisk det værste, der sker her.
Så håber jeg selvfølgelig, vi kan bringe orden i det med et nyt flertal, og det vil jeg meget gerne holde Socialdemokraterne og SF'erne fast på, nemlig at gå ind i et konstruktivt samarbejde, når den tid kommer – og den kommer inden længe, og tak for det.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Undskyld, formand.
Jeg tror egentlig bare, at jeg også her må tilkendegive, at det her faktisk er ret vigtig lovgivning.
Det er lovgivning altid, men det her er en ændring af praksis.
Og med al respekt for Dommerforeningens formand, og hvad han end måtte have sagt på et møde, jeg ikke overværede, så er det regeringen og Folketinget i forening, der udgør den lovgivende magt.
Derfor står jeg også på denne talerstol og siger: Jo, dette lovforslag er en praksisændring.
Jeg vil ikke fedtes ind i slesk tale og billig portvin fra henholdsvis Socialdemokratiets og SF's venstrefløj for at lokke dem ud på en galej og få dem til at stemme for noget, som bliver omtalt som forkert.
For det er det, der er sagens essens.
Og det skal Tingets medlemmer selvfølgelig vide.
Her bliver direkte, ikke bare i bemærkningerne og alle mulige andre steder, men i lovteksten, som er den primære lovkilde, helt bevidst skrevet ind, at nu skal der i de her sammenhænge ske udvisning, medmindre det med sikkerhed strider mod Danmarks forpligtelser.
Hvis ordførerne fra de to partier har sagt noget andet i deres folketingsgrupper, så er det ikke rigtigt.
Det er det ansvar, man påtager sig.
Derfor har fru Marianne Jelved jo ret i, at der her løbes en procesrisiko, og den kan politikerne ikke frasige sig.
Det ville netop være fejt over for domstolene.
Det ville være utrolig fejt over for domstolene, fordi man derved bagefter bare kan gå ud og brokke sig over dommerne.
Det er sådan set det, der har været en del af problemet i noget af den lovgivning, der har været, nemlig at man bagefter kunne sige: Jamen vi har jo gjort, hvad vi kunne, og det er også dommerne, der er, hvad de er.
Det er fejt.
For nu lovgiver vi, og vi går helt til kanten, og politikerne påtager sig hermed en procesrisiko.
Jeg er til gengæld ikke enig med fru Marianne Jelved i, at det er en uskik, at vi giver dommerne nogle rammer at operere inden for.
Det er efter min bedste opfattelse netop den lovgivende magts forpligtelse, altså at angive den lovgivende magts rammer, og så dømmer domstolene.
Men det er ikke ordentligt over for domstolene at prøve på at tilkendegive, at tingene er anderledes end det, der står i lovteksten.
Det er det ikke.
Det er en meget ærlig tilkendegivelse, der kommer her fra fru Marianne Jelveds side, om, at man har en aftale med S og SF om, at det her skal laves om efter et valg.
Det kan så sådan set bare udstille det hele og være meget sigende.
Så er der det der med, om V og K stiller med ordførere under andenbehandlingen.
Man kan altid diskutere, hvad der er praksis eller ej.
Der er meget forskellig praksis for det, så det er der i hvert fald ikke noget formelt at indsige imod.
Jeg skal bare sige ganske klart, enkelt og tydeligt: Lovgivers vilje er her tydeligt tilkendegivet i lovforslaget.
Ja, der er tale om en praksisændring.
Ja, der er tale om en stramning i forhold til den hidtidige praksis.
Astrid Krag (SF), 2011-06-21:
Også som minister må man finde sig i debatten.
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, hvad han også har svaret os i et skriftligt svar, nemlig at i det eksempel, som fru Line Barfod kommer med i forhold til knivdommen, så vil der ikke være proportionalitet i en dom med udvisning.
Det er simpelt hen ikke et korrekt eksempel på, hvad den her lovgivning vil betyde.
Det har vi fået et skriftligt svar på.
Det vil jeg sådan set også gerne bede ministeren bekræfte her.
Så må jeg bare sige, at jeg sidder tilbage med en følelse, der er som et ekko af den grænsebomssag, vi kæmper med.
Vi har altså en minister, der prøver at oversælge det her voldsomt.
Hvorfor har vi en minister, der gør det?
Jeg tror, at formanden for Dansk Folkeparti sagde, at det her hænger uløseligt sammen med tilbagetrækningsreformen.
Og det er klart, at her skal man have noget for det.
Og nej, vil jeg sige til ministeren: Jeg siger ikke, at intet bliver ændret med det her.
I hele den diskussion, vi har nu i forhold til praksisændring, altså hvorvidt ministeren vil stå ved en kritik af domstolene eller stå ved de svar, han har givet, der hedder, at der skal dømmes som hidtil, kredser vi om den første del af lovforslaget, § 26.
Men vil ministeren svare i forhold til kniveksemplet, og vil ministeren bekræfte de ting, jeg spurgte om tidligere, altså at det med trappestige og proportionalitet stadig er gældende?
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Men jeg har på intet tidspunkt sagt noget andet end det, og det er jo også derfor, fru Line Barfod bruger udtrykket betinget udvisning.
Det samme med hensyn til trappestigemodellen: Ja, det er udmøntningen af proportionaliteten, det ved vi godt.
Det forandrer jo ikke, at lovgiver her utvetydigt tilkendegiver, at vi fjerner gråzonerne.
Så vil jeg sige, at jeg ikke kan lade være med at trække en lillebitte smule på smilebåndet af, at der i den her sag skulle ligge sådan et specielt pres på regeringen fra Dansk Folkepartis side.
Jeg vil sige, at det her er vi meget enige om, og hvis jeg kigger efter, hvor presset ligger henne i præcis den her sag, så tror jeg, det i betydelig grad er andre steder end i de folketingsgrupper, der sådan bekender sig til midten og ud efter på højre side.
Mit indtryk er sådan set, at grunden til, at den her diskussion udspiller sig på den måde, den gør, er, at der helt andre steder er stærke interne diskussioner om, hvorvidt skuden kan holde eller den ikke kan.
Astrid Krag (SF), 2011-06-21:
Man kan jo næsten kun takke for ministerens omsorg.
Det er da dejligt, at han er bekymret for os.
Næh, jeg må nu bare sige, at når vi har fulgt det her forløb udefra og set, hvad der først blev ytret i pressen af ønsker om, at med en betinget udvisning skulle man kunne ryge ud for ting, der ellers ikke giver anledning til udvisning, og andre ting, kan vi bare konstatere, at det her lovforslag ligger temmelig langt fra, hvad nogen parter har ønsket.
Jeg skal så ikke gå ind og prøve at have samme form for indsigt i, hvad der er foregået på de indre linjer mellem regeringen og dens støtteparti, men man kan jo tænke sit.
Jeg vil egentlig bare bede ministeren om her afslutningsvis at bekræfte det, jeg også har fået et skriftligt svar på.
Altså, det er klart, at der er sager, hvor der er en fuldstændig hævdvunden praksis, og hvor der ikke kan være nogen tvivl om, hvor de danske domstole skal lægge deres snit, men så kan der jo være sager, hvor der ikke er særlig meget praksis, måske ingen sager at lægge sig op af.
Der har jeg spurgte på skrift, om det vil betyde, at domstolene skal udvise, eller om det stadig vil være op til en konkret vurdering.
Jeg har fået et skriftligt svar på spørgsmål nr. 57, som jeg da bare godt vil bede ministeren om at bekræfte her fra talerstolen, og som lyder:
»Som det fremgår af besvarelsen af spørgsmål nr. 4, vil det være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.«
Det vil sige også der, hvor der ikke er nogen praksis, der giver grundlag for at konstatere det.
Kan ministeren bekræfte det?
Karen Hækkerup (S), 2011-06-21:
Jeg har meget tydeligt sagt, at bl.a. det med, at bandekriminalitet bliver en skærpende omstændighed, selvfølgelig er et meget vigtigt argument for os, for at vi støtter det.
Så må jeg bare sige endnu en gang, at jeg godt så, at hr. Martin Henriksen var til stede under høringen i går: I to stive klokketimer sad hr. Martin Henriksen og lyttede, men han tog ikke ordet en eneste gang.
Det var der andre, der gjorde, og vi fik svar på nogle af de spørgsmål, vi stillede.
Der vil selvfølgelig stadig være en praksis, i forhold til at bandekriminalitet er en skærpende omstændighed, og man kan grundlæggende sige, at nu skal domstolene til at forholde sig til tre ting, når de skal vurdere en kriminel udlændings sag ved retten.
For det første: Er vedkommende skyldig?
For det andet: Hvad skal straffen være?
For det tredje: Kan straffen give anledning til udvisning?
Deri ligger ændringen i, hvad der kommer til at ske ved domstolene, og der må vi bare indrømme, at der påfører vi jo domstolene nogle ekstraudgifter, fordi der skal ske en behandling af noget, der ligger i den lave ende af udvisningsskalaen, og som der ikke har været nogen praksis for at behandle, og det synes jeg vi sammen bør finde ud af at lave nogle vejledninger for, men det ændrer ikke noget ved, at domstolene stadig skal leve op til præcis de samme forpligtelser i morgen som i går.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-21:
Det var jo et langt ikkesvar, selv om det var et forholdsvis klart spørgsmål, jeg stillede.
Er det fru Line Barfod, når hun er ked af, det her er for stramt, eller hvem er det, der har ret?
I øvrigt synes jeg også, det er lidt bemærkelsesværdigt, når vi holdt en høring i går, at fru Karen Hækkerup i dag står på Folketingets talerstol og siger, at det er Domstolsstyrelsens vurdering, at der ingen stramninger vil ske.
Altså, jeg bemærkede da, at Domstolsstyrelsen gav udtryk for, at de lagde vægt på det ikke uvæsentlige budskab, der kom fra Folketinget, om, at man ønsker at udvise kriminelle udlændinge.
»Det ikke uvæsentlige budskab« var de ord, der blev brugt fra Domstolsstyrelsens side under høringen, og det synes jeg da også er relevant at tage med i betragtningerne.
Stadig væk vil jeg sige, at det jo altså er en meget mystisk og forunderlig måde at føre politik på, at man stemmer for et lovforslag, som man selv står og siger ingenting betyder, men hvis man får magten, ændrer man det.
Hvad er meningen med det, spørger jeg fru Karen Hækkerup?
Det er jo enormt frustrerende, at man ikke kan diskutere politik i Folketingssalen, hverken ved første behandlingen eller andenbehandlingen, fordi man dybest set ikke ved, hvad der er Socialdemokratiets argumenter for at støtte et lovforslag.
Søren Pind (V), 2011-06-21:
Der er en ting, som jeg egentlig ikke forstår.
Hvis det her ikke medfører nogen forandring, hvorfor stemmer oppositionen så for?
Det forstår jeg ikke.
Normalt ville man jo sige, at det her bare er signallovgivning og bla bla og sådan noget.
Men hvis det hele bare bliver ved med at være det samme, hvorfor stemmer oppositionen så for?
Det forstår jeg ikke.
Når jeg siger, at konventionerne skal fortolkes som hidtil, må jeg spørge: Ja, hvad ellers?
Ellers ville det blive sådan, at vi taler om direkte konventionsbrud.
Men det er jo ikke det, vi taler om.
Det, det her lovforslag rammer, er gråzonerne.
Det er der, hvor man, som professor Eva Schmidt har udtalt det i den offentlige debat, hidtil har været i tvivl og derfor har udvist tilbageholdenhed.
Den tilbageholdenhed beder vi domstolene om at fjerne.