runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-26:
Jeg kan jo ikke bare sidde her og lytte, og jeg må spørge fru Line Barfod, om hun ikke undrer sig over, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke er gået på som ordførere, så vi kan få en ordentlig, lang, sober og redelig debat om de her ændringsforslag, vi stiller i dag.
Jeg synes, fru Line Barfod må sidde og undre sig og tænke, at det da er nogle gevaldig tøsedrenge, siden de ikke vil gå på som ordførere, og jeg håber da ærlig talt, at vi får lov at se dem her om et øjeblik.
Jeg kan ikke lade være med at tage fat i det, hr. Tom Behnke sagde, hvor han opfordrer til, at man går ud og demonstrerer.
Og det eneste svar, ministeren har kunnet give os, har været: Når man ikke overtræder bestemmelserne.
Ja, goddag mand økseskaft, det kan vi da godt regne ud.
Problemet er, at man med det her lovforslag pludselig kan blive straffet for noget, andre gør.
Man kan blive straffet, selv om man ikke er deltager i urolighederne, og dermed er det nemlig rigtig, rigtig svært at vide, hvornår man gør sig skyldig i at begå en overtrædelse.
Line Barfod (EL), 2009-11-26:
Jeg vil sige til hr. Tom Behnke, at det ikke er oppositionen, der har fremsat det her lovforslag.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der gang på gang har stået her og fremmanet billederne af en by i brand og har sagt, at folk skal kunne straffes.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, som kommer med det her forslag, som jo ikke er møntet på dem, der sætter byen i brand og kaster med sten.
Dem er der rigeligt med bestemmelser i forvejen til at straffe, og vi ønsker alle sammen, at man skal bruge de bestemmelser.
Det sker også.
I det her lovforslag er problemet lige præcis, at det rammer dem, der ikke deltager i uroligheder.
Vi har sagt meget klart alle de steder, vi overhovedet kan, og vi har sagt igen og igen også her på talerstolen, at vi opfordrer alle til at deltage i de store, fredelige demonstrationer.
Det synes vi er rigtig vigtigt.
Men vi vil altså ikke finde os i, at regeringen prøver at skræmme os væk med de her meget voldsomme strafskærpelser, som man kommer med.
Tom Behnke (KF), 2009-11-26:
Altså, det, der er sagen, er, at det, vi hører igen og igen fra venstrefløjen, er, at de kører en skræmmekampagne.
Der bliver man nødt til at spørge sig selv: Hvem er det, man skræmmer væk med sin retorik?
Er det ballademagerne, som venstrefløjen skræmmer væk, eller er det almindelige fredelige borgere, som gerne vil have lov til at demonstrere?
Jeg tror desværre, at den skræmmekampagne, man prøver på at lave, og det indtryk, man prøver på at give af, hvad det her forslag indeholder, måske kunne få nogle fredelige demonstranter til at lade være med at demonstrere.
Det er derfor, vi fra Venstres side, fra De Konservatives side, fra Dansk Folkepartis side i den grad opfordrer til, at alle, der vil den fredelige demonstration, går ud og demonstrerer.
For hvis venstrefløjen her i parlamentet får sin vilje og almindelige mennesker bliver hjemme, hvem er det så, der står tilbage derude og laver demonstrationerne?
Jamen det er jo det, der er konsekvensen af, at man laver en skræmmekampagne, som er helt ude af proportioner, og hvor vi hører den ene ordfører efter den anden sige, at uskyldige mennesker bliver dømt.
Thi kendes for ret: 10 dages fængsel for ikke at have gjort noget.
Nej, det kommer da aldrig nogen sinde til at ske.
Man bliver da kun dømt, hvis det er sådan, at man har begået en forbrydelse.
Vi har ikke ændret på, hvad der er lovligt og ulovligt.
Line Barfod (EL), 2009-11-26:
Først vil jeg sige til hr. Tom Behnke, at jeg netop meget klart sagde, at jeg hverken tror, at den konservative ordfører eller andre ønsker at indføre 500 timers frihedsberøvelse, men at det gjorde, at vi stillede spørgsmål til det og fik klart svar på, at grundloven ikke forhindrer, at man udvider muligheden for præventiv anholdelse, og at man sågar kunne gå op på de 500 timer.
Jeg håber ikke, at man har nogen som helst planer om at gå længere end de 12 timer, og jeg ville ønske, at man heller ikke satte det op til 12 timer.
Så siger hr. Tom Behnke, at jeg og andre skulle råbe ud, at man skal blive væk fra demonstrationerne.
Vi gør tværtimod det modsatte.
Vi siger, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke skal få lov til at forhindre os i at bruge vores grundlovssikrede ret til at vise, at vi gerne vil have, at der bliver en god klimaaftale, at der skal gøres en række ting på verdensplan for at forhindre klimaforandringerne.
Det mener vi er afgørende.
Men det er altså regeringen og Dansk Folkeparti, der gennemfører det her lovforslag, som ikke rammer ballademagerne, for de kan rammes i forvejen af nogle helt andre bestemmelser.
Det rammer dem, der ikke laver ballade.
Det er jo netop ikke dem, der deltager i uroligheder, der bliver udsat for strafskærpelsen her.
Tom Behnke (KF), 2009-11-26:
Det er ganske ubehageligt at blive udsat for demagogiske overgreb, som fru Line Barfod er en mester i.
Jeg har aldrig foreslået, at grænsen skulle sættes op til 500 timer.
Jeg sagde, at om man så gjorde det, skulle man være opmærksom på, at der stadig væk er en grundsætning, der lyder: Man kan dog ikke tilbageholde folk længere end højst nødvendigt.
Jeg sagde »at om man så gjorde det«.
Det betyder ikke, at jeg vil sætte grænsen op til 500 timer, og det er et demagogisk overgreb at beskylde mig for, at jeg vil gøre det.
At sige, at jeg har stillet forslag om det, er helt uhørt.
Det andet, der er helt uhørt, er, at fru Line Barfod står og siger, at det her lovforslag skader vores frihedsrettigheder, for folk tør ikke gå ud at demonstrere på grund af lovforslaget.
Det er den ene socialist efter den anden i det her land.
Hvad er det, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti tværtimod siger?
Vi siger, at det her lovforslag er lavet for at sikre, at dem, der gerne vil demonstrere i fred og ro, kan gøre det, og vi opfordrer alle til at gå ud at demonstrere, medmindre man vil lave ballade.
Så skal man blive hjemme.
Det er forskellen på os og socialisterne.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-26:
Se, nu når vi ind til noget af det, der er kernen i vores problemstilling og måske noget af det, der kan forklare, hvorfor ordføreren for Dansk Folkeparti er uenig med mig.
Det er rigtigt, at der ikke ligger noget selvstændigt nykriminaliserende i det her lovforslag, men der ligger en ændring i forhold til, at andres kriminalitet – dvs. det, som andre mennesker går rundt og gør – kan virke skærpende, altså som en ekstra skærpende omstændighed for den straf, jeg får.
Det vil sige, at man altså lige pludselig er under indflydelse af andre, og at man skal vide, hvad der foregår inde i hovedet på andre mennesker, som befinder sig langt fra en.
Der er ikke tale om, at man skal stå ved siden af den, der laver nogle uroligheder, næh, det gælder, hvis urolighederne bliver begået på en eller anden vej eller på en flugtvej fra vejen, på et torv i området, i nærheden, for så vil der være strafskærpende foranstaltninger for de andre, som ikke har begået forbrydelserne.
Det er altså ikke rimeligt, at en borger skal straffes ekstra hårdt for, hvad andre borgere har gjort, hvis man ikke har haft mulighed for overhovedet at vide, hvad den borger havde gang i, eller hvad den borger ville.
Det, man kan forestille sig kan gå rigtig galt, er, hvis det kommer til uroligheder, og hvis politiet laver knibtangsmanøvrer, og hvis de bageste demonstranter, som er fredelige, ikke kan slippe væk.
Så står vi i en situation, hvor vi altså skal sætte mennesker 40 dage i fængsel, helt fredelige folk, som var på vej væk, men som er taget i en manøvre.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes, man skal tænke over, hvilke konsekvenser det kan få for de fredelige folk, der eventuelt kan komme i klemme, uskyldige mennesker, som kan ende med at blive dømt, fordi man har lavet noget lovsjusk.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-11-26:
Det er også klart Dansk Folkepartis synspunkt, at folk skal have lov til at komme og demonstrere på fredelig vis, det tror jeg ikke der er nogen der er i tvivl om.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at der overhovedet ikke er nogen nykriminalisering i det her forslag.
Alt det, der er lovligt i dag, er også lovligt efter lovforslagets vedtagelse.
Alt det, der er lovligt nu, er også lovligt efter lovforslagets vedtagelse.
Der er jo ikke nogen ny kriminalisering i det her.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-26:
Et af svarene – nu har jeg ikke lige nummeret ved hånden – siger, at man ikke nødvendigvis giver påbud i forvejen.
Jeg har ikke noget mod, at folk demonstrerer, tværtimod synes jeg, det ville være en fornøjelse, hvis Københavns gader blev fyldt med mennesker, som tog klimasagen alvorligt.
Fredelige demonstranter, som ville være der for at lægge pres på de folkevalgte.
Nu taler jeg ikke om bøllerne og banditterne, som vil kaste med molotovcocktails eller sætte byen i brand, men om fredelige folk som mig selv og som alle jer, som vil gå på gaden for at sende et klart signal til politikerne om, at man skal gøre noget alvorligt i København, altså at København ikke kun skal være en ligegyldig trædesten på vejen mod en ny aftale, som skal sikre klodens overlevelse.
Der er behov for, at også fredelige demonstranter bakker op om det vigtige budskab, som klimatopmødet har.
Men det ødelægger man ved at vedtage den her lov, for det gør, at almindelige fredelige mennesker bl.a. som mig selv vil være nervøse for at deltage i en demonstration, og dermed har man knægtet frihedsrettighederne.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-26:
Regeringens lovforslag er blevet til i et tæt samarbejde med politiet og med Rigsadvokaten.
Vi lytter nemlig til de folk, som arbejder med problematikkerne.
Derfor har der været en tæt dialog og en procedure, som sikrer, at det forslag, der bliver stillet nu, er et effektivt forslag, der giver politiet de nødvendige redskaber til at sørge for, at der kommer ro i gaderne, at der ikke bliver begået hærværk, at vi hjælper dem, der hjælper os.
Jeg må opfordre til, at man læser alle de 212 svar, vi har givet, og også alle de høringssvar, der er, for når man sådan misbruger nogle af svarene til i den ene og den anden retning at konkludere forskellige ting, uden at der er baggrund for det i den virkelige verden, så synes jeg også, det er vigtigt lige at holde fast i, hvad Dommerforeningen ved Østre og Vestre Landsret siger.
De nævner tre konkrete ting.
De nævner, at de godt vil have et klarere retsgrundlag, for at vi udvider den administrative frihedsberøvelse fra 6 til 12 timer.
Det mener vi ikke der er grundlag for.
Vi mener, at der er den politilov, der er, og at det her forslag ikke ændrer ved den.
Så vil de have, at man skal informere de frihedsberøvede om deres adgang til at få frihedsberøvelsens lovlighed prøvet ved domstolene.
Det giver vi mulighed for.
For det tredje mener man der skal være en indberetningsordning, og det giver vi også mulighed for.
Det er sådan set det, Dommerforeningen siger, og det følger vi altså også op på.
Karen Hækkerup (S), 2009-11-26:
Jeg kan forstå, at regeringen ikke er bekymret, men det er vi mange andre der er, ikke kun politikere herinde, men også rigtig mange i det ganske, ganske land.
Vi vil også gerne være med til at hjælpe dem, der hjælper os.
Når politiet melder ud, at de har behov for nye værktøjer i deres værktøjskasse, så melder Socialdemokraterne sig altid parat til at kigge lovgivningen igennem og finde ud af, om der er behov for nye værktøjer.
Det eneste, der er det store problem med det her forslag, er, at det her ønske jo ikke er et, der udspringer fra politiets behov, men det er et ønske, der er opstået, fordi der var nogle Venstrefolk, der meldte ud, at man ville komme med en stramning, og så blev regeringen nødt til at sætte det i gang.
Når man læser svarene igennem – og nu må jeg igen henvise til svar 202 – kan man jo rent faktisk se, at der aldrig har været behov for den ændring, som der lægges op til.
Københavns Politi har simpelt hen ikke nogen eksempler.
Ministeren glemte at svare mig på en enkelt ting, og det vedrører videoudstyr.
Det blev under debatten nævnt, at man ville kunne få mulighed for at fremvise sine videooptagelser, når man skal tage stilling til, om folk skal varetægtsfængsles.
Jeg vil gerne bede ministeren gå på talerstolen og fortælle, om Københavns Byret har det udstyr til rådighed, som vil være nødvendigt.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er målrettet de folkepensionister, som har mindst.
Så det er det, vi gør.
Og i forbindelse med et andet lovforslag, som vi kommer til at behandle i Folketingssalen om ikke så forfærdelig længe, og som handler om at lægge et loft over den mad, som man bringer ud til bl.a. folkepensionister, men det kan også være førtidspensionister, så er det rigtigt, at det vil komme alle folkepensionister til gavn, som er visiteret til den her ordning.
Det har vi det godt med i Dansk Folkeparti.
Det er en af måderne, ligesom en af måderne er at kigge på, hvordan man kan forbedre ældrechecken, ligesom en af måderne er, at man i forbindelse med denne skatteomlægning, der er aftalt med regeringen, forhøjer pensionstillægget, som jo også vil komme en lang række folkepensionister og førtidspensionister, som fik førtidspension tildelt før 2003, til gavn.
Så der er mange måder, hvorpå man kan gøre det.
Og hvis man kigger på det, som Dansk Folkeparti har fået gennemført over årene i forbindelse med finanslovaftalerne og andre aftaler, hvor vi har haft mulighed for at gå ind og påvirke tingene, så kan man jo godt tage de enkelte tiltag ud og sige om hver især, at det da var et lille tiltag.
Men hvis man lige pludselig lægger alle de tiltag sammen, så begynder det faktisk at ligne noget.
Det betyder ikke, at det er godt nok, det betyder bare, at vi faktisk har bevæget os i den rigtige retning, og man kan jo være ganske sikker på, at når Dansk Folkeparti har mulighed for igen at tage et spørgsmål op på det her område, så gør vi det også.
Det kunne være interessant at høre, om fru Meta Fuglsang mener, at det ikke har været en forbedring.
Det kunne være interessant at vide, om fru Meta Fuglsang mener det, og om Socialistisk Folkeparti måske vil gå tilbage til den kritiske holdning, som man engang havde til ældrechecken.
Det kunne være interessant at vide.
Det synes jeg også er klar tale over for de folkepensionister, som har mindst at gøre godt med, dem, som får gavn af det her, som vi forhåbentlig vedtager med et bredt flertal i Folketinget i dag.
Det kunne også være interessant at få at vide.
Men jeg vil bare sige, at den højere formuegrænse vil betyde, at ca. 13.000 flere folkepensionister vil modtage ydelsen, og oven i det kommer så også, at når man hæver formuegrænsen for ældrechecken, hæver man også, hvad der skal til for at modtage helbredstillæg, som er tilskud til bl.a. medicin og tandlægebehandling.
Det er en forbedring.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
For jeg synes, at udviklingen viser, at pensionen bliver udhulet, og at den almindelige skattepolitik, der bliver ført, ikke er til gavn for dem, der er de lavestlønnede, dvs. heller ikke for de folkepensionister, der har mindst.
Så spørgsmålet er sådan set, om man samlet set synes, at det er blevet bedre, eller om det ordvalg, der er blevet brugt, nemlig et »plaster på såret«, måske i virkeligheden ikke er en mere dækkende betegnelse for det forslag, vi ser her, på baggrund af den politik, der er ført af netop regeringen og Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
For de førtidspensionister, som eksempelvis har fået et løft via Dansk Folkepartis indsats i de forskellige finanslove, gælder, at økonomien er blevet forbedret.
Vedrørende de dårligst stillede folkepensionister er det jo relevant at henvise til – som jeg også gjorde i min ordførertale – den analyse, som Ældre Sagen, som, så vidt jeg lige husker, har 500.000 medlemmer, har lavet.
Den viser rent faktisk, at ældrechecken, som blev indført af Dansk Folkeparti, faktisk går til dem, der har allermindst.
Så vidt jeg husker, modtog ældrechecken ikke ligefrem stående klapsalver fra venstrefløjen, da vi foreslog den første gang, da man faktisk var lidt kritisk over for at indføre den, fordi man ikke mente den gjorde, hvad den skulle gøre.
Men nu har vi jo rent faktisk en stor organisation på området, som repræsenterer rigtig mange mennesker i samfundet, og som siger, at den faktisk går til dem, der har allermindst, så ja, det, vi laver, har da selvfølgelig haft en positiv effekt, ellers ville vi ikke lave det.
Så kan man diskutere, om det er nok.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Ja tak.
Det, der fik mig til at komme med en bemærkning eller et spørgsmål til ordføreren, var et spørgsmål om, hvad man kunne have gjort, hvis man havde siddet i regering, eller hvad man kunne have gjort tidligere.
Vi kender jo de historier om de økonomisk svære vilkår for pensionister og for førtidspensionister, og Socialdemokraternes ordfører var i ordførertalen inde på den her tendens til, at ældre har problemer med at købe fodtøj, har problemer med at kunne give gaver til børn og børnebørn på grund af en økonomi, der er meget, meget dårlig.
Og jeg hører sådan set også fortællinger, der går ud på, at det bliver værre og værre.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er ordførerens oplevelse, at de ældre i Danmark er værre eller bedre stillet økonomisk nu, end da den nuværende regering, som ordførerens parti støtter, kom til.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
Man kan jo også gøre det helt klart, at Enhedslisten i 1990'erne støttede en socialdemokratisk-radikal regering ved at afskaffe efterlevelsespensionen for de ægtefæller, som var folkepensionister, og som lige havde mistet deres ægtefælle.
Man kan jo også gøre klart, at Enhedslisten i 1990'erne bakkede en sådan regering op.
Så kan man spørge sig selv, hvad det er for et menneskesyn, der ligger til grund for, at man kan finde på at støtte en regering, der kan gå ind og afskaffe efterlevelsespensioner.
Så når en ægtefælle mistede sin ægtefælle, som også er folkepensionist, blev den anden folkepensionists pension fjernet lige med det samme, så man, ud over at man skulle opleve den usikkerhed, der var omkring, at man mistede en, man holdt af, oven i det også skulle have økonomisk usikkerhed.
Jeg kan i øvrigt bare oplyse til hr. Per Clausens orientering, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen sådan set har genindført den efterlevelsespension.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Hr. Martin Henriksen svarede jo lidt indirekte på mine spørgsmål og bekræftede, at Dansk Folkeparti stemmer for en finanslov, som fastfryser den kendsgerning, at pensionisterne i forhold til den almindelige lønudvikling i samfundet mangler 30.000-40.000 kr. om året, og han bekræftede, at Dansk Folkeparti også i år, som man har gjort det, lige siden Dansk Folkeparti blev dannet, vil stemme imod de ændringsforslag, Enhedslisten stiller til finansloven, og som ville give et løft til pensionisterne.
Og det er jo rart at få det gjort helt klart, inden vi vedtager det her lille plaster på såret.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
Der er jo mange forskellige grunde til, at man bør stemme for finansloven, og det bør Enhedslisten og alle andre partier i Folketinget også gøre, for Danmark skal jo have et budget.
Det går ikke, hvis man ikke har det.
Sådan er det også i en husholdning: Hvis ikke man har et budget, kan det godt være, at tingene løber lidt løbsk, og at man så skal ud og have gældsrådgivning efterfølgende.
Så det gør vi.
Men jeg vil også bare sige, at vi jo altså stemmer for en finanslov, som indebærer forbedringer på ældreområdet, og som indebærer forbedringer for folkepensionister.
Hvis man dengang, man havde magt og indflydelse på venstrefløjen, havde indført de forbedringer, havde det selvfølgelig ikke været nødvendigt så at bruge arbejdskraft på det nu, så kunne vi jo bruge den på at gennemføre mange andre forbedringer.
Men vi stemmer jo for en finanslov, hvor der på en lang række områder er lagt elementer og forslag ind, som vil blive gennemført, og som alt andet lige vil lette økonomien for en række af de folkepensionister og førtidspensionister, som rent faktisk har mindst.
Det kan være det her konkrete lovforslag, vi står med i dag, men det kan også være det her med, at man lægger et loft over prisen på den mad, som bliver udbragt til folk, som er blevet visiteret til madservice i kommunen.
Det er jo alt andet lige, og uanset hvordan man vender og drejer det, en forbedring.
Jeg studsede over, at fru Meta Fuglsang sagde, at man i SF ikke mener, at man kan tillade sig at kritisere SF's menneskesyn, og at man sådan generelt skulle afholde sig fra, at partier kritiserede andre partiers menneskesyn.
Det kunne være en kritik, som fru Meta Fuglsang måske bragte ind i sin folketingsgruppe, så kunne vi jo slippe for at høre, at vi er forfærdelige mennesker i Dansk Folkeparti.
Det mener jeg jo nu nok at vi har hørt et par gange fra Socialistisk Folkepartis side.
Det er vel udtryk for noget selvransagelse.
Det synes jeg er fint.
Det skal der også være plads til.
Så vil jeg bare sige til det her med, at fru Meta Fuglsang sagde, at vi jo kunne lave brede aftaler om det her osv., at det jo kærver, at man sidder med ved forhandlingsbordet, og hvis der er noget, der har været kendetegnende for den måde, som Socialistisk Folkeparti har ageret på i oppositionen, er det jo, at man ikke har siddet med ved forhandlingsbordet, når vi sidder og forhandler forbedringer for de ældre.
Det kunne man jo have gjort ved forskellige lejligheder i finanslovforhandlingerne, men man kunne også have gjort det, da vi havde en skatteomlægning osv.
Så hvorfor sidder I ikke med ved bordet, hvor man har mulighed for at få indflydelse?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jeg er sikker på, at SF kommer til at sidde med ved bordet og får indflydelsen hurtigere, end Dansk Folkeparti måske har lyst til at tænke sig det.
Så den dag, hvor vi sidder der, skal nok komme, og jeg håber, at vi, når vi når til den dag, vil være i stand til at lægge navn til nogle bredere forlig end det, som har kendetegnet den nuværende regering.
Så jeg tror faktisk, det er nødvendigt at få et skifte, hvor der er en oprigtig interesse i, at man laver bredere finanslovforlig, også på de punkter, hvor man har en fælles interesse.
Og det her er noget af det.
Jeg opfattede det lidt som et retorisk spørgsmål, hvorfor vi ikke sad med, for det ved hr. Martin Henriksen udmærket.
Men vi ville gerne være med til at lave de her forbedringer, og det kan vi gøre ved almindelig lovgivning i løbet af et folketingsår.
Vi behøver ikke vente til finanslovforhandlingerne.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg vil bare være helt sikker på, at det er sådan en konservativ mærkesag, at folkepensionister i dag har 30.000-40.000 kr. mindre, end de ville have haft, hvis de havde fulgt den almindelige lønudvikling siden 1994.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-26:
Det må sikkert gerne blive en vane.
Da den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremdrage følgende: Det er desværre ikke alle pensionister og førtidspensionister, der har haft mulighed for at spare op til deres alderdom – ikke af ond vilje eller ubetænksomhed, men fordi indkomsten bare ikke har været til det.
Det vil sige, at vi skal hjælpe de svageste, mens de, som er økonomisk godt stillet, ikke behøver statslig indblanding i deres liv.
Derfor kan vi Konservative selvfølgelig støtte op om beskæftigelsesministerens forslag om at forbedre de økonomiske vilkår for folkepensionister og førtidspensionister med de laveste indkomster.
Vi mener, at det er meget positivt, at vi nu målretter vores støtte til de pensionister, som virkelig trænger til en hjælpende hånd.
Det er ikke billigt at være pensionist – specielt medicin og tandlægebesøg kan være en omkostelig affære med alderen – og derfor er vi selvfølgelig klar til at give økonomisk støtte til den gruppe, som ikke har midlerne selv.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jeg kan bekræfte begge dele.