runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Nu kan det vel næppe siges at være at gå ind på en anden ministers område at oplyse, at der var terror før 2001.
Det er vist almindelig historieskrivning.
Det, som Integrationsministeriet og ministeren er optaget af, er jo de sociale forbedringer, som min forgænger, fru Rikke Hvilshøj, gennemførte i udlændingeloven.
Det er det, jeg er optaget af.
Jeg er ked af, at de kvinder ikke benytter sig af mulighederne, og det er også derfor, jeg har lovet forespørgerne, at jeg lige præcis vil se på, hvor meget de er bekendt med disse ting.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-28:
Integrationsministeren siger, at justitsministeren må gendrive fru Pernille Vigsø Bagges kommentarer.
Jeg kan oplyse integrationsministeren om, at det kan justitsministeren ikke gøre.
Jeg står her med et ritzautelegram fra den 14. februar med overskriften »Ingen specialgrupper mod prostitution«, og jeg tillader mig lige at læse lidt op:
Politikredsene har tilsyneladende svært ved at leve op til den plan, som Rigspolitichefen har lagt for indsatsen mod prostitutionens bagmænd.
I den nationale strategi fra 2006 står, at der skal etableres særlige grupper til netop denne type kriminalitet, men det efterlever de færreste af de 12 politikredse i deres lokale strategier.
Herefter følger en gennemgang af, at man slet ikke lever op til det, man tidligere har lovet.
Dermed kan man jo sige, at når integrationsministeren ikke vil komme ind på justitsministerens område, burde hun måske nok have sat sig ind i det alligevel.
Det er jo de kvinder, der hører under integrationsministerens område, det her kommer til at handle om, for det er nogle oplysninger, som integrationsministeren aldrig har hørt om før.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Nu ved jeg jo, at fru Line Barfod er en meget forstandig kvinde og jurist, og derfor er jeg helt sikker på, at der var en særlig grund til, at forespørgslen kun var rettet til integrationsministeren.
Jeg vil godt være fritaget for, at andre ministre blander sig på mit område, og jeg har det selv på samme måde over for mine kolleger.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-28:
Nej, det er jeg helt med på at integrationsministeren ikke mener.
Jeg mener sådan set heller ikke, at integrationsministeren er særlig seriøs, og så står vi der.
Så er det da fint, at regeringen overbød med 100 dage.
Men jeg sagde meget udtrykkeligt, at det var det, vi regnede med at vi kunne få igennem.
Hvis vi havde stillet op med ½ år, så havde vi virkelig fået at vide, at vi var fuldstændig håbløse - og det gør vi så i forvejen, men så på et andet grundlag.
Men med hensyn til spørgsmålet om, at kvinderne ikke er der, vil jeg spørge: Kan ministeren ikke godt forestille sig, at den måde, som politiet har ageret på inden for det her område, kan betyde, at de kvinder, der er handlet - med deres baggrund og det, de har været udsat for, måske før de blev handlet - ikke har den store tillid til myndighederne, og at de derfor ikke ønsker at gå ind i en dialog med myndighederne?
Og derfor vil jeg sige, at jeg synes, at det, Rigspolitichefen siger, om, at man må overveje, om Reden og andre sociale myndigheder ikke skal med i forbindelse med selve aktionen, kunne være en god model med hensyn til at gøre kvinderne mere trygge.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-28:
Ja tak.
Men lad os nu sige, at man skal tage alle redskaber i brug og man som parti mener, at det er meget væsentligt at gøre noget ved det her område.
Det har jeg også i min ordførertale redegjort for er væsentligt for Dansk Folkeparti, og derved var der jo også en åbning fra Dansk Folkepartis side, med hensyn til at man skulle diskutere de muligheder for ophold, som er i lovgivningen i dag.
Fra Dansk Folkepartis side er der en åbning på det område, fordi vi siger, at hvis der er gode argumenter, der kan vise, at der måske er behov for det, så vil vi overveje det.
Hvis nu man kan levere nogle gode argumenter til Det Radikale Venstre, vil Det Radikale Venstre så være indstillet på og åben over for - ligesom Dansk Folkeparti har været det - i hvert fald på en overvejende og tænkende facon, at genindføre grænsekontrollen i en forsøgsperiode?
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-28:
Det Radikale Venstre er jo som bekendt ikke argumentresistent, og derfor vil vi altid høre på de argumenter, der er.
Vi har selvfølgelig også diskuteret det her.
Det er jo altså ikke sådan, at folk fra forskellige dele af verden ikke kan komme til Danmark, og derfor tror vi slet ikke, det er metoden.
Vi mener, det er andre ting, der skal til end at indføre grænsekontrol, som i øvrigt så vil have en lang række andre ulemper.
Vi mener i øvrigt også, at det personale, der skal anvendes til grænsekontrol, måske passende kunne anvendes til efterforskning i det her.
Line Barfod (EL), 2008-05-28:
Det glæder mig, hvis ministeren vil se nærmere på det her med, at kvinderne slet ikke har fået tilbuddet om at tale med sociale myndigheder eller med ngo'er som Reden-Stop Kvindehandel.
Så sagde ministeren, at det ikke nytter, hvis vi giver mulighed for ophold på grund af prostitution.
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse.
For der er ingen her, der har talt for, at prostitution skulle være en lovlig opholdsgrund.
Det, vi har talt om og har foreslået i vores forslag til vedtagelse, er, at hvis man er offer for menneskehandel, skal det være en mulig grund ikke en automatisk grund, men en mulig grund - til opholdstilladelse, og det er det, jeg synes der er behov for at få diskuteret og få nærmere undersøgt, også når ministeren siger, at de jo slet ikke tager imod tilbuddet om at få en forberedt hjemsendelse.
Men det er jo netop derfor, der skal være mulighed for et længere ophold, som ikke er afhængigt af, at de samarbejder om en forberedt hjemsendelse, men hvor de først kan falde til ro, og derefter kan man begynde at snakke med dem om, hvad det er for nogle fremtidsmuligheder, de har, hvis vi skal sikre, at de ikke bliver handlet igen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Nu beklager jeg, at jeg brugte ordet prostitution.
Det er klart, at vi taler om den prostitution - det har man vel lov til at kalde det; rufferi er det set fra den anden parts side - som har handelen som baggrund.
Men jeg kan altså ikke være enig med fru Line Barfod i, at det her skal være et selvstændigt opholdsgrundlag, og det er jo det, fru Line Barfod nu bekræfter at det skal være.
Det er vi simpelt hen fuldstændig uenige om.
Uanset hvordan man vender og drejer det, er de personer her ulovligt, og der har vi altså fået vedtaget de 100 dage, som jeg synes er en god lov.
Men det viser altså desværre, at de pågældende ikke vil bruge den.
Line Barfod (EL), 2008-05-28:
Jeg er godt klar over, at ofrene for menneskehandel er her ulovligt.
Det er jo derfor, vi foreslår, at der skal komme en lovlig opholdsgrund, så de ikke kun skal få mulighed for et længere ophold, hvis de vidner.
Derfor vil jeg høre, om ministeren er enig i det, fru Karen Ellemann sagde i sit indlæg fra Venstre, om, at hun mente, det var forkert, hvis muligheden for ophold afhang af, at man samarbejdede med politiet, og at det gav retssikkerhedsmæssige problemer og andre problemer.
For det er jo det, der har været ministerens svar her, nemlig at der er mulighed for længere ophold end de 100 dage, hvis man samarbejder med politiet om at vidne mod bagmændene.
Erfaringen flere steder fra - og det er jo også det, ministeren selv siger erfaringen er - er, at mange af kvinderne jo slet ikke tager imod tilbuddet, fordi de slet ikke er i stand til det på det tidspunkt, hvor de snakker med politiet første gang, og derfor er det, vi foreslår, at der bliver en længere periode, så de har muligheden for at falde til ro og har muligheden for at få tillid til systemet i Danmark, og så kan det være, at vi forhåbentlig kan få dem til at vidne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Altså, de regler, som jeg hører fru Karen Ellemann referere til, er de regler, som egentlig er mere til for efterforskningens skyld.
Jeg har jo netop prøvet at gøre rede for, at der her er to spor.
Der er det, der er til for kvindernes skyld, altså at de kan få en ordentlig hjemrejse, og at de kan få en frist på op til 100 dage.
Men så er der det andet, der er til for efterforskningens skyld, for at få ram på bagmændene, og det er, hvor politiet har brug for vidner og derfor også anmoder om, at visse af vidnerne, kvinderne, kan blive her.
Der er meget stor forskel på, om vi indfører et opholdsgrundlag, hvor man bare selv siger, at man vil samarbejde med politiet og gør det i et vist omfang, og at man så får opholdstilladelse.
For ud over det, jeg allerede har sagt der er af betænkeligheder ved den slags, er der yderligere det, at en domstol ikke vil tillægge et sådant vidne særlig stor betydning; hvis man sådan i alt for høj grad kommer af sig selv og siger, at man vil samarbejde med politiet, så er det vidne ikke troværdigt.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-28:
Jo, men vi kan jo sagtens bruge meget tid på tidligere tider.
Jeg mener, at der er stor forskel på den tidligere regering og den her regering, det siger sig selv.
Men der er jo også forskel på de problemer, man står over for.
Den tidligere regering kunne jo ikke nedsætte en rekrutteringskommission - problemet var arbejdsløshed.
Den her regering har et problem med at skaffe arbejdskraft.
Så kan vi diskutere, hvorfor den har nogle problemer.
Den tidligere regering diskuterede heller ikke terrorspørgsmålet, bortset fra lige ved regeringens afgang, for det var lige ved slutningen af den tidligere regering, vi havde World Trade Center-angrebet.
Så selvfølgelig ændrer problemerne sig.
Med hensyn til spørgsmålet om kvindehandel må jeg også i lyset af mine egne erfaringer med udlandet sige, at kvindehandel altså i højere grad er kommet på dagsordenen, og det, jeg synes vil være ret interessant at få belyst, er sådan set - og det håber jeg at integrationsministeren eller regeringen som helhed gerne vil være med til at belyse - den stigning, der er i antallet af udenlandske prostituerede, formentlig handlede kvinder.
Det er også forskellen mellem den tidligere regeringsperiode og den her regeringsperiode.
Men dermed har jeg jo ikke påstået, at det er regeringens skyld, at de er kommet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Jeg er helt enig med fru Lone Dybkjær i, at det er den her regering, der har afskaffet arbejdsløsheden, og at vi nu søger arbejdskraft i udlandet i endnu højere grad end før; det er en god udvikling skabt af denne regering.
Med hensyn til at der ikke skulle have været terror inden 2001 under den socialdemokratiske regering, kan jeg altså komme i tanker om masser af terrorhandlinger, så det har ikke noget med sagen at gøre.
Og kvindehandel fandt også sted inden.
Det er altså tankevækkende - og jeg synes, det skal siges igen og igen, så det kan høres - at fru Lone Dybkjær ikke kunne forestille sig mere end 3 måneder for ganske få år siden, og nu vil man overbyde regeringen.
Det virker ikke seriøst.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-28:
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti stiller spørgsmålet, så jeg kan svare klart: Nej, det er ikke noget, Det Radikale Venstre overvejer.
Vi tror ikke på, at det er den rigtige model.
Vi tror på, at der skal andre modeller til end grænsekontrol.
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Kommunerne har fået penge til et serviceløft; derudover har de selv øget budgetterne med 1 mia. kr., og nu, var der lagt op til, ville de altså bruge endnu flere penge.
Og det er jo selvmodsigende, når hr. Rasmus Prehn siger, at det bare er en lillebittebitte smule, de har overskredet budgetterne, og samtidig udmaler, at der er tale om forfærdelige nedskæringer.
Nu vil jeg sige, at den undersøgelse, der er tale om, jo er foretaget af FTF, der er en faglig organisation, og som har ringet rundt til nogle kommuner og spurgt, hvordan det sådan stod.
Der skal man jo lige passe på med, hvor meget man det bruger som sandhedsvidne.
Så vi har stadig væk til gode at få at vide: Hvad er det for en platform, hr. Rasmus Prehn spørger ud fra?
Er det, at den aftale, der er indgået, skal holdes, eller at den ikke skal holdes?
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Man må jo sige, at det er forbavsende hurtigt, at den såkaldte velfærdsminister har lært, at når man spørger i vest, så får man svar i øst; det er lidt efter samme melodi, som den her regering udnævner en velfærdsminister, mens uligheden stiger og nedskæringerne på velfærden fortsætter.
Må jeg ikke prøve bare at nævne ét eksempel, som jeg så vil bede den såkaldte velfærdsminister forholde sig til, nemlig børnefamilierne?
Da regeringen udgav sit regeringsgrundlag for 2007, sagde regeringen heri, at man ville investere massivt - massivt - i bedre fysiske rammer for børnefamilierne og deres børn i daginstitutionerne.
Hvordan mener velfærdsministeren det harmonerer med den undersøgelse, som FTF har lavet, hvor altså 72 pct. af kommunerne - 72 pct.! - under et halvt år efter at det her er skrevet, nu bl.a. skærer ned på investeringerne på børneområdet?
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Altså, uligheden stiger og nedskæringerne fortsætter: Det lyder næsten som Enhedslisten.
Med hensyn til uligheden - på den måde, som hr. Morten Bødskov omtaler den - steg den jo faktisk mere under den socialdemokratiske regering, end den gør nu.
Så det der skrækscenarie har jo ikke ret meget med virkeligheden at gøre.
De penge, der er sat af i regeringsprogrammet, er der jo fortsat, til at man ufortrødent kan styrke investeringerne i de fysiske rammer ude i kommunerne.
Det er det, der er det utrolig interessante, nemlig at Socialdemokratiet står og spørger ud fra, at det ikke er noget problem; kommunerne skal selvfølgelig have lov til bare at bruge løs, uanset at man har lavet en aftale, oven i købet i en situation, hvor vi har historisk høje lønstigninger, og hvor vi bare ved, at det skaber arbejdsløshed, hvis vi bare sætter blus på finanspolitikken.
Så det lyder altså ikke særlig ansvarligt.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Det er skam meget ansvarligt.
Den er steget lige siden under den her regering.
Det paradoksale er, at den nuværende minister jo også havde et vist ansvar for at bekæmpe uligheden under den socialdemokratiske regering, så egenindsatsen skulle man måske tage og kigge på, inden man kaster skylden på alle andre.
Det her handler om, at Socialdemokraterne sådan set bare vil have, at kommunerne får mulighed for at indfri de løfter, som regeringen har givet.
Så forstår jeg også, at den såkaldte velfærdsminister jo har deltaget i Venstres valgannoncer med statsministeren.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Vi har ikke fra socialdemokratisk side lagt op til, at man bare skal kunne bruge løs uden hensyntagen til, hvad man har aftalt - overhovedet ikke.
Jeg ved ikke, hvor ministeren har det fra.
Men det, vi har vendt os imod, er det helt usædvanlig mistillidsskabende og nidkære sanktionssystem, der lægges op til med det seneste lovforslag, som netop handler om de straffeaktioner, regeringen vil lægge op til, hvis man ikke lige præcis rammer det, man har budgetteret med.
Det er jo det, der sker her.
Så simpelt hen af angst for ikke lige præcis at ramme rigtigt, begynder man at reducere nu, samtidig med at man føler sig presset, samtidig med at man lige har været i gang med en meget vanskelig proces med strukturreformen osv.
Man er meget presset i kommunerne, og det går ud over borgerne, når man er presset i kommunerne.
Det hænger jo ikke sammen, at der loves mere velfærd, og så får man i virkeligheden mindre.
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Jamen det harmonerer jo udmærket.
De 50 mia. kr., der blev omtalt under valgkampen, er der jo.
De bliver afsat over den her valgperiode, og de er der.
Vi snakker jo om, at kommunerne nu er inde at se på de budgetter eller de overskridelser af budgetterne, som var 1 mia. kr. højere end det aftalte, og hvis de bare uden videre skal have lov til at overskride, jamen så er det jo udtryk for, at Socialdemokratiet ikke bare siger, at en aftale skal holdes; så siger man pyt være med den milliard, og vil de så i øvrigt begynde at bruge endnu flere penge, så pyt være også med det.
Desuden er der jo rigtig mange effektiviseringsgevinster at hente ude i kommunerne.
Det kan vi bl.a. se af en undersøgelse fra Greve, men det kan vi jo vende tilbage til i det næste spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Vi hører velfærdsministeren sige, at de 50 mia. kr., som vi skal have de næste 10 år, jo er der, men vi har i dag hørt finansministeren sige, at hvorvidt pengene skal udmøntes de enkelte år helt kommer an på, hvordan konjunkturerne udvikler sig de enkelte år.
Det kommer helt an på det.
Så på den måde har man jo været inde og reducere i det, og det har man jo også gjort i forhold til næste år, hvor man har sagt, at der altså bliver mindre, end først forudsat.
Så det med, om de 50 mia. kr. er der, ved vi jo ikke.
Regeringen er jo selv gået i gang med at reducere i forhold til det, de lovede.
Det er en ting.
Den anden ting er, at man i forbindelse med de nuværende budgetter ser, at det meget svært at få enderne til at nå sammen, og vi har jo hørt velfærdsministeren sige mange gange, at vi særlig med hensyn til de udsatte børn burde gøre det bedre.
Jeg er meget enig med velfærdsministeren i, at vi burde gøre det bedre med hensyn til de udsatte børn, men sagen er den, at budgetterne mange steder er overskredet, og vi har jo en ledende Venstremand, formanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin, som beskylder regeringen for at tale med to tunger - det er jo en meget alvorlig anklage.
Han siger, at regeringen på den ene side lover borgerne serviceforbedringer, mens der på den anden side lægges op til, at der skal lægges så stram en økonomisk ramme ned over kommunerne, at der skal spares.
Man går ud og lover, at der skal være mere velfærd, men så sparer man alligevel.
Det er Erik Fabrin, ledende Venstremand, formand for Kommunernes Landsforening, der siger det.
Har regeringen virkelig ikke et problem her?
Har man ikke lovet mere, end man kunne holde, sådan at man er nødt til hele tiden at reducere i forhold til, hvad man fik lovet, fordi der ikke var råd til det alligevel?
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Med hensyn til de 50 mia. kr. er det jo også et spørgsmål om timing, hvornår de skal komme.
Og med hensyn til de anbragte børn, så sker der noget, og der kommer selvfølgelig penge med, hvis vi aftaler nye initiativer.
Men det ændrer ikke ved, at f.eks. Københavns Kommune, som også lige er i søgelyset i dag på grund af nogle besparelser, har nogle tårnhøje udgifter til administration og til deres jobcentre, som jeg synes at de godt kunne tage at se på.
Vi står stadig væk tilbage med et ubesvaret spørgsmål om, hvad pokker Socialdemokratiets politik er med hensyn til overskridelserne af de budgetter, som oven i købet er en overskridelse af det aftalte niveau.
Vil man bare lade stå til, eller vil man også gå ind dér og sikre, at det, der er blevet aftalt, skal holdes?
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Hvor mener ministeren, at kommunerne og regionerne skal spare, henset til at både Kommunernes Landsforening og Danske Regioner mener, at den økonomiske ramme, som er til rådighed for kommunerne og regionerne i 2009 er så lille, at det vil føre til markante besparelser?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til oplysningerne i artiklen KL og regioner i oprør over nulramme i Børsen den 21. maj 2008.
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Det ligger i forlængelse af det, vi lige har drøftet, og handler også om, hvad den økonomiske ramme vil være i år 2009.
Det er lige præcis det, vi nu skal til at forhandle med kommuner og regioner om.
Jeg tror godt, hr. Rasmus Prehn ved, at det er fuldstændig umuligt at sige noget om, fordi det netop er et anliggende for forhandlingerne.
Jeg tror bare, det altid har været sådan, at når man står ved indgangen til de her årlige forhandlinger med kommuner og regioner, så begynder man ikke der med at sige, hvad man lægger op til, og hvad det hele skal ende med.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Kan ministeren bekræfte, at der rent faktisk er sorte udsigter i forhold til kommunernes økonomi, og at det, i forhold til hvad man ligesom lagde op til der skulle være mulighed for, altså bliver noget mere begrænset?
Det bliver smalkost, som Børsen sagde den 21. maj.
Hvis vi bare tager et lynhurtigt blik over, hvad der har været af pressehistorier i løbet af de sidste par dage, står jeg her med et par telegrammer: »V-borgmestre savner Foghs penge«, »Regeringen slækker på investeringer«, »Kommunernes Landsforening udtaler: Skidt udgangspunkt for forhandlinger« og »KL og Løkke i splid om 2009-budget«.
Altså hele vejen igennem er det udtryk for, at regeringen ikke kan finde ud af det med kommunerne.
Der er et mistillidsforhold, pengene kan ikke række, der skal spares.
Der synes jeg det ville være rimeligt at få et svar fra en regering, som tilsyneladende synes, at det er måden at gøre det på - først at love velfærd og så gå ind og spare på velfærd: Hvor er det, vi skal regne med at spare?
Er det vores børn, der skal have færre timer i skolen?
Er det vores ældre, der skal have ringere ældreservice?
Skal vi have en ringere normering i vores børns børnehaver?
Hvor henne skal vi spare?
Det kunne være meget interessant at få velfærdsministeren til at komme med en kommentar, for vi kan se, at det, som ministeren siger, er en meget generøs aftale, der er for det nuværende år, betyder besparelser.
Men i årene frem bliver det meget mindre generøst, det bliver faktisk smalkost, som Børsen siger.
Hvor henne skal vi spare?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Spørgsmålet går på, hvem der har arbejdsgiveransvaret i forhold til regionernes ansatte.
Til det må jeg bare sige, at det har regionerne.
Det fremgår meget klart af den lovgivning, der er på området, at den enkelte region har arbejdsgiveransvaret for det personale, der er ansat i regionen - ligesom det jo også fremgår, at det er regionernes lønnings- og takstnævn, der på vegne af regionerne derfor fører forhandlingerne.
Det fremgår af loven, at det er en repræsentant for regionerne, der har formandskabet dér.
Per Clausen (EL), 2008-05-28:
Jeg tror nok, at finansministeren refererede lovgivningen ret præcist.
Men når nu f.eks. Flemming Ibsen, som jo er arbejdsmarkedsforsker, siger, at realiteten er, at regionerne ingen penge har og sidder på et fuldstændig styret mandat fra Personalestyrelsen, dvs. Finansministeriet, og at det dermed i sidste ende er regeringen, der er den reelle arbejdsgiver og modpart, er der så alligevel ikke en kerne af sandhed i det?
For finansministeren, som jeg ved har et dybtgående kendskab til kommunalreformen og alle dens elementer og er en begejstret tilhænger af den, kan vel også huske, at en af de ting, man sørgede for, var, at regionerne ikke fik nogen egentlig selvstændig økonomi.
I den situation kan det jo godt være, synes jeg, at Jørgen Grønnegaard Christensen kan have ret i, at det her måske i virkeligheden er en konflikt mellem regeringen og arbejdstagerne, men at det så er regionen, der ligesom står og får tæskene fra begge sider.
Jeg vil godt spørge, om ministeren i det mindste ikke kan bekræfte, at staten har ret godt styr på regionernes økonomi, for regionerne har faktisk ingen selvstændig mulighed for at skaffe sig penge.