runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2015-11-10:
En radar er med til at danne et overblik over, hvad der sker i luftrummet her og nu, og for at kunne bruge det billede til noget skal man have onlineadgang her og nu.
Der er det sådan, at det bidrag, der kommer fra den danske radar, indgår til det amerikanske kontrol- og varslingscenter, hvor man jo stykker et totalbillede af luftrummet sammen, også med bidrag fra andre enheder, og der er det klart, at man ikke vil lade andre end koalitionen have onlineadgang til det realbillede, der opstår, også med bidrag fra den danske radar.
Som det også blev debatteret under førstebehandlingen – hvor ordføreren for Enhedslisten mig bekendt ikke var til stede – hvor netop det her spørgsmål også blev vendt, og det er det så også blevet i et svar på spørgsmål fra Folketinget under udvalgsarbejdet, så er der jo tale om, at man med et radarbidrag har radardata, der viser et øjebliksbillede af det luftrum, man overvåger, hvorfor der i udgangspunktet kræves adgang til dem i realtid, for at de kan anvendes.
Det er således ikke nok, at man bare kan se billedet, men man skal jo sådan set have kontinuerlig onlineadgang for at kunne bruge de her informationer fra luftrummet til noget, og de data, der så kommer fra det danske radarbidrag, sendes til det amerikanske kontrol- og varslingscenter via sikrede linjer.
Det, der også er oplyst, er, at centeret har oprettet særlige procedurer og tekniske foranstaltninger, der forhindrer, at data spredes uden for koalitionen, og det er forsvarets forståelse, at amerikanerne er endog meget restriktive med hensyn til, hvem der får adgang til at se det samlede databillede i realtid.
Så der er næppe nogen grund til at tro, at der vil blive givet onlineadgang til radardata uden for koalitionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-10:
Tak for det.
Jeg havde egentlig troet, at forsvarsministeren eller udenrigsministeren ville gå på talerstolen, og i den sammenhæng ville jeg have stillet dem et vigtigt spørgsmål.
I Enhedslisten er det jo sådan, at vi ønsker at styrke kampen mod ISIL, men vores baggrund for at være imod det her forslag er, at vi frygter, at det ikke vil virke efter hensigten.
Den irakiske regering i Bagdad er desværre dybt undertrykkende over for sin egen befolkning og begår gang på gang grove overgreb, og det skaber jo grobund for ekstremismen, som føder ISIL.
Derfor bør Danmark – det er vores holdning i Enhedslisten – ikke give militær støtte til den undertrykkende regering i Irak, og det er Enhedslistens baggrund for at stemme nej til udsendelsen af et dansk radarbidrag til Irak.
Men når jeg er lidt forundret over, at ministrene ikke tager ordet, så skyldes det, at der også er et stort spørgsmål, nemlig hvad det her konkrete radarbidrag, som regeringen foreslår at sende af sted til Irak, og som Folketinget om lidt skal stemme om, reelt kommer til at bidrage til i Irak.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvem der får fingre i de informationer, som den danske radar vil indsamle over Irak og Syrien.
Vi ved fra forsvarsministerens svar til Folketinget, at iranske og syriske fly overflyver det luftrum, som den danske radar skal overvåge, og vi ved fra forsvarsministerens svar til Folketinget, at den irakiske regering er nære allierede med det iranske præstestyre, og vi ved, at det iranske præstestyre er nære allierede af den syriske diktator Assad.
Men vi har simpelt hen ikke kunnet få svar på i udvalgsbehandlingen, om den danske radar vil komme til at indsamle informationer, som vil ende i hænderne på de irakiske myndigheder.
For ender de i hænderne på de irakiske myndigheder, er der jo muligvis en fare for, at de også ender i hænderne på de irakiske myndigheders nære allierede i det iranske præstestyre.
Så jeg havde håbet, at forsvarsministeren kunne komme på talerstolen i dag og garantere, at de irakiske myndigheder selvfølgelig ikke får del i de oplysninger, som den danske radar skal indsamle, og jeg vil da kraftigt opfordre forsvarsministeren til at tage ordet.
Jeg vil opfordre ham til at tage ordet, fordi det jo er vigtigt at få afklaret over for Folketinget.
Det har ikke været muligt at få svar på det her spørgsmål i udvalgsbehandlingen, og jeg synes ærlig talt, det er bekymrende.
Jeg mener, det bør være sådan, at der ikke bør være tvivl om, hvor de oplysninger, som Danmark indsamler, kan ende, især ikke, fordi vi jo har rigtig, rigtig god grund til at tro, at ender de hos de irakiske myndigheder, ja, så kunne de også ende hos det iranske præstestyre.
Jeg tror, vi alle sammen ved, at situationen i Syrien og Irak lige nu er meget, meget kompliceret, og jeg tror også, vi alle sammen er enige om, at ISIL selvfølgelig skal bekæmpes.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Tak, formand.
Jeg har jo set frem til den her dag.
Det er en vigtig dag, for i dag bliver det jo afklaret, om det, der driver regeringen og aftalepartierne, japartierne, er et reelt ønske om at være med i Europol og en række andre overstatslige retsakter, eller om det i virkeligheden handler om, at regeringen har taget Europol som gidsel med det formål at få afskaffet befolkningens EU-undtagelse og i stedet selv få mulighed for i al fremtid at overføre en ubegrænset mængde af magt til EU på retsområdet uden at skulle spørge befolkningen, og uden at det kan laves om igen af et nyvalgt Folketing.
Kort sagt: Handler det her om nogle konkrete EU-love, som jasiden gerne vil være med i, eller handler det om at skubbe befolkningen til side og underminere demokratiet?
For at få afklaret det har Enhedslisten stillet et meget enkelt ændringsforslag, nemlig et ændringsforslag, som betyder, at dem, der stemmer for det – og det har alle i salen jo mulighed for – lover, at de i fremtiden kun vil overføre mere suverænitet til EU, dvs. magt i et betydeligt omfang
, enten hvis der er et bredt flertal i Folketinget for det, dvs. fem sjettedele, eller ved en folkeafstemning.
Stemmer japartierne for det her ændringsforslag, vil de næste 3 uger jo ændre fuldstændig karakter.
Så kan vi nemlig koncentrere os om at diskutere fordele og ulemper ved de 22 retsakter, ved Europol og ved det såkaldte PNR-overvågningsregister.
For så er det jo dem, vi diskuterer, og ikke fremtiden.
Så handler det ikke om de konkrete retsakter.
Så handler det om, at japartierne vil sætte befolkningen uden for indflydelse, hvad angår EU-politikken, og have retten til selv at overlade EU ubegrænset magt inden for retspolitikken.
Det er derfor, den her dag og den her afstemning er så afgørende for de næste 3 uger og for fremtiden.
For det, der afgøres lige præcis om et øjeblik, når der skal stemmes, er, hvad der er fup og hvad der er fakta i hele den afstemning.
Vi er ikke de eneste, der har stillet et ændringsforslag, men jeg har så lige begrundet vores.
Der er også stillet ændringsforslag af Socialdemokratiet, Venstre og De Konservative, og dem har jeg også nogle kommentarer til, men jeg forventer da, at i hvert fald Venstre og Socialdemokratiet vil fremlægge deres ændringsforslag, sådan at vi på den baggrund kan få en diskussion af dem.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Enhedslisten burde da være glad for, hvis det er sådan, som hr. Nikolaj Villumsen siger.
Men herre du milde himmel, hvad handler det her om?
Det, jeg siger, er, at EU's asylpolitik ikke er med i den her afstemning.
Det er ikke med i den her afstemning.
Men der er da andre forhold, der også spiller ind med hensyn til EU's flygtningepolitik – muligheden for at vi fortsat kan diskutere det med de andre EU-lande, som vi gerne vil, som Enhedslisten ikke vil, desværre, for det er jo ligegyldigt, det er bare Danmark, der kan løse det her problem, men der giver et ja da muligheden for, at vi kan fortsætte med at kunne diskutere de her ting og så forhåbentlig på et tidspunkt komme frem til, at et flertal bliver klogere her i Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-10:
Tak for det.
Grunden til, jeg spørger, er, fordi man for 5 dage siden kunne læse i medierne, at SF's EU-parlamentariker fru Margrete Auken udtalte: »at det er fup, når Løkke påstår, at afstemning om retsforbeholdet ikke har noget med EU's flygtningepolitik at gøre«.
Det er jo interessant, at hun siger det, og at SF så går ned og stemmer for det her forslag nu, hvor man placerer vetoretten hos Venstre i al fremtid.
Mener SF, at den her folkeafstemning handler om flygtningepolitik eller ikke handler om flygtningepolitik?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Nu forstår jeg slet ikke spørgsmålet, for det skulle Enhedslisten jo være glad for.
Der er man jo fuldstændig enig med Enhedslisten, som konstant står uden for det her, og som har afvist enhver form for europæisk løsning på det her problem.
Så det skulle hr. Finn Sørensen da være glad for.
Så jeg forstår slet ikke baggrunden for det spørgsmål.
Men i det omfang, spørgsmålet skal tages alvorligt, vil jeg sige, at jeg jo ikke ved, hvad Venstre vil.
Det må man spørge Venstre om.
Jeg kunne da forestille mig, at Venstre blev klogere på et tidspunkt.
Det sker jo for nogle, og det kunne også være, at det kunne ske for Enhedslisten på et tidspunkt i forbindelse med det her.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-10:
Tak, men så har jeg jo sådan set forstået det rigtigt.
Så står den vetoret, som hele tiden har været i aftalen mellem de fem partier, fuldstændig uantastet.
Vil hr. Holger K. Nielsen så svare på det spørgsmål, jeg stiller nu: Er det så ikke at smøre lidt tykt på eller måske ligefrem direkte at vildlede befolkningen, når man går ud og argumenterer med, at de skal stemme ja for flygtningenes skyld?
For den aftale, man har lavet, betyder jo, at Venstre til evig tid kan blokere for, at Danmark bliver tilsluttet EU's grænsekontrol og asyl- og indvandringspolitik.
Så er det ikke at smøre lidt tykt på?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Næh, men folkeafstemningen kommer oven på vetoretten.
Det er sådan, det er skruet sammen.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-10:
Tak til ordføreren for at stille op.
Jeg opfatter det sidste svar, som hr. Holger K. Nielsen har givet her, sådan, at der er vetoret, også på spørgsmålet om at udskrive en folkeafstemning.
Skulle jeg forstå det sådan?
Nej, men så må jeg blive oplyst.
I hvert fald må ordføreren jo forklare mig, hvordan det er med den aftale, som partierne har lavet.
Jeg har opfattet den sådan, at man har udstyret hinanden med en vetoret på spørgsmålet om, om Danmark skal omfattes af EU's grænsekontrol og asyl- og indvandringspolitik.
Det er vel rigtigt opfattet, ikke?
Og kan vi så lige få et svar på: Er der vetoret eller ej på spørgsmålet om at udskrive en folkeafstemning?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Det er jo det, det handler om – det kan ikke gå videre, medmindre der kommer en folkeafstemning.
Det er jo sådan, det er skruet sammen, og det er sådan set logisk nok, synes jeg.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Det forstår jeg godt, altså at det ikke var en del af den oprindelige aftale, men det er vel stadig væk ikke sådan, at SF har gået med overvejelser om, at man kunne afskaffe retsforbeholdet på asyl- og flygtningeområdet, uden at der skulle være en folkeafstemning?
Og derfor skulle det være en relativt smal sag at svare på, når forslaget gik ud på, at hvis man skulle afskaffe forbeholdet på asyl- og indvandringsområdet – eller mere præcist: tilvælge det – så skulle der være en folkeafstemning.
Så vil jeg også lige minde hr. Holger K. Nielsen om det andet spørgsmål, der handler om, hvad det konkret betyder.
Altså, kræver det så enstemmighed for at udskrive en sådan folkeafstemning, eller er der vetoret?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Omkring det første spørgsmål er det jo velkendt, som jeg også sagde, at det her jo ikke er vores aftale.
Og ligesom Det Radikale Venstre har vi sådan set ønsket, at asylpolitikken kom med i de tilvalg, som vi skulle have, og derfor kom det også lidt bag på os, at man, om jeg så må sige, ud over den aftale, der blev lavet, kom med det her forslag fra statsministeren under åbningsdebatten.
Men vi er jo alligevel en del af, om jeg så må sige, det flertal, der står bag det her, og derfor har vi så følt, at det var rigtigt at være loyale over for det, og derfor stemmer vi for; men vi vil godt markere, at vi ikke er en del af den her aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Tak til SF's ordfører for at tage ordet og fremlægge partiets holdning.
Der er et spørgsmål, jeg har, omkring det her, faktisk har jeg to.
Det ene spørgsmål, jeg har, er: Hvad er egentlig grunden til, at SF ikke allerede i betænkningen redegjorde for, hvor SF stod i forhold til det her forslag?
Altså, det er jo et forslag, der har været kendt længe – der er ikke noget nyt i det – så derfor er jeg sikker på, at både SF og Det Radikale Venstre har haft mulighed for at tage stilling.
Hvad er det for nogle overvejelser, der har gjort, at SF har følt, at de skulle vente til sidste øjeblik med at tage stilling?
Skal forslaget forstås på den måde, at de fem aftalepartier skal være enige om, at der skal udskrives en folkeafstemning, eller er det sådan, at et flertal af de partier kan udskrive en folkeafstemning?
Altså, hvad er det konkret, der forstås ved det forslag, der er stillet?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
I forlængelse af ordførertalen fra Radikale Venstre har vi også tilkendegivet, at vi vil gøre rede for vores stillingtagen her ved andenbehandlingen.
Ligesom Radikale Venstre stemmer vi for det her ændringsforslag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-11-10:
Tak for det.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen af L 29 sagde Radikale Venstre, at vi ville komme med vores endelige stillingtagen til ændringsforslag nr. 3 har ved andenbehandlingen, og jeg vil sige, at vi stemmer for ændringsforslaget.
Det er blot det, jeg vil meddele.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-10:
Tak for det.
Nu var jeg i den situation, at jeg deltog i FN's Generalforsamling i New York, men heldigvis er det jo sådan, at diskussionerne her i salen bliver optaget på video, og at man kan finde dem på Folketingets hjemmeside.
Det har jeg jo så gjort, ligesom jeg grundigt har studeret svarene fra forsvarsministeren, og det, som forsvarsministeren siger nu, er jo også det, som forsvarsministeren løbende har sagt.
Det, der bare er interessant med forsvarsministerens svar, er at han ikke svarer på, om de informationer, som Danmark er med til at indsamle, ender i hænderne på de irakiske myndigheder.
Så jeg kunne godt tænke mig fra forsvarsministeren at få en klar garanti for, at de irakiske myndigheder ikke får adgang til de informationer, som Danmark er med til at indsamle.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Det er egentlig dagens nemmeste spørgsmål, for det er sådan, at når vi skal afgive suverænitet på det her område, gør vi det efter grundlovens § 20.
Det har vi aftalt med de andre EU-lande at Danmark kan få – en tilvalgsordning, som Storbritannien og Irland i forvejen har, der betyder, at det fremover bliver det danske Folketing, der vælger, hvad vi deltager i.
Jeg har sagt flere gange og skal gerne gentage det her, at de 22 retsakter er det, som partierne bag aftalen har sagt ja til.
Så har vi sagt nej til 10 øvrige konkrete akter, og derudover har vi sagt, at det, der er artikel 78 og artikel 79, nemlig det om asyl- og indvandringsområdet, slet ikke er med.
Det var det, som Enhedslistens lange svada af spørgsmål til SF i dag bekræftede, nemlig at vi ikke stemmer om asyl- og indvandringspolitikken.
Enhedslisten beklagede nærmest, at vi ikke gjorde det; jeg synes, det er glædeligt, vi ikke gør det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Udenrigsministeren sagde, at EU flytter sig, og det kan vi trods alt godt blive enige om, for EU flytter sig jo i retning af en stadig snævrere union, og mere og mere magt flyttes til EU.
Så sagde ministeren igen, at det her drejer sig om Europol.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren: Hvis det er Europol og de 22 andre retsakter, som regeringen er så forhippet på at Danmark skal tiltræde, hvorfor i alverden stemmer vi så ikke kun om disse?
Hvorfor stemmer vi om en bemyndigelse til Folketinget om at overtage den kompetence, som ligger i grundlovens § 20?
Hvorfor gør vi det?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Jeg forstår det ikke, fordi jeg tilkendegav igen, at vi afgiver suverænitet, og så tilkendegav jeg, hvordan vi vælger at bruge suveræniteten.
Der sker det, at det bliver Folketinget, der fremover kan vælge, hvad vi ønsker at deltage i.
Hvis der i dag vedtages en ny retsakt, som Danmark ønsker at deltage i, fordi den er til gavn for danske borgere og virksomheder, så skal vi spørge de andre om lov.
Fremadrettet kan vi i det her Folketing få lov til selv at vælge, at Danmark skal deltage.
Det synes jeg er positivt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Det var så igen grammofonpladen.
Ministeren er åbenbart ikke selv klar over, at der ligger andre ting i det her lovforslag, og det er det, man fra japartiernes side så prøver at lade være med at diskutere.
Hvis man ikke vil gøre et forsøg på at debattere det, er det da fair nok, men ministeren må da klart kunne tilkendegive, at det er fuldstændig korrekt, at der ligger en hel række andre ting, som man også giver afkald på suverænitetsmæssigt.
Det er bl.a., hvordan bemyndigelsen skal være til at kunne tiltræde en lang, lang række af andre fremtidige konventioner, som kommer fra EU.
Det er det, som ministeren øjensynlig ikke vil debattere.
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Nu er det sådan, at Folketingets forretningsorden foreskriver, at ministeren skal svare på debatten, og hvis debatten har været en afspejling af førstebehandlingen, ville det være mærkeligt, hvis ikke jeg svarede på den debat, der havde været.
Derfor har jeg brugt min taletid på at svare på debatten og de spørgsmål, der er blevet rejst.
Jeg havde da gerne set, at vi havde brugt tiden på at snakke om det mere fremadrettede end på at lave en gentagelse af store dele af førstebehandlingen, men så havde vi ramt ved siden af det, som er formålet med, at ministeren taler til sidst.
I forhold til den bekræftelse, som hr. Hans Kristian Skibby efterlyser, vil jeg sige, at jeg har givet den flere gange.
Jeg har flere gange sagt, at det her er et spørgsmål om, at vi laver en folkeafstemning, fordi der er en suverænitetsafgivelse.
Vi tilkendegiver så klart, hvor det er, vi vælger at bruge den suverænitetsafgivelse, og det er på Europol plus 22 retsakter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Jeg vil da gerne kvittere for udenrigsministerens tale.
Der kom ikke, som ministeren selv sagde, så meget nyt frem under debatten i dag, men jeg kan så også sige, at der kom heller ikke så meget nyt frem i ministerens tale.
Det lød jo også lidt som en grammofonplade.
Så her er der nok ikke nogen, der skylder hinanden noget.
Men jeg vil gerne spørge til ministerens kommentar om, at man fra regeringens side har oplevet det som nærmest spild af tid, og man nævnte også, at der har været meget vrøvl og falske påstande.
Så refererede ministeren til et helt appendiks af forskellige ministerbesvarelser, som er kommet fra ministeriet.
Det er selvfølgelig al ære værd, at vi får mange besvarelser på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men om så ministeren kom med en hel europapalle – for at blive i det europæiske – fyldt med nye ministerbesvarelser på alle mulige sjove spørgsmål, ville der jo aldrig blive ændret en tøddel ved grundpræmissen i det her lovforslag, og det er, at det ikke kun er de 22 retsakter, vi giver afkald på.
Det er alt det, der ligger uden for de 22 retsakter.
Vi prøver at få regeringen til at se, at det faktisk er helt galt for Danmark, fordi man på en lang række andre områder afgiver suverænitet til et simpelt flertal her i Folketinget, og det må ministeren erkende.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Nej, jeg betragter ikke Norge og Schweiz som svage led i forhold til kriminalitet, men jeg mener, at de har et handicap, i forbindelse med at de ikke er med i Europol.
Og jeg synes, vi skal stille vores politi så godt som muligt og give dem de bedste værktøjer.
Det er rigtigt, at på det her område går jeg ind for mere EU, og så er der andre områder, hvor jeg går ind for væsentlig mindre EU, og samlet set vil det nok være mindre, hvis det stod til mig.
Karina Adsbøl (DF), 2015-11-10:
Mener ordføreren, at Schweiz og Norge er et svagt led i forhold til kriminalitetsbekæmpelse?
Det er mærkværdigt at høre ordføreren på talerstolen i dag, i forhold til det, ordføreren siger, om at han ikke ønsker mere EU og også godt kan forstå, at nogen i hans bagland stemmer nej.
Nu har jeg lyttet til ordførerens tale og svar på spørgsmål, og jeg undrer mig over, ordføreren siger, at han ikke ønsker mere EU, for det er jo netop det, ordføreren får ved at afgive suverænitet på det her område.
Så vil jeg høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at når et stort flertal her i Folketinget har afgivet suverænitet, så er det sådan, at vi ikke kan tage området tilbage.
Vil ordføreren bekræfte det?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Og hvis der, som sagt, var tale om grundlovsbrud, tror jeg nok at der ville lyde et noget større ramaskrig, end der har gjort.
Det er der ikke tale om.
Der er tale om, at vi nu spørger danskerne om – rigtig nok – at afgive noget suverænitet, og det får de lov at stemme om.
Og derved så mener vi jo altså, at grundloven er overholdt, og det mener de fleste andre mennesker også.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Jeg vil bare spørge helt kort, om ordføreren overhovedet er bekendt med, at der er en dansk juridisk professor, der hedder Peter Pagh, og at Peter Pagh har udtalt sig om retsforbeholdet og har udtalt sig om, hvordan Lissabontraktatens protokol om Danmark stilling, artikel 8, gør, at vi kan bruge tilvalgsordningen i begrænset form efter et nej.
Er ordføreren overhovedet bekendt med det?
Eller er det noget, der optager ordføreren?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Jeg tror, at Kenneth Kristensen Berth står meget alene med fortolkningen af Detektor-udsendelsen.
Jeg må også sige, at hvis det virkelig er sådan, at der bliver begået grundlovsbrud her, som det nu bliver påstået af hr. Kenneth Kristensen Berth, så tror jeg, at det ville lykkes for Dansk Folkeparti i noget højere grad at sætte den dagsorden, fordi det så ville være en ganske alvorlig sag – men det er jo ikke tilfældet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Prøv nu at høre her: Vi kan jo sagtens vælge at tilslutte os en tilvalgsordning, men stadig væk opretholde den bestemmelse, der er i grundlovens § 20, om, at folket skal stemme, hvis der skal afgives suverænitet.
Hvorfor har regeringen så ikke valgt at tage det udgangspunkt og sige, at hvis vi skal afgive suverænitet i fremtiden, bliver det efter at have hørt befolkningen eller ved at finde et femsjettedelsflertal i Folketinget?
Kristian Jensen (V), 2015-11-10:
Fordi det er sådan, at jeg mener, at det område, det er rimeligt at afgive suverænitet på, er, hvorvidt vi skal deltage med en tilvalgsordning – det er det, vi stemmer om.
Så har vi politisk tilkendegivet fra Venstres side og fra andre partiers side, at hvis vi på et tidspunkt kom derhen, at vi skulle stemme om asyl- og indvandringspolitikken, ville vi politisk kræve, at det skulle ske efter en folkeafstemning.
Det er vores tilkendegivelse.
Der mener vi at der er noget særligt.
Men hvis nu reglerne om polititilhold i forhold til ægtefæller generelt set blev ændret, ville det med ordførerens forslag kræve en ny folkeafstemning.
Jeg mener, det er rimeligt, at Folketinget kan tage stilling til det.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Jeg er enig i, at hvis det nu var sådan en meget, meget stor beslutning, som fru Pernille Skipper nævner her, kunne man godt tage en folkeafstemning om det.
Men problemet er at tage et helt område og så sige, at inden for alt familieretligt skal selv den mindste ændring omfattes af en folkeafstemning.
Det synes vi ville være for besværligt, og der har vi altså den manøvredygtighed i Folketinget at vi kommer til at træffe de beslutninger.