Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Jeg tror også, han sagde, at man lige så godt kunne spørge, hvad der ville ske, hvis hr. Jens Vibjerg faldt ud fra Rundetaarn.
Det spørgsmål har vi undladt at stille som skriftligt spørgsmål, og derfor er det heller ikke besvaret af ministeren.
Men jeg vil tro, det ville gøre ondt.
Det, der er problemet i det her, er, at det simpelt hen kommer til at ramme nogle forkerte, som jo ikke kan gøre for, at vi har en stigende ledighed.
Det, der er interessant lige nu, er, at siden regeringen har foreslået de her ting, har beskæftigelsesministeren i forbindelse med finanslovforhandlingerne uden noget som helst grundlag sagt, at de gør det for at straffe Socialdemokratiet og fagbevægelsen mest muligt for, at de ikke ville være med til en forringelse af dagpengeperioden og dagpengenes størrelse.
Vi skulle åbenbart straffes, fordi irlænderne sagde nej til Lissabontraktaten.
Ellers, det ved vi jo alle sammen, skulle vi have stemt om et af de fire forbehold.
I den samme periode har der været en fordobling af ledigheden.
Hr. Jens Vibjerg sagde lige før, at det, det drejer sig om, er at få en hurtig afklaring af de her ting.
Han kunne lige så godt have sagt, at det, det drejer sig om, er hurtigst muligt at komme væk og løbe fra ansvaret, inden det bliver værre.
For det går kun én vej, og det er den gale vej.
Alene i april måned er der kommet 10.000 flere ledige, og det skal jeg dybt beklage.
Der kan vi jo kigge på, hvordan kommunerne har været i stand til at håndtere kontanthjælpsmodtagerne, som de har haft ansvaret for.
Der kom en rapport i sidste uge fra Statsrevisorerne, der udtrykte stærk kritik, ja, endda en sønderlemmende kritik af kommunernes måde at gøre det på.
Der var en meget blid afvisning fra regeringen, selv om man også der kunne læse, at de har hjemtaget refusionsmidler, hvilket ikke var i overensstemmelse med lovgivningen.
Men generelt er det på hele området sådan, at der er godt styr på a-kasserne, og derfor er det jo noget underligt noget, at dem, der klarer sig dårligt, skal have flere opgaver, og dem, der er gode til det, skal fratages opgaven.
Derfor er der også kun tilbage at sige, at det er et ideologisk projekt, der handler om, at man vil fratage fagforeningerne a-kasserne og sørge for, at de bliver lagt over til kommunerne.
Det er det endegyldige mål for Venstre i den her forbindelse, og derfor har vi heller ikke særlig stor sympati for det.
Det, der så også er interessant, er, at vismændene i går kom med en rapport.
Jeg har kun gået i skole i 8 år, og jeg har forstået på det, at dem, der har skrevet det her, har gået i skole i rigtig mange år, men det er da interessant, at fra første færd, hvor vi begyndte at diskutere det her, er det stort set de samme ting sagt med andre ord, men alligevel jævne danske ord.
F.eks. siger man, at der således er en stor risiko for, at en kommune, der på kort tid mister mange arbejdspladser, f.eks. hvis en stor lokal virksomhed lukker, må reducere udgifter på andre områder eller øge skatteprocenten.
Det er nøjagtigt, hvad jeg har sagt.
Frederikshavn Kommune har ingen interesse i at hjælpe nabokommunen Hjørrings folk i arbejde.
Det betyder, at vi får et mindre fleksibelt, mindre mobilt arbejdsmarked, og det har vi ikke brug for, tværtimod.
Så siger man også, at der jo ingen saglige begrundelser er for det.
Det er det, vi har efterlyst.
Det ville jo være svært for os at afvise det, hvis det var sådan, at den evaluering, der skulle komme i 2010, lå her, men nu skriver vi kun 2009.
Hastværk er lastværk.
Hvorfor kunne man ikke vente på, at den rapport lå der?
Var det, fordi man vidste, både fra Statsrevisorernes rapport og fra dagligdagen, hvis man bare følger lidt med i det, at resultaterne ude i kommunerne ikke er særlig gode?
Var det derfor, man havde så travlt med at komme igennem med det?
For hvis der kommer sådan en rapport, der siger, at det er tåbeligt at gøre det, så kan man jo selvfølgelig ikke stille sig op og argumentere for det ud fra et fagligt grundlag.
Men når der ingen er, så kan man jo påstå hvad som helst, som også hr. Jens Vibjerg gør.
Der mangler simpelt hen faglige begrundelser for det.
Man mangler simpelt hen at lave den her evaluering.
Hvorfor er det, at man lige pludselig kaster sig ud i noget, der er halsløs gerning, for at få noget, der er ringere end det, vi har?
Der er ingen garanti, der er ingen argumenter, ingen som helst, for, at det bliver bedre.
Vi skal jo huske på, at der især er to ting, der er interessante i det her.
Den ene er, at hvis vi også skal bevare vores velfærdssamfund, er det sådan, at de folk, der bliver ramt uforskyldt af ledighed, skal tilbage på arbejdsmarkedet hurtigst muligt med så god baggrundsviden og uddannelse med i bagagen som overhovedet muligt.
Den anden ting er, at det har vores arbejdsgivere også behov for.
Det kan de ikke nu, fordi hele systemet er skruet sådan sammen, at man kun får 18.500 kr. til at aktivere de her medarbejdere for.
Derfor er jeg sikker på, at det her ikke vil forbedre de lediges muligheder, rettigheder eller måske endda pligter.
Nej, det bliver på samme måde, som vi har set det med kontanthjælpsmodtagerne.
Det skal jeg stærkt beklage.
Nu har ministeren jo foreslået en sekspunktsmodel med nye krav til, hvordan socialrådgiverne skal håndtere kontanthjælpsmodtagerne, at kommunerne skal indberette osv. osv.
Vi ved, at sagsbehandlerne i dag på det her område er ved at drukne i administration.
De bruger hovedparten af deres tid på at administrere regler, som den borgerlige regering har trukket ned over hovedet på dem.
Det her betyder jo, at de ikke får tid til at tage sig af de nyledige og dem, der har været ledige i lang tid, og sørge for, at de bliver opkvalificeret og får mulighed for at komme hen til en ny arbejdsgiver, udføre en rolle i samfundet, begynde at tjene penge og begynde at betale skat.
Vi har jo lige pludselig set et skifte i økonomien, hvor vi går fra at have overskud til at have underskud.
Det står også klart og tydeligt heri, at det udelukkende skyldes manglende skatteindbetalinger, og at der er en stigende ledighed.
Hvis ikke man sørger for at få bragt orden i det, får vi underskud, og så er det de kommende generationer, der kommer til at betale regningen.
Derfor er det jo så rigtigt sagt, at her løber man fra ansvaret, smider regningen i børneværelset og på ældrecenteret, og så er det det.
Jeg synes, at kommunerne løser opgaverne rigtig, rigtig godt.
Jeg synes også, at det er dem, der skal gøre det der, hvor det drejer sig om borgernære områder.
For det er jo det, de er sat i verden for.
Det er for at løse opgaverne med skole, hjemmehjælp osv.
Men de har jo ingen indflydelse på, om Danfoss lukker en afdeling, eller om slagteriet i Sæby lukker.
En beslutning om at lukke et slagteri i Danmark bliver truffet på Danish Crowns hovedkontor i Randers.
Færdig med det.
Det kan ingen kommunalbestyrelse gøre noget ved.
Det, det drejer sig om her, er, at man vil få den opgave, og så skal man til at finde pengene, og så skal man spare andre steder.
Det tog lidt tid, fordi ministeren ikke ville svare på, hvordan det historisk ville have set ud for 2005, hvor vi fik nye kommuner.
Der ville vi have set en periode, hvor ledigheden gik ned.
Hvordan ville det så have virket?
Det ville have været et stærkt kort at spille i dag, at vi kunne se, at under den borgerlige regering, hvor ledigheden er gået ned, ville det have virket sådan.
Nu har vi en situation, hvor det går opad.
Det kan vi ikke få et svar på.
Men vi har fået det bedst tænkelige svar.
Det ligger så i svaret på spørgsmål 46.
Der siges det f.eks., at der er en lang række kommuner, der bliver tabere her.
Man har jo givet det løfte til borgmestrene, at her skal der simpelt hen kompenseres fuldt ud.
Det gør man kun for kommunerne under et.
I det område, jeg kommer fra – jeg kommer fra Frederikshavn Kommune, som har det svært nok i forvejen – kommer kommunen til at mangle 13,4 mio. kr.
Vi har jo ikke skruet tallene urealistisk højt op.
Vi har bare sagt 160.000 ledige.
Regeringen har selv sagt 145.000, vismændene 190.000 osv.
Jeg håber slet ikke, det kommer derop.
Jeg kan bare se, at der kommer en regning, hvis ledigheden stiger, og det bekræfter ministeren i det svar.
Aalborg Kommune kommer til at betale 11,4 mio. kr. og Hjørring Kommune 6,8 mio. kr.
Så har vi også spurgt til, hvordan det egentlig ser ud med de der overgangsordninger, og det har vi fået et godt overblik over nu.
Så har vi også fået at vide, at man ikke kan sige noget om, hvor store it-udgifterne bliver, men at man håber, at det kommer til at virke i 2010.
Det er det nærmeste, man er kommet det.