runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2010-11-05:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om en finanslov er 1-årig eller flerårig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Fru Line Barfod kender jo udmærket Dansk Folkepartis holdning til demokratiet.
Vi er faktisk varme tilhængere af demokrati, og derfor er vi selvfølgelig også tilhængere af den måde, hvorpå det praktiseres i Danmark.
Jeg tror faktisk, at hvis man kigger uden for landets grænser, opleves Danmark som værende et meget demokratisksindet land at leve i og også som et land, hvor der er styr på demokratiet.
Men det ændrer jo ikke ved vilkårene ved danske valg.
Her synes vi, at man også skal kigge på, hvem der skal have stemmeret ved danske valg.
Vi synes, det ville være helt legitimt at sige, at danske statsborgere har stemmeret ved danske valg, og at udenlandske statsborgere ikke har stemmeret ved danske valg.
Det synes vi ville være den bedste måde at praktisere det på, og det ville også give en større grad af forståelse for valgloven, frem for som det er nu, hvor den er meget indviklet, og hvor det er forskellige regler, der gør sig gældende, når det drejer sig om kommunale og regionale valg, og igen andre regler, når det drejer sig om folketingsvalg, og så helt tredje valgregler – kan vi nu se – når det drejer sig om valg til Europa-Parlamentet.
Så vi har styr på demokratiet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-05:
Så vidt jeg ved, laver man finanslov hvert år, så man skal ikke kigge længere ud end det, man lige gør.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Nu nævnte fru Meta Fuglsang jo selv dette med, at det kunne være dobbeltmoralsk.
Det kunne det jo også godt være, hvis man stemmer nej til det her og så samtidig ikke vil tilbagerulle den her økonomiske prioritering efter et eventuelt valg, hvor det netop kunne ske, at SF får afgørende indflydelse på et nyt regeringsgrundlag.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren rent konkret: Nu stemmer man jo tilsyneladende nej til det her forslag omkring dansk økonomi og stabiliteten i genopretningsplanen, men hvis vi nu får en ny regering efter næste valg, vil SF så tilbagerulle den her prioritering?
Ja eller nej.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-05:
Den socialdemokratiske ordfører har redegjort for vores holdning til det her og har sagt, at vi ikke ønsker, at der sker den her nedskæring.
Og der er S og SF enige; det er et fælles udspil, vi har lavet, og vi står sammen om at skabe en bedre udvikling, end den nuværende regering tilsyneladende er i stand til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Jeg vil bare gerne høre rent konkret: Ja eller nej.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-05:
Jamen vi ønsker ikke, at der sker de her nedskæringer.
Vi ønsker, at der skal bruges det samme på uddannelse og forskning, som der bliver nu, og vi ønsker også, at det uddannelses-, forsknings- og udviklingsmæssige arbejde, der er, sker i samarbejde med kommuner og regioner, og at de har indflydelse på det.
Vi ønsker ikke en fuldstændig centraliseret styring af, hvad kommunerne gør, og hvad der skal være af efteruddannelse.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-05:
Da den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, desværre ikke kan være her, har jeg lovet at afgive en begrundelse for vores holdning til lovforslaget.
Lovforslaget er en del af genopretningspakken, hvor regeringen sørger for, at der kommer styr på de offentlige udgifter.
Takket være en fornuftig økonomisk politik og de skattelettelser, som regeringen har gennemført for at skabe vækst, har Danmark et mindre statsunderskud end næsten alle andre lande.
Danmark er jo desværre også ramt af finanskrisen og har et betydeligt underskud på statsbudgettet.
Det udgør et væsentligt element i genopretningspakken, som er afgørende for dansk økonomi.
Derfor støtter De Konservative forslaget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-05:
I Det Radikale Venstre lægger vi stor vægt på uddannelse og forskning, fordi vi tror på, at det er det, vi skal leve af i fremtiden, og det kan ikke nytte, at vi sparer så meget, at vi ikke har noget at leve af i fremtiden.
Momsfondet har sikret vigtige kommunale opgaver, som andre ordførere har været inde på, og vi ved alle, hvor pressede kommunerne er økonomisk på grund af den her regerings nedskæringspolitik.
Det Radikale Venstre ønsker ikke at medvirke til nedskæringer på uddannelse og forskning, og vi er derfor imod forslaget.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
I Enhedslisten er vi klart modstandere af, at man skærer ned på uddannelses- og forskningsområdet.
Vi mener, at uddannelse og forskning er noget af det, der er allermest behov for, når vi står i den situation, vi står i, så vi får sikret, både at vores unge får en uddannelse, og at man løbende livet igennem modtager efteruddannelse.
Vi har behov for, at der løbende sker forskning i, hvordan vi gør tingene bedst muligt inden for hele vores store offentlige sektor.
Derfor forstår vi simpelt hen ikke, at man med det her vil gå ind og skære ned på de midler, der er afsat til det, for det er jo det, man gør, og selv om man tilbagefører nogle af midlerne, er der jo lagt op til, at næsten halvdelen af det, der hidtil årligt er blevet brugt, fremover skal gå ned i statskassen.
Vi synes altså, at det er fuldstændig tåbeligt at skære ned på uddannelses- og forskningsområdet, for at de rigeste i dette land kan blive ved med at få skattelettelser.
Vi synes langt hellere, man skulle gå ud og sige, at det ikke kun er dem, der har brug for uddannelse, og at det ikke kun er børnefamilierne og de arbejdsløse, der skal betale; vi synes faktisk, at de 10 pct. rigeste i dette land også burde være med til at betale for det store hul, der er kommet i statskassen, på grund af de skattelettelser, de har fået igennem flere år.
Vi synes ikke, at det er urimeligt at forlange, at de 10 pct. rigeste skal betale det samme i skat næste år, som de betalte sidste år.
Det er altså ikke at flå nogen at sige, at de skal betale det samme i skat, som de betalte sidste år.
Det ville give os de 7,3 mia. kr. mere i statskassen, som ville gøre, at vi kunne undgå nedskæringer på velfærdsområdet, og at vi kunne undgå den her nedskæring.
Det synes vi er den måde, man burde gå frem på.
Der er ingen naturlov, som hr. Hans Kristian Skibby påstår der er, som siger, at man skal skære på uddannelses- og forskningsområdet.
Det er et klart politisk valg om, hvor man skal skære ned.
Vi har jo tydeligt set med genopretningsplanen, at der, hvor Dansk Folkeparti og regeringen mener der skal skæres, er på områder, som vedrører børnefamilierne, de arbejdsløse og dem, som har det svært i forvejen, og så nu også på uddannelses- og forskningsområdet, altså det, der ville kunne gøre, at vi kunne få det bedre fremover.
Det vil vi ikke være med til.
Vi står faktisk i en situation, hvor vi for første gang i nyere tid kommer til at stå med en ny generation, der kan se frem til at få dårligere forhold end deres forældre; der kan se frem til at blive dårligere uddannet, få en ringere levestandard og kunne regne med at leve i kortere tid end deres forældres generation.
Vi mener, det er den helt, helt forkerte udvikling, og derfor er det absolut ikke uddannelses- og forskningsområdet, man skal skære ned på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Jamen det er jo ikke første gang, vi diskuterer økonomi her i Folketingssalen, vil jeg sige til fru Line Barfod, og det er somme tider, man kan få indtrykket af, at vi ikke er på den samme planet, for hvis man kigger på de danske statsfinanser, så budgetterer vi jo med et underskud på over 80 mia. kr., så vidt jeg husker de sidste nye tal.
Anerkender Enhedslisten ikke, at når man har så store underskud, så er man nødt til at anvise nogle besparelser for at få balance i regnskabet, for hvis man bare år efter år lader underskuddene vokse og lader renteudgifterne eksplodere osv. osv., lever over evne, kan man sige, så kommer vi jo dertil, hvor det kommer til at gøre rigtig, rigtig ondt, ligesom det gør i Storbritannien, hvor de skal spare 19 pct. på alle statslige budgetter og alle driftskonti osv., fordi riget fattes penge, og de har levet over evne i alt for mange år?
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Vi er fuldstændig enige i, at man ikke skal leve over evne.
Det har vi advaret om i årevis og foreslået at man holdt op med.
Vi har gang på gang fremlagt forslag til finanslov, også i år, og også fremlagt forslag til genopretning og til, hvad man kunne gøre i stedet for det, som regeringen og Dansk Folkeparti kommer med, hvor vi går ind og siger, at der ikke skal være underskud på statsbudgettet.
Vi mener, det er afgørende, at vi har styr på økonomien.
Vi mener bare, at pengene skal tages et andet sted.
Dansk Folkeparti og regeringen mener, at pengene skal tages fra dem, der har mindst, at det er de arbejdsløse og børnefamilierne, der skal betale, at det er dem, der har mest brug for uddannelse, der skal betale.
Vi mener, det er de rigeste, der bliver nødt til at undvære den store forbrugsstigning, de ellers kunne se frem til med de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har lovet dem til næste år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Men altså, jeg synes, at den her diskussion illustrerer ganske fortrinligt, hvad det er, vi kan se frem til, hvis vi får en socialdemokratisk ledet regering her i landet, som bliver afhængig af Enhedslistens fire, fem, seks mandater.
Et andet forslag, som Enhedslisten er kommet med uden at kunne finde en konkret finansiering, kom jo netop i forbindelse med den her recession, altså tilbagegang i dansk økonomi, hvor man kunne se et stigende antal tvangsauktioner i Danmark.
Der kom jo et forslag fra Enhedslisten om at opkøbe alle danske ejendomme på tvangsauktion og så lade borgerne bo i deres huse, uanset om det var en bankmand på Strandvejen i Hellerup, der var gået fallit, eller om det var en fattig landmand ovre fra Løkken-Vrå-området.
Det var et forslag fra Enhedslisten, som ville koste et utal af milliarder.
Jamen det ville det da!
Man kan da ikke købe en ejendom på tvangsauktion uden at betale.
Altså, hvis man køber en ejendom på tvangsauktion, skal man også betale det, den bliver budt op til af dem, der har penge til gode i den pågældende ejendom.
Enhedslisten foreslog altså i forbindelse med krisehåndteringen, at man skulle købe alle danske ejendomme på tvangsauktion.
Jeg siger velbekomme, for der er ikke balance i økonomien.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Det er jo et spørgsmål om, hvad man vil spare på.
Vi fremlægger forslag, hvor man tager fra de 10 pct. rigeste, og vi siger, at vi mener, at de 10 pct. rigeste godt kan holde til at betale det samme i skat næste år, som de betalte sidste år.
Det er konkrete penge, det er ikke fugle på taget eller noget, som man skal vente og se effekterne af.
Det er helt konkret.
Det, Dansk Folkeparti gør i stedet for, er, at de her skærer ned på uddannelse og forskning.
Lige inden sommeren så vi, at man skar ned på dagpengene, uden at man så ville stå ved, hvad det egentlig var, man gjorde.
Det fremgik af forslaget, at man kunne regne med, at der ville komme 1,5 mia. kr. i øgede udgifter til kontanthjælp.
Det var altså en lang række mennesker, som ville ryge ud i en stor social nedtur.
Det ville regeringen og Dansk Folkeparti ikke stå ved.
Man påstod, at sådan ville det slet ikke gå, men det er jo netop en politik, som man ikke aner hvad konsekvenserne er af.
Så hvis der er nogen, der ikke vil være med til at gøre det, der er nødvendigt, nemlig at sige, at de rigeste i dette samfund godt kan betale noget mere i skat, ligesom de gjorde sidste år, så er det altså Dansk Folkeparti.
Sophie Løhde (V), 2010-11-05:
Så må vi også antage, at det, som ordføreren læste op i sin tale, vil man trække tilbage og dermed beklage, at man både sidder og brokker sig over, at der ikke er sat nogen bestemte tal af på en finanslov for 2012, 2013, 2014 og 2015, som ikke eksisterer, og rent faktisk anerkender, at de forskningsinstitutioner, som ordføreren selv fremhævede var vigtige, netop får videreført deres bevilling på finansloven for 2011 svarende til det beløb, de får i dag.
Og dermed synes jeg også, at ordførerens kritik er en anelse hul med hensyn til at nævne, at så er der kun taget stilling til 1 år.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-05:
Det er selvfølgelig rigtigt, at som Venstres ordfører fremlægger det, er det flerårigt, det er der ikke nogen tvivl om.
Men vi kan jo se på den måde, tingene bliver bearbejdet på med den regering, vi har nu, at der kan man kun regne med 1 år ad gangen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Som det tidligere er blevet nævnt i forbindelse med behandlingen af det her lovforslags første behandling, er det jo en del af udmøntningen af aftalen om genopretning af dansk økonomi – en aftale, som blev indgået i maj måned mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det betyder selvfølgelig og ikke overraskende også, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Det er jo sådan, at vi med det her forslag forventer at tilvejebringe et provenu til statskassen på 237 mio. kr. i 2011, og vi forventer også, at der efterfølgende år vil være en mindre udgift på det her område på 56 mio. kr., i og med at man jo stopper indbetalingerne til Momsfondet, som så bliver annulleret og nedlagt.
De 180 mio. kr. heraf overføres så til statskassen umiddelbart efter lovens ikrafttrædelse.
Det er selvfølgelig for at tilvejebringe nogle af de penge, der skal til for at sikre den økonomiske stabilitet, som er pinedød nødvendig for dansk økonomi.
Derfor har Dansk Folkeparti jo støttet og indgået i de her forhandlinger om aftalen om genopretning af dansk økonomi tilbage i maj måned 2010, fordi det selvfølgelig er vigtigt, at vi har styr på landets finanser, og at vi også tager ejerskab til og også har en del af ansvaret for, at den tilstrækkelige økonomi er til rådighed.
Det betyder også, at det, når man laver besparelser, også er besparelser.
Man kan lige så godt kalde en skovl for en skovl.
Det er en besparelse, og det er nogle penge, som ikke mere er til rådighed, og som blev fjernet på statens finanser på det her punkt.
Så er det rigtigt, at der er en diskussion om fremtidige finanslove, og om der vil være penge til at sikre, eller om der ikke vil være penge.
Vi har KREVI, vi har Center for Offentlig Kompetenceudvikling og forvaltningshøjskoler osv. osv.
Der skal selvfølgelig også stadig væk forskes i de ting, som de sidder og behandler i Danmark, med kommunalpolitiske briller.
Men lovforslaget, som det ligger her, støtter vi, og det er en del af den genopretningsplan, som vi er en del af.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-05:
Nu tror jeg, at de fleste af os ved, at kommuner – og regioner for den sags skyld – er noget pressede på det, man skal levere, den service, man skal levere, og den gode økonomi, man skal levere, og den effektivisering, som der hele tiden forventes af dem.
Derfor er det jo lidt overraskende at høre et forsvar for et forslag, hvor kommunerne faktisk mister nogle muligheder for at efteruddanne og forske i netop præcis de ting, som skal gøre, at kommunerne bliver bedre.
Derfor kan det godt virke lidt selvmodsigende, at man stiller nogle krav til kommunerne og forventer, at de har ansvaret for det, og alligevel skal de også fratages nogle af de muligheder, de har for så faktisk at forberede sig på den opgave, de er blevet pålagt.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det her er en relevant besparelse, om det er den bedst mulige besparelse, om der ikke var nogle andre steder, vi kunne finde pengene, hvor man kunne sige, at der hentes de fra noget passivt i stedet for her at hente dem fra noget, som faktisk måske er en investering i en bedre økonomi fremover.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Man kan altid diskutere, hvor man nemmest og bedst finder de penge, der skal til for at finde balance i statens finanser.
Det er ikke nogen nem løsning, for det er jo selvfølgelig også nogle steder, hvor man går ind og peger nogle ting ud, som man måske er lidt ked af ryger ud af den statslige finansiering.
Det her er rent konkret fagpolitik.
Det er penge, der skal findes.
Det er kroner i hånden, der skal til, for at statens finanser hænger sammen, og så nytter det ikke noget, at man kigger på fuglene på taget.
Så på den måde kan jeg ikke rigtig se, at det har nogen relevans for det her.
Fru Meta Fuglsang er jo ny her i Folketinget, men vi har jo tidligere behandlet forslag fra SF, hvor man finansierede en masse investeringer på skoleområdet ved at nedlægge det danske hjemmeværn.
Man ville nedlægge det danske hjemmeværn og spare 500 mio. kr. fra SF's side.
Nu er SF med i forliget, som sikrer hjemmeværnet.
Så hurtigt kan tingene bevæge sig i dansk politik.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-05:
Vi kan godt diskutere, hvad man så skal eller ikke skal spare på, men er ordføreren ikke enig med mig i, at når man sparer på kommunernes mulighed for at forske, efteruddanne, foretage udviklingsarbejde, så er man også med til at spænde ben for deres muligheder for rent faktisk at leve op til de krav, som bliver stillet ikke mindst fra regeringen og Dansk Folkeparti, når det handler om effektivisering, og at det på længere sigt faktisk kan være en besparelse, som kan være rigtig dyr?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Nu spurgte ordføreren, om det var en fornuftig besparelse.
Det er i hvert tilfælde en nødvendig besparelse, for det var altså en båndlagt opgave, at man skulle finde de penge, som sikrer balancen i dansk økonomi.
Så nytter det jo ikke noget at tro, man kan finde pengene uden at finde dem.
Man er nødt til at tage dem nogle steder for at finde de penge, for at anvise den finansiering, der skal til for at sikre den balance i vores samfundsøkonomi og nationaløkonomi, og det får man altså ikke bare ved at kigge på fuglene på taget.
Man er nødt til at gå ind og kigge på, hvor man finder de her penge.
Så kan man diskutere, hvor fornuftigt det er, eller hvor ufornuftigt, men det var nødvendigt, og det er nødvendigt, at vi får balance i de statslige økonomier.
Så vil jeg også gerne sige, at det jo trods alt ikke er sådan, at vi gør kommuner og regioner til ulande med det her forslag.
Line Barfod (EL), 2010-11-05:
Jeg er helt enig i, at man er nødt til at få lukket det hul i statskassen, som regeringen og Dansk Folkeparti har skabt med deres mange skattelettelser.
Men spørgsmålet er jo, hvordan man lukker det.
Det er ikke en naturlov, at det er uddannelse og forskning, man skal skære ned på.
Tværtimod er vi mange, der mener, at det gør, at hullet bliver endnu større i fremtiden, hvis man bliver ved med at skære ned på uddannelse og forskning, for så mangler vi den viden og de uddannede mennesker, vi skal bruge fremover.
Men man kunne jo politisk f.eks. vælge at sige, at de 10 pct. rigeste i dette land skal betale det samme i skat næste år, som de betalte sidste år.
Så ville man have 7,3 mia. kr. mere, og så ville man hverken behøve at skære ned her konkret eller foretage de mange nedskæringer, der sker ude i kommunerne i øjeblikket.
Men kan hr. Hans Kristian Skibby ikke forklare, hvorfor han mener, det er fornuftigt at skære ned på uddannelse og forskning, hvilket kommer til at give større huller i fremtiden?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-05:
Men det er altså sådan, at når man er med i et flertal, er det, fordi man skal opnå nogle resultater, og man er nødt til at have forståelse for, at det er samfundsøkonomien, der er det bærende element i det danske samfund.
Så nytter det ikke noget, at man bare begynder at kigge på fuglene på taget, som jeg sagde før, og begynder at finde luftige investeringsmetoder.
Det var så en udgift på 65 mia. kr. om året, jævnfør beregningerne fra Beskæftigelsesministeriet.
Altså, vi er nødt til at forholde os til den konkrete verden, og så nytter det ikke noget, at man kommer med alle mulige gode måder at finde penge på, her 7,3 mia. kr.
Enhedslisten er kommet med så mange vidtløftige forslag her i Folketingssalen, som har kostet så mange milliarder.
Vi andre prøver så på at anerkende, at vi skal have balance i vores statsfinanser, og det får man altså ikke ved at opfinde endnu dyrere løsninger.
Det gør man ved at gå ind og kigge på, hvordan vi finder de penge, der skal til, på den blideste måde og på den måde, som koster mindst i forhold til det, som vi ellers ikke ville have givet afkald på.
Så den besparelse, vi taler om her, er en nødvendig besparelse.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-09:
Jeg synes, man må kvittere for, at Enhedslisten er i stand til at læse ud af det her lovforslag, at det skal bruges til at rekruttere børn til Taleban.
Jeg synes, det er et udmærket udtryk for den propagandavirksomhed, som Enhedslisten en gang imellem udøver.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-09:
I Socialdemokratiet er vi meget opmærksomme på, at der blandt dem, der søger ophold i Danmark udefra, er en særlig udsat gruppe af mindreårige.
Det, at der findes uledsagede mindreårige asylansøgere, er på alle måder tragisk, ikke bare for de mindreårige, der har mistet alt, familie, venner, og som ender i et andet land ved tilfældigheder, men også for de børn, der udsættes for en helt urimelig behandling, når de sendes til den anden side af kloden af deres forældre for at opnå asyl, så deres familier også kan opnå ophold i Europa eller børnene på lang afstand kan forsørge familien.
Børnene har ikke bedt om den skæbne, hverken at miste alt eller at blive sendt væk fra familie og venner til et sted, hvor de ikke kender sproget og ikke kender nogen.
Derfor er vi enige i, at der skal gøres noget ved problemet med uledsagede mindreårige asylansøgere, og vi ser frem til behandlingen af L 37, hvis intentioner vi ser positivt på.
Men for os er det vigtigt, at mindreårige, der sendes tilbage til deres oprindelsesland, får en god behandling.
Når mindreårige skal sendes tilbage til Afghanistan, som det her jo reelt handler om, til modtageog omsorgscentre, skal centrene være af høj kvalitet.
Vi kan ikke leve med et billede af, at den danske stat skulle drive centre, der minder om børnehjem, i fattige tredjeverdenslande.
Det har vi ingen grund til at tro at regeringen ønsker, men det er vigtigt, at centrene har den rette kvalitet, og at der er den rette kontrol med centrene.
I ministerens brev til FN's flygtningehøjkommissær garanterer hun, at Danmark vil beskytte de uledsagede mindreårige og deres rettigheder, og at UNHCR’s liste over tiltag vil blive overholdt.
Det vil Socialdemokratiet holde ministeren fast på.
Det er også vigtigt for os, at de børn og unge, der lever i Danmark, og hvis opholdstilladelse vil løbe ud, når de er 18 år, får en behandling og et uddannelsestilbud, der bringer dem frem i livet, så opholdet i Danmark ikke frarøver dem flere år af deres liv.
Vi er også fuldt opmærksomme på lovforslagets ordlyd om uledsagede unges mulighed for at få permanent ophold i Danmark, når vilkår taler herfor, f.eks. at de er kommet hertil i en meget ung alder, at de har større tilknytning til Danmark end til deres oprindelsesland, når særlige familiemæssige forhold taler for det osv.
Samtidig er det vigtigt for os, at Folketinget får mulighed for at kunne følge de foreslåede initiativer i lovgivningen tæt.
Derfor mener vi, at der er brug for, at loven evalueres, eksempelvis efter 2 år.
Karsten Lauritzen (V), 2010-11-09:
Der er mulighed for at stille udvalgsspørgsmål og specificere, hvad de andre nordiske landes erfaringer er.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sikre, at børnekonventionen, som vi jo anerkender, har skrevet under på, accepteret og implementeret i dansk lovgivning, bliver overholdt, også i forhold til hjemsendelsen af de her unge.
Grundlaget for, at vi laver de her lovændringer, er bl.a. nogle erfaringer fra de andre nordiske lande.
Jeg bliver nødt til at sige, at det altså gør et stort indtryk på mig at se en undersøgelse fra Norge i 2008, et forskningsprojekt, hvor man har spurgt 149 unge, som har fået opholdsgrundlag i Norge, fordi de har sagt, at de var uledsagede, og at halvdelen af dem i 2008 siger – anonymt selvfølgelig – at de er i jævnlig kontakt med deres familiemedlemmer.
Det sender jo et signal om, at der er noget snyd og svindel, når nogle har fået opholdsgrundlag, fordi de var mindreårige, og fordi de ikke havde nogen familiemedlemmer eller påstod, at de ikke havde det, og så efterfølgende – anonymt godt nok – kan sige, at de så alligevel har været i jævnlig kontakt med dem.