Louise Schack Elholm (V), 2012-11-28:
Tak, fordi jeg må komme op igen.
Jeg havde ikke bemærket, at vi skulle behandle lovforslagene sammen, og jeg må altså indrømme, at det også undrer mig, for jeg synes ikke, de hænger sammen.
Jo, de er en del af den samme finanslovaftale, men de omhandler meget forskellige ting.
I den første del af lovforslaget indføres en ret til tilskud til personer, der modtager kontanthjælp eller lignende, til dækning af udgifter til alle former for forebyggende og behandlende tandpleje.
Det kan lyde, som om disse er på vej mod fattigdommens afgrund, men lad mig præcisere: Der er tale om folk på kontanthjælp og andre ydelser, der ligger i den størrelsesorden.
Det betyder med andre ord, at det er personer, vi kender som dovne Robert, som vi nu skal give gratis tandpleje.
Det er altså alle på kontanthjælp, der kan modtage ydelsen.
Det vil samlet set koste 180 mio. kr. i offentlige udgifter – penge, der ser ud til at komme fra de skattestigninger, som er i finansloven.
Det vil altså gøre det dyrere at være dansker, det vil forringe vores konkurrenceevne, og det vil betyde, at endnu flere arbejdspladser forlader Danmark.
Vi har verdens højeste skatter, og vi skal ikke gøre verdens højeste skatteniveau højere.
Og vi skal ikke gøre verdens dyreste offentlige sektor endnu dyrere.
Forslaget kan virke sympatisk, men tiden er ikke til sådanne manøvrer.
Tiden er ikke inde til, at vi giver gaver til personer på overførselsindkomster.
Derimod er tiden inde til at hjælpe disse personer til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Derved vil de selv have muligheden for at tage ansvaret for deres egen tandpleje.
Den anden del af lovforslaget handler om, at kommunerne får øget mulighed for at yde økonomisk støtte til personer, der er udsætningstruede på grund af huslejerestancer.
I Venstre er vi meget optaget af at hjælpe personer med at undgå at blive udsat af deres bolig.
Det var under VK-regeringen, at vi satte fokus på udsættelser.
Vi bad SFI om at undersøge, hvorfor lejere blev sat ud af deres bolig, og derefter lavede vi en bred satsaftale, som fulgte op på resultaterne af undersøgelsen.
Da antallet af udsættelser fortsatte med at stige, bad vi SFI om at lave en ny undersøgelse af, hvorfor lejere bliver sat ud af deres bolig.
Derfor undrer det mig, at man kort tid før præsentationen af den nye SFI-undersøgelse kommer med nye forslag.
Man må sige, at der er forskel på VK-regeringens arbejdsmetoder, hvor man undersøger problemerne, indhenter sagkyndige anbefalinger udefra og laver en bred aftale om tiltagene, og den røde regerings arbejdsmetode, som er at få lavet en aftale lige før fremlæggelsen af undersøgelsens resultater.
Man kommer så med et lille ikkegennemarbejdet tiltag, som ikke er underbygget af en undersøgelse, og som udelukkende er lavet med det parlamentariske grundlag.
At dette tiltag kommer nu, undrer mig endnu mere, da regeringens ministre tidligere har udtalt, at der ville komme tiltag på området, efter at SFI's undersøgelse var blevet offentliggjort.
I den brede aftale til imødegåelse af udsætning af lejere fik kommunerne en række redskaber til bedre at hjælpe lejerne.
Inden vi giver kommunerne flere redskaber, er det relevant at vide, om kommunerne overhovedet gør brug af de redskaber, de har; om de overhovedet er klar over, at de har dem; om de ved, at de har en forpligtelse over for deres borgere.
Det skal vi vide, før vi giver dem flere redskaber.
Venstre havde forventet, at regeringen ville komme med et større udspil om at undgå, at lejere blev sat ud, når den nye SFI-undersøgelse ville ligge klar.
Vi havde forventet, at den røde regering ville have fortsat VK-regeringens tradition for brede aftaler på dette område.
Dette lovforslag indeholder skattestigninger, forringet konkurrenceevne og et udspil til imødegåelse af udsættelse af lejere, før SFI's store rapport om udsættelser er kommet, ja, dagen før.