runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Efter ganske lange debatter her i Folketinget, hvor retorikken jo er helt oppe at ringe – det er ord som tvangsudskrivning og at tyvstjæle lejernes midler osv. – vil jeg stille og roligt sige til Socialdemokraterne, at jeg stadig savner en enkel forklaring på, hvordan noget kan se så frygteligt ud her i år 2006, når det tidligere har været helt o.k. også at bruge Landsbyggefondens midler på nybyggeri.
Hvordan kan det være, at det, når vi her i 2006 laver en aftale, der er så meget bedre end den, Socialdemokraterne selv var med til at lave i 2002, er så helt fuldstændig forkasteligt, sådan som man jo får indtryk af, når man hører hr. Carsten Hansen i den her sag?
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
For det første viser den rapport fra det udvalg, som De Radikale fik nedsat sammen med regeringspartierne, at der er et enormt behov for renovering, at der er et enormt behov for en øget ghettoindsats, og at der er et enormt behov for, at vi får sat huslejerne ned i den almene sektor.
Kl. 9.15
Der var jo lavet en aftale, som vi var gået ud af, og som vi så gik ind i igen for at skaffe 400 mio. kr. mere.
Men det var for dyrt et køb.
Regeringens egne prognoser viste, at der ville blive taget 2,2 mia. kr. fra Landsbyggefonden.
Vi endte med 5,2 mia. kr.
Det sagde vi ikke ville gentage sig.
Det sagde vi dengang, og det har vi holdt fast i.
Men vi gjorde det, fordi vi da syntes, at vi kunne skaffe nogle flere penge til renovering i en aftale, der i øvrigt var lavet, og som var en skidt aftale.
Men nu er vi nødt til at sige: Nok er nok.
Vi har aldrig gjort det i vores egen regeringstid og i øvrigt heller ikke sammen med De Radikale.
Det forstår vi ikke.
Charlotte Fischer (RV), 2006-12-15:
Da vi sad i regering sammen i SR-tiden, var vi fælles om at oprette det, der hedder Nybyggerifonden.
Hvis man i øvrigt synes, at det er at tyvstjæle at bruge Landsbyggefondens midler til nybyggeri, så virker det meget mærkeligt at oprette en nybyggerifond, som jo altså eksisterer i bedste velgående og venter på penge.
Så vil jeg bare spørge hr. Carsten Hansen: Er det ikke sandt, at den her aftale i 2006 giver langt flere penge til renovering end det, Socialdemokraterne selv var med til i 2002?
Den ydelsesprocent, Landsbyggefonden bidrager med til nybyggeri, er faldet dramatisk siden 2002.
I 2002 lå den faktisk på 71 pct., og det, vi har været med til, er at bringe den ned til 25 pct.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
For det første er det sådan, at man ikke kan vide, om det bliver 1,6 mia. kr.
Vi fik også et stykke papir i hånden i 2002, der sagde, at det blev 2,2 mia. kr.
Det blev 5,2 mia. kr.
Så det er der ingen sikkerhed for.
Det kan risikere at blive endnu flere penge.
Jeg har godt set i forligsteksten, at man skal mødes, hvis beløbet begynder at stige, men det er jo kommunerne, der bestemmer det her.
Og der bliver jo ikke én ekstra almen bolig ud af det her, ikke én.
Det eneste er, at man bare stopper huller for regeringen på det her grundlag.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad De Radikale laver i det selskab.
Hvis man vil uligheden til livs, så kunne man jo sikre, at pengene fra de borgere, som har de laveste indkomster, i hvert fald blev i den almene sektor.
Nu har man taget 10 mia. kr., og man har tømt Landsbyggefonden til 2025.
Der er ikke en bøjet femøre i Landsbyggefonden.
Det er 22.000 kr. pr. lejer.
Alene i min hjemby, Odense, er det næsten 0,5 mia. kr., man har taget fra borgerne, og sådan kunne man tage eksempler fra Randers, sådan kunne man tage eksempler fra Helsingør, man kunne tage eksempler fra hele landet.
Det er da ganske urimeligt.
Så jeg anerkender ikke, at det kun er 1,6 mia. kr.
Det andet er, at når vi lavede en nybyggerifond i sin tid, var det for boliger fra 2030 og fremefter, det var ikke for den eksisterende boligmasse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-12-15:
Hr. Carsten Hansen fortsætter jo stilen fra betænkningsbidraget i sin ordførertale med at prøve at løbe væk fra Socialdemokratiets egen politik.
I stedet for at komme med sådan en masse snak vil jeg stille et kort og kontant spørgsmål til hr. Carsten Hansen: Er det ikke sandt, at Socialdemokratiet i 2001 lige før valget fremsatte forslag om aktivering af Landsbyggefondens midler?
Det var faktisk et lovforslag, der hed L 48, og som direkte overførte midler til dækning af den statslige ydelsesstøtte fra Landsbyggefonden?
Ja eller nej vil jeg bede hr. Carsten Hansen svare.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Jeg vil sige til hr. Morten Homann, at det er korrekt, at lejerne har indbetalt penge til dispositionsfonden og til Landsbyggefonden, fuldstændig korrekt.
Men det er jo også sådan, at staten gennemsnitligt har betalt ca. 38 pct. til byggeriet via ydelsesstøtten, der jo har været med til at finansiere byggeriet.
Så når de lån her bliver amortiseret, har det jo hele tiden været meningen siden 1967, at en del skal anvendes til bl.a. nybyggeri og til at låne ud.
Det har været en klar aftale hele tiden, så vi stjæler ikke lejernes penge.
Men det er korrekt, at lejerne har indbetalt til dispositionsfonden og Landsbyggefonden.
Det er korrekt.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Hr. Michael Aastrup Jensen ved jo lige så godt som mig, at vi aldrig siden tilbage til engang, jeg tror det var i 1978, har brugt ydelsesstøttemidler og taget penge fra den almene sektor til at opføre nye boliger for.
Så derfor er det hvis og hvis og hvis, og så var jeg lige ved at sige noget grimt, men det handler jo i virkeligheden om, at man skal dømmes på sine gerninger.
Og hvad er det, den Venstreledede regering har gjort sammen med Dansk Folkeparti?
Jeg kan ikke forstå, at man så ikke vedkender sig, at ulighed skaber dynamik.
Venstre har på sit landsmøde vedtaget, at lejerne i den almene sektor ikke engang må få gavn af de samme låneformer, som private ejere må.
Jeg forstår ikke, at man så ikke siger: Det er den politik, vi fører; ulighed skaber dynamik; vi vil uligheden; de, som har pengene, de, som er boligejere, skal have flere, og de, som er lejere, skal der tages fra.
Så svaret til hr. Michael Aastrup Jensen er: Nej, jeg vil ikke vedkende mig, at vi har taget af Landsbyggefondens ydelsesstøtte.
Men det har Venstre gjort i et voldsomt omfang.
Det er jo det, der er humlen.
Det andet er, at jeg ikke forstår, at Venstre siger: Lejerne i den almene sektor må ikke bruge de samme låneformer som private lejere og ejere.
Hvorfor ikke det?
Det er helt ude i skoven, det er uligheden, der driver Venstre, og ikke andet.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Jeg synes jo, det er helt fantastisk at høre, at man aldrig har taget af Landsbyggefonden.
Altså, da man var med til 2002-aftalen, tog man til nybyggeri 5.733 mio. kr., til renovering tog man 3.679 mio. kr. og til ghettoindsats 75 mio. kr.
Alt i alt var hr. Carsten Hansens parti med til at tage 9.487 mio. kr., så mon ikke det siger sig selv, at man har været med til at tage?
Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen: Man har 4 mia. kr. til huslejenedsættelser.
De højeste huslejer skal nedsættes med 25 pct., andre skal også have noget, og så er der en del, der ikke skal have noget, men i gennemsnit – skriver man i betænkningsbidraget – er det 10 pct.
Det vil vare 2 år, og det fik hr. Carsten Hansen også at vide, dengang han deltog i forhandlingerne i 2005.
Så er det mit spørgsmål lyder: Hvad vil hr. Carsten Hansen gøre ved lejerne derefter?
Skal de blot sættes op i husleje?
Hvad vil han gøre?
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
I modsætning til Dansk Folkeparti vil vi godt bruge nogle af de mange penge, som ender med at komme i Landsbyggefonden – der er jo ingen penge nu – til at sætte huslejen ned de steder, hvor den er dyrest i den almene sektor.
Det har i øvrigt også noget at gøre med ghettobekæmpelse.
Der har vi sagt hele vejen igennem, at vi godt vil bruge pengene til ghettobekæmpelse, at vi gerne vil bruge pengene til at nedsætte huslejerne for, og at vi gerne vil sikre, at der bliver bygget billigere boliger.
Selvfølgelig skal sådan en ordning fortsætte, sådan er det jo.
Vi kan jo ikke forlange, at man skal forstå alt, hvad vi har skrevet, men at man bare satte sig rimeligt ind i det, kunne vi da forlange.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Hr. Carsten Hansen ved jo udmærket godt, at det også betyder, at der bliver taget fra renoveringsrammen.
Hr. Carsten Hansen kan jo ikke nå at opfylde den renoveringsramme, som vi andre har nået med de 124 mia. kr. i vores løsning.
Så vil jeg godt spørge hr. Carsten Hansen: Han har også afsat 4 mia. kr., der skal gå til bekæmpelse af ghettodannelse, hvordan skal de fordeles?
For det betyder en del for, hvor meget der egentlig vil være tilbage i renoveringsrammen til at renovere for.
Den kan jo ikke holde.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Det her er jo logik for perlehøns.
Hvis man lader være med at tage pengene til ydelsesstøtte, er der flere penge til lejerne.
Og så lad os lige holde fast i, at der ikke er en eneste krone fra staten, at der ikke er en eneste ny krone, men at det er lejernes egne penge, man tager til at opføre nye boliger for, det er jo det man gør.
Kl. 9.25
De 10 mia. kr., som man hidtil har taget fra Landsbyggefonden, kunne have været brugt til noget andet, og der har vi foreslået, at man skulle bruge nogle af dem til huslejenedsættelser, nogle af dem til ghettobekæmpelse og en masse af dem til renovering.
Så vores renoveringsramme ville alt andet lige være større end det beløb, man har taget til ydelsesstøtten, end den særskat, man har udskrevet til lejerne.
Det må enhver da kunne forstå, selv fru Anita Knakkergaard.
Ja, jeg forlanger ikke urimeligheder, men jeg håber på det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-15:
Hr. Carsten Hansen står oppe på talerstolen og siger, at man skal dømmes på sine gerninger.
Så vil jeg gerne høre: I aftalen for 2006 er der mere renovering, der er mere ghettoindsats, end der var i 2002 i den aftale, som Socialdemokraterne var med i.
Går hr. Carsten Hansen ind for, at Socialdemokratiet og hr. Carsten Hansen skal dømmes på deres gerninger og altså dømmes på at have lavet en dårlig aftale i 2002?
For aftalen i 2006 var på de punkter, der er væsentlige for Socialdemokraterne, bedre.
Det andet spørgsmål er: Handler det her i virkeligheden ikke om den socialdemokratiske selvbevidsthed: Alt er tilladt i denne verden, bare Socialdemokraterne er med – f.eks. at kalde andre tyveknægte?
Ja, man må stjæle lejernes penge, hvis bare man selv er med, men når Socialdemokraterne ikke er med, så må vi ingenting.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Nu er vi jo sjældent blevet trådt på, som De Konservative er blevet på det seneste, og vores selvbevidsthed er i top, kan jeg love hr. Jakob Axel Nielsen.
Skal man dømmes på sine gerninger?
Ja, det skal man.
Vi var rigtig nok med i aftalen i 2002, vi gik også ind i aftalen og sagde: O.k., hvis vi kan få 400 mio. kr. mere om året – der var jo lavet en aftale.
I øvrigt var det jo et falsk grundlag, som ministeren lagde det frem på, for hun sagde, at der ville blive taget 2,2 mia. kr.
Det kan man forvisse sig om ved at se bilagene.
Det endte med at blive 5,2 mia. kr.
Vi skaffede i de 4 år 400 mio. kr. mere om året til renovering end det, regeringen ville skaffe dengang.
Og så sagde vi: Det vil vi ikke være med til mere.
Men der har ikke, i hvert fald ikke siden 1978, været et flertal i det her Folketing for at bruge lejernes penge til at opføre nye boliger for.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-12-15:
Jeg skal stille et ganske kort spørgsmål til hr. Carsten Hansen, som kan besvares med enten et ja eller et nej: Kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at der i 2006-aftalen er afsat flere midler til renovering og bekæmpelse af ghettoer, end der var i aftalen for 2002 – ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2006-12-15:
Ja, det må man sige.
Der blev afsat 1 mio. kr. dengang, og nu snakker vi om langt mere, hundredvis af millioner.
I den her aftale bliver det over 1 mia. kr. samlet set til bekæmpelse af ghettoer.
Det er bedre.
På nybyggeriområdet er man nede i et helt, helt andet leje, end vi var i 2002-aftalen, og faktisk har vi en situation, hvor tingene ikke – og det var jo det, der snød hr. Carsten Hansen og kollegerne i 2002 – kan løbe løbsk, fordi vi har et varslingsloft.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Jeg er nødt til at sige, at et varslingsloft jo ikke betyder, at man forhindrer, at der bliver brugt ekstra penge.
Det er en aftale mellem partierne om, at man kan mødes, hvis der begynder at flyde ekstra penge fra Landsbyggefonden – i øvrigt fra en Landsbyggefond, der ikke er nogen penge i.
Man har jo tømt den, den borgerlige regering har jo sammen med De Radikale og især Dansk Folkeparti tømt lejernes kasse frem til 2025.
Så varslingsloftet betyder intet for, hvor mange penge man tager.
Det er det ene.
Det andet er, hvor pengene til de ghettoindsatser og alt muligt andet kommer fra.
Sådan er livet.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-15:
Det er bare så fantastisk ærgerligt, at hr. Carsten Hansen og Socialdemokraterne ikke ville deltage i at tilvejebringe de flere midler.
Socialdemokraterne meldte sig jo ud, man ville ikke kæmpe for lejernes interesser, som man påstår man varetager.
Det ville man ikke, og derfor måtte andre tage over og sørge for, at støtten til nybyggeri blev reduceret markant i forhold til de tidligere aftaler.
Det har vi sikret.
Derfor må hr. Carsten Hansen jo også tage hatten i hånden og sige: Vi meldte os ud, vi kunne ikke leve med det, vores skuldre var ikke brede nok.
Andre sørgede for, at den her aftale rydder op i nogle af de fejltagelser, som Socialdemokraterne var med til at begå tidligere, og derfor er den her aftale markant bedre, når vi snakker ghetto, og når vi snakker renovering, end den aftale, som Socialdemokraterne tidligere har stemt for.
Og derfor burde man nå at revidere sit synspunkt og stemme for en aftale, der er bedre end den, man selv har lagt navn til tidligere.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Jeg har ikke nogen hat, så det bliver en kasket, hvis det endelig er.
Men jeg vil godt sige: Vi står ikke med hatten i hånden.
Det andet er, at skuldrene vist er brede nok til, at vi kan bære de løsninger, vi skal bære igennem.
Jeg forstår ikke, at De Radikale, der bryster sig af, at de vil uligheden til livs i det her samfund, vil bruge lejernes penge til at opføre nye boliger, hvilket er en samfundsopgave for alle.
Det er jo 10 mia. kr.
Alene i min hjemby tror jeg, at tallet ligger på omkring 480 mio. kr.
Det er penge, man har taget fra de 25.000 lejere.
Det er da helt urimeligt, når de kunne være brugt til at sikre tidssvarende konkurrencedygtige boliger.
Og når man i det udvalg, som De Radikale har været med til at nedsætte, ved, at renoveringsbehovet er i størrelsesordenen 65 til 126 mia. kr., hvorfor søren dog så starte forlods med en negativ egenkapital på 10 mia. kr.?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Det kan undre, at Socialdemokraterne ikke er med i den her aftale, for den giver virkelig lejerne nogle gode muligheder.
Alene i 2007-2008 forhøjes renoveringsrammen fra 1,5 mia. kr. til 2,4 mia. kr. årligt, og den forøges igen i årene 2009-2012 med 2,4 mia. kr. årligt.
Heraf øremærkes 150 mio. kr. årligt til tilgængelighed.
Hvad angår de problemramte områder, har vi afsat 400 mio. kr. i årene 2007-2010, og heraf kan man bruge 200 mio. kr. til huslejenedsættelser.
Det lykkedes også for Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre at få statens andel af ydelsesstøtten til nye almene boliger forhøjet fra de nuværende 50 pct. til 75 pct. i årene 2007-2010.
Derfor kan man da undre sig over, at hr. Carsten Hansen står heroppe og påstår, at der er penge nok, at de 4 mia. kr., man i Socialdemokratiet vil bruge til huslejenedsættelser, går lige op med den ydelsesstøtte, som staten yder.
Boligorganisationerne skal fremover også af midlerne til dispositionsfonden dække afdelingernes udgifter til tab på ledige boliger, hvis de vel at mærke ikke dækkes af kommunen.
Der afsættes i årene 2007-2010 en årlig pulje på 5 mio. kr. til innovation, hvis formål bl.a. er at fremme kvaliteten og effektiviteten i dansk byggeri.
Altså er det et godt tiltag for lejerne.
Så vi kan, som vi hele tiden har kunnet, stemme for aftalen og lovforslaget.
Kl. 9.35
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-12-15:
Det er ellers meget sjovt, for jeg står faktisk her med forslag til lov om ændring af lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger.
Fru Lissa Mathiasen har på vegne af Socialdemokratiet fremsat et lovforslag, hvor der står: »Det foreslås endvidere, at Landsbyggefonden påtager sig at refundere statens udgifter til ydelsesstøtte efter henholdsvis 10 og 15 år til 3.100 almene familieboliger og 3.000 ældreboliger med tilsagn i hvert af årene 2002-04.
Er det ikke lidt hyklerisk, når man selv har fremsat et forslag, så bagefter at komme og sige, at man for det første ikke har fremsat forslaget, og for det andet, at man også i det hele taget er imod den tankegang?
Er det ikke bare et forsøg på at skaffe letkøbte stemmer, når man nu har fremsat det her forslag?
Jeg prøver igen at se, om vi ikke kan få et meget kort svar, i stedet for at man prøver at komme med al den her røg for at dække over, hvad det egentlig var, man gjorde i 2001.
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Jeg vil gerne starte et andet sted end i den almene boligsektor, nemlig i skattepolitikken, hvor fru Charlotte Fischer efter min sidste korte bemærkning fik det lagt frem, som om SF havde tilsluttet sig skattestoppet.
Jeg kan berolige fru Charlotte Fischer fuldstændig med, at det har SF ikke gjort, og det vil SF aldrig nogen sinde gøre.
Vi arbejder hver eneste dag for at få ophævet skattestoppet, og vi arbejder hver eneste dag for at overbevise partier, som har tilsluttet sig det, herunder også Socialdemokraterne, om at opgive tilslutningen, så vi kan få lavet en skattereform.
Når det er sagt, vil jeg sige, at den skattereform, som vi forestiller os i SF, ser helt anderledes ud end det, De Radikale har lagt frem, som i virkeligheden gør samfundet endnu mere ulige end skattestoppet; udskifter noget, som er frygtelig slemt, med noget, som er endnu værre.
Men den diskussion kan vi tage senere.
Men det er i hvert fald for at slå fuldstændig fast, at SF ønsker at gøre op med skattestoppet, som er med til at skævvride det her samfund.
Pointen er, at man med det her forslag gør den ulighed, som skattestoppet har skabt, større.
Der gives en rabat til de rigeste boligejere – det gør De Radikale også – og fordi de ikke længere skal betale så meget for boligerne, sendes regningen for den rabat videre til de almene lejere, der er blandt de fattigste mennesker i det her land.
Jeg ved ikke, om det er, fordi De Radikale ikke hører efter, eller fordi der er mange almene lejere, som ganske enkelt har opgivet dem, at De Radikale ikke kender de protester.
Hvis man følger med i Boligudvalget, vil man se, at der har været ganske mange henvendelser.
Der har været foretræder af fortvivlede lejere.
Hvis man ser, hvad der kommer af post og mailhenvendelser til boligordførerne, er der utallige lejere, som er fortvivlede over det, der sker.
Sandheden er jo, at med det her forslag bliver der ikke bygget en eneste ekstra bolig.
Det er kun et spørgsmål om, hvem der skal have regningen for de boliger, som skal bygges, og der tager De Radikale, Dansk Folkeparti og regeringen byrden fra alle skatteborgeres skuldre og sender regningen til en lille gruppe borgere, nemlig lejerne i den almene sektor – en regning på godt og vel 400 mio. kr.
Det kan man se, hvis man læser bemærkningerne til lovforslaget.
Det er altså penge, som de rigeste danskere sparer, og som de fattigste danskere skal betale.
Der bliver ganske vist brugt penge til renoveringer, men hvad man mangler at sige, er, at hver en krone, der bliver brugt til renovering, er en krone, som de almene lejere selv har betalt.
Så man får allernådigst lov til at bruge sine egne penge, mod at man så betaler nogle penge i indirekte skattelettelser til de mest velstillede.
Det er jo så ikke nogen overraskelse, at det her forslag er med til at øge uligheden væsentligt i det her land, og derfor vil vi i SF også – som vi i øvrigt har gjort, siden man startede med det her princip i 2002 – stemme imod det, når vi om lidt skal stemme om det her ved tredjebehandlingen.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Det er jo en helt skæv tilgang, hr. Jakob Axel Nielsen har til det.
Der ville være langt flere midler, hvis man ikke brugte dem til ydelsesstøtte, men De Konservative kan åbenbart dele milde gaver ud, når det sker for alle mulige andres penge.
Det her er jo lejernes penge.
Der ville være langt flere penge, hvis man ikke havde brugt dem til at bygge ældreboliger for og til plejehjemsgaranti, friplejehjem, og hvad ved jeg, som er en del af den konservative ideologi.
Vi har bare den ideologi, at vi ikke synes, det er lejerne alene, der skal betale for det.
Der havde været langt flere penge til at bekæmpe ghettoer, sætte huslejen ned og skaffe flere billige boliger for.
Det er det, der er forskellen.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Steen Gade, om han ikke er af den opfattelse, at en revisionsbestemmelse, som man kunne indsætte i lovgivningen, hvor kommunerne kunne revidere givne miljøgodkendelser i 2010, nemt kunne risikere at udvikle sig til en slags sovepude for kommunerne.
Jeg vil spørge, om hr. Steen Gade er opmærksom på det.
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Jo, jeg er bestemt opmærksom på det sidste, og jeg vil da godt kvittere for, at hr. Johs. Poulsen har fået forbedringer ind i forslaget ved at være med i det.
Det er jeg godt klar over.
Men det er jo ikke et argument for ikke at have en revisionsparagraf.
Jeg er ikke nervøs for – det er så her uenigheden er – at det skulle blive en sovepude.
Det handler jo om at få de oplysninger frem og samtidig have sikkerhed for, at vi ikke også bagefter kommer til at betale til landmænd, fordi de har fået en 8-årig tilladelse.
Det er derfor, jeg er ret sikker på, at vi burde have en revisionsbestemmelse.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-15:
Jeg vil gerne sige til hr. Steen Gade, hvis han har tid til at lytte, at efter min opfattelse er det sådan, at hvis vi havde en revisionsbestemmelse og ikke andet, så kunne vi godt risikere, at nogle ville tage det, som om man først fra den tid for alvor skulle tage fat.
Jeg tror, det er vigtigt, at man allerede fra den 1. januar 2007 tager fat på at stille de rigtige betingelser op i de kommende miljøgodkendelser.
Det er jo de kommuner, som skal finansiere de indsatsplaner, som kommer til sin tid.
Kommunerne har altså kun én eneste interesse, når de fra den 1. januar 2007 giver miljøgodkendelserne, nemlig at sikre, at man også tager højde for alle de fremtidige krav, og at man ikke kommer i en situation, hvor man selv skal tilbagekøbe noget som helst eller for den sags skyld fjerne næringsstoffer til en lang dyrere pris via kommunale rensningsanlæg eller lignende.
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Ja, man skal netop gøre det så klogt som muligt, og det betyder efter vores opfattelse, at man både skal opfordre kommunerne stærkt til at bruge disse oplysninger, og også til at have en revisionsbestemmelse.
Det behøver vi jo ikke at være enige om.
Vi ender jo også med at stemme helt forskelligt, og jeg skal da ikke undlade at undre mig lidt over, at De Radikale grundlæggende vil være med til den aftale, der ligger her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Hr. Steen Gade siger, at dette lovforslag ikke er teknologidrivende.
Intet kunne være mere forkert.
Kunne hr. Steen Gade ikke anerkende, at der i bemærkningerne til lovforslaget er indføjet, at der i 2007 foretages en evaluering, som betyder, at der er en mulighed for at se på, om den her aftale virker teknologidrivende, og at der er en mulighed for at gøre grundlaget mere dynamisk, med henblik på at landbrugene ud over at have det allerbedste staldsystem skal foretage sig ting, som gør, at ammoniakudslippet bliver yderligere begrænset?