runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Jamen nu kommer lovforslaget jo ikke i høring.
Det er jo ikke vanlig praksis, og man må bare sige, at justitsministeren og Justitsministeriet her har levet op til det, de skal.
Man kan så have nogle holdninger til, at man politisk skulle have besluttet noget andet, men det er ikke vanlig praksis, og nu får vi det så i høring ad anden vej.
Der har jo været bekymring for, om § 24 åbnede op for et misbrug, altså at den ikke var præcis nok, og der har vi selvfølgelig ændret i selve lovteksten med henblik på at sikre, at der bliver færre tvivlssager, og at den ikke åbner op for det misbrug, som nogle i hvert fald har udtrykt bekymring for.
Der synes jeg faktisk at vi har lyttet til noget af kritikken.
Om det har været en høringsproces værd eller ej, skal jeg ikke stå her og udlægge, men jeg vil bare sige, at den kommer ikke i høring.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Man skal jo altid holde sig til emnerne, det skal man mange steder, selv om jeg jo synes det var interessant og specielt.
Så kan jeg stille spørgsmålet på en anden måde: Mener ordføreren, at der ved den aftale, der er lavet med Venstre og Konservative, er ændringer i § 24, som gør, at det er en nyskabelse, som man måske kunne overveje at sende i høring?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Jeg vil meget gerne diskutere § 24 med Dansk Folkeparti, men jeg synes, vi skal gøre det, når vi skal have diskussionen om lovforslaget.
Det, der jo rent faktisk er indkaldt til debat om i dag, er om høringsfristerne, og der synes jeg faktisk at jeg har været ret imødekommende.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Jeg tror, at jeg lader være med at rose, for jeg ved ikke, hvordan ordføreren vil tage ros fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil meget gerne vide, hvad det er, der har gjort, at Socialistisk Folkeparti har ændret holdning til offentlighedsloven.
Altså, inden valget var man lige så meget modstander af § 24, som Dansk Folkeparti er.
Hvad er det, der har gjort, at man synes, at § 24 med den aftale, man har lavet med Venstre og Konservative, nu er perfekt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Der kommer ikke til at være en høring af det her lovforslag.
Men jeg vil opfordre til, at man sender Retsudvalget de bemærkninger, der må være, og så vil vi naturligvis se på det.
Det er et lovforslag, der er vigtigt.
Det er jeg enig med fru Pia Adelsteen i.
Det mener jeg nu også at lovforslaget om PET er.
Det kan vi så måske være mindre enige om.
Derfor skal vi selvfølgelig også lytte til den kritik, der er.
Vi skal selvfølgelig gå ind i det med åbne øjne, vide, hvad det er, vi gør, og høre på de synspunkter, der er.
Jeg synes, det er udmærket, at jeg nu giver mulighed for, at man kan sende de her ting til Retsudvalget.
Det er sådan set den næstbedste, vi kan gøre i den her situation.
Det håber jeg at man vil kvittere for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-20:
Ordføreren bekræftede sådan set bare min fornemmelse af, at ordføreren er et fint menneske.
Jeg er sådan set glad for det svar, der kom, men jeg forstår stadig væk ikke al det der hastværk.
Jeg kan godt finde på spørgsmål, der kan sørge for, at det her først bliver vedtaget i begyndelsen af juni, så det er sådan set ikke så afgørende, om vi har en første behandling i næste uge, eller om vi har den om 3 uger.
Det tror jeg ikke kommer til at gøre nogen som helst forskel i forhold til, hvornår lovforslaget bliver vedtaget.
Derfor ønsker jeg bare helt præcist at få svar på mit lillebitte præcise ja- nejspørgsmål: Vil SF modsætte sig, at der bliver gennemført en høring?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Jeg må være helt ærlig og sige, at jeg ikke har været opmærksom på høringsprocessen i den her forbindelse, men har tænkt, at det fulgte sin naturlige gang.
Det gjorde det så også, men det betyder, at det er betænkningen, der har været i høring.
Jeg tror bare, at vi må sige, at tiden er så fremskreden – lovforslaget skal behandles på tirsdag – at vi ikke kan nå en høringsproces.
Vi bakker op om det forslag til vedtagelse, der ligger her, men jeg anerkender, at der kan være nogen, der sidder med nogle synspunkter, og jeg synes ikke, at der er nogen, der skal afskæres fra at komme med deres synspunkt.
Derfor vil jeg opfordre til, at de ting kommer til Retsudvalget.
Det synes jeg sådan set er lige så fint, og at det er godt, at vi kan gøre det i den proces, der så kommer, nemlig sikre, at synspunkterne kommer frem.
Jeg synes også, at man skal være stor nok til at lytte til den eventuelle kritik, der må være.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Jeg synes, at det er en lille smule mærkeligt.
Vi har et aftaleparti, som siger, at det er fuldstændig det samme, at man har rettet ordene en lille smule, men at det indholdsmæssigt er fuldstændig det samme.
Der vil ikke være ting, som man med den nuværende regerings lovudkast kan få aktindsigt i, som det ikke var muligt efter den tidligere regerings udkast.
Er det aftalepartierne, der er internt uenige om, hvad man har aftalt, eller har man i forhold til ministerbetjeningsreglen, § 24, løst de problemer, som SF også mente der var, eller er det indholdsmæssigt identisk, altså fuldstændig det samme?
Jeg mener, det er afgørende, for hvis det er noget nyt, kunne det jo være rigtig fint med en høring, men hvis det er fuldstændig det samme, som hr. Jan E. Jørgensen siger det er, kan det da godt være, at det er fuldstændig irrelevant.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Jeg synes, at vi skal fortsætte debatten om § 24, når vi behandler lovforslaget.
I forhold til høring har det jo ikke noget at gøre med ændringer eller ikkeændringer; det har noget at gøre med, at man følger de retningslinjer, man altid har haft, hvor man sender betænkningen i høring, men ikke lovforslaget.
Og det er sådan set fuldstændig efter bogen.
Man kunne politisk, hvis man havde været opmærksom på det, selvfølgelig have besluttet noget andet, men det er bare ikke sædvanlig praksis.
Jeg har ikke været opmærksom på det, og jeg har ikke tænkt nærmere over, at der ikke var den her høringsproces.
Men jeg vil ikke afskære nogen fra at kunne deltage i debatten om offentlighedsloven.
Jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at kritik kommer frem.
Så må man i det mindste vide med sig selv, at det, man gør, er med åbne øjne, og derfor opfordrer jeg til, at dem, som måtte have noget på hjerte, sender det til Retsudvalget.
Så skal jeg sørge for, at det i hvert fald kommer videre, og så får vi en art høringsproces.
Jeg ved, at der er rigtig mange af dem, som er optaget af offentlighedsloven, og som også har kritik, som rent faktisk lytter til debatten i dag.
Så jeg vil bare sige til alle: Sørg nu for at få sendt det ind, så kigger vi på det i Retsudvalget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-20:
Jamen man kan jo frygte, at det næste snart bliver, at der bliver fremsat forslag om, at der ikke skal afholdes folketingsvalg, fordi man sådan set bare fortsætter i det spor, den tidligere regering har lagt ud, og følger sædvanlig praksis.
Det vil sige, at de dårligdomme, en tidligere regering måtte have skabt, kan man bare fortsætte med, lige meget hvad man i øvrigt måtte have sagt til vælgerne inden et valg.
Det undergraver jo på sin vis demokratiet.
Jeg synes, at det er befriende, at justitsministeren siger det tydeligt: Regeringen har valgt ikke at sende det i høring.
Det er altså alene regeringen og justitsministerens ansvar, at dette lovforslag ikke har været sendt i høring.
Socialdemokratiets ordfører var, for nu at sige det pænt, ulden i sin besvarelse af spørgsmålet.
Derfor spørger jeg partifællen, justitsministeren.
Tom Behnke (KF), 2013-02-20:
Sådan har jeg forstået det, og det er på det grundlag, vi har indgået en aftale.
Vi har haft den samme holdning til det lovforslag både før, under og efter valget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Tak for et meget klart svar, for det forstår jeg således, at det, man i forbindelse med den aftale, der ligger nu med regeringen, ønsker aktindsigt i, ikke bliver udvidet i forhold til forslaget fremsat i 2010.
Tom Behnke (KF), 2013-02-20:
Dermed mener jeg heller ikke, at der er nogen substantiel ændring.
Jeg tror, håndteringen i praksis ville være den samme, om det var det første lovforslag eller det andet lovforslag, der blev vedtaget i Folketinget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Jeg vil så gerne spørge, om hr. Tom Behnke mener, at der reelt er ændret noget i indholdet i offentlighedsloven med den aftale, Venstre og Konservative har indgået med regeringspartierne, for det er helt klart mit indtryk, at det i store træk er det samme som foreslået i 2010, men at det blot er regeringspartierne, der har ændret holdning.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Jeg synes egentlig ikke, det er en ny tankegang.
Det, der er specielt lige præcis ved den her sag, er rent faktisk, at det er om en kontrol af magten.
Det er jo det, offentlighedsloven går ud på.
For hvad er det, der foregår bag dørene?
Hvad er det, der sker?
Skal vi ikke have lov til at se det?
Det synes jeg simpelt hen er en bekymring, og det er lige præcis derfor, offentlighedsloven er så væsentlig.
Der er masser af andre love, som vi ikke sender ud i høring anden gang, selv om der er lavet ændringer.
Der er nogle steder, hvor det ville give god mening at gøre det, og der andre steder, hvor det måske er mindre vigtigt.
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at henvise til min besvarelse af det spørgsmål, vi lige har været igennem nu.
Herudover er det vigtigt for mig at understrege, at bekæmpelsen af rocker- og bandekriminaliteten, som jeg også har sagt under det tidligere spørgsmål, fra dag et har været en topprioritet i og for regeringen.
I den nye flerårsaftale, som vi har lavet sammen for snart 1½ år siden, stod der jo bl.a. både pæne ord og pæne intentioner, og det er nu ført ud i livet.
Flerårsaftalen er en klar styrkelse af indsatsen mod rockerog bandekriminalitet.
Det har bl.a. betydet, at der i 2012 kontinuerligt har været et meget stort antal rocker- og bandemedlemmer bag lås og slå enten som varetægtsarrestanter eller som afsonere.
Det viser, at der er en udfordring.
Det viser, at der er et problem, som skal tages meget alvorligt, og resultatet er altså det her.
Når det er sagt, må jeg også sige, at det også er tydeligt for enhver, at der er en anspændt situation i øjeblikket, navnlig i hovedstadsområdet, hvor kriminelle bander er i konflikt med hinanden.
Det har først og fremmest givet sig udslag i indbyrdes konfrontationer, men som jeg også har været inde på i min besvarelse af det foregående spørgsmål, er der også rapporteret om chikanerier af helt almindelige mennesker, som færdes i områder, hvor banderne har deres gang.
Og det er fuldstændig klart og skal være helt klart, at det er totalt uacceptabelt, at man intimiderer almindelige mennesker, så de ikke kan få lov til at færdes frit, og at banderne så at sige er kilde til angst, utryghed og frustration eksempelvis i udsatte boligområder.
Der efterforskes massivt mod banderne og deres kriminalitet, herunder ikke mindst i forbindelse med de skudepisoder, skuddrab eller drabsforsøg, der har fundet sted.
I forbindelse med det er der eksempelvis foretaget varetægtsfængsling af flere kendte bandemedlemmer.
Efterforskningen foregår, som jeg sagde under det tidligere spørgsmål, i et tæt samarbejde med de berørte kredse, herunder særlig Københavns Vestegns Politi og Københavns Politi, med bistand fra bandetaskforcen, som vi også kalder den, som hedder Task Force Øst, og som ligger syd for København i Karlslunde.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Hvorledes vil ministeren forhindre, at kriminelle afpatruljerer boligområder, kontrollerer forbipasserende eller ligefrem overfalder disse, hvilket der er set flere eksempler på inden for den seneste tid?
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Det er i særlig grad politiets opgave med de ressourcer og de muligheder, vi har givet dem, at dæmme op for det her.
Men vi skal også huske på, at der skal mange andre til for at hjælpe med eksempelvis at holde unge væk fra de her miljøer.
Hvad er det, vi gør, og hvad er det for et nyt niveau, det er blevet løftet til nu?
Det er et niveau, hvor man eksempelvis går målrettet efter de bagmænd, som vi ved står bag det her.
Det er målrettet direkte ind i de boligområder, hvor de er, for at få dem væk, således at de ikke bruger deres boligområder som rekrutteringsbaser.
Hvorfor er det vigtigt?
Det er vigtigt, fordi vi skal sikre, at unge ikke kommer i kløerne på de her typer.
Fordi vi ved, at de udnytter og ydmyger de unge.
Derfor skal vi have fat i bagmændene og holde de unge væk fra miljøet.
Hvordan gør vi det?
Det sker ved en hel perlerække af initiativer, som er nødvendige, fordi det her er alvorligt, og fordi det bliver taget alvorligt af både politiet, men jeg skulle hilse at sige også af de boligområder, hvor det foregår.
Frivillige organisationer er på gaden, og en hel perlerække af initiativer er også her sat i værk.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Det er jo rigtigt nok, at i den aftale om politiets økonomiske ramme for en 4-årig periode, der er lavet, og som også Venstre er en del af, har man fokus på de udsatte boligområder.
Der står så også i aftalen, at man bygger videre på den tidligere regerings og tidligere forligskreds' initiativer, så det er jo fint.
Men det, der var pointen med spørgsmålet, var sådan set ikke at lave polemik.
En ting er, hvad politiet gør, men vi har også politisk et ansvar for den samfundsudvikling, og der er vi nogle, heriblandt nogle i Venstre, der er lidt bekymrede for, hvad der foregår, når nu bandekrigen rykker ind på skoler, når bandekrigen udvikler sig sådan, at man på Vestegnen har ikke blot en, ikke blot to, men altså massevis af episoder, hvor bander reelt patruljerer og skræmmer ganske almindelige danskere.
Der kunne man bare godt ønske sig en klar politisk udmelding fra justitsministeren.
Jeg er ked af at sige, vil jeg sige til justitsministeren, at det synes jeg ikke rigtig vi har set.
Det var sådan set formålet med spørgsmålet at få ministeren til at anerkende, at der er en helt særlig samfundsudvikling i gang, nogle helt særlige problemer, og måske skulle vi også tage en politisk dialog om, hvordan vi kan løse dem i fællesskab i stedet for blot at overlade det hele til politiet.
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Jeg synes sådan set ikke, der er nogen grund til at kritisere politiets indsats eller forsøge at skabe polemik over det her.
Der kan ikke være to synspunkter om, hvorvidt det her er en alvorlig situation, og den bliver taget meget alvorligt.
Det gøres hver eneste dag.
Københavns Vestegns Politi, Københavns Politi og Task Force Øst, som den hedder, og som ligger i Karlslunde, koordinerer indsatsen meget målrettet.
Der er oprettet visitationszoner, der bliver som følge af det konfiskeret våben, der er sat massivt ind med politimæssig tilstedeværelse.
Jeg forstår ikke rigtig, at det kommer som en overraskelse for hr. Karsten Lauritzen, for i den aftale, vi sammen har lavet om politiet, er der lige nøjagtig fokus på udsatte boligområder, hvorfra vi ved at meget af det her udspringer.
Så virkeligheden er den, at indsatsen aldrig nogen sinde har været prioriteret så højt, som den er nu.
Det er der en god grund til, nemlig at de her typer fortjener én ting, og det er grovfilen, og det får de med en massiv politimæssig tilstedeværelse.
Er det nyt, det vi ser?
Det er i hvert fald på et niveau, som betyder, at der skal sættes nye initiativer i værk, og de er sat i værk, og presset på miljøet bliver fastholdt.
Der sidder over 300 rocker- og bandemedlemmer i vores fængsler hele tiden nu, og det skyldes især den meget målrettede indsats, som politiet laver.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Tilsyneladende er der ikke ret mange af initiativerne, der virker.
Men spørgsmålet var sådan set et andet.
Det næste spørgsmål, vi skal diskutere, handler om, hvad regeringen vil gøre.
Den diskussion kan vi så tage til den tid.
Det, jeg godt vil spørge justitsministeren om, er, om ministeren er enig i, at vi ser en ny udvikling, vi ser en ny situation.
Jeg tror, der er masser af borgere derude, der er bekymrede for, hvad der foregår på Vestegnen.
Det er relativt nyt, at bander patruljerer.
Den bandekrig, som bl.a. gør sig gældende blandt nogle indvandrerbander, har vi ikke tidligere set på den her måde.
Hvis man bare følger med i, hvad Københavns Vestegns Politi udsender af pressemeddelelser, vil man kunne se, at i går og i forgårs var der skudepisoder, til hvilke man efterlyser vidner.
Hvis man ser lidt på beskrivelsen af det, ser man, at det er noget, der slet ikke hører til i Danmark.
Man kunne bare godt forestille sig, at justitsministeren havde en lidt større bekymring end den, han giver udtryk for her, hvor han blot siger, at det må politiet håndtere.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren igen, om ministeren mener, at der er tale om en særlig ny udvikling, som kræver særlig opmærksomhed fra politisk hold, eller om det bare er, som det altid har været med lidt ballade på Vestegnen?
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Med al respekt for hr. Karsten Lauritzens gennemlæsning af medierne, så vil hr. Karsten Lauritzen kunne se, at når det handler om indsatsen mod rocker- og bandemiljøet, er det bestemt ikke, fordi der har manglet udsagn, hvor der er blevet givet udtryk for bekymring, eller initiativer fra den nuværende regering.
Det er fint nok med polemik og andet, men man kan bare se på, hvad der rent faktisk er sat i værk, også under den nuværende regering: en styrket indsats i udsatte boligområder, som er en af de første store aftaler, som den nuværende regering har indgået – hvad handler den om?
Den handler om at sætte eksplicit ind mod rocker/bandemedlemmers tilstedeværelse, mod deres rekrutteringsbaser, så de altså ikke skal rekruttere unge fra de her boligområder.
Vi styrker Task Force Øst og fortsætter arbejdet målrettet den organiserede kriminalitet i både rocker- og bandemiljøet.
Der skabes øget tryghed gennem massiv polititilstedeværelse, visitationszoner, koordination mellem Københavns Politi, Københavns Vestegns Politi og Task Force Øst.
Man går selvfølgelig målrettet efter de steder, hvor der begås drabsforsøg og drab, man sætter ind over for selvbestaltede vagtværn, man har forlænget perioden for visitationszonerne, og man arbejder i øvrigt med at holde unge væk fra bandemiljøet.
Alle de her initiativer er sat i værk, og de er alle mere eller mindre sat i gang fra dag et, da denne regering trådte til.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-20:
Tak til ministeren for at gentage besvarelsen.
Jeg kan forstå, at det, ministeren mener, er, at man har sat nogle initiativer i søen, og så skal de have lov til at virke, og så forsvinder problemet eller bliver mindre.
Jeg er bare ked af at sige, vil jeg sige til ministeren, at justitsministeren nu har været justitsminister i snart 1½ år, og udviklingen går desværre i den fuldstændig forkerte retning.
Det er nyt, det vi ser på Vestegnen, og det er meget, meget bekymrende.
Jeg må sige, at jeg var lidt skuffet over besvarelsen af det tidligere spørgsmål.
Ministeren sagde, at han selvfølgelig er bekymret, men det ordner politiet.
Der er sat en masse ting i søen, og det skal nok virke.
Der er ikke ret meget, der tyder på, at det virker.
Vi ser en massiv vækst i antallet af folk, der er tilknyttet bandemiljøet.
Vi ser en eskalering af volden, vi ser bandepatruljering på Vestegnen.
Det bringer mig frem til det politiske spørgsmål: Gør vi nok politisk?
Skulle vi se på, om man kunne ændre lovgivningen?
Kunne vi give politiet flere redskaber?
Kunne vi allokere flere ressourcer til at bekæmpe det her og sætte ind mod tendenserne, der ligger bag den her bandepatruljeringskriminalitetstankegang?
Der er det bare lidt sørgeligt at opleve, at justitsministeren siger, at vi ikke skal gøre andet end det, vi allerede gør.
Det er fint, og det virker.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, om ministeren har nogen planer om at gøre andet end det, regeringen har lanceret med det forlig, der blev indgået for snart 1½ år siden om politiet og politiets økonomi.
Vil justitsministeren fortsat henvise til, at det bare er Københavns Vestegns Politi og de omkringliggende politikredse, der skal håndtere det her, og at der er ikke behov for at gøre andet fra lovgivers side end at læne sig tilbage og sige, at det må politiet håndtere?
Morten Bødskov (S), 2013-02-20:
Tak for det, formand.
Der er sat en hel række initiativer i gang.
Vi følger løbende udviklingen, og det er klart, at de ressourcer, som kan og skal prioriteres på det her område, selvfølgelig bliver prioriteret på området.
Der er en styrket indsats mod bandemedlemmerne i udsatte boligområder.
Den taskforce, vi har talt om et par gange nu, og som ligger syd for København, og som altså koordinerer indsatsen her på Sjælland, den såkaldte Task Force Øst, styrker efterforskningen af organiseret kriminalitet.
Vi har i øvrigt også oprettet en i Vestdanmark for nylig.
Der er massiv politimæssig tilstedeværelse med hensyn til at skærpe patruljeringen og den politimæssige overvågning af de her områder, hvor der kan være problemer.
Politiet kommunikerer i øvrigt ganske offensivt om situationen, får så at sige borgerne med i aktiv modstand og opfordrer til at sige fra over for banderne der, hvor de huserer.
Man efterforsker selvfølgelig både drab og drabsforsøg og har som sagt i den forbindelse varetægtsfængslet flere kendte bandemedlemmer.
Man gør en stærk indsats mod de her såkaldte selvbestaltede vagtværn og kører altså eksempelvis flere sager nu.
Man har forlænget perioden for visitationszonerne, og man gør også sammen med boligorganisationer og kommuner selvfølgelig en stærk indsats for at holde unge væk fra de her miljøer.
Det er det, der skal til, for det er den vej, der er vigtig for at presse banderne
mest muligt.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-20:
Det glæder mig, at ministeren tager det alvorligt, for vi vil jo alle sammen det bedste for vores patienter.
Og som formand for § 71-tilsynet går jeg også ud til nogle af de der psykiatriske afdelinger netop for at sikre, at patienterne har de rettigheder, som de skal have.
Det står i vores grundlov, og selvfølgelig skal det være sådan.
Men det, der er foruroligende, er, når man kan læse, at ansatte slår patienter eller ydmyger dem, og at patienter mishandles på et retspsykiatrisk hospital.
Der var fem personaler, der uafhængigt af hinanden – vi ved godt, at nogle vil være anonyme, men der var nogle, der stod frem – sagde, at det her skete.
Det, der så foruroliger mig, er, hvis formanden for regionen går ud og siger: Jamen vi tror ikke på dem, og det foregår ikke.
Så derfor var min interesse, hvad det er, ministeren vil gøre ved en orientering fra regionen, og hvordan det skal sikres, at det her ikke sker.