runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Som jeg forstår det, var en af de ting, som hr. Kim Christiansen fik at vide på studieturen, at borgerlige politikere i Stockholm og London, som havde været voldsomt imod det, nu faktisk var meget glade for, at der var etableret en betalingsring.
Jeg forstår også, at udvalget på et direkte spørgsmål fik at vide, at borgerlige politikere ikke havde noget ønske om at vende tilbage til tidspunktet, før der var en betalingsring.
Jeg vil sige, at den der meget komplekse forklaring, som hr. Kim Christiansen havde på det, ikke er korrekt, og det kan vi alle sammen se, når miljøvurderingen kommer i høring.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Nu skal jeg slet ikke blande mig i, hvad man gør inden for andre politikområder med hensyn til reformer.
Her har vi altså bare med noget at gøre, som påvirker langt over 1 million mennesker.
Regeringen har afsat 800 mio. kr., penge, som man ikke engang har.
Det er nogle, der senere skal finansieres af provenuet fra en betalingsring.
Den kommende ring i Gøteborg er budgetteret til at koste 950 mio. kr. i anlæg.
Det er en by, som er meget sammenlignelig med København, også når vi tænker på, hvor mange anlæg der eventuelt skal laves, hvis vi forudsætter, at den her kommende ring i København skal følge kommunegrænsen – så minder det i bund og grund meget om Gøteborg.
Og så kan det jo undre mig, at man i Danmark mener, at man både kan etablere betalingsringen, investere massivt i kollektiv trafik, som man jo har sagt man vil bruge de her 800 mio. kr. til, samt lave parkeringsanlæg ved indfaldsvejene.
At der er noget, der ikke hænger sammen i økonomien, er klart, specielt efter vi har været på sådan en studietur, hvor vi har fået nogle faktuelle oplysninger om, hvad man kan forvente at få i provenu af sådan en betalingsring.
Der er mange uafklarede spørgsmål, og det er derfor jeg mener, at man burde give sig lidt mere tid til det her.
Det kunne jo også være, at os andre kunne blive overbevist om, at det er en god idé.
Det tror jeg nu ikke, men vi kan da i hvert fald ikke blive det på det her relativt spinkle grundlag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Jeg tror, det er meget naturligt, at erhvervsministeren også er optaget af det her, for jeg ved, at erhvervsministeren er optaget af gode forhold for erhvervslivet.
Det er bestemt ikke til gavn for erhvervslivet; tværtimod, må man sige.
Så må jeg sige noget i forhold til det der med at haste det igennem.
Det er tilsyneladende sådan, at det her er voldsomt hastværk.
Jeg kunne sådan lidt drillende måske spørge lidt ud i luften: Der er udtrykt meget stor enighed fra en stor kreds af partier om, at man bør kigge på en førtidspensionsreform og en kontanthjælpsreform her i foråret, altså også meget store og omfattende reformer, men betyder det, at når der sådan er tale om lidt store spørgsmål, vil hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti ikke være med til det, uden at der forudgående har været flere års debat?
Det tror jeg ikke ville være til gavn for det danske samfund, og derfor vil jeg gerne slutte med at sige det, jeg startede med at sige indledningsvis, nemlig at der ikke har været hastet noget igennem her.
Det her har været debatteret igennem lang tid.
Jeg vil gerne sige, at i forhold til de lovgivningsprocesser, som jeg ofte har været med til, også i forbindelse med store reformer, har der faktisk været mere tid og mere grundighed her, end jeg så mange gange før har oplevet.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Tak for svaret.
Jeg er da glad for, at erhvervsministeren også interesserer sig for transportministerens område, for det vil også få store følger for erhvervslivet, men det kan vi jo måske tage op i en anden spørgetid med erhvervsministeren, altså hvilke konsekvenser ministeren mener det vil få for erhvervslivet – det kan vi tage en anden dag.
Transportministeren nævnte selv afslutningsvis i sin tidligere besvarelse spørgsmålet om, hvornår det er perfekt.
Nu har vi jo været på studietur, som ministeren ganske rigtigt sagde, og noget af det, vi stort set fik at vide i både Oslo, Stockholm og London, var: Giv jer nu rigtig god tid til det her.
Og som sagt har det jo, fra man startede snakken i London, til det endelig blev effektueret, taget 15 år.
Selve lovgivningsarbejdet osv. tog måske 4 år.
Her vil man jappe det igennem på 3-6 måneder.
Hvad med alle de høringer, man skal igennem?
Hvad med VVM-redegørelsen?
Nu nævnte ministeren noget med miljø, men som jeg har forstået det, er det jo ikke en egentlig VVM-redegørelse, man vil sende i høring, vel?
Det er et af spørgsmålene.
Så også igen: Vi har jo bl.a. på den her studietur hørt, at vi skulle give os rigtig god tid, men det sidder regeringen tilsyneladende overhørigt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Som en kollega lige hviskede til mig: Var det ikke det samme, vi diskuterede, sidst jeg var til stede her i salen?
Og som jeg sagde til kollegaen: Vi kan mødes igen om 14 dage, for så tager vi nok den her runde en gang til.
Det har vi gjort nogle gange efterhånden, og det bliver det selvfølgelig ikke mere korrekt af.
Jeg vil gerne sige til hr. Kim Christiansen, at jeg ikke føler, at der er nogle ting, der bliver presset igennem.
Ideen om en trængselsafgift i hovedstadsområdet kan man jo ikke påstå er ny.
Mulighed for opkrævning af en sådan afgift har været undersøgt flere gange og er faktisk blevet debatteret igennem de seneste år.
Mulighederne for en trængselsafgift blev også diskuteret forholdsvis grundigt, må man sige, under den valgkamp, som fandt sted for ikke så længe siden, og vi har så siden regeringsskiftet været i gang med arbejdet, bl.a. med en officiel høring, som vi havde indbudt til fra Transportministeriets side.
Og her i januar, som også tidligere omtalt, har Folketingets Transportudvalg været på studietur for at kunne gøre sig erfaringer.
Så nu er vi i den fase her efter jul, at vi nu går i gang og bliver mere konkrete.
Der bliver så en høringsfase, som vi kender det, og derefter bliver der, som vi kender det, tre behandlinger her i Folketingssalen.
Så alle med lyst til det har haft og vil fortsat få rig mulighed for at deltage i debatten, og sådan bør det selvfølgelig også være.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Mener ministeren ikke, at man i Danmark burde være lige så grundig i forberedelserne af en eventuel betalingsring, som man har været i Oslo og Stockholm, hvor det forberedende arbejde, herunder lovgivning, tog 4 år, frem for at presse lovgivning igennem inden sommeren 2012 som bebudet af ministeren?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Jeg ved ikke, hvornår noget er helt perfekt.
Jeg har tilbage i min tid lavet økologihandlingsplaner, som efterfølgende viste sig at få relativt stor betydning, men jeg påstod ikke fra starten af, at de var perfekte – jeg tror sådan set ikke, at de var perfekte.
Jeg har lavet en førtidspensionsreform, som også viste sig at få relativt stor betydning, men jeg tror aldrig, jeg har påstået, at den førtidspensionsreform var perfekt.
Jeg ville aldrig nogen sinde stå her og sige, at en betalingsring eller en trængselsafgift er perfekt, for, vil jeg spørge hr. Kim Christiansen, hvornår er noget perfekt?
Det, jeg derimod meget gerne vil sige, er, at regeringen kommer med et klart forslag til at løse et påtrængende problem, som rigtig mange mennesker oplever i deres hverdag.
Jeg kunne måske ønske, vi kunne vende tilbage til, da vi startede det her spørgsmål og sådan nærmest mærkede sådan lidt vilje fra hr. Kim Christiansens side til at være en positiv medspiller og ikke kun være en negativ medspiller, så hvis vi kunne vende tilbage til begyndelsen, kunne det være, det endte med, at der kom noget godt ud af det, men nok næppe noget perfekt.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Hvis man lige skal se på en havnetunnel – det kan være efter et valg, der kommer før eller siden, og så kan det være, ministeren kan få mulighed for at spørge mig i stedet for – så skal jeg gerne svare på det.
Det har vi i øvrigt også talt om i forligskredsen, nemlig at en havnetunnel jo kan brugerfinansieres ligesom nogle af vores store broprojekter osv.
Det vil nok være nødvendigt at få brugerne til at bidrage lidt, og det tror jeg også mange gerne ville frem for at holde i kø, så det kunne man nok sagtens finde en løsning på.
Det er rigtigt, at man jo ikke etablerer en havnetunnel fra den ene dag til den anden.
Det gør man heller ikke med en betalingsring, selv om jeg næsten kan fornemme på regeringen, at det er det, man faktisk ønsker.
Der er et mægtigt hastværk med at få det her igennem, og det er jo så en helt anden problematik, som jeg kommer ind på i mit næste spørgsmål.
Men stadig væk vil jeg spørge ministeren: Hvad er det, der skal til, for at den her ring eller mur, eller hvad man nu ønsker kalde den, bliver sådan helt perfekt i ministerens optik?
Hvad skulle gøre den helt perfekt, er det provenuets størrelse, eller er det miljøeffekterne, eller er det en helt tredje eller fjerde ting, der kunne gøre den her ring så perfekt, som både statsministeren og transportministeren tilsyneladende har ønske om?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Måske ikke så meget for hr. Kim Christiansens skyld, men mere for dem, der måtte lytte til og se på det her, skal jeg lige starte med at sige, at hr. Kim Christiansen jo godt ved, at vi ikke taler om en betalingsmur.
Vi taler om, at der på indfaldsvejen til der, hvor ringen nu bliver placeret, bliver sat noget op, der svarer til gadelys.
Det har sådan set det samme omfang, der er ikke noget med bomme, der er ikke noget med mure – det er bare sådan til almindelig orientering.
Jeg synes sådan set, det i realiteten er at signalere, at man ikke ønsker at gøre noget ved det problem, der er her og nu, og som mange mennesker oplever i deres hverdag.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Jeg siger tak for invitationen.
Det er da rart, når ministeren inviterer til et lidt bredere samarbejde end det, der umiddelbart har været lagt op til, og Dansk Folkeparti bidrager da gerne med gode ideer til, hvordan vi kan løse trængselsproblemet i København.
Men en af løsningerne er så bare ikke i vores optik en betalingsmur og en yderligere beskatning af bilisterne, det tror jeg står lysende klart.
Nu nævnte ministeren selv noget med kø og alle de arbejdstimer, der bliver sparet.
Det er jo rent faktisk således, at meget af den kødannelse, der er ved indfaldsvejene til København, er på grund af gennemgående trafik, og der har vi jo bl.a. spillet ud med, om ikke man skulle påbegynde arbejdet med en havnetunnel, så man i stedet for at genere bilisterne yderligere kunne give dem en vej uden om København.
Det kunne måske være en mulighed, jeg ved ikke, hvordan ministerens syn er på det.
Det er selvfølgelig et lille sidespørgsmål, men det er kun, fordi ministeren selv nævnte det med kø.
En meget lille del af den trafik, der holder på Køge Bugt Motorvejen f.eks., har jo et reelt ærinde inden for det, der bliver den kommende betalingsring.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Jamen jeg ville med udstrakt hånd tage imod, hvis hr. Kim Christiansen ville bidrage positivt til diskussionen om trængselsafgift.
Jeg vil med udstrakt hånd tage imod, hvis hr. Kim Christiansen har gode ideer til, hvordan man på en fornuftig måde kan gennemføre en trængselsafgift, så her står døren åben.
Jeg vil i øvrigt sige, at hvis man kigger på den diskussion, der har været i Danmark, og på nogle af de ting, som vi allerede har fremlagt, og som man også vil se, når vi kommer med det endelige lovforslag, så vil man jo kunne se, at vi også er inspireret af, hvad der er sket i de nordiske lande – og for den sags skyld også i London.
Det var også derfor, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at der på den konference, vi holdt, faktisk var repræsentanter til stede fra både Oslo og Stockholm, netop for at vi kunne lade os inspirere.
Men hvis hr. Kim Christiansen har gode ideer til ordentlige og saglige løsninger, så lytter jeg meget, meget gerne.
Det er ikke for på nogen måde at lyde arrogant, men med hensyn til de påstande, som hr. Kim Christiansen kommer med om VVM-redegørelser, vil jeg sådan set henvise til et, jeg tror, næsten 2 timer langt samråd lige præcis om det spørgsmål.
Det kunne vi jo sætte os i en ledig stund og læse igennem, for der findes alle de meget præcise svar på de spørgsmål, som hr. Kim Christiansen lige kom med her.
Så er jeg da sådan set bare glad for at konstatere, hvad jeg har gjort meget klart her, nemlig at borgerlige politikere i de andre nordiske lande nu faktisk er meget glade for, at der er indført en trængselsafgift i Oslo og i Stockholm, for det har løst nogle massive problemer, der var der, og der er faktisk en hel masse ting, som er blevet meget bedre.
Og det bekræftede hr. Kim Christiansen jo sådan set indirekte ved sit svar her.
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Jeg må jo som sædvanlig starte med at takke fru Sophie Løhde for at konkludere, hvad jeg mener og ikke mener, og hvad regeringen mener og ikke mener.
Det ser jeg som et udtryk for, at danskerne også er optaget af, hvad vi kan gøre i forhold til den alkoholkultur, vi har, hvor der blandt danske unge er et meget højt forbrug af alkohol, et overforbrug, som er sundhedsskadeligt.
Den diskussion om, hvad vi kan gøre, tager jeg meget gerne.
Jeg tror, at vi fordomsfrit skal kigge på alle mulige redskaber, men som jeg også sagde, kan der jo være god grund til f.eks. at kigge på, hvad effekten har været af hævningen af aldersgrænsen for salg af spiritus: Hvad har der været af positive sider, og hvad har der været af negative sider?
Jeg mener ligeledes, at vi skal hele vejen rundt og kigge på, hvad der kan være af utilsigtede konsekvenser, og hvad man i øvrigt kan gøre.
Det er det, jeg har udtalt mig om i debatten.
Sophie Løhde (V), 2012-01-11:
Der er jo igennem tiden taget en række initiativer, og jeg håber da også, ministeren vil anerkende og kender til de seneste undersøgelser, som viser, at børn og unges alkoholadfærd rent faktisk viser, at der er sket nogle positive ændringer med hensyn til børn og unges omgang med alkohol.
Men når jeg jo spørger til det her i dag, skyldes det, at meldingerne fra regeringen, ministrene og ordførerne stritter sådan lidt i hver sin retning.
Den ene dag siger sundhedsministeren, at hun vil foreslå sine regeringskollegaer at hæve aldersgrænsen for køb af øl.
Og i dag siger ministeren, at hun ikke har lagt sig fast.
Så må vi da gå ud fra, at ministeren tager initiativ til at få korrigeret sine udtalelser, når man i dag ikke har lagt sig fast, men for et par dage siden i Berlingske udtalte, at man ville kontakte sine regeringskollegaer for at få dem til at overveje, at vi nu skulle hæve aldersgrænsen for køb af øl.
I dag får vi så sådan et ikkesvar.
Jeg synes faktisk, at det er ganske besynderligt, at landets sundhedsminister ikke engang er i stand til at fortælle os, hvad Danmarks regering mener på det her område.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen agerer som et kollektiv, og derfor burde det mindste, man kunne forvente, da også være, at ministeren havde en holdning til, om det er en god idé eller en dårlig idé at hæve aldersgrænsen for køb af øl.
Når ministeren er så vævende i sine formuleringer, skyldes det jo nok det faktum, at alle regeringspartierne er totalt splittet på det her område, også regeringens støtteparti.
Dermed mener Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten alle sammen noget forskelligt.
Men en regering plejer jo ikke at mene noget forskelligt.
En regering plejer at have en holdning til tingene, så hvad er regeringens holdning til det her konkrete sundhedspolitiske spørgsmål, som jeg også kan forstå at ministeren er meget optaget af – med mange fine ord?
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Regeringen er meget optaget af, at danske unge skal have et godt liv og et sundt liv.
I den sammenhæng er vi også meget optaget af unges meget store alkoholforbrug.
Jeg har ikke lagt mig fast på, om aldersgrænsen for salg af øl bør være 18 år
ligesom for spiritus.
Jeg har bare sagt, at det er noget, som kan indgå i en samlet indsats på alkoholområdet, og noget, vi skal tage med i vores diskussioner.
Regeringen har jo allerede taget hul på at styrke indsatsen mod danskernes alt for høje alkoholforbrug.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen sætte nogle nationale mål for udviklingen i danskernes sundhedstilstand 10 år frem i tiden, og regeringen vil arbejde for konkrete mål for forebyggelsesindsatsen i kommunerne.
Det gælder også på alkoholområdet.
Som en del af processen med de nationale mål har jeg lige før jul holdt rundbordssamtaler med forskellige aktører på forebyggelsesområdet.
Her blev problemerne med både voksne, børn og unges alkoholoverforbrug drøftet, og der kom rigtig mange gode input til, hvordan indsatsen på alkoholområdet kan styrkes.
Et af de tiltag, jeg mener vi skal se nærmere på, er alkoholpolitikker på uddannelsesinstitutioner.
På den måde er der forskellige strenge at spille på, når vi snakker om, hvordan vi får nedbragt det meget høje alkoholforbrug blandt danske unge.
Det at hæve aldersgrænsen til 18 år for salg af øl og vin kunne være en del af en samlet indsats.
Det er der ikke truffet nogen beslutning om, det har jeg ikke selv lagt mig fast på, men det er noget, som jeg vil drøfte med de øvrige partier i regeringen.
Sophie Løhde (V), 2012-01-11:
Mener regeringen, at aldersgrænsen for køb af øl skal hæves til 18 år?
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Det er altså en stagnation i udviklingen fra de tal, man har fra 2006, til de tal, man har i 2010.
Og det er rigtig ærgerligt.
Derfor skal vi også satse bredt og helhedsorienteret i forhold til at få færre unge til at ryge.
Det handler om det nationale koncept, vi sammen har afsat penge til i satspuljen; det handler om de afgifter, der er kommet med finansloven; det handler om at tage en diskussion f.eks. om synlighed af tobaksvarer; det handler om at gå EU-vejen og sige, at vi vil have et forbud mod de såkaldte sliktobakker eller slikcigaretter – altså tobaksprodukter, der helt klart er målrettet mod og produceret på en måde, så de skal tiltrække nye unge rygere, og jeg var lige ved at sige, så min egen 2-årige datter ville kunne synes, de var skægge – og en lang række andre ting.
Det her er ikke noget, der er løst med et snuptag, men det er heller ikke noget, som vi bare kan læne os tilbage over for.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Jeg hørte for et øjeblik siden ministeren skose den tidligere regering for ikke at have leveret varen i forhold til at have en strategi, som har nedbragt antallet af rygere.
På Sundhedsstyrelsens hjemmeside ligger en undersøgelse af de 11-15-åriges livsstil.
Den sidste undersøgelse, jeg har kunnet finde, som er publiceret, dækker årene 1997-2008, altså den tidligere regerings regeringsperiode.
Her er en af konklusionerne, og jeg tillader mig at læse højt: »Når der ses på den samlede udvikling fra 1999 til 2008 i antallet af rygere i de forskellige aldersgrupper« – og jeg taler her om de 11-15-årige – »kan der ikke ses en stigning i andelen af rygere. Tværtimod går udviklingen hen mod færre rygere blandt unge – også blandt de 15-årige piger [...]«.
Så vil jeg godt lige bede ministeren om at fortælle helt konkret, hvad det er, der ikke har virket, og hvad det så er, ministeren vil gøre anderledes med den her nye strategi, som jeg så kan forstå at alle partier nu er en del af via satspuljen.
Det er altså ikke en regeringsstrategi, men det er en fælles satspuljestrategi.
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Nej, jeg vil sige, at det vil være forkert at sige, at regeringens indsats i forhold til tobak med særligt fokus på børn og unge alene afgrænses af satspuljeaftalen.
Altså, man kan jo starte med at kigge på vores finanslov, hvor vi hæver afgifterne på tobak, og det gør vi jo, fordi vi gerne vil nedbringe forbruget, fordi det har en sundhedseffekt, og det gør vi, fordi vi ved, at særlig børn og unge er meget prisfølsomme.
Vi ved, de er prisfølsomme, vi ved, at det er der, det betyder meget og kan gøre en forskel.
Så er vi som sagt indstillet på, at der skal ske meget på det her område. Det er meget bekymrende, at vi kan se, at faldet i antallet af dagligrygere blandt vores 15-årige er gået i stå, er stagneret.
Det er altså et af de steder, hvor vi virkelig også vinder noget ved at sætte noget i gang.
For hvert barn og hver ung, der ikke begynder at ryge, vil det bone rigtig meget i forhold til sundhedstilstanden, i forhold til antal leveår, i forhold til sunde og raske leveår og dermed også i forhold til vores samlede sundhedsøkonomi.
Så det er et område, som vi vil have fortsat fokus på fra regeringens side.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Det, jeg hører ministeren sige, er, at den strategi, som man omtaler i regeringsgrundlaget, udelukkende er en strategi, som skal finansieres af satspuljen.
Er det rigtigt forstået?
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Der var jeg lige ved at sige, at det vil eller kan jeg ikke.
Nu er Sundhedsstyrelsen i gang med at udmønte det nationale koncept.
Det skal de jo have lov til at gøre.
Man kan sige, at det, vi er blevet enige om, er, at vi skal have et koncept, der dels kan sørge for, at færre børn og unge begynder at ryge, dels tager hånd om, at de unge, der så er begyndt at ryge – og der er faktisk meget unge mennesker i det her land, der begynder at ryge – kan få hjælp til at stoppe igen.
Vi skal altså ud at have fat der, hvor de unge færdes.
Men mere konkret end det kan jeg ikke være, før selve konceptet er udmøntet.
Og som jeg redegjorde for, er de som sagt i gang med det i Sundhedsstyrelsen, og de vil være færdige med det, så vi kan udmønte den del af det, der er ansøgningspuljen, altså de 13 mio. kr., inden årets udgang.
Jeg kan jo ikke stå her og tage forskud på, hvad de kommer til at udarbejde i Sundhedsstyrelsen.
De er i gang nu, og de er færdige inden efteråret, så vi kan komme i gang med at udmønte puljen.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Jeg vil gerne bede ministeren om at uddybe, hvad det er for konkrete initiativer, der vil indgå i regeringens strategi.
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Regeringen vil satse massivt på forebyggelse, bl.a. gennem en ambitiøs tobakspolitik på ikke mindst børne- og ungeområdet.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det regeringens helt klare ambition at reducere andelen af unge, der ryger, fordi vi ved, at rygning er så skadeligt for sundheden og har betydning for levealderen.
Mange af dem, der begynder at ryge i barndommen, ryger livet igennem.
Derfor vil regeringen søsætte en særskilt strategi for bekæmpelse af rygning blandt unge.
Regeringen vil udvikle nationale koncepter og metoder for de lokale indsatser med sigte på generelt at løfte indsatsen på landsplan.
Som bekendt, og det ved spørgeren jo også, blev der med satspuljeaftalen på sundhedsområdet for 2012-2015 afsat 16 mio. kr. til en strategi for bekæmpelse af rygning blandt udsatte unge.
Ved forhandlingsbordet fandt alle satspuljepartier sammen om at afsætte midler til udvikling og implementering af et fælles forpligtende nationalt koncept, som skal forebygge, at børn og unge begynder at ryge, og som skal hjælpe unge rygere med at stoppe igen.
Der var enighed om, at indsatsen skal målrettes områder og grupper, hvor der findes den højeste koncentration af udsatte unge, der ryger.
Af de 16 mio. kr., som vi afsatte, afsættes i alt 3 mio. kr. til centrale aktiviteter som metodeudvikling, materialer, kompetanceudviklingsforløb og evaluering.
Af de øvrige 13 mio. kr. etableres der en ansøgningspulje, hvor kommuner, frivillige foreninger og andre kan søge om midler til projekter, som tager udgangspunkt i det nationale koncept, der udvikles.
Jeg kan oplyse, at Sundhedsstyrelsen er gået i gang med at udmønte det nationale koncept.
Det er forventningen, at det ligger klart i efteråret i år med henblik på at udmønte ansøgningspuljen, inden vi går ud af 2012.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Når det af regeringsgrundlaget fremgår, at »Vi vil afsætte midler til en ny strategi for bekæmpelse af rygning hos unge«, vil ministeren så oplyse, hvornår dette arbejde er igangsat, og hvornår strategien er klar til offentliggørelse?
Er det spørgsmål 20?
Ja, jeg har ikke flere opfølgende spørgsmål.