runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Jeg kan høre, at indenrigs- og sundhedsministeren ikke er så velorienteret, hvad det angår, for det drejede sig ikke om skoleområdet, men det kan man så sætte sig ind i ved lejlighed.
Det var Vej og Park, og der har Enhedslisten ikke haft nogen borgmester, mig bekendt.
Så vil jeg stadig væk sige, at en del af tanken med det her vel også er ønsket om at forsøge at privatisere en lang række af de offentlige opgaver.
Vi er nok heller ikke særlig enige om, at det er guds gave til menneskeheden, men sådan kan man jo se meget forskelligt både på borgmestre, privatisering, mål- og rammestyring og kontrol med hvad som helst.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Der er jo ikke nogen forpligtelse til at indføre BUM-modeller, det er en mulighed.
Ligesom alt muligt andet er det jo en mulighed, som man skal tage i brug, hvis man synes, det er fornuftigt.
Det kan jo ikke stå alene.
Jeg står ikke her og prædiker, at det her er idel lykke.
En af vejene til at gøre det er at indføre den her dialogform mellem det politiske niveau, byrådet, og institutionen som følge af Skanderborgmodellen.
Det er en af vejene.
Den synes vi kommunerne skal have mulighed for at gøre brug af, hvis de vil, og de kan lade være, hvis de ikke vil.
Det er da tillid til kommunestyret.
Jens Borking (EL), 2007-10-23:
Jeg vil blot spørge, om indenrigs- og sundhedsministeren har hørt, at Københavns Kommune mig bekendt i høj grad har brugt det, som man kan kalde mål- og rammestyring, det, der populært sagt hedder BUM-modellen.
Mit indtryk er - det kan være, jeg tager fejl - at man faktisk har ret dårlige erfaringer med det.
Man synes ikke, at det har fremmet hverken samarbejdet eller de resultater, man har nået.
Man er mig bekendt i gang med i Københavns Kommune at sige, at den her model ikke er særlig brugbar, og har advaret imod, at man anvender den alle mulige andre steder, så jeg tror, der allerede i dag er nogle erfaringer med, at den meget positive opfattelse af, at mål- og rammestyring altid fører til noget lykkeligt, i praksis måske ikke behøver at være helt så positiv.
Jeg ved ikke, om indenrigs- og sundhedsministeren har hørt noget andet om de københavnske erfaringer end det, jeg har hørt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-23:
Det sidste er jeg såmænd ikke meget uenig i, nemlig at det med ministerbemyndigelse skal man altid se på også med den bagtanke, at der kunne komme en dag, hvor det var - hvad skal man kalde det?
Det ville være forkert at sige en mindre kompetent minister - en andet slags minister, måske en mere kompetent minister, der sad med den bemyndigelse.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at når man giver en bemyndigelse, er det også klart, hvordan den skal forvaltes.
Det tror jeg i øvrigt er et emne, som man med fordel kan vende tilbage til i udvalgsarbejdet, for der er jo ikke lagt op til sådan en fuldstændig vilkårlig ministerbemyndigelse.
Der er lagt op til en bemyndigelse, der bl.a. skal sikre, at man har noget organisation omkring de her kontrolbud, der gør, at byrådet selv og omverdenen kan fæste lid til, at den måde, man beregner sine egne bud på, er i orden, at det er fair, at det er rimeligt.
Derfor skal det her jo også funderes i det arbejde, der i øvrigt er i gang omkring regnskabspraksis m.v. ud i kommunerne.
Så det er ikke noget, en minister skal sidde og kaste terninger om, det skal basere sig på noget sund fornuft og noget faglighed.
Det vil jeg gerne gøre nærmere rede for på en sådan måde, at Det Radikale Venstre i hvert fald ikke af den grund skal undlade at stemme for lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2007-10-23:
Jeg er glad for, at ministeren har forstået det radikale budskab om tillid.
Det er jo helt korrekt, at det er vores indgangsvinkel, men det er selvfølgelig vigtigt, at man, ikke mindst hvad angår det demokratiske hjerteblod, også sikrer sig, at det er bygget op på en sådan måde, at man netop også sikrer, at tilliden kan være til stede i mange år fremover, og at der er nogle helt grundlæggende spilleregler, som er i orden, herunder naturligvis også mindretalsbeskyttelse.
For så vidt angår Skanderborgforsøget - og hvis man førte det ud i sin yderste konsekvens med en guvernørordning - handler det jo om, hvad vilkårene er for demokratiet lokalt, hvad mulighederne er, og det synes vi er en helt reel diskussion at tage udogmatisk med en tilgang, hvor vi belyser det og forsøger at drage nogle konklusioner på det.
Vi synes måske, at konklusionen på det, at det er o.k., er draget sådan meget tidligt, og der kunne det måske være på sin plads at indbygge en eller anden form for mindretalsbeskyttelse i den givne situation.
For så vidt angår det første, er vores skepsis jo ikke mindst baseret på, at det indeholder en meget vidtgående bemyndigelse til ministeren.
Det er måske rart nok, så længe man er minister, men det er jo ikke altid så rart, når man ikke er det, og derfor kan det være klogt, at man også i en situation, hvor man måske har en mere principiel tilgang til, hvordan ting skal indrettes, tænker sig om på det felt, inden man gør noget, der er for vidtgående, og måske i stedet for sikrer, at det har et afsæt, hvor der er en bred diskussion om det og dermed også en lovgivningsmæssig befæstning.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Nu er det jo sådan, at det, jeg siger, baserer sig - tror jeg - på en troværdig kilde.
Jeg tror, at hr. Kim Andersen normalt har tiltro til de regnemaskiner, man bruger i Skatteministeriet.
Det har jeg nu ikke altid, men jeg tror, at de har regnet rigtigt i det her tilfælde, og tallene viser altså, at folkepensionister, andre pensionister, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og syge - you name it - altså alle de grupper, der i forvejen har mindst at leve for, er bedre tjent med de regler, der eksisterer i dag, end med de regler, som man nu vil gennemføre.
Kan man ikke bare indrømme det?
For jeg synes altså, at der er én ting, der gør noget, og det er, hvis man som politiker gør noget og ikke vil erkende, at det er det, man gør, men at man prøver at lyve for befolkningen og siger, at man gør noget helt andet end det, man i praksis gør.
Det synes jeg er mærkeligt, og det var derfor, jeg startede med at sige, at det er helt i orden, at man giver til de rigeste og ikke giver til dem, der har mindst.
Men at man ligefrem tager fra dem, der har mindst, synes jeg alligevel er overraskende, og det bør man da kunne indrømme at man gør.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Hr. Frank Aaen bliver ved med at stille spørgsmål om et tema, som han har kredset om ved første-, anden- og tredjebehandlingen.
Det her er jo i virkeligheden en genfremsættelse af noget, Tinget behandlede i september måned, men hr. Aaen fortsætter ufortrødent.
Et eller andet sted er det jo dybt fascinerende, at man har den evne til at bore sig fast i en detalje, også selv om det, man borer sig fast i, ikke har hold i virkeligheden.
Man må sige, at hr. Aaen har en fantastisk evne til at forfølge det spor, han en gang har sat.
Det er sådan, at pensionister og andre på overførselsindkomster bliver kompenseret ved en ekstraordinær forhøjelse på 0,6 pct.
Det er sådan, at vi hæver personfradraget med 1.000 kr. over 2 år, og det har alle glæde af.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det her jo er et forslag, der tager sigte på at øge arbejdskraftudbuddet.
Derfor er man også nødt til at lave en beregning over, hvor man får den største effekt, og den får man altså med det snit, der er lagt i det her forslag.
Frank Aaen (EL), 2007-10-23:
Jeg synes, det er i orden, når et parti melder klart ud, at her udbetales der skattelettelser, samtidig med at det samme parti sørger for, at kommunerne får så få penge, at der landet over gennemføres drastiske nedskæringer, og at man oven i købet er nødt til at lave skattestigninger nogle steder.
Det kan ikke komme som en overraskelse for nogen.
Det kan heller ikke komme som en overraskelse for nogen, at Venstres politik er, at dem med de laveste indkomster ingenting skal have - eller højst en gajol - hvorimod dem, der har de høje indkomster, skal have flere tusinde kroner i skattelettelse.
Det er ikke overraskende, det er sådan set det, der er sket i alle tidligere skatteforslag på personområdet fra den her regerings side, og det er heller ikke i strid med, hvad man har sagt man vil gøre.
Så det er også helt i orden.
Det, jeg ikke kan forstå - og jeg vil spørge, om det er en fejl eller det er en klar politik - er, at man her tager penge fra pensionister, arbejdsløse og andre, altså lader dem gå ned i indkomst i forhold til de gældende regler.
Er det bevidst, eller er det en fejl?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Det er der jo givet svar på så mange gange, og jeg var lige ved at sige: Jeg skal nok give et klart svar på det, hvis Dansk Folkeparti vil give mig et klart svar på, hvorfor i alverden man støtter en aftale, der direkte tager penge fra pensionisterne og giver dem til de høje indkomster.
Det var det, det hele startede med.
Jeg får overhovedet ikke noget klart svar, så kunne vi ikke være enige om: Man skal svare på det meget enkle og meget simple spørgsmål og forholde sig til de tal, der er kommet fra skatteministeren, som meget klart viser, at det ikke er til gavn for lavindkomstgrupperne, tværtimod.
Så jeg vil bede Dansk Folkeparti om at forholde sig til det meget enkle spørgsmål, så skal vi nok komme til det andet senere.
Vi skal såmænd nok få rig lejlighed til at diskutere politik, herunder også skattepolitik, i forbindelse med en valgkamp, men hvis der er noget, der er til grin, er det da, at fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti har sagt: Hvis der er et økonomisk råderum, skal det bruges til skattelettelser i bunden og kun i bunden.
Klare svar fra skatteministeren viser, at den her aftale giver skattelettelser i toppen, og jeg var lige ved at sige: næsten kun i toppen.
For der sker jo det, at en pensionist rent faktisk taber på den her aftale.
Så hvis der er noget, der er til grin, er det da, at Dansk Folkeparti nægter at forholde sig til det faktum og hellere vil diskutere alle mulige andre partiers politik.
Lad os dog få et klart svar fra Dansk Folkeparti: Hvordan i alverden kan de regne så meget galt på noget, der er så enkelt og så simpelt?
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Jeg må jo så sige, at forløbet indtil videre i dag med den socialdemokratiske ordfører altså giver mig kraftige associationer til førstebehandlingen for halvanden måned siden.
Vi kunne ikke få noget svar.
Der kom ikke noget svar.
Nu er spørgsmålet så blevet stillet i dag: Vil man rulle de her skatteomlægninger tilbage efter et valg, hvis man får mulighed for det - ja eller nej?
Vi får ikke noget svar.
Jeg synes ærlig talt, at det er at gøre vælgerne til grin, når man ikke vil fremlægge sin skattepolitik, når vi står op ad et valg, der kommer inden for det næste halvandet år, måske før.
Kan vi ikke få en klar udmelding, så vælgerne ved, hvad det er, de skal forholde sig til?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Jamen lad os da tage den snak, når forslaget er vedtaget.
Der er jo ingen af os, der ved, om forslaget bliver vedtaget.
Det kan jo være, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti kommer på bedre tanker.
Det er det, vi nu har givet muligheden for, og jeg synes ærlig talt, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti burde gå tilbage og læse de svar fra skatteministeren, som klart viser, at det her lovforslag ikke er til gavn for lavindkomstgrupperne, og at det socialt er væsentlig mere uretfærdigt, end det var før.
Det er sådan set i al beskedenhed og i al enkelthed det, vi sætter spørgsmålstegn ved.
Men vi kan ikke få et eneste klart svar, og det er da egentlig bekymrende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-10-23:
Det er jo utrolig let for hr. John Dyrby Paulsen at forklare, hvad det indebærer, at Socialdemokratiet stemmer nej.
Det er dog meget, meget let at sige, om Socialdemokratiets stemmeafgivning betyder, at hvis partiet får magt, som det har agt, så vil forslaget blive rullet tilbage.
Det er endog meget let at svare på.
Hvis Socialdemokratiet måtte få magt, som de har agt, vil de så rulle forslaget tilbage?
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-23:
Jeg må endnu en gang slå fast, at der ikke er nogen, der taber på den her skatteomlægning, der forhåbentlig vedtages senere i dag.
Jeg må så bare endnu en gang konstatere, at hr. Dyrby Paulsen ikke vil svare på, hvad Socialdemokratiets skattepolitik går ud på.
Er det skattestigninger, vi skal have, eller er det skattestop, man står fast på?
Det kan vi ikke få noget svar på.
Hvorfor skal det være så hemmeligt, hvad det er, Socialdemokratiet går ind for?
Kan vi få et klart svar?
Står Socialdemokratiet fast på skattestoppet i næste valgperiode - ja eller nej?
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg vil sige til hr. Aaen, at ens påstand jo ikke bliver rigtigere af at blive gentaget.
Det er sådan, at der - i øvrigt også fra oppositionspartiernes side - har været et ønske om at pristalsregulere energiafgifterne af hensyn til miljøet, altså for at få en mindre CO2-udledning.
Der er ingen tvivl om, at det vil have en effekt på CO2-udledningen, at vi gør det her.
Vi har også en problematik vedrørende arbejdsmarkedsbidraget.
Det skulle føres tilbage til den enkelte kontohavers lomme, hvis ikke vi lavede den her lovgivning, og hvis ikke vi brugte provenuet til at øge arbejdsudbuddet.
Der tages ikke noget fra nogen, og der sker ikke en omlægning af midler, som kunne have været anvendt til andre ting end det, de her bliver anvendt til, hvis man vel at mærke anerkender skattestopsdefinitionen.
Så det er ikke rigtigt, hvad hr. Frank Aaen siger.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu har vi jo hørt Venstres ordfører forsøge at tale udenom gang på gang på gang.
Så jeg skal bare spørge helt kort og helt kontant: Er det ikke rigtigt, at svaret fra skatteministeren viser, at hvis de eksisterende regler var blevet ført videre, havde den enlige pensionist uden ATP og bosat i lejebolig fået 4.351 kr. frem til 2015, og at samme pensionist med de nye regler efter regeringens aftale med Dansk Folkeparti ikke får 4.351 kr., men 4.090 kr.?
Er det ikke korrekt, og må man ikke dermed sige kort, præcist og klart, at den enlige pensionist uden ATP rent faktisk taber på den her aftale?
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg vil da gerne medgive og stå ved, at man jo kunne have lavet det her på andre måder.
Man kunne, hvis ikke man havde været ansvarlig, have brugt mange flere midler, og man kunne have lagt nogle andre præferencer og forudsætninger ind, det har hr. Homann fuldstændig ret i.
Men når forudsætningen for os var, at skattestoppet og dets definitioner skulle overholdes, at vi skulle have flere hænder ud på arbejdsmarkedet, og at forslaget skulle være fuldt finansieret, er det her altså det, der er muligt, og det er det, der er forsvarligt, når alle de forskellige kriterier skal tilgodeses.
Set på den baggrund er der balance i forslaget, og vi har tillid til de beregninger, vi har modtaget fra Finansministeriet og Skatteministeriet, og som viser, at det vil medføre, at der kommer mellem 7.000 og 8.000 flere ud på arbejdsmarkedet.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er folk i beskæftigelse, som får lettelser ud af det her forslag.
Man kan f.eks. tage en social- og sundhedsassistent, som ifølge skatteministerens besvarelse til Skatteudvalget får næsten 1 kr. i timen ud af det her forslag.
Man kan allerede se, hvordan social- og sundhedsassistenterne myldrer ud på arbejdsmarkedet takket være Venstres fremsynede forslag.
Så det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg kan også se, at for en pris i underkanten af halvanden million kroner pr. job får man skabt marginal beskæftigelse med det her forslag.
Hr. Kim Andersen må jo forholde sig til, at de, der får fordelen af det her lovforslag, i helt overvejende grad er folk med høje indkomster, og hvis man sammenligner med, hvad der var alternativet, nemlig at man sænkede arbejdsmarkedsbidraget, så får folk med lave indkomster, f.eks. enlige pensionister, mindre ud af det her forslag.
De får altså mindre ud af regeringens skattepakke, end de ville have gjort, hvis man havde holdt sig i ro - og alt det, for at en social- og sundhedsassistent kan få en lille krone mere i timen.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg kan oplyse til ordføreren for SF, at jeg ikke har nogen planer om at forsøge mig som linedanser.
Med eller uden folketingsmandat i ryggen tror jeg at det er en disciplin, som jeg på enhver måde skal afstå fra at forsøge mig med.
I øvrigt kan man jo falde og slå sig så forfærdeligt, hvis man hænger deroppe og ikke mestrer disciplinen, og den risiko vil jeg ikke løbe.
Hr. Homann forsøger at finde et hår i suppen, men man er nødt til at se det her som et samlet hele: Vi mangler arbejdskraft, hoveder og hænder på arbejdsmarkedet, og det er til gavn for alle, for samfundet og for de svageste grupper, at vi får mere arbejdskraft, at der er flere hænder til at tage sig af borgerne i den borgernære service i kommunerne, i hjemmeplejen, at der er flere, der kan løfte en opgave i industrivirksomhederne osv.
Det gavner os alle, og det gavner altså også folk på overførselsindkomst og folk med de helt små indkomster, at velfærdssamfundet kan fungere, og at der er et sikkerhedsnet under os alle sammen.
Derfor er der fornuft i det forslag, der er fremsat.
Morten Homann (SF), 2007-10-23:
Hvis hr. Kim Andersen på et tidspunkt skulle ønske at finde en anden beskæftigelse end at være folketingsmedlem, vil jeg advare ham kraftigt imod at blive linedanser, for hvis man har så dårlig en sans for, hvad der er balance, som hr. Kim Andersen udviser her i dag, tror jeg, at man vil komme gruelig galt af sted.
At kalde de meget store lettelser, der er i det her forslag til folk med mellemstore og store indkomster, og de fuldstændig minimale lettelser, der er til folk med små indkomster, for social balance kræver et ualmindeligt skævt syn på verden.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Jeg synes, det er modigt, at Det Radikale Venstres ordfører beder om eksempler på, at SR-regeringen lod skatter og afgifter stige.
Alle ved vist, at der dårligt gik en måned, uden at der var en ny skat eller afgift eller en forhøjelse af en eksisterende.
Og tingene skal naturligvis ses i en sammenhæng.
For borgerne er det ikke så afgørende, hvad den ene eller anden afgift nødvendigvis hedder, men derimod, hvad virkningen på deres privatøkonomi er.
Jeg kvitterer endnu en gang for, at Det Radikale Venstre anerkender, at der med det forslag, vi her har til behandling, også er en fordel for de helt små indkomster.
Det er klart, at fordelen bliver større, hvis man tjener 200.000 kr. eller 300.000 kr. om året.
Det har ingen benægtet.
Det ses også klart af de tabeller, der er lagt frem som dokumentation for forslagets virkninger.
Men det er også - som vi har sagt flere gange - bevidst for at øge arbejdskraftudbuddet, fordi det er dér, der er godtgørelse for, at vi kan få de 7.000-8.000 flere par hænder og hoveder ud på arbejdsmarkedet, som vi har så hårdt brug for.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-23:
Der smyger hr. Kim Andersen sig jo igen uden om det.
»Får noget ud af det«.
Der er jo ingen, der siger, at de lave indkomster ikke får noget ud af det, men de får minimalt ud af det, og mellemindkomsterne får mangefold mere.
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Tak for indlægget til Det Radikale Venstres ordfører.
Jeg er meget glad for, at Det Radikale Venstres ordfører med sit indlæg her bekræfter, at også de helt små indkomster reelt får noget ud af det forslag, som skatteministeren her har fremlagt.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-23:
Nu har Venstres ordfører jo i sin ordførertale svunget sig voldsomt op, og jeg synes, det ville klæde Venstres ordfører at erkende nu, at skattepakken giver absolut mest til mellemklassen og de højere lønninger, og at den giver minimalt til de lave lønninger.
Jeg synes, Venstres ordfører skulle sige det, som det er, at skattepakken er skruet sådan sammen, at det vil være sådan, og at det har været Venstres ønske sammen med Dansk Folkeparti og De Konservative at gøre det sådan.
Jeg synes, man skulle stå ved det.
Der er ingen grund til at skjule det.
Det er jo sådan, at de laveste indkomster får marginalt ud af det her.
Dernæst benytter Venstres ordfører sig den ene gang efter den anden - og i dag er ingen undtagelse - af muligheden for at kritisere SR-regeringen for gentagne skattestigninger.
Kunne jeg ikke få hr. Kim Andersen til en eneste gang at nævne bare en gang, hvor SR-regeringen lod skatten på arbejde stige i de år, den sad der?
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Som jeg har forklaret adskillige gange, går det her ud på inden for en fuld finansiering at søge at lette skatten på arbejdskraft.
Vi ved, at vi mangler hænder i den offentlige og den private sektor.
Samtidig har det været vigtigt for os at gøre det på en måde, så vi naturligvis fik maksimal arbejdskraft ud af det.
Derfor må der jo være en profil, der er således, at den motiverer de indkomstgrupper, som vi har en forventning om er dem, der vil tage et par ekstra overarbejdstimer på arbejdsmarkedet.
Men det er jo ikke gjort på en måde, så der tages noget fra nogen.
Alle grupper bliver kompenseret, og der er i den grad en social balance i det udspil, som her er præsenteret.
Målsætningen er at øge arbejdskraftsudbuddet, hvilket alle i vores samfund har glæde af, for det er med til at sørge for, at velfærdsopgaverne i den offentlige sektor kan leveres, og at ordrerne i den private sektor kan gennemføres, så vi får valutaindtægter og skatteindtægter til at finansiere velfærdssamfundet.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Men det ændrer altså ikke på det faktum, at de svar, vi har fået fra skatteministeren, klart viser, at f.eks. de enlige pensionister, men også andre lavindkomstgrupper, direkte taber på den aftale, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti.
Den enlige pensionist ville f.eks. have fået 4.351 kr. frem til 2015, men får med den aftale, der nu er indgået, 4.095 kr., tror jeg, det er.
Det er altså et direkte tab.
Hvorfor kan regeringen og Venstre ikke bare indrømme, at det er sådan, og dermed at det, statsministeren sagde fra den her talerstol den 4. oktober, altså var direkte forkert?
Kim Andersen (V), 2007-10-23:
Allerførst synes jeg, at den socialdemokratiske ordfører skulle vogte sig en lille smule for, hvad han står og siger oppe fra denne talerstol.
Tænk at snakke om, at andre taler udenom og ikke svarer på spørgsmål, når man ikke engang selv efter at være blevet stillet det samme spørgsmål ikke 1 gang, ikke 2 gange, men nok 15 gange, ikke har villet, ikke har kunnet, ikke har evnet at fortælle, hvad ens eget partis politik, går ud på.
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at man i et spørgsmål som det her kan lægge hundrede sytten forskellige forudsætninger ind i en regnemodel.
Det ville der næppe, og derfor er der kun at slå fast, at der ikke tages noget fra nogen.
Alle får.
Det er rigtigt, at der er nogle, der får mere end andre, men der er ikke nogen, der får eksorbitant eller vanvittigt meget - 5.300 kr. er det øvre loft.
Og det er det, der gør, at arbejdskraftsudbuddet bliver øget.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-23:
Nu her om lidt, når vi skal stemme om lovforslaget - der er jo ikke noget, der er vedtaget endnu - så vil vi stemme nej til det.
Men det, der bekymrer os lidt, er jo i virkeligheden, at regeringen og Dansk Folkeparti tilsyneladende er gået ind i det her med forkerte præmisser og forkerte forudsætninger.
Det illustreres meget godt af det, statsministeren sagde på talerstolen, nemlig at det er til gavn for lavindkomstgrupperne, og at det er socialt mere retfærdigt.
Klare tal fra skatteministeren viser, at det er det under ingen omstændigheder.
Og så må jeg sige: Gud ved, om regeringen og Dansk Folkeparti ikke helt har forstået, hvad det her går ud på?
Så synes jeg da, det er fair at give en lejlighed til at sige: Nå, det kan godt være, vi skal tænke mere over det.
Og det er jo det, vi har gjort nu.
Så skulle vi ikke holde os til det konkrete lovforslag?
Hvad der så sker bagefter, kan vi jo diskutere, når det er vedtaget - hvis det bliver vedtaget.