Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Som den fjerde forslagsstiller til dette beslutningsforslag er det svært at tilføje noget nyt.
Vores intention har været den samme som de to partier, der var på talerstolen før os – det er jo fru Anni Matthiesen, der afslutter – og det har været at skabe større frihedsgrader for frie skoler.
Jeg synes sådan set allerede, at de fleste af partierne, også regeringspartierne, har argumenteret ganske overbevisende for, hvorfor punkt 1 i vores beslutningsforslag, nemlig at frie grundskoler skal have adgang til at oprette vuggestuer for at sikre en sammenhængende overgang fra vuggestue til børnehave, skal være muligt.
Det hører jeg også i forhold til det sidste punkt, der handler om at ændre husholdnings- og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen til frie fagskoler, og at skolernes kernefaglighed i loven beskrives som livspraktiske og erhvervsrettede fag.
Det er også noget, der er stor tilslutning til, og det er vi glade for, for vi mener faktisk, at det er med til at gøre hele området mere tidssvarende.
Der, hvor diskussionen har været i dag, har været i forhold til det punkt, der handler om, at vi gerne vil give de frie grundskoler, de private gymnasieskoler og de frie kostskoler mulighed for at etablere afdelinger og filialer.
Jeg vil gerne gøre det helt klart, at da vi lavede beslutningsforslaget, var vores intentioner at prøve at løse et praktisk problem, der ikke mindst er ude i den del af landet, som med det lidt forhadte udtryk Udkantsdanmark er et område, der er ramt af, at der er udflytning.
Rigtig mange unge flytter til de store byer, og derfor er det altså sværere at have tilstrækkeligt med muskelmasse i form af elever til rådighed til at kunne opretholde et tilbud på den enkelte skole.
Samtidig giver den elektroniske udvikling jo mulighed for, at man meget nemt kommunikationsmæssigt kan have fælles administration, fælles ledelse, og det giver så mulighed for, at man nogle steder kan fastholde det stærke lokale engagement, kan etablere skoler, også andre steder, f.eks. inden for samme kommune.
De to eksempler, vi har med i beslutningsforslaget, og som jeg også drøftede med den radikale ordfører, er et eksempel fra Tønder Kommune, der har behov for at etablere en afdeling i Aabenraa, og så er der et eksempel fra Løgumkloster by og uden for Løgumkloster.
Så det er altså ikke noget med, at man starter i Løgumkloster, og så opretter man en afdeling i Holstebro og en anden på Anholt.
Nej, det handler sådan set om, at man i nærområdet gerne vil prøve at bruge de fælles kræfter til noget stærkere.
Jeg har ikke haft et ønske om, at det her skal være et carte blanche, til at man kan privatisere området og have 125 afdelinger.
Det har handlet om, at man i de områder, hvor der måske ikke er så mange unge, og hvor man gerne vil fastholde de unge, der er tilbage, finder nogle nye, friere muligheder for at etablere afdelinger. Så det er blot for at sige, at jeg i hvert fald inviterer til, at vi under udvalgsbehandlingen prøver at se på, om vi kan mødes på det punkt.
Men som sagt er jeg glad for, at det på to ud af tre punkter lader til, at der er et bredt flertal for, og så håber vi på, at vi ved punkt to kan finde et kompromis, hvor vi ikke åbner op for en ladeport, men hvor man åbner en dør, så lokalsamfundene også kan udnytte de styrker, de har.