runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Bekymringen er jo, at det her er en spareøvelse, der kommer til at gå ud over beredskabet; den kommer til at gøre beredskabet mindre robust, så der er mindre hjælp til danskerne, når der er brug for det.
Det er jo meget voldsomme besparelser, man laver.
Omkring 25 pct. bliver der sparet på det statslige beredskab, når de her besparelser er fuldt indfaset.
Jeg hørte ikke noget svar fra ministeren i forhold til at give en garanti for, at der ikke vil være ringere sikkerhed for danskerne, og det håber jeg meget ministeren kan give, for ellers er det da dybt problematisk i en tid, hvor vi kan se, at der gang på gang desværre er behov for beredskabet.
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Tak for det.
Med aftalen om kommunernes økonomi for 2015, vækstpakken, der på redningsberedskabets område er indgået med Venstre og Dansk Folkeparti, og aftalen om redningsberedskabet i 2015 er de overordnede rammer for den fremadrettede tilpasning af det statslige og kommunale redningsberedskab fastlagt, herunder de økonomiske rammer.
Et centralt element i den videre proces er, at kommunerne med aftalen om kommunernes økonomi inden den 1. januar 2016 skal etablere sig i op til 20 beredskabsenheder.
Dette arbejde er KL og kommunerne godt i gang med, og det er derfor fortsat forventningen, at kommunerne når målet med at etablere sig i op til 20 beredskabsenheder inden udgangen af 2015.
Et andet centralt element i den videre proces er, at der i andet halvår af 2015 skal udarbejdes et beslutningsgrundlag, der kan danne udgangspunkt for en ny flerårig aftale om redningsberedskabet for 2016 og frem.
Beslutningsgrundlaget skal bl.a. sikre sammenhæng mellem de statslige og kommunale tilpasninger, således at der fortsat opretholdes et velfungerende beredskab i Danmark, og beslutningsgrundlaget skal endvidere udarbejdes under hensyntagen til regionale forhold og de frivillige i redningsberedskabet.
Jeg forventer at kunne præsentere et oplæg til beslutningsgrundlag i forbindelse med de politiske forhandlinger i andet halvår af 2015, når en ny aftale om redningsberedskabet skal forhandles på plads.
Lad mig så blot afslutte mit indlæg med at slå fast, at Danmark naturligvis fortsat skal have et redningsberedskab, som borgerne kan være trygge ved; et redningsberedskab, der kan håndtere daglige hændelser, men også større hændelser som eksempelvis voldsomt vejr.
Og jeg har tiltro til, at den igangværende proces vil sikre et sådant beredskab.
Jeg kan derfor på regeringens vegne sige, at vi ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Den vestlige verden er under angreb fra islamistiske terrorister og ekstremister.
Det skaber en situation, hvor vi bliver nødt til at forsvare os for at kunne forsvare os.
Det er vigtigt, at vi har de redskaber, der gør, at vi kan forsvare vores åbne vestlige frie samfund.
For når det vestlige samfund er under angreb, handler det om at holde fast i de vestlige værdier og rulle de vestlige værdier frem i stedet for at rulle dem tilbage.
I begyndelsen kunne vi godt føle os lidt alene i spørgsmålet om retskendelser, men jeg er utrolig glad for, at det er lykkedes at få samlet vel alle partier i Folketinget bag, at der nu skal være retskendelser, når vi skal overvåge danskere i udlandet.
Jeg forstår det sådan, at Enhedslisten selvfølgelig også støtter denne del, selv om man ikke støtter lovforslaget, og derfor er det vel et samlet Folketing.
Dermed har vi fået en lov, hvor den nødvendige kamp og det nødvendige forsvar og den nødvendige styrkelse af efterretningstjenesterne går hånd i hånd med demokrati og retssikkerhed og de vestlige værdier.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Terrorangrebet i København var forfærdeligt, og vi skal gøre vores bedste for at bekæmpe terrorisme og forsvare demokratiet.
Men det er samtidig afgørende, at vi i kampen mod terror ikke undergraver det demokrati, som vi ønsker at forsvare.
Vi har tidligere set, hvordan terrorangrebet den 11. september 2001 førte til en massiv overvågning, som blev afsløret af whistlebloweren Edward Snowden, og hvordan det har krænket grundlæggende demokratiske rettigheder og lovgivningen.
Det er vigtigt, at vi tænker os om, før vi lovgiver.
Vi ønsker alle at handle mod terrorisme, men vi er forpligtet til at handle klogt.
Det fremsatte lovforslag er mindre problematisk end det første udspil.
Jeg er glad for, at der her er blevet rettet op på det, men jeg må samtidig sige, at der stadig er store problemer og grund til bekymring.
Helt grundlæggende mener Enhedslisten, at det bør være op til PET og ikke FE at overvåge danskere, hvis der er begrundet mistanke om noget kriminelt eller en terrortrussel.
Selv om vi gerne så en bedre kontrol og retssikkerhed i forhold til PET, er der mere demokratisk kontrol hos PET, end der er hos FE, som er den mest lukkede efterretningstjeneste, vi har i Danmark.
Derfor er vi grundlæggende kritiske over for at udvide FE's muligheder for at overvåge danskere.
Jeg hæfter mig ved, at der er en lang række høringssvar, som udtrykker bekymring for retssikkerheden i det her lovforslag, og det mener jeg vi bør tage seriøst.
IT-Politisk Forening rejser en yderst relevant bekymring, i forhold til i hvor høj grad FE vil være i stand til at lave overvågning uden en dommerkendelse med de løse formuleringer, som bruges i forslaget.
Ligeledes rejser de en bekymring over, at der ikke er restriktioner for overvågningsmetoderne, når først dommerkendelsen er givet.
Fra Advokatrådet bliver det fremført, at det er problematisk, at det ikke er nødvendigt at angive en persons fulde navn, og at det kan give uklarheder om, hvilke personer der kan overvåges.
Ligeledes finder de det problematisk, at FE ikke er forpligtet til at oplyse den beskikkede advokat om, hvordan oplysningerne er fremkommet, altså hvilken indhentningsmetode som er blevet benyttet til at fremskaffe oplysningerne.
Også Institut for Menneskerettigheder, tænketanken Justitia og Dansk Retspolitisk Forening rejser en række relevante bekymringer.
Det er selve demokratiets grundkerne, at demokratiet sætter grænser, fordi borgernes retssikkerhed skal sikres.
Fra Enhedslistens side mener vi, at de bekymringer, som er blevet rejst i høringssvarene, bør tages seriøst, og vi vil derfor i det videre udvalgsarbejde rejse disse bekymringer og kritikpunkter, før vi kan tage endelig stilling til lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-05-08:
Efter angrebet på Charlie Hebdo og også på Krudttønden er der jo ikke nogen tvivl om, at man skal tage terrortruslen alvorligt, også her i Danmark, og det er vi som ansvarlige politikere nødt til at gøre.
Den indsats må være flerstrenget.
Det er vigtigt, at vi sætter ind med mere forebyggelse for at forhindre, at flere unge mennesker kommer ud på et skråplan og kommer ud i de miljøer og bliver påvirket til at blive terrorister.
Men det er også nødvendigt med en forøget efterretningsvirksomhed, og derfor har vi også støttet, at PET bliver styrket, og vi støtter også det her lovforslag, som giver en styrkelse af Forsvarets Efterretningstjeneste.
Med det her lovforslag bliver der givet nogle nye beføjelser til FE og specielt i forhold til danske statsborgere, der rejser til udlandet.
Det er nye beføjelser, som man ikke tidligere har haft.
For det, som altid er risikoen, når man har med terrorbekæmpelse at gøre, er, at for at beskytte vores demokrati risikerer man jo at lave tiltag, der reelt undergraver det selv samme demokrati.
Det er jo en balance, man hele tiden må være opmærksom på, og et dilemma, man hele tiden må være opmærksom på.
Det havde vi jo en lang og grundig debat om, også blandt forligspartierne og med regeringen.
Jeg takker også for, at vi fik den åbne debat og diskussion af det, og også for – og det sker jo ikke altid, hverken hos regeringen eller blandt parlamentarikere – at man har lyttet til kritikken og ligesom har sagt: Okay, det kan godt være, at vi måske har lavet en fejl her, og derfor retter vi ind i forhold til det.
Det er det, man har gjort her i forbindelse med de retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, der var.
Vi havde diskussioner om andre muligheder, der måtte overvejes, men endte så med den form for dommerkendelse, der skal gives her, og som ikke sker ifølge retsplejeloven, men som sker på et andet grundlag, men som alligevel er en dommerkendelse, og som giver FE mulighed for at gå ud i en undersøgende fase og følge nogle af de der foreign fighters på en fornuftig måde.
Så vi er meget tilfredse med, at det er endt sådan, selv om der stadig væk kan være nogle problemstillinger, der skal diskuteres.
Det kan vi jo gøre, men alt i alt er det tilfredsstillende.
Vi er også tilfredse med, at der sker en styrkelse af tilsynet med efterretningstjenesterne.
Det er en problemstilling, vi har været meget optaget af.
Vi mener generelt, at vi skal have bedre kontrol med efterretningstjenesterne.
Det er blevet forbedret, men det er efter vores mening ikke godt nok endnu.
Vi er tilhængere af, at man har en efterretningstjeneste, som også kan fungere på en effektiv måde.
I sagens natur må mange af aktiviteterne i en efterretningstjeneste være hemmelige.
De kan ikke komme frem til offentlighedens kendskab, men så meget desto vigtigere er det, at der er en effektiv og demokratisk kontrol af det, så det ikke bliver en stat i staten.
Det er forbedret, også med det her, det erkender jeg, men jeg mener stadig væk, der er et stykke vej at gå.
Det er en helt anden diskussion, det erkender jeg, men vi bakker op bag det her lovforslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-05-08:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gøre det relativt kort, da selve forslaget er blevet forklaret fint af de øvrige ordførere, der har været på før mig.
Man må erkende, at truslen fra de danske såkaldte foreign fighters er alvorlig.
De får militærtræning og et stort netværk i terrormiljøet, samtidig med at de må betegnes som radikaliserede.
Derfor udgør de en stor del af vores aktuelle trusselsbillede, og derfor mener vi, at det er helt berettiget, at Forsvarets Efterretningstjeneste nu får bedre muligheder for at overvåge danske foreign fighters i udlandet.
Siden det oprindelige forslag blev lanceret, har der i mine øjne været en god offentlig debat om forslaget og også megen kritik.
Den har vi taget til efterretning, og efterfølgende har vi markant øget retssikkerheden i dette forslag.
Det glæder mig rigtig meget.
De fortjener ros.
Behovet for denne målrettede indhentning af oplysninger om foreign fighters samt kravet om retskendelser gør, at vi i Radikale Venstre kan bakke op om forslaget.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Dette lovforslag indgår som et led i de ekstra tiltag, der er taget for at sikre Danmark yderligere efter terrorangrebet i februar 2015.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at det fremover gøres muligt for FE at aflytte folk, der har fast ophold i Danmark, men som opholder sig i udlandet.
Det har først og fremmest betydning i forbindelse med afsløring af de såkaldte hellige krigeres lyssky gerninger, og det er klart, at vi skal være så gode som muligt til at fange og stoppe de hellige krigeres attentatplaner.
Dansk Folkeparti støtter derfor L 200.
John Dyrby Paulsen (S), 2015-05-08:
Tak, formand.
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at terrortruslen mod Danmark er helt reel.
Det er den såmænd også mod andre vestlige lande, men mod Danmark er den måske i nogle sammenhænge større og til at tage og føle på, og det er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
Episoderne i januar i Frankrig og i Belgien og i februar i Danmark understreger jo med al ønskelig tydelighed alvoren i dette, og derfor lancerede statsministeren og regeringen da også tiltaget »Et stærkt værn mod terror«.
Og det lovforslag, vi nu behandler, er et resultat af dette »Et stærkt værn mod terror«-tiltag fra regeringens side.
Det er også rigtigt, som det er blevet sagt, at foreign fighters er et reelt problem.
Det er altså folk, der er hjemmehørende i Danmark, men som tager ud og kæmper i en eller anden sammenhæng og dermed får nogle ideer, opnår måske også nogle færdigheder, der gør, at de i sig selv kan være en øget trussel mod Danmark, enten direkte eller ved at opildne andre til at udøve terror.
Antallet af dem, der i øjeblikket tager til Syrien og Irak fra vestlige lande, herunder Danmark, er stigende, og de fleste af dem, der tager af sted – og det er der, hvor vi jo helt klart anser problemet for er være størst – tager ned og kæmper under den såkaldte Islamisk Stats faner.
Det er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
Vi er nødt til at lave en lovgivning, der gør, at Forsvarets Efterretningstjeneste og vores efterretningstjenester i det hele taget har mulighed for at følge op på disse foreign fighters.
Og med det her lovforslag får Forsvarets Efterretningstjeneste mulighed for at indhente oplysninger om personer – fysiske personer, der altså er hjemmehørende i Danmark – når disse opholder sig i udlandet.
Det kan der være meget god grund til, og i det her lovforslag er der jo en balance mellem hensynet til Danmarks sikkerhed og hensynet til retssikkerheden, og jeg synes, man har fundet den med de bestemmelser, der er indeholdt i det her lovforslag.
Der kan jo ikke, tror jeg, være nogen stor uenighed om, at det er vigtigt, at vi har styr på også disse trusler.
Det nytter ikke noget, hvis vi engang – forhåbentlig ikke – ser et terrorangreb fra en foreign fighter og bagefter diskuterer, hvad vi skulle have gjort.
Det er vigtigt, at vi gør noget i tide, og det her lovforslag er et udtryk for, at vi nu gør noget i tide.
Socialdemokratiet kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Det lovforslag, som vi nu starter førstebehandlingen af, er et lovforslag, som jo desværre er blevet til på baggrund af en meget trist og tragisk begivenhed i Danmark, og det omhandler hele spørgsmålet om, hvad vi gør for at være i stand til at bekæmpe terror både i Danmark, men også uden for Danmark.
Vi oplevede jo alle sammen, hvordan det danske samfund i februar måned blev ramt af en dybt tragisk terroraktivitet, og i det lys må man selvfølgelig også fra dansk side se på, om der er ting, der skal gøres anderledes, om der er brug for flere redskaber, og ikke mindst om der er ting, der kræver øjeblikkelig handling.
Vi vil også gerne i dag kvittere for de drøftelser, der har været på bilateralt niveau, mellem Venstre og regeringen og forsvarsministeren i forhold til det lovforslag, der nu er fremsat her i Folketingssalen.
Det er et lovforslag, der tager afsæt i, at man skal have bedre mulighed for at overvåge bl.a. de såkaldte foreign fighters, som jo er et stadig stigende problem, nemlig folk, der tager fra Danmark til krigsområder i f.eks. Syrien eller Irak med henblik på potentielt at kunne vende tilbage til det danske samfund og dermed komme til at udgøre en risiko for os alle sammen og for vores tryghed og vores frihed her i samfundet.
Derfor kan vi også konstatere, at selv om vi har haft en længere diskussion i forbindelse med nogle af de nye redskaber, som FE får med det her lovforslag, så er vi nået frem til en både balanceret og fornuftig tilgang, hvor FE skal have en dommergodkendelse, inden de går skridtet videre i forhold til at foretage en overvågning af bestemte personer.
Men når det er sagt, er det også afgørende, at vi har tillid til Forsvarets Efterretningstjeneste, og at de får mulighed for at gøre deres arbejde, uden at vi politisk viser dem mistillid.
I Venstre har vi tillid til, at Forsvarets Efterretningstjeneste gør, hvad de kan, og derfor har vi også lyttet til det, som forsvarsministeren har bedt om, nemlig bl.a. flere ressourcer til vores efterretningstjeneste.
Når det er sagt, er det selvfølgelig af afgørende betydning, at vi i det udvalgsarbejde, som nu kommer til at finde sted, kommer til at adressere nogle af de punkter, som er blevet rejst i forbindelse med det lovforslag, der nu har været i høring.
Men omvendt må vi også sige, at der er indgået en politisk aftale med regeringen, som Venstre er en del af, og jeg synes, der er grund til at kvittere for, at vi på den måde som en del af forsvarsforligskredsen også er blevet enige om, hvad der fremadrettet skal gøres i forhold til Forsvarets Efterretningstjeneste.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen og vil lægge afgørende vægt på, at vi nu får styrket vores efterretningskapacitet i FE, sådan at FE har de bedste redskaber og de bedste muligheder for at følge med i, hvad der sker uden for Danmarks grænser, og dermed også er i stand til at hjælpe, sådan at hverken Danmark eller for den sags skyld andre lande bliver mål for terrorhandlinger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Tak for det.
Jeg vil gøre den socialdemokratiske ordfører opmærksom på, at vi har vedlagt et forslag til finansiering, hvor vi tager det fra den væbnede del af hjemmeværnet, men vi har også understreget, at vi selvfølgelig er parat til at forhandle i udvalgsbehandlingen, hvor pengene kan komme fra.
Så der er finansiering af forslaget.
Men i forhold til bekymringerne over besparelserne, som er grunden til debatten i dag, vil jeg sige, at man jo kan se, at beredskabet gør en stor indsats.
Vi så dem gøre en indsats, da der var det forfærdelige terrorangreb i København.
Vi ser dem gøre en indsats, når der skal bekæmpes ebola igennem det internationale beredskab.
Vi ser dem gøre en stor indsats, når der er oversvømmelser og storme rundtomkring i Danmark.
Hvad er ligesom situationen i forhold til de besparelser, man nu har foretaget?
Kan man få en garanti for, at de vil kunne gøre den samme indsats, når der gennemføres en 25 pct.s besparelse?
Det er jo det, der er bekymringen rundtomkring.
Men det undrer mig lidt, for Dansk Folkeparti har jo været med til at lave de her besparelser.
Så har vi i dag en debat, hvor Enhedslisten, fordi vi mener, det er dybt uansvarligt at lave de her besparelser, er kommet med et forslag om at annullere dem, og så siger Dansk Folkeparti lige pludselig, at måske er de besparelser ikke fornuftige.
Men hvad for nogle dele af de her besparelser er så fornuftige?
Dansk Folkeparti må da have gjort op med sig selv, hvorfor man i første omgang kunne spare så mange millioner, og hvorfor man lige pludselig skifter holdning, sådan at nogle af besparelserne måske ikke er gode.
Man kunne jo frygte, at det bare var, fordi DF var blevet politisk presset i et spørgsmål om et område, som jeg ganske enkelt mener det er uansvarligt at skære i.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Der er jo andre måder at sikre beredskabet på end lige præcis at følge Enhedslistens beslutningsforslag.
For det første er det ikke sikkert, at en komplet annullering af alle besparelser er den rigtige vej.
Det kan jo godt være, at der er nogle af dem, som er rimelige og fornuftige, mens andre er overdrevne, og det er den proces, som vi gerne vil se på.
For det andet er forhandlingerne jo heller ikke afsluttet, så på den måde er der mulighed for at se på det med nye øjne.
Men en fuldstændig annullering, sådan som Enhedslisten foreslår, synes vi ikke giver mening.
Vi vil hellere se mere nuanceret på det og tage det op i den proces, som er i gang, og som vi regner med bliver styrket efter et valg.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre en uddybning fra Dansk Folkeparti.
Her er der et konkret forslag om at annullere de besparelser, der er, og vi er rede til at diskutere, hvordan de penge skal findes, i udvalgsbehandlingen; det er jo det, man normalt gør i sådan en proces i Folketinget.
Når Dansk Folkeparti ikke vil støtte Enhedslistens forslag, hvordan vil man så sikre, at der ikke bliver lavet besparelser på beredskabet?
For jeg synes, det er vigtigt, at man i dag udeomkring i landet, hvor man sidder og er bekymret for de her besparelser, får en klarhed over det.
Hvordan kan vi undgå, at de kommer, når Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme imod Enhedslistens forslag?
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Sidste år blev det i forbindelse med indgåelsen af vækstaftalen mellem regeringen, Venstre og Dansk Folkeparti aftalt, at der skulle gennemføres besparelser på beredskabsområdet i 2015, 2016 og 2017.
Det har siden vist sig, at det næppe kan gennemføres uden at svække beredskabet for meget.
Derfor har mange af ordførerne for de forskellige politiske partier på beredskabsområdet også flere gange gjort opmærksom på, at det kan være nødvendigt at se på disse besparelser og deres udmøntning igen.
Det er en proces, som er i gang, og som forhåbentlig vil styrkes efter valget.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte dette beslutningsforslag, fordi det er en komplet annullering af en aftale, der også omfatter en hel række andre ting.
Men Dansk Folkeparti støtter, at besparelserne tages op til fornyet drøftelse i beredskabskredsen.
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Der sker rigtig store forandringer i beredskabet lige nu.
Der er ingen tvivl om, at fremtidens beredskab skal kunne løse de opgaver, som de gør i dag.
Strukturudvalget har peget på en række områder, hvor man kunne effektivisere, sådan at vi lige nøjagtig opnår at få det her robuste beredskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Der er ingen tvivl om, at vi har at gøre med dedikerede folk.
Det ved jeg udmærket, og det ved ordføreren også.
Det er helt klart, at de gør en stor indsats.
Det er derfor, jeg spørger Socialdemokraterne.
Det er fint at snakke om robusthed, men hvordan kan vi have sikkerhed for, at den samme robusthed vil være der, når vi har gennemført en 25 pct.s besparelse?
Måske kunne Socialdemokraterne nævne et eksempel på noget overflødigt fedt, der var i beredskabet.
Jeg har nemlig ikke kunnet finde et eneste eksempel på det endnu.
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Mit budskab er, at vi har et robust beredskab i dag, og det vil vi også have i fremtiden, når den nye struktur er på plads, sådan at vores beredskab samlet set kan håndtere både daglige hændelser og også større hændelser, f.eks. storme, og hvad vi ellers måtte kunne blive udsat for.
Og derfor er det også noget, som ikke alene jeg, men også de partier, som er en del af den her aftale, lægger stor vægt på, altså at vi også i fremtiden vil have et stærkt og et robust beredskab til gavn for danskerne.
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Danmark har i dag et velfungerende redningsberedskab baseret på det kommunale og det statslige redningsberedskab.
Og jeg vil gerne starte med at sige, at de gør en meget, meget vigtig indsats, ikke mindst de frivillige, som gør et kæmpestort stykke arbejde.
Det vil vi fra socialdemokratisk side ikke lave om på.
Vi skal både nu og i fremtiden have et velfungerende og robust beredskab, som borgerne kan være trygge ved.
Strukturudvalget har imidlertid peget på, at det på en række områder er muligt at effektivisere redningsberedskabet, uden at det går ud over kvaliteten, og at der er et betydeligt økonomisk potentiale for det samlede beredskab ved en reform.
Med aftalen for kommunernes økonomi for 2015 og vækstpakken, som regeringen og redningsberedskabets område har indgået med Venstre og Dansk Folkeparti, har vi derfor fastlagt nogle overordnede rammer for den fremadrettede tilpasning af det statslige og det kommunale redningsberedskab – et redningsberedskab, som fortsat skal leve op til håndtering af daglige hændelser, håndtering af sjældnere hændelser, ulykker, katastrofer og ekstremt vejr, og håndtering af konsekvenser af både menneskeskabte og naturskabte katastrofer samt mulighed for at yde en international bistand.
Vi støtter derfor ikke Enhedslistens forslag i dag, da vi allerede prioriterer at have et stærkt og velfungerende redningsberedskab.
Jeg vil samtidig sige, at jeg kan se, at Enhedslisten har glemt at anvise finansiering.