Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Det er ikke ofte, at vi lovgiver om, hvordan folk skal se ud, og det er udmærket.
Folks påklædning må de sådan set selv om, så længe de har noget på.
Når vi nu alligevel i dag har en sag på dagsordenen, der handler om tøj, så skyldes det ikke tøjet i sig selv, men de signaler, som man kan sende med tøj, uanset om tøjet er tørklæder eller kapper.
Regeringen lægger med den foreslåede nye § 56 i retsplejeloven op til, at dommere under et retsmøde ikke må fremtræde på en måde, der er egnet til at blive opfattet som en tilkendegivelse af den pågældendes eventuelle religiøse eller politiske tilhørsforhold eller om den pågældendes holdning til religiøse eller politiske spørgsmål i øvrigt.
Socialdemokraterne er enige i betragtningerne, der udtrykkes i paragraffen, og kan derfor tilslutte sig, at denne nye § 56 tilføjes til retsplejeloven.
Omvendt er vi meget kede af, at regeringen har valgt at koble et forbud mod religiøse symboler sammen med den nye foreslåede § 56 a.
Af denne paragraf fremgår det, at en dommer bærer kappe under hovedforhandlinger og retsmøder, og man kan endvidere læse sig frem til, at den eneste mulighed for, at dommeren kan lade være med at vælge at bære kappen, er, når praktiske årsager taler imod.
Disse praktiske årsager er i de almindelige bemærkninger til lovforslaget udpenslet som for det første, hvis hovedforhandlingen eller dele af hovedforhandlingen foregår et andet sted end i et retslokale, for det andet hvis børn skal afgive forklaring for retten, eller, for det tredje, på meget varme sommerdage.
Socialdemokraterne mener ikke, at der er brug for regler om, hvorvidt byretsdommere skal have kappe på, og vil derfor fremsætte et ændringsforslag, der går ud på, at den foreslåede § 56 a ikke vedtages.
Jeg har efterhånden som retspolitiker mødt en del dommere, og selv om de aldrig har været i kappe, har jeg nu aldrig været i tvivl om deres myndighed, værdighed eller autoritet, når de har sagt noget.
Faktisk vil jeg mene, at en god dommer er en, der virker med hele sin fremtoning, er bevidst om sit kropssprog og bruger sin stemmeføring, sin viden og hele sin person i det hele, der udgør en tillidsvækkende og respekteret og god dommer.
Sådan nogle har jeg som sagt mødt mange af, selv om de ikke har været iført kappe.
Det er Socialdemokraternes opfattelse, at det ikke bare vil være fjollet at påtvinge dommerne ved byretterne at bære kappe, men at det også i nogle sammenhænge vil være uhensigtsmæssigt, eksempelvis i småsager, hvorfor vi altså stiller et ændringsforslag.
Der har været og er stadig væk en stor debat om, hvorvidt Folketinget skal blande sig i dommernes påklædning.
Især er det blevet fremhævet, at reformen fra 1999, som svækkede Justitsministeriets kontrol med retterne og hvor Dommerudnævnelsesrådet blev oprettet, netop burde sikre domstolene retten til selv at afgøre den slags spørgsmål.
Til det vil jeg sige, at trods reformen svækkede reformen fra 1999 under ingen omstændigheder grundlovens § 64, hvorefter domstolene er underlagt loven, hvorfor domstolenes forhold altså fortsat kan reguleres ved lov.
Der kan med andre ord ske indgreb, hvis disse opfylder et nødvendighedskrav, og hvis det findes egnet, nødvendigt og rimeligt.
Jeg deltog, i øvrigt sammen med flere andre herindefra, den 29. oktober i en høring om religiøse symboler, som blev afholdt af DJØF, og hvor lektor, cand. jur. ph.d. Pernille Boye Koch fra Juridisk Institut ved Syddansk Universitet gav et utrolig spændende oplæg om netop disse meget indviklede regler.
Her konkluderede hun, at når formålet med loven om religiøse symboler er begrundet i for det første et ønske om, at domstolene skal fremstå som neutrale, og for det andet for at undgå, at dommernes overbevisning påvirker afgørelserne, eller for det tredje for at parterne i en retssag samt befolkningen ikke tror, at dommernes religiøse overbevisning påvirker afgørelserne, så kan man argumentere for, at reglerne går ud på at beskytte rettighederne hos dem, der er involveret i en retssag, og således varetager lovgivningen et legitimt formål.
Med udgangspunkt i dette er jeg overbevist om, at der lovmæssigt ikke er nogen problemer med loven, og rent holdningsmæssigt er jeg fuldstændig på linje med dem, der mener, at det er rettidig omhu at sørge for, at reglerne kommer nu, inden et spørgsmål om religiøse symboler i retten bliver et problem.
Når Socialdemokraterne ser forskelligt på forslaget om religiøse symboler og kapperne, så skyldes det, at en dommer uden kappe ikke af nogen kan opfattes som mindre neutral end en dommer med kappe, hvorimod en dommer, der iklæder sig religiøse eller politiske symboler, når han eller hun er på dommerpodiet, af nogen uberettiget eller ej må kunne opfattes som mindre neutral end en dommer uden burka, kors, kalot eller tørklæde.