runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Så må ordføreren tilgive mig, hvis jeg ikke svarer præcist, for jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, altså det med de 55 mia. kr.
Vi har jo som bekendt ikke defineret, præcis hvor omfattende loftet skal være, og hvor store skattelettelser det er for den her del, hvor finansieringskilderne jo kan være mangeartede.
Vi har her peget på én finansieringskilde, og vi har også peget på andre finansieringskilder, som kunne være med til at skabe rum for, at man kan sænke skatten for dem med de små indkomster og dermed give en større gulerod, en større gevinst, hvis nogen er på arbejdsmarkedet og tager nogle af de lavtlønsjob, de ufaglærte jobs, som der desværre er alt for mange danskere der ikke søger, til trods for at den eneste udfordring, de faktisk har, er, at de ikke har et arbejde.
Til gengæld kan vi så se, at der er de her godt 40.000 personer, typisk østeuropæere, som er i Danmark, og som tager de jobs, og det er det forhold, vi gerne vil gøre anderledes, og det er den retning, vi har peget på med det forslag, vi har lagt frem.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Vi vil gerne genindføre et kontanthjælpsloft, sådan at når man kigger på de samlede ydelser, så når man et loft, og så kan man ikke få flere ydelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Jeg er glad for, at Venstre anerkender, at lidt også har ret, om det er 2.000 kr., 20.000 kr. eller hvad det nu er, der skal til.
I et svar til Finansudvalget, det er på spørgsmål 213, viser det sig, at hvis man sammenligner en lavtlønnet og en kontanthjælpsmodtager og ser på, hvad de har ret til af ydelser – der er jo en række ydelser, man har ret til, når man er lavtlønnet, som f.eks. fripladser osv. – så kan det ses, at man får 20.000 kr. mere om året, hvis man er i arbejde.
Når Venstres ordfører siger, at man også skal have respekt for mindre beløb, anerkender ordføreren så ikke det svar på spørgsmål 213, der er kommet til Finansudvalget?
Jeg synes ikke, det her er et lille beløb, jeg synes faktisk, det er et relativt stort beløb – det svarer jo til ti par sko.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg tror godt, jeg kan bekræfte, at det skal være mere ambitiøst end 2 øre i timen.
Men det er sådan set ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, hvilken vej vi skal gå.
Jeg ved godt at Socialistisk Folkeparti og andre her i salen, føler jeg, udstiller det på den måde og f.eks. taler om 6 kr. i timen, som jeg også tror var fremme i debatten på et tidspunkt, hvor statsministeren havde en diskussion med min partiformand om, hvorvidt det var meget eller lidt.
Jeg synes, det er at gøre grin med folk, at man siger: Jamen bare fordi du får en lille smule mere, så gør det ikke nogen forskel.
Det synes jeg det er.
Jeg synes, det er at gøre grin med folk, at man siger: Du er i arbejde – det koster dig penge.
Jeg synes i øvrigt også, at det er en udfordring for vores samfundsøkonomi, både økonomisk og socialt, at man er i den situation, at der for så mange mennesker er en ringe tilskyndelse til at arbejde.
Hvor meget vi kan komme igennem med, afhænger selvfølgelig af, hvordan styrkeforholdet ser ud efter et folketingsvalg, for vi har ikke nogen fornemmelse af, at vi har et flertal for det i dag, men vi håber selvfølgelig, vi kan få det efter et valg.
Men pointen er bare, at vi har udstukket vores retning, og det vil vi håbe der er andre partier der kan være med til.
Og så kan vi jo se, hvordan der kan blive enighed om retningen og størrelsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Jeg håber, at Venstres ordfører kan hjælpe os lidt, for jeg tror, at Venstres moderne kontanthjælpsloft er så postmoderne, at forvirringen har bredt sig her i salen.
Først sagde Venstres ordfører – måske var det en svipser – at dagpenge godt kunne være en del af det moderne kontanthjælpsloft, og så fik vi at vide, at det kunne det alligevel ikke.
Det kan jo være det med, hvad hjertet er fuldt af.
Men når vi nu ikke kan få at vide, præcis hvordan det her moderne kontanthjælpsloft skal se ud, så kan det være, at jeg kan stille nogle spørgsmål, og så kan ordføreren sige ja eller nej.
Kunne det moderne kontanthjælpsloft f.eks. være det samme kontanthjælpsloft som det, der var under VK-regeringen, og som Finansministeriet har sagt vil give et provenu på 80 mio. kr. Det vil give en ufaglært, lavtlønnet arbejder 35 kr. om året, dvs. 2 øre i timen.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg står heller ikke her og siger, at det her kan gøres med et fingerknips.
Så må hr. Christian Juhl have misforstået mig, for det er ikke nok med et fingerknips.
Jeg nævnte som et eksempel på et lavtlønsområde hotel- og restaurationsbranchen, og man kan også gå ud og spørge rigtig mange inden for fødevaresektoren, i landbruget, hvilke ansøgninger de får, når de slår stillinger op, og hvem det er, der søger de jobs.
Og så siger mange af dem, at det ikke er danskere, der søger jobbene.
Det er blot det, vi overvejer, altså hvordan det kan være, at man ikke søger de jobs.
Kunne det måske være, fordi det var for attraktivt ikke at søge jobbet?
Man skal jo også dertil lægge, at der selvfølgelig er omkostninger forbundet med det.
Man skal have transportudgifter, man skal også op om morgenen osv., og det er ikke altid, det er lige rart.
Derfor siger vi bare, at hvis den økonomiske gevinst blev lidt bedre, så tror vi også på, at der ville være flere danskere, der søgte de jobs, og så tror vi sådan set også på, at de ville få nogle af de jobs, som i dag går til ikke mindst østeuropæere.
Jo, og så er der den tredje hellige regel, eller hvad man kan kalde det, som også Venstre går ind for, nemlig at arbejdsmarkedet, herunder arbejdskraften, skal kunne flytte sig på tværs af landegrænser, og jeg vil understrege, at vi har brug for udenlandsk arbejdskraft, men i Venstre synes vi, at det er et paradoks.
I Danmark er vi i den situation, at der er godt og vel 40.000 – hr. Christian Juhl må ikke hænge mig op på det sidste tal, men det er rundt regnet 40.000 – fra udlandet, primært Østeuropa, som tager jobs i Danmark, som er i arbejde i Danmark, typisk de ufaglærte lavtlønsjobs, samtidig med at vi har nogenlunde i underkanten af det samme antal, 40.000, danskere på kontanthjælp, hvis eneste udfordring, selv om der kan være mange andre udfordringer, er, at de ikke er i arbejde.
Det synes vi er et paradoks.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Hr. Jacob Jensen sagde, at 40.000 danskere er på kontanthjælp, og det passer lige med, at der er 40.000 udlændinge, som arbejder i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man uden brug af planøkonomi, for det har vi jo ikke i Danmark, vil sørge for, at 40.000 udlændinge bliver smidt hjem, og at 40.000 danskere på kontanthjælp kommer ind på de samme arbejdspladser, uden at man antaster den anden hellige regel, som Venstre har, nemlig at man ikke må røre ved arbejdsgiverens ret til at lede og fordele arbejdet.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Det kan godt være, at jeg udtrykte mig uklart, og det undskylder jeg, men der er jo en grund til, at vi kalder det et kontanthjælpsloft, og det tror jeg måske er et meget godt svar på det.
Og man kan jo også gå ind og kigge i det regnestykke, som vi meget offentligt og åbent har lagt frem, og se, hvad det er for nogle ydelser, som Beskæftigelsesministeriet har regnet på for at komme frem til det beløb, som vi har været ude at markedsføre, som vi synes er for højt.
Og det tror jeg også hr. Nadeem Farooq kender til.
Så det er sådan set det, jeg kan referere til.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Ja, men jeg spurgte ikke om, hvad Venstre synes er paradokser.
Jeg spurgte, hvordan I konkret vil sørge for, at de 2 gange 40.000 skifter plads.
Det kan i praksis ikke lade sig gøre, medmindre man tvangsstyrer samfundet ned i mindste detalje.
Enten er det en populistisk sammenligning, som skal mistænkeliggøre udlændinge og danskere på en og samme tid, eller også må Venstre jo have en eller anden forklaring på, hvordan man gør det.
Man gør det ikke ved skattelettelser eller noget som helst andet, for så ville det forlængst være sket, fordi det kan betale sig for de 40.000 at tage det arbejde, og de har pligt til at gøre det.
På den måde kan man ikke finde på yderligere redskaber, som reelt tvangsflytter 40.000 mennesker fra arbejdsløshed til job og fra job til Østeuropa.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Det vil sige, at hvis der indgår elementer af dagpenge i en ydelse, så vil den blive omfattet af det der maks., altså det her meget moderne kontanthjælpsloft, som Venstre snakker om?
For jeg mener ikke, jeg hørte en total afvisning af det.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jo, altid.
Vi anerkender altid Finansministeriet.
Men jeg har også noteret mig, at SF – jeg tror oven i købet, det var SF's formand – her for nylig var ude og tale for, at det da var en god idé, hvis man sænkede skatten for små indkomster.
Jeg håber, at fru Lisbeth Bech Poulsen vil bekræfte, at det var sådan.
Derfor rækker jeg da også hånden ud, ikke mindst til SF, men måske hen over Socialdemokraterne, for jeg er ikke sikker på, at de er til så meget.
Men SF'erne har dog et eller andet sted set lyset, nemlig at det måske er en god idé, både for samfundsøkonomien, men ikke mindst for de mennesker, som står lige på kanten, at man giver dem en gevinst, at man giver dem en større gulerod.
Så tror jeg også, at man kan animere til, at de lige kommer derhen, hvor jobbet er, selv om det måske er lidt langt væk, eller det måske ikke lige er det ønskejob, man havde håbet på.
Det tror vi på, og jeg fornemmer også, at det er nogenlunde det samme, SF forestiller sig.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Hr. Jacob Jensen nævnte et tal på 17.700, og det tal udgøres primært af dagpengemodtagere; for at være helt præcis er 17.300 af dem jo dagpengemodtagere.
Jeg kunne godt tænke mig at få lidt mere at vide om, hvad konsekvenserne af det her såkaldte moderne kontanthjælpsloft er for de her dagpengemodtagere.
Vil det overhovedet påvirke deres tilskyndelse til at arbejde?
Man kan kort og godt spørge: Vil de overhovedet blive berørt af det her kontanthjælpsloft?
Jens Joel (S), 2015-04-28:
Jeg har lidt svært ved at forstå det.
Venstre har indkaldt til en debat, fordi det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Venstre siger, at der er 17.700, for hvem det ikke kan betale sig.
Så er mit spørgsmål bare: Er der noget i Venstres forslag, som berører de 17.300 på dagpenge?
– punktum!
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Som sagt går vores forslag jo på to ben: loft over ydelserne, lavere skat på små indkomster.
Det er det, som vores forslag går på.
Det vil jo også gavne folk, der er på dagpenge, folk, der er uden for arbejdsmarkedet og i dag er i en situation, hvor man ikke får en økonomisk gevinst ved at gå ind på arbejdsmarkedet.
Så må jeg bare igen på stilfærdig vis lige referere de svar, som vi har fået fra Økonomi- og Indenrigsministeriet og fra Finansministeriet, om, at der i dag er 330.000, for hvem der er en ringe økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Deri er ikke engang indregnet omkostninger til transport.
Efter vores fælles skattereform er indfaset, er der en kvart million.
Det er ikke godt nok.
Vi skal videre ad den vej.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-04-28:
Men nu er det jo Venstre, der har initieret den her debat, fordi man synes, det er et problem, at det ikke kan betale sig at arbejde.
Så siger jeg i al stilfærdighed, at dem, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, er dagpengemodtagerne.
Og der kommer Venstre bare ikke med noget.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at få konkret svar på, er, hvad det er for nogle ydelser, der skal tages fra dagpengemodtagere, så de får en større tilskyndelse at arbejde.
Er det børnesikring, er det boligsikring?
Hvad er det for nogle ydelser, som der så skal loft over i den her forbindelse?
Det har jo ikke noget med kontanthjælpsloftet at gøre.
Derfor er jeg nødt til at høre: Hvad er det for nogle ydelser til dagpengemodtagere, der skal loft over?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Altså, det kan jo bedre betale sig for dem at arbejde, hvis det er sådan, at skatten på arbejdsindkomsten bliver sat ned.
Så vil der jo være en gevinst ved at gå ind på arbejdsmarkedet i stedet for at være uden for.
Det er det ene af disse to ben, som vi foreslår: et loft over ydelserne og en lavere skat på indtægterne.
Men jeg kan jo spørge modsat, hvad De Radikale ønsker sig på dagpengeområdet.
Der har man jo ikke engang et forslag; der er bare en kommission.
Vi har ikke sagt, at den reform, som vi selv står fadder til, er mejslet i granit.
Men kan man da få en fornemmelse af, hvad det er, De Radikale eller regeringen vil?
Nej, ingenting – kun en kommission.
Så jeg må forstå, at De Radikale for at løse bl.a. det her problem foreslår højere boligskat og lavere topskat.
Velbekomme, og god fornøjelse med at skaffe et flertal for det.
Jamen jeg kan så bare vende den rundt: Har hr. Thomas Jensen noget forslag til, hvad der skal ske på dagpengeområdet?
Vi har jo foreslået noget.
Vi har foreslået den retning, som jeg har udlagt her indtil flere gange.
Ja, det er ikke ned til den sidste 50-øre, men det er en retning.
Hvad mener Socialdemokratiet?
Hvad mener regeringen egentlig om dagpengeområdet?
Ingenting.
Man har ikke engang et forslag.
Nej, man har en kommission.
Thomas Jensen (S), 2015-04-28:
Det, jeg hører hr. Jacob Jensen indrømme, er jo, at de 17.700 ikke får nogen øget tilskyndelse til at arbejde, og derfor må hr. Jacob Jensen og Venstre ud at skære ned på dagpengene, for at man kan leve op til det her med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Så glemte hr. Thomas Jensen måske at sige, at der jo faktisk også er nogle af de 17.700, som er i arbejde; de er også indeholdt i tallet.
Men det gør jo ikke princippet, retningen eller vores forslag anderledes, end at det handler om at kigge på, hvad man samlet set kan få.
Vi kalder det jo et kontanthjælpsloft, fordi det er det, det drejer sig om; det drejer sig om det, det drejer sig om de andre ydelser, man kan få – vi har været rundt om dem indtil flere gange – og om samtidig at sige: Kan vi dog ikke få en lille smule større gevinst ved det?
Det har vi jo allerede sammen gjort noget ved med vores skattereform.
Lad os gå videre ad den vej ved at sænke skatten på de små indkomster.
Det vil Venstre rigtig gerne, og det tror jeg også andre vil.
Så hvis også Socialdemokraterne er med, kan vi næsten få et enigt Folketing, som vil gå den vej.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Nu har vi jo flere gange været inde på her i debatten, at langt, langt størstedelen af de mennesker, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, er dagpengemodtagere.
Det har jo så selvsagt ikke særlig meget med kontanthjælpen at gøre og derfor selvsagt heller ikke særlig meget med Venstres i øvrigt meget ukonkrete kontanthjælpsloft at gøre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det så, der skal ske med dagpengene?
Hvor er det så, vi skal hen med dem?
Skal der være et loft over dagpengene, eller hvilke andre ydelser skal omfattes af det her loft, som vi så heller ikke kan få et svar på hvad skal hedde?
Dagpengemodtagerne er jo den gruppe, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Nej, det er ikke korrekt.
Det er korrekt, at det er de ydelser, som vi har defineret som kontanthjælp, børnepenge, børnesikring, altså friplads i daginstitutioner m.v., tilskud af anden art.
Det er det, der er omfattet, og det er det eksempel, som vi har hæftet os ved, og hvor vi har fået regnet ud af Beskæftigelsesministeriet – det er jo ikke et tal, jeg står og finder på – at man, hvis man er et ægtepar, der begge to er på kontanthjælp, og man har tre børn så samlet set kan få 454.215 kr.
Det har ikke noget med dagpengene at gøre, men det er noget med kontanthjælp, børnepenge, boligsikring og andre tilsvarende tilskud.
Det er det, det handler om.
Jeg kan godt prøve at gentage det igen.
Vi har jo prøvet at kigge på de tal, vi har fået præsenteret fra Økonomi- og Indenrigsministeriet og Finansministeriet.
Det håber jeg da ikke, for det er deres egne tal.
Deraf fremgår, at i dag, inden skattereformen blev indfaset, er der 330.000 mennesker, for hvem det defineres, at de har en ringe økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Når vi så har fået indfaset vores fælles skattereform, er der 250.000 mennesker, for hvem der stadig er en ringe økonomisk tilskyndelse til at tage et arbejde.
Det er altså i 2023, når vi har indfaset skattereformen, at det er en kvart million danskere.
Det synes vi sådan set der skal gøres noget ved, og det håber jeg også at Socialdemokraterne er enige med mig i.
Vi har så peget på én model.
Det er jo givetvis ikke den eneste model, der kan bruges, men vi synes bare, at det er den retning, som er den rigtige.
Der skal være et maksimum for, hvor meget man kan få i ydelser, og der skal lettes i skatten for de små indkomster, så forskellen bliver gjort større.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Mange tak for en god og spændende debat.
»Der er en andel, som er kontanthjælpsmodtagere, og en andel, der er dagpengemodtagere.
Uanset hvor mange dette her drejer sig om, har jeg det grundlæggende princip, at vi skal have ændret systemet, så det altid kan betale sig at arbejde«.
Jeg synes, det er ret interessant, at hun siger det på den måde.
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvordan Venstre konkret vil sikre, at det altid kan betale sig at arbejde for dagpengeberettigede.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Man kan i hvert fald sige, at hvis man i samlede offentlige ydelser kan få godt 450.000 kr., så synes vi det er for meget.
Man kalder det kontanthjælpsloft, men det omfatter jo, og det ved hr. Jesper Petersen jo også godt, hvad man samlet set får af ydelser.
Jeg nævner, at det kunne være kontanthjælp, det kunne være børnepenge, det kunne være boligsikring, det kunne være mange ting.
Vi synes sådan set til gengæld – og det er det, som vi ligesom lægger op til – at man får for lidt ud af det, når man er på arbejdsmarkedet, altså har de små indkomster.
Det er sådan set derfor, vi peger på den retning, nemlig et loft for, hvor meget man samlet set får.
Til gengæld giver man en skattelettelse til dem, som er i arbejde eller kommer i arbejde.
Det er den retning, vi har peget på – det vil vi gerne arbejde for.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-04-28:
Så stiller jeg bare et meget, meget konkret spørgsmål: Gælder det her kontanthjælpsloft så også dagpengeberettigede – ja eller nej?
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Jeg kan jo høre, at hr. Jacob Jensen enten ikke kan eller vil svare på mit spørgsmål.
Så lad mig prøve sådan her: Den primære del af den her gruppe, vi taler om – faktisk næsten dem alle sammen – er dagpengemodtagere.
Det er jo det, hr. Jacob Jensen ikke vil sige, men det er dagpengemodtagere.
Vil et kontanthjælpsloft påvirke dagpengemodtagernes tilskyndelse til at arbejde?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jamen jeg tror, at ordføreren ved det lige så godt som jeg.
Og derfor vil jeg også svare, at vi jo ikke har – det vedstår vi gerne – en hundrede procent ned i detaljen konkret model.
Vi har peget på en retning, på et beløb, vi synes er for stort, nemlig at man samlet set, hvis man er et kontanthjælpsægtepar med tre børn – jeg tror, at hr. Jesper Petersen kender tallet – kan modtage 454.215 kr. ved kontanthjælp, ved andre sociale ydelser, børnepenge, friplads i børnehave osv.
Det beløb synes vi er for højt.
Jeg havde forleden dag en dialog hernede i salen med finansministeren.
Og der spurgte jeg til, hvordan Socialdemokraterne og regeringen så på deres forslag til dagpenge, og der kom finansministeren med et udtryk, der hed: det tror jeg ikke vi kommer nærmere.
Vi har lagt en retning, vi har fremlagt nogle forslag om, hvad vi gerne vil, og det er det, vi står på mål for.
Jesper Petersen (S), 2015-04-28:
Tak for det.
Derfor vil Venstre indføre et moderne kontanthjælpsloft, som man kalder det.
For hvor mange af de her godt 17.000 personer uden gevinst ved at arbejde vil Venstres moderne kontanthjælpsloft isoleret set sikre, at det kan betale sig at arbejde?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Men det ændrer ikke ved det synspunkt, at hvis der er folk, som går ind på arbejdsmarkedet, eller som er på arbejdsmarkedet, som det koster penge i forhold til at være uden for arbejdsmarkedet, så synes vi, at vi har en udfordring her i landet.
Men jeg kan bekræfte det, som ordføreren siger, nemlig at det består af flere grupper, ja.
Men det ændrer ikke ved synspunktet, som vi har, at der altid skal være en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde, uanset hvilken ydelse man i øvrigt er på, eller om man i øvrigt er på arbejdsmarkedet.
Det er jo prisværdigt, at der er nogle, der faktisk arbejder, til trods for at det koster dem penge.
Det synes vi bare ikke er fair; vi vil gerne give dem en gevinst.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Men vil ordføreren så bekræfte, at den gruppe jo både omfatter dagpengeberettigede danskere og danskere, som, hvis de ikke er i beskæftigelse, er på kontanthjælp, altså begge grupper?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg tror jeg vil svare det samme, som jeg har gjort tidligere, nemlig at vi jo ikke har defineret ned til den sidste 25-øre – det er der ikke noget der hedder mere, så den sidste 50-øre – hvordan det her skal se ud.
Men vi har peget på, i hvilken retning vi gerne vil.
Som sagt havde jeg en diskussion her forleden dag med finansministeren om dagpengene, som også hr. Leif Lahn Jensen spørger til, og der spurgte jeg, om regeringen havde et forslag til dagpengeændringer, eller om Socialdemokraterne havde et forslag til dagpengeændringer, og da var svaret det, at det kunne man ikke komme ind på.
Man havde ikke engang et forslag, man havde ikke engang en retning.
Nej, man har en kommission.
Vi synes i al beskedenhed, at vi dog trods alt har peget på en retning for, hvad vi gerne vil.
Nej, det er ikke defineret hundrede procent i detaljer.
Det mener vi heller ikke det bør være; det skal der selvfølgelig være rum for at man kan diskutere.
Men vi har peget på retningen og sagt, at det er det, vi gerne vil.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg er helt med på, at man ikke kan fortælle om alle detaljer, men er vi enige om, at det, ordføreren siger om princippet, er, at alle ydelser er omfattet af kontanthjælpsloftet, og det vil sige børnepenge, kontanthjælp, men også dagpenge?
Er det korrekt?
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jo, men jeg kan jo så bare skyde den tilbage igen og spørge: Hvad er det så, Socialdemokraterne vil på dagpengeområdet?
Vi bliver skoset for ikke at have den sidste 50-øre på plads, men til gengæld er det helt i orden, må jeg forstå, at Socialdemokraterne ikke engang selv har et forslag og man ikke engang har en retning for, hvad man vil på dagpengeområdet.
For der har man en kommission.
Vi peger på, hvad vi gerne vil, og vi har også sagt, at det ikke er ned til sidste detalje, for der skal selvfølgelig være rum for en diskussion med andre partier.
Men vi har peget på, hvad Venstre gerne vil, og hvilken retning vi gerne vil i.
Det er da mere, end man kan sige om Socialdemokratiet, når det handler om noget tilsvarende.
Rasmus Prehn (S), 2015-04-28:
Vi mangler så stadig væk at få det konkrete beløb for, hvor meget Venstre vil bruge på det her område i forhold til at sikre, at det stadig væk kan betale sig at arbejde.
Det er jo helt uvist, hvad der kommer på det her område.
Ja, så er det jo slået meget fast, at Venstre sådan set har sagt, at dagpengemodtagerne også er omfattet af det her.
Selv om man har tegnet sig en forsikring, risikerer man, at Venstre kommer og trækker tæppet væk under en.
Jeg vil prøve at henlede opmærksomheden lidt på, da hr. Lars Løkke Rasmussen, Venstres leder, i forbindelse med præsentationen af det her moderne kontanthjælpsloft på Venstres landsmøde i 2013 gav udtryk for – og jeg citerer direkte: Det handler om at gøre noget så målrettet som muligt for dem med de små arbejdsindkomster.
Og nøglen til den her tænkning er beskæftigelsesfradraget.
Jeg vil gerne høre, om vi kan få et svar på, om Venstre vil bruge mere end 55 mia. kr. på at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Og betyder det, at Venstres politik trods forsikringer om det modsatte ikke kan sikre, at det altid kan betale sig at arbejde?