runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2011-12-20:
Jeg vil opfordre fru Mai Henriksen til at gå hjem og lave hjemmearbejdet ordentligt, eventuelt tage et møde med beskæftigelsesministeren.
Hun vil givetvis meget gerne også være med til de her ting, og så kunne vi tage det i fællesskab derfra.
For jeg synes, det skal være ordentligt arbejde, og det skal være sådan, at jeg kan forstå det.
Jeg har ikke gået i skole så mange år, som forslagsstilleren sikkert har, men jeg har læst det mange gange.
Jeg har spurgt andre om det, og når der er så store misforståelser om den tekst, der er lagt frem, så skal jeg ikke lægge navn til noget.
Så må arbejdet laves sådan, at det er til at forstå for almindelige mennesker, og så vil jeg gerne være med.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-20:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, hvis det hele falder på gulvet på grund af en misforståelse.
Det her har jo selvfølgelig været igennem Lovsekretariatet som alle mulige andre beslutningsforslag; man har kigget det igennem, så det, vi mener med forslaget, passer med det, der står.
Og man kan sådan set se, at ud over at de tre typer frivilligt arbejde bliver kategoriseret, så står det meget klart og tydeligt efterfølgende, at »Det Konservative Folkeparti ønsker, at der ved fradrag i efterløn, dagpenge m.m. kun skeles til, hvorvidt det frivillige arbejde primært vedrører drift og vedligeholdelse, når det medfører fradrag i efterløn, dagpenge m.m.«.
Det vil sige, at der egentlig klokkeklart står, at vi ikke rører ved punkt c. Når vi nu får afklaret det her og får fjernet misforståelsen, vil jeg høre ordføreren for Enhedslisten igen: Kan vi så ikke blive enige om, at det her forslag faktisk er en meget god idé?
Christian Juhl (EL), 2011-12-20:
Der har jeg ikke lige luret, hvad det er, det drejer sig om.
Jeg synes da, at nu er der en mulighed.
De Konservative har fremsat et forslag, som der er en vis sympati for, og ministeren har sagt: Lad os kigge på det.
Har alle så ikke tålmodighed nok til at sige: Jamen så lad os enten vente, til ministeren har noget, eller til forslagsstillerne har lavet det lidt klarere?
Det er vel et forslag, der har været undervejs i længere tid – i hvert fald længere tid, end jeg har lagt mærke til, hvad der sker i det her rum.
Det har jeg ikke fattet en brik af endnu – undskyld.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-20:
Og så vil jeg sige, at jeg glæder mig meget til udvalgsbehandlingen af det her forslag, for jeg kan høre på ordføreren, at man fra Enhedslistens side er positivt stemt over for, at vi får kigget på netop at få fjernet reglen om de 4 timer om ugen.
Det er jeg meget glad for, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2011-12-20:
Jamen lad os da endelig kigge på det.
Der er så meget, vi skal have kigget på i den her verden.
Nu har jeg sagt min mening, og jeg er rigtig glad ved, at både ministeren og forslagsstilleren har en hensigt med det her, som stemmer overens med Enhedslistens.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-20:
I Liberal Alliance ser vi meget positivt på frivilligt arbejde og på mennesker, som gør en frivillig indsats, og det vil vi gerne være med til at styrke.
Det er min klare opfattelse, at der sådan set er bred enighed om det her i Tinget.
For mig at se, der jo også er ny i Folketinget,
er der lidt drillerier frem og tilbage, men det virker, som om der er en masse ting, vi trods alt kan blive enige om.
Vi støtter det her forslag og håber, at vi kan få en konstruktiv dialog, når vi skal arbejde med det i udvalget.
Det fantastiske ved frivilligt arbejde i øvrigt er jo, at der er en meget stor grad af meningsfuldhed i det for dem, der udfører det, og for dem, der er modtagere af det, og det synes vi man skal styrke.
Vi synes, man skal styrke civilsamfundet, og derfor bakker vi fuldt op om det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2011-12-20:
Dagen startede rigtig godt i morges, hvor jeg havde fornøjelsen af at være sammen med fru Mai Henriksen i Nordjyllands Radio.
Det er jo ikke noget, der sker hver dag.
Der blev jeg hånet lidt for, at vi ikke bare ville fjerne de her regler om de 4 timer.
Nu synes jeg jo bare, det er ærgerligt, at De Konservative til slut i debatten synes, at de har skrevet et forslag, der ikke er helt i overensstemmelse med det, de gerne vil.
Men det er jo meget, meget tydeligt, hvad det handler om.
Det står, at man skal have en mulighed for at udføre frivilligt arbejde.
Man skal bare stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
I bemærkningerne står det, som jeg læste op fra talerstolen – det behøver jeg ikke at gøre igen – at der ingen timeregler skal være for frivilligt arbejde i en virksomhed.
Kan vi få et svar på, hvad der er rigtigt?
Hvad er det, der er konservativ politik?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-20:
Det er det, det her forslag handler om, og det er, at man kan udøve frivilligt ulønnet arbejde i op til 4 timer pr. uge uden fradrag.
Det er ikke det, vi ønsker at ændre.
Det ønsker vi at beholde.
I dag kan han eller hun kunne lægge 4 timer.
Vi ønsker, at det skal være sådan, at man selv bestemmer, hvor mange timer man vil lægge, dog under hensyntagen til, at man selvfølgelig skal være til rådighed for arbejdsmarkedet; det er helt naturligt.
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-20:
Nu synes jeg, ordføreren begynder at blande tingene sammen.
Jeg kan godt vise ordføreren, hvor det fremgår, at vi sådan set har sagt nogle af de her ting førhen, så der er ikke tale om sådan en spritny kurs på nogen som helst måde.
Med hensyn til antal timer om ugen vil jeg blot sige, at det meget tydeligt fremgår af beslutningsforslaget, at man selvfølgelig skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man er ledig.
Jeg vil blot høre, hvorfor ordføreren så mener, at man, hvis den ledige står til rådighed og selvfølgelig passer de ting, vedkommende skal passe, skal blande sig i, hvor mange timer den pågældende så kan udføre frivilligt ulønnet arbejde.
For hvis det er frivillige aktiviteter, er der jo ikke nogen begrænsninger, men når det er frivilligt ulønnet arbejde, skal der være nogle begrænsninger.
Hvorfor den her distinktion mellem frivillige aktiviteter og frivilligt ulønnet arbejde, og hvorfor skal der være timebegrænsning på det ulønnede arbejde, men ikke på aktiviteterne?
Bjarne Laustsen (S), 2011-12-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan jo konstatere, at der er tale om en ny kurs, ellers undsiger man jo den daværende beskæftigelsesminister, der sagde, at reglerne var perfekte og man sagtens kunne lave frivilligt arbejde og reglerne var, som de var.
Jeg gik også ud fra, at der var opbakning fra den konservative gruppe i den sag.
Nu kan jeg så høre, at det er der ikke mere, og derfor er det en ny kurs.
Så der kan ikke være så meget tvivl om det.
Derfor er det jo selvfølgelig interessant, om man lige pludselig har skiftet kurs og politik, således at alle timereglerne nu skal fjernes.
Jeg ved ikke, om fru Benedikte Kiær kan oplyse mig om det nu, men det er da i hvert fald nyt, når man tidligere har stået fast på, at der skulle være en 4-timers-grænse.
Dernæst er det vel os herinde i Folketinget, der laver lovgivning.
Hvis nu det var sådan, at de arbejdsløse kom og sagde, at dagpengeperioden var alt for kort, og at vi skulle have den op på 5 år, ville fru Benedikte Kiær så være med til at hæve den til 5 år?
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Jeg står med en artikel fra Information i hånden, hvori Allan Aarslev fra Østjyllands Politi, som jeg mener er den selv samme politikreds, som ordføreren refererer til – han er leder af den kriminalpræventive sektion – siger: Den kriminelle lavalder blev primært sænket for at gøre noget ved de meget få tilfælde af grove forbrydelser, som 14-årige står bag.
Men sænkningen betyder frem for alt, at vi nu bruger mange flere kræfter på at tage os af småting.
Han kan altså ikke genkende billedet af, at det har haft den her præventive effekt, som ordføreren mener den har haft.
Man må også samtidig sige, at ordføreren vel også er med på, at selv om den kriminelle lavalder kommer tilbage til 15 år, bliver det jo ikke sådan, at der ikke bliver taget hånd om 14-årige, hvis de begår kriminalitet.
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
I stedet for at forholde sig til tilfældige avisudklip skulle man prøve at forholde sig til svaret på spørgsmål 500 fra sidste folketingssamling, og det ligger på Retsudvalget, alm. del.
Der er Østjyllands Politi af Justitsministeriet blevet bedt om en udtalelse, og der foreligger en officiel udtalelse fra Østjyllands Politi.
Prøv nu at læse den.
Men oftest vil det jo så have den konsekvens, at de, når der er tale om bagatelagtig kriminalitet, får en advarsel eller lignende.
Men selvfølgelig udvider man området, når det er sådan.
Men det, der er sagen, er, at man skal gå ind og få læst på de papirer, der ligger, og se på den dokumentation, der er.
Det kunne også være, at man skulle sende det svar til nogle af kriminologerne, altså nogle af dem, der sidder i Justitsministeriets Forskningsenhed, og så lade dem læse lidt på lektien.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Det er sjovt nok, at ordføreren siger det, for mit næste spørgsmål drejer sig jo om Justitsministeriets Forskningsenhed, som i marts 2011, altså under den tidligere regering, sagde, at der ikke har været nogen effekt af nedsættelsen af den kriminelle lavalder, for så vidt angår den kriminalitet, hvor 14-årige er registreret som muligt skyldige.
Mener ordføreren, at Justitsministeriets Forskningsenhed tager fejl, når de opgør antallet af sager, hvor 14-årige har været registreret som muligt skyldige?
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Nej, det tror jeg bestemt ikke.
Men der er kæmpe forskel på, hvem der er dømt skyldig, hvem der er sigtet, hvem der er blevet anmeldt, og hvem der rent faktisk har begået kriminalitet.
Det er fire forskellige tal.
For når vi ser på, at f.eks. voldskriminaliteten er den laveste i 40 år, så er der nogle, der siger, at nej, for antallet af anmeldelser er da steget.
Ja, men det er jo, fordi der har været så meget fokus på, at vi ikke vil finde os i, at der bliver slået på tæven, når vi går en tur i byen.
Men det er jo et tal på et stykke papir.
Det, der er interessant for borgerne derude i samfundet, er jo, hvad risikoen er for at blive udsat for en kriminel handling.
Hvad er risikoen for at blive udsat for vold?
Den er den laveste i 40 år.
Det er jo derfor, at trygheden i befolkningen i dag er enormt stor.
Der er en enorm tryghed, og det har den borgerlige regering sørget for på 10 år.
Det er vi stolte af.
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke partierne for deres indlæg og den debat, vi jo har haft i dag i forbindelse med lovforslaget.
Det, der som bekendt er hovedpointen med lovforslaget, er, at der nu gøres op med nedsættelsen af den kriminelle lavalder til 14 år, som blev gennemført af den tidligere regering i 2010 uden tilstrækkelig saglig fundering.
De nuværende regeringspartier tilkendegav allerede i forbindelse med beslutningen om at nedsætte den kriminelle lavalder meget, meget klart, at vi igen ville sætte den op til 15 år, hvis vi fik mulighed for det, og det er det, vi nu gør med det lovforslag, som har været til debat i dag.
Og hvorfor gør vi det?
Det mener vi i regeringen ikke de skal, og jeg er glad for at kunne konstatere, at der i dag er bred opbakning til det i Folketinget.
Når det er sagt, er det selvfølgelig også klart, at børn, selv om de skal have lov til at være børn, jo så ikke skal have lov til at begå kriminalitet, uden at samfundet reagerer.
Derfor fremgår det også meget, meget klart af regeringsgrundlaget, at det, hvis der er noget, regeringen agter at sætte ind over for, så er ungdomskriminaliteten.
Senest er det jo bl.a. kommet til udtryk i et meget stærkt fokus på den kriminalitet, der stadig finder sted i vores udsatte boligområder, hvor vi har for mange unge, som begår kriminalitet.
For vi skal selvfølgelig sørge for, at myndighederne har muligheder for at sætte ind over for den kriminalitet, som begås af unge, og derfor stopper det for regeringens vedkommende ikke her, og derfor fortsætter vi indsatsen for at sikre, at vi både får forebygget og bekæmpet ungdomskriminaliteten.
Så jeg vil gerne takke ordførerne for den debat, vi har haft i dag.
På sin vis minder den jo om den debat, vi havde, da den tidligere regering – mod anbefalingerne fra sin egen Ungdomskommission – valgte at nedsætte den kriminelle lavalder.
I dag er der kommet en ny regering, som på det her område vælger at følge den tidligere regerings Ungdomskommissions anbefalinger og vælger at hæve den kriminelle lavalder, så den igen er 15 år.
Hvad er det så, der nu sker?
Ja, det, der sker, er jo det, som også har været en del af debatten, nemlig at anklagemyndigheden i forbindelse med de her sager, som omhandler 14-årige unge, nu vil sørge for at underrette de sociale myndigheder, således at de sociale myndigheder kan tage sagerne på sig og kan tage hånd om de unge.
Så sandheden er den, at spørgsmålet grundlæggende handler om, om vi her i Folketinget mener, at børn skal behandles som kriminelle voksne, og det mener regeringen ikke de skal.
Regeringen har allerede arbejdet med – og vil fortsat gøre det – en ambitiøs indsats over for ungdomskriminaliteten og med at forebygge, at unge overhovedet havner i kriminalitet.
Det mener vi er vejen frem.
Samtidig skal vi selvfølgelig sikre, at de sager, som nu er under opsejling, bliver behandlet af de sociale myndigheder, og at disse myndigheder tager sig af de unge.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad ministeren synes man skal gøre ved en 14-årig, der har sat en hobbykniv mod en jævnaldrendes hals og truet vedkommende på livet.
Hvad synes ministeren man skal gøre ved sådan en type?
Er det en genopdragelsesrejse i kano til Finland, eller er det på institution, hvor nogle pædagoger siger, at det nok ikke var så godt?
Hvad er det, man helt præcist skal gøre?
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Det vil de sociale myndigheder afgøre, det er deres kompetence, og jeg er helt sikker på, at taler vi om grove tilfælde, bliver der også taget hånd om det.
Forsøget på at udstille det her som noget med, at man sidder i rundbordssamtaler med unge, der har været ude i grov kriminalitet, mener jeg giver et forkert billede af det.
De her sager bliver taget meget alvorligt, og det afspejles selvfølgelig også i de sociale og retslige sanktioner, som de sociale myndigheder kan iværksætte.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-20:
Men det, jeg hører man siger, er: Jamen det er så pædagoger, der ligesom skal afgøre, hvad den rigtige konsekvens af noget, der i hvert fald set med mine øjne er strafbart, skal være, og pyt med, at offeret måske mener, der skal være en slags straf.
Selvfølgelig skal der være forskel på straf.
Men hvis en 14-årig tager en hobbykniv, sætter den mod en jævnaldrendes hals og truer vedkommende på livet, så er det nu en pædagog der skal sidde og sige: O.k., jeg mener, den og den sanktion er det, der er det rigtige.
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Det er de sociale myndigheder, der tager sig af de her spørgsmål.
Det foregår fuldstændig på de præmisser, som det i øvrigt hidtil er foregået på.
Og er der behov for, at man tvangsanbringer de her unge, som man jo næppe kan afvise at der her vil være grundlag for at gøre, ja, så bliver det selvfølgelig gjort.
Sagerne bliver taget meget, meget alvorligt.
Det grundliggende spørgsmål er: Mener vi i Folketinget, at børn skal behandles i straffesystemet som voksne kriminelle?
Hvorfor?
Det er, fordi vi mener, det er den forkerte vej at gå.
Det er ikke den rigtige måde at behandle børn på, som er havnet i så alvorlige problemer.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg vil gerne spørge, om justitsministeren er enig i fru Anne Baastrups udsagn om, at man med den nugældende lovgivning smider børn i fængsel, og om justitsministeren vil redegøre for, hvordan det i så fald ændres med denne lovgivning.
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Som jeg forstod debatten med fru Anne Baastrup, så talte fru Anne Baastrup bl.a. om de 16-17-årige.
Det er jo rigtig nok, at når man læser regeringsgrundlaget, kan man se, at noget af det, regeringen lægger vægt på, når det handler om at bekæmpe ungdomskriminaliteten, er, at vi bl.a. også skal sikre, at vi ikke har den type unge i vores fængsler, fordi det ved vi af al erfaring at der ikke kommer noget godt ud af.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg forstår det, justitsministeren svarer, sådan, at det, fru Anne Baastrup var inde på, overhovedet ikke har noget med det her lovforslag at gøre, som jo alene handler om den kriminelle lavalder og ikke om, hvordan de unge på 16-17 år bliver behandlet i systemet.
Jeg bliver nødt til at spørge, om justitsministeren anerkender den pointe, der kan være i, at hvis man er 14½ år, er der mindre retssikkerhed i, at man med det forslag, der ligger her, idømmes en eller anden sanktion af en kommune eller en socialrådgiver, end i den situation, at det er ved en domstol, hvor man har en advokat osv.
Er der ikke mere retssikkerhed i det nuværende system for den 14-årige, end der er i det system, som justitsministeren advokerer for og vil indføre med lovforslaget her i dag?
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Ja, det kan jeg garantere.
Men jeg tror også godt, jeg vil tilføje, at jeg vil være i tvivl om, hvorvidt vi, når vi får regeringsmagten igen, så vil fremsætte et nyt forslag om at sætte den kriminelle lavalder fra 15 år ned til 14 år, for man skal også passe på med, at man ikke cykler den her aldersgrænse op og ned, hver gang der bliver skiftet regering.
Det synes vi Konservative ikke er hensigtsmæssigt, altså, det nytter ikke noget, at vi på den måde skalter og valter med det og kører det op og ned.
Det giver for meget uro og for meget støj.
Men jeg vil ikke udelukke, at situationen, når vi får regeringsmagten igen, kalder på, at man bliver nødt til at gøre det.
Det vil jeg ikke udelukke.
Det kan jo være – det er ikke sket før, men det kan være, det sker nu, – at den socialdemokratisk ledede regering rent faktisk formår at holde kriminaliteten nede og trygheden i befolkningen oppe.
Det er muligt – det er ikke sket før, men det er muligt – at det er nye tider, og så vil der ikke være nogen grund til at gøre det.
Men går det, som det plejer at gå, vil kriminaliteten stige, og det vil blive mere råt, og frygten for kriminalitet vil stige igen, og så kan det godt være, det bliver nødvendigt at lave et tiltag, når vi får regeringsmagten igen.
Morten Bødskov (S), 2011-12-20:
Jeg vil sige det på den måde, at det her spørgsmål helt grundlæggende handler om, hvorvidt vi mener, at børn skal behandles i det system, som vi behandler kriminelle voksne i.
Det mener regeringen ikke.
Hvorfor gør vi ikke det?
Det gør vi ikke, fordi vi mener, at problemerne med de her børn, som begår kriminalitet, skal håndteres på en anden måde.
Det mener vi ret beset er den bedste måde at komme de ulyksaligheder, som mange af de her unge er havnet i, til livs.
Det betyder ikke, at der ikke skal være konsekvens af den type adfærd og kriminelle gerninger.
Det kommer til at ske i det socialretlige system, hvor der i de grovere tilfælde vil være muligheder for tvangsanbringelser på sikrede institutioner – fuldstændig, som vi kender det i dag.
Det er den samme type institutioner, som vil blive anvendt.
Det er jeg sådan set meget tryg ved.
Det handler ene og alene om, hvorvidt vi mener, at børn skal behandles i et system, hvor vi i forvejen også behandler voksne kriminelle, og det mener regeringen altså ikke.
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Der er så en særlig gruppe af unge under 18 år, som har nogle særlige forudsætninger, som voksne kriminelle ikke har.
Det er anderledes.
Det er en anden måde, man skal håndtere det på.
For dem er en meget, meget lang frihedsstraf altså uoverskuelig.
For dem er 8 år meget, meget længere tid, end det føles for en på måske 30 år.
Det synes jeg er relevant at medtage.
Jeg synes, det er relevant at medtage, at Ungdomskommissionen også anbefalede det.
Så vil jeg desuden sige, at det at tage alder med i betragtning, når man strafudmåler, overhovedet ikke er usædvanligt.
Hvis det var sådan, at man overhovedet ikke ville se på alder, når det kommer til strafudmålingen, skulle man have fjernet den generelle adgang til det i straffeloven – det kunne man jo have gjort, da V, K og O havde flertallet – ellers skulle man have sagt, at unge under 18 år kunne få livstidsstraf.
Det er jo stadig væk sådan, at det, der står der nu, er, at det kan de ikke få.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-20:
Jeg synes jo, det skriger lidt til himlen med det her argument om aldersbestemt straf og strafrabat, sådan som Enhedslisten foreslår, for ordføreren siger jo, at det nærmest er lægeligt bestemt.
Er det så ikke også lægeligt bestemt, at drenge har lidt sværere ved at blive modne end piger?
Og mener Enhedslisten så også, at der skal være en speciel aldersgrænse for drenge, som begår grov kriminalitet, og en anden for piger, som er lidt til den modsatte side, fordi de altså er modne lidt før?
Det må jo være det, der skal ske i virkelighedens verden, hvis argumentet i hvert fald skal holde omkring det her med, at er du 17½ år, så er du ikke moden, men er du 18 år, så er du moden.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om det her med strafrabatten.
Kan ordføreren ikke godt se, at det virker ulogisk, at man er i stand til at give folk en strafrabat?
Og tror ordføreren ikke også, at det vil være med til at gøre det, som vi har kunnet se tidligere, hvor nogle af de her unge bander har spekuleret i, at nogle i banden var under 15 år og andre var over 15 år?
Tror ordføreren ikke, at begge dele vil være noget, man vil spekulere i?
Pernille Skipper (EL), 2011-12-20:
Altså, jeg har svært ved at forstå spørgsmålet omkring strafrabat.
Først og fremmest har jeg ikke sagt, at man skal give rabat på noget som helst, men det er klart, at vi i vores straffelovgivning i Danmark tager udgangspunkt i den enkelte person, i den individuelle sag, og det betyder, at man ikke får den samme straf, selv om man måske har begået ens handlinger.
Der er elementer ved handlingerne og elementer ved personerne, som vi – dvs. ikke os, men domstolene – tager udgangspunkt i, og det betyder, at der bliver udmålt forskellig straf.
Der er ikke sådan et menukort at slå op i, og så får man bare den her straf.
Og det synes jeg faktisk er en rigtig, rigtig vigtig del af vores straffesystem at det er sådan.
Så har vi også i straffeloven opsat nogle bestemte parametre for, hvad man så skal tage hensyn til.
Der er nogle ting, vi mener er formildende.
Ung alder er en af dem.
Det står i vores straffelov.
Og det synes jeg sådan set er rimeligt.
Høj alder kan også være formildende, når man skal strafudmåle.
Der er mange forskellige ting i straffeloven, og det synes jeg giver meget god mening, og jeg synes på ingen måde, det er ulogisk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-20:
Én ting har ordføreren ret i, og det er selvfølgelig, at vi skal have et straffesystem i Danmark.
Det er vi nødt til både af hensyn til ofrene og deres pårørende og selvfølgelig også for netop at have en mulighed for at resocialisere dem, der begiver sig ud på en dårlig karrierebane.
Der vil jeg så gerne spørge ordføreren om noget af det, der egentlig er meget grundlæggende i Enhedslistens politik, og det er jo, at man vil nedlægge politiet.
Og jeg vil gerne spørge ordføreren ganske logisk og ganske på det jævne: Hvem er det så, der skal fange forbryderne?
For hvis det er Enhedslistens politik, vil jeg egentlig gerne have en forklaring på, hvad man så vil sætte i stedet.
Nogle skal der jo være.
Altså, én ting er jo, at vi har en anklagemyndighed, og at vi har nogle, som kan rejse sigtelser osv. – det er fair nok – men vi skal jo også have nogle til at forestå efterforskningen af kriminaliteten og nogle til at anholde de borgere, som skal det.
Og vi skal også have nogle til at gennemføre afhøringerne.
Samtidig med det kan vi jo se, at Enhedslisten foreslår, at det danske politi skal nedlægges, fordi de som regel bare er højrefløjens forlængede arm.
Det er jo det, vi i hvert fald har kunnet læse os frem til på Enhedslistens hjemmeside; jeg ved ikke, om det er blevet fjernet siden hen.