Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Det Radikale Venstre fremsatte i samlingen 2005-06 et forslag til folketingsbeslutning, nr. B 18, om nedsættelse af en terrorkommission, som skulle beskæftige sig med en lang række ting, herunder bl.a. det forebyggende arbejde blandt alle relevante myndigheder.
Det var naturligvis med henblik på, at man skulle kunne have en grundig forberedelse af at lave ændringer i lovgivningen de steder, hvor det var nødvendigt for at forebygge.
Flere af ordførerne har allerede været inde på, at der sker en sammenblanding af to forskellige områder, som man ikke behøvede at sammenblande, og som man godt kunne forholde sig til enkeltvis, men vi synes også, at høringssvarene giver anledning til, at man på en række felter må spørge, om det nu også er på den her måde, det skal gøres.
For det første kan man jo helt overordnet om det, der er fremsat, sige, at det først og fremmest indeholder bemyndigelser til ministeren til at kunne gøre en lang række ting på en lang række områder, uden at man så i øvrigt overhovedet er noget som helst mere konkret.
Det er altså en fortsat omsiggribende uskik at være så generøs, kan man sige, med bemyndigelser, at det betyder, at de, der under en eller anden form involveres i det praktiske arbejde, reelt ofte er uden mulighed for at have indblik i, hvordan det rent faktisk er at de skal gøre tingene, før man så eventuelt efterfølgende i bekendtgørelser fastsætter det, uden at Folketinget så længere er inde over.
Det synes vi er et problem.
Et eller andet sted synes jeg jo sådan set også, at der er tale om en slags symbollovgivning, hvor man sådan for at vise, at man altså nu gør noget, så giver de her bemyndigelser til at stille skrappere krav til f.eks. opbevaringen.
Og det giver sig som sagt udtryk i høringssvarene, hvor f.eks. Danske Regioner jo bemærker, at de finder det uheldigt, at lovforslaget har karakter af en rammelov, og at det er uklart, hvilke giftstoffer og hvilke mængder af giftstoffer der vil blive omfattet af de regler, som miljøministeren bemyndiges til at fastsætte.
Fra universiteternes side peges der også på behovet for en afklaring af, om de fortyndinger, der fremstilles i laboratorierne, skal omfattes af kravene til lagerstyring.
Københavns Universitet peger specifikt på, at de små lagerbeholdninger af gifte, som findes på universitetslaboratorier, måske er sværere at håndtere i forbindelse med den her lovgivning, og de fremfører, at det vil være lettere at anvende eksplosiver fremstillet af simple og lettilgængelige stoffer som terrormiddel end dem, der netop opbevares i måske meget små mængder på universitetet.
På samme måde fremfører foreningen af kommunale beredskabschefer, at såfremt etableringen af fysiske barrierer omkring kolonne 3-virksomheder gøres til obligatoriske tiltag, bør de stedlige beredskabsmyndigheder høres vedrørende etableringen af sådanne.
Det bemærker Miljøstyrelsen da også at man har tænkt sig at gøre, altså inddrage dem i en høring om det her, men problemstillingen er jo, at man i det lokale beredskab er nervøs for, at hvis man blokerer f.eks. nødudgange eller lignende, kan det faktisk have en meget kedelig konsekvens, såfremt der sker ulykker, for dem, der sådan normalt arbejder de her steder, at man nu laver terrorsikring.
Og hvis det, der først og fremmest kommer ud af det, er, at man får nogle betydelig mere usikre arbejdspladser de steder, hvor man har opbevaring af stoffer eller andre ting, som kommer ind under lovgivningen, må man sige, at man måske har skudt gråspurve med kanoner og i virkeligheden skabt en situation, som bliver endnu mere uheldig fremover. Derfor synes vi, at der er mange ting, som skal belyses i udvalgsarbejdet, før vi kan tage endelig stilling til, om det her er en lovgivning, som kan støttes.
Vi synes under alle omstændigheder, at de bemærkninger, der allerede har været om at opdele lovforslaget, ville være relevante at forholde sig til for ministeren.
Det ville alt andet lige betyde, at der skabes en lille smule mere klarhed, og at det vil være lidt lettere tilgængeligt, også hvis man har en kritisk indgangsvinkel til dele af lovforslaget.
Derfor må vi også opfordre til, at man dels laver opdelingen, dels også bliver betydelig mere konkret i udvalgsbehandlingen med hensyn til hvad det her rent faktisk betyder, sådan at man ikke kommer i en situation som den, Danske Regioner påpeger, nemlig at det er meget uheldigt, at de faktiske konsekvenser for bl.a. dem ikke kan læses i lovforslaget, fordi konsekvenserne som sagt beror på regler, som fastsættes af miljøministeren efter lovforslagets vedtagelse.
Vi mener, det her må kunne gøres bedre, og vi forstår godt de ordførere, som har været inde på, om det her nu også er god lovkvalitet.