runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-25:
Jeg har før hørt i denne debat, at SF's ordfører er den type politiker, som mener, at ordet menneskesyn er sådan et trylleord, man kan sige.
Og hvis man siger, at man har ét menneskesyn, og at andre har et andet menneskesyn, behøver man ikke at sige mere.
Det er det samme som at sige, at de andre er dumme eller onde, og at man selv er et godt og humanistisk menneske.
Så enkle er tingene ikke, må jeg sige til fru Özlem Sara Cekic.
Det er de altså ikke.
Ordføreren bedes forholde sig til virkeligheden.
Virkeligheden er, at selv om ordføreren tror, at alle mennesker har lyst til at gå på arbejde hele tiden, findes der grupper i dette samfund, som gennem generationer er blevet vænnet til, at man ikke nødvendigvis skal gå på arbejde, og i disse grupper er der ikke den samme naturlighed forbundet med det at gå på arbejde, som der er i ordførerens egen omgangskreds.
Ordføreren bedes forholde sig til den virkelighed og fortælle, hvad ordføreren mener om det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-25:
For en god ordens skyld skal jeg sige, at jeg ikke er Socialdemokraternes ordfører på denne sag, men trods det kan man jo godt stille interesserede spørgsmål.
Jeg kan godt forstå, at det også kan være lidt forvirrende, for vi er jo temmelig mange socialdemokrater i salen i dag.
Men hvad med de kontanthjælpsmodtagere, som er ramt af disse fattigdomsydelser, som de højreorienterede jo altså har holdt fast i i en lang periode under den tidligere regering?
Man må jo i hvert fald sige – jeg går også ud fra, at hr. Joachim B. Olsen kan bekræfte det – at der er temmelig mange børn, som vokser op i familier, som er ramt af fattigdomsydelserne, og som dermed altså også oplever en opvækst under meget trange kår.
Hvad med de børn?
Har vi ikke også et ansvar som samfund over for de børn?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det er da helt korrekt, at der i sig selv ligger en værdi i at have et arbejde.
Men når ordføreren siger, at hvis man bare får tilbudt et arbejde – det er sådan, jeg hører ordføreren – tager man også et arbejde, så strider det mod al faglig viden og al erfaring, for det betyder, at ordføreren er af den opfattelse, at alle mennesker sætter fritid til en værdi af 0 kr.
Det gør alle mennesker ikke.
Sådan er det.
Det er også derfor, at Finansministeriet selv peger på, at det her vil medvirke til, at færre mennesker kommer i arbejde.
Angående matchgruppe 3 kan jeg forstå, at de nu vil blive gennemgået og det bliver evalueret, hvor mange af dem der rent faktisk står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-25:
Jeg har stor respekt for, at hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance er principfaste, men spørgsmålet er naturligvis, om principper altid skal stå over hensynet til medborgere, over hensynet til enkeltpersoner.
Jeg synes også, det er interessant at bemærke, at hr. Joachim B. Olsen taler meget om fordelene ved at gå på arbejde.
Men han ser alene på fordelene ved at gå på arbejde i forhold til det, der er på bundlinjen for den enkelte.
Jeg er ganske sikker på, at der er utrolig mange mennesker, der først og fremmest sætter pris på at gå på arbejde, fordi der rent faktisk er noget selvværd i det.
Jeg håber også, at ordføreren enig i det.
Hvad så med dem, der ikke kan arbejde?
Det er dem, som ikke umiddelbart er parat til at gå ud på arbejdsmarkedet.
At det bare deres egen skyld?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Jeg anerkender slet ikke den præmis, som hr. Benny Engelbrecht stiller op.
Lad os tage sådan en familie på kontanthjælp med to børn.
De har ifølge Socialministeriet et rådighedsbeløb om måneden på 13.150 kr. i gennemsnit over hele året.
Det er, når de har betalt skat, husleje, omkostninger til daginstitutioner, varme og el.
Så har de et rådighedsbeløb på i gennemsnit 13.150 kr.
Det er i min optik ikke et spørgsmål om fattigdom, det kan man godt leve for, man kan godt have en anstændig tilværelse for det, og man kan endda også spare op til juleaften eller få råd til fritidsaktiviteter.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Først og fremmest må jeg afvise, at vi er uenige med regeringen i det her spørgsmål.
Jeg vil gerne henvise til det citat, jeg har fra ministerens fremlæggelse af det her forslag, hvor der klart står, at regeringen ikke mener, at det økonomiske incitament, der ligger i de lave ydelser, kan retfærdiggøre, at der er den store gruppe af mennesker, der må leve i fattigdom og uden for fællesskabet osv.
Så jeg opfatter ikke, at der er den store uoverensstemmelse mellem os og regeringen i det her spørgsmål.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg tror, at det vil blive nemmere at være regering og have et støtteparti, hvis ens støtteparti er enig med de samme undersøgelser, som man selv er enig med.
Man så vil jeg gerne spørge mere åbent: Synes Enhedslisten så overhovedet, at der skal stilles krav til kontanthjælpsmodtagere, og hvilke krav skal der i givet fald stilles til kontanthjælpsmodtagere efter Enhedslistens mening?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det er ret interessant at høre, for hver eneste gang ordføreren bliver spurgt om, hvad med alle de andre, hvad med dem, som ikke kan, så bliver der ikke svaret på det.
Det lyder, som om Liberal Alliance slet ikke ser, at der er mennesker, som har det svært, mennesker, som måske bare ikke lige kan komme i gang, mennesker, som skal have noget andet hjælp; dem ser Liberal Alliance ikke.
Findes de ifølge ordføreren slet ikke i det her samfund?
Findes de her mennesker, som har det så svært, og som virkelig er fattige, slet ikke i Liberal Alliances verden?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jeg skal egentlig blot høre hr. Joachim B. Olsen om den debat, der var med hr. Leif Lahn Jensen, om, om VK-regeringen havde skabt fattigdom.
Det her lovforslag handler åbenbart om det.
Det vil sige, at Socialdemokratiet og Radikale jo må have været med til at skabe fattigdom, da de var med til at indføre loftet over kontanthjælpen og nedsættelsen af kontanthjælpen tilbage i 2002.
Socialdemokratiet og Radikale var jo meget aktive med hensyn til at forhandle det på plads dengang.
Er det så ikke korrekt, at Socialdemokratiet og Radikale så må have været med til at skabe fattigdom?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det, der er vores holdning, er, at vi er imod starthjælpen til flygtninge, men hvad angår alle andre, vil vi have et helt andet system, hvor man kun kan komme til Danmark, hvis man har en kontrakt med en dansk arbejdsgiver.
Dem, der flygter, vil vi ikke give en starthjælp.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det er meget godt.
Det var det ene af spørgsmålene.
Det andet gentager jeg lige igen.
Det er fuldstændig rigtigt, at Liberal Alliance gerne vil lukke kasserne og åbne grænserne, men hvordan det så hænger sammen efterfølgende, når folk får sociale problemer og skal have hjælp fra staten, har jeg indtil videre ikke kunnet regne ud.
Men hvis vi kun forholder os til den del, der hedder starthjælp, så siger Liberal Alliance, at de gerne vil sætte ansvaret højt, når det gælder flygtninge, og derfor vil de ikke have, at folk kommer på starthjælp.
Hvis argumentet, som ordføreren gentagne gange understreger, skal holde, om at det skal kunne betale sig at gå på arbejde, så er der jo noget mærkeligt i, at man så mener, at folk, der er flygtninge, ikke skal være på starthjælp.
Er det ikke grundlæggende, fordi Liberal Alliance mener, at starthjælpen er uværdig, og at den er fattigdomsskabende, og at det er derfor, man vil afskaffe starthjælpen til flygtninge?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfor man ikke vil have starthjælp.
Hvad er grunden til, at flygtninge ikke skal være på starthjælp?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Der har vi en politik, der siger, at man slet ikke skal kunne komme til det her land, medmindre man på forhånd har en kontrakt med en arbejdsgiver.
Derfor er det slet ikke nødvendigt med en starthjælp for dem, som kommer udefra, men for flygtninge er det vores politik, at de ikke skal være på starthjælp, det er korrekt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Nu siger ordføreren, at tallet 25 pct. i forbindelse med overførselsindkomsterne er meget bekymrende.
Der er vi to meget, meget enige.
Vi kan så takke den tidligere regering for, at det simpelt hen ikke lykkedes dem at skabe en beskæftigelsespolitik, der inkluderer og får de her mennesker ud på arbejdspladserne frem for at skubbe dem mere og mere ud i fattigdom.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg rigtig godt kunne tænke mig at høre, om Liberal Alliance har skiftet holdning i forhold til starthjælp.
For når man går ind på Liberal Alliances hjemmeside, står der jo, at Liberal Alliance gerne vil tage ansvar i forhold til flygtninge, og derfor vil man gerne afskaffe starthjælpen.
Det står der på hjemmesiden nu.
Jeg ved ikke, om det også står der efter denne debat, men det står der i hvert fald nu.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren kan fortælle, hvorfor det er, at Liberal Alliance ikke mener, at flygtninge skal være på starthjælp, men på kontanthjælpsniveau.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Jamen det var jo bare en masse snak om nogen, der ikke har nogen penge.
Det er jo det, som er så typisk for den her debat, at det er sådan en følelsesdebat.
Hvorfor har de mennesker ikke nogen penge?
Det må man da komme med en forklaring på.
Der kan jo være mange årsager til, at folk sidder i en udsat situation.
Nogle gange kan det også være, fordi de selv har været uansvarlige.
Så kan jeg jo forstå, at nu skal man dertil – og det kan også forstå er ministerens holdning – at de, som ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, de, der ikke vil, skal ikke have en kontanthjælp.
Det er holdningen.
Der blev også nikket genkendende til det, da SF's ordfører stod heroppe.
Hvad så med dem?
Hvad så med deres børn, når de ikke får deres kontanthjælp?
Hvad skal der blive af dem?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Nu kan man jo godt være i tvivl, ikke så meget om, hvad ordføreren mener om fattigdom – det tror jeg ikke der er ret mange der er i tvivl om – men i hvert fald om, hvad Liberal Alliance mener om fattigdom.
For jeg hører ordføreren sige, at Liberal Alliance slet ikke mener, der er nogen mennesker i det her land, der er fattige.
For man står med det samme og snakker gennemsnit.
Ja, man kan sagtens snakke gennemsnit – det er da meget let – men hvad med dem, som trækker gennemsnittet ret meget ned?
Hvad med dem, som ingen penge har?
Hvad med dem, som virkelig er fattige?
Det er skabt endnu mere af en borgerlig regering, det er skabt af nogle, som Liberal Alliance støtter og fortsat vil støtte.
Hvad med dem?
Prøv nu, vil jeg sige til ordføreren, at snakke om mennesket, om de mennesker, som virkelig har brug for folk herinde.
Prøv at snakke om dem, hvis Liberal Alliance egentlig tror, de er der.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Der findes masser af mennesker i det her land, som ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo en konsekvens af det samfund, som Socialdemokraterne har været med til at skabe, et samfund med verdens højeste skatter, med høje mindstelønninger, som gør, at de mennesker, som ikke kan leve op til de mindstelønninger, som ikke kan sælge deres arbejdskraft til en mindsteløn, ender på overførselsindkomst.
Og derfor er Danmark også et af de lande i verden, der har allerflest mennesker på overførselsindkomst, med de sociale problemer, som man ved det medfører at være på passiv forsørgelse i mange år.
Det er jo ikke noget, man bliver rask af; det bliver man mere syg af.
Der er 25 pct. af befolkningen i den arbejdsdygtige alder i Danmark, der er på overførselsindkomst, og det er en konsekvens og et resultat af det samfund, som vi har skabt.
Det er herinde, problemerne bliver skabt.
Det er herinde, der – med den lovgivning, som bliver ført – bliver skabt sociale problemer, og det er det her lovforslag også et udtryk for.
Men som det også har været fremme i debatten tidligere i dag, var Socialdemokratiet jo også, da de sidst var i regering, med til at indføre ydelser, der skabte et incitament til at komme i arbejde, f.eks. introduktionsydelsen.
Så det er jo korrekt, at man også fra den side af Tinget, af salen, tror på, at det, at der er et incitament til at komme i arbejde, at det, at det kan betale sig, er vigtigt.
Og det kan man godt forstå, for det er jo det, al faglig viden fortæller os.
Det er jo også derfor, at de her ydelser netop har været med til at få flere i arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Det kan jeg altså ikke rigtig få til at hænge sammen i mit hoved.
De undersøgelser, jeg har beskæftiget mig med, viser, at hovedparten af de mennesker, der er på de ydelser, vi taler om her i dag, ikke hjælpes i arbejde af de ydelser.
De fastholder dem tværtimod i fattigdom.
Det er der jo også nogle tal der viser. Igen vil jeg sige, som jeg også sagde i et tidligere indlæg, at de tal jo bygger på den samme opfattelse af indkomstgrupper, som finansministeren selv bruger, og som er almindeligt anerkendt, og de viser altså, at gruppen af langtidsfattige, hvis man skal bruge det ord, altså folk, der har været på kontanthjælp i 3 år, er fordoblet i perioden fra 2001 til 2007, sådan at vi altså i den periode nåede op på 80.000 mennesker, der havde været på kontanthjælp i 3 år.
Så det tyder jo ikke på, at de her ydelser skulle hjælpe folk i arbejde.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Så jeg synes hellere, Venstre skulle trække i arbejdstøjet for at se på reformer på arbejdsmarkedet, så vi får en rimelig balance mellem sociale hensyn og beskæftigelseshensyn.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Det var jo interessant, men igen må man konstatere, at der heller ikke rigtig kom noget svar fra den her ordfører.
Det her er ret pinligt.
Der blev jo lavet en introduktionsydelse til flygtninge alene, som regeringen dengang måtte trække tilbage, fordi den var i strid med konventionerne.
Hvad var begrundelsen for at bryde konventionerne og lave en introduktionsydelse – og kun for flygtninge?
Jeg forstår, at sådan en ydelse skaber fattigdom.
Var det meningen at skabe fattigdom for flygtninge dengang?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
I modsætning til andre har vi i Radikale Venstre altid tvivlens nådegave, og det betyder, at vi altid løbende ser på de tiltag, vi selv er med til at søsætte, og vi konstaterer bare, at de her fattigdomsydelser – om vi har været med eller ej – jo trækker i den forkerte retning socialt set.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Undskyld, hr. formand.
Det var, fordi jeg troede, at der var flere før mig, men det gør ikke noget.
Jeg vil gerne høre den radikale ordfører, hvordan det i et radikalt perspektiv hænger sammen, at man med den ene hånd fjerner de her ydelser og siger, at nu giver man flere penge til de her lavindkomstgrupper, og at man så med den anden hånd pålægger de samme grupper store stigninger i afgifter.
Jeg har normalt den opfattelse, at De Radikale egentlig er modstandere af skatter og stigende afgifter, men det kan godt være, at jeg tager fejl.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvordan det hænger sammen.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Det er en god dag i dag.
I dag tager vi nemlig lovgivningsmæssigt hul på en afskaffelse af de lave ydelser i kontanthjælpssystemet.
Radikale Venstre har længe ønsket en afskaffelse af fattigdomsydelserne.
Vi mener ikke, at vi får et bedre samfund ved at gøre folk fattigere.
Og det er med bekymring, at jeg har kunnet konstatere, at antallet af familie, herunder børnefamilier, som er blevet sat på gaden, er steget kraftigt de seneste år.
Fattigdomsydelserne er ikke den eneste årsag til dette, og det vil jeg gerne understrege, men det er en væsentlig baggrund for den udvikling, som jeg vil kalde for træls.
Derfor er jeg som radikal meget tilfreds med, at vi nu tager et tilløb til at fjerne fattigdomsydelserne.
Helt konkret ophæver vi starthjælpen, hvorved alle, der ikke kan forsørge sig selv, og som opfylder betingelsen for at modtage hjælp efter lov om aktiv socialhjælp, nu kan modtage kontanthjælp.
Vi ophæver loftet over kontanthjælpen, så der ikke sker en reduktion af de samlede ydelser fremover.
Vi ophæver den såkaldte 500-kroners-nedsættelse.
Endelig ophæves 225-timers-reglen, således at et kontanthjælpsægtepar ikke længere skal kunne dokumentere 225 timer ordinært og ustøttet arbejde, for at begge ægtefæller skal kunne få udbetalt hjælp.
Samlet set trækker lovforslaget i en mere social retning.
Det er vi rigtig glade for.
Når alt det her er sagt, er jeg helt med på, at vi jo altid og løbende og konstant står med en udfordring i forhold til at skabe balance mellem sociale hensyn på den ene side og det at være i beskæftigelse på den anden side.
De nedsatte ydelser var før det her isoleret set med til at fremme beskæftigelse og arbejdsudbud for nogle få.
Det erkender jeg.
Men den pris er alt for høj, når rigtig mange mennesker samtidig kommer til at leve i fattigdom.
Når jeg ser på alle de relevante undersøgelser, der er blevet lavet af rigtig gode aktører, under et, så konstaterer jeg, at for få er kommet i arbejde, i forhold til hvor mange der reelt er skubbet ud i fattigdom.
Så er jeg fremme ved konklusionen: Vi går nu i gang med at afskaffe fattigdomsydelserne, og det er vi rigtig glade for.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jamen i det øjeblik de er i gang med en uddannelse, har vi – uanset hvad vi vil, og det er også det, som Socialdemokratiet bakker op om – SU-systemet til dem, der er i gang med en uddannelse.
Og der er det sådan, at hvis de får en faglig uddannelse, får de, når de får en læreplads, en lønindkomst, som de kan klare sig for.
Det er jo fuldt legalt, og det er det, som Socialdemokratiet også har bakket op om, altså at de unge skulle have en uddannelse.
Tilbage i 1990'erne blev kontanthjælpsydelsen til de unge halveret – det var Socialdemokratiet, der stod i spidsen for det.
Så der var en erkendelse af, at de unge skal have en løn, som de kan klare sig for, en kontanthjælp, der svarer til SU'en.
Det var det, Socialdemokratiet gik ind for i 1990'erne.
Jeg kan høre på hr. hr. Johansen, at det ikke er Socialdemokratiets politik længere.
Jan Johansen (S), 2011-11-25:
De unge mennesker skal have en uddannelse og klare sig selv, men vi ved jo, at nogle forældre lever i fattigdom.
Hvad vil hr. Bøgsted så gøre, for at de kan klare at få deres børn i uddannelse og hjælpe dem under uddannelsen, når de ingen penge har?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Nu er det nok ikke alle her i salen, som kan huske, hvad der skete i 1990'erne på udlændingeområdet, og det er sådan set ikke bare, fordi jeg skal grave tilbage i tiden, men når nu der står en radikal ordfører på talerstolen, vil jeg gerne, når nu ordføreren spiller meget, meget retfærdig og meget flink over for de grupper af flygtninge, der kommer til Danmark, spørge ordføreren: Hvad var begrundelsen for, at netop De Radikale var bannerfører for at få indført en introduktionsydelse i slutningen af 1990'erne, som var 2.000 kr. lavere end kontanthjælpen og kun til flygtninge, og altså ikke til alle andre, som det er nu?
Hvad var begrundelsen?
Det var jo De Radikale, der var bannerfører for at få lavet starthjælpen.
Hvad er så forskellen på den introduktionsydelse, der var i 1990'erne, og den starthjælp, der er nu?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Det her med stigende skatter og afgifter er jo ikke noget, vi synes er en rigtig god idé sådan helt generelt.
Men det kan være et nødvendigt onde i forskellige sammenhænge, og man skal også se på afgiftsmuligheder og skattemuligheder i forhold til at fremme sundhed og grøn omstilling.
Så på den måde er vi Radikale meget nuancerede og ser tingene i et helhedsperspektiv.
I forhold til det her med, at man så forhøjer nogle ydelser, vil jeg sige, at det jo også bliver kompenseret.
Jeg tror faktisk, at de grupper med den her afskaffelse af fattigdomsydelserne samlet set går frem, hvad angår rådighedsbeløb, så det kan Dansk Folkeparti da ikke være uenig i.
Jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Altså, er det til den her sag?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Først og fremmest vil jeg godt lige fortælle den unge ordfører, at det ikke var introduktionsydelse, men integrationsydelse, som SR-regeringen i gamle dage indførte, og et halvt år efter fandt de ud af, at det ikke virkede, så derfor trak de det tilbage.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan der kommer flere eller færre til at udbyde arbejdskraft, på trods af at de får flere penge.
Det forstår jeg ikke.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Hvis jeg skulle redegøre for alle de initiativer, som Radikale Venstre vil byde ind med, og som regeringen også har, til at øge arbejdsudbuddet, så kunne jeg blive ved ret længe.
Så det vil jeg skåne forsamlingen for.
Men jeg vil da sige, at vi skal i gang med at forhandle om en skattereform, som markant skal understøtte ambitionen om at få flere i arbejde, og der håber jeg også at Venstre vil bidrage og være med i en sådan reform.
Derudover skal vi også se på reformer af arbejdsmarkedet og førtidspensionsområdet.
Så der er en lang række ting, som Venstre også kan byde ind med, hvis interessen er der.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg er ikke helt sikker på, at det står krystalklart for mig, hvad Det Radikale Venstre mener på det her punkt, men jeg kan bare meddele ordføreren, at lovforslaget her vil betyde, at man mindsker arbejdsstyrken med 2.000-4.000 fuldtidspersoner og altså er et skridt i den stik modsatte retning af det, som Det Radikale Venstre rent faktisk kæmper for.
Men nu sagde ordføreren – og det forstod jeg – at Det Radikale Venstre har mange initiativer, som man gerne vil bringe i spil for at kunne øge arbejdsudbuddet.
Jeg tænker på det gab, der er imellem tilbagetrækningsreformen og dens bidrag til en styrkelse af arbejdsudbuddet, og så det, der står i regeringsgrundlaget.
Jeg vil gerne høre om de mange initiativer, som ordføreren her nævnte.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at fru Ulla Tørnæs erkender, at Radikale Venstre er meget optaget af at øge arbejdsudbuddet.
Men vi skal hele tiden bevare balancen i forhold til sociale hensyn, når det spørgsmål måtte opstå, og det gør det jo i den her sag.
Så jeg erkender, at på kort sigt vil det her forslag trække i retning af et marginalt lavere arbejdsudbud, men det bliver opvejet, hvis vi kan opnå en større social inklusion.
Det vil sige, at den arbejdsstyrke, vi har, og som Venstre åbenbart ikke mener skal være så inkluderet i arbejdsstyrken, jo også på længere sigt skal være så integreret i samfundet, at vi motiverer til, at flere kommer i arbejde.
Så på længere sigt tror jeg faktisk, at det trækker i den rigtige retning.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Ordføreren siger, at vi ikke skal botanisere i fortiden.
Lad det så være, og så lad os botanisere i fremtiden.
Ser man på regeringsgrundlaget, kan man deraf forstå, at arbejdsudbuddet skal øges med 135.000 fuldtidspersoner, når vi når frem til 2020.
Jeg har forstået, at det er et emne, som Det Radikale Venstre er stærkt optaget af, og jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren mener, at det her lovforslag er et lovforslag, der trækker i den rigtige retning set i lyset af Det Radikale Venstres indsats i forbindelse med arbejdsudbuddet i det hele taget.
Jeg tænker på det, vi skal behandle efter det her, nemlig tilbagetrækningsreformen.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Nu bliver jeg taget til indtægt for noget, som jeg ikke mener jeg har udtrykt på den måde.
For det med at afskaffe fattigdomsydelserne er én ting.
Det gør vi, fordi det i sig selv er rigtigt.
Så har vi selvfølgelig en skatte- og afgiftspakke, som er noget helt andet, som har nogle andre formål, nemlig også at tilvejebringe nogle indtægter til statskassen – en statskasse, som jo har været, kan man sige, misrøgtet de sidste mange år.
Hr. Bent Bøgsted får det til at se ud, som om vi går efter lavindkomstgrupperne, men det, vi jo faktisk gør med den skattepakke, vi har fremlagt og vil fremlægge, er, at vi fordeler skattebyrden meget bredt, så det er såvel høj som lav, der betaler til den samlede velfærd.