runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
En ordfører fra Liberal Alliance sagde tidligere, at der havde været en tid i Danmark før 2005, hvor en politibetjent skulle gå ud og kigge på, hvilke bøger der stod på reolen, og om dannebrog nu var strøget osv.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ikke det er rigtigt forstået, at landbetjentene alene havde en opgave, når han tog ud til folk, nemlig at konstatere, om man kunne gennemføre en nogenlunde samtale på et forståeligt dansk.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Det må jeg sige ikke er et aspekt, jeg har dyrket, så jeg tror, at det desværre ikke er noget, jeg kan svare helt præcist på.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Jamen så kan jeg hjælpe ministeren på vej og sige, at det var sådan, det var skruet sammen.
Og hvis det var en sådan samtale, der kunne afløse prøven – det vil jeg gerne her meddele – så ville vi synes, det var en rigtig god idé.
Så ville vi gerne tilbage til den samtale, som landbetjenten tog med de nye danskere.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Der er ingen grund til at skjule, at der er tale om ændringer, og at der er tale om ændringer i forhold til de forhold, som gjorde sig gældende, før aftalen blev lavet.
Det tror jeg ikke der er nogen der har lagt noget som helst skjul på.
Årsagen er, at vi mener, de krav, der blev stillet, på mange måder ikke var rimelige, og de bliver så nu suppleret med en ny statsborgerskabsprøve, som betyder, at der i højere grad frem for årstal og historiske faktaspørgsmål bliver fokuseret på det liv, som dem, der søger om statsborgerskab, og som har været i Danmark i mange år, nu skal til at være en endnu mere integreret del af.
Som jeg sagde til, tror jeg, hr. Christian Langballe før, er der jo ingen grund til at skjule, at der her er tale om ændringer, som betyder, eksempelvis når vi taler om statsborgerskabsprøven, at der bliver tilrettelagt en anden prøve nu, som vægter andre forhold end det, der var gældende med den nuværende indfødsretsprøve.
Der er på indfødsretsområdet også tale om, at der bliver ændret ved kriterierne for at opnå indfødsret.
Så det er der ingen grund til at skjule.
Årsagen til, at det sker, eksempelvis at vi laver en ny indfødsretsprøve, er, at vi mener, at det er vigtigt, at folk forstår de betingelser, som de så at sige entrerer i det danske samfund på, og det er dem, der bliver stillet spørgsmål om.
Om selve statsborgerskabsprøven så er en lempelse, tror jeg uden at skulle citere hr. Lars Løkke Rasmussen
afhænger af, hvem man er.
Men det er jo det, der er virkeligheden, og derfor bliver den indfødsretsprøve, der er nu, som sagt erstattet af en statsborgerskabsprøve, som i højere grad vægter det liv, som vi er en del af nu i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jeg synes, vi stiller nogle fair og rimelige krav.
Det skal stadig væk være noget særligt at blive dansk statsborger, det vil det også være i fremtiden, men det skal også være nogle krav, som er mulige at opfylde.
Reelt var der jo altså nogle grupper, som havde rigtig, rigtig svært ved det her, bl.a. fordi de ikke havde en høj uddannelse eller havde været analfabeter.
Men de havde i øvrigt gjort alt, hvad vi havde bedt dem om, og arbejdet så godt, som de kunne, for deres integration.
Så synes jeg sådan set også, det er fair, at vi rækker dem en hånd og giver dem muligheden for at opnå det.
Dansk statsborgerskab skal være en stjerne i mørket.
Det skal være noget, man arbejder hen imod at få, men hvis det bliver en fuldstændig umulighed for store grupper af borgere, jamen så er der måske ikke så meget integrationspotentiale i det, og det synes jeg faktisk der bør være.
Der vil stadig væk fremover være klare krav til, hvordan man bliver dansk statsborger.
Det synes vi er fornuftigt, og det bakker vi op om.
Fremover vil der blive stillet nogle krav, som jeg er sikker på har stor betydning for integrationen, og som vil få flere til at arbejde i den retning.
Og det er lige præcis dér, hvor vi skal hen.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Tak, det var også lidt sent, jeg trykkede mig ind, men det var, fordi fru Karina Lorentzen Dehnhardt i et svar til hr. Christian Langballe sagde, at det jo ikke er sådan, at man har krav på at få en opholdstilladelse i Danmark.
Og det vil jeg godt spørge lidt ind til, for jeg vil godt høre, om fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan bekræfte to ting.
For det første er det jo sådan, at man, hvis man kommer fra bestemte områder i Syrien, så nu har krav på at få en asylopholdstilladelse i Danmark, så dermed er den udtalelse, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt kom med, jo ikke helt korrekt.
For det andet: Er det ikke også korrekt, at visse statsløse palæstinensere faktisk har krav på at få dansk statsborgerskab, uanset om de i øvrigt lever op til de krav, vi stiller her fra Folketingets side?
Er det ikke korrekt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jamen nu diskuterer vi jo regler for statsborgerskab og statsborgerskabsprøve, og der vil der jo stadig væk være fornuftige krav; det har vi lavet en aftale om.
Så det der med, at alle og enhver kan få dansk statsborgerskab, kan jeg i hvert fald afkræfte; det kan ikke lade sig gøre.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Men ordføreren svarede jo ikke på mit spørgsmål, for ordføreren sagde – det var noget i den stil – at det jo ikke er sådan, at man bare kan komme og kræve ophold i Danmark og så kan få det.
Men for nogles vedkommende er det jo sådan at de kan det; det går jeg ud fra at ordføreren er bekendt med – og hvis ordføreren i øvrigt ønsker at lave det om, kan vi godt tale sammen om det, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti.
Men det er jo rigtigt nok, at vi her står og diskuterer krav til folk, der ønsker at blive danske statsborgere.
Men jeg synes, det ville være rimeligt, hvis ordføreren ville være så venlig at bekræfte, at det, når det gælder visse statsløse personer, så ikke er Folketinget, der stiller krav til dem; det er sådan set dem, der stiller krav om at få et statsborgerskab, og det får de så.
Er det i orden?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Jeg er udmærket godt klar over, at der er en enkelt undtagelse her.
Men det er noget, der er konventionsbestemt, og det er vi sådan set uden indflydelse på, og der er vi selvfølgelig nødt til at leve op til de internationale spilleregler.
Og der har vi altså en forpligtelse til at modarbejde statsløshed.
Så det er jo korrekt, at der her er et lillebitte hjørne.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Da vores ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Enhedslistens vegne fremføre, hvad vi mener.
Men det skal endelig ikke afholde mine kollegaer fra at stille spørgsmål, hvis de har nogle åndfulde spørgsmål eller spørgsmål om Sønderjylland.
Så svarer jeg gerne på dem.
Enhedslisten er principielt modstander af, at man ved en prøve skal kvalificere sig til at blive dansk statsborger.
Det gælder både danskprøven og den såkaldte indfødsretsprøve, som Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative indgik aftale om i 2005.
Vi mener ikke, danskhed kan sættes på formel.
Alligevel er Enhedslisten under forårets forhandlinger om et nyt cirkulære om naturalisation gået med til, at der indføres en statsborgerskabsprøve i stedet for indfødsretsprøven.
Baggrunden er, at den nye statsborgerskabsprøve er en klar forbedring sammenlignet med den nuværende indfødsretsprøve.
Inden jeg kommer ind på indholdet af statsborgerskabsprøven, vil jeg sige et par ord om forløbet om ændringerne af reglerne for indfødsret siden folketingsvalget i 2011.
Vi har løbende undret os over, at der skulle gå så lang tid, mere end et år efter valget, før Justitsministeriet tog initiativ til forhandlinger om nye regler for naturalisation.
Der blev så efter endnu nogle måneder i maj 2013 indgået en aftale med Enhedslisten om et nyt cirkulære.
Men vi må igen undres over, at der så yderligere skal gå mere end et år, før den nye statsborgerskabsprøve kan afholdes første gang, nemlig i juni 2014, og at et antal ansøgere skal trækkes igennem den dybt irrelevante indfødsretsprøve endnu en gang i december 2013.
Enhedslisten stod sådan set klar til at ændre reglerne og prøven umiddelbart efter valget i 2011.
Vi undrer os over, at der ikke er sket noget tidligere.
Vi undrer os over, at Undervisningsministeriet ikke har arbejdet på højtryk med at udvikle statsborgerskabsprøven, så den kunne afholdes i år.
Og vi skulle hilse og sige fra rigtig mange mennesker, der venter på et dansk pas, at vi ikke er de eneste, der undrer os.
Men nu er statsborgerskabsprøven her.
Den skal, som der står i regeringsgrundlaget fra 2011, vægte aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund.
Dermed går Danmark væk fra at opbygge barrierer i form af kringlede spørgsmål om den ældre danmarkshistorie, alt fra Kalmarunionen over Struense til krigen i 1864, lavet for at forhindre, at flygtninge og indvandrere selv efter mange års ophold i Danmark kan få dansk pas.
Statsborgerskabsprøven bliver lettere end indfødsretsprøven, og den bliver mindre irrelevant.
Samtidig er kravet til, hvor stor en del af spørgsmålene der skal besvares rigtigt, for at man kan bestå, lavere end ved indfødsretsprøven.
Det er altså vores forventning, at vi med statsborgerskabsprøven får en prøve, som flere kan bestå i forhold til indfødsretsprøven.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte lovforslaget, som vi ser som et skridt på vejen mod at få afskaffet enhver form for prøve i danskhed i forbindelse med ansøgning om dansk statsborgerskab.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Nu forsøgte jeg at spørge de øvrige regeringsordførere, om der var tale om en lempelse af udlændingepolitikken, men det fik jeg ikke svar på.
Men SF's ordfører begyndte sin tale – så vidt jeg noterede, ellers må ordføreren kigge efter – med at sige, at udlændingepolitikken tog en usund drejning under den tidligere regering.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Lempes udlændingepolitikken?
Er den blevet lempet under den her regering?
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Hvis jeg skal prøve at overveje, hvad den grundlæggende uenighed mellem mig og Dansk Folkeparti på den ene side og eksempelvis ordføreren for SF på den anden side består af, tror jeg, det har noget at gøre med, hvad et folk er, hvad en nation er, for i en moderne, abstrakt dyrkelse af enkeltindividet eller systemet eksisterer de størrelser slet ikke, men det folk og det land, som er vores, har en lang historie bag sig.
Jeg bryder mig ikke om den der nedladende vrængen af f.eks. kongerækken.
Hvad søren er der galt med kongerækken?
Vi har en dronning i dag, vi har et kongehus, og det er altså en integreret del af Danmark og Danmarks historie og en repræsentant for, hvad Danmark er som nation, og hvad folket er for en størrelse.
Så kan jeg ikke forstå, at man sådan i en abstrakt ligegyldighed bare kaster det hele på møddingen og siger, at det ikke betyder noget og vrænger surt af det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg vil gerne rose Liberal Alliances tale.
Jeg er ganske enig i indholdet.
At man reducerer antallet af spørgsmål fra 40 til 30, tror jeg jeg har en forklaring på: Det er Enhedslistens noget særprægede måde at få indflydelse på dansk politik på – nemlig ved at sige, at man ikke vil have en prøve, og så fjerner man først ti spørgsmål, så man kommer ned på 30, og så om 4 år fjerner man yderligere ti, og om 8 år yderligere ti, og om 12 år er det lykkedes helt at få afskaffet prøven.
Så det er sådan skridt for skridt den retning, man bevæger sig i i Enhedslisten.
Det går ikke så voldsomt hurtigt, og hvis man skal nå revolutionen om 20 år, skal jeg bare sige til Enhedslisten, at så er man ved at have rigtig travlt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Men jeg vægrer mig ved, at man skal kende årstal og kongerække og den slags for at kunne blive dansk statsborger.
Det mener jeg faktisk ikke er de væsentligste redskaber for at kunne gribe sine muligheder i det her land.
Den slags gammeldags terperi ved jeg som folkeskolelærer man forlængst har forladt i folkeskolen.
Så lad os nu komme i gang med en prøve, som er lidt mere relevant for de mennesker, så vi får dem til at blive aktive borgere, for det er jo dybest set det, det handler om, og så er jeg sikker på, de nok selv skal afsøge viden om historie og kultur.
Jeg anerkender, at det også er vigtige spørgsmål, men vægtningen i den nye prøve må være, hvordan vi får engageret folk til at deltage i fællesskabet.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Der er noget, der hedder et folk, der er også noget, der hedder det danske sprog, der adskiller sig fra tysk og engelsk, og som er vores modersmål.
Der er altså et fædreland.
Det er selve det, som man overhovedet ikke i den der politiske korrekthed vil anerkende, for der er Danmark bare en pløjemark, hvor folk finder sammen og slår teltet op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Tak for at få det præciseret.
Jeg er nemlig desværre endnu ikke i stand til at læse tanker.
Jo, selvfølgelig er SF stadig væk optaget af, hvad vi tidligere har ment og gjort og sagt, og jeg har også noteret mig, at Kamal Qureshi, som på et tidspunkt holdt en ordførertale, faktisk støttede op om, at man skulle have en prøve, og det får vi så nu.
Jeg tror, at bekymringen har været for, hvad de borgerlige ville fylde i sådan en prøve.
Jeg er ganske tryg ved, at den prøve, der nu kommer med et rødt flertal, vil sikre, at det bliver nogle mere relevante spørgsmål, end vi har set.
Jeg synes, det har været kedeligt med de typer af spørgsmål, der har været.
Noget af det har tenderet mod noget, man kunne lære som ligegyldig udenadslære, og som slet ikke er relevant for, om man klarer sig godt i Danmark på lang sigt.
Jeg synes, det er fint, at vi nu i stedet for vægter det aspekt, at man skal være en aktiv medborger.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Vi nærmer os jo lidt et konkret indhold, og hvad der skal ske med den nye prøve, for jeg kan forstå, at kongehusspørgsmål fortsat kan være relevante.
Det er så ikke et spørgsmål, der var i den gamle prøve: Danmarks konge fra 1588 til 1648 er især kendt for at have opført en lang række af Københavns mest berømte bygninger – bl.a. Rundetaarn og Børsen.
Hvad hed han?
Var det Christian II, Frederik III eller Christian IV?
Det vil så fremover bliver afløst af spørgsmål om kongehuset med sådan en vis anden aktualitet som eksempelvis: Hvilken tid løb kronprins Frederik sin første Ironman på i 2013? – og andre mere sådan nutidigt relevante spørgsmål.
Jeg skal spørge ordføreren, om ordføreren på ingen måde føler sig forpligtet af, hvad SF tidligere har ment, før ordføreren selv blev valgt til Folketinget.
Spørgsmålet relaterer sig selvfølgelig til den debat, vi har nu, hvor hr. Tom Behnke stillede et spørgsmål om, hvad SF tidligere havde sagt.
Og det er jo ikke sådan, at man selv behøver at have været til stede i salen og hørt talen.
Man kan finde den, det bliver skrevet ned, hvad vi siger herinde, og så kan man jo bare finde frem, hvad SF tidligere har ment.
Og tidligere havde SF altså et standpunkt om, at man ikke ville udstede sådan en blankocheck til en justitsminister, og i dag har man et nyt standpunkt.
Er det sådan, at man er så ligeglad i SF med, hvad man tidligere har ment, at man end ikke går ind og undersøger det, eller har man skiftet standpunkt, eller hvad er holdningen til, at der i dag er en anden situation?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Der er jo en grundlæggende forskel på SF og Dansk Folkeparti, det er derfor, vi er i forskellige partier.
Jeg vil godt have mig frabedt at have Dansk Folkepartis opfattelse af, hvad danskhed er, trukket ned over mig selv, og det tror jeg sådan set også der er andre der vil være fri for.
Så vil jeg godt korrekse en misforståelse.
Det er ikke sådan, at alle har ret til at komme til Danmark.
Det er sådan, at det sker på nogle betingelser, og de betingelser er fastlagt ved lov, og det er klart, at det er os, der byder velkommen, og at man skal opfylde de betingelser, men betingelserne skal også være rimelige, de skal også være til at nå.
Sådan har det ikke altid været.
Jeg vil gerne have, at folk arbejder for deres integration, at de faktisk har noget her forude, som gør, at det er muligt for dem at opnå statsborgerskab, så er jeg sikker på, at de arbejder langt bedre for deres integration.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Er det blevet lettere at blive dansk statsborger efter Enhedslistens opfattelse?
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Umiddelbart efter anden verdenskrig indvandrede min tyske svigerforældre til Danmark, og de kæmpede i mange år indædt for at få lov til at opnå dansk statsborgerskab.
Det indebar bl.a., at min svigerfar skulle tage stort set hele sin medicinske embedseksamen om, men endelig i slutningen af 1950'erne var de nået til, at nu kunne de blive danske statsborgere.
Den sidste ting, de lige skulle overvinde, var, at landbetjenten skulle komme på besøg i deres hjem og kontrollere, at hjemmet var tilstrækkelig dansk indrettet.
Landbetjenten, som for øvrigt var min svigerfars patient, gik rundt med skarpe øjne og kontrollerede hjemmet, og min svigerfar blev en kende nervøs.
For at berolige landbetjenten tog han Løgstrups »Den etiske fordring« ud af bogreolen – den var udkommet et par år tidligere – viste den til landbetjenten og sagde: Se, jeg har god dansk litteratur stående på min hylde.
Hvorefter landbetjenten åbnede bogen og konstaterede: Jamen De har jo ikke læst den.
Den var endnu ikke sprættet op.
Det lykkedes dog at få statsborgerskabet, og jeg vil sige, at det vakte stor jubel og stor glæde i den lille familie.
I dag har vi ikke den slags kontrolforanstaltninger, og i Liberal Alliance synes vi, at vi skal stille meget store krav, før vi tildeler dansk statsborgerskab, men vi går også ind for, at det skal være under ordnede forhold.
Vi ville egentlig gerne have været med i en drøftelse af, hvordan man kunne modernisere den eksisterende prøve.
Ikke desto mindre må vi jo altså konstatere, at for det første reduceres antallet af spørgsmål faktisk fra 40 til 30 – og det kan være, at jeg tager fejl, og jeg vil gerne korrekses, men det undrer mig, at der ikke nogen, der har nævnt det før – og for det andet reduceres antallet af uforberedte spørgsmål fra fem til tre.
Det synes vi er en rigtig dårlig idé.
Vi ville gerne have været med til at diskutere, at man fik flere spørgsmål om aktuelle danske forhold, hvilket vi mener er rigtig vigtigt, men ikke på bekostning af spørgsmål om dansk sprog og kultur.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Det er vores opfattelse, at det her er en væsentlig forbedring, og at det bliver lettere at bestå prøven, og at den i øvrigt får et mere relevant indhold.
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances ordfører, om det er antallet af spørgsmål, der gør, at man får et billede af, om folk har en fornemmelse af, hvordan det er at leve i Danmark, eller om det er indholdet.
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Det er naturligvis en kombination af indhold og antal.
Men sådan som det er lagt frem nu, læser vi det, som om denne modernisering skal foregå på den måde, at man skal have spørgsmål om de nuværende, aktuelle danske forhold på bekostning af spørgsmål om dansk historie og kultur.
Og det synes vi er en dårlig balance.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Kunne man forestille sig, at man helt afskaffede det her gammeldags eksamenssystem og så lavede en samtale i stedet for?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg er glad for, at Enhedslisten siger, at den nye prøve bliver lettere at bestå end den tidligere prøve.
For nu har vi jo hørt ordførerne fra regeringspartierne sige, at det ikke er tilfældet.
Jeg går ud fra, at det er noget, man har drøftet igennem i forbindelse med prøven.
Men tak, fordi vi fik den uenighed udstillet.
Så vil jeg spørge Enhedslisten, hvorfor man har lavet en aftale.
Man har lavet en aftale, som indeholder, at der skal være en prøve, og jeg kan forstå, at Enhedslisten ikke ønsker, at der skal være en prøve.
Man har lavet en aftale, som gør, at man fortsætter måden, hvorpå man laver det her, i aftaleform og i cirkulæreform, i stedet for ved en lov, selv om Enhedslisten har sagt, at det var sådan, vi skulle have det.
Hvorfor laver man en aftale, når man ikke får det, som man vil have det?
Enhedslisten sidder jo på de afgørende mandater i den her sag.
Man kunne da bare have sagt nej.
Hvorfor er Enhedslisten ikke i stand til at stå på mål for det, man mener, og give regeringen kamp til stregen?
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Det synes jeg ville være en rigtig dårlig idé, for så er du faktisk tilbage ved at skulle have landbetjenten ind i dit hus for at kontrollere, om dit hjem er tilstrækkelig dansk indrettet.
Det synes vi ville være en rigtig dårlig idé, og jeg tror heller ikke, hr. Christian Juhl har tænkt sig rigtig godt om, for det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig at en nogenlunde intelligent person som hr. Christian Juhl vil kunne gå ind for.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
For jeg kan da være enig i, at nogle af de spørgsmål, der var i den tidligere prøve, måske var sådan lidt sjove at lave grin med.
Og når man nu laver en prøve, som jeg kan forstå bliver alle prøvers moder, hvor der ikke kommer et eneste spørgsmål, som de kan grine af i en formiddagsavis, men hvor det alt sammen bliver super relevant, så har man da netop cementeret, at vi har en prøve, og at det er en god idé, og at den vil stå til evig tid.
Der tror jeg da sådan set, at Enhedslisten har undergravet sin position, altså at man vil have afskaffet prøven.
Kan Enhedslisten være enig med mig i det?
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Er det lykkedes Enhedslisten at få regeringen til at lempe udlændingepolitikken?
Jeg har forstået ordføreren sådan, at han mener, at der er sket en lille lempelse.
Men jeg vil godt lige have bekræftet: Er det lykkedes Enhedslisten at få regeringen til at lempe udlændingepolitikken?
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Og jeg er overbevist om, og jeg ved, at det her bliver en vej hen imod at få fjernet det.
Det er vi ikke, fordi vi foreløbig kun tæller 12 mandater i salen.
Jeg skal love, at vi næste gang skal gøre, hvad vi kan, for at vi har så mange, at vi helt kan fjerne prøven.
Det er jeg også overbevist om at vi er godt på vej til med det her skridt.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Altså, jeg må sige, at jeg ikke forstår argumentationen.
Enhedslisten er en del af regeringens parlamentariske grundlag.
Hvis man sagde nej, ville det jo have kæmpe konsekvenser.
Det, jeg så forestiller mig lidt, er, at Enhedslisten godt kan lide at buldre – teatertorden, få en masse dramatik ud af det – og så alligevel i alle spørgsmål være fuldstændig følgagtige i forhold til regeringen.
Det er det, der er sagen.
Det her er endnu en demonstration af, at Enhedslisten godt kan lide at stå og buldre og så alligevel ikke følger overbevisningen.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Hvis Dansk Folkepartis ordfører ikke forstår det, kan der være to grunde til det: Enten er jeg dårlig til at forklare det, eller også – ja.
Jeg vil sige, at meget teatertorden er der jo ikke over det.
De vil endda stemme imod det.
Det vil sige, at jeg næsten sådan pr. refleks kan sige: Ja, vi er nok på rette vej.
Det er i hvert fald blev bekræftet i dag, at det ikke er så tosset at stemme for den her forbedring, når man reagerer så voldsomt, som det er sket fra borgerlighedens side i Danmark i dag.
Det gør jo, at jeg ikke synes, der er ret meget teatertorden over det her.
Der er konkrete forbedringer – det er praktisk politik.
Vi tager det hjem, vi kan få.
Alternativet ville være, at regeringen enten skulle lade være med at lave ændringer, og det ville være skidt, eller skulle gå til de borgerlige og spørge, og det frygter jeg kunne blive noget værre miskmask med den snak, vi har hørt i dag.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Når jeg kalder det teatertorden, er det jo simpelt hen grundlæggende, fordi når vi støtter det forslag, støtter vi det fuldtonet, men det er jo ikke det, ordføreren siger.
Ordføreren siger, at man overhovedet ikke vil have prøver, og alligevel støtter man det.
Det er for mig at se teatertorden, så det basker.