runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Vi ser gerne, at det sker i form af kollektivt eje, og det må meget gerne fremme demokrati på arbejdspladsen.
Hvis vi går ind med offentlige midler for at hjælpe en produktion i gang, skal vi også være sikre på, at det er noget, vi har brug for, og at det fremmer både sociale og miljømæssige forhold.
På den måde kan vi jo ikke støtte det her forslag, men det er bare for at sige, at det ikke er sådan, at vi er imod at støtte nye virksomheder.
Tværtom.
Vi har brug for mange nye virksomheder, der er innovative og tager fat i f.eks. nogle af de problemer, vi ser på området for vedvarende energi og energibesparelser, hvor det jo er folk, der er startet hjemme i garagen.
Det gælder f.eks. dem, der er blevet gode til at lave bølgemaskiner.
Vi har jo også gennem tiderne støttet projekter, der gjorde, at de havde en mulighed for at udvikle deres virksomhed.
Hver gang vi har den her debat om at hjælpe nye virksomheder, kommer det her med skat altid op.
Det undrer mig, at man altid har det med.
For det første mangler vi sådan set penge til velfærden, og jeg synes ikke lige, at vi skal hælde flere ud af kassen, end regeringen gør i forvejen.
For det andet er dem, der har gavn af skattelettelser, dem, der har overskud og tjener penge.
Dem, der har brug for hjælp, er jo nærmere de virksomheder, der ikke rigtig kan komme i gang og få så meget gang i butikken, at der er overskud.
Så når man hælder penge ud til skattelettelser, hjælper man jo i virkeligheden dem, der allerede er kommet godt i vej, og det synes jeg sådan set ikke er en god måde at bruge samfundets penge på.
Så vil jeg også sige, at når man kommer med sådan et forslag her om omsorg for små erhvervsdrivende, kunne jeg godt tænke mig, at Dansk Folkeparti havde samme omsorg for arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og andre mennesker, som er kommet i klemme i samfundet.
For hvis der er nogle, der i den grad bliver forfulgt af regler og begrænsninger i deres adfærd, er det dem.
De skal hele tiden klikke med musen, jeg ved ikke hvor mange gange, for at bevise, at de arbejdssøgende, selv om der ikke er noget arbejde at få, og hvis de laver en lille fejl i udfyldningen af et dagpengeskema, får de straks en hård straf.
Alle den slags regler er der.
Kunne vi ikke blive enige om, at vi også burde have en kommission eller et udvalg, der kigger på, hvordan vi behandler mennesker, som har brug for hjælp, i det her samfund, og sige, at der skal vi måske også have ryddet op i reglerne?
Lad mig bare sige det på den måde, at det altså ikke kun er små erhvervsdrivende, der måske nogle gange har det svært.
Det er altså også andre mennesker her i samfundet, som er blevet spundet ind i et helt urimeligt netværk af regler, som der burde saneres i.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Jeg er da glad for, at jeg næsten hørte det, som om SF's ordfører anerkender, at det ikke er så godt for dansk erhvervsliv, at man bare brandskatter dem igen og igen.
Det er altså ikke den måde, hvorpå man kan finansiere velfærden i fremtiden.
Tværtimod handler det om at sikre rigtig gode rammebetingelser for dansk erhvervsliv og altså ikke bare hele tiden finde på nye ekstra skatter og afgifter til dem, som de så skal pålægges.
Men jeg er glad for, at det er et stort fokus fra SF's side, og det bliver så en del af den kommende erhvervspolitik.
Så synes jeg bare, man skal melde ud, at man i sådan en kommission her også er villig til simpelt hen at trække alle sine egne ikke så gode skatteforslag tilbage.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Ikke desto mindre kan vi altså konstatere ud fra de danske tal, at hvert tiende lån ikke bliver tilbagebetalt, og det er altså lån, der er meget små.
Men det er jo i hvert fald ikke nødvendigvis de allerstærkeste låntagere i denne verden, de allerstærkeste forbrugere, som går ud og indgår aftaler, hvor ÅOP'en har passeret 2.000 pct. Er det slet ikke bekymrende for fru Carina Christensen, at der ikke er nogen form for øvre grænse for, hvor meget man kan tage?
Vi kan også netop se, at Forbrugerombudsmanden slår fast, at man ikke kan bruge ågerparagraffen.
Jeg må indrømme, at jeg opfatter det her som værende åger, men det kan man altså så ikke gøre ud fra et juridisk aspekt.
Er det overhovedet ikke bekymrende, at man helt frit kan udnytte forbrugerne i denne sammenhæng?
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Som jeg sagde, går vi ind for oplysning og ikke begrænsning.
Vi synes, det er vigtigt, at forbrugerne får den nødvendige oplysning, så de har mulighed for at træffe et oplyst valg, når de vælger, hvordan de vil finansiere deres forbrug.
Så er vi i øvrigt trygge ved, at det her er et område, der er i udvikling, og som Forbrugerombudsmanden har meget stor fokus på, og regeringen følger det også tæt, og så må vi se på udviklingen.
Men jeg synes lidt, at vi her er tilbage ved det der med, at man vil lave nogle regler nærmest bare for reglernes skyld, og fordi man har set nogle problemer i Sverige, som vi endnu ikke har set her i Danmark.
Og igen: Jeg frygter altså ikke for, at vi ser den samme alarmerende udvikling her i landet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Der er ikke nogen grund til at gentage ting, som tidligere er blevet drøftet med ministeren og andre ordførere, men jeg vil godt gå ind i den del, der handler om forudbetaling.
For kan man ikke sagtens forestille sig en situation, hvor man kan lave aftaler om betalinger, som eksempelvis står på en spærret konto?
Altså, man skal jo huske på, at en forudbetaling ganske vist nok kan være en måde at sikre håndværksmesteren på, men vi har jo sådan et grundlæggende princip i forbindelse med handel, nemlig at det skal være i ekstraordinære tilfælde, at der sker en forudbetaling, og i andre sammenhænge sikrer vi jo netop også, at forbrugerne kan sikres deres penge, hvis leverandøren eksempelvis går konkurs, eller hvis varen ikke leveres på en tilfredsstillende måde.
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Man kunne forestille sig rigtig, rigtig mange ting.
Jeg vil bare sige, at som det står præsenteret her som et forbud mod krav om forudbetaling ved entrepriseaftaler, synes jeg, det lyder helt hen i vejret.
I det hele taget må jeg i forhold til det her beslutningsforslag sige, at når man læser det igennem, synes jeg, det virker temmelig langt væk fra virkeligheden.
Der står her, at der er rigtig mange tvister derude i dag, men der er ikke nogen dokumentation for omfanget af tvister.
Der står, at der er en stor udbredt usikkerhed blandt forbrugerne, og så kommer man med en hel masse løsningsforslag, men ikke rigtig dokumentation for, at det er det her, der er brug for, hvor stort omfanget er osv. Igen må jeg sige, at jeg synes, at timingen er forkert, at forslagene er dårlige.
Lad os nu afvente, at AB-Forbruger evalueres i 2012, altså hvordan det går med den ordning.
Så må vi jo se på, om der er behov for justeringer, og så kan vi se på, om nogle af de her forslag kan bruges.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Midt i denne svada finder jeg dog alligevel et lyspunkt, som jeg også synes skal fremhæves.
Jeg bemærker netop, at ordføreren jo rent faktisk påpeger, at hvis det viser sig, at der er et behov i 2012, når AB-Forbruger evalueres, er De Konservative i hvert fald villige til at se på, om der er elementer i det her, som kan bruges til den tid.
Sådan har jeg forstået det.
Derfor vil jeg egentlig godt prøve at vende det til det lidt positive og spørge: Er der, når vi nu ser bort fra de ting, som ordføreren ikke er så glad for, elementer i det forslag, der ligger på nuværende tidspunkt, som ikke ligger så fjernt fra De Konservatives tankegang – for nu at få en lidt positiv tilgang til det?
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Altså, jeg vil gerne forsøge at være positiv, men nej, jeg er ikke sådan ovenud begejstret for de forslag, der står i det her beslutningsforslag.
Det vil jeg sige, men jeg skal gerne kigge på dem igen, når vi når frem til 2012.
I det hele taget vil jeg sige, at vi er meget optaget af at sikre gode forhold for forbrugerne, også i forbindelse med entrepriseaftaler, og jeg synes, at der er al mulig grund til at glæde sig over, at parterne derude faktisk også ønsker at sikre gode forbrugerforhold.
Derfor er de jo netop gået med i AB-Forbruger, og derfor synes jeg faktisk, at det er lidt at stikke dem en dolk i ryggen, at man, 3 måneder efter at der er nogle, der har lagt rigtig mange kræfter i at præsentere et nyt initiativ, nu går ud og siger: Det er vi faktisk fuldstændig ligeglade med, nu ønsker vi bare at lovgive på området.
Det synes jeg faktisk ikke at man kan være bekendt.
Bente Dahl (RV), 2010-05-11:
Vi taler om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med entrepriseaftaler.
Det er rimeligt at sikre forbrugeren i større omfang, end han eller hun er det på dette område – det vil jeg gerne slå fast.
Der er udelukkende frivillige aftalemuligheder mellem forbrugere og håndværkere i øjeblikket, og forslagsstillerne bag beslutningsforslaget ønsker regler på området, der ligner de regler, vi kender fra købeloven.
Vi synes, det er et udmærket forslag.
Den eksisterende aftale, forbrugeraftalen, kan bruges til at definere arbejdsopgaven på en måde, så forbrugeren og håndværkeren forhåbentlig kan undgå konflikter om, hvad der egentlig var aftalt, og altså om det udførte arbejde er i overensstemmelse med det.
Derimod sikrer forbrugeraftalen ikke forbrugeren tilstrækkelig beskyttelse, når det kommer til spørgsmålet om, hvilke muligheder forbrugeren har, når arbejdet ikke leveres som aftalt.
Der er en del problemer for forbrugeren i øjeblikket.
Selv når der er en skriftlig aftale mellem parterne, vil den alt for sjældent tage højde for, hvilke rettigheder forbrugeren har, hvis arbejdet ikke bliver færdiggjort til den aftalte tid eller arbejdet viser sig at være mangelfuldt. En stor del af de håndværkeropgaver, forbrugeren har brug for at få udført, er af meget teknisk karakter, og det vil ofte være umuligt for forbrugeren at gennemskue, hvilke aftaler man bør indgå for at imødegå problemer.
Netop på grund af håndværksopgavernes tekniske art er forbrugeren dårligt stillet i en forhandlingssituation.
Det er urealistisk at tro, at forbrugeren i praksis vil kunne aftale en række beføjelser med håndværkeren og tage højde for en række ting, som man ikke ved noget om.
Jeg vil så sige, at specifikationen i bemærkningerne er temmelig detaljeret.
Det er en temmelig detaljeret beskrivelse af, hvad der som minimum skal være, men det kunne vi måske tale om under udvalgsbehandlingen af beslutningsforslaget.
For vi er ikke i tvivl om, at der er behov for en lov at den her type.
Vi er som sagt positive over for beslutningsforslaget.
Der bør gøres noget ved forbrugerens situation på dette område.
Frank Aaen (EL), 2010-05-11:
Det kan godt være, som fru Bente Dahl lige sagde, at det er lidt for detaljeret i nogle af bemærkningerne, det tror jeg sådan set er rigtigt.
Jeg synes også, at den diskussion, der var lige før, om, hvordan nogle af tingene skulle fortolkes, måske antyder, at det er lige lidt for detaljeret.
Men det er jo sådan noget, man kan løse.
Det, der vedtages, hvis vi vedtager det, er i virkeligheden selve teksten, som regeringen jo så efterfølgende skal prøve at udforme.
Så hvis det var sådan, at man havde vilje til det, kunne man jo bare sige: Jamen det lyder som en rigtig god idé.
Og så kunne man komme med forslag til, hvordan man synes det skal se ud, hvor man så retter det, man synes måske er lidt skævt i bemærkningerne.
Det har jeg så også noteret mig at Forbrugerrådet mener, og jeg har noteret mig, at man flere gange har skrevet til ministeren, at sådan synes man det skal være.
Jeg vil sige, at når Socialdemokratiet fremsætter det her forslag og jeg læser det og kan se, at det ligger på linje med, hvad Forbrugerrådet siger, så er der ikke noget, der siger, at vi ikke skulle stemme for det, så det gør vi simpelt hen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-11:
Forslaget er dybest set
udtryk for en dyb, dyb mistillid til de tusindvis af håndværkere og andre små erhvervsdrivende, som det vedrører.
Det får mig så til at gå over til spørgsmålet om det med, at hvis en håndværksmester ikke leverer, som man ønsker vedkommende skal, så kan man rette et krav direkte imod en underentreprenør, altså et krav mod en, som den pågældende forbruger ikke har lavet nogen aftale med.
Synes Socialdemokraterne virkelig, at det er en rigtig måde at gribe de her ting an på?
Og er Hr. Benny Engelbrecht ikke enig i, at det er et brud på de formueretlige principper i dansk lovgivning, hvor udgangspunktet altid er, at det er den, man har aftalt med, man skal gå direkte til?
Carina Christensen (KF), 2010-05-11:
Allerførst vil jeg sige, at jeg synes, at det er ret paradoksalt, at vi behandler det her beslutningsforslag på en dag, hvor Socialdemokraterne sammen med SF har præsenteret en plan, hvor de bl.a. siger, at de ønsker færre regler for dansk erhvervsliv.
Det her er jo alt andet end fair regler, nu skal vi også have ufravigelige regler for entrepriseaftaler, men det er så det, Socialdemokraterne kalder en god erhvervspolitik, og det kan jo ikke overraske, at SF så også tilsyneladende støtter den.
I Det Konservative Folkeparti stiller vi os ret uforstående over for både timingen og indholdet af det her beslutningsforslag.
Vi er sådan set også meget optaget af, at der skal være rigtig gode forhold for forbrugerne, også i forbindelse med entrepriseaftaler, og derfor er vi også meget glade for, at vi så sent som i januar måned i år fik det her nye initiativ, AB-Forbruger, som jo netop skal sikre bedre forbrugerbeskyttelse i forbindelse med entrepriseaftaler.
Det var så også et initiativ, der har fået meget bred opbakning fra interessenternes side, i hvert fald indtil i går, hvor vi så kan forstå at Forbrugerrådet ikke længere støtter det initiativ.
Det kan man jo så undres over.
AB-Forbruger har kun virket i ganske få måneder, og lige nu er man i fuld gang derude med at udbrede kendskabet til det her værktøj.
Det er allerede nu aftalt, at AB-Forbruger skal evalueres i 2012, og jeg synes nu altså, vi skal give dem tid til at komme i gang, tid til at få ordningen til at virke, inden vi tager stilling til, om ordningen skal justeres.
Hvis vi så ser på det konkrete indhold i det her beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, så må vi fra konservativ side altså også melde pas.
For det første synes jeg, det er meget svært at se gevinsten for forbrugeren ved sådan nogle ufravigelige regler, og vi synes sådan set også, at flere af de konkrete forslag er fuldstændig uforståelige.
Lad mig bare pege på to konkrete ting.
Det foreslås, at der skal være forbud imod krav om, at en forbruger kan forudbetale dele af arbejdet.
Det forslag synes jeg altså virker meget langt væk fra virkeligheden.
Jeg har selv haft en vinduesfabrik, så jeg ved, at der tit er forudbetaling med inde ved specialfremstillede produkter.
Men det vil man så ikke kunne efter det her forslag, hvis det står til Socialdemokraterne.
Så foreslås det også, at forbrugeren skal have mulighed for at rette et direkte krav mod håndværkerens underleverandør.
Det er altså et stort brud på almindelige formueretlige principper i dansk ret, hvor udgangspunktet er, at man skal rette sine krav mod dem, som man har indgået sin aftale med.
Alt i alt så vil jeg sige: Vi synes, det er et besynderligt forslag, vi synes, det er uigennemtænkt, og vi synes, timingen er helt hen i vejret i forhold til det her beslutningsforslag.
Så vi kan på ingen måder støtte det.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-11:
Fru Pia Olsen Dyhr kunne desværre ikke være til stede i dag, og derfor vil jeg på vegne af SF sige følgende: SF kan støtte Socialdemokraternes forslag.
Der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt, at der kommer en konkret, gennemsigtig og overskuelig forbrugerbeskyttelse i forbindelse med entrepriseaftaler, for akkurat på samme måde, som der er forbrugerbeskyttelse på så mange andre områder, vil SF sikre forbrugerne ordentlige forhold på håndværkerområdet.
Forslaget indeholder klare og konkrete krav til, hvad forbrugerne kan forvente sig, og hvilke rettigheder de har.
Det vil helt naturligt gavne forbrugerne, men også de forskellige håndværkerfirmaer og andre aktører, som på den måde ved, hvad de har at forholde sig til.
I bund og grund handler det om at udarbejde et reelt regelsæt, der faktisk bliver brugt.
Vi politikere skal kunne gennemskue, hvad der virker i praksis, ellers får lovgivningen ikke den ønskede effekt.
Det er nødvendigt, hvis vi skal undgå, at forbrugerne står tilbage med en lang næse.
Forslaget er i direkte forlængelse af SF's egen politik på området, og vi kan derfor støtte Socialdemokraternes forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Der synes jeg, man må afvente evalueringen.
AB-Forbruger er jo et gigantisk fremskridt for forbrugerne, som betyder, at man kan indgå nogle juridisk bindende aftaler.
Jamen byggeriets organisationer bag AB-Forbruger har siden nytår gjort meget ud af at orientere deres medlemmer om AB-Forbruger.
Det vil så betyde, at forbrugerne vil høre om AB-Forbruger fra håndværkeren, som de køber en ydelse hos.
Derudover har Forbrugerrådet lanceret et tema om håndværksaftaler på deres hjemmeside, hvor forbrugerne anbefales at anvende AB-Forbruger i forbindelse med entrepriseaftaler.
Så der gøres altså meget for at oplyse om det, så forbrugerne ved, at der er de muligheder.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Jamen det vil sige, at ministeren i hvert fald ikke afviser, at det kan være en overvejelse værd, når aftalen skal evalueres i 2012, om man skal lave grundlaget på en anden vis end via frivillighed, sådan som det er i dag.
Mit andet spørgsmål skal gå på en uddybning af dette, for det nuværende er vel ikke tilfredsstillende, altså en situation, hvor et fåtal af håndværkerne benytter den her aftale, bl.a. med henvisning til, at det er en lille smule bøvlet at have med at gøre.
Det er vel ikke den optimale situation, og jeg går ud fra, at ministeren også har en interesse i at sikre, at det er et smidigt værktøj, noget, der kan bruges, men også noget, der rent faktisk bliver anvendt bredt og ikke ved et fåtal af entrepriseaftaler.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Uanset hvad, er grundlaget jo det, at med AB-Forbruger er der blevet klare aftaleforhold for forbrugerne, når man skal aftale mindre byggeprojekter og på den måde også indgår aftaler med håndværkere.
Det betyder, at der er klare spilleregler, og jeg tror også, det er vigtigt, at det er en frivillig måde, man gør det på, for hvis man vil have det som sådan en ufravigelig lovregulering, som forslagsstillerne lægger op til her, må man forstå, at det er et ekstremt komplekst område, for det er jo en individuel aftale, man laver i sådan en entrepriseaftale, og det vil sige, at man skal have en balance, som måske ville være svær at finde ved et lovgrundlag i stedet for et frivilligt grundlag.
For der er jo et retsforhold mellem forbrugeren på den ene side og entreprenøren på den anden side, og hvis man lavede sådan et ufravigeligt lovgrundlag, ville det også forhindre begge parter i at indgå en aftale, som var til fordel for dem begge, for så statuerede man et eksempel ved sådan et lovgrundlag.
Det kunne f.eks. være en aftale om, at forbrugeren kunne få nedslag i prisen mod selv at stå for den løbende oprydning og rengøring.
Så vi vil have fleksibilitet i form af frie aftaler.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-11:
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget fra Socialdemokraterne.
Det kan Venstre ikke være med til.
For det andet indeholder forslaget tiltag, som er i strid med almindelige formueretlige principper i dansk ret.
F.eks. skal det efter forslaget være muligt at rette krav mod tredjeperson, der ikke har del i entrepriseaftalen.
For det tredje er der fra dette års indgang trådt regler vedrørende AB-Forbruger i kraft, som i lighed med AB 92 på sit område skal beskytte forbrugerne efter gensidig aftale.
Dette frivillige instrument er langt bedre til at klare de individuelle opgaver, som entrepriser næsten altid er.
AB-Forbruger skal evalueres i 2012, og derfor mener Venstre, at AB-Forbruger skal have mulighed for at virke, og at erfaringer skal drages, før vi her, få måneder efter det er trådt i kraft, kaster os ud i et nyt projekt.
Venstre har stor bevågenhed på forbrugernes forhold.
Det er meget vigtigt, at vi har et marked, hvor der er fri konkurrence, hvor der er stor gennemsigtighed, hvor der er ægte og håndterbare regler for forbrugerne etc.
Derfor skal vi ikke nu kaste os ud i et nyt eventyr på et område, hvor der for få måneder siden er blevet skabt regler, der yder forbrugerne beskyttelse.
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Det er helt klart, at der skal være en god måde at sikre forbrugerne på i forhold til leverancer, og normalt vil det være sådan, at det er den primære leverandør, som man går direkte til, men der kan også godt være tilfælde, hvor man benytter sig af underleverandører, som det kan være nødvendigt at forfølge direkte.
Det er klart, at det er noget af det, vi også gerne vil diskutere yderligere i udvalgsarbejdet.
Først og fremmest vil jeg sige om den del, der handler om prisoverslag – og her kan jeg forstå at Dansk Folkeparti er meget utilfredse med et forslag om en 15-procents-regel – at der går jeg ud fra, at ordføreren er opmærksom på, at det har man i andre lande.
Det er heller ikke usædvanligt i danske aftaleregler, altså AB 92, at man lige præcis benytter sig af dette.
Det er ikke, at man ikke kan lave ændringer i aftalen undervejs, men dette, at hvis man opdager, at der sker overstigning af det prisoverslag, man har givet, på grund af nye uforudsete ting, skal man gøre forbrugeren tydeligt opmærksom på dette.
Vi må vel bare sige, at de fleste håndværkere ikke har noget problem med det her.
Men den lille gruppe af håndværkere, som desværre ikke er særlig gode, vil jo være dem, der falder tilbage, og som kan give forbrugerne nogle problemer.
Er det ikke et problem, at man ikke kan sikre dem på en bedre måde end her?
Colette L. Brix (DF), 2010-05-11:
Nu bor vi jo i Danmark.
Nu ser vi på, hvad reglerne er i Danmark, og vi har regler på det her område.
Man finder selv ud af det.
Det synes vi er godt nok.
I den AB-Forbruger er der 64 paragraffer, 64 områder, man kan gå ind og kigge i, foruden at man også er beskyttet på andre måder, så vi ser ikke de der store problemer og rotter alle vegne, som hr. Benny Engelbrecht gør.
Det gør vi altså ikke.
Jeg hørte også godt i går, at hr. Benny Engelbrecht sagde, at der var mange problemer i det i Sverige.
Jamen hør nu her, nu er vi i Danmark, lad os nu blive her.
Det handler om Danmark, og de danske håndværkere og forbrugere skal såmænd nok finde ud af det.
Det går meget godt, og hvis ikke det går godt, er der en evaluering om 2 år.
Hvorfor skal vi altid gøre noget andet, når vi har lavet noget?
Når vi er blevet enige om noget, hvorfor skal vi så altid lave noget andet midtindeni?
Hvorfor kan vi ikke vente, få resultaterne og se, om det er godt, eller om det er skidt?
Benny Engelbrecht (S), 2010-05-11:
Det er i hvert fald dejligt, at dette er et emne, som også fru Colette Brix går højt op i,
kan jeg høre.
Og det er godt, for jeg tror da, at vi alle sammen har den opfattelse, at er der nogen, der snyder os, så vil vi netop hidse os en lille smule op.
Jeg må bare konstatere, at det desværre sker for ofte i Danmark, at forbrugerne står tilbage i en situation, hvor der ikke er blevet lavet en frivillig aftale, og hvor der altså ikke er andre regler, der kan træde i stedet for.
Ikke desto mindre er der jo så en evaluering, som ordføreren påpeger, i år 2012.
Kan vi forvente i år 2012 – hvis det er sådan, at AB-Forbruger ikke har en stor effekt, at der ikke er mange, der anvender den, og at der er en stor uafklarethed på området – at også Dansk Folkeparti så vil være indstillet på at se nærmere på, om man skal ændre på de her regler?