Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-10:
Regeringens syn på forholdet mellem Danmark og Grønland og Færøerne tager som bekendt sit udgangspunkt i princippet om folkenes selvbestemmelsesret.
Og det er derfor regeringens opfattelse, at Grønlands og Færøernes fremtid besluttes af det grønlandske folk og af det færøske folk.
Det er samtidig regeringens politik at modernisere og forny rigsfællesskabet i samarbejde med både de grønlandske og de færøske myndigheder.
Vi anser rigsfællesskabet for at være et værdifuldt fællesskab - et fællesskab, der bygger på ligeværdighed og gensidig respekt mellem vore tre folk.
Det er derfor glædeligt, at både Grønland og Færøerne har valgt at udvikle deres relationer til Danmark inden for rigsfællesskabet.
Og jeg anser det for helt naturligt, at det grønlandske folk og det færøske folk ønsker at tage et større ansvar for egne forhold.
Det er på den baggrund, at man skal se beslutningen i sommeren 2004 om at nedsætte den Grønlandsk-danske selvstyrekommission - en beslutning, som et meget bredt flertal i Folketinget og i det grønlandske Landsting stod bag ved.
Nu står vi så med resultatet af den Grønlandsk-danske selvstyrekommissions arbejde.
Kommissionen har haft to helt centrale opgaver, for det første at komme med forslag til, hvordan de grønlandske myndigheder kan overtage yderligere kompetence, hvor dette er forfatningsretligt muligt, og for det andet at komme med forslag til en nyordning af de økonomiske mellemværender mellem Danmark og Grønland, som bygger på princippet om overensstemmelse mellem rettigheder og pligter.
Jeg vil kort redegøre for hovedlinjerne i de anbefalinger, som er indeholdt i Selvstyrekommissionens forslag til en ny lovgivning.
For det første vil jeg nævne Grønlands muligheder for at overtage yderligere sagsområder:
I kommissionens forslag ligger, at selvstyret efter egne beslutninger kan overtage langt de fleste af de sagsområder, som ikke allerede er overtaget med hjemmestyreordningen.
Blandt de vigtigste er råstofområdet, politi, retspleje, herunder oprettelse af domstole, kriminalforsorg, strafferet, udlændingeområdet og grænsekontrol, person-, familie- og arveret, det selskabsretlige område samt finansiel regulering og tilsyn.
Overtagelser af de sagsområder vil ske, når de grønlandske myndigheder træffer beslutning om det, og med den konsekvens, at det herefter er Grønland, der finansierer sagsområdet.
Hensynet til rigsfællesskabet og særlige bestemmelser i grundloven indebærer, at nogle få områder ikke vil kunne overtages.
Der er tale om statsforfatningen, statsborgerskab, udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik, Højesteret samt valuta- og pengepolitik.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at den færøske selvstyreordning, der blev gennemført i 2005, bygger på den samme forfatningsretlige vurdering.
Det andet emne, jeg vil fremhæve, er de fremtidige økonomiske relationer mellem Danmark og Grønland.
De betyder efter kommissionens forslag, at statens tilskud til Grønland bliver fastfrosset på det nuværende niveau på 3,2 mia. kr. årligt - realt; at indtægter fra råstofaktiviteter i Grønland tilfalder selvstyret, idet statens tilskud reduceres med et beløb, der svarer til halvdelen af disse indtægter, bortset fra de første 75 mio. kr. årligt, der tilfalder selvstyret.
Ud over det er det kommissionens anbefaling, at statens tilskud bortfalder helt for fremtiden, efter at selvstyret første gang måtte få så store råstofindtægter, at statens tilskud bliver reduceret til nul kroner, også selv om råstofindtægterne så efterfølgende skulle falde igen.
I sådanne forhandlinger indgår bl.a. spørgsmålet om fordelingen af råstofindtægterne og om genoptagelse af statens tilskud til Grønland.
Hvis der ikke bliver indgået nogen aftale om andet, så vil statens tilskud herefter være bortfaldet, og hver part beholder sine skatteindtægter fra råstofaktiviteter i Grønland, herunder selvstyret sine eventuelle koncessionsafgifter.
Om råstofområdet vil jeg gerne fremhæve, at kommissionen foreslår, at råstofområdet kan overtages efter de samme principper som andre sagsområder.
Hvis råstofområdet bliver overtaget, så er det selvstyret, der får det lovgivende og administrative ansvar på området.
Grønland får ret til at råde over råstofferne i undergrunden, ret til at oppebære indtægterne fra disse råstoffer og skal så i øvrigt selv afholde udgifterne på området.
Men det er vigtigt at understrege, at overtagelse af højhedsretten over Grønland er knyttet til det tidspunkt, hvor Grønland måtte beslutte at blive selvstændigt.
På disse punkter svarer forslaget til den færøske ordning.
Kommissionen foreslår så i øvrigt, at danske og grønlandske institutioner på råstofområdet i hvert fald i en årrække fortsat samarbejder og dermed sikrer videre efterforskning på området.
Disse forslag til regler vil indebære en udvidet inddragelse af de grønlandske myndigheder.
Kommissionen foreslår, at regeringens forslag til love, der omfatter eller vil kunne sættes i kraft for Grønland, skal fremsendes til selvstyret til udtalelse inden fremsættelsen i Folketinget, og at regeringen skal afvente selvstyrets udtalelse, hvis forslaget indeholder bestemmelser, der udelukkende gælder for Grønland eller har særlig betydning for Grønland.
Endelig er det fjerde emne, jeg vil nævne, muligheden for Grønlands selvstændighed på sigt.
Kommissionens forslag til en bestemmelse om Grønlands adgang til selvstændighed betyder, at hvis det grønlandske folk træffer beslutning om Grønlands selvstændighed, bliver der indledt forhandlinger mellem regeringen og landsstyret med henblik på at gennemføre en sådan selvstændighed.
En aftale skal indgås med samtykke fra Landstinget og skal godkendes ved en folkeafstemning i Grønland, og så skal Folketinget også give sit samtykke.
Forslaget respekterer altså grundlovens bestemmelse om Folketingets kompetence til at beslutte indskrænkninger af riget.
Herudover har kommissionen udarbejdet udkast til lovforslag om personalemæssige forhold og ændringsforslag til eksisterende lovgivning i tilknytning til indførelsen af selvstyre.
Om den videre behandling af kommissionens betænkning efter debatten i dag kan jeg oplyse, at landsstyreformanden og jeg vil drøfte kommissionens lovudkast.
Efter disse forhandlinger sender regeringen lovudkastene i høring hos hjemmestyret i henhold til proceduren i hjemmestyreloven.
Jeg kan oplyse, at landsstyret har besluttet, at behandlingen i Grønland vil omfatte en vejledende folkeafstemning den 25. november 2008 om indførelse af selvstyre i Grønland, og at landsstyrets forventning er, at Grønlands Landstings godkendelse af lovudkastene vil ske i januar 2009.
Men det er også vigtigt at understrege, at forudsætningen for fortsat udvikling hen mod et øget selvstyre i Grønland er større økonomisk selvbærenhed og mindre afhængighed af statens tilskud for Grønlands vedkommende.
Derfor må den helt centrale bestræbelse i de kommende år være at udvikle Grønlands evne til selv at skabe beskæftigelse og selv at tjene indkomst til det grønlandske samfund.