runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-02-26:
Næ, vi ønsker sådan set bare, at man håndhæver reglerne, når man nu får muligheden for det.
Altså, som jeg sagde før, går jeg ud fra, at vi er enige om, at der skal være det her loft over indkomsten, mens man er under uddannelse.
Det, som fru Sophie Løhde siger, er jo, at vi skal se igennem fingre med dem, der tjener langt over det indkomstloft, som vi har besluttet at der skal være, mens man er under uddannelse.
Det, vi lægger op til, er sådan set bare at sige: Hvorfor ikke spille konsekvent efter reglerne så at sige, når man nu får muligheden for det med den her nye opgørelsesmetode?
Sophie Løhde (V), 2008-02-26:
Min bemærkning gik ikke så meget på, hvorvidt fribeløbsgrænsen skulle falde på det ene eller det andet beløb, men på, hvordan beregningen skulle foretages.
Og der forstår jeg fru Kirsten Brosbøl på den måde, at man ønsker at fratage en masse studerende den mulighed, de har, for at arbejde ekstra, mens de skriver eksempelvis deres speciale på uddannelsen.
Er det korrekt?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-02-26:
Jeg går ud fra, at fru Sophie Løhde er enig med mig i, at der er en grund til, at vi har det her indkomstloft, mens folk er under uddannelse.
Vi diskuterer lige nu, hvor højt det skal være, men Venstres udspil er jo heller ikke, at det helt skal afskaffes.
Det, jeg bare siger her fra talerstolen, er: Hvorfor ikke anvende den mulighed, der nu bliver med det nye eIndkomstregister, for at opgøre indtægten i den periode, man er under uddannelse, og i den periode, man ikke er under uddannelse - og dermed sikre, at indkomstloftet også bliver overholdt?
For det, der lægges op til her, er jo at sige, at vi ser igennem fingre med, at det bliver overskredet.
Jeg går ud fra, at Venstre også er enig i, at der er en grund til, at vi har det indkomstloft.
Hr. Martin Henriksen kender godt svaret på det spørgsmål.
Det er mig, der er partiets SU-ordfører, og jeg har sådan set hele tiden fastholdt, at det her med at hæve indtægtsgrænsen ikke er Socialdemokraternes kop te.
Det er regeringens udspil.
Vi har lagt nogle andre ønsker frem i de forhandlinger, som jo er i gang, og derfor vil jeg heller ikke komme nærmere ind på det her i dag.
Jeg vil blot sige om det konkrete forslag, som vi diskuterer lige nu, som jo ikke har noget med det spørgsmål at gøre, som hr. Martin Henriksen stiller, at vi gerne vil rejse spørgsmålet om, hvorvidt de her regler ikke skal anvendes konsekvent for alle; at de ikke kun skal gælde for den gruppe, som forslaget her lægger op til.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Nu nævnte ordføreren selv de forhandlinger, som pågår i SU-forligskredsen, som bl.a. går på, at man skal hæve grænsen for, hvor meget de må tjene ved siden af deres studier.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er enig med et andet socialdemokratisk medlem af Uddannelsesudvalget, fru Julie Rademacher, som siger til ungdomsbladet Moment: Hvis der skal være en grænse for, hvor meget man må tjene ved siden af SU’en, mener jeg, at den skal sættes op, for jeg synes, at der er mange unge mennesker, der får lagt begrænsninger på sig.
Er det en holdning, som alle Socialdemokrater bakker op bag, og kan man tage det som udtryk for, at Socialdemokraterne i de forhandlinger, der skal til at foregå, vil have en positiv indgangsvinkel til at sætte fribeløbet op?
Kirsten Brosbøl (S), 2008-02-26:
Det er rigtigt, at vi har haft det til gennemsyn i forligskredsen, og at vi umiddelbart har sagt, at vi synes, det er godt, at man får løst det her problem.
Nu sidder vi så i nogle SU-forhandlinger, som jeg ikke skal komme nærmere ind på her, men hvor vi konkret kan se, at det kunne være relevant at drøfte det her med, om de her regler kun skal gælde, som der lægges op til i forslaget, for dem, som med de nuværende regler ville få et tilbagebetalingskrav, eller om vi skulle se på, om ikke det var rimeligt, at man brugte de her beregningsmetoder konsekvent.
Så selvfølgelig vil vi stå ved, at vi er med i et SU-forlig, og at det derfor er der, vi skal drøfte de her ting.
Det her forslag løser et konkret problem, som faktisk har været rejst mange gange tidligere, uden at det har været teknisk muligt at løse det.
Nu er der så kommet en mulighed via det nye eIndkomstregister.
Man kan sige, at takket være den fagre nye verden har vi altså nu, som Venstres ordfører også understregede, muligheden for at løse et konkret problem, som mange uddannelsessøgende, der stopper en uddannelse i løbet af året eller påbegynder en uddannelse midt på året, hidtil har stået over for, nemlig at de bliver mødt med et krav om tilbagebetaling af SU på grund af den indkomst, de har haft enten inden studiets påbegyndelse eller efter studiets afslutning.
Vi synes, at det er rigtig fornuftigt, at man på baggrund af denne tekniske mulighed nu får løst det her problem.
Vi vil imidlertid gerne sætte spørgsmålstegn ved det fornuftige i, at ministeren lægger op til, at den nye beregningsmetode ikke skal benyttes konsekvent, men kun for den gruppe af studerende, som ifølge de nuværende regler ville blive mødt med et tilbagebetalingskrav.
Hvorfor egentlig ikke bruge den her mulighed konsekvent?
Så kunne man også sikre, at der er det indtjeningsloft, som vi jo godt nok lige nu diskuterer hvor stort skal være, men som vi jo er enige i skal være der, mens man er under uddannelse.
Når vi nu får den her nye beregningsmetode, at kunne opgøre indkomst på månedsbasis i stedet for på årsbasis, hvorfor så ikke benytte den konsekvent?
Vi har jo, i øvrigt i fællesskab med regeringen, gjort en stor indsats for netop at sikre, at studerende har bedre muligheder for at gennemføre deres uddannelse på normeret tid, og særligt har vi i forhold til den sidste del af studiet gjort en indsats mod det, vi kalder specialesump, for at sikre, at studerende kan komme hurtigere igennem deres studier.
Der kan man sige, at det, der så lægges op til her fra ministerens side, er jo egentlig at acceptere, at nogle på grund af den beregningsmetode, hvor man ser på hele året, altså kan have en højere indtægt end indtjeningsloftet tillader i den periode, hvor man er under uddannelse.
Det vil vi gerne sætte spørgsmålstegn ved, og vi synes egentlig, at det er fornuftigt, at vi får vendt den i SU-forligskredsen.
Vi synes, det er det mest oplagte.
Men vi synes overordnet set, at det er et rigtig fornuftigt forslag.
Det løser et helt konkret problem, som mange har oplevet, og som vi synes er godt at få løst.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg noterede mig med en vis undren, at Socialdemokraterne sætter spørgsmålstegn ved forslaget og også siger, at det er ministerens forslag.
Jeg har forstået det sådan, at det her er SU-forligskredsens forslag, som SU-forligskredsen har godkendt tilbage i januar.
Så jeg vil bare bede fru Kirsten Brosbøl om at bekræfte, at Socialdemokraterne sådan set har sagt god for det, der ligger her.
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Venstre kan ikke støtte forslaget om at gøre nationale test og elevplaner frivillige.
Initiativerne blev indført i 2006 for at forbedre det faglige niveau.
Man bliver ikke bedre af de nationale test eller elevplaner, men man får en umiddelbar tilbagemelding på ens faglige kundskaber eller på ens niveau.
Kort sagt: Man evaluerer den proces, man har været igennem, og det kan da ikke være så ringe.
Hvad skal eleven så bruge det til?
Jo, eleven får en realistisk opfattelse af egen situation, hvilket kan hjælpe eleven med at disponere egen tid og indsats, alt efter hvilke ønsker eleven har for egen fremtid.
Konstaterer eleven eller dennes forældre nogle uddannelsesmæssige huller, er det min erfaring, at eleven proaktivt tager ansvar for egen situation og arbejder på at lukke disse huller.
De kan være opstået på grund af sygdom eller en ferie uden for skolens ferie eller i praktik uden for skemaet.
Dette er enkelt, men det kræver, at man bliver opmærksom på, at der er et hul, der skal lukkes, og det er de nationale test gode til.
Elevplanerne er et værktøj, der kort fortalt med det skrevne ord fortæller eleven, hvad der er godt, hvad der kunne blive bedre, hvad der skal laves om på, og hvordan.
Lovgivningen på dette område har i mine øjne været fremmende for, at man ude på den enkelte skole har kunnet gennemføre en god proces, med hensyn til hvordan man lokalt vil opbygge sin egen elevplan.
Det har givet et medejerskab og har været en inspirerende proces at gennemgå.
For hvordan kan man skabe sammenhæng mellem kommunens pædagogiske forventninger og indsatsområder, kvalitetsrapporter, årsplaner og elevplaner?
Der er blevet snakket utrolig meget pædagogik, meget indhold og utrolig meget metode.
Det er erfaringsudveksling, og det kan få ethvert lærerværelse til at sprudle.
Så har man fået opgaverne godt beskrevet, og så går jeg ud fra, at elev, forældre og lærer i fællesskab lægger en plan, der sikrer, at eleven får det maksimale udbytte af undervisningen.
På den måde støtter man eleven og giver eleven de bedste muligheder fremover.
Den erkendelse, der ligger bag de obligatoriske test og bag elevplanerne, vil Venstre ikke tager fra eleverne og forældrene.
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Testene er et pædagogisk redskab.
Resultaterne set i forhold til landsgennemsnittet skal selvfølgelig være til rådighed for både elever, forældre, lærere og ledelse på alle niveauer, men de skal ikke i avisen.
De er ikke offentlige.
Det siger sig selv, at testresultaterne kan gøre kommunen opmærksom på problemer på visse skoler, som der skal sættes ind over for, og kvalitetsrapporten er netop obligatorisk, for at kommunerne ikke kan komme uden om at udarbejde handlingsplaner for de skoler, hvor der er problemer.
Jeg vil gerne minde om Strandgårdskolen i Ishøj, som for 3-4 år siden nærmest var opgivet, men som ved en kommunal indsats og takket være en dygtig leder og et dygtigt lederteam fik trukket sig selv op ved håret bl.a. ved hjælp af test.
Det var ikke nationale test, men det var test.
Man fandt ud af, hvordan man fik lært børnene i de små klasser at læse.
Man fandt ud af, hvordan man i matematik var nødt til at lære børnene dansk, så de kunne forstå matematikopgaverne.
Det var alt sammen noget, som skabte opmærksomhed omkring skolens problemer, og det er præcis det, som er hensigten med de nationale obligatoriske test.
De er også et redskab for kommunalbestyrelsen.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Så vidt jeg erindrer, er det meningen, at kommunalbestyrelsen får kommunens skolers profiler, og at skoleledelsen selvfølgelig får dem.
Det synes jeg er helt oplagt.
Det vil sige, at kommunalbestyrelsen jo kan bruge den profil, som de får for den enkelte skole, til at se, hvordan skolen er i forhold til profilen på landsplan.
Dermed bliver testen jo ikke et pædagogisk redskab, men et kontrolredskab.
Den faglige debat, der er internationalt om test og prøver, går jo netop på at adskille test, som bruges og kan bruges som kontrol, og test, som ikke kan bruges som kontrol, men bruges som pædagogisk redskab.
De to ting kan ikke bruges i samme test.
Er ministeren enig i det?
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Det er sådan, at man kan holde resultaterne op imod landsgennemsnittet, det er fuldstændig rigtigt.
Så der kommer så at sige en landsprofil i de enkelte fag.
Men man vil altså ikke offentliggøre det har man ifølge loven ikke ret til - hvordan de enkelte skoler eller elever eller lærere klarer sig i den forbindelse.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Det er et meget kort spørgsmål.
Er det ikke tanken, at der skal udarbejdes en landsprofil, altså en slags gennemsnitlig profil, af de obligatoriske nationale test?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Hvad er ordførerens holdning til, at hvis man skal følge bekendtgørelsen i forhold til elevplanerne, kan en enkelt lærer risikere at skulle lave over 400 elevplaner, hvilket vil tage, hvad der svarer til 18 arbejdsdage på et skoleår?
Umiddelbart lød det jo som et klart svar, men jeg vil alligevel gerne have ministeren til sådan helt klart at svare på: Kan vi her få en garanti for, at de her test på intet tidspunkt går hen og bliver offentliggjort til brug for sammenligning skolerne imellem?
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Jeg er sikker på, at Skolerådet foreslår det, fordi man ønsker, at der skal være en national dialog om testene.
Og de har vel også en forestilling om, at det i et frit samfund er en menneskeret, at der er offentlighed omkring tingene.
Det var jo derfor, de var offentlige i Norge og fortsat vil være det, men vi har altså i Danmark valgt at sætte en tyk streg under, at der er tale om et pædagogisk redskab, som ikke skal bruges til at stemple eller rangordne.
Og derfor ligger det altså i loven, at de ikke er til offentliggørelse.
Men Skolerådet er uafhængigt - jeg har lige mødtes med det i Eigtveds Pakhus, og når debatten her er færdig, skal jeg efter et samråd i Uddannelsesudvalget derover igen - og Skolerådet er jo meget opmærksom på, at det ikke er alting, man måler med disse test.
Deres første studium handlede jo om, at der også er andre mål end disse test.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Nu er det jo sådan, at Skolerådet, som ministeren selv har nedsat til at evaluere en kvalitetsudvikling i folkeskolen, i dag melder ud, at de synes, at de her nationale test skal bruges til offentliggørelse, så man kan sammenligne skolerne imellem i relation til testresultaterne.
Er det også det, der er ministerens ønske fremadrettet i forhold til de her test?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Det er syv forslag i alt, og i øvrigt er det overhovedet ikke useriøst.
Det er dybt seriøst at tage hånd om vores fremtid, det er vores allesammens fremtid.
Det er velfærdsstatens byggesten, at vi har en god folkeskole, hvor folk får en god uddannelse.
Det er simpelt hen en forudsætning for, at vi kan beholde det velfærdsniveau, vi har i det her land, og oven i købet udbygge velfærdsstaten.
Der er folkeskolen den allervigtigste grundsten, og så synes jeg overhovedet ikke, det er vilde forslag - tværtimod.
Det lader jo til, at ministeren ikke vil lade dette forslag gå igennem, så det er jo ikke sikkert, at vi sådan lige får mulighed for at finde ud af, hvor bred accepten er.
Vi ved i hvert fald, at samtlige danske skoleelever jævnligt klager over, at der er for lidt tid til den enkelte, og at der er problemer med støj og larm i klassen, sandsynligvis fordi der er for mange i klassen til for få lærere.
Jeg kunne godt tænke at spørge ministeren: Når nu det viser sig i Børnerådets seneste undersøgelse, hvor de har spurgt 1.100 5.-klasse-elever, at børnene mangler synlige og nærværende voksne i deres dagligdag, var det så ikke en idé at sørge for, at der kom flere synlige og nærværende voksne i den danske folkeskole?
Det kunne f.eks. være i form af tolærerordninger, så man kunne forebygge behovet for specialundervisning.
Jeg ved, at ministeren er bekendt med, at antallet af elever, der modtager specialundervisning, vokser og vokser.
Kunne ministeren ikke forestille sig nogle tiltag, som skulle forebygge, at børn har brug for specialundervisning, og måske også forebygge de her klager over støj og larm?
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Der er flere ting at sige til det.
Det er jo derfor, jeg sagde, at vores inspiration i forhold til den nationale præstationsprofil præcis er det, som i dag er kendt fra de diagnostiske læsetest.
Vi havde faktisk en diskussion, da vi skulle lave forliget, om man måtte sige nej, hvis nogle bad om den nationale præstationsprofil.
Det må man faktisk ikke.
Justitsministeriets folk var blevet sat på hårdt arbejde for at se, om man måtte sige nej.
Grunden til, at man ikke må sige nej, er, at den faktisk ikke kan bruges til at sammenligne elever, klasser osv. Og når man ikke kan det, så kan man faktisk ikke sige nej til dem, der beder om at få den nationale præstationsprofil.
Derfor synes jeg bare, at vi skal have proportioner i det.
Det er velkendt fra de diagnostiske test, og det er kommet her som en national præstationsprofil, men det kan ikke bruges til den rangordning, som fru Marianne Jelved frygter, og som jeg kan love for at vi også frygtede.
Når det så er sagt, så synes, jeg det er en god idé, at man har trinmålene i forhold til fagene, og det gør mig heller ikke noget, at lærerne arbejder hen imod, at eleverne lærer det, der er i trinmålene.
Det er jo hele ideen med, at vi har trinmål og læseplaner, nemlig at man kan sige: Inden for hvilken ramme skal proportionen i undervisningen være?
Hvis fru Marianne Jelved synes, det er kontrol, så må jeg sige, at vi egentlig synes, det er meget godt, at man har noget, man kan holde det op imod, sådan at man ikke på et tidspunkt står og siger: Hov, for søren, der er noget, vi mangler i forhold til trinmålene.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Som jeg forstod på undervisningsministeren før, da han svarede på mit spørgsmål, bliver der offentliggjort en landeprofil.
Der er en hel række af forskellige interessenter, der kan tage nogle resultater og sætte dem op imod den landeprofil, bl.a. kommunalbestyrelsen og læreren.
Det betyder jo, som forskning i USA, England og andre steder viser, at i det øjeblik, man kan gøre det, så får testen en anden effekt, end hvis man ikke kunne gøre det.
Samtidig vil jeg endnu en gang gerne anerkende Socialdemokratiets bestræbelse på at holde det her inden for et hegn - hvis man kan sige det - for at holde styr på det.
Men ikke desto mindre får man med den her test jo en mulighed for at sammenligne sig selv med et landsgennemsnit, og dermed kommer den til at virke som kontrol.
Er det ikke en hæmsko?
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi er uenige om, hvad test kan bruges til.
Jeg vil godt understrege, at de nationale test, der bliver gennemført, er diagnostiske test.
Det er ikke sådan nogle multiple-choice-test, hvor man krydser af på en liste i forhold til sin paratviden.
Diagnostiske test er noget, der har eksisteret i rigtig lang tid i folkeskolen - det ved fru Marianne Jelved også.
Det interessante ved diagnostiske test er, som jeg i øvrigt også sagde i min kommentar til SF's beslutningsforslag, at man jo faktisk også dér har haft en national læseprofil, fordi det jo faktisk er måden, hvorpå man kan se, hvordan det går med de enkelte børns læsning, for at man kan hjælpe dem undervejs og holde dem op imod en national præstationsprofil.
Og det er noget helt andet end at sammenligne klasser, skoler og elever i forhold til hinanden.
Jeg mener faktisk, at vi har fået hegnet det ind, sådan at det kan bruges til det, som er det gode, nemlig diagnostiske test, som har været kendt i folkeskolen længe.
Det nye er, at vi nu har fået nogle test, som alle sammen måler i forhold til trinmålene i de forskellige fag de forskellige klassetrin.
Og det er jo det nye, i forhold til at lærerne selv har lavet deres egne diagnostiske test.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Jeg tvivler overhovedet ikke på Socialdemokratiets gode hensigter omkring folkeskolen og de bidrag, som Socialdemokratiet giver i folkeskoleforligskredsen.
Men når bl.a. SF og Det Radikale Venstre taler om international forskning i test og om, at man på en enkel måde kan adskille typer af test fra hinanden - dem, der bruges til kontrol, fra dem, der bruges som pædagogisk redskab - hvorfor vil ordføreren så ikke acceptere, at vi fagligt set er uenige, og at man internationalt har forskningsresultater, der viser, at test, der kan bruges til kontrol, har en anden effekt end test, der kun kan bruges som pædagogisk redskab?
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Det kan man godt nok komme ud for.
Jeg har aldrig hørt om det tilfælde, og det er heller ikke det, jeg hører.
Man har jo selv en medindflydelse på, hvordan sådan en elevplan kommer til at se ud, og hvilke fag der skal tælle med.
Der er nogle "skal"-fag, og de skal selvfølgelig med.
Men når skemaet bliver lagt, er man jo også fra skolens ledelse opmærksom på, at man ikke har dansklærere i alle de klasser, hvor der skal laves elevplaner.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Nu er det jo lidt ærgerligt, at vi endnu ikke har fået tilsendt Skolerådets rapport.
Jeg synes i øvrigt, at det er rigtigt, rigtig ærgerligt, at det er sådan, at pressen får tilsendt rapporten, før vi får den her i f.eks. Uddannelsesudvalget.
Jeg har også kun læst referaterne af, hvad der står i den, via nogen, der åbenbart har fået den.
Men ud fra de referater, der har været, kan jeg jo kun sige, at jo rigtigere de er, desto gladere er jeg for, at Socialdemokraterne er med i forliget om de nationale test.
For jeg kan love SF's ordfører for, at det, der var en mærkesag for os netop var, at de skulle bruges som et pædagogisk redskab og ikke til, at man kunne offentliggøre resultaterne og sammenligne elever, skoler, klasser osv.
Ordføreren ved også godt, at det står eksplicit i lovforslaget.
Måske vil SF takke os for, at vi fik det så tydeligt ind, at det faktisk vil være strafbart, hvis man offentliggør dem.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Her til sidst vil jeg spørge ordføreren om, hvad holdningen er til, at Skolerådet, som følger det her arbejde meget tæt og meget nøje, nu synes, at de her test skal offentliggøres til brug for sammenligning skolerne imellem.
Jeg kan forstå, at det er noget, som ministeren er imod, men jeg går ud fra, at forligskredsen - og dermed også ordføreren - har tænkt sig at lytte til, hvad det er, Skolerådet siger i forbindelse med den her kvalitetsudvikling og evaluering i folkeskolen.
Peter Juel Jensen (V), 2008-02-26:
Som det sikkert er fru Pernille Vigsø Bagge bekendt, må arbejdstager og arbejdsgiver forhandle sig frem til, hvad der er rimeligt.
Jeg vil ikke fra den her talerstol stå og blande mig i en overenskomstforhandling eller i en tilrettelæggelse af lærernes arbejdstid.
Det er jeg sikker på kommunerne og Danmarks Lærerforening bedst kan løse.
Men jeg vil gerne være med til at sige, hvad rammerne er, og hvad Folketinget forventer at skolerne skal leve op til.
Så må arbejdstager og arbejdsgiver tage forhandlingen, der hvor den skal tages.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
Jeg kan fortælle, at ordføreren sikkert vil blive bekendt med det her eksempel, eftersom en af de skoler, der har været berørt af det her, kommer i deputation i Uddannelsesudvalget.
Så der er jeg sikker på at ordføreren vil høre om eksemplet.
Men jeg fik ikke helt svar på mit spørgsmål.
Hvor lang tid er det rimeligt, at en skolelærer i den danske folkeskole skal bruge på at lave elevplaner?
Er det rimeligt, at det her arbejde skal strække sig til 18 eller flere arbejdsdage i løbet af et skoleår?
Jeg nødt til at spørge, om ordføreren er bekendt med, hvad de måske allervigtigste interessenter i folkeskolen har ment om de her nationale test - jeg mener eleverne, Danmarks Lærerforening, skolelederne og Skole og Samfund.
I forhold til den skrivelse »Sådan kommer vi videre i samarbejdet« som de netop har sendt ud, står der jo netop, at de ønsker frivillighed omkring de her ting.
Anerkender ordføreren slet ikke det forhold, at interessenterne i folkeskolen ønsker noget andet?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-26:
Det er jo en realitet, at der under den her regering er færre ressourcer pr. elev i folkeskolen.
Mange siger, at servicen er blevet dårligere.
Mange siger, at kvaliteten i skolerne er blevet ringere.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Har jeg ikke ret i, at færre ressourcer selvfølgelig også ender ud i en dårligere kvalitet i skolerne?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Hvad angår det dårlige indeklima, tror jeg, at der gælder to ting.
Den ene ting har jeg beskrevet.
Det er noget fuldstændig grundlæggende med, at man selvfølgelig forklarer sine børn, at de skal opføre sig ordentligt, når de går i skole, og at læreren formår at fremtræde som en autoritet og skabe god ro og orden, så undervisningen kan blive gennemført på en fornuftig måde.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at indeklimaet jo nogle steder i nogle folkeskoler er dårligt, simpelt hen fordi man måske har været for dårlig fra kommunernes side til at sætte penge af til renovering.
Der har vi da noteret os i Dansk Folkeparti, at regeringen i sit regeringsgrundlag har fremsat forslag om en kvalitetsfond, hvor en del af midlerne skal gå til bl.a. renovering af folkeskoler.