runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Jamen så er det godt, jeg kan forklare det for hr. Niels Helveg Petersen.
Jeg vil sige, at vi jo har eksperter på alle mulige områder, og det har vi også, når det drejer sig om at drive efterretningstjeneste.
Men der er jo spørgsmål desangående, som man ikke behøver være ekspert for at svare på.
Når jeg i min tale sagde – og jeg kan godt høre, at det lyder lidt hårdt, især i forhold til hr. Niels Helveg Petersens meget ireniske måde at tale på – at PET’s begrundelser for at nægte at afklassificere er meningsløse, så er det jo i og for sig et spørgsmål, enhver kan afgøre med sig selv.
Når man i dag siger om afklassificeringen af et 50 år gammelt dokument fra den kolde krig, at det kan man ikke offentliggøre af hensyn til rigets sikkerhed, synes hr. Niels Helveg Petersen så, det er relevant – eller når man siger, at det kan man ikke af hensyn til PET’s indhentningsmetoder, når disse indhentningsmetoder er beskrevet over flere hundrede sider i PET-kommissionens beretning?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Ja, og så vil jeg føje til, at jeg brugte et udtryk, jeg ikke synes var særlig heldigt.
Jeg sagde: Jeg ser ingen risiko ved, at Bent Jensens redegørelse udkommer.
Tværtimod, jeg ser, at det kan være et bidrag til forståelse af, hvad der skete i den kolde krig, og det skal man ikke lægge hindringer i vejen for.
Men jeg må så gentage, hvad jeg sagde, nemlig at denne strid jo starter med, at hr. Jesper Langballe siger, at PET har voldt umådelige vanskeligheder og ofte givet begrundelser, der er meningsløse.
Jeg aner ikke noget om disse begrundelser, PET har givet.
Hvad er det for en sag?
Jeg har ikke den viden.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Det var det, hr. Niels Helveg Petersen sagde i sit første indlæg: Hvis den ikke kommer.
Bare den formodning, at der kan være tale om, at den ikke udkommer, er jo dybt, dybt rystende – at der kan være tale om en historisk redegørelse, som ikke udkommer, fordi der af en eller anden grund et eller andet sted er en interesse i at få den beretning kvalt.
Det glæder mig, at hr. Niels Helveg Petersen er enig med os andre i, at uanset om man har det ene eller det andet politiske synspunkt, skal sandheden naturligvis fortælles og fortælles helt ud.
Det er heller ikke noget spørgsmål, det er kun en, jeg vil sige
kommentar.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Der var ikke noget sådan meget direkte spørgsmål, men jeg vil sige ja til det.
Ja, jeg synes, det er vigtigt at få også Bent Jensens bidrag til forståelse af, hvad der skete i den kolde krig.
Det ser jeg ingen risiko ved.
Det er ikke sikkert, jeg er enig i, hvad han skriver, men jeg kan slet ikke se nogen risiko forbundet med det.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Det er jo, jeg er lige ved at sige de gamle drenges dag.
Nu er hr. Helveg Petersen en ung mand i forhold til os andre, men i hvert fald husker jeg ganske tydeligt, da jeg første gang kom herind – eller ikke første gang, for det var i 1953, men jeg var herinde i 1955, da Den Parlamentariske Kommissions arbejde blev forelagt.
Det var som bekendt en historisk redegørelse for besættelsestiden, og det var noget, som havde voldt meget stor strid, bl.a. fordi man syntes, det var urimeligt, at der skulle være en parlamentarisk kommission til at sylte begivenhederne, sådan at man ikke fik foretaget et opgør, og det kunne der være meget mening i i 1945-46.
Men i hvert tilfælde blev Den Parlamentariske Kommissions arbejde fremlagt, og det var en utrolig grundig gennemgang af besættelsestiden.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren, som jeg synes gav en udmærket redegørelse og som jo også stillede i udsigt, at redegørelsen fra Bent Jensen og andre ville foreligge i løbet af få måneder.
Der er udarbejdet en redegørelse på 1.000 sider, og den skal selvfølgelig offentliggøres så hurtigt som muligt og i overensstemmelse med de regler, der gælder om afklassificering.
Det, der jo sådan er striden i denne sag, når vi har debatten her i dag, og som jeg synes vi sagtens kunne have undværet, er jo, at hr. Jesper Langballe siger til Berlingske Tidende i dag – jeg går ud fra, at det er rigtigt citeret, men det kan jeg jo ikke vide – at PET har voldt umådelige vanskeligheder og ofte givet begrundelser, der er meningsløse.
Det kender jeg ikke noget til.
Det er klart, at PET må gøre det arbejde, de skal gøre.
De har et arbejde med at sikre, at de oplysninger, der offentliggøres, er i overensstemmelse med de retningslinjer, der er givet for sådan noget.
Derudover har jeg sådan set ikke noget at sige, andet end at jeg glæder mig til at se offentliggørelsen af dette bidrag til forståelse af den kolde krig.
Det må så føje sig til andre bidrag til forståelse af den kolde krig.
Jeg er helt enig i, at historien jo aldrig er færdig.
Vi har set fremragende eksempler her bare i de sidste par år på nyskrivning eller nytolkning, en ny genfortælling af 1864-begivenhederne, som har føjet nyt lys til og ny viden hos mange mennesker om, hvad det var, der foregik på det tidspunkt.
Så historien er ikke skrevet færdig, og det er den heller ikke, når Bent Jensen-redegørelsen udkommer, men den kan bidrage til at kaste lys over en meget vigtig periode i dansk politik.
Helge Adam Møller (KF), 2011-05-24:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at jeg hverken i dag under denne debat og heller ikke tidligere har hørt hr. Jesper Langballe sige, at forsvarsministeren eller andre ministre skulle lave arbejdet selv eller diktere, hvad PET eller andre skulle gøre.
Jeg kan bekræfte, at det har jeg ikke hørt.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Jeg tror, at hr. Helge Adam Møller har fulgt den hidtidige debat tæt, og jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om han kan bekræfte, at jeg ikke på noget tidspunkt i denne debat har opkastet det forslag, at forsvarsministeren skulle give sig til personligt at afklassificere arkivalier i PET’s arkiver, eller at forsvarsministeren skulle diktere PET en bestemt afklassificering.
Nu stillede hr. John Dyrby Paulsen det modsatte spørgsmål til hr. Helge Adam Møller, og så synes jeg måske, det kunne være meget oplysende for debatten, så vi ikke får alt for meget rod og flimmer, hvis hr. Helge Adam Møller vil bekræfte, at noget sådant har jeg ikke foreslået.
Helge Adam Møller (KF), 2011-05-24:
Jeg går stærkt ind for, at de følger de regler, der er gældende, og jeg går også stærkt ind for, at man løbende vurderer de regler, der gælder, både for PET og alle andre, med hensyn til hvor lang tid man skal gemme ting.
Der sker ting i verden, som gør, at man måske indimellem skal lave de regler om, som har været fornuftige tidligere.
Men selvfølgelig skal man følge reglerne.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Jeg er jo på lange stræk enig med hr. Helge Adam Møller i hr. Helge Adam Møllers betragtninger, men jeg bliver alligevel nødt til at spørge: Er hr. Helge Adam Møller ikke enig i, at PET, Politiets Efterretningstjeneste, anlægger de vurderinger, hr. Helge Adam Møller nu anlægger, i forhold til den opgave, de har, og er hr. Helge Adam Møller tryg ved, at PET følger de regler, der nu måtte gælde på det her område, også i den konkrete sag?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-24:
Det er jo en helt anden diskussion, som ikke har så meget at gøre med beslutningsforslaget her i dag om, hvorvidt vi skal flytte det over til finansloven.
Flytter vi det over til finansloven, er der heller ikke nogen mulighed for at fravælge at betale for det, så vil det være alle danskere, der indbetaler deres skat, der er tvangsindlagt til at betale.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Jeg synes faktisk, at jeg meget klart sagde i min ordførertale, at jeg har respekt for, at man får de her resultater i forhandlinger om f.eks. finansloven.
Ikke et ondt ord om det.
Problemet er set fra mit synspunkt, at man jo får den tanke, at Dansk Folkeparti og hr. Jesper Langballe gerne vil have et bestemt resultat af den her forskning, og det er det, der er bekymrende.
Så siger hr. Jesper Langballe: Det var på ingen måde hensigten.
Og det er jeg glad for.
Men jeg bliver altså bekymret, når hr. Jesper Langballe står her og siger fra talerstolen, at hr. Jesper Langballe godt ved, hvad der står på de her 1.000 sider, for hr. Jesper Langballe har selv lavet kommissoriet, og det er så snævert, at der kun kan stå én bestemt ting i det.
Det var det, jeg synes jeg hørte hr. Jesper Langballe sige, og det gør mig bekymret.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Der var tale om en handel omkring en finanslov, bliver der sagt.
Ja, det var der – og hvad så?
Altså, jeg vil bare gøre opmærksom på, og det er det fuldstændig afgørende, at hr. Bent Jensen selv og hans egen samvittighed ikke indgik i den handel.
Det var en handel mellem Dansk Folkeparti og regeringen; sådan foregår det, når der bliver forhandlet finanslov.
Men det var selvfølgelig ikke sådan – og det tror jeg heller ikke hr. John Dyrby Paulsen for alvor mener – at vi dermed havde bestilt bestemte resultater.
Hvordan skulle sådan noget kunne lade sig gøre?
Det er for langt ude.
Så siger hr. John Dyrby Paulsen, at Dansk Folkeparti var utilfreds med PET-kommissionens og DIIS-udredernes konklusioner.
Det er egentlig ikke helt rigtigt udtrykt.
PET-kommissionen kigger sådan lidt på: Oh, der er en, der er blevet betalt af Østmagterne for at lave et eller andet.
Men hvad har han så egentlig lavet?
Jamen det får vi aldrig noget at vide om.
Det stadige omkvæd er: Det er ikke godt at vide.
Nu vil jeg sige til hr. Per Clausen, at det er meningsløst generelt at mistænkeliggøre forskningsbevillinger, som bliver givet over finansloven.
Der var et år – det er efterhånden mange år siden – hvor en socialdemokratisk regering skulle have en finanslov igennem.
Det klarede de med hr. Frank Aaen som det yderste mandat, og det tog hr. Frank Aaen sig selvfølgelig betalt for.
Han ville have lavet en undersøgelse af erhvervslivets tyskvenlighed under besættelsen.
Den opgave blev så løst af en højt respekteret seniorforsker, Birgit Nüchel Thomsen, og det førte i øvrigt til et lidt andet resultat end det, hr. Frank Aaen havde tænkt sig, men det er jo for så vidt ligegyldigt.
Det er fuldstændig legitimt, at sådan noget ordnes over finansloven som betaling for, at man hjælper en finanslov igennem.
Så vil jeg altså sige til hr. Per Clausen, at når jeg ser det, der står i »Fair Løsning 2020«, så korser jeg mig.
VKO har ved de årlige finanslovforhandlinger tildelt politiske sympatisører ubegrundede forskningsbevillinger, siges der.
Altså, det er jo fuldstændig hul i hovedet.
Hvordan kan man sige sådan noget?
Og så vil S-SF spare 100 mio. kr. på det.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Langballe mener, at det er udtryk for politisk indblanding i helt utilladelig grad at sige, at der er nogle forskningsprojekter, man ikke fortsat ønsker at understøtte med særbevillinger via finansloven, hvorimod det er udtryk for virkelig at sikre den uafhængige forskning, at hr. Langballe sammen med andre politikere definerer præcise forskningsprojekter og præcise forskningsopgaver.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Det, at man laver sådan en opgavebeskrivelse til et historikerteam, betyder jo ikke, at man ved, hvad resultatet af deres undersøgelse bliver, men det betyder, at man ved ganske nøjagtigt, hvad man vil have undersøgt.
Og så går man ud fra, at forskerne, hvis de er redelige forskere, og det ved jeg at de er, for så godt kender jeg dem, selvfølgelig loyalt udfører den opgave, de er sat til.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Tak for det klare svar.
Det var såmænd heller ikke, fordi jeg troede, at hr. Jesper Langballe havde læst rapporten, for jeg er enig i, at så havde det været en kriminel handling.
Det underbygger jo bare den mistanke, som nogen har, om, at det her er en form for forskning, som man kunne kalde for politisk initieret forskning, hvor resultatet er givet på forhånd.
Jeg synes bare, at hr. Jesper Langballe og hr. Jesper Langballes indlæg bekræfter den mistanke.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Det spørgsmål kan jeg svare meget klart på.
Det har jeg selvfølgelig ikke – hverken hele rapporten, uddrag af den eller detaljer har jeg hørt noget om.
Men det er klart, at jeg ved, at værket foreligger, og det er jo det afgørende.
Jeg vil føje til, at hvis nogen på koldkrigscenteret havde vist mig bare en enkelt oplysning eller et enkelt arkivalia, havde det været en kriminel handling, så det er selvfølgelig ikke sket.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Jeg synes nu, at det var et meget polemisk indlæg, men fair nok.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
I forbindelse med finansloven for 2007 blev det besluttet at etablere Center for Koldkrigsforskning.
Det skete efter en folketingsvedtagelse fra 2003, som sagde, at enhver historiker skulle have samme adgang til at offentliggøre oplysninger fra de statslige arkiver, som historikerne på Institut for Internationale Studier, de såkaldte DIIS-udredere, havde haft.
Regeringen og Dansk Folkeparti ønskede, at der blev kastet et virkelig kritisk lys på bl.a. de militante grupperinger af fredsbevægelserne og beslægtede sovjetvenlige aktiviteter.
Det er DIIS-udredernes, det er PET-kommissionens beretning samt endelig et stort koldkrigsleksikon.
Alle tre trækker i nogenlunde samme retning med en beroligende snak om, at der slet ingen røvere var i denne skov.
At Sovjetunionen udgjorde en trussel for den frie verden, var vel nærmest en myte.
Vi skal ikke beklage, at disse værker er udkommet, selv om vi kunne have ønsket os et højere historisk niveau.
Forskningsfriheden tilsikrer netop, at historikernes forskellige vurderinger af perioden brydes.
Derfor skal ingen udelukkes, og ingen skal undertrykkes.
Derimod skal vi højligt beklage, at koldkrigscenterets kritiske arbejde nu efter et halvt år ligger og venter på afklassificering efter byger af afslag med henvisning til bl.a. rigets sikkerhed.
Det er, som om nogle ikke rigtig har erkendt, at den kolde krig er forbi.
Derfor denne forespørgselsdebat.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-24:
Det gjorde vi egentlig også, sidste gang det var til behandling, men der var vi bundet af medieforliget og kunne ikke stemme for det.
Den binding findes så ikke mere.
Vi har jo som bekendt fået et nyt medieforlig, som vi ikke er deltagere i, og derfor kan vi i dag støtte det her forslag.
Vi vil gerne være med til at droppe den nuværende medielicens og i stedet lade de aktiviteter, som i dag betales af licensen, finansieres direkte over skatterne.
Radikale Venstre har egentlig haft det grundsyn, at licensen nok var den bedste måde at sikre armslængdeprincippet og mediernes uafhængighed af politikerne på, men vi må bare erkende, at det synspunkt er gjort til skamme.
Licensen er ikke længere nogen garant mod politisk indblanding, og vi er enige med forslagsstillerne i, at det i praksis er totalt ligegyldigt, om Danmarks Radios økonomi bestemmes gennem en aftale om licensen, eller om den skal bestemmes af en flerårig aftale på finansloven.
Det er et omkostningstungt og et bureaukratisk system at opkræve licens.
Der er stadig væk ganske mange, som også snyder for at betale.
Det er alt sammen penge, som kunne bruges til at lave bedre programmer for.
Vi er også enige i, at licenssystemet er problematisk ud fra en lighedsbetragtning, men vores største indvending mod licensen er, at den har udviklet sig til at blive teknologifjendsk.
Medielicensen er kommet til at virke som en ekstraskat på moderne elektronisk udstyr, og dermed er licensen blevet en bremseklods for udviklingen af oplysning og viden.
Så Radikale Venstre støtter det her forslag.
Vi vil selvfølgelig sikre os, at armslængdeprincippet fortsat skal bruges, men med det som forudsætning støtter vi forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-24:
Det kan man godt sige, men det er jo altså sådan, at man modtager den samme ydelse, man får det samme fra Danmarks Radio.
Da er det også rimeligt at man betaler det samme beløb.
Man kan selvfølgelig sige, at den måde, vi har licenssystemet på i dag, selvfølgelig er historisk betinget, men vi må jo kigge på, hvis vi lavede det om, hvilke konsekvenser det så ville få.
Hvis vi følger Enhedslistens forslag her, vil det få den konsekvens, at vi hæver skatterne, og at vi især hæver marginalbeskatningen i Danmark.
Det er den forkerte vej at gå.
Derfor er vi altså ikke tilhængere af, at det flyttes over på finansloven.
Så kan man selvfølgelig diskutere en masse andre ting.
Men det, vi skal forholde os til her i dag, må jo være konsekvenserne af Enhedslistens forslag, og de er ikke positive.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Altså, nu er et af argumenterne for, at man skal gå væk fra licens jo, at vi lever i en ny tid.
I gamle dage var det sådan, at det eneste tv og radio, man kunne se og høre, var Danmarks Radio, og så betalte man licens til Danmarks Radio, og det var til at gennemskue.
Så kunne man se alle mulige andre kanaler.
Men nu er realiteten jo bare den, at alle danskere, næsten – det er meget tæt på at være alle danskere – jo har en computer og en internetforbindelse, der gør, at de betaler til Danmarks Radio, uanset om de kunne drømme om at se eller høre noget fra Danmarks Radio.
Alligevel fastholder man altså, at man skal have et system, hvor alle betaler lige meget.
Det kan godt være, at det et eller andet sted passer med den konservative opfattelse af skattepolitik, at alle skal betale lige meget, uanset hvor meget de tjener, men det er da i modstrid med den måde, vi finansierer alle de øvrige fællesydelser, vi har i Danmark, på.
Det gør jo ikke nogen principiel forskel.
Det må hr. Jesper Langballe da indrømme.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-24:
Nu er jeg lidt på den, for jeg kunne faktisk ikke høre spørgsmålet.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Søren Krarup, at jeg ser det lidt anderledes.
Altså, enhver historiker, der stiller sig op, skriver en bog eller fremfører synspunkter i en og eller anden debat, må jo tåle, at man bliver gået på klingen, og at der er nogle, der har det modsatte synspunkt.
Det er en side af sagen.
Jeg respekterer, at folk har et andet synspunkt end mig, også med hensyn til den kolde krig og alt muligt andet.
Må jeg ikke i den sammenhæng sige, at et af mine store forbilleder er en tidligere statsminister, H.C. Hansen, fra mit eget parti, og der er vel ikke nogen, der kan beskylde ham for specielt at have sympati for Sovjetunionen eller det russiske styre efter anden verdenskrig.
Så jeg køber ikke den der argumentation om, at når vi gerne vil have, at PET skal have lov til at gøre deres arbejde, betyder det, at vi gerne vil have, at rapporten ikke udkommer.
Jeg har sådan set
overhovedet ikke udtalt mig om den rapport, men jeg har udtalt mig om, at PET skal have lov til at gøre deres arbejde, uden at ministeren i den her sammenhæng griber forstyrrende ind i det arbejde på foranledning af regeringens støtteparti.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
At PET skal have lov til at gøre sit arbejde, hører jeg i hr. John Dyrby Paulsens mund og i øvrigt i venstrefløjens mund som ensbetydende med, at man håber, at PET forhindrer, at Bent Jensens arbejde udkommer.
Men jeg synes som sagt, at det her er under hr. John Dyrby Paulsens normale niveau.
Han er lidt yngre end jeg og husker formodentlig ikke, hvordan hele den herskende klasse, da Bent Jensens bog »Stalinismens fascination« udkom i 1984, var dybt forargede og egentlig kun optagede af dels at mistænkeliggøre ham, dels – hvor man havde mulighed for det – at lukke munden på ham.
Det er jo det, vi oplever igen, og det er da dybt uhyggeligt, at man fra den ene side af det officielle Danmark kun ønsker at forhindre, at der er en mand, der arbejder grundigt til bunds i en historisk undersøgelse og lægger det frem.
Jeg synes altså, at venstrefløjen skulle skamme sig over, at de på den måde mistænkeliggør historisk arbejde, for det er jo en mistænkeliggørelse.
Det ligger også klart i forslaget til vedtagelsens ord om, at man håber, at PET får overholdt sine regler – når man ved, at det er PET, der hidtil har forhindret, at Bent Jensens bog udkom.
Nej, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, dette handler om én ting, og det er den historiske sandhed.
Og det er dybt uanstændigt, at der er nogle, der vil forhindre den historiske sandhed i at komme frem.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-05-24:
Må jeg ikke allerførst starte med at sige tak for de pæne ord og dernæst sige, at man ikke kan konkludere, at jeg har sagt, at jeg ikke håber, at Bent Jensens bog udkommer – nu siger hr. Søren Krarup selv Bent Jensens bog og ikke Center for Koldkrigsforsknings bog.
Men vi håber så inderligt, at PET får lov til at gøre deres arbejde, og at man respekterer deres arbejde.
Det hænger jo sammen med indgangsvinklen til det her, og det er det, der bekymrer mig.
Det er ikke, fordi man ikke må have det ønske om at få nogle andre resultater, end tidligere forskning på det her område har vist.
Det ønske respekterer jeg således, men det er bekymrende, hvis man som støtte til en finanslov kan bede om penge til en bestemt bevilling med henblik på at få nogle bestemte resultater.
Så er det, at jeg begynder at blive bekymret.
Men det her er ikke et udtryk for, at jeg ikke ønsker, at den her rapport skal udkomme.
Det er mest et udtryk for, at jeg ønsker, at PET skal have lov til at gøre deres arbejde, uden at ministeren bliver tvunget til at gribe ind af regeringens støtteparti.
Søren Krarup (DF), 2011-05-24:
Jeg kender jo hr. John Dyrby Paulsen godt fra vores fælles arbejde i Forsvarsudvalget og har kun de bedste ord at sige om ham i retning af hæderlighed og anstændighed.
Derfor forbløffer det mig egentlig, at han er med på det hold, som jeg ikke kan beskrive som andet, end at man der kommer med et ubehageligt forsøg på at forhindre den frie historieforskning.
Hr. Jesper Langballe nævnte dem.
Vi har så en fjerde, som vi på forhånd ved – for vi kender Bent Jensen – måske har et lidt andet udgangspunkt, men som også søger sandheden.
Jeg kan ikke forstå, at den ene i forhold til de tre andre skal diskrimineres og mistænkeliggøres, som det sker.
Det er efter min mening i modstrid med hr. John Dyrby Paulsens normale moralske og intellektuelle niveau, at han lægger navn til en sådan mistænkeliggørelse af Bent Jensen.
Der er da naturligvis ingen, der ønsker en politisk historieskrivning, men vi ønsker en sand historieskrivning, hvor man virkelig får gravet til bunds, hvilket vi måske kan få en fornemmelse af ikke er sket med de tre tidligere.
Derfor er det rimeligt, at den fjerde får lov at komme til.
Det, som hr. John Dyrby Paulsen slutter med, er et forslag til vedtagelse, hvor man håber, at PET’s regler overholdes, og dermed faktisk siger, at man håber, at det betyder, at Bent Jensens bog ikke kan udkomme.
Det er da rystende.