Christine Antorini (S), 2013-11-12:
Det beslutningsforslag, vi skal drøfte her, og som skulle give større frihedsgrader til de frie skoler, indeholder tre elementer.
For det første skal de frie grundskoler, som i dag kan drive børnehave efter reglerne i dagtilbudsloven, også kunne drive vuggestuer.
For det andet skal de frie grundskoler, private gymnasieskoler og frie kostskoler have mulighed for at etablere filialer – en mulighed, som de kun har i dag, hvis de er internationale skoler.
Og for det tredje skal husholdningsog håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen ændres til frie fagskoler, og skolernes kernefaglighed i loven skal beskrives som livspraktiske og erhvervsrettede fag.
Jeg vil gerne forholde mig til hvert af de tre forslag, som er indeholdt her i beslutningsforslaget.
Det første element går ud på, at frie grundskoler skal have adgang til at oprette vuggestuer for på den måde at sikre en sammenhængende overgang fra vuggestue til børnehave.
Det er jo et rigtig godt forslag.
Det er faktisk så godt, at forslagsstillerne har sparket en åben dør ind.
Jeg tror, at forslagsstillerne godt ved, at vi har drøftet det her i salen, og at regeringen kommer med et lovforslag, der lige præcis giver mulighed for, at de frie grundskoler skal have adgang til at etablere og drive private institutioner, private pasningsordninger for børn i alderen 0-2½ år, hvad der svarer til vuggestuer.
Det andet element handler om muligheden for at etablere filialer.
Det går ud på, at frie grundskoler, private gymnasieskoler og frie kostskoler skal have generel mulighed for at etablere filialer.
Da beslutningsforslaget også vedrører spørgsmålet om, hvorvidt folkehøjskoler skal kunne oprette afdelinger, berører det ikke alene mit, men også kulturministerens område.
Kulturministeren har meddelt mig, at hun finder, at det vil være mest hensigtsmæssigt, at de dele af beslutningsforslaget, som vil berøre folkehøjskolerne, behandles i forbindelse med behandlingen af hendes forslag til en ny lov om folkehøjskoler, som aktuelt er henvist til behandling i Folketingets Kulturudvalg.
Frie grundskoler, frie kostskoler og private gymnasier er værdifulde og inspirerende alternativer til folkeskolen og det offentlige gymnasium.
Det har også dybe historiske rødder hos de frie skoler, at de hver bygger på en lokal forankring og et lokalt folkeligt engagement og den enkelte skole er en samlet geografisk og bygningsmæssig enhed.
Skoler, der oprettes som filialer, er centralt styrede skolekoncerner.
Derfor vil jeg godt bede om stor forsigtighed ved en så principiel ændring, som der lægges op til her med beslutningsforslagets ordlyd, og som det i givet fald vil indebære.
Regeringen er ikke interesseret i at anvende statslige tilskudsmidler på skolekoncerndannelser, som i yderste konsekvens kan udvikle sig til egentlige skolekoncerner.
Det har vi set tidligere, og det åbner det her beslutningsforslag for.
Den enkelte skoles forankring i lokalmiljøet er helt afgørende, og regeringen kan derfor ikke støtte den del af beslutningsforslaget, som giver mulighed for etablering af filialer.
Vi har haft nogle helt konkrete forespørgsler om en helt konkret situation i et lokalområde.
De diskussioner tager vi selvfølgelig altid i regeringen, men det her beslutningsforslag åbner for, at man kan lave egentlige skolekoncerner, og derfor kan vi ikke støtte den del.
Det tredje og sidste element i beslutningsforslaget går ud på, at husholdnings- og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen skal ændres til frie fagskoler, og at skolernes kernefaglighed i loven skal beskrives som livspraktiske og erhvervsrettede fag.
Også her vil jeg sige, at den del af det er rigtig fornuftig ligesom det første med vuggestuerne i forhold til de frie grundskoler.
Men også her bliver der altså sparket en åben dør ind.
Jeg har haft rigtig gode diskussioner med Friefagskoler og har også tydeligt tilkendegivet, at vi vil ændre husholdningsskolernes og håndarbejdsskolernes navn i lovgivningen til frie fagskoler.
Jeg ser også med velvilje på skolernes ønske om en ændret profil af skoleformen.
Der er drøftelser i gang lige nu, som vi har med Friefagskoler om behov for og ønsker om justering af lovens krav til skolernes kernefaglighed, og derfor forventer regeringen også at kunne fremsætte forslag for Folketinget om ændring af lovgrundlaget for husholdningsskoler og håndarbejdsskoler i 2014.
For at summere op: Det første og det sidste forslag er allerede enten på lovprogrammet eller kommer det i 2014.
Til gengæld kan regeringen ikke støtte den midterste del om muligheden for at etablere filialer, hvorfor regeringen ikke kan støtte det samlede beslutningsforslag.
Allerførst er det vigtigt at få slået fast, for det har også lidt været en diskussion i debatten, at det er lærerne, der har ansvaret for at tilrettelægge og planlægge undervisningen.
Når vi snakker om den del af undervisningen, der hedder den understøttende undervisning, som giver noget mere tid, det kan være til flere fag, det kan være andre måder at arbejde med faglig fordybelse i fagene på, det kan være til lektiecafé osv., så er det op til skolens ledelse at beslutte, om det skal være med lærere, pædagoger eller andre med relevante kompetencer.
Der er der igen her beregningsteknisk sagt, at det kan være fifty-fifty lærer og pædagog, men det er op til den enkelte skole at beslutte, hvordan man sikrer sig, at der er den rigtige kombination af faglige kompetencer.
Men igen vil jeg understrege, at når vi snakker om undervisning, er det lærerne, der har ansvaret for at tilrettelægge undervisningen.