runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Ja, men så lader vi det hvile, selv om det undrer mig lidt, at jeg ikke bare kan få et klart svar på, at hvis ministre lyver, kan de selvfølgelig ikke være en del af statsministerens regering.
Men lad nu det hvile.
Det går bedre, siger statsministeren.
Og vi er så også enige om, at det jo bl.a. er, fordi regeringens økonomiske politik hviler på den tidligere VK-regerings økonomiske politik.
Derfor vil jeg da egentlig også bare give mit bidrag til, hvordan vi kunne komme videre ud ad det spor, der blev lagt, og spørge statsministeren, om vi ser med samme øjne på noget, jeg i hvert fald synes er en udfordring for vores samfund, og det er det forhold, at vi har over 800.000 danskere i den arbejdsdygtige alder, der modtager offentlig overførsel.
Jeg tæller ikke de unge studerende med, deres SU er jo en investering i fremtiden, og jeg tæller ikke folkepensionisterne med, det er en præmie for fortiden, kunne man sige.
Så jeg taler om folk i den erhvervsaktive alder.
Jeg ved udmærket godt, at der er rigtig, rigtig mange gode grunde til, at man kan modtage overførselsindkomst, og at det tal selvfølgelig aldrig nogen sinde kan blive noget, der bare kommer i nærheden af et nul.
Det siger sig selv.
Når jeg alligevel tager temaet op, er det, fordi summen, altså de 800.000, bekymrer mig.
Hvis man sammenligner Danmark med Sverige og forestillede sig, at vi havde den samme balance mellem selvforsørgende og folk, der er på offentlig overførsel, så ville det danske tal være i omegnen af en kvart million færre.
Det bekymrer mig af økonomiske grunde, og det bekymrer mig også af menneskelige grunde, at vi har kontanthjælpsmodtagere, der er arbejdsmarkedsparate, gående ledige rundt, samtidig med at vi ser et stigende antal østeuropæere udføre jobfunktioner, hvor man tænker: Hvorfor kunne de ikke have fået de job?
Det er ikke sagt negativt i forhold til østeuropæerne, men det er bare en bekymrethed over de her ubalancer.
Jeg vil sådan set bare spørge statsministeren, om statsministeren er enig med mig i, at det er et betydeligt samfundsproblem, at vi har 800.000 voksne danskere parkeret uden for det, man kunne kalde det store arbejdende fællesskab.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Der er ingen tvivl om – og det tror jeg egentlig samler alle Folketingets partier – at jo flere mennesker, vi kan få til at være en del af arbejdsfællesskabet, jo bedre er det.
Og det er jo sådan set også overskriften for regeringens generelle arbejde.
Det var overskriften sidste år, da vi lavede en vækstplan, som vi mener vil skabe vækst og gang i Danmark og dermed flere arbejdspladser.
Det var overskriften, da vi lavede vores kontanthjælpsreform, som vi jo også vedtog sammen med bl.a. Venstre.
Det er egentlig også overskriften, når vi diskuterer beskæftigelsespolitik, for vi vil sikre, at dem, som er ledige, får den rette hjælp, og at de får den uddannelse, som de måske aldrig har haft mulighed for at tage.
Det er derfor, vi afsætter næsten 500 mio. kr. årligt til uddannelse til de mennesker, der har fået mindst uddannelse.
Så ja, vi er utrolig optaget af at være med til at skubbe på, så vi kan skabe arbejdspladser, skabe vækst i Danmark, vi har været optaget af at holde hånden under beskæftigelsen – det har Venstre været lidt mindre optaget af – og vi er optaget af at reformere, sådan at flere kommer med i arbejdsfællesskabet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Jamen det vil jeg også gerne kvittere for, altså f.eks. det, vi i fællesskab har aftalt om beskæftigelsesfradraget, som jo er et markant ryk; når man betænker, at Socialdemokratiet og SF i sin tid var imod, da vi opfandt beskæftigelsesfradraget, så var det jo rart, at vi kunne blive enige om at gøre det større.
Det store spørgsmål er så, om vi er nået i mål med det, der er gjort.
Altså, jeg har i hvert fald det billede, at der er nogle udfordringer – og der ville jeg egentlig bare teste om vi ser ens på det, for ser vi ens på udfordringerne, er det jo også nemmere at løse dem.
Ifølge regeringens egne tal er der 330.000 danskere, der har et svagt økonomisk incitament til at gå på arbejde.
Det forsøger vi så at gøre noget ved, og tallet falder, og når det, vi allerede har aftalt, er fuldt indfaset, så er det jo kun 250.000, der har et svagt incitament til det.
Altså, mit bud er jo, at det ikke er godt nok.
Jeg har det ønske, at vi gør noget mere for, kan man sige, at øge forskellen – eller gevinsten – ved at flytte sig fra passiv forsørgelse til aktiv selvforsørgelse.
Er statsministeren enig eller uenig i det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi i fællesskab har øget det almindelige beskæftigelsesfradrag – vi har nærmest fordoblet det for enlige forsørgere.
Og jeg husker også forhandlingerne, som om det ikke lige var noget, som Venstre var så optaget af i starten; man var mere optaget af topskatten, da vi forhandlede det, men lad det nu ligge.
I øvrigt er vi jo så tilbage ved en diskussion, som vi har haft tidligere, altså det her med, om det kan betale sig at arbejde.
Og så kan jeg jo, når hr. Lars Løkke Rasmussen nævner de her 330.000, som ifølge hr. Lars Løkke Rasmussen ikke har noget nævneværdigt ud af at gå på arbejde, ikke lade være med at nævne, at det er omkring halvdelen af de 330.000 – ja, det er faktisk mere end halvdelen – for hvem der faktisk er en gevinst på 2.000 kr. ved at gå på arbejde.
Og så er vi jo tilbage til at diskutere, hvorvidt 2.000 kr. er et nævneværdigt beløb eller det bare er noget, der kan bruges på ikke så nødvendige luksusvarer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-05-06:
Jamen det er præcis det, vi er tilbage til at diskutere, og nu prøver jeg på at finde ud af, hvad statsministeren mener – i øvrigt min kompliment for den fantastiske hukommelse.
Altså, mig bekendt, blev vækstpakken forhandlet mellem mig og finansministeren uden statsministerens tilstedeværelse.
Så det er jo fint.
Vi indførte i sin tid beskæftigelsesfradraget – Socialdemokratiet, SF var imod det.
Min kompliment for, at man så senere foreslog at forøge det, ligesom med så mange andre ting: Man gik også ind for selskabsskattestigning og foreslog, at det skulle sættes ned; man gik ind for topskattestigning og foreslog, at topskatten skulle sættes ned.
Så hver gang man ligesom renoncerer på gamle synspunkter og indtager nogle, der er vores, er vi jo glade.
Det er også derfor, jeg håber på i virkeligheden, at jeg kan få statsministeren til at indtage mit synspunkt her.
For deler statsministeren ikke en bekymring ved, at når vi har fuldt indfaset det, vi allerede har aftalt, har vi altså stadig væk en situation, hvor der er 1/4 million danskere, der ifølge regeringens egne oplysninger har et svagt incitament ved at arbejde, eller er det bare, som det skal være, noget, man må leve med, ligesom med børnechecken og andre ting?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
For det første vil jeg godt understrege, at for rigtig mange af de 330.000 mennesker, der tales om her, gælder, at de altså har 2.000 kr. mere om måneden.
Det kan godt være, at det for hr. Lars Løkke Rasmussens vedkommende ikke er et beløb, der er værd at nævne, men jeg tror, at det i rigtig mange familier er et beløb, der er værd at nævne, og et beløb, der også er værd at gå på arbejde for.
Det kan godt være, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke har det på den måde, men sådan tror jeg faktisk ikke, det er – heldigvis – i rigtig mange danske familier.
Hvis jeg vender tilbage til, hvad der er Venstres skattepolitik, tænker jeg, at vi jo er mange, der egentlig gerne vil vide det, fordi det er lidt svært at blive klog på.
Og jeg skal bare minde om, at det jo ikke er sådan, at man behøver at have været i det lokale for at huske, hvad Venstre foreslog dengang, der blev forhandlet skattereform med denne regering.
Dengang foreslog man faktisk at øge topskattegrænsen, og det er ikke så lang tid siden, det var jo tilbage i 2012, og der foreslog man jo faktisk at øge topskattegrænsen.
Og det, der egentlig står tilbage, er spørgsmålet: Hvad er der sket med det forslag, mener Venstre det ikke mere, og hvad har fået Venstre til at ændre opfattelse?
Dengang vi så forhandlede vækstplan i foråret, som jo endte rigtig fint, var Venstres indgang i det, at vi skulle reducere arveafgiften, noget, der ville være en virkelig stor fordel for de allermest velstående danskere.
Derfor tror jeg også, det kunne tjene diskussionen rigtig godt, hvis Venstre nu endelig ville fremlægge en skattepolitik, sådan at vi alle sammen kan få indsigt i, hvad der egentlig er op og ned i Venstres skattepolitik.
Nu kan det ærgre mig lidt, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke havde tid til at dukke op til det samråd, hvor sagen blev behandlet så grundigt.
Det fandt sted den 17. januar, men det varede jo også i næsten 3½ time, så det kan godt være, at det var lidt tidskrævende.
Svaret er såmænd det samme i dag: Selvfølgelig skal man fortælle sandheden til Folketinget.
Det skal alle ministre, ikke kun mine ministre, men alle ministre.
Der kan ikke være to holdninger til det.
Folketinget skal have korrekte oplysninger.
I den konkrete sag, som vi diskuterer her, mener jeg, at der er gode grunde til, at justitsministeren nu har taget initiativ til at invitere Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan man, hvis der opstår en situation som den her fremadrettet, så i givet fald skal håndtere en sådan situation.
Finn Thranum (V), 2014-05-06:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget, L 184, er at justere den særlige ordning for arbejdstagere fra EU-lande, der gælder på Færøerne, og forslaget fremsættes efter ønske fra det færøske landsstyre.
Efter en længere periode med meget lav ledighed på Færøerne indførtes ved lov nr. 462 af 17. juni 2008 en ordning, hvorefter EU-borgere kan gives opholdstilladelse på Færøerne på grundlag af ansættelse hos en arbejdsgiver på Færøerne i en række nærmere angivne tilfælde, hvor de almindelige betingelser for meddelelse af opholdstilladelse med henblik på beskæftigelse ikke er opfyldt.
Ordningen finder alene anvendelse, når særlige beskæftigelsesmæssige hensyn taler for at give opholdstilladelse, hvilket ifølge lovens bemærkninger er tilfældet, når den generelle ledighed på Færøerne ikke overstiger 3,5 pct.
Ordningen har ikke været i anvendelse siden december 2009.
Ifølge landsstyret er der i den senere tid, uagtet at den generelle arbejdsløshed fortsat overstiger 3,5 pct., opstået et akut behov for faglært arbejdskraft inden for bygge- og anlægssektoren.
Det foreslås derfor, at den særlige ordning for arbejdstagere fra EU-lande justeres, således at der fremover vil kunne gives opholdstilladelse med henblik på beskæftigelse inden for bygge- og anlægssektoren på Færøerne, så længe arbejdsløsheden ikke overstiger 6 pct. Venstre efterkommer anmodningen fra det færøske landsstyre og stemmer for forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-06:
Tak for ordet.
Socialdemokraterne støtter det her forslag, som er et udtrykt ønske fra det færøske landsstyre.
Vi kan jo ikke sige andet, end at det generelt er positivt, at det begynder at gå bedre også for byggeog anlægssektoren på Færøerne, og vi skal selvfølgelig sikre, at Færøerne får den nødvendige arbejdskraft inden for de områder, hvor der opleves flaskehalse, som det nu altså ses inden for bygge- og anlægssektoren.
Selv om den generelle arbejdsløshed på Færøerne fortsat overstiger de 3,5 pct., må man alligevel forholde sig til de flaskehalse, der altså er opstået.
Det vurderes, at der på Færøerne i øjeblikket er et behov for at få arbejdskraft udefra til bygge- og anlægsområdet svarende til 150-200 håndværkere, altså udefra og i det her tilfælde fra andre EU-lande.
Socialdemokraterne er indstillet på at ændre den her særordning vedrørende arbejdstagere fra EU på foranledning af det færøske landsstyre, så Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Jeg må indrømme, at da jeg sad og læste det her lovforslag, blev jeg fuldstændig nostalgisk, for det var jo som en hilsen fra gamle dage, nemlig at her har man et land, et frit land, der selv kan styre sit arbejdsmarked.
Hvis det er, at det går godt, så behøver man ikke kalde nogen ind, så siger man nej til udenlandsk arbejdskraft.
Og hvis man har behov for arbejdskraft, kalder man dem ind.
Det er jo helt fantastisk på den måde at kunne regulere det.
Sådan var det altså i Danmark i gamle dage.
Der er sikkert mange her, der slet ikke kan huske det.
Det er jeg desværre gammel nok til at kunne.
Altså, tænk engang at have en lov, der siger: Såfremt arbejdsløsheden på Færøerne overstiger 3,5 pct. i en periode på 3 på hinanden følgende måneder, orienterer Færøernes landsstyre de danske udlændingemyndigheder, hvorefter opholdstilladelse ikke gives.
Det er jo en luksus af den anden verden, og jeg må lykønske Færøerne med, at de slap for EU og selv kan regulere deres arbejdsmarked.
Det er helt vidunderligt, og jeg glæder mig også til at høre de forenede japartier herhjemme kommentere det her ordentligt.
Tænk engang, at det er sådan.
Sådan havde vi det som sagt også i gamle dage.
Vi kunne også selv bestemme, hvem vi vil have til vores offentlige arbejder.
Jeg sad og talte med en tidligere arbejder, der var med til at bygge Storebæltsbroen, og som kunne fortælle, at det faktisk kun var danske arbejdere, for sådan var det dengang.
Der kom ikke underbetalte arbejdere ind fra alle mulige EU-lande.
Så reglen på Færøerne er altså: Ingen arbejdstilladelse, hvis arbejdsløsheden er over 3,5 pct. Nu vil man så sætte det op til 6 pct., men altså, forstår jeg, kun i det marked, der hedder bygge og anlæg.
Og det kommer af, at der er mange dygtige faglærte færinger, som åbenbart har taget turen bl.a. til Norge i sådan en opgangsperiode, og derfor har man brug for det.
Det er jo helt, som det skal være.
Men altså, det er med stor begejstring og entusiasme, at jeg siger ja til det her, og jeg ønsker sådan, at vi her i Danmark kunne indføre lignende regler
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Tak for det.
Men jeg vil dog ikke – også i lyset af den seneste tale – undlade at gøre opmærksom på, at jeg mener, at lovforslaget måske kunne bære ved til den myte om, at udenlandske medarbejdere tager arbejdspladser fra de færinger, der ellers havde jobbet, eller om, at udenlandsk arbejdskraft i Danmark tager jobs fra danskerne.
Jeg vil som en generel betragtning sige, at det generelt forholder sig lige modsat: De dygtige udenlandske borgere, ofte EU-borgere, der kommer til Danmark og tager et arbejde, skaber flere arbejdspladser.
En højtuddannet medarbejder fra et østeuropæisk land, der kommer op og f.eks. forsker i medicinalindustrien, skaber typisk to, tre, fire ekstra arbejdspladser.
Der skal være en laborant og en teknikker og måske en forsker, som de kan arbejde sammen med.
Derfor er jeg jo som udgangspunkt lidt, kan man sige, tøvende over for et lovforslag, der kobler arbejdsløshedsprocent med opholds- og arbejdstilladelser.
Men det er efter ønske fra det færøske landsstyre, og det, der sker her, er jo, at vi nu hæver den arbejdsløshedsprocent fra 3,5 til 6, i lyset af at der mangler arbejdskraft i bygge- og anlægssektoren.
Det er en rigtig god nyhed, og derfor bakker vi jo op om, at ordningen justeres, så man på Færøerne kan få den arbejdskraft, man har brug for.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Egentlig havde jeg jo ikke tænkt mig at stille spørgsmål, for jeg kunne jo komme med mine kommentarer senere, men jeg synes, ordføreren selv bad om det, fordi ordføreren pludselig inddrog den danske debat og den danske situation på et helt fejlagtigt grundlag, for ordføreren sagde, at der jo ikke er tale om, at udenlandske arbejdere kommer herop og erstatter dansk arbejdskraft.
Må jeg bede ordføreren om at studere den undersøgelse, 3F udgav her for nylig,
20. marts var det, hvor de konstaterede, at der gennem de sidste 4 år er ansat yderligere, altså ud over de østarbejdere, der var ansat i forvejen, 38.408 østarbejdere i danske virksomheder.
I samme periode har 169.144 danskere mistet deres arbejde.
Hvis man går ind i de enkelte brancher, kan vi jo tage en branche som rengøring f.eks. Der er ansat 9.000 østarbejdere.
Yes, det er fint, og der er fyret 5.200 danskere.
Vi kan tage bygge- og anlægsbranchen, hvor der er ansat 9.141 østarbejdere, og der er fyret 26.226 danskere.
Sådan kunne vi blive ved i alle de udsatte brancher.
Er ordføreren bekendt med det regnestykke?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Ja, og jeg er bekendt med adskillige andre regnestykker, der peger på, at tilgangen af udenlandsk arbejdskraft er med til at skabe vækst og ekstra arbejdspladser i Danmark og løser helt afgørende opgaver for danske virksomheder, for dansk landbrug, for dansk gartneri og bidrager til væksten og endnu flere arbejdspladser i Danmark
Så min stilfærdige kommentar var bare i lyset af den justering, der også sker i det her lovforslag, at man ved at foretage en meget enkel sammenkædning mellem en arbejdsløshedsprocent og tilgangen af udenlandsk arbejdskraft måske i virkeligheden overser den pointe, at der kan være brug for udenlandske hænder, udenlandske kræfter, udenlandske ingeniører, udenlandske medarbejdere for faktisk at sætte skub i væksten og bringe arbejdsløshedsprocenten længere ned.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Det med procentsatsen er jeg faktisk enig med ordføreren i, men det kommenterer jeg i mit eget ordførerindlæg.
Jeg ville bare bede ordføreren om at forholde sig til den kendsgerning i det, vi kalder de udsatte brancher, udsatte i forbindelse med social dumping, at 3F's undersøgelse sort på hvidt dokumenterer, at det, der sker, er, at danske virksomheder fyrer danske arbejdere og ansætter, importerer østeuropæisk arbejdskraft.
Det er bare den benhårde kendsgerning, som jeg gerne vil have ordføreren tager med i vores videre debatter om social dumping.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Vi og regeringen ønsker jo at styrke indsatsen imod social dumping.
Vi ønsker ikke, at udenlandske medarbejdere kommer op og arbejder under kummerlige forhold og til lave lønninger.
Min stilfærdige bemærkning var blot, at man i forbindelse med det her lovforslag måske i virkeligheden ved en sammenkædning af tilgangen af udenlandsk arbejdskraft og arbejdsløshedsprocenten overser den vigtige pointe, at vi ofte har brug for flere hænder på det danske og måske det færøske arbejdsmarked til faktisk at sætte gang i væksten og skabe flere arbejdspladser.
Det er jo den virkelighed, rigtig mange virksomheder oplever.
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Nu begyndte ordføreren jo selv at kommentere mit indlæg, og derfor synes jeg også, at han selv har startet debatten.
Jeg synes, at det er arrogant at sige, at det ikke har nogen betydning på det danske arbejdsmarked, når der jo er i titusindvis af udenlandske EU-borgere, som har taget de jobs, som danske arbejdere kunne have fået.
Sådan er situationen jo, og jeg synes ikke, at man sådan bare kan sige, at de også skaffer velstand, de skaffer nye skatter osv.
Jeg synes ikke, at det er i orden.
Ordføreren vil ikke kombinere det her med antal arbejdsløse og så udenlandske arbejdere.
Hvorfor egentlig ikke?
Hvad er der galt i at sige, at vi i Danmark i et dansk parlament prioriterer danske arbejdere?
Er det efterhånden sådan, at det må man slet ikke sige i Danmark mere?
Det var jo en naturlig ting i gamle dage.
Det var derfor, jeg blev så nostalgisk, da jeg sad og læste det her lovforslag, for sådan var det jo.
Vi havde ret til, ja, vi havde oven i købet pligt til dengang, inklusive ordførerens eget parti, at sikre danske arbejdere.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Jeg erkender, at Dansk Folkeparti så sig hensat til gamle dage og tidligere tider ved et kig på det her lovforslag, men pointen var, og min pointe var, at hvis ikke der var udenlandske medarbejdere, der knoklede løs i danske svinestalde og i dansk landbrug, ville det være svært.
Jeg ved fra alle de landmænd, jeg kender, og det er en sektor, som jeg føler mig meget tæt forbundet til og i virkeligheden er vokset op med, at der er rigtig mange landmænd, der sætter stor pris på de medarbejdere, fordi det sikrer, at de kan producere de svin, som så giver arbejdspladser både i følgeindustrien, i slagterierne og i samfundet generelt, og bidrager til eksport og bidrager til vækst.
Derfor er en simpel sammenkædning af en arbejdsløshedsprocent og tilgangen af udenlandsk arbejdskraft måske i virkeligheden at overse den vigtige pointe, at vi kan have brug for alle hænder.
Der er et lovforslag som det her måske en anden måde at tænke på, og det var mine stilfærdige kommentarer.
Søren Espersen (DF), 2014-05-06:
Det er ikke en anden måde at tænke på.
Det er den normale måde at tænke på.
Den nye måde at tænke på er den, som bl.a. ordførerens parti har fået indført, hvor vi er fuldstændig uinteresseret i, om det er danske arbejdere, hvis sag vi tjener, eller det er polske arbejdere.
Sådan er det blevet.
Så det er den nye tænkning, der er aparte i mine øjne.
Det er den gamle tænkning, den fornuftige tænkning, den færøske tænkning, som egentlig er den normale.
Hvis der er behov for import af ny arbejdskraft, kan man jo bare vedtage det.
Det er også det, færingerne gør.
Når de ser, at der er behov for det inden for bygge og anlæg, så gør man det.
Jeg tror i virkeligheden, at vi har glemt, hvordan det egentlig var at have et land, hvor man prioriterer dansk arbejdskraft.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Den frie bevægelighed i Europa er noget af det fineste, vi har fundet på, og det sikrer, at danskere kan tage ud i Europa og arbejde og studere, og det sikrer, at borgere fra resten af EU kan søge mod Danmark og give os en hånd, tage de jobs, der måtte være, bidrage til dansk velfærd og til at sikre flere danske arbejdspladser.
Det er en rigtig god ting for Europa, det er en rigtig god ting for Danmark, og det skal vi være glade for.
Der var min stilfærdige kommentar bare: Ja, præcis, det her er udtryk for en anden tænkning.
En tilgang som den her ville skade Danmark, det ville nedsætte væksten, og det ville gøre, at der ville blive flere arbejdsløse i Danmark på sigt, fordi vi har brug for de udenlandske medarbejdere, der kommer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-06:
Til fru Johanne Schmidt-Nielsen er jeg nødt til at sige, at jeg ikke tror, at man kan beskylde mig for ikke at have sat mig ind i den her lovgivning.
Meget andet kan man beskylde mig for.
Nu undrer det mig lidt, at Enhedslisten i den her sag så synes, at man skal følge EU-Domstolen, men der går det åbenbart fru Johanne Schmidt-Nielsens vej.
Som jeg også sagde før, er det sådan, at hvis Justitsministeriets undersøgelser viser, at de danske logningsregler på baggrund af dommen anses for at være i strid med EU-retten, så må vi jo hurtigst muligt tage de nødvendige skridt til også at bringe reglerne i overensstemmelse med EU-retten.
For vi har jo sådan set ikke to standpunkter om den samme sag, som jeg kan forstå Enhedslisten har.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Jeg takker for den kvittering, og jeg vil bestemt gentage, at vi støtter lovforslaget, der er fremsat efter ønske fra det færøske landsstyre, og det respekterer vi, og det støtter vi til fulde.
Det er sådan, vi skal arbejde i rigsfællesskabet, som jo er et stærkt fællesskab, som vi både ønsker at bevare og styrke, og der er en tilgang som den, vi har i dag, den rigtige måde at gøre det på.
Men der skal jo i en familie og i et fællesskab også være plads til en bramfri diskussion, udveksling af holdninger, og det var jo det synspunkt, som jeg forsøgte at repræsentere fra talerstolen.