Bertel Haarder (V), 2016-03-18:
Jeg beklager pausen over for formanden.
Jeg er blevet bedt om at redegøre for, hvad regeringen agter at gøre for at sikre den danske aftalelicens og ikkeoffentlige finansiering af dansk film i lyset af EU's planer for det digitale indre marked.
Den gældende ophavsretslovgivning i EU er skrevet i en langt mere analog tidsalder end den, vi lever i nu.
Den teknologiske udvikling, som har fundet sted i de sidste 10 år, har medført, at der i dag er uanede muligheder for at dele og bruge kreativt indhold.
Bl.a. af den årsag offentliggjorde Europa-Kommissionen i maj sidste år en meddelelse om et digitalt indre marked for EU, hvoraf det fremgår, at ophavsretten i EU skal moderniseres.
Meddelelse blev i december fulgt op af en ny meddelelse fra Kommissionen med titlen »På vej mod en tidssvarende, mere europæisk ramme for ophavsret«.
Denne meddelelse adresserer en række indsatsområder, hvor der forventes fremlagt forslag i løbet af 2016 om bl.a. bedre adgang til bøger for syns- og læsehandicappede samt bedre muligheder for, at en borger i et land kan få adgang til en film- eller musiktjeneste i et andet land.
På baggrund af Kommissionens meddelelse fra maj 2015 sendte regeringen et positionsforslag til Europa-Kommissionen i slutningen af november.
I positionspapiret fremhæver vi, at Danmark generelt er enig i, at det er relevant at undersøge, om der er plads til at lave forbedringer i de gældende regler for ophavsret.
Samtidig lægger regeringen vægt på, at ny EU-lovgivning på det ophavsretslige område bør fokusere på de udfordringer, hvor en løsning er nødvendig for et velfungerende digitalt indre marked, og hvor udfordringerne ikke kan løses ved hjælp af f.eks. frivillige aftaler.
Den sikrer, at de virksomheder og organisationer, der ønsker at bruge musik, film og andet kreativt indhold, på en nem og smidig måde kan indgå aftaler med rettighedshaverne, som på den måde får betaling for brugen af deres materiale.
Derfor taler vi også for, at aftalelicenssystemet bliver mere udbredt i EU.
Samtidig understreger vi, at nye regler fra EU ikke må forhindre os i at anvende aftalelicenssystemet, som virker til glæde for såvel brugerne, rettighedshaverne og borgerne.
Der er ingen tvivl om, at vi sammen med de andre nordiske lande kan bidrage med nyttig viden til EU på dette område, og vi ved af erfaring, at når vi står sammen i de nordiske lande, får vi øget indflydelse.
Men vi kommer nok ikke uden om, at Kommissionen mener, at der er behov for lovgivning på nogle områder.
Kommissionen har nemlig tilkendegivet i den seneste meddelelse, at den vil tage en række lovgivningsmæssige initiativer i løbet af dette forår bl.a. på handicapområdet, og når det gælder bevarelse af kulturarven.
Forslaget har til formål at sikre, at en borger, som har købt et abonnement til en onlineindholdstjeneste, f.eks. Netflix eller Spotify, kan tage den med sig til udlandet, når han eller hun rejser – noget, som mange synes er vigtigt og naturligt, og det forstår man jo udmærket, når man tænker på, hvor meget folk flytter rundt over grænserne i disse år.
Forslaget har været sendt i bred høring, og mine embedsmænd er i øjeblikket ved at gennemgå de høringssvar, vi har modtaget.
Et af de områder, hvor det indtil videre ikke er helt klart, hvad Kommissionen vil gøre, er vedrørende problemstillingen om, hvorvidt borgere i et EU-land skal kunne købe adgang til onlinetjenester i et andet land.
Vi ved, at Kommissionen vil fokusere på at støtte rettighedshaverne og distributørerne i at indgå aftaler om licenser, der gør det muligt at give grænseoverskridende adgang til indhold, men hvordan det konkret skal gøres, er endnu usikkert.
Det er også et af de fire hovedområder, vi i positionspapiret fremhæver som særlig væsentlige.
Vi er naturligvis enige i, at den grænseoverskridende adgang til andre landes onlinetjenester er noget, det er meget relevant at se på, hvis vi skal opnå et reelt digitalt indre marked.
Samtidig mener regeringen, at eventuelle ændringer nødvendigvis må udformes med respekt for de særlige behov, som bl.a. filmbranchen har.
F.eks. skal det fortsat være muligt for filmproducenterne at sælge rettigheder til andre lande på forhånd, så de opnår tilstrækkelig finansiering af deres film.
Det ville ikke være godt for dansk filmproduktion, hvis ikke det fortsat var muligt.
Vi kan ikke risikere, at tæppet trækkes væk under de danske filmproducenter, som i dag laver film af høj kvalitet.
Det er en vigtig betingelse for kulturel mangfoldighed og udvikling, at der er ordentlige vækstbetingelser.
For filmbranchen betyder det bl.a. frihed til at aftale de bedst mulige finansierings- og distributionsløsninger for de film, der produceres.
Det er derfor et af de punkter, som vi fremhæver i positionspapiret, og vi vil naturligvis også aktivt understrege dette over for Kommissionen.
Sammenfattende vil jeg gerne understrege: Ny EU-lovgivning må ikke forhindre anvendelsen af det danske aftalelicenssystem, og der skal i forbindelse med moderniseringen af ophavsretten i EU tages hensyn til de særlige forhold, der gælder for filmbranchen, hvor aftaler indgås i et kommercielt marked, og hvor aftalefrihed danner det økonomiske grundlag for succes, herunder også den store danske succes på filmområdet.
Det er af afgørende betydning, at nye regler ikke står i vejen for udvikling af nye forretningsmodeller og muligheder for at løse både tekniske og juridiske udfordringer ad frivillighedens vej.
Man kommer nu engang længst med frivillige aftaler.
Det er den nordiske model.
I de kommende forhandlinger vil regeringen derfor aktivt arbejde for at sikre anvendelsen af vore nordiske aftalemodeller og grundlag for den ikkeoffentlige finansiering af dansk film.
Det er tanken, at regeringen vil lave bilaterale drøftelser med andre medlemsstater og Europa-Kommissionen med henblik på at sikre aftalesystemet og øge forståelsen for filmbranchens udfordringer vedrørende finansiering og distribution af deres produktion.
Der, hvor de kan løses via frivillige aftaler, er det den vej, vi skal gå.
Nye regler må ikke vedtages uden forudgående og grundige undersøgelser af særlig de grænseoverskridende udfordringer.