runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Jeg synes ikke, at Venstre skal gå og frygte så meget.
Man kan blive frygtelig ked af det, hvis man går og frygter alt muligt.
Jeg kan sige, at Venstre kan være helt tryg ved, at vi nok skal kunne håndtere det her på en ordentlig måde.
Vi har fremlagt det her udspil i går.
Det skal forhandles med Folketingets partier, og jeg er fuldstændig overbevist om, at vi kan få et resultat, som alle vil være glade for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Jeg vil meget gerne takke skatteministeren for et klart svar her, nemlig at det er vigtigt, at der er klarhed, at der er tryghed, og at det er gavnligt for investeringerne.
Det synes jeg var en vigtig politisk tilkendegivelse, og det er det, jeg har søgt at få med mit spørgsmål, nemlig at få gjort klart, at regeringen også er af den opfattelse, at det ikke nytter noget at føre en zigzagkurs – den ene dag lave noget godt, den næste dag lave noget skidt.
Der er nødt til at være en klarhed over den linje, der føres fra Christiansborg, så vores virksomheder har tryghed.
Det håber jeg jo så også kan afspejle sig, når vi skal forhandle om det her, og jeg er med på, at det må vi tage i forhandlingslokalet.
Men jeg kvitterer i hvert fald for, at skatteministeren nu til sidst, efter at have sagt, at han ikke var interesseret i et byrdestop, ser en klar fordel for danske virksomheder i, at der er tryghed og sikkerhed om de vilkår, der gælder, for at de kan investere, for at de kan få gang i væksten, for at vi kan få nogle arbejdspladser til at vokse her i Danmark.
Tak for svaret.
Jeg synes jo lige, at skatteministeren glemte den anden side af den tidligere regerings skattepolitik.
For når der blev hævet en række skatter og afgifter, var det, fordi man i 2009 gennemførte den største nedsættelse af skatten på arbejde vel siden en indkomstskattens indførelse i 1903, og det ville jo selvfølgelig være rart, hvis skatteministeren og den øvrige regering kunne blive enig med sig selv, om den vil beskylde den tidligere regering for at have givet ufinansierede skattelettelser eller have brandbeskattet erhvervslivet.
Altså, det er lidt svært at anklage den tidligere regering for begge dele på en og samme tid.
Det, der får mig til at stille spørgsmålet, er jo den klare politiske tilkendegivelse om, hvad trygheden betyder, altså visheden om, hvad det er for nogle vilkår, der gælder for virksomhederne, i forhold til at få virksomhederne til at investere.
Og det bunder jo i den oplevelse, vi har haft med regeringen: En finanslov for 2012, hvor man hævede skatter og afgifter med 5-6 mia. kr.; en fornuftig skatteaftale med os sidste sommer, der lempede skatter og afgifter; og så en finanslov igen før jul med Enhedslisten, der hævede skatter og afgifter.
Det skaber jo en bekymring, hvis der ikke er sikkerhed for, hvad det er, der bliver fulgt op med, når man tager fornuftige initiativer, som jeg gerne kvitterer for at der er mange af i den vækstplan, der er blevet præsenteret.
Der er det i hvert fald væsentligt for mig at få at vide, om skatteministeren mener, at det er hjælpsomt for investeringerne, at vi i fællesskab kan skabe klarhed over, hvad det er for nogle vilkår, der gælder, eller om vi skal holde en lille dør åben, fordi regeringen muligvis kan finde på at tage initiativer, der ender med at skabe nye byrder for vores virksomheder med dårligere beskæftigelse til følge.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Jamen der ligger præcis det, der står, nemlig at vi ikke har planer om nye generelle skattestigninger.
Derfor synes jeg, at det her er en strid om ord, som bliver kørt op – i øvrigt lige før forhandlingerne skal starte.
Og det kan undre lidt, at partiet Venstre, som jo, så vidt jeg ved, vil gå aktivt ind i forhandlingerne, sådan forsøger at lave forhandlinger her i Folketingssalen og vil give håndslag, og jeg ved ikke hvad.
Det er jo ikke noget, man plejer at gøre i Folketingets spørgetid.
Men det betyder lige præcis det, som jeg sagde før; det betyder lige præcis det, som fremgår af »Vækstplan DK«.
Jeg synes, at det da er en dejlig onsdag her, hvor hr. Torsten Schack Pedersen endelig er blevet tilfreds.
Det har taget nogen tid, må jeg sige, og det kunne være sket meget hurtigere, hvis det var det, men bedre sent end aldrig, om jeg så må sige.
Ja, men der er ikke så meget nyt i, at vi faktisk mener, at det er vigtigt med stabile rammevilkår for erhvervslivet, og det er også det, vi giver udtryk for i den her Vækstplan DK, og det er også det, vi vil forhandle ud fra.
Så jeg er såmænd meget fortrøstningsfuld, i forhold til at der kan komme et godt resultat ud af det.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Vi skal så bare lige være sikre på, at vi ikke taler forbi hinanden, for det er der jo sådan set ikke nogen grund til.
Vores forslag om et byrdestop ligger i forlængelse af en forhåbentlig god aftale, vi kan lave sammen, for jeg synes sådan set, der ligger rigtig mange positive elementer – og det har vi også givet udtryk for i løbet af dagen i går og i dag – i det udspil, regeringen er kommet med: lavere selskabsskat, lavere afgifter i det hele taget for virksomhederne.
Det har vi sagt et stykke tid at vi synes er positivt at regeringen nu også mener.
Så det tror jeg nok vi kan finde ud af.
Det tror vi sådan set vil være et rigtig godt signal og dermed også give en styrkelse af konkurrenceevnen for danske virksomheder og investeringsklimaet i Danmark.
Det er sådan set blot det, vi vil spørge om ministeren er enig med os i.
Jeg forstod, at indenrigsministeren faktisk udtalte, at man ikke har planer om at pålægge nye generelle afgifter, og det er vi glade for, men vi vil bare være sikre på, hvad hun så mener med det.
Og jeg går ud fra, at indenrigsministeren taler på hele regeringens vegne, så hvad mener regeringen, når indenrigsministeren og regeringen siger: Vi har ikke planer om nye skatter og afgifter?
Betyder det, at man måske alligevel godt kan lægge nogle andre tunge byrder på eksempelvis ved en omlægning af erhvervsstøtteordningen eller andet?
Kunne man forestille sig, at man lavede nogle andre tiltag, mere målrettede, specifikke tiltag med øgede skatter og afgifter, eller hvad ligger der i udtrykket, at man ikke har planer om generelle nye skatter og afgifter?
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Men prøv lige at høre bare kort om det: Det er en groft kriminel, som vi taler om her, og som får 8 års fængsel, men kommer ud efter langt kortere tid, får 1.000 dage i rabat, ikke bliver udvist.
Hvis vi nu sørgede for at udvise kriminelle udlændinge, der er medlemmer af de her bander, fra start af, så var vi fri for at bruge alle de ressourcer, som ministeren taler om at der skal bruges på fængselsvæsenet, for så kunne afsoningen nemlig foregå i det hjemland, vedkommende oprindelig kom fra, i det her tilfælde Pakistan.
Så skulle vi ikke se at få gjort noget ved det i stedet for at tale om lange fængselsstraffe, som jo altså ikke er ret lange, fordi folk kommer ud efter kort tid?
Så vil jeg godt bede justitsministeren forholde sig til de tre forslag, vi er kommet med her under debatten i dag, altså udvisning af kriminelle udlændinge, opløsning af bander, der begår kriminalitet, og endelig sikring af, at fængselsstraffe er fængselsstraffe på fuld tid.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Jeg tror, at for alle, der lytter til den her debat, bliver det mere og mere svært at forstå, hvordan hr. Peter Skaarup kan argumentere for, at der er behov for en både stærkere og mere sammenhængende indsats over for banderne, når han ikke vil være med til at betale regningen for, at vi så at sige kan få dem i fængsel og de kan få straffe med den længde, som de skal have.
Altså, det er jo det, der er virkeligheden.
Regeringen har løftet indsatsen mod banderne til det højeste niveau nogen sinde, og når politiet så tager dem for deres alvorlige, grove kriminalitet, og når de så skal i fængsel og får deres lange straffe, hvad siger hr. Peter Skaarup så?
Det vil man ikke være med til at betale regningen for.
Altså, det holder jo ikke.
En sammenhængende indsats handler om, at man giver politiet de muligheder, de skal have for at sætte ind over for de kriminelle, og at de så skal i fængsel.
Vi ved, at de her personer er nogle virkelig ubehagelige typer, ergo er der behov for at adskille dem fra andre fanger, og der er behov for at lave særlig sikrede afdelinger.
Det er alt det, vi har gjort med den aftale, vi har indgået.
Der må jeg bare konstatere, at hr. Peter Skaarup og hans parti ikke var klar til at betale regningen.
Det skal jeg beklage.
Så vil jeg bare sige til sidst: Alle muligheder for udvisning af de her typer bliver selvfølgelig også benyttet.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Mener ministeren, at et byrdestop for danske virksomheder i resten af denne valgperiode vil være et forslag, som regeringen kan støtte?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Tak for det.
Der bliver spurgt, om jeg mener, at et byrdestop for danske virksomheder i resten af denne valgperiode vil være et forslag, som regeringen kan støtte, og det kan jeg svare nej til.
Løsningen er efter min vurdering ikke et nyt rigidt regel- eller byrdestop.
Det bedste bevis på det er Venstres eget skattestop.
Alene erhvervsskatterne hævede hr. Lars Løkke Rasmussen omkring 100 gange, mens han var statsminister.
Oveni kommer alle hans andre skattestigninger, som brød med skattestoppet.
Det skaber ikke sikkerhed omkring virksomhedernes investeringer, tværtimod.
Regeringen har lagt en ny kurs for skattepolitikken, og skattestoppet er afskaffet.
Alle skal bidrage til finansieringen af velfærdssamfundet og til, at skattepolitikken har en rimelig social balance.
Skatter betaler for vores velfærd, men jeg er da udmærket klar over, at de også kan være en omkostning for virksomhederne, ligesom indførelse af nye byrder med hensyn til indberetning og miljø m.v. kan være det.
Vi skal derfor ikke belaste virksomhedernes konkurrenceevne unødigt.
Regeringen har hverken planer om nye generelle forhøjelser af afgifter, erhvervsskatter eller indkomstskatter, men der skal naturligvis være plads til fornuftige omlægninger af skatter og afgifter.
Det er afgiftsog konkurrencepakken i forbindelse med finanslovaftalen for 2013, der sikrer lavere afgifter for forbrugerne og bedre konkurrencevilkår for virksomhederne, et godt eksempel på.
Der skal også være plads til at indføre nye regler, hvis de ellers er fornuftige, men selvfølgelig under den forudsætning, at regeringens politiske tiltag samlet skal trække i en retning, så det generelt bliver mere attraktivt at investere i arbejdspladser i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Jeg takker i øvrigt og kvitterer for det meget klare svar, der blev givet, nemlig at man fra regeringens side ikke går ind for et byrdestop.
Det må jeg jo så konstatere betyder, at man faktisk vil holde en kattelem – nogle vil kalde det en ladeport – åben for, at man, efter at vi forhåbentlig kan lave en sænkning af afgifterne og lettelse af byrderne for virksomhederne her senere på sæsonen, så man efterfølgende fra regeringens side stadig væk vil have mulighed for eksempelvis med Enhedslisten i en finanslovsaftale at hæve byrderne igen.
Er det sådan, jeg skal forstå den melding, som skatteministeren kommer med i dag, og som meget præcist siger: Nej, fra regeringens side går vi ikke ind for et byggestop?
Betyder det, at man faktisk vil holde døren åben for igen at hæve skatter og afgifter og lægge andre byrder på virksomhederne efterfølgende?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Jeg kan sige, at regeringen ikke ønsker at adoptere Venstres forskellige forslag.
Jeg kan nøjes med at citere fra »Vækstplan DK – stærke virksomheder, flere job«, hvor vi på side 47 faktisk har beskrevet det ganske præcist: »Regeringen vil derfor ikke pålægge erhvervslivet nye generelle forhøjelser af skatter og afgifter. Der skal være plads til fornuftige omlægninger af skatter og afgifter, ligesom skatte- og afgiftsstigninger, der allerede er vedtaget, besluttet eller udmeldt af regeringen, vil blive gennemført. EU-lovgivningen kan desuden give anledning til ændringer af de danske skatte- og afgiftsregler.« Dertil skal vi forhandle med Folketingets partier, herunder også med Venstre, og jeg håber på, at der også kan blive en konstruktiv forhandling med Venstre på den her præmis.
Sophie Løhde (V), 2013-02-27:
Er ministeren enig med SF's sundhedsordfører, der på TV 2 News den 26. januar 2013 udtalte, at det optimale ville være, at de udgifter på sundhedsområdet, der i dag er finansieret via brugerbetaling, i stedet blev finansieret ved at hæve skatterne, og vil ministeren i bekræftende fald oplyse, hvor meget regeringen agter at forhøje skatterne yderligere?
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Nu hørte jeg skatteministeren sige, at man fra regeringens side ikke vil adoptere forslag fra Venstre.
Det er måske i nogen grad en sandhed med modifikationer, når man tænker på eksempelvis forslaget om at sænke selskabsskatten.
Det er da et forslag, vi er kommet med på et tidspunkt, hvor jeg forstod at det var ineffektivt.
Det var der i hvert fald førende SF'ere, der var ude at sige, og det var i hvert fald ikke noget, som var på regeringens dagsorden, forstod jeg at finansministeren sagde.
Så det tror jeg måske at man lige skal vare sig for at sige, men lad det så være.
Jeg vil bare igen holde fast i at få ministeren til at bekræfte det, som er min mistanke, og som sådan set også er det, jeg hørte ministeren svare, nemlig at man faktisk fra regeringens side vil holde døren åben for at kunne øge byrderne for virksomhederne.
Jeg håber på, at vi sammen med regeringen kan lave en aftale, hvor vi letter byrderne, her senere på foråret.
Men når den aftale så er på plads, forstår jeg så, at regeringen faktisk vil have mulighed for efterfølgende igen at øge byrderne med et andet flertal, hvis der skulle vise sig det.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Det er derfor, regeringen nu har fremlagt en række konkrete tiltag, der skal forbedre Danmarks konkurrenceevne og sikre arbejdspladser i Danmark.
Udgangspunktet for regeringens udspil er, at den samlede beskæftigelse er faldet betragteligt i slutningen af VK-regeringens regeringsperiode, dvs. siden 2008.
Noget af faldet må selvfølgelig tilskrives den verdensomspændende finansielle krise og økonomiske afmatning, men en del skyldes også, at Danmarks konkurrenceevne op gennem 00'erne er blevet svækket som følge af den overophedning af dansk økonomi, som VK-regeringen bidrog til i årene op til krisen.
Det har bidraget til at øge ledigheden.
Vi skal selvfølgelig ikke belaste virksomhedernes konkurrenceevne unødigt, men regeringens tilgang er, at der naturligvis skal være plads til fornuftige omlægninger af skatter og afgifter, og der skal ligeledes være plads til at indføre nye regler, hvis de ellers er fornuftige.
Vores samlede politiske tiltag skal vigtigst af alt trække i retning af, at det mærkbart bliver mere attraktivt at investere i arbejdspladser i Danmark.
Det er min vurdering, at regeringens samlede pakke af forslag vil være en langt bedre måde at sikre det på end eksempelvis Venstres seneste udmeldinger om nye regel- eller byrdestop vil være.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Vil et byrdestop for danske virksomheder i resten af denne valgperiode efter ministerens vurdering være til gavn for investeringsklimaet i Danmark og dermed muligheden for at bevare danske arbejdspladser?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Jeg vil bare igen henvise til, hvad der står i den her plan, »Vækstplan DK – stærke virksomheder, flere job«.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Jeg har godt hørt den vending, også på pressemødet.
Det var vist indenrigsministeren, der brugte nogenlunde den samme vending, som skatteministeren nu gentager, nemlig at man ikke har planer om generelle afgiftsstigninger.
Men den vending har jeg også hørt tidligere, nemlig da statsministeren på Dansk Industris topmøde i september sidste år udtalte nogenlunde det samme.
Og hvad skete der så?
Så indgik man så en finanslovsaftale sammen med Enhedslisten, hvor man faktisk hævede skatter og afgifter for i omegnen af 4 mia. kr. Så det er bare derfor, jeg spørger til, om vi så denne gang kan regne med det, når man siger, at man ingen planer har om det, og at man ikke vil øge byrderne for virksomhederne.
Men samtidig siger skatteministeren så også, at man sådan set ikke vil gå ind for et byrdestop.
Hvilken del af de to udsagn skal man så tro på?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Der skal være plads til fornuftige omlægninger af skatter og afgifter, ligesom skatte- og afgiftsstigninger, der allerede er vedtaget, besluttet eller udmeldt af regeringen, vil blive gennemført.
EU-lovgivningen kan desuden give anledning til ændringer af de danske skatte- og afgiftsregler.«
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Hold da op, det er godt nok et spørgsmål, jeg ikke lige har mulighed for at svare på.
Mig bekendt har varighedsbegrænsningen eksisteret, ja, nu skal man passe på, når man siger altid, men i hvert fald lige så lang tid tilbage, som jeg har mulighed for at huske.
Men det er et spørgsmål, som jeg faktisk vil opfordre hr. Jørgen Arbo-Bæhr til at stille til ministeren, da hun jo råder over embedsmændene, der er i stand til historisk at kunne se tilbage.
Men mig bekendt har der altid eksisteret en eller anden form for begrænsning i vores sygedagpengesystem, netop ud fra, at man ikke skal parkeres varigt på sygedagpenge, hvis man er ramt af en eller anden arbejdsnedsættelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Det kan måske være, at mit spørgsmål ikke var præcist.
Mit spørgsmål går på dem, der er i dag er på sygedagpenge.
De når varighedskravet, og så siger fru Tørnæs: Jamen så virker det jo.
Hvordan?
Som udgangspunkt synes jeg, at der jo stadig væk er tusindvis af dem, der falder ud over grænsen.
Kommer der flere i arbejde nu, end der gjorde før?
Jeg tror, vi skal tage udgangspunkt i, at der stadig væk er 7.000 mennesker, der falder ud og enten kommer på kontanthjælp eller ikke får nogen forsørgelse.
Det handler jo om, at man går ned fra sygedagpenge til kontanthjælp, og det vil sige, at det er mellem 3.000 og 6.000 kr., man falder i indtægt om måneden.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Nu er vores, synes jeg, udmærkede velfærdssamfund sådan indrettet, at kontanthjælpen er det nederste sikkerhedsnet, vi har i vores velfærdssamfund, og det er jo ikke meningen, at man skal blive hængende på sygedagpenge, hvis ikke man er berettiget til sygedagpenge.
Så har man kontanthjælp, og hvis man ellers er berettiget til at få kontanthjælp, er det den forsørgelse, som samfundet stiller til rådighed.
Så det er jo ikke sådan, at man ikke har nogen forsørgelse.
Hvis ikke man er berettiget til at få kontanthjælp, er det, fordi man har andre forsørgelsesmuligheder.
Det er sådan, vores velfærdssamfund er indrettet, og det synes jeg faktisk er udmærket.
Det ønsker jeg ikke at ændre på.
Jeg kan ikke de statistiske tal for, hvor mange der gennem årene har været ramt af varighedsbegrænsningen.
Jeg kan ikke udviklingen, det kan jeg ikke ryste ud af ærmet, og det beklager jeg meget, men igen er det sådan et faktuelt spørgsmål, som jeg vil anbefale hr. Jørgen Arbo-Bæhr at stille til ministeren.
Christian Juhl (EL), 2013-02-28:
Det, der fik mig op, var sådan set ordførerens snak om, at vores mindsteniveau er kontanthjælpen.
Det er jo ikke rigtigt.
Vores mindsteniveau er uden forsørgelse, og der er faktisk helt op mod 60 pct. af dem, der søger om kontanthjælp, der ikke får noget.
Så 0 kr. er det mindste niveau, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren tror, at mennesker bliver mere raske af at få frataget deres sygedagpenge, eller om der kunne være en chance for, at man blev hurtigere rask, hvis man ikke også havde økonomien at spekulere på, hvis man netop havde en nogenlunde forsørgelse, mens man er syg.
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg forstår, at vi ikke deler opfattelsen af, hvordan det danske velfærdssamfund er indrettet.
Præmissen for kontanthjælpen er, at man kan få kontanthjælp, hvis man er berettiget til at få kontanthjælp.
Hvis man ikke er berettiget til at få kontanthjælp, er det, fordi man har anden mulighed for forsørgelse.
Det kan være gennem en ægtefælle, eller det kan være, ved at man er formuende, altså at man har en formue.
Det er præmissen for vores kontanthjælpssystem.
Så når hr. Christian Juhl siger, at det ikke passer, at kontanthjælpen er det nederste sikkerhedsnet, fordi det nederste sikkerhedsnet er ingen forsørgelse, så er jeg uenig i den definition, bliver jeg nødt til at sige.
Christian Juhl (EL), 2013-02-28:
Jamen det er jo ikke nemt at diskutere med nogle, der benægter fakta.
Men jeg synes, fru Ulla Tørnæs skulle spørge nogle af de 60 pct., der søger om kontanthjælp, hvor lidt ingenting er.
For det er 60 pct. af dem, der søger om kontanthjælp, der ingenting får.
Men jeg stillede egentlig et andet spørgsmål – jeg spurgte jo ikke om, om ordføreren syntes, vi var enige – nemlig spørgsmålet: Tror ordføreren, at mennesker bliver hurtigere raske af ingenting at have at leve for, end hvis man har sygedagpengene at leve for, sådan at man kan koncentrere sig om at blive rask, i stedet for at skulle bruge sin energi på at lede efter penge at leve for?
Tror ordføreren ikke på, at hvis man har et nogenlunde forsørgelsesgrundlag, så bliver man hurtigere rask, end hvis det modsatte er tilfældet?
Ulla Tørnæs (V), 2013-02-28:
Jeg bliver nødt til at holde fast i, at vi er fundamentalt uenige i, hvad kontanthjælpssystemet er for en størrelse.
Jeg forstår på hr. Christian Juhl, at man ikke accepterer, at hvis man har anden forsørgelse, så er man ikke berettiget til kontanthjælp.
Jeg vil gerne understrege, at det er en præmis for Venstre, at kontanthjælpssystemet hviler på, at det er det nederste sikkerhedsnet i det danske velfærdssamfund sådan at forstå, at hvis man ikke har anden forsørgelse, så er man berettiget til kontanthjælp.
Det er faktisk ret afgørende, vil jeg sige til hr. Christian Juhl.
Med hensyn til om man bliver mere rask af ingenting at have, altså underforstået om man bliver mere rask af ikke længere at være berettiget til sygedagpenge, synes jeg, man kan konstatere, at det er afgørende vigtigt at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, selv om man er på sygedagpenge.
Al erfaring viser faktisk, at det er vigtigt, at man har en tilknytning enten til sin arbejdsplads eller en eller anden form for tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og det kan jo være, det er i et fleksjob, at man vender tilbage.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-28:
Tak til fru Tørnæs.
Jeg hørte fru Tørnæs sige, at varighedskravet virker, så det vil jeg godt spørge fru Tørnæs om.
Varighedskravet har vi jo haft i en del år, og der er nogen, der falder ud og derfor ikke får sygedagpenge eller ryger på kontanthjælp og ikke får nogen forsørgelse.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-28:
Før valget var vi enige om, at en holdbar løsning var det forslag, som Enhedslisten har lagt frem her.
Jeg vil gerne lige citere fra det beslutningsforslag, vi fremsatte den 17. december 2009.
Efter at vi havde konstateret, at der selvfølgelig også skal ske den nødvendige opfølgning, skrev vi: »Der er derfor under alle omstændigheder et presserende behov for at ophæve varighedsbegrænsningen for udbetaling af sygedagpenge.« Hvad er der sket med vores ambitioner? Hvorfor er der ikke længere et presserende behov for at ophæve varighedsbegrænsningen for udbetaling af sygedagpenge?