runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-04-07:
Det skyldes kommunalreformen, og det skyldes de mange initiativer til at presse kommunerne til at udbyde flere og flere aktiviteter – indkøb og velfærdsydelser kommer i udbud for at øge udliciteringen.
Det er en meget dårlig anvendelse af de offentlige midler, at mere og mere skal gå til bureaukrati og kontrol.
Man skal også altid huske, at når en sag udliciteres, kan man ikke bare bruge de normale styringsinstrumenter, man har i en kommune i forhold til kommunens egne ansatte, men så er man nødt til at sikre en meget mere mekanisk, om jeg så må sige, eller gennemgribende kontrol af de private selskaber, der får ydelsen, for at være sikker på, at man får det, man har betalt for.
Det er med til at gøre, at vi ikke får så meget velfærd for pengene.
Det er i øvrigt også udtryk for en alvorlig mistillid til de ansatte, fordi de ansatte jo faktisk kun, når de møder på arbejde, har det ønske at lave et godt stykke arbejde sammen med de brugere, som vi arbejder for.
Det prøver man så hele tiden at anfægte ved de her former for konkurrenceudsættelse, som det hedder, hvor man altså hele tiden presser parametrene omkostninger og lønninger, som jo er det eneste, som et privat selskab i virkeligheden kan konkurrere på.
I langt de fleste tilfælde kan et privat selskab jo kun konkurrere, ved at de skærer ned på ydelsen, ved at de trykker lønningerne, trykker arbejdsvilkårene, for hvordan skal et privat selskab kunne tjene penge – og det er jo målet for et privat selskab – på at levere en ydelse af samme kvalitet som den, som det offentlige selv kan yde?
Det er også til skade for samarbejdet mellem ansatte og brugere, for hvis man skal udvikle samarbejdet mellem ansatte og brugere maksimalt, skal man have tillid til, at det bliver gjort på en god måde, og den tillid, som kan opbygges mellem en kommunal virksomhed og de brugere, der skal have en ydelse, bliver gjort meget vanskelig at få, i det omfang der er sket en delvis privatisering af ydelsen.
Så alt det her, som regeringen forsøger med at presse kommunerne til mere udbud og mere udlicitering, er jo udelukkende et udtryk for en ideologi, hvor man ønsker at omdanne velfærden til en butik med det endemål, at dem, som har flest penge, får mest velfærd.
Det er jo hele ideologien bag det, der er sket i mere end 20 år.
Det er gået meget langsomt, fordi det har vist sig, at private ikke kunne konkurrere med de ydelser, som de kommunale selv kan levere.
Men for så alligevel at få gang i processen har man hele tiden villet presse kommunerne til at øge omfanget af udbud og udlicitering.
Den ideologi at gøre velfærden til en butik er vi også grundlæggende imod.
Det er selvfølgelig derfor, vi støtter det her forslag, som er med til at mindske tvangen over for kommunerne og i højere grad lade det være op til kommunernes egen beslutning, om de ønsker at sende en opgave i udbud.
Manu Sareen (RV), 2011-04-07:
Tak for det.
Da ordføreren har måttet melde forfald, skal jeg hermed på ordførerens vegne meddele, at Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for beslutningsforslaget.
Det har vi senest fremført i forhandlingerne om konkurrencepakken, og derfor vender vi os mod tankerne om at udmelde en bestemt procentsats for alle kommuner.
Derfor kan vi altså støtte dette beslutningsforslag.
Det kan desuden være fornuftigt at få mere viden om effekterne af konkurrenceudsættelse, og derfor kan vi bakke op om en undersøgelse heraf, såfremt den kan gennemføres uden at medføre væsentlig mere papirarbejde og bureaukrati for kommunerne.
Det sidstnævnte må vi drøfte nærmere i det videre udvalgsarbejde.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-07:
Det er selvfølgelig vores opfattelse, at kommunerne har viljen til at gøre det bedst muligt, men når de ikke har incitamenterne til det, giver det problemer med adfærden.
Jeg kan godt forstå, at fru Meta Fuglsang kan have vanskeligt ved at skille tingene ad.
Vi vil gerne stille nogle krav i forhold til, at kommunerne skal gives nogle bestemte incitamenter, og samtidig snakker vi om, at vi vil sætte kommunerne fri, men det, vi gør, er jo at skelne mellem resultatstyring og processtyring.
Vi vil gerne have, at kommunerne bliver holdt op på nogle mål, og vi vil gerne have, at de har incitamenterne til at udvise en rigtig adfærd.
Men vi vil gerne give dem frihed til selv at vælge værktøjerne, hvilken måde de ønsker at gøre tingene på, og derfor skal vi gå bort fra at gå for meget i detaljer med, hvordan processerne foregår ude i kommunerne.
Det er vores kommunalpolitik i en nøddeskal, kan man sige, og sådan arbejder vi på en lang række områder.
Men summen af det skal selvfølgelig være den, at kommunerne bliver sat fri i højere grad, og at der kommer færre regler og en mindre grad af kontrol.
Frank Aaen (EL), 2011-04-07:
Vi stiller ikke nogen ultimative krav til en ny regering.
Det har vi aldrig gjort, og det gør vi heller ikke nu.
Vi siger, at vi peger på en ny regering, og så støtter vi den, når den kommer med noget fornuftigt, og stemmer imod, når den kommer med noget dårligt.
Hvis den kommer med noget fornuftigt, nemlig at sige, at den nu vil nedbringe kravene til kommunerne om at sende en vis andel af opgaverne i udbud, så stemmer vi for.
Så enkelt er det.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-07:
Jeg forstår ikke spørgsmålet, altså at man straffer kommunerne for at lave god forebyggelse.
Det er da et positivt incitament.
Jeg forstår ikke spørgsmålet.
Fru Sophie Hæstorp Andersen må gerne gentage det, men jeg kan ikke se, hvordan man kan udlede, at det her straffer kommunerne for at lave god forebyggelse.
Det gør lige netop det modsatte.
Hvis kommunerne laver god forebyggelse og dermed forhindrer nogle behandlinger, så får man flere penge til sig selv.
Hvad angår KL, så har jeg ikke taget KL til indtægt for noget i forhold til fordelingen.
Jeg har taget KL til indtægt for at tage positivt imod det her lovforslag, og det har de gjort.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-07:
Tak, hr. formand.
Det er godt, at der er nogle, der er effektive.
Den her sag er sådan set ikke så tosset, hvis man må bruge det udtryk, men det, der er problemet i den, og det, som vores endelige stillingtagen beror på, er jo den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, om veterinærforliget.
Men når man så kommer med noget, som trods alt er fint, skal der også kvitteres for det.
Der er en række spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsarbejdet, og som især handler om landbruget.
Man taler om, at grundlaget er antallet af svin i en svinesti, belægningsgraden tror jeg det faglige udtryk er, og at den er afgørende for, hvor stort antibiotikaforbruget må være, og hvor meget det skal reduceres, hvis man sænker belægningsgraden.
Er det systemerne, der er indrettet forkert?
Er det, fordi der mangler halm, eller er det af andre årsager?
Det er sådan nogle ting, vi gerne vil kigge på under udvalgsarbejdet.
Normalt har vi i Socialdemokratiet den holdning, at når nogle har lavet en aftale om noget, så må de om det, og så undlader vi at stemme, hvis ikke der er tale om noget direkte skadeligt.
Men der er som sagt nogle positive elementer i det her, som vi gerne vil kvittere for, og i dem ligger der også lidt det, hvordan og hvorledes det skal håndteres.
For der står noget om, at man kan blive påbudt noget ekstra rådgivning, hvis det er, at besætningsejeren eller driftslederen ikke arbejder aktivt med på at få sænket antibiotikaforbruget, og det er sådan set positivt.
Det er et spørgsmål om, hvordan man gør det.
Efter at regeringen er kommet med gult kort-ordningen, ser vi også, at der bliver kørt nogle retssager, fordi der er et element af tilbagevirkende kraft i den på grund af registreringsmåden, for købet af antibiotika og brugen af dem registreres med forskellige intervaller.
Der sker registrering på det tidspunkt, hvor det bliver købt, og jeg tror faktisk, der står noget ude i staldene, som ikke er blevet brugt, og det er jo sådan set fint, men så opstår altså spørgsmålet om registreringen.
Jeg kan forstå, at man vil køre nogle retssager, for der er nogle landmænd, der har fået en gult kort-ordning, selv om de allerede opfylder betingelserne, fordi de enten havde skiftet foder eller dyrlæge eller gjort noget andet, og alle de der ting er jo noget meget positivt.
Så det, der også skal kvitteres for, er jo, at der for første gang i 9 år, tror jeg, det er, faktisk er sket en nedgang i forbruget af antibiotika.
Så det er sådan set fint nok.
Men der er nogle faglige spørgsmål, vi vil stille, og dem vil vi stille under udvalgsarbejdet og så vente med vores endelige stillingtagen til selve forslaget, når vi har afsluttet udvalgsarbejdet og skal stemme her i Folketinget.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-07:
Tak for det.
Med dette lovforslag får vi igangsat en række af initiativerne fra veterinærforliget fra 2008.
Det drejer sig om følgende tre punkter: For det første finpudser vi kategoriseringen af besætninger i forhold til den obligatoriske sundhedsrådgivning.
Helt konkret vil forbruget af antibiotika og dødeligheden i besætningen få betydning for, hvilken rådgivningskategori den enkelte besætning placeres i.
Det betyder, at besætninger med et usædvanlig stort antibiotikaforbrug eller en usædvanlig høj dødelighed vil få flere obligatoriske sundhedsrådgivningsbesøg og offentlig velfærdskontrol i besætningen.
For det andet gives der mulighed for, at der kan påbydes en supplerende veterinærfaglig vurdering i besætninger, der er under skærpet tilsyn.
Det betyder, at en anden dyrlæge end besætningsdyrlægen foretager en gennemgang af besætningens sundhedsforhold, management m.v. med henblik på at udarbejde en ny samlet handlingsplan, der kan nedbringe antibiotikaforbruget, hvor det er påkrævet.
For det tredje gives der mulighed for at kunne reducere belægningsgraden i de formentlig få tilfælde, hvor en svineproducent ikke formår eller ikke ønsker at reducere antibiotikaforbruget til under grænseværdierne efter først at have modtaget et gult kort og dernæst at have været under skærpet tilsyn.
Denne mulighed er altså en slags rødt kort, som kan bruges i de allermest problematiske tilfælde til at sikre en reduktion i antibiotikaanvendelsen.
Samlet set
Venstre støtter forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-04-07:
Tak for generelt – synes jeg – positive indtryk og kommentarer.
Vi gennemfører jo en ændring af lov om Vækstfonden med forslaget her, som er en præcisering af Vækstfondens formålsbestemmelse.
Vi præciserer, at Vækstfondens målgruppe både omhandler iværksættere, nye små og mellemstore virksomheder samt eksisterende små og mellemstore virksomheder.
Vækstfondens formålsbestemmelse bliver i dag bl.a. tilgodeset gennem medfinansiering af virksomhedens gennemførelse af perspektivrige og risikobetonede udviklingsprojekter.
Efter finanskrisen har iværksættere og små og mellemstore virksomheder oplevet at blive begrænset i deres vækst og udviklingsaktivitet på grund af manglende adgang til kapital.
Danske små og mellemstore virksomheder står for to tredjedele af beskæftigelsen og værdiskabelsen i den private sektor, og samtidig er deres bidrag til værdiskabelsen højere end i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Iværksættere, små og mellemstore virksomheder er således helt centrale for at få skabt vækst og beskæftigelse i den private sektor.
Vi skal leve af udviklingen i den private beskæftigelse, ikke den offentlige sektor.
Ved at præcisere Vækstfondens formålsbestemmelse bliver det tydeligt, at Vækstfonden skal fokusere på at fremme innovation og fornyelse i såvel iværksættervirksomheder som nye og eksisterende små og mellemstore virksomheder.
Med lovforslaget sikres det således, at disse virksomheder har mulighed for at kunne drage nytte af de låne- og kautionsmuligheder samt øvrige finansieringsmuligheder, der er i regi af Vækstfonden.
Ud over præcisering af formålsbestemmelsen udvides for det andet kredsen af finansieringsvirksomheder, hvis finansiering kan blive sikret en garanti fra Vækstfonden.
Det gælder fortsat, at Vækstfonden i sin vurdering af projekter og aktiviteter tager hensyn til, om der kan forventes andet udbytte af den offentlige medfinansiering end den rent privatøkonomiske fordel, som den støttede virksomhed må antages at opnå.
Hensigten bag det samfundsøkonomiske afkast fastholdes og videreføres. Vækstfonden får med lovforslaget samlet set at bredere fokus for sine aktiviteter på tværs af brancher og størrelsen af virksomheder til gavn for den samlede vækst i Danmark. Det var ordene.
Frank Aaen (EL), 2011-04-07:
Enhedslisten siger nej til forslaget ud fra vores principielle holdning til Vækstfonden og andre erhvervsstøtteinitiativer, forstået på den måde, at skal det offentlige på den ene eller den måde putte penge i et projekt, i en produktion, skal vi også have sikkerhed for, at det er en fornuftig produktion, der sættes i gang.
Jeg mener ikke, at staten under nogen omstændigheder skal være med til at investere i produktioner eller understøtte investeringer i produktioner, der er til skade for miljøet.
Det er min opfattelse, at man skal holde sig langt væk fra giftproduktion, man skal holde sig langt væk fra støtte til militærproduktion, en lang række andre skadelige og uetiske produktioner, hvor vi jo i virkeligheden andre steder tager stilling til, at dem støtter vi ikke.
De kan jo i princippet støttes i Vækstfonden.
Det synes vi er utåleligt.
Vi mener, at hvis man skal have erhvervsstøtteordninger, skal der stilles krav på en række områder.
Der skal stilles krav til demokrati på de virksomheder, der støttes, sådan at det ikke kun er en ejer, der bestemmer, men at de ansatte også har indflydelse, og der skal stilles krav til, hvordan overskuddet skal deles, så det ikke kun er en ejer, der scorer hele kassen, men at de ansatte og samfundet også får del i overskuddet.
Det er nogle principper, vi har, og det er derfor, vi afviser de her helt generelle støtteordninger, som på ingen måde understøtter den udvikling i samfundet, vi gerne vil have.
Carina Christensen (KF), 2011-04-07:
Jamen vi er meget, meget optaget af, at der skal være de optimale rammebetingelser for danske virksomheder i det her land, og derfor skal vi lytte til vores virksomheder, når de fortæller om de problemer, de har.
Lige nu siger de til os: Vi mangler risikovillig kapital.
Det hjælper vi dem med med den aftale, der er indgået tilbage i november, og med det her lovforslag.
Så er det rigtigt, at der er mange, der er kede af iværksætterskatten.
Jeg vil sige, at vi ikke har opgivet kampen for, at den en dag kan komme væk, men det kræver, at man finder noget finansiering, og at vi kan finde en måde at lempe den her regel på, som vi har indført.
Det er vi åbne over for at se på, men det kræver, at pengene er til stede, og det kræver 90 mandater.
Jeg kan forstå, at De Radikale gerne vil være med, og det er jo dejligt i sig selv.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-07:
Tak for svaret.
Jeg er jo enig i, at der er et problem med risikovillig kapital, og derfor vil jeg også om lidt tage positivt imod det her lovforslag.
Men det, der er min pointe, er, at fru Carina Christensen har udtalt sig utrolig kritisk på skrift i læserindlæg i forhold til den effekt, som iværksætterskatten har på præcis det, som er lovforslagets formål her, nemlig at skabe flere vækstvirksomheder.
Derfor er det bare jeg siger: Er det derfor, at man opgav det, som fru Carina Christensen på Det Konservative Folkepartis vegne markedsførte, nemlig at man ønskede den afskaffet i forbindelse med finanslovforhandlingerne?
Og min pointe er selvfølgelig bare, at det jo er lidt dumt, hvis man mener, at der er et problem – og det tror jeg vi er enige om – at man så graver hullet dybere med den ene hånd og fylder lidt i med den anden hånd i stedet for samlet set at gøre det bedre for dansk risikovillig kapital.
Carina Christensen (KF), 2011-04-07:
Vi er rigtig, rigtig glade for den her aftale, der nu er indgået om risikovillig kapital, og den falder i den grad på et tørt sted.
Jeg er helt sikker på, at det ved den radikale ordfører også godt.
Hvis man tager rundt i Danmark her og nu og taler med virksomhederne, er det, de efterspørger allerallermest, altså folk, der er villige til at hjælpe dem videre med deres projekter ved at investere i dem med risiko for tab; for bankerne er jo i den grad stået af.
Så jeg er ikke i tvivl om, at det her falder på et virkelig tørt sted, og at det vil glæde rigtig, rigtig mange.
Så er der selvfølgelig nogle, der også har fokus på iværksætterskatten.
Jeg står fuldstændig ved, at vi har været med til at vedtage den skat, men hr. Morten Østergaard siger nu, at vi fuldstændig skulle have opgivet kampen for, at den en dag kunne blive fjernet igen.
Det tror jeg da bestemt ikke at vi har sagt nogen steder, altså at vi har opgivet den kamp.
Men vi har ikke pengene til det her og nu.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard kan anvise, hvor vi skal hente pengene til at fjerne iværksætterskatten, for så er vi da åbne over for gode tiltag, men vi står ved den.
Det ændrer ikke ved, at det her forslag er et rigtig godt forslag, og at den aftale, vi indgik i november måned sammen med forligspartierne om at øge adgangen til risikovillig kapital, er rigtig, rigtig god for dansk erhvervsliv.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-07:
Det fremgår af bemærkningerne, at det her stensikkert vil føre til, at vi får flere vækstvirksomheder i Danmark.
Der står sågar i bemærkningerne, at aftalen vil bidrage betydeligt til at skabe flere vækstvirksomheder.
Jeg vil spørge, om det Det Konservative Folkeparti har opgivet tanken om at komme af med iværksætterskatten, fordi man ligesom føler, at man med det her initiativ har kompenseret for den skat, som fru Carina Christensen i indlæg rundt omkring har betegnet som meget skadelig i forhold til risikovillige investeringer i danske vækstvirksomheder.
Er det derfor, at Det Konservative Folkeparti har opgivet kampen for at afskaffe iværksætterskatten?
Man mener, at man med det her forslag ligesom med den ene hånd på en eller anden måde opvejer og genopretter den skade, man har lavet med den anden hånd.
Carina Christensen (KF), 2011-04-07:
Lovforslaget er en del af den vækstpakke, som regeringen sammen med forligspartierne aftalte tilbage i november 2010.
Formålet med det her konkrete lovforslag er at øge danske virksomheders adgang til risikovillig kapital, og det gør vi så ved at udvide Vækstfondens målgruppe, så den fremover omfatter både iværksættere, nye små og mellemstore virksomheder og ikke mindst eksisterende små og mellemstore virksomheder.
Alt i alt synes vi, det her er et godt, fornuftigt og meget, meget vigtigt tiltag, som virkelig falder på et tørt sted.
Det tror jeg alle, der bevæger sig rundt i dansk erhvervsliv lige nu, kan bekræfte.
Forhåbentlig vil det her lovforslag være til meget stor gavn for de danske virksomheder, herunder ikke mindst de mange små og mellemstore virksomheder, som i de her år ikke mindst lider utrolig hårdt under mangelen på risikovillig kapital.
Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag varmt, og vi vil følge effekten og virkningen af det meget, meget tæt.
Karsten Hønge (SF), 2011-04-07:
Det er jo i høj grad de små og mellemstore virksomheder, der skal trække væksten, og det er jo netop i den type virksomheder, de nye job skabes.
Det er lige det, som Danmark har brug for, og her ser vi også nogle af pejlemærkerne for, hvor fremtidens arbejdspladser skal komme.
Men mange af de små og mellemstore virksomheder er klemt i arbejdet med at skaffe finansiering.
SF synes derfor, det er en god idé at udvide Vækstfondens målgruppe til også at omfatte eksisterende virksomheder, dog netop fortsat med fokus på finansiering af nye forretningsplaner.
Det er vigtigt for os, at Vækstfonden fastholder målet, og det er nye projekter, det er nye ideer, og det er nye arbejdspladser.
Vi synes også, det er en god idé at bringe pensionskapital i spil for at give de her virksomheder et skub i den rigtige retning.
SF er positive over for lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2011-04-07:
Om det lige bliver sådan, at det, når der bliver investeret 1 kr., bliver fordelt 1:4, ved jeg ikke, man kigger jo på projekterne.
For en gangs skyld kommer der noget til de ganske almindelige små og mellemstore virksomheder.
Det er der altså ikke nogen, der kan have noget imod.
Jeg synes virkelig, at det her er et tiltag for ganske almindelige små virksomheder, og hvor er det dog godt, at vi er blevet enige om det.
Morten Østergaard (RV), 2011-04-07:
Det, jeg bare forsøger at få indblik i, og der hjælper fru Colette L. Brix godt med, er: Man har med den her store satsning aftalt, at hver gang Dansk Vækstkapital investerer 1 kr. i venturemarkedet, skal der gå 4 kr. til det, fru Colette L. Brix kalder almindelige små og mellemstore virksomheder i det ganske danske land.
Så i forhold til regeringens oprindelige intentioner, som jeg i hvert fald opfattede var at give en indsprøjtning til venturemarkedet, er det altså kun en femtedel af det, der går i den retning.
Jeg forstår, at det er fru Colette L. Brix helt overbevist om er den rigtige vej at gå, og det er jo en ærlig sag.
Men jeg skal bare bekræfte, at det er sådan, det er, altså at hver gang Dansk Vækstkapital investerer 1 kr. i nye virksomheder på venturemarkedet, skal der bruges 4 kr. på eksisterende virksomheder, sådan ungefähr.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-04-07:
Jeg er nødt til at stå her, kan man sige, fordi vores ordfører, hr. René Christensen, er blevet forhindret i at være til stede i Folketingssalen i øjeblikket.
Jeg skal hermed fremføre ordførertalen på vegne af hr. René Christensen:
Lovforslag nr. L 184 er et forslag til lov om ændring af hold af dyr, der indebærer ekstra sundhedsrådgivningsbesøg i problembesætninger, påbud om supplerende veterinærfaglig vurdering, reduktion af maksimal belægningsgrad i svinebesætninger med højt antibiotikaforbrug samt en gult kort-ordning, som kan blive til en rødt kort-ordning.
Lovforslaget tager for det første fat på at fastsætte, hvordan overskridelse af grænseværdier for dødelighed og antibiotikaforbrug skal indgå i kontrolkonceptet for obligatorisk sundhedsrådgivning og dermed have betydning for, hvilken rådgivningskategori en besætning skal placeres i.
I perioden 2001-2009 har forbruget af antibiotika i landbruget desværre været konstant stigende.
Stigningen udgjorde i perioden ca. 45 pct. Godt 80 pct. af det forbrugte antibiotika er blevet brugt i danske svinebesætninger.
Målsætningen er – og den holder vi fast i – at antibiotikaforbruget skal falde med mindst 10 pct. frem til 2013 sammenlignet med tallene for 2009, og at grænseværdien for dødelighed hos søer skal nedsættes til højst 20 pct. i 2012 og til højst 16 pct. i 2013.
Det skal ske ved at målrette indsatsen mod de besætninger, som har de allerstørste udfordringer på området.
Her er det vigtigt, at det netop er de besætninger, som har de største udfordringer.
Dermed vil det flytte sig hurtigt i en positiv retning, når disse få landmænd og deres besætninger kommer på niveau med de andre besætninger.
Vi er i Dansk Folkeparti selvfølgelig klar til at justere målsætningerne, når vi har nået de nuværende målsætninger.
Der skal også gøres opmærksom på, at der i lovforslaget står mindst 10 pct.s nedgang i forbruget af antibiotika.
Dansk Folkeparti har stort fokus på, at antibiotikaforbruget i produktionen af fødevarer kommer ned.
Ligeledes har vi et ansvar over for de produktionsdyr, der er i dansk landbrug, og det, at op imod 25 pct. af alle søer dør i stalden, skal selvfølgelig stoppes.
Vi skulle gerne se et kraftigt, kontinuerligt fald, også efter 2013.
Vi mener ikke, at erhvervet har behov for yderligere udgifter, som ikke har en værdi for den enkelte landmand.
Vi mener, at det på sigt gavner danske landmænd, at vi får nedbragt brugen af antibiotika.
Dansk Folkeparti vil som sagt følge udviklingen tæt og ser frem til det kommende udvalgsarbejde.