runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2016-01-22:
Det afhænger i høj grad af, hvor lang tid den enkelte kommune er om at udarbejde sin værdighedspolitik.
Vi meldte på forhånd ud her før jul, hvilken andel den enkelte kommune har i værdighedsmilliarden, så man på den måde allerede nu kan begynde planlægningen af, hvad det er, man gerne vil.
Jeg sendte et brev straks efter finanslovens vedtagelse om at gå i gang med at udarbejde værdighedspolitikker allerede nu, selv om den her lov ikke er vedtaget, men i forhåbning om, at der vil være 90 mandater, der står bag det her lovforslag.
I de tilbagemeldinger, jeg får fra kommuner, kan jeg f.eks. se, at Nyborg Kommune holder borgermøde her den 4. februar, hvor man vil diskutere overliggeren, når det handler om selvbestemmelse, ernæring og en værdig død.
Der er repræsentanter fra ældreudvalget, ældrerådet, Ældre Sagen, handicapråd osv. osv.
I Helsingør Kommune er man også gået i gang ved hjælp af borgermøder og arrangementer osv.
Der er en bred inddragende proces i gang ude i kommunerne nu her.
Så kan man sige: Hvornår skal man senest være færdig?
Det skal man til sommer, men man kan sagtens være færdig noget før, hvis man også laver det noget før, så det er jo lidt op til den enkelte kommune.
Men den enkelte kommune ved allerede nu, hvilken andel af værdighedsmilliarden, som den får, så det har man sikkerhed og vished for, men det kræver, at man laver en værdighedspolitik først.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Jeg vil også gerne spørge til det her med varigheden, for
hvad er status for ældremilliarden, hvis nu der ikke bliver et omprioriteringsbidrag til næste år, f.eks. ved at kommunerne modsætter sig og indgår en økonomiaftale, hvor det indgår – eller hvis f.eks. Liberal Alliance insisterer på, at pengene ikke skal gå tilbage til kommunerne, men skal bruges på skattelettelser?
Hvad er så status for ældremilliarden?
Sophie Løhde (V), 2016-01-22:
Det var jo altså netop den virkelige verden, jeg refererede til.
Og med omlægningen af den tidligere ældremilliard får Hørsholm Kommune en lille smule mindre, hvor til gengæld vestegnskommunerne får lidt mere.
Så noterer jeg mig, at Socialdemokraterne synes, det er skævt, at Hørsholm Kommune får lidt mindre og vestegnskommunerne får lidt mere.
Det er man så imod fra Socialdemokraternes side, men det er et resultat af det ønske, kommunerne havde om, at det skulle omlægges til bloktilskuddet.
Nu får man så en værdighedsmilliard oveni, som fordeles efter ældrenøglen, som jo også tilgodeser kommunerne på Fyn helt bredt set.
På spørgsmålet om, om man kan bruge pengene fra værdighedsmilliarden til at øge bemandingen om natten, er det korte svar: Ja, hvis det er det, man prioriterer i den enkelte kommune.
Ja, det kan man.
Status for ældremilliarden er, at den var der sidste år, den er der også i år, og den er der også til næste år.
I dag behandler vi så et lovforslag om værdighedspolitikker.
Hertil er der en værdighedsmilliard, som ligger oven i den ældremilliard, som fru Lotte Rod omtaler.
Og den er altså et varigt løft, så det er jo ikke korrekt, som ordføreren sagde i sin ordførertale, at den så udløber den 31.12.
Der er en værdighedsmilliard i 2016, og den er der også i 2017, 2018, 2019 osv. osv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-01-22:
Det er en ulykkelig sag, når en konflikt mellem to forældre ender på den måde, at den ene forælder bortfører barnet til udlandet.
Det tror jeg sådan set er det værste mareridt for de fleste af os i forbindelse med en skilsmisse.
Det er ulykkeligt for forældrene, men det er jo i særdeleshed ulykkeligt for barnet, som står midt i en intens konflikt med forældrene, og som ovenikøbet bliver revet op med rode og taget til et andet land.
I de situationer har vi som samfund et ansvar for at stille den nødvendige hjælp til rådighed – hjælp, som kan bidrage til, at konflikten kan blive løst så skånsomt som muligt, så barnet kan komme tilbage igen.
Sager om internationale børnebortførelser er ofte meget, meget komplekse, og derfor skal lovgivningen være indrettet sådan, at de danske myndigheder kan hjælpe forældrene i alle de situationer.
Set i det lys er det nødvendigt at tilpasse den ordning, vi har nu, sådan at det f.eks. ikke skal være afgørende for retshjælpen, hvilket land barnet er blevet bortført til.
Det lovforslag, vi behandler i dag, indeholder flere dele.
Det betyder for det første, at den forælder, som sidder tilbage i Danmark, kan få hjælp i flere situationer end tidligere, når vedkommende forsøger at løse konflikten og få sit barn hjem.
Som loven er nu, kan staten støtte med retshjælp, men retshjælp dækker hovedsagelig udgifter af retslig karakter og kun i nogen grad udgifter til f.eks. konfliktmægling.
Det retter det her lovforslag op på, og det er meget fornuftigt, al den stund mægling som regel er et meget bedre værktøj til at nedtrappe en konflikt end at hyre en advokat og gå rettens vej.
Konfliktmægling kan med andre ord ofte vise sig at være den mest skånsomme metode til at løse konflikten på og dermed skabe det bedste udgangspunkt for, at barnet også i fremtiden kan have samvær med begge sine forældre.
Lovforslaget betyder for det andet, at der bliver mulighed for at give økonomisk støtte til barnets hjemrejse, hvilket er med til at hjælpe forældrene med en meget stor økonomisk byrde.
Endelig og for det tredje giver lovforslaget mulighed for, at der kan gives støtte til andre omkostninger, som vurderes at være nødvendige, i forbindelse med at barnet kan komme hjem igen. Jeg har også læst høringssvarene og kan se, at høringsparterne over en bred kam, ja, faktisk enstemmigt tilslutter sig de her forandringer, og at man samlet set mener, at det forbedrer barnets retsstilling.
På den måde mener jeg sådan set at vi samlet set kommer frem til en løsning, der stiller børnene bedre i forhold til at få løst de konflikter, der er endt med, at de er blevet bortført af den ene forælder.
Jeg skal hilse fra Det Radikale Venstre og også på vegne af dem sige, at de støtter forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-01-22:
Lad mig begynde med at sige, at jeg holder talen i dag på vegne af Venstres social- og indenrigsordfører, hvis barn desværre er sygt, så han kunne ikke selv være her.
Tak for forståelsen.
Børnebortførelser er dybt ulykkelige, først og fremmest for barnet, der berøves samvær med sin far eller mor.
Hvis et barn skal tilbage, kræver det samarbejde med myndighederne i det land, hvortil barnet er bortført, og den forælder, der har bortført barnet, som skal lokaliseres.
Disse sager er aldrig lette, men ofte kan konfliktmægling give gode resultater.
Konfliktmægling har derudover den fordel, at den dæmper konflikterne mellem forældrene, modsat en retssag.
I mange lande eksisterer der imidlertid slet ikke konfliktmægling i offentligt regi, og det er med de eksisterende regler i lovgivningen ikke muligt at give retshjælp til udgifter, som ikke har en egentlig retslig karakter.
Den efterladte far eller mor kan således ikke få dækket udgifter gennem retshjælp til privat konfliktmægling i det andet land, da det kun er udgifter i offentligt regi, der kan dækkes, og der kan heller ikke ydes retshjælp til helt andre nødvendige udgifter som f.eks. hjemrejseudgifter for en ledsager eller udgifter til helt konkret at finde ud af, hvor barnet befinder sig.
For at sikre at flere børn kan komme hjem, foreslås det med dette lovforslag at gøre reglerne mere fleksible, så flere typer af udgifter kan dækkes af retshjælp.
Hvis lovforslaget vedtages, vil der fremover kunne ydes støtte til konfliktmægling, selv om det ikke foregår i retten.
Det er også kun i helt særlige tilfælde og efter en konkret vurdering at støtten kan gives.
Det kan eksempelvis være udgifter til at lokalisere barnet.
Man kan eksempelvis ikke få dækket sine udgifter, hvis man er omfattet af en retshjælpsforsikring.
Alt i alt vil lovforslaget give bedre muligheder for at få bragt en børnebortførelse til ophør, og i Venstre regner vi med, at alle partier i Folketinget kan stemme for det.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-22:
Som der er flere, der har påpeget fra talerstolen, er det en ubeskriveligt vanskelig situation, man som forælder må stå i følelsesmæssigt, praktisk, juridisk og økonomisk, hvis ens barn er blevet bortført til udlandet af den anden ægtefælle, og jeg tror, man har ekstremt svært at sætte sig ind i den situation, hvis man ikke selv har oplevet det.
Jeg vil i hvert fald ikke prøve at påstå, at jeg kan, for det må være meget voldsomt.
Samtidig er det jo enormt ødelæggende for børn, ikke kun det faktum, at forældrene er gået fra hinanden, men jo voldsommere konflikterne er, des voldsommere er oplevelsen også for barnet.
Så derfor er der ikke nogen tvivl om – og det er jo det, der er det gennemgående i alt det arbejde, vi laver med forældreansvarsloven – at det bedste for børnene er, hvis vi kan få trappet konflikterne ned og kan få enighed så hurtigt og så smidigt som overhovedet muligt.
Der er ikke nogen tvivl om, at juridiske afgørelser og processer måske sådan objektivt og ud fra et retfærdighedssynspunkt kan være det bedste, men når det kommer til barnet og et ønske om at nedtrappe konflikter, så er sådan nogle processer bestemt ikke særlig gode.
Der er flere, der har forklaret, hvad det her lovforslag handler om.
Det handler jo om at kunne støtte forældre, hvis børn er blevet bortført til udlandet, bedre, end man kan i dag, og at man også i højere grad kan give støtte til konfliktmægling i privat regi, og også i andre former, end vi måske er vant til herhjemme, fordi sådan nogle situationer jo også går på tværs af kulturskel.
Jeg vil ikke sige andet, end at det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Det følger med tiden i forhold til vores fokus på at få konflikter løst så hurtigt som muligt og sætte barnet i centrum, og det er forudseende, fordi vi jo også lever i en global verden, hvor konflikterne desværre vil blive mere og mere grænseoverskridende.
Så ros til regeringen og opbakning fra Enhedslisten.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Mange tak.
Det er helt rigtigt, at for dem, der skal bruge letbanen, giver det her selvfølgelig en øget fremkommelighed, men man kan jo ikke kigge så isoleret på det.
Man er jo nødt til at kigge på, hvad der er den samlede effekt for alle trafikanter, når man skal vurdere, om det her er et projekt, som gavner fremkommeligheden eller ej.
Og der er problemet jo, at letbanen kommer til at tage noget af vejbanen, som betyder, at busser og biler kommer langsommere frem på den i forvejen meget pressede Ring 3.
Det, jeg vil spørge hr. Kim Christiansen om, er: Kunne man forestille sig, at der var bedre måder at bruge pengene på?
Kunne der være nogle andre trafikprojekter, eksempelvis i Østjylland, bare for at nævne et tilfældigt område, som måske var mere påtrængende efter hr. Kim Christiansens opfattelse?
Eller kunne man bruge pengene på en ældremilliard eller på øget grænsekontrol?
Eller er der noget andet, man kunne forestille sig?
Det her er en invitation til at diskutere, om det her er den rigtige måde at bruge pengene på.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Jeg skal ikke tage forskud på, hvad vi vil støtte til sin tid, når vi skal have forhandlinger i »Bedre og billigere kollektiv trafik«-kredsen, men hr. Rasmus Prehn er jo velkommen til at spille ind med, at man netop skal give penge til det her. Så vil jeg sige i forhold til finansloven, at der stod vi jo sådan lidt med en slunken pengekasse, og der er vi jo altså også nødt til at være ansvarlige og tage nogle beslutninger, og hvis det var i forhold til, om vi skulle bygge letbane for 1 milliard i Aalborg, eller om vi skulle spare en milliard på de ældre, så valgte vi altså alligevel at skrotte letbanen i den her omgang.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-26:
Lovforslaget her er jo resultatet af en bred politisk trafikaftale fra 2009, hvor vi bl.a. prioriterede en letbane på Ring 3-traceet.
Jeg er overbevist om, at rigtig mange pendlere og andre, der bruger kollektiv transport i hovedstadsområdet, glæder sig til, at letbanen her på Ring 3 engang åbner.
Det er jo planen, at anlæggelsen skal starte i 2017, og at den forventes afsluttet i 2023, alternativt 2024.
Med dette lovforslag fastlægger vi den endelige linjeføring for de 28 km letbane på Ring 3-korridoren med angivelse af 28 stationer, kontrol- og vedligeholdelsescenter samt omformerstationer.
Derudover giver vi bemyndigelse til selskabet bag letbanen på Ring 3 til at anlægge banen og efterfølgende drive letbanen.
Det er klart, at et omfattende anlægsprojekt som dette ikke kan gennemføres uden gene for naboerne, herunder med hensyn til støjbelastning, mens arbejdet pågår.
Desuden kan anlægsarbejdet få negative konsekvenser for bilers og lastbilers fremkommelighed i området.
Denne hæmmende effekt for vejtrafikken skal naturligvis minimeres mest muligt, ellers koster det samfundet betydelige tab som følge af forlænget køretid.
Derfor glæder det mig, at regeringen netop har skrevet ind i lovforslaget, at man skal tage hensyn til bilernes fremkommelighed, hvorfor det kan være nødvendigt at gennemføre en række anlægsarbejder om aftenen, natten og i weekenderne for at undgå at forstyrre trafikken i myldretiden.
Og vi ved jo alle, hvordan den ser ud i hovedstadsområdet.
mest muligt.
Transport- og bygningsministeren vil bl.a. tage initiativ til at udarbejde en støjhåndteringsplan i samarbejde med de berørte kommuner.
Der er ingen tvivl om, at letbanen på Ring 3 vil styrke mobiliteten i hovedstadsområdet på tværs af fingrene og gøre livet lettere for pendlere og andre passagerer.
Med dette lovforslag tager vi det næste vigtige skridt til realisering af projektet.
Venstre støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Dansk Folkeparti havde gerne set, at Aalborg letbane var blevet en realitet, men vi er også økonomisk ansvarlige.
Vi er også med i en finanslovsaftale, og vi er jo også nødt til at forholde os til, at det var begrænset, hvad der var af penge i pengekassen, da den nye regering kom til.
Jeg har sådan set
Der håber jeg bare, at man, når man tænker busløsning, den her højklassede bus, så stadig væk holder den i et tracé, hvor der senere kan lægges skinner i.
Det har vi jo tidligere givet penge til, bl.a. ude ved universitetet, hvor man lavede et tracé til busser.
Det var så meningen, at der skulle have været lagt skinner i, de kommer ikke nu.
Men i Aalborg tænker man stadig væk, at her kan der nok engang lægges skinner ned.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Det er alligevel lidt interessant, at Dansk Folkepartis ordfører i sin ordførertale gav udtryk for, at når man laver en letbane, er det faktisk sådan win-win, og det er noget, man kan tjene penge på.
Når det så kommer til finansloven, er Dansk Folkeparti alligevel ikke rigtig helt med, for
nå ja, og hvordan er det nu lige?
Det virker lidt underligt.
Men okay, det er positivt, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at bakke op omkring det, der sker i Aalborg.
Er det sådan, at man kan regne med, når der nu bliver forhandlinger, f.eks. i »Bedre og billigere kollektiv trafik«-kredsen, at Dansk Folkeparti så vil være med til at sikre rammerne for den her BRT-løsning i Aalborg, som dermed også på længere sigt måske kunne blive en letbaneløsning?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Det var så et delvist svar på spørgsmålet, for jeg fik svar på, at grænsekontrol i hvert fald ville være en bedre brug af pengene.
Men jeg fik ikke rigtig svar på, om det her trafikprojekt er det mest påtrængende efter hr. Kim Christiansens opfattelse, eller om der kunne være andre trafikprojekter rundtomkring i landet, som gav mere mening i forhold til at få fremkommelighed for pengene.
Er der ikke andre investeringer, der kunne være bedre?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Jeg tror, vi har projekter for 20 mia. kr., som er mere eller mindre grydeklare, og hvor der for nogle af dem er en anlægslov – der er adskillige motorvejsprojekter, der allerede er klar.
Der er masser af gode projekter, men hvor vi p.t. mangler finansiering.
Nu har man så valgt at fremme den her letbane, som jo har været i proces i meget, meget lang tid, og hvor vi også løbende har sat penge af.
Så jeg ser ingen grund til at begynde at omprioritere dér.
For så kan vi altid gå ind i en diskussion af, hvad der nu lige pludselig dukker op af nye projekter, som kunne være mere hensigtsmæssige.
Det her er et rigtig godt projekt til at løse noget trængsel i Ring 3-korridoren, og det tror jeg på at letbanen kan gøre, og jeg tror faktisk også, at det her rent samfundsøkonomisk bliver en ganske fornuftig forretning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-26:
Jeg vil også gerne rose hr. Kim Christiansen for en god tale og en positiv tilgang til det her.
Og så møntet på hr. Rasmus Prehns kommentarer til det her vil jeg bare spørge, om hr. Kim Christiansen kan bekræfte, at når der i forbindelse med finansloven for 2016 ligesom er iværksat en anlægspause i 2016, som alle, der er her, jo ærgrer sig over, er det et resultat af, at den tidligere regering faktisk efterlod en temmelig slunken kasse og et sprængt nationalt anlægsloft.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Derfor har man selvfølgelig været nødt til at lave nogle stramninger og stoppe nogle ting i 2016.
Det er jo nødvendigt at gøre det på den måde, hvis man er en ansvarlig politiker.
Men som jeg har sagt det i forhold til anlægsloftet, er det dog lidt sjovt, at det er alle infrastrukturprojekterne, der ligger oppe i toppen, hvad angår antal byggeklodser.
Det kunne være, at der lå noget længere nede, som man kunne have lagt op i toppen.
Men nu har det altså ramt anlægs- og infrastrukturprojekterne.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men det må vi jo acceptere.
Og så må vi have et 2016, hvor der ikke sker så meget på den front.
Så håber jeg selvfølgelig, at vi i 2017 sammen med regeringen kan tage fat på alle de opgaver, der ligger og venter.
Nu skal man jo passe på i sin iver for at fremme sin egen modstand mod det her projekt, at man ikke blander pærer og æbler sammen.
For det her har jo ikke noget som helst at gøre med, om vi kunne flytte pengene over til Østjylland.
Vi er i øvrigt i Aarhus i gang med at færdiggøre Danmarks første letbane, som er et ganske glimrende projekt.
Det her er et projekt, som handler om en letbane i Ring 3, som binder hele fingerplanen sammen.
Og det er nok lidt polemisk, når hr. Rasmus Jarlov spørger ind til, om vi kunne tænke os at bruge pengene på grænsekontrol.
Ja, selvfølgelig kunne vi det, hvis der var penge nok.
Men nu regner vi ikke med, at det koster så mange penge at lukke grænsen.
Det har vi jo allerede sådan en rimelig god håndtering af med den nuværende regering.
Men vi så da gerne, at det blev fremmet endnu mere.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Fra socialdemokratisk side vil vi da gerne glæde os over, at blå bloks absolut største parti i forhold til den kollektive trafik går foran.
Det er positivt.
Jeg synes dog alligevel, at det er lykkedes ordføreren at få sneget lidt ekstra ind, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Når nu vi sådan deler glæden over letbaner eller sporvogne eller i det hele taget skinnebåren trafik, når det er så genialt og vi kan se, hvordan initiativerne spirer og bobler ude i de kommuner, der skal have den her letbane, kan det så ikke undre Dansk Folkepartis ordfører, at regeringen i den grad dropper projektet i Aalborg, som kunne have medført samme succes, samme glæde, samme løft både af kollektiv trafik og miljø og klima?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Tak for indlægget.
Jeg skal høre hr. Rasmus Prehn, om han kan bekræfte, at samfundsøkonomien i det her projekt er elendig, også sammenlignet med andre mulige trafikinvesteringer rundtomkring i landet, og om han også kan bekræfte, at letbanen giver nogle meget, meget store problemer for biltrafikken på Ring 3, og at den dermed ikke bare er et fremskridt, men at den på mange områder faktisk også gør det sværere at komme frem i Københavns omegn.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Nu kan jeg jo så glæde hr. Kristian Pihl Lorentzen med, at der kommer endnu en begejstret tale om det her projekt, for det er et fantastisk godt projekt.
Hr. Rasmus Prehn har jo brugt alle superlativerne, så det er svært at følge op på, men jeg vil blot sige, at det, at man nu kan forbinde alle fingrene, alle S-togsfingrene, så man ikke nødvendigvis skal ind at vende på Hovedbanegården, fordi man egentlig kun skal flyttes ganske få kilometer, selvfølgelig bliver en kæmpe gevinst for den kollektive trafik, og det vil alt andet lige også blive en gevinst for miljøet.
Det kan ikke være anderledes, når man får den her sammenhæng mellem fingrene, med det her, der hedder Hovedstadens Letbane – jeg havde gerne set, det havde heddet Hovedstadens Sporvogne ligesom i gamle dage, for det er jo reelt det, det er.
Men det er blevet så moderne at kalde det en letbane, så det gør vi.
Med den her anlægslov får vi virkelig skubbet det arbejde, som vi tidligere i en bred kreds har været med til at skubbe i gang, videre, som det også er nævnt, fra Lundtofte i nord til Ishøj i syd – en fantastisk strækning.
Og noget af det, der er glædeligt, er selvfølgelig – som også tidligere nævnt – at vi fik DTU, en kæmpe arbejdsplads, med ind, så man også får glæde af den her kollektive trafik i forhold til DTU's placering.
Det synes jeg er rigtig godt.
Ellers indeholder lovforslaget her, som vi vedtager i dag, også en række særlige reguleringer i forhold til lovgivningen, bl.a. bygger noget af det på erfaringer med metrobyggeriet, med hensyn til klageadgang osv.
Det er meget teknisk, og det vil jeg ikke komme ind på, jeg vil i stedet glæde mig over det her anlæg af letbanen.
Vi ved alle sammen godt, at det er sådan, det er, vi må også bare slå fast, at der er masser af undersøgelser, der viser, at skinnebåren trafik flytter flere passagerer, end busser gør.
Sådan er det bare.
Det er og bliver mere attraktivt at sætte sig ind i en letbane, end det er at stige ind i en bus.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti i forhold til det her projekt selvfølgelig også en tro på, at det vil fremme brugen af kollektiv trafik, og at vi får lidt færre biler i den her korridor.
Så man kan regne det ind i samfundsøkonomien, og man kan regne ind, hvad der er af spildtimer ved at skulle ind og vende og skifte tog på Københavns Hovedbanegård gang på gang – og så kunne man måske have den anskuelse, at det her kunne bidrage med milliarder af kroner til samfundet, fordi vi nedbringer ventetiden og rejsetiden for rigtig mange mennesker.
I alle andre henseender, f.eks. hvis vi sidder i kø ude på motorvejen, så er vi meget, meget hurtige til at regne den her ventetid ind og sige, at det jo koster samfundet milliarder af kroner.
Så det er et rigtig godt projekt, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Det er jo en sand fornøjelse at høre denne engagerede tale om kollektiv trafik og alt det, som en letbane i hovedstaden kan bidrage med.
Det er rigtig flot, og vi tager fra socialdemokratisk side hatten af for, at Venstre i det her tilfælde vil være med til at løfte den kollektive trafik.
Men når Venstres ordfører her taler om alle de fordele, der er, og alle de kommuner, som tager initiativ til byudvikling, skaber nye job, ny vækst, og hvor der sker en hel masse, er det så ikke lidt underligt, at der ikke skal være de samme muligheder i Aalborg, hvor man jo sådan set havde lovet dem en letbane?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-26:
Jamen det glæder mig, og jeg vil da være meget glad, hvis Enhedslisten til sidst kan støtte forslaget.
Jeg vil i hvert fald gøre mit til, at vi alle sammen kan være sammen om det i Folketinget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Prehn, som er meget optaget af letbanen i Aalborg, om han, når han så snakker med mig, som er meget optaget af, at vi ikke får en letbane i Københavns omegn, kunne forestille sig, at man droppede letbanen i Københavns omegn, og at man så brugte pengene på andre trafikinvesteringer rundtomkring, eksempelvis i Aalborg.