runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jeg vil sige, at hvis det er sådan, at hr. Henning Hyllested får ret, er det jo heldigvis lavet sådan i aftalen, at partierne har forpligtet hinanden på så at mødes igen og tage højde for den situation – hvis hr. Henning Hyllesteds beskrivelse bliver rigtig.
For det er meningen, at der fortsat skal være en udbredelse af elbiler i Danmark, hvilket bidrager til en grøn omstilling, som vi støtter.
Og jeg har ikke set hr. Henning Hyllested have en meget stor finansiering, han hellere vil bruge på fritagelse af elbiler frem for velfærdsordninger eller andre miljøtiltag.
Det er jo den afvejning, man er nødt til at foretage.
Men er man med i aftalen og med til at tage ansvar for det her, er man altså også med til at kunne justere på den, hvis det viser sig, at elbilsalget falder markant, og at vi ikke får den udvikling med et fortsat salg af elbiler, som det er forudsat.
Skatteministeriets forventninger er de her yderligere 23.000 over de næste 5 år, og det må vi lægge til grund, indtil andet er vist.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Lige med hensyn til finansieringen går jeg ud fra, at det har undsluppet ordførerens opmærksomhed, at der siden omlægning af registreringsafgiften i 2007 har været et årlig mindreprovenu – det har det efterhånden udviklet sig til – på mellem 6 mia. kr. og 8 mia. kr.
Den tidligere regering lovede jo i sit regeringsgrundlag, at vi skulle have den her omlægning med henblik på en grøn omlægning af bilregistreringsafgiften.
Det blev så aldrig til noget.
Men jeg kan ikke rigtig se, at der er nogen sammenhæng.
Det kan jeg ikke se i aftalen eller i lovforslaget at der er lagt op til på nogen som helst måde.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Aftalen her drejer sig alene om elbilsmarkedet, og det er jo også det, jeg påpeger i min tale, nemlig at vi gerne ser en fortsat diskussion om en mere grundlæggende ændring af bilbeskatningen, hvor man tager langt mere højde for miljø- og klimabelastning ved de forskellige biltyper.
Og vi synes, det er en helt forkert vej at gå at lave en ensidig nedsættelse af registreringsafgiften på de dyreste biler, hvilket regeringen jo gør med finansloven, og som vi skal diskutere senere.
Men der er i aftalen her finansiering til indfasning det første år og en forpligtelse til at finde den fortsat, og de elementer, der er nævnt der, er faktisk også nogle, der vil være rigtig gode for miljøet, ikke mindst partikelfilterafgiften.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Nu siger ordføreren, at for så vidt angår, hvad skal man sige, almindelige mindre elbiler, vil prisen holde sig ret stabil.
Men er det ikke korrekt, at en Nissan LEAF, som jeg tror ordføreren er enig med mig i ikke er en luksusbil, kommer til at stige med omkring 70.000 kr.?
Det kan vel også mærkes.
Alle eksperter er enige om, at hvis vi skal ind i et lavemissionssamfund, er noget af det, vi virkelig skal tage fat på, transporten, også persontransporten.
Derfor giver det jo ingen mening fuldt ud at indfase elbilerne i det almindelige afgiftssystem, når regeringen så endda samtidig gør de allerdyreste benzindrevne luksusbiler markant billigere.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Det er fuldstændig korrekt, at også nogle af de sådan mellemstore biler vil man opleve bliver noget dyrere, end hvis de var helt fritaget.
Det siger også sig selv, at hvis en vare eller en bil hidtil har været uden den afgift, som jo er relativt høj i Danmark, må man sige – registreringsafgiften – så vil prisen blive højere, når man fjerner sådan en fuldstændig fritagelse.
Jeg synes bare, man skal være opmærksom på, at den måde, den her ændring bliver lavet på, jo ikke betyder, at man ikke længere tager højde for bilernes brændstofseffektivitet.
Det gør man jo, og man vil opleve en klækkelig rabat på registreringsafgiften på dem også fortsat.
Men de vil blive dyrere end i dag, det er helt klart. De allermindste modeller vil have samme pris.
Og det var en af de ting, der var væsentlige for os, da vi gik ind i aftalen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Ja, men der er også biler som sådan en LEAF, som jeg tror de færreste vil kalde for en luksusbil.
Og den kommer altså til at stige med 70.000 kr.
Men jeg vil gerne spørge om noget andet.
Kan ordføreren forklare mig noget om den grønne ejerafgift?
For det synes jeg da selv er lidt spøjst.
Normalt lægger vi afgifter på noget, som vi gerne vil have at folk ændrer adfærd med.
Hvordan kan det være, at der skal lægges grøn ejerafgift på elbiler fra den 1. januar 2016?
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Den forrige ordfører, Socialdemokraternes ordfører, og nu også Dansk Folkepartis ordfører er inde på hele spørgsmålet om finansiering.
Er det ikke rigtigt, at der i forhandlingsforløbet fra bl.a. Enhedslistens og også en række andre partiers side blev spurgt meget ind til, om man, når man nu gerne ville fortsætte den grønne omstilling – det er ikke, fordi jeg skal beskylde Dansk Folkeparti for at ville det, men det gælder andre partier i forhandlingskredsen – kunne omlægge fradraget for brændstofeffektivitet, altså det fradrag, man får pr. kilometer, man kører over 16 km pr. liter, hvis det er benzinbiler, og over 18 km pr. liter, hvis det er dieselbiler?
Hvis man regulerede på det fradrag – det er immer væk 4.000 kr. pr. kilometer pr. liter – var der rigelig finansiering til at fortsætte med en afgiftsfritagelse, hvis man havde villet det.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Fordi man jo må erkende, at trods det, at elbiler er væsentlig mindre klimabelastende end konventionelle biler, er strøm jo fortsat heller ikke noget, der produceres sådan fuldstændig uden omkostninger for miljøet.
Så derfor vil man altså som ejer, som det også gælder for alle andre biler, blive pålagt en grøn ejerafgift.
Det indgår jo i det, at de kommer ind i det almindelige afgiftssystem, at de også bliver omfattet af den grønne ejerafgift.
Så må jeg igen bare bemærke, at jeg godt forstår SF's omsorg for elbiler.
Man er også bare nødt til at have omsorg for det hele, så det kan hænge sammen, og jeg har ikke set, at SF har finansiering til de mange ting, man går og siger, også om elbiler.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Det skal vi naturligvis på alle de høringssvar, der er indkommet, og tage højde for dem.
Jeg vil også sige, at jeg personligt faktisk har været i grundig dialog med enormt mange interessenter på området, som jo virkelig har holdt sig til og givet deres besyv til kende undervejs.
Så vil jeg bemærke, at nej, jeg synes faktisk ikke, at Enhedslisten forhandlede seriøst her.
Man var interesseret i en fuld afgiftsfritagelse fortsat, og det er jo et legitimt synspunkt.
Det skal man så også bare kunne finansiere, og så er det lidt en gratis omgang bagefter at komme og sige, at man gerne ville have taget medansvar, når man ikke rigtig forsøgte.
Venstre og Dansk Folkeparti var parate til at lade afgiftsmuren ramme fuldstændig.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-04:
Jeg vil bare lige høre om ordførerens forventninger til de kommende års salg af elbiler.
Jeg har selvfølgelig også bemærket mig lovforslagets bemærkninger om, at man forventer billigere elbiler, hvad angår de billigste af dem, men det baserer sig jo mildest talt på nogle, lad os bare kalde det luftige forudsætninger.
Er sagen ikke, at når prisen stiger, og endda ret voldsomt på nogle af biltyperne, kan det forventes, at salget daler og måske endda går helt i stå?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jeg synes jo, at behandlingen af den her sag har medført, at der er kommet nogle spøjse ting frem, og nu er man så kommet frem til, at der har været et fradrag for biler, der har en bilradio, og det afskaffer man så.
Jeg synes sådan set, at det er naturligt, at man ikke giver folk et fradrag for at have bilradio i deres nye bil.
Behandlingen af den her sag har også vist, at der også er et fradrag for at have bremser, som lever op til loven, og det er jo sådan lidt spøjst, at man giver folk et fradrag i registreringsafgiften, hvis de har de bremser, som lovgivningen sådan set sikrer at de skal have.
Så jeg synes, at den her sag virkelig har afdækket, at man burde have gået langt videre.
Jeg vil godt høre, om der ikke er mulighed i den videre proces for at få nogle justeringer ind.
Jeg ser f.eks. muligheden for, at man kunne koble afgifterne sammen med, at elbiler skulle indgå i et mere intelligent system, hvor man lader op på de rette tidspunkter og dermed åbner op for, at man favoriserer opladning af elbiler på de rette tidspunkter i forhold til vores vedvarende energiproduktion.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Der er mange interessante ting med hensyn til bilbeskatningen i Danmark, som kalder på en yderligere diskussion, og nogle af de ting, som bliver nævnt her, er også noget af det, man kan have med i en diskussion, hvis der skal laves en omlægning senere, og der skal findes en finansiering inden for bilafgiftssystemet til at gøre det.
Vi har været med på det her med bilradioen, der på et tidspunkt har været et sikkerhedsudstyr for at kunne få kontakt til bilisterne, når der skete ulykker.
Noget af det, der så også kan være undervejs, er jo det at pålægge varebiler fra før 2009 den afgift for ikke at have et partikelfilter, som andre dieselbiler i dag er pålagt, men hvor man af en meget mærkelig grund ikke har pålagt det de her varebiler fra før 2009.
Så vil jeg ellers bare bemærke, at hvis man har nogle ønsker til, hvordan det her skal være, er der jo mulighed for at være med til at forhandle det, og det har Enhedslisten ikke været interesseret i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-04:
Jo, Enhedslisten var meget interesseret.
Jeg deltog også i et enkelt forhandlingsmøde, men det var godt nok noget fedtspil, hvor man ikke var interesseret i at lave ret store omlægninger.
Man burde jo have lavet nogle langt større omlægninger, og så kunne man godt have lavet en langsommere indfasning af registreringsafgifter, også på elbiler.
Så vi var sådan set som udgangspunkt ikke afvisende over for, at man kunne komme frem til en aftale, men jeg frygter bare, at den her aftale vil sætte udrulningen af elbiler i stå.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar på det spørgsmål, som jeg forsøgte at stille.
Konsekvensen af de ting, der sker nu, er jo, at vi, om man så må sige, i Danmark vil få et B-hold, der bliver større og større, altså mennesker, som bor her, og mange er født her, men som ikke kan være en del af samfundet på den samme måde som os andre, altså en udgrænsning af en stadig større gruppe mennesker.
Hvad vil det have af konsekvenser, tror ordføreren, for vores muligheder for at få et godt liv sammen her i Danmark, at vi får den her opdeling og den her voksende gruppe af B-borgere?
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Det er rigtigt, at der, hvis der er strammere krav, og hvis der nu kommer strammere krav, som i det her tilfælde et sprogkrav, så er nogle, der vil have sværere ved det.
Men nu er det jo sådan, at vi, der sidder i Indfødsretsudvalget, har en mulighed for at dispensere, hvis man ikke har mulighed for at kunne bestå, i forhold til de pågældende krav der nu er.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-08:
Det tror jeg også der er mange af dem, som vil blive udelukket fra statsborgerskab, der gør, præcis ligesom ordføreren gør.
Formålet med det her forslag, som ikke kan ses isoleret fra alle de andre stramninger med hensyn til indfødsret, som er blevet gennemført, og som vil ramme bl.a. mennesker, som af forskellige årsager har svært ved at bestå den her prøve, er jo, at færre mennesker skal opnå statsborgerskab, og det vil også blive konsekvensen.
Jeg har så et spørgsmål til ordføreren.
Er det positivt for integrationen, at vi får en større og større gruppe af borgere, som lever i vores samfund, hvoraf mange er født her og mange ønsker at være en del af det danske samfund, men som er en slags andenrangsborgere, fordi de ikke kan få statsborgerskab på grund af de mange strammere krav, som nu bliver stillet op?
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis der er nogle borgere, som har svært ved at klare nogle af de krav, så skal de selvfølgelig have så meget støtte og så meget hjælp som overhovedet muligt.
Men det gør jo ikke noget, at man for at kunne bestå med de her krav skal lægge et stykke arbejde i det og i nogle tilfælde og for nogle menneskers vedkommende også et hårdt stykke arbejde.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Jeg vil gerne spørge, hvor mange måneder frivillig værnepligt varer.
Og så vil jeg gerne spørge, hvad et eux-forløb er; hvilket år Danmark fik sin første kvindelige minister; og hvor stor en andel af bruttonationalproduktet der går til de sociale opgaver.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Hvorfor vil ordføreren gerne spørge mig om det?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-08:
Det tror jeg at Enhedslistens ordfører er så begavet at hun godt selv kan regne ud.
Det er, fordi det er de spørgsmål, som indgik i den statsborgerskabsprøve, som den forrige regering havde, og som man havde med støtte fra Enhedslisten.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Hvis Venstres ordfører hørte efter under min tale, ville han have hørt, at Enhedslistens holdning er, at vi slet ikke skal have sådan en test.
For jeg synes, det er dybt tåbeligt at forestille sig, at man på den her måde kan sætte danskhed på formel.
Jeg er bestemt heller ikke begejstret for statsborgerskabsprøven, men statsborgerskabsprøven var trods alt bedre end den indfødsretsprøve, som vi nu vender tilbage til, fordi der var færre spørgsmål om Struensee og Kalmarunionen.
Jeg må sige, at jeg simpelt hen savner svar fra højrefløjen, fra Socialdemokraterne på, hvorfor det er, at man skal teste mennesker på den her måde.
Hvordan tror Venstres ordfører at et ungt menneske, der er født i Danmark, opfatter sådan en test?
Jeg kan meget få årstal, jeg er ekstremt dårlig til at huske den slags, men lige præcis 1536 kan jeg, fordi Vissenbjerg Taxa har 64 47 15 36, og det lærte vi, da jeg gik til præst hos pastor Bang i Vissenbjerg.
Jeg synes sådan set ikke, det er så svært at forstå, hr. Christian Langballe.
Enhedslistens holdning er, at det er tosset at sætte danskhed på formel på den her måde.
Og jeg synes især, det er tosset, at unge mennesker, som er født i Danmark, skal bankes i hovedet med sådan en du er ikke rigtig dansk-test. Der er da ikke nogen tvivl om, at den statsborgerskabsprøve, som vi fik indført sammen med Socialdemokraterne, trods alt var et skridt i den rigtige retning, fordi man skulle have færre rigtige svar, og fordi vi fik pillet noget af det der om Struensee og Kalmarunionen ud.
Men Dansk Folkepartis ordfører har fuldstændig ret i, at stod det til Enhedslisten, skulle vi ikke have sådan en test.
Og det er da, fordi jeg synes, det er irrelevant for, om man er dansk, at man er god til paratviden, også om reformationen – selv om det tilfældigvis er et årstal, som jeg har fået banket ind i hovedet af pastor Bang fra Vissenbjerg.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Socialdemokraterne var jo faktisk, da Socialdemokraterne sad i regering, med til sammen med bl.a. Enhedslisten at afskaffe den VKO-indfødsretsprøve, som sådan set er det, der genindføres nu.
Det var jo bl.a. med den argumentation, at man syntes, at de der historiske spørgsmål ikke hørte hjemme i sådan en prøve – altså f.eks., hvilket land der bombarderede København i 1807.
Hvad har gjort, at Socialdemokraterne har skiftet holdning?
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Vi har prioriteret spørgsmålet om sprog – at man skal kunne det danske sprog.
Og det er klart, at så indgår vi i en forhandling, når vi sidder sammen med andre partier, i det tilfælde her de borgerlige.
Der er ingen tvivl om, at fremadrettet vil vi selvfølgelig gerne diskutere, også i udvalgsarbejdet, hvilke krav der skal være i forhold til historie og kultur osv., men vi ser sådan set ikke noget problem i, at man skal kunne leve op til basale krav inden for historie og kultur for at være dansk statsborger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Hvad med alle de borgere i Danmark, som ikke kan svare på den slags spørgsmål, og som har levet her i Danmark i mange generationer?
Er de så ikke rigtige danskere?
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge: Tror Socialdemokraternes ordfører, at den her prøve vil gøre det sværere for mennesker, som ikke har lang uddannelse bag sig, at blive danske statsborgere?
For det tror jeg.
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Der er jo ikke noget problem i, at man laver en prøve, som består af nogle spørgsmål, som der skal læses op på.
Det vil sige, at man skal læse op på svarene og øve sig på dem.
Vi synes sådan set i Socialdemokratiet, at det er et sundhedstegn, hvis man vil udvise en interesse for det pågældende land, man nu bor og gerne skulle være statsborger i.
Derfor synes vi ikke, der er noget galt i, at man selvfølgelig skal læse op på det pågældende lands, dvs. i dette tilfælde Danmarks, både historie og selvfølgelig også kultur.
Det er jo et spørgsmål om at læse op; det er ikke et spørgsmål om at kunne det på rygraden – heller ikke efter mange år for den sags skyld.
Det her er en prøve som så mange andre, det er en form for eksamen.
Jeg kan jo heller ikke huske alt det, jeg har lært i 9. klasse og 10. klasse og gymnasiet osv.
Der er meget af det, jeg også har glemt, men alligevel læste jeg op på det, fordi jeg gerne ville være med.
Altså, jeg føler mig som dansk.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Man kan læse op, ja.
Jeg synes bare stadig ikke, at man bliver mere dansk af at kunne huske noget i en måned.
Jeg vil gerne spørger ordføreren, hvorfor Socialdemokraterne mener, at den nye prøve, altså indfødsretsprøven, som man genindfører, er bedre end den, vi lavede sammen, da vi sad i regering.
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Der er ingen tvivl om, at under de forhandlinger, vi havde frem til den 5. oktober, prioriterede vi sådan set specielt sprogkrav i indfødsretsprøven.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, var det jo et spørgsmål om, at det her var en forhandling, i det her tilfælde med de borgerlige.
Det betød, at vi prioriterede sprogkravet og var med til at få det igennem.
Og så er der selvfølgelig andre ting, som man ikke får med.
Sådan er det jo i en forhandlingssituation.
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Hvornår blev stavnsbåndet ophævet i Danmark?
Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Jeg kan næsten regne ud, at det jo må være et spørgsmål om, at hvis man ikke ved, hvornår stavnsbåndet blev ophævet i Danmark, så er man ikke rigtig dansker.
Men igen kan jeg kun sige, at det her jo er et spørgsmål om, at man skal vise en interesse for det her land, man nu kommer til, og hvor man gerne vil have statsborgerskab.
Det kan da godt være, at man læser op på nogle ting, og at man lærer dem udenad, og at man så glemmer dem senere, og sådan er det jo.
Som jeg også sagde tidligere, kan jeg jo heller ikke huske alt det, jeg nu lærte i historie i 6., 7. og 8. klasse eller for den sags skyld tidligere eller efterfølgende, det kan jeg ikke, men alligevel læste jeg op på det, for der var nogle krav, der nu blev stillet, for at jeg kunne komme videre i det her samfund, og der bliver jo stillet mange krav.
Der bliver jo stillet krav igennem hele ens liv i det danske samfund.
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Jeg har ikke flere spørgsmål, men vil bare konstatere, at det jo er en lille smule mærkeligt, at den socialdemokratiske ordfører ikke selv kan svare på et af de spørgsmål, som man vil stille i prøven for at se, om de nu er danske nok.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Tak for det.
Jeg tror, ordføreren sagde, at det handler om noget grundlovsteknisk eller juridisk.
Men for mig handler det her jo om, at man skal bestå nogle krav for at blive dansker.
Altså, man er dansker, når man har statsborgerskab.
Så er man en del af det danske samfund.
Der vil jeg egentlig gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, det gør en mere dansk, at man ved, hvornår Island løsrev sig fra Danmark.
Gør det en mere dansk end dem, der ikke ved det, hvis man ellers er selvforsørgende, bidrager til det danske samfund og går ned og stemmer til valgene osv. osv.?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Hvis hr. Christian Langballe mener, at historie er ligegyldigt, må det stå for hans egen regning.
Det er i hvert fald ikke Radikale Venstres holdning.
Vi synes, historie er vigtigt.
Det, der bare er spørgsmålet her, er, om vi synes, det giver mening at genindføre en indfødsretsprøve, hvor man, dengang man lavede den sidst, kunne se, at det var 20 pct. af danskerne, der ikke kunne svare på den.
Altså, den socialdemokratiske ordfører kan ikke svare på spørgsmålene – er man så en dårligere dansker?
Til det siger vi: Nej.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Jeg synes ikke, at ordføreren svarede på spørgsmålet: Hvad skal der til for at få statsborgerskab ifølge Det Radikale Venstre, hvis I havde 90 mandater?
Hvad er det for nogle krav, I ville stille for at tildele dansk statsborgerskab?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Vi synes, at dansk og selvforsørgelse er vigtigere end en historiequiz.
Så hvis vi kan finde 90 mandater herinde og lave prøven om, vil vi meget gerne være med til det.
Men som sagt og som jeg også svarede hr. Christian Langballe, så synes vi i hvert fald, at statsborgerskabsprøven var væsentlig bedre end den indfødsretsprøve, som Venstre har lavet én gang, som danskerne ikke selv kunne svare på, og som man så vil gennemføre nu.
Naser Khader (KF), 2015-12-08:
Hvad med antidemokrater, terroristsigtede?
Skal de have statsborgerskab?
Det er jo ikke alle, det her er undtagelser, men skal de have statsborgerskab?
Lotte Rod (RV), 2015-12-08:
Altså, det var udlændingeministeren, der dengang den 5. oktober, da man kom med forslaget til ny indfødsretsprøve, sagde, og jeg citerer: Aftalen sørger for, at dem, der får statsborgerskab, er de rigtige.
Det må jo så betyde, at man i Venstre og i de andre partier, der bakker op om det her, som jo altså også tæller De Konservative og Socialdemokraterne, mener, at man så ikke er en rigtig dansker, hvis ikke man kan svare på de her spørgsmål.