runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Jeg tænker, at det også kunne være sjovt for ministeren, for det handler nemlig om noget lidt andet: Finder ministeren det tilfredsstillende, at danskere og udlændinge bosat i Danmark i de kommende måneder frit kan rejse til Syrien og deltage i væbnet kamp helt uden konsekvenser fra det danske samfunds side, fordi regeringen ikke kan tage sig sammen til at fremsætte et lovforslag inden december måned?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Man kan sige, at den diskussion og den viden jo er relevant.
Spørgsmålet er, om man kan tilvejebringe den viden, for jeg er ikke sikker på, at hverken hr. Martin Geertsen eller jeg som minister kan ringe til verdens menneskesmuglere og præcis få oplyst, hvad de siger, når de bringer folk til Danmark.
Så enkelt tror jeg ikke det er, og det tror jeg heller ikke hr. Martin Geertsen tror.
Jeg tror til gengæld, at det, vi som danske politikere, der skal håndtere det her spørgsmål, skal vide – hvad enten det er Folketinget eller regeringen – er, at der er rigtig mange ting på spil på asylområdet.
Og nu står vi altså i en ekstraordinær situation, som kræver nye svar, og det er derfor, regeringen snart fremsætter et lovforslag med nogle ændrede betingelser for i hvert fald en del af de flygtninge, der kommer hertil.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Det er altså tankevækkende, at alt det, som regeringen nu foreslår, er en stramning, og at alt det, man lavede, da man trådte til, er noget andet, som man ikke rigtig vil definere hvad er.
Det synes jeg er tankvækkende.
Ministerne siger, at der er alle mulige motivationer for, at flygtninge søger derhen, hvor de nu søger hen, og det er jo fuldstændig korrekt.
Derfor er det også tankevækkende, at de lande, der ligger tæt på – Italien, Spanien og andre – har markant færre asylansøgere, end vi har her i landet.
Så var det ikke noget for ministeren at indkalde Folketingets partier, ikke bare for at kigge på regeringens lovforslag, men også for bredt at få kigget på, hvad det er for nogle ting, der gør, at man søger til Danmark som asylansøger?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jeg tror, man skal passe på med at forenkle den her diskussion.
Jeg tror, der er rigtig mange ting, der spiller ind på den situation, vi er i på nuværende tidspunkt.
Og det, der vel er det mest afgørende, er, at vi formår at handle, sådan at den opgave, der skal løftes ude i kommunerne, faktisk er håndterbar.
Der må man bare sige, at den ekstraordinære tilstrømning er så stor, at vi i hvert fald finder det nødvendigt at stramme op på asyllovgivningen, sådan at der er flere, der opnår en midlertidig beskyttelse i stedet for det modsatte.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Ministeren finder selvfølgelig forståelse hos mig og andre for, at vi skal bekæmpe den kriminelle infrastruktur omkring menneskesmugling.
Men det, jeg spurgte ministeren om, var sådan set: Betyder de økonomiske forhold ikke noget?
Før fik man starthjælp, nu får man kontanthjælp.
Det er dokumenteret, at de mennesker, der opholder sig i Sandholm og andre steder, lægger meget vægt på de økonomiske forhold.
Vil ministeren ikke anerkende, at det spiller en væsentlig rolle?
Det er et simpelt spørgsmål – ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Altså, langt hovedparten af de asylansøgere, der kommer til Danmark, kommer jo fra Syrien.
Det er langt, langt den største gruppe.
Jeg tror, det er sådan, at for langt hovedparten af de mennesker, der er på flugt – og da ikke mindst i den aktuelle situation, hvor det i høj grad skyldes borgerkrigen i Syrien – er det ønsket om at opnå beskyttelse, der driver dem.
Som jeg sagde før, mener jeg samtidig, at man ikke skal være blind for, at der er opstået en parallel verden, en reel infrastruktur, et købmandskab, hvad angår menneskesmugling, transport og logistik på hele asylområdet.
Det er der al mulig grund til at tage afstand fra.
Men jeg tror også, man skal prøve at holde fast i, at det, der driver den enkelte flygtning, er behovet for beskyttelse.
Og vi skal så finde en måde at gøre det på, hvor vi hjælper dem, der har et reelt behov, vi skal få tingene til at fungere, og der skal vi så selvfølgelig diskutere alle de forskellige midler, der er.
Men igen: Nu fremsætter vi snart et lovforslag, og jeg håber selvfølgelig, at Venstre bakker op om det.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
For præcis at tage den sidste del først vil jeg sige, at det jo undrer mig, at det lovforslag, sådan som jeg læser det i regeringens lovkatalog, først bliver fremsat i december måned.
Altså, vi kunne jo sende F-16-fly af sted med dages varsel, og her har vi altså en situation, hvor det – selv om jeg ikke er tilfreds med regeringens opstramninger – går et stykke af vejen i forhold til det, man vil fremsætte af lovforslag i december måned.
Der undrer det mig, at man skal vente så længe og ikke have de redskaber i værktøjskassen indtil december måned, men potentielt kan se unge muslimske mænd og kvinder, om jeg så må sige, drøne ud ad bagdøren og tage ned og deltage i væbnet kamp på islamisk side, og at de kvit og frit – for det er svært at løfte bevisbyrden, i forhold til om man har deltaget i terror – kan vende tilbage til Danmark og fortsætte deres skolegang, eller hvad ved jeg.
Det er den ene del.
Den anden del, der undrer mig, er det hul, som jeg ser i regeringens forslag, nemlig at hvis man drøner under myndighedernes radar, er det sådan, at man kan rejse ud af Danmark med et pas i hånden og deltage i væbnet kamp, og hvis myndighederne ikke kan løfte bevisbyrden for det, kan man sådan set også vende tilbage til Danmark, helt uagtet det lovforslag, som regeringen nu vil fremsætte.
Og det er så det, regeringen har kastet over i Straffelovrådet, hvor der jo kan gå et halvt år, et helt år eller halvandet år, inden man egentlig får afklaret, hvad der dér skal ske.
Jeg synes, at ministeren og regeringen burde – og det er sådan set sagt i al venskabelighed og saglighed – handle noget hurtigere på det her felt, for det er alvorligt, hver gang der er en ung muslimsk kvinde eller mand, der drøner ud ad bagdøren og tager ned til IS.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jamen det er da dybt alvorligt, og der er al grund til at tage afstand fra det.
Der er også grund til at stramme op på den eksisterende lovgivning, så vi giver politiet nogle flere værktøjer til at hindre det her.
Jeg ser meget gerne på, om den tidsproces, der er tilrettelagt, før jeg tiltrådte som justitsminister, på nogen som helst måde kan fremrykkes.
Men jeg tror også, man bliver nødt til at sige, at der er nogle juridiske spørgsmål, der skal afklares, og der er nogle svære overvejelser at gøre på det her område.
Marianne Jelved (RV), 2014-10-22:
Jeg bliver nødt til at fastholde, at man ikke kan definere public service som afhængig af én bestemt aktivitet, et bestemt orkester, i Danmarks Radio.
Det er bare det, jeg på en enkel måde vil sige, altså at det ikke er et angreb på public service-virksomheden som sådan, hvis Danmarks Radio prioriterer, som vi har hørt at ledelsen vil gøre.
Så må jeg sige: Det er også en virksomheds opgave at indrette sine aktiviteter efter de krav, som samfundet stiller, den udvikling, der er teknologisk, og som kræver nye måder at gøre ting på, og derfor har Danmarks Radio ud over at tilgodese den besparelse, som otte partier har pålagt dem, også valgt at omprioritere, fordi der skal tages mange nye initiativer.
Vi har jo bl.a. bedt
om, at der skal ske en styrkelse af indsatsen over for unge f.eks. Når vi beder om at få en lang række opgaver løst ud over dem, der løses i dag, og samtidig pålægger Danmarks Radio en besparelse, så må Danmarks Radio prioritere, og det kan gå ud over nogle af de institutioner, som Danmarks Radio har.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-22:
Nu ved jeg ikke helt, om det var mig eller ministeren, der kom til at udtrykke sig forkert.
Jeg har i hvert fald ikke sagt, at Underholdningsorkestret begrænser public service-virksomheden, jeg mener, det er nedlæggelsen af Underholdningsorkestret, der begrænser public service-virksomheden.
Men lad det nu være.
Jeg tror, vi begge to ved, hvad der menes.
Men det korte af det lange er jo, at vi i dag har et underholdningsorkester, som har en kultur, som har en tradition, som har et internationalt renommé, som folk kender, og som forstår netop den brobygning, som er så vigtig i hele vores musikliv, mellem det klassiske og det rytmiske, mellem det moderne og det, vi har kendt mange år, formidlet både til unge og til gamle, ud i hele landet.
Orkesteret er noget i sig selv, og hvis det nedlægges, er det det samme som at begrænse public service-aktiviteten for Danmarks Radio efter min opfattelse, og det vil være et smerteligt tab for vores musikliv.
Marianne Jelved (RV), 2014-10-22:
Der er en stor musikaktivitet i Danmarks Radios regi, og det, Danmarks Radio har besluttet på ledelsesplan i forbindelse med den her prioriteringsøvelse, er jo at styrke musikaktiviteterne.
Der bliver en kunstnerisk og økonomisk styrkelse af Danmarks Radios Symfoniorkester, der bliver givet DR Big Bandet udvidet spilletid og repertoire til turnévirksomhed, og der bliver givet flere ressourcer til Danmarks Radios Pigekor, som øger formidlingen af den danske sang og musikalske kulturarv.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-22:
Mit spørgsmål var sådan set, om ministeren mener, at den beslutning begrænser Danmarks Radios public service-virksomhed, for det mener jeg den gør.
Jeg er jo helt opmærksom på, at vi har en aftale, som sætter nogle rammer for Danmarks Radio, og jeg ville normalt aldrig være den, der mente, at vi skulle intervenere, for vi skal respektere, at Danmarks Radios ledelse så gør det, de skal.
Underholdningsorkestret er måske det fornemste eksempel på public service-virksomhed overhovedet i Danmarks Radio.
Det er et orkester, som har en bred folkelig gennemslagskraft, det er et orkester, som i den grad bidrager til at give de unge mennesker en fornemmelse af orkestermusik, give en fornemmelse af, hvordan man kan bygge bro eller rent faktisk bygger bro mellem moderne musik og klassisk musik.
Det er ikke bare de unge, det er jo alle aldersgrupper, som har kæmpestor glæde af Underholdningsorkestret, som ikke alene formår at trænge gennem skærmen, men også trænge ud i hele landet og fremføre koncerter.
Det er et orkester, som har internationalt renommé og er meget anerkendt; senest har Wienersymphonikerne været ude at bakke op om orkesteret.
Derfor er det et så fremragende eksempel, som Danmarks Radio står for, at jeg mener, at det er noget, vi er nødt til at forholde os til.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Jeg finder det egentlig lidt ejendommeligt, at ministeren har så svært ved at indrømme, at man har gjort det økonomisk mere attraktivt at komme til Danmark.
Før i tiden fik man starthjælp, nu får man kontanthjælp.
Jeg synes også, det burde gøre indtryk på ministeren, at de politifolk, der til daglig bevæger sig i området omkring Sandholm, jo kan berette, at den orienteringsgrad, som de flygtninge, der kommer hertil, har, er meget veludviklet, meget detaljeret og meget økonomisk orienteret.
Det er fakta.
Det er ikke noget, jeg finder på.
Det er ikke politisk motiveret.
Det er beskrevet i landets medier.
Samtidig har Danmarks Radio jo også lavet et fremragende journalistisk stykke arbejde med at dokumentere forholdene omkring Kolding Station, hvor der hver eneste dag ankommer folk hjulpet af menneskesmuglere i ens sportsdragter med telefoner med hvidvaskede simkort osv.
Minister, selv om man fraregner de seneste flygtninge fra Syrien, som jo kommer på grund af forfærdelige forhold, så er tallet stigende, og det skyldes i allerhøjeste grad regeringens politik og de økonomiske forhold.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Lars Barfoed (KF), 2014-10-22:
Jeg ville jo gerne spørge ministeren, om ministeren mener, det styrker eller svækker Danmarks Radio, at man nu vil nedlægge Danmarks Radios Underholdningsorkester.
Det mener jeg bliver svækket med det, man gør her.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-22:
Min gode kollega hr. Martin Geertsen er en gentleman, og nu har vi holdt ministeren i salen så lang tid, så mon ikke jeg kan finde en anden lejlighed til at spørge ministeren om det, jeg har på hjerte.
Tak til ministeren.
Martin Geertsen (V), 2014-10-22:
Det er noteret, og vi tager ministerens ord for gode varer i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man kan fremrykke dels det, regeringen vil fremsætte af lovforslag, dels det, som regeringen har proppet over i Straffelovrådet.
Så det tager vi for gode varer og vil selvfølgelig følge op på det i forhold til ministeren.
Og – sagt til formanden – vi behøver på den baggrund i og for sig ikke at fortsætte spørgsmålet.
Marianne Jelved (RV), 2014-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Det fremgår af den medieaftale, at licenstilførelsen til Danmarks Radio i 2015, altså til næste år, vil blive nedsat med 74,9 mio. kr.
Alle var altså enige om at pålægge Danmarks Radio den besparelse.
Det er klart, at det vil have konsekvenser for Danmarks Radios virksomhed, når man pålægger dem besparelser og stiller krav om nye aktiviteter.
Det vil betyde, at der må prioriteres, og det er ledelsen i Danmarks Radio, der har ansvaret for at finde de besparelser ved at prioritere midlerne og indsatsområderne inden for den økonomiske ramme, som bliver stillet til rådighed af Folketingets partier.
Jeg anerkender, at Danmarks Radios Underholdningsorkester har spillet en meget vigtig og værdifuld rolle i det danske musikliv, og jeg forstår udmærket godt, at der er mange mennesker, som holder rigtig meget af orkesteret, men det ændrer ikke ved den opgave, som ledelsen i Danmarks Radio har, nemlig at vælge, hvordan man prioriterer midlerne for at tilgodese den medieaftale, som nu er lavet med otte partier i Folketinget, samtidig med at de varetager deres programvirksomhed, som de skal.
Og der skal som opfølgning på medieaftalen indgås en ny public service-kontrakt for Danmarks Radio for perioden 2015-2018, hvori Danmarks Radios public service-forpligtelser vil blive nærmere fastlagt.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jeg kan i hvert fald se, at der, hvis problemerne forholder sig, som spørgeren siger det, er grund til at reagere.
Men jeg skal have mulighed for at afklare, om det er sådan, det er, i forbindelse med alle de ting der rejses, og så vender jeg tilbage til Folketinget, så hurtigt som jeg overhovedet kan.
Jeg giver gerne tilsagn om, at jeg også meget, meget gerne diskuterer alle væsentlige sager med dem, der står med problemerne meget direkte.
Det er den måde, jeg har fungeret på som minister på et andet område, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at hvis man skal have det fuldstændige billede, ligegyldigt hvor man beskæftiger sig med dansk politik, så skal man nå hele vejen rundt.
Og der er ingen tvivl om, at dem, der står direkte med arbejdet, selvfølgelig har oplysninger, viden, holdninger, ideer, som også kan bruges i det politiske arbejde.
Ja, der er behov for at forstærke indsatsen omkring de danske grænser, fordi vi har så store problemer med grænseoverskridende kriminalitet.
Så jeg har hermed taget opfordringen til mig.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Jeg synes, det er godt, hvis ministeren vil komme med den redegørelse og også fortælle, hvornår de ændringer, der så åbenbart skal til, fordi den nuværende situation er uholdbar, kommer på plads.
Det er jo en kendt sag, at vi, når det f.eks. handler om at sende F-16-fly af sted til kampen mod Islamisk Stat, kan gøre tingene i løbet af meget, meget få dage i Folketinget.
Her er der altså en situation, hvor man siden 27. august ikke har haft adgang til de passagerlister, som vel er grundlaget for en del af den stikprøvekontrol, der finder sted, af illegale personer, terrorister og andre, der kommer ind i vores land.
Kan ministeren ikke godt se, at det ikke rigtig hænger sammen, og at det haster med at gøre noget?
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Jeg vil kvittere for ministerens svar, herunder det forhold, at der er nedsat en arbejdsgruppe, der kigger på de her ting, for det mener jeg virkelig er nødvendigt, af flere grunde.
Det antages, at der er 800.000 danskere, der har investeret i investeringsforeninger, så det er jo altså, om jeg så må sige, et familieprodukt blandt dem, der sparer op, og som hver i gennemsnit betaler 3.400 kr. om året for rådgivning, uagtet mange af dem jo aldrig nogen sinde letter røret eller i øvrigt ændrer deres investeringsprofil eller drøfter noget som helst med bankrådgiveren.
Så der er noget at tage fat på.
Det her er om ikke et alment problem, så i hvert fald et alment produkt.
Når jeg bringer det op her, er det, fordi der er flere, der sender afregninger fra pengeinstitutter til mig, jeg har nogle af dem her, og der er i hvert fald ikke på selve afregningen i forbindelse med købet oplyst noget som helst om, hvor meget banken får i kickbackprovision, og det synes jeg jo nok er en relevant oplysning.
Der er derimod selvfølgelig plads til at oplyse handelsomkostninger, som typisk er et eller andet meget, meget lille beløb.
Men det, der betales i kickbackprovision til banken, altså det, som investeringsforeningen tager af kundernes midler og sender til den såkaldt rådgivende bank, er et væsentlig større beløb, som oftest er på op mod 0,75-1 pct. af investeringen. Så det er store beløb, og jeg synes, det er vigtigt, at man som kunde er informeret om dette.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, hvad der ellers er af informationsforpligtelser, også i pengeinstitutbranchen, hvad der i øvrigt overgår pengeinstitutter, der ikke oplyser om den helt korrekte rentesats på væggen osv., og hvad der overgår andre erhverv, hvis de har henvisningsaftaler.
Jeg ved da fra advokater, revisorer og lignende, at der er meget kraftige sanktioner, hvis man tjener penge på henvisninger, men det er der ikke her.
Så jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, hvis ministeren vil sørge for, at det her emne bliver gennemgået.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at man ikke bare kræver, som jeg hører det, når jeg lytter til ministeren, en oplysning, men at man også specificerer hvilken form for oplysning, altså at det skal foregå skriftligt på en måde, så kunden finder ud af det.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Tak for det.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at byde velkommen til den nye formand.
Dog undrer det mig, hvordan man har kunnet slippe igennem forretningsordenen uden at bære slips, men det kan vi jo tage op på et senere tidspunkt.
Jeg skal gå over til besvarelsen af spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at det er meget kritisabelt, hvis der er banker, som ikke giver deres kunder de nødvendige oplysninger, herunder om provisioner, i forbindelse med at kunderne foretager investeringer i de af bankerne anbefalede investeringsforeninger.
Det følger således direkte af investorbeskyttelsesbekendtgørelsen, at banker skal oplyse kunden om en eventuel formidlingsprovision, før kunden indgår aftale om at investere.
Brancheaftalen fastslår klart, at banker skal oplyse deres kunder om eksistensen af og satsen for den formidlingsprovision, som banken modtager fra investeringsforeningerne.
Oplysninger skal gives ved investeringsrådgivning i banken og fremgå af bankens hjemmeside.
Herudover skal oplysningerne fremgå af den årlige gebyroversigt eller depotoversigt.
Bekendtgørelsen og brancheaftalen sikrer, at det er gennemsigtigt for kunderne, hvad de betaler i omkostninger i forbindelse med deres investeringer, både forud for selve investeringen og løbende hvert år bagefter.
Finanstilsynet fører tilsyn med, at reglerne i bekendtgørelsen overholdes.
Jeg forventer også, at Finansrådet holder selvjustits blandt dets medlemmer og sikrer, at de efterlever den brancheaftale, som Finansrådet har været med til at indgå.
Så vil jeg afslutningsvis nævne, at jeg har nedsat en arbejdsgruppe, som i øjeblikket ser nærmere på den nuværende model for formidlingsprovision.
Arbejdsgruppen belyser mulige alternative honorarmodeller og alternative modeller for oplysning om omkostninger og formidlingsprovisioner, herunder fordele og ulemper ved at kunne fravælge rådgivning mod at kunne undgå at betale formidlingsprovision, ligesom der ses på udviklingen på europæisk niveau.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-10-22:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til det forhold, at bankerne – eller i hvert fald visse banker – ikke i forbindelse med en kundes investering i den af banken anbefalede investeringsforening, i købsnotaen eller forud herfor har gjort opmærksom på, hvilket beløb der tilgår den rådgivende bank, dels i forbindelse med købet, dels årligt herefter?
Hvad er ministerens holdning til det forhold, at bankerne – eller i hvert fald visse banker – ikke i forbindelse med en kundes investering i den af banken anbefalede investeringsforening, i købsnotaen eller forud herfor har gjort opmærksom på, hvilket beløb der tilgår den rådgivende bank, dels i forbindelse med købet, dels årligt herefter?
Karen Ellemann (V), 2014-10-22:
Men for mig er det stadig væk meget, meget utilfredsstillende, at man er meget konkret med at sige, at man her har ni områder inden for hele det brede sociale felt – ni områder, hvor man helt specifikt siger, at sådan skal det se ud i 2020, så mange procent af den ene eller den anden eller den tredje del – og når vi så står i 2013 og beder om at få et konkret svar om, hvordan det er gået, og hvor langt man er kommet med de her mål, så kan man ikke svare.
Man kan ikke redegøre for antallet.
Det er da bekymrende, når man netop siger, hvilket er ganske fornuftigt, at f.eks. mindst halvdelen af de stofmisbrugere, som afslutter et behandlingsforløb for stofmisbrug, enten skal blive stoffri eller opleve reduktion i stofmisbruget.
Det er i hvert fald den seneste opgørelse, vi har fået.
Det kan være, ministeren har noget opdateret, som han ikke har delt med os her, og så deler det sådan lidt sporadisk.
Jeg ser i hvert fald frem til at modtage det, hvis der skulle være nogle nye opdateringer.
Men indtil videre har jeg nogle ikke særlig fine resultater af en hel masse gode hensigter, og dansk socialpolitik har brug for mere end gode hensigter.
Men man får jo ikke gode resultater på et meget vigtigt område ved blot at sætte nogle mål.
Man er jo netop nødt til at være meget, meget skarp på hele paletten, med hensyn til hvad indsatserne så er.
Hvad er det, man gør for lige præcis at opnå de reduktioner, som er svære at være uenig i?
Det er mærkværdigt, at regeringen i 2013 kom med de her stort anlagte mål og sagde, at der var en baseline tilbage fra 2011, og så fejler ved ikke at kunne konkretisere, hvor langt vi nåede i 2013.
Det kan da ikke være tilfredsstillende for den nuværende socialminister, at der mangler resultater.
Altså, den seneste opgørelse, jeg har set, viser, at der i hvert fald er seks af resultaterne, der mangler i 2013, altså delmålene: Hvor langt er man nået, hvordan går indsatsen?
Jamen tak for et meget langt svar på et, kan man sige, for en gangs skyld meget kort spørgsmål.
Men det er et stort område.
Der er ni konkrete mål i regeringens sociale 2020-plan.
I forbindelse med åbningstalen sagde statsministeren: Nu har vi gennemført en social 2020-plan – og jeg citerer helt korrekt.
Jeg må sige, at jeg blev noget overrasket over ordlyden: Nu har vi gennemført en social 2020-plan.
Sandheden er, at regeringen i september 2013, stort anlagt ved et flot pressemøde, præsenterede de her sociale 2020-mål.
Men det, der undrer mig, er, at man i forbindelse med de her ni konkrete målsætninger rent faktisk ikke formår at følge op på, hvordan udviklingen går.
Altså, når man sætter sig mål, må det vigtigste alt andet lige være, at man også har gjort sig klart om hvert enkelt af de ni mål, hvordan man konkretiserer det, hvordan man måler det, hvor ofte man måler det – og det er sådan set det, der mangler særdeles eftertrykkeligt, det håber jeg ministeren vil give mig ret i.