runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Altså, nedsættelse af skatten på arbejdsindkomst har ikke noget med den kommunale skat at gøre.
Og den kommunale skat holdes inden for rammen af en stigning på 750 mio. kr., og det er jeg sikker på at de får på plads på den ene eller på den anden måde.
Den konservative borgmester skal jo sige: Vores parti har været med til at lave en aftale, der betyder, at flere vil gøre en ekstra indsats.
Og det kommer også til at betyde noget for kommuneskatten, for dermed bliver der højere indkomster, der bliver mere vækst og flere investeringer, der bliver mere håb for fremtiden, der bliver taget flere initiativer, og folk får en større frihed.
Det kan da ikke være så dårligt, at en familie, hvor der er to udearbejdende, får et dispositionsbeløb på måske 10.000 kr., som de kan anvende til planlægning af deres eget liv.
Det mener vi er sund og god politik.
For det første skal vi jo ikke forhandle energiaftaler her i Folketingssalen.
Og jeg kan kun sige, at set ud fra mit synspunkt er det et meget ambitiøst udspil, og det er et udspil, som tager hånd om nogle meget store problemer, som har meget vidtrækkende konsekvenser for samfundsøkonomien.
Så jeg forstår slet ikke den retorik med, at det skulle være lidt, og at det skulle være uambitiøst, og at det skulle være dårligt.
Det er meget ambitiøst, og vi forventer, at der snarest muligt kan indgås en aftale.
For det andet vil jeg sige om ulighed: Det er jo ikke en aftale, som i sig selv øger uligheden.
Det er jo sådan, at ulighed i høj grad har noget at gøre med, om folk kan få et job, og om folk kan få en uddannelse.
Og ved at lave ændringer på arbejdsmarkedet og i mulighederne for at få en uddannelse giver man også folk en mulighed for at komme ind og få et arbejde.
Jeg vil med hensyn til energiaftalen sige, at det er sådan, at Danmark jo har sat sig et mål, der ligger langt over målene for det samlede EU.
Hvor man arbejder med 20 pct. frem til år 2020, har vi sagt mindst 30 pct. til år 2025.
Det vil sige, at vi forfølger den linje, at vi vil være foregangsland.
Så det er en situation, hvor jeg føler der er gode muligheder for at lave en aftale.
Per Clausen (EL), 2007-09-06:
Nu kan det jo godt være ambitiøst at ville gøre Danmark uafhængigt af fossile brændstoffer om ca. 120 år, som jo er regeringens bud.
Jeg må så forstå på det, hr. Christian WedellNeergaard siger, at det ikke skyldes, at regeringens ambitionsniveau er lavere end oppositionens, at der ikke er lavet en aftale.
Men så er der i hvert fald nogle, der er noget unøjagtige i deres udmeldinger, for sådan har jeg da forstået det, Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre siger, nemlig at hovedproblemet her er, at regeringens udmeldinger er uden ambitioner.
Og jeg ved jo ikke, hvad der foregår i de her forhandlinger, så derfor spørger jeg hr. Christian WedellNeergaard, og så kan han jo dementere det og sige, at regeringens udspil i virkeligheden er meget mere ambitiøst, og at det er de andre, der holder det nede.
Så bare et enkelt spørgsmål: Hvordan hjælper det nogle mennesker i arbejde, at forskellen på det forbrug, et menneske med arbejde, som tjener 400.000 kr. om året, kan have, og så førtidspensionistens forbrug bliver større?
Det skaber ulighed, ja, men hvordan skaber det bedre betingelser for, at nogen kommer i arbejde?
Steen Gade (SF), 2007-09-06:
Det var vel lidt tydeligt, at Det Konservative Folkepartis ordfører i dag jo slet ikke talte om det, som Det Konservative Folkeparti ellers plejer at markedsføre sig ganske meget med i medierne, altså miljø og klima og sådan noget.
Her handlede det om hardcore skattelettelser – først og fremmest til dem, der har noget.
Det er jo en klar melding, at det er det, der er det vigtigste for De Konservative i den nuværende situation.
Hvornår skal der ske noget mere på miljø-, klima- og energisiden?
Det er sådan set mit overordnede spørgsmål.
Konkret går det på, at når miljøministeren har sendt en enormt rosende pressemeddelelse ud om, at man nu går i gang med at regulere energiafgifterne, så vil jeg spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om det er, fordi man er enormt kritisk over for det, man tidligere har gjort, hvor man ikke har reguleret.
Det var det ene spørgsmål.
I går blev der udsendt et forslag til en klimatilpasningsstrategi.
Mit andet og korte spørgsmål er: Hvorfor er der ikke sat penge af til den?
Hvorfor er der ingen konkrete handlinger?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
For det første synes jeg, at det er forkert at tegne et billede af, at miljø og klima ikke spiller nogen rolle.
Det er sådan, at Det Konservative Folkeparti jo har en ambitiøs miljøpolitik og et ønske om at markere sig på den.
Og det synes jeg også sker; der kommer en lang række initiativer – nationalparker og meget andet – og alt sammen er medvirkende til at skabe et bedre miljø.
Så jeg synes ikke, at man kan tegne et billede af, at der ikke sker noget.
Det er da rigtigt, at reguleringen af energiafgifterne sker som følge af et ønske om at være ansvarlige og ikke fortsat udhule energiafgifterne.
Det er ikke en kritik af, hvordan det har været tidligere, det er en regulering inden for skattestoppet, som giver mulighed for at lave en lettelse af skatten på arbejdsindkomster, og det er det, vi gerne har villet.
Til sidst vil jeg sige, at der er afsat 11 mio. kr. til klimatilpasningsstrategien.
Bjarne Laustsen (S), 2007-09-06:
Jamen jeg synes jo bare, at næste gang Venstre og Konservative måske holder et fælles gruppemøde, skal man øve sig på, om det er det ene eller det andet.
Det synes jeg man skulle se at blive enig om, for det stritter i hver sin retning nu.
Jeg spurgte om, hvad de konservative borgmestre, der varsler skattestigninger, skal fortælle til pensionisterne, som intet får ud af den her skatteaftale.
hvad skal de konservative borgmestre sige til deres borgere, der ikke får noget ud af det her, kun forringelser?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Vi siger, at det her er en fuldt finansieret skattepakke.
Den indeholder en lettelse af skatten på arbejdsindkomst, som både betyder, at jobfradraget giver folk et incitament til at komme i arbejde – for når de kommer i arbejde, får de et øget fradrag – og giver en lettelse i mellemskatten, og der er sat en prop i topskatten, og det er finansieret ved energiafgifter.
Og arbejdsmarkedsbidraget er ændret, således at der ikke sker en lettelse i arbejdsmarkedsbidraget, men at vi løser det på en bedre og smartere måde.
Så det er altså en lettelse i arbejdsindkomsten, hvis det er noget.
Ole Stavad (S), 2007-09-06:
Jeg mener nu, at den konservative ordfører er for beskeden i den her sammenhæng, men lad det nu ligge.
Men jeg forstod i hvert fald på den konservative ordførers ordførertale, at han og Det Konservative Folkeparti er meget optaget af, at det her ikke må gå ud over velfærden, og derfor vil jeg godt supplerende spørge: Vi har i dag fået nogle oplysninger fra Kommunernes Landsforening, som har samlet konkrete oplysninger ind fra kommunerne.
Vi kan konstatere, at det kan forventes, at der kommer stigninger ude i kommunerne, der ligger mere end 1 mia. kr. over det, der er aftalt med regeringen.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at give en sikkerhed for, at der ikke kommer straffeekspeditioner over for de kommuner?
Vil Det Konservative Folkeparti være med til sammen med os andre at ændre bundskatten, så man ikke kan sige, at der sker brud på skattestoppet, og man i ro kan lægge budgetterne ude i kommunerne?
For selv inden for den ramme, hvor man ude i kommunerne forudsætter, at man kan forhøje skatten som planlagt, ligger der alligevel efter deres egne udsagn betydelige velfærdsforringelser.
Mener Det Konservative Folkeparti ikke, at vi her har en fælles opgave?
Og vil Det Konservative Folkeparti sammen med os andre være med til at sikre, at kommunerne ikke får straffeekspeditioner bare for at leve op til deres arbejde med at sikre velfærden?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Jeg accepterer overhovedet ikke præmissen for spørgsmålet.
Det er en sejr for dem, som mener, det er rigtigt at gennemføre en skattelettelse, en fuldt finansieret skattelettelse.
For det andet: Med hensyn til spindoktorer og historier osv. kan jeg sige for mit eget vedkommende, at jeg har været glad og tilfreds hele vejen igennem og det er en naturlig måde at modtage en aftale, man er glad for, nemlig at arbejde for at udbrede kendskabet til aftalen og få den solgt på en måde, så folk kan forstå, hvad det drejer sig om.
Det har været min tilgang til det.
Der har måske været andre, men det har hele tiden været den måde, jeg har prøvet at forklare folk det på.
Steen Gade (SF), 2007-09-06:
Jeg er glad for at høre, at formålet med at lave reguleringen er at være ansvarlig.
Så ligger det i hvert fald snublende nær at sige, at man indtil nu har været uansvarlig ved ikke at regulere.
Jeg ved ikke, om ordføreren vil uddybe det – men det behøver han heller ikke.
Så til det andet spørgsmål om at spille en rolle: Jamen det spiller da en vældig rolle for miljøministeren og også for ordføreren.
I alle medier flyder det jo over med, at man nu er i gang; nu er man i gang med at lave en klimaindsats, og nu er man i gang med at lave en storstilet miljøindsats.
Det er jo ikke engang på niveau med det, vi lavede sidst i 1990’erne, og nu er vi altså snart i år 2008!
Jeg vil godt komme med en klar melding til Det Konservative Folkeparti og også til miljøministeren: Fredningstiden er sådan set forbi, nu vil vi se resultater.
Og jeg synes, at det havde klædt ordføreren, om det også havde præget debatten i dag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Det kunne være af forskellige grunde, og det er indarbejdet i kommuneaftalen med en ramme på 750 mio. kr.
Jeg forventer fortsat, at den aftale, vi har indgået med Kommunernes Landsforening, også bliver overholdt, og at det bliver de 750 mio. kr.
Det er jo altid sådan, at når man står tidligt i en budgetfase, kan det være vanskeligt at se løsningerne, men efterhånden som man arbejder med det, finder man mulighederne for at få budgetterne til at hænge sammen.
Der ligger jo i tallene en mulighed for effektiviseringer og forbedringer, som også vil give kommunerne nogle gevinster.
På vores tur rundt med Kommunaludvalget kan man sige, at vi jo kunne se, at de ikke kommer med det samme.
Men de kommer over år, og derfor forventer jeg, at kommunerne inden for rammen på 750 mio. kr. kan hæve skatten, og at det ikke kommer til at gå ud over velfærden.
Kim Mortensen (S), 2007-09-06:
Nu brugte den konservative ordfører en meget stor del af sin ordførertale på at fortolke dele af Socialdemokratiets politik – dog skuffende nok ikke vores mange forslag om vedvarende energi.
Jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over, at den konservative ordfører ikke er faldet over lige præcis den del af det.
Man kan sige, at dansk energipolitik står over for i hvert fald to meget store udfordringer.
Den ene er meget kontant.
Rambøll har lige offentliggjort en rapport, der dokumenterer, at der er en omsætning på ikke mindre end 64 mia. kr. i Danmarks aktiviteter på offshoreområdet.
Det leverer jo nok ikke et uvæsentligt bidrag til bundlinjen, og måske skulle vi også dér finde svaret på nogle af de økonomiske resultater langt snarere end i Det Konservative Folkepartis politik.
Det andet er klimaet, hvor vi med den globale opvarmning har en anden kæmpe udfordring.
Derfor er det selvfølgelig skuffende at konstatere, at det finanslovforslag, der nu er fremsat, stort set ingenting indeholder om vedvarende energi.
Det, det så indeholder på klimaområdet, er 450 mio. kr. til køb af varm luft i Østeuropa.
Har Det Konservative Folkeparti ikke bare nogle få konkrete forslag til, hvordan vi kan løfte den her opgave?
Det, der i hvert fald er nemt at konstatere, er, at Det Konservative Folkepartis bidrag til reelle, konkrete initiativer, der kan være med til at hjælpe på klimaområdet og få indbefattet den vedvarende energi, er en eller anden rejseaktivitet, som den konservative miljøminister laver ved at vise Grønland frem: Isen smelter på Nordpolen og i Grønland.
Det kan man jo se med egne øjne.
Det, vi godt kunne efterlyse lidt, var nogle konkrete initiativer til – ud over sådan en meget omfattende rejseaktivitet og en masse varm luft – hvordan vi for alvor kunne være med til at sætte en dagsorden, når det handler om vedvarende energi.
Det, vi kan konstatere, er, at udbygningen af vedvarende energi, udbygningen af vindmøller, under den her regering jo stort set er gået i stå.
Og når vi efterspørger det, henviser nu også den konservative finansordfører til, at der nok kommer en eller anden løsning på det engang.
Men det er altså svært at få øje på, hvor de her meget konkrete initiativer er – altså lige bortset fra for 450 mio. kr. varm luft fra Østeuropa.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Det er svært at høre på hr. Kim Mortensen, at vi faktisk sidder og forhandler en energiaftale i øjeblikket, og derfor er jeg naturligvis skuffet over, at man kommer med sådan nogle udokumenterede påstande.
Er der nogen, der har arbejdet for bl.a. at få skrotningsaftalen på plads, er det den konservative miljøminister, som jo nu har lavet en aftale med kommunerne om, hvor de nye møller skal placeres.
Der er gjort en kæmpe indsats for at få gang i den sag, og det er da et konkret initiativ at komme videre med den aftale.
I øvrigt ligger der i energiaftalen en lang række konkrete elementer, som skal være med til at opfylde Danmarks VE-mål for 2025.
Da det er noget, vi skal gøre i fællesskab, synes jeg, vi skal ændre retorikken og sige, at der skal findes fælles løsninger.
Bjarne Laustsen (S), 2007-09-06:
Jeg vil gerne have, at hr. Christian Wedell-Neergaard prøver at definere forskellen på det, som Venstres ordfører havde som udlægning af skattepakken, hvor hr. Peter Christensen sagde, at der var tale om en skattelettelse, og det, den konservative ordfører siger, nemlig at der er tale om en skatteomlægning.
Jeg vil gerne høre definitionen på den forskel, der eventuelt kan være, altså hvordan to partier, der ellers er enige om en aftale, kan komme frem til to forskellige måder at gøre det op på.
Noget andet er, at selv om De Konservative ikke har så mange borgmestre, har vi i den seneste tid set, at en del af dem har varslet skattestigninger, for de kan ikke få de kommunale budgetter til at hænge sammen i forhold til den service, som borgerne måtte ønske.
Derfor har de været ude at sige, at der er behov for en skattestigning.
Hr. Christian Wedell-Neergaard har jo fået spørgsmålet tidligere, altså om de, hvis de lader skatten stige, så kan få lov at beholde den gevinst, de får hjem.
Noget andet er: Hvad skal de konservative borgmestre sige til pensionisterne, når der også bliver skåret ned i servicen og de samtidig får en skattestigning?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Vi har en række forslag og tanker på energiområdet, og jeg forventer jo, at det er tanker, som vi kan være enige med Socialdemokratiet om, og at der snarest kan laves en aftale om energipolitikken, hvor vi jo går ind for det danske mål, nemlig at mindst 30 pct. skal være vedvarende energi i 2025.
Det er en fælles indsats, og det er en indsats, hvor Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti skal finde fælles løsninger.
Vores allokeringsplan er sendt til EU, og den viser en reduktion på 21 pct. i 2012, og det er den reduktion, vi skal nå.
Lise von Seelen (S), 2007-09-06:
Nu vil jeg godt sige, at det altså ikke er noget, vi Socialdemokrater har fundet på.
Det er altså KL, der fortæller os de her ting, og det er ikke kun de socialdemokratiske borgmestre, der siger, at de nu igennem en årrække har været så hårdt presset, at det virkelig, virkelig kommer til at trække tænder ud og forringe servicen, hvis der ikke sker noget.
Jeg hører hr. Wedell-Neergaard sige, at de her skattelettelser vil give mere beskæftigelse og flere skattekroner, og så får kommunerne en bedre økonomi.
Nu deltog vi jo begge to i en høring, Finansudvalget havde i forgårs, og der hørte vi jo, at alle de økonomer, der var der, mente, at der vil være en beskæftigelseseffekt, og at noget af det vil være positivt og noget af det vil være negativt.
Det vil sige, at hvis det går i nul, er hr. Wedell-Neergaards påstand om, at kommunerne får bedre vilkår, ikke rigtig.
Hvordan skal kommunerne så klare det her uden at skære i den service?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Først om arbejdsudbuddet: Det virker.
Hvis man får flere penge mellem hænderne ved at gøre en ekstra indsats, ja, så er man også klar til at tage en ekstra time, og bare én ekstra time er nok til, at det virker.
Så det tror jeg ikke der er nogen grund til at sætte spørgsmålstegn ved.
Man kan have alle mulige ideer om, at det fremmer sort arbejde osv., men det bliver bagatelliseret af økonomerne, ligesom de bagatelliserer, at denne finanslov er ekspansiv med 0,3 pct. af BNP.
De sagde: Bare det ikke fortsætter, er vi sådan set godt tilfredse.
Jeg indrømmer, at det kan være svært at få de kommunale budgetter til at passe, men det er der taget højde for i aftalen, og derfor har kommunerne inden for de rammer, de har – med 1,6 milliarder nye penge – muligheden for investeringer.
Der er afsat 37 mia. kr. til bedre offentlig service i perioden op til nu og 37 mia. kr. i den kommende periode.
Margrethe Vestager (RV), 2007-09-06:
Hr. Christian Wedell-Neergaard har tidligere sagt, at man som konservativ har et ønske om at markere sig på miljøområdet, og det er jo al ære værd.
Spørgsmålet er, om man også har et ønske om at gøre en konkret forskel, for når ordføreren i et svar til en af mine radikale kolleger siger, at man ikke har nogen aktuelle planer om at se på de grønne afgifter, så forekommer det at være en ren markeringsøvelse.
Det så man senest, da den konservative miljøminister i Politiken den 23. august udtalte: Grønne afgifter skal stige i fremtiden.
Hvornår begynder den fremtid, hvor De Konservative igen vil have mod på at bruge grønne afgifter som et instrument til at gøre det noget værd at gøre en indsats i forhold til miljøet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Der er mange andre måder, man kan gøre en forskel på.
Men Det Radikale Venstre har bidt sig fast i, at en skattereform skal være finansieret ved at øge de grønne afgifter, og dermed ved, at man i princippet hæver afgifterne og sænker personskatterne.
Det, som vi har snakket om tidligere, og som jeg har haft en fornemmelse af at vi har været enige om, er jo, at det at sænke personskatterne og dermed skatten på arbejdsindkomst giver et øget arbejdsudbud, og det er det, der er målsætningen.
Margrethe Vestager (RV), 2007-09-06:
Nu er det selvfølgelig lang tid at stå på talerstolen, det anerkender jeg, men det er faktisk ikke så mange minutter siden, at ordføreren sagde, at det netop var meget vellykket, at man inden for skattestoppet kunne øge de grønne afgifter med henblik på at lette skatten på arbejde.
Derfor synes jeg, at det er et mærkeligt afværgesvar at sige, at det har noget med skattestoppet at gøre – det har det jo ikke.
Og den konservative miljøminister siger jo ganske klart, at det at beskatte ressourceforbrug er en af de ting, man bliver nødt til at gøre, hvis man for alvor vil gøre noget for klimaet.
Derfor må jeg spørge igen: Når nu De Konservative ikke har nogen aktuelle planer om at gøre noget, hvad det er så for et tidsperspektiv, man som konservativ arbejder med?
For når miljøministeren anerkender den positive miljøeffekt af grønne afgifter, er det så ikke lidt mærkeligt, at man i den grad har stukket piben ind med hensyn til at forfølge noget, som man ved er virkningsfuldt, hvis man vil andet og mere end blot at gøre sig bemærket på miljøområdet, altså hvis man også vil gøre en konkret forskel?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Jeg kender ikke tidsperspektivet.
Jeg ved, at der nu er lavet en aftale, som er inden for skattestoppet, og hvor man hæver energiafgifterne og sænker skatten på arbejdsindkomst.
Det er de elementer, som indgår i den nuværende skattepakke, og som er på 10 mia. kr. Så kan man have nogle betragtninger om de knappe ressourcer i samfundet, og hvordan de skal reguleres på længere sigt, men det er derfor, jeg siger, at vi ikke har nogen aktuelle planer.
Der er ikke planer om at hæve de grønne afgifter.
Og det er svaret under finanslovdebatten i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-09-06:
Jeg synes, at det var en befriende tale, der blev holdt af den konservative ordfører, langt mere befriende end det, vi hørte fra Dansk Folkepartis side og også fra Venstres side.
Her er der jo ikke nogen tvivl om, hvad det drejer sig om: Man har fået skattelettelser, præcis som det er aftalt i regeringsgrundlaget.
Det spørgsmål, som jeg synes rejser sig, fordi vi har mange uløste problemer i den offentlige sektor, er: Er det vigtigere for den konservative ordfører, hr. Christian Wedell-Neergaard, at få skattelettelser frem for at løse de helt aktuelle problemer, der står uløste?
Jeg har tidligere nævnt – der er ikke nogen, der har været glad for at svare på det – at ventetiden for kræftpatienter er 76 dage.
Ventetiden for øvrige patienter er 59 dage.
Det vil sige, at der på behandling af de alvorligste og mest livstruende sygdomme altså er en langt længere ventetid, end der er for de øvrige sygdomme som knæ- og hofteskader.
Kan det virkelig være rigtigt, at De Konservative har den opfattelse, at det er vigtigere at give nogle små skattelettelser end at sikre disse mennesker en behandling?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-06:
Budgetterne til sygehusene er øget med 8,2 mia. kr. Hvis man ser på væksten i de offentlige udgifter, så er cirka halvdelen af væksten gået til sundhed.
Både hr. Jens Peter Vernersen og jeg har store ambitioner på sundhedsområdet, og det skal vi også have.
Antallet af operationer er steget, antallet af læger er steget, antallet af sygeplejersker er steget, det hele er steget.
Der er tilført betydelige midler, samtidig med at kvalitetsreformen peger på, at der skal bruges 25 mia. kr. til fornyelse af bygningsmassen og til instrumenter på sundhedsområdet.
Og så indeholder finansloven jo et ønske om, at kræft behandles akut.
Det vil sige, at der ikke længere skal være nogen venteliste.
Og grundlaget for finansloven er, at ventetidsgarantien sættes ned fra 2 måneder til 1 måned.
Så hvis hr. Jens Peter Vernersen ønsker at tegne et billede af, at vi ikke gør noget, så er det forkert.
Nu har jeg jo en fortid i en kommunalbestyrelse, så jeg ville være ked af at skulle sige, at der ikke er hold i det.
Der er naturligvis hold i kommunernes arbejde og deres budgetlægning, men det sker inden for rammerne af den aftale, der er indgået, som Kommunernes Landsforening har sagt er en god og tilfredsstillende aftale, og som jo indeholder en imødekommelse på en lang række punkter.
Derfor er fru Lise von Seelens ønske om at tegne et billede af en spareindsats i kommunerne helt ude i hampen.
Der har aldrig været så mange penge i den kommunale sektor, som der er nu, og derfor giver det slet ingen mening.
Det giver heller ingen mening, fordi der også er en kvalitetsreform, som vil indarbejde en lang række serviceforbedringer for borgerne i kommunerne over de kommende år.
Derfor må jeg kraftigt tage afstand fra billedet af, at der er en sparerunde på vej i kommunerne.
Lise von Seelen (S), 2007-09-06:
Det er jo helt tydeligt, at De Konservative er rigtig glade og godt tilfredse med skattelettelserne.
Vi har til gengæld nogle kommuner, som varsler skatteforhøjelser.
Vi har faktisk 71 kommuner, som fortæller os, at de forventer, at deres budgetlægning vil resultere i skatteforhøjelser.
Venstres finansordfører nævnte, at når kommunerne fortæller os de her ting, altså at de gerne vil afværge de besparelser, er det bare teatertorden.
Deler den konservative ordfører Venstres opfattelse af, at kommunerne bare tordner løs og der slet ikke er hold i de ting, de fortæller os?