runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
KL synes, at det ikke er så ringe som det første, eller rettere, at der slet ikke var noget i starten.
Da var det bare et ideologisk projekt, og så var man nødt til at fylde noget økonomi på.
Hvad kan de kommuner, der får underskud på den her ordning, bruge til, at der er andre, der tjener på det?
De skal ud at spare, og der bliver regningen smidt i børneværelset eller på ældrecenteret, for det er dem, der kommer til at betale regningen for regeringens ideologiske projekt.
Dernæst er det de arbejdsløse, der kommer til at betale.
Der er ingen hovedorganisationer overhovedet, der bakker det her op, for arbejdsgiverne er jo imod det.
De er vant til at få en arbejdskraft, der er veluddannet og opkvalificeret, når der er brug for det.
Kommunerne vil gøre det samme, som de har gjort med kontanthjælpsmodtagerne: lave billig straksaktivering, men ikke noget, der fører til opkvalificering.
Det er derfor, at også arbejdsgiverne er imod det her.
Når man ikke kan give den garanti, får man ikke det der gode arbejdsmarked.
Det her fører til flere udgifter, som skal betales af kommunerne, og så fører det også til, at vi får en ringere arbejdsmarkedsindsats generelt set, og det er synd og skam at spille hasard med den danske arbejdsmarkedsmodel.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Han siger i det her ritzautelegram, der godt nok er kommet her i eftermiddag, mens vi har diskuteret det, men derfor synes jeg alligevel, det er vigtigt, at vi lige får det med: »Vi synes faktisk« - det er altså Kommunernes Landsforening - »at det er uansvarligt.
Man er på vej til at tale jobcentrene helt ned i en situation med økonomisk usikkerhed, og en del ledige risikerer at miste tilliden til jobcentrene.
På den måde tager fagbevægelsen og arbejdsgiverne de ledige som gidsler, siger Erik Nielsen.«
Han siger så lidt senere: »Ja, der er to socialdemokratiske holdninger til det her.
Jeg har prøvet at overbevise mine kolleger på Christiansborg om, at det er helt naturligt at samle indsatsen.
De fokuserer mere på, hvordan beslutningen er taget i forbindelse med finansloven.«
Det synes jeg ærlig talt taler sit helt klare sprog, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Kommunerne er ikke i tvivl om, at de kan løfte opgaven, og de er heller ikke så meget i tvivl om, at den økonomi, som er skruet sammen om det her, er den rigtige.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Der vil jo blive lagt stort pres på kommunerne, for at de skal lave noget aktivering.
For hvis man har folk i aktivering, vil man som nævnt få 75 pct. af dagpengene refunderet.
Hvis folk ikke er i aktivering, er det kun 50 pct. I en tid, hvor arbejdsløsheden bliver fordoblet, skal der jo fremskaffes masser af aktivering, så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren sikre, at der ikke bliver tale om den her fabriksagtige samlebåndsaktivering, hvor folk bliver pisket til at deltage i nogle ting, som de reelt ikke har brug for, og som ikke bringer dem videre, og for hvem f.eks. uddannelse ville have været bedre?
Hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne ikke laver en aktivering, som den enkelte arbejdsløse overhovedet ikke kan bruge til noget?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg kan bare sige, at jeg har meget stor tiltro til, at kommunerne laver den slags aktivering, der er bedst for de ledige.
Jeg er faktisk slet ikke i tvivl om, at kommunerne vil tage den her opgave utrolig alvorligt og gøre det, der er bedst for alle parter i den her sag.
Så jeg nærer altså ikke den tvivl om, at det gør man selvfølgelig som kommunalbestyrelse og som ansvarlig for det her område.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Det, vi hører her, lyder næsten som en hel aftenbøn, altså som en forhåbning om, at sådan vil det gå.
Men man må forstille sig det øjeblik, hvor der er stort pres for at fremskaffe aktiveringen og klokken er fem minutter i tolv med hensyn til at overholde fristerne osv.
Man har ikke fået sat noget ordentligt i gang, der står hundredvis af arbejdsløse, som skal aktiveres, og så ved både byrådene, de kommunale chefer og jobcentermedarbejderne, at de skal sørge for, at den aktivering kommer i gang, sådan at kommunen får millionerne i kassen.
I den situation, klokken fem minutter i tolv, skal der jo ikke meget fantasi til at forestille sig, at så tager man et eller andet ned fra hylden, som ikke er relevant for de pågældende.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvor har ministeren den her - undskyld, jeg siger det - ret naive tiltro fra?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Der skal jo omvendt set heller ikke særlig meget fantasi til at tro, at når det nu er de samme medarbejdere, der sidder med opgaven, som det var før, vil opgaven også blive løst på bedste vis.
Derfor nærer jeg slet ikke den mistro til, at den aktivering, der kommer til at ske, ikke kommer til at ske på den måde, som den skal, og som er bedst for de ledige.
Jeg vil først godt lige fastslå, at jeg ikke umiddelbart er enig i de beregninger, der har været fremført i Børsen bl.a. i går.
For som jeg forstår det, er de beregninger lavet, ud fra at kommunerne skulle få de ledige senere i gang, og at det er derfor, der pludselig skulle være ekstra ledige.
Det er jeg ganske enkelt ikke enig i.
Men jeg har selvfølgelig set de kritikpunkter, der er kommet, og de er jo kommet fra flere sider, som også hr. Morten Østergaard nævner.
Men det, der jo egentlig bliver fremført, er fra den ene side, at det er helt forkert at lave en incitamentsstruktur som den her, og fra den anden side, bl.a. fra Rosholms side, bliver det påpeget, at incitamentsstrukturen er alt for stærk.
Og så må man jo bare sige: Når der er kritik fra begge sider, kunne det jo godt være, at vi faktisk var havnet nogenlunde i midten, der hvor vi skal.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Jeg synes, det er et spændende regnestykke, ministeren er kommet med, og jeg glæder mig til at se de forudsætninger, det bygger på, stillet op på et stykke papir.
Jeg vil gerne bidrage med et andet regneeksempel.
Jeg forestiller mig en kommune med 50.000 indbyggere; jeg forestiller mig, at de 30.000 er på arbejdsmarkedet; jeg forestiller mig, at arbejdsløsheden er på 6 pct., og det giver 1.800 personer; så forestiller jeg mig, at arbejdsløsheden stiger med fire procentpoint, for det er jo det, der er tale om i lovforslaget, altså at den kommer op på 10 pct., og så er der 3.000 arbejdsløse, og sammenholdt med de tidligere 1.800 er der så 1.200 arbejdsløse mere - det er forskellen mellem de to tal - hvis dagpenge og aktiveringsudgifter kommunen selv skal betale.
Det er uhyggelig mange penge.
Jeg kan se, at Venstres ordfører ryster på hovedet.
Jeg glæder mig til at høre, hvori det forkerte består, og det må vi jo så høre en kommentar til.
Jeg vil gerne sige generelt, at der er meget politisk snak om, at den tidligere statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, droppede sin bog »Fra socialstat til minimalstat« for nogle år siden.
Det mener jeg bestemt ikke han har gjort, og det mener jeg heller ikke at regeringen har gjort - heller ikke Dansk Folkeparti som støtteparti.
Det, der skete, var i virkeligheden, at man besluttede sig for at tage det step by step i stedet for at tage det som en stor omvæltning på en gang.
Og det danske samfund ser helt anderledes ud i dag, end det gjorde, da den borgerlige regering kom til i 2001.
Der er meget mere privatisering, der er meget mere udlicitering og lignende, og det her, som er blevet diskuteret meget i eftermiddag, og som handler om udlicitering med hensyn til jobindsatsen, passer jo fint ind i det billede, altså at man laver et kraftigt incitament for kommunerne til at udlicitere opgaven med at bringe arbejdsløse i arbejde, sådan som det er blevet beskrevet.
Afrundende vil jeg sige, at jeg synes, det virker lidt komisk, at ministeren, når hun nu erkender, at der har været kritik fra Dansk Arbejdsgiverforening, fra fagbevægelsen, fra vismændene og fra arbejdsmarkedsforskere, så når frem til, at når der er så meget kritik fra forskellige sider, er det nok det rigtige, man har gjort.
Den eneste part, som er tilfreds med det, er Kommunernes Landsforening, som er den part, der skal overtage opgaven.
Det er måske knap så forbavsende, at Kommunernes Landsforening er enig i, at det er en god idé - og så kommer Kommunernes Landsforening altså oven i købet med en kritik af det her udliciteringsincitament, hvor man får dækket 50 pct. ekstra.
Men altså, jeg tror, det er første gang, jeg har oplevet, at man siger, når man bliver udsat for en massiv kritik fra alle mulige steder, at så har man nok gjort det rigtige.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg er helt enig i, at man i det nuværende system i den grad har en viden, i høj grad også hos arbejdsmarkedets parter og hos dem, der sidder der, til at man kan gøre den indsats, der er behov for i den nuværende økonomiske krise.
Hvorfor er det så, at man fra regeringens side prøver at ødelægge det?
For det er jo regeringen, der vil gå ind og detailregulere.
Det er regeringen, der går ind og tvinger kommunerne til at privatisere.
Det er jo sådan - og det ved hr. Knud Kristensen også godt - at hvis man skal se, hvad der er det reelle formål med den lovgivning, der kommer fra Folketinget, skal man ikke se på, hvad der står i alle mulige pæne hensigtserklæringer.
Så skal man se på, hvordan økonomistyringen er.
Og økonomistyringen i det her forslag er altså dels en privatisering, dels at man sætter hegn mellem kommunerne.
Økonomisk bliver kommunerne straffet, hvis de samarbejder med nabokommunen og får nabokommunens borgere i arbejde.
Det er bedst for kommunen at få sine egne borgere i arbejde og forhindre, at nabokommunens borgere kommer i arbejde.
Det er fuldstændig vanvittigt, hvis man gerne vil sikre, at så mange som muligt kommer i arbejde.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Der er ikke et eneste sted, hvor vi vil begrænse, at de ledige kommer i job.
Der er bevis for, at den nusiddende regering igennem de seneste år har løst en opgave, som vi aldrig tidligere har set det gjort i Danmark, hvor vi har været nede på 47.000 ledige.
Det er et mål for regeringen, at man igen får stemningen vendt til noget positivt.
Men som jeg tidligere sagde her fra talerstolen, kræver det, at vi får eksporten i gang igen.
Så er der spørgsmålet om privatisering.
Der er listet op, hvor mange aktører der er på det her felt, som kan være en hjælp, som kan være en sparringspartner til, at man udvikler systemet sådan, at der er nogle, der kan tage over på forskellige områder.
Det synes jeg er en god løsning.
Det er en mulighed, det kan være udviklende for den enkelte kommune, at man kan bruge nogle samarbejdspartnere, hvilket netop gør, at vi får en større viden, et mere smidigt jobsystem, et mere smidigt beskæftigelsessystem, og får det udviklet, sådan at der er den korteste vej fra at blive ledig til at komme i job igen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg hørte ordføreren sige, at oppositionen taler det her ned.
Nej, vi stiller egentlig bare spørgsmål.
Vi får ingen gode argumenter for det her forslag, vi får ingen gode svar.
Vi forsøger igen og igen, men der kommer stort set ingenting.
Synes ordføreren ikke, at et forslag som det her med en sådan reform kræver en ordentlig behandling og ordentlige svar?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Det er sådan, at svareren er nødt til at designe svaret i forhold til det spørgsmål, der bliver stillet.
Og hvis vedkommende ikke har sat sig væsentligt og positivt ind i lovgrundlaget for det stof, der ligger, så må man jo sige, at o.k., så bliver svaret jo som det spørgsmål, der bliver stillet.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Jeg hørte også ordføreren sige, at det var kedeligt at stå og lytte til det her.
Jeg synes, det er kedeligt, at ordføreren går op og virker lidt halvsur over, at vi ikke er enige med regeringen om det her.
Ordføreren siger så også, at der kommer mange gode svar.
O.k., kan ordføreren huske, at der er kommet et konkret svar på it-spørgsmålet, altså hvad it'en kommer til at koste, og et konkret svar på, hvad det kommer til at koste for den enkelte kommune?
Mener ordføreren, at også det er ligegyldigt?
Nu sagde ordføreren, at det skulle være konkrete spørgsmål, og så kom der konkrete svar.
Jeg stiller et konkret spørgsmål: Har ordføreren hørt, hvad det konkret kommer til at koste it-mæssigt ude i kommunerne?
Det er da et konkret spørgsmål.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Det er sådan, at man nu ændrer jobcentrene, sådan at de får én indgang.
Der er ét politisk system, der er ét administrativt system.
Det er en smidiggørelse af den arbejdsproces, den politiske proces, der er i det enkelte jobcenter.
Det er det, jeg kalder en forenkling.
Det er det, jeg kalder at smidiggøre.
Med hensyn til at sætte hegn op mellem de forskellige kommuner vil jeg sige, at der tværtimod er lagt op til, at jobcentrene kan udvikle et samarbejde på tværs af kommunegrænserne, og det vil vi se.
Jeg tror bare, at det, der er det største problem med Folketinget og har været det igennem de seneste 10 år, er, at man vil detaildesigne alle små ting i de enkelte kommuner.
I kommunerne og i jobcentrene har man knowhow, energi og viden til netop at kunne løse de opgaver.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Jeg tager også udgangspunkt i, at den konservative ordfører siger, at oppositionen taler det her ned.
Det er jo et led i den politiske debat, at man kan have en vurdering af det, og det har vi altså.
Det, som vi kritiserer, er jo nogle strukturer.
Det er nogle refusionssystemer.
Det er nogle funktionsmåder i det her nye system, som chefer og medarbejdere bliver nødt til at operere inden for.
Jeg er da helt sikker på, at de enkelte medarbejdere i jobcentrene vil gøre det absolut bedst muligt.
Det gør de i dag, og det vil de også gøre i fremtiden.
Men de kan jo blive instrueret af deres arbejdsgivere, og de kan blive placeret under nogle rammer ud fra nogle incitamentsstrukturer, der gør, at deres arbejde bliver dårligere.
Det har ikke noget med den enkeltes indsats at gøre.
Det har noget at gøre med indretningen af hele systemet.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren kan forstå, at man på den måde godt kan kritisere et nyt systems indretning, uden at man dermed har tænkt en eneste ond tanke om de medarbejdere, der er i jobcentrene, for det har jeg i hvert fald ikke.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg er fuldstændig klar over, at det ikke er det, der er hr. Eigil Andersens budskab.
Det er jeg fuldstændig klar over.
Den tidligere spørger gav også udtryk for, at jeg virkede sur.
Jeg er på ingen måde sur.
Jeg er meget optaget af projektet, fordi jeg synes, det er et godt projekt.
Det, som hr. Eigil Andersen spørger om, er selvfølgelig noget af det, som man netop kan diskutere, og det synes jeg er en fair diskussion.
Men det er jo ikke det, der sådan ligger til grund for alle de der kritiske spørgsmål, der er blevet stillet om, at det her aldrig vil komme til at fungere.
Men jeg er meget enig med hr. Eigil Andersen i, at man selvfølgelig kan diskutere det.
Og jeg er meget enig i, at de medarbejdere, som er derude, løser opgaven nu, og at de fremadrettet vil løse opgaven.
De vil gøre deres alleryderste for at løse opgaven tilfredsstillende for de ledige.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-22:
Det var jo egentlig ikke meningen, at jeg ville sige noget nu.
Men det undrer mig, at der i hele første runde, hvor vi har stillet mange spørgsmål, rigtig mange spørgsmål, fordi det her er en alvorlig sag, som vi selvfølgelig interesserer os meget for, stort set ikke er kommet svar på nogle af de spørgsmål, som vi ønskede svar på.
Der er for det første ingen svar vedrørende it.
Hvad koster it ude i de her kommuner?
Det betyder meget for de her kommuner, hvis det bliver en kæmpestor regning.
Hvad kommer det til at koste?
Hvem skal betale?
Bliver det her en kendt dame, en Amanda nummer to?
Og hvem skal så betale hende?
Det er jo de spørgsmål, jeg stiller mig, og det er også de spørgsmål, man stiller ude i kommunerne.
Der er også usikkert svar på, hvad det koster for kommunerne både nu, og hvad det koster i overslagsårene.
Der er jo så lige pludselig kommet nogle enkelte tal fra ministeren omkring Aalborg.
De tal havde ministeren jo ikke i spørgetiden, hvor jeg deltog.
De er så lige pludselig kommet frem.
Det virker da også underligt.
Der er ingen svar på, hvem det er, der støtter regeringen ud over KL.
Det brugte man så også lang, lang tid på at forklare og tog nogle enkelte personer frem.
Der er stort set ingen svar fra ministeren på det her.
Hvorfor kommer ministeren ikke her op og svarer ordentligt på de her spørgsmål, vi stiller?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det her forslag betyder utrolig meget for kommunerne, meget for de ledige.
Jeg har altså tilladt mig at tage de her tal fra LO, som jeg vil læse op: Horsens kommer til at tabe 56 mio. kr., Randers 49 mio. kr., Vejle 47 mio. kr., Silkeborg 42 mio. kr., og jeg kan simpelt hen blive ved dernedad.
Min egen kommune, som er en udkantskommune, kommer til at tabe 15 mio. kr.
København kommer til at tjene 324 mio. kr. Så siger man nok til mig, at man ikke kan tage det seriøst, for de duer ikke.
Nej, men det er jo det eneste, jeg har at forholde mig til.
Jeg har jo ikke andet at forholde mig til.
Hvorfor skal jeg så ikke forholde mig til det?
Så giv mig da noget at forholde mig til.
Jeg kan fortælle fra Norddjurs, hvor jeg kommer fra, og hvor man skal finansiere under et ud fra landsdelen, at det bekymrer os ude på Norddjurs.
Hvorfor gør det det?
Fordi vi i Norddjurs har mange flere ledige, end man normalt har i Århus, og det er Århus, vi skal sammenligne os med.
Vi ligger normalt en del procent over Århus.
Det vil sige, at for eftertiden vil det være sådan, at vi i Norddjurs skal betale ud fra, hvor mange ledige der er inde i Århus.
Og det kommer til at koste Norddjurs rigtig mange penge.
Hvorfor får vi ikke sådan noget vide?
Det her er en rigtig stor reform.
Det betyder rigtig meget for os alle.
Det kommer til at betyde meget for velfærden.
Hvis de her LO-tal, og det er det eneste, jeg har, passer, bliver det rigtig, rigtig svært.
Jeg ønsker bare nogle tal.
Jeg har endda stillet spørgsmål til hr. Claus Hjort Frederiksen.
Jeg fik ingen svar; det kan vi ikke regne ud.
Så jeg forholder mig til LO, og det ser rigtig skidt ud.
Hvorfor får vi ikke nogen svar?
Jeg ønsker vitterlig, at ministeren kommer herop.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Det, det koster at ændre hele it-systemet, er jo afhængigt af, hvilke systemer man har, hvad man konverterer til, og hvordan og hvorledes man indkøber de forskellige systemer.
Der er nogle, der har et system, hvortil opgaven direkte kan overføres.
Jeg tror på, at i de pilotprojekter, der er lavet, har de it-systemer, der måske bedre kan spille sammen, når de bliver sammenbragt.
Det er jo hele tiden et spørgsmål om, at det er noget, der er under udvikling, og er noget, som man aldrig kender prisen på, for det er et spørgsmål om udbud og efterspørgsel.
Så at give et konkret svar på, hvad det koster at konvertere vores it-systemer, er meget svært.
Men det er også et spørgsmål om at lave et budget, som indeholder, at man skal have implementeret et nyt it-system, der netop kan løse den opgave, som de fremadrettet har behov for i jobcentrene.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg synes ganske enkelt, at oppositionen bruger nogle argumenter og i den grad taler det her projekt ned - det er langt, langt uden for det, som man rent faktisk kunne forvente sig af forslaget.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at man, hver eneste gang der kommer et godt projekt fra regeringens side, kan tale det ned og i den grad få det udstillet, som om det her er det mest forfærdelige, der er sket.
Vi kan bare tage det seneste, som drejer sig om 1,5 mia. kr. i en pulje til netop at gå ind og lave nogle aktiviteter i forbindelse med beskæftigelsen.
Det fik en larmende kritik her fra talerstolen.
Men den er heldigvis forstummet.
For det viser sig, at der er kommet op imod 80.000 ansøgninger.
Det er noget, der er positivt, det er noget, der giver beskæftigelse derude.
Så hører jeg her fra talerstolen, at det bliver sagt, at der skal være den bemanding, der er behov for, for at man netop kan give de ledige den chance, den hjælp, den rådgivning, den støtte, der skal til.
Vi vil have præcis de samme ressourcer i jobcentrene fremover, som vi har i dag.
Nu går hele projektet over til kommunerne, og kommunerne er forberedt på at løse denne opgave.
Jeg synes, at det er kedeligt at høre, at den samlede opposition i den grad taler det her projekt ned.
Man har taget hånd om den her opgave og har fået vores jobcenterfunktion smidiggjort, sådan at den er fremadrettet til, når der nu virkelig bliver behov for igen at finde arbejdskraft til de mange ledige stillinger, som vil komme i løbet af ganske, ganske kort tid.
Vi har allerede set, at krisen er ved at klinge af, den vil stabilisere sig hen over sommeren, og vi vil igen få en øget beskæftigelse.
Jeg tør næsten ikke tænke på, hvad oppositionen kan hitte på at sige på det tidspunkt, eksempelvis at nu har regeringen siddet på sine hænder, at den ikke har sørget for at få jobcentersystemet smidiggjort, få det gjort klar til netop at løse den opgave, som der bliver behov for at få løst.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at oppositionen på intet tidspunkt kan se, at der er noget, der er noget positivt.
Jeg mener, at det her lovforslag er meget i balance med den arbejdsmarkedssituation, som vi har.
Men jeg synes, at det ville være rimeligt, hvis oppositionen ikke talte det så meget ned, som der bliver gjort her.
Jeg synes, at ministeren har givet svar på mange af de spørgsmål, der blev stillet; saglige, seriøse, gode svar.
Men hvis man ikke vil høre dem, kan man selvfølgelig heller ikke forstå dem.
Jeg kan bruge et gammelt udtryk, og det er jo: Man kan trække hesten til truget, men man kan ikke tvinge den til at drikke.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Jeg vil gerne starte med at rose den konservative ordfører for at gå på talerstolen i anden omgang.
For det giver jo anledning til at få en endnu grundigere drøftelse af lovforslaget, og jeg kan kun opfordre ministeren til at følge trop.
Når den konservative ordfører siger, at man er nødt til at lytte for at forstå, vil jeg bare i saglighedens navn anmode om, at man anerkender den præmis, jeg lægger til grund.
Først i år 2012 er kommunerne fuldt forpligtet og har det der enstrengede system, man er meget optaget af.
Så hvis den overgangsordning for de forsikrede ledige, som altså betyder, at kommunerne først er forpligtet til at lave en indsats svarende til den, de skal lave for kontanthjælpsmodtagere senest i år 2012, hvor vi da forhåbentlig er på den anden side af den økonomiske krise, fører til, at de forsikrede ledige er 2 uger længere ledige, så vil det føre til en strukturel ledighed, der vil være steget med 6.500.
Jeg beder bare den konservative ordfører om at anerkende præmissen.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at det her ikke er et projekt.
Det er klart, at der kan laves nogle beregninger, der kan give forskellige udsving.
Men jeg mener ikke, at det er rimeligt, at man kun lægger den negative side og de negative argumenter til grund for sin holdning til lovforslaget.
Jeg synes, at lovforslaget er gennemarbejdet, jeg synes, at lovforslaget er beskrevet, og jeg synes, at der er beregninger, der gør, at vi netop ikke når til en situation, hvor hr. Morten Østergaard kan få ret vedrørende de problemer, han fremfører.
Det er da muligt, at vi må lave nogle korrektioner, men det er ikke noget, der vil være mere alvorligt end det, vi er i med den situation, der er med det nuværende system.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg synes, det er meget mærkeligt at høre den konservative ordfører forsøge at tale uden om, at der ikke er noget sagligt grundlag for det her.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge til, er, at den konservative ordfører siger, at vi med det her forslag skal smidiggøre systemet i forhold til den store krise, som vi står midt i.
Jeg har meget, meget svært ved at se, hvordan man smidiggør et system ved at kaste det ud i en stor reform, hvis hovedformål er privatisering, og hvordan det er at smidiggøre et system, når man fjerner arbejdskraftens fri bevægelighed og sætter hegn mellem kommunerne.
Hvordan smidiggør man et system på den måde?