Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg tror, den er god at have, uanset hvordan det end lander, for en af de vigtigste opgaver for Folketinget er at styrke det danske demokrati.
Og vi skal hele tiden udvikle det, og vi skal konstant sikre, at demokratiet får de bedste vilkår.
Vi har alle sammen rundvisninger i det her Folketing og noget af det første, vi viser nede i besøgsindgangen, er, hvilken rejse demokratiet har været på, og det skal det blive ved med.
Vi må aldrig, hvad kan man sige, stille os tilfredse med, at tingene bare er, som de er.
Vi mener, at 16-årsvalgret vil være den bedste løsning til det sammen med nogle af alle de andre gode initiativer, som også ligger i Valgretskommissionens arbejde.
Vores demokrati står med en udfordring, og demokratiet er altså stærkest, når vi har flest mulige med, og når der er mange, der er inddraget.
Igennem de sidste år har valgdeltagelsen til kommunal- og regionsvalgene været faldende, som flere også har omtalt i debatten.
Den udvikling er særlig tydelig hos de unge.
For de 18-21-årige er faldet på næsten 8 pct., og de unge i dag er altså mindre engageret på den måde i det lokale demokrati end for 12 år siden ifølge samme rapport.
Den forskning, Kasper Møller Hansen og Yosef Bhatti lavede for Valgretskommissionen, viser, at de unge stemmer omkring 40-60 pct. mindre end de ældre, og de 18-årige stemmer i højere grad end de 22-årige.
Stemmeprocenten stiger så igen, indtil den rammer sit højdepunkt på omkring 80 pct. for de 60-69-årige, og derefter falder den så igen.
Det kan give problemer for vores demokrati på sigt, hvis valgdeltagelsen bliver ved med at falde.
Hvis nye generationer er nogle, der stemmer mindre, vil det have en negativ påvirkning på demokratiet, og derfor har vi fremsat det her forslag.
Vi tror på, at det kan være den bedste måde at gøre demokratiet stærkt og også sikre det i fremtiden.
Efter vores mening er det en oplagt løsning, og mange unge påtager sig også et samfundsmæssigt ansvar i foreninger og på deres fritidsjob.
De betaler skat af deres indkomst, og de kan straffes for deres handlinger.
De unge mener selv, at de har noget at bidrage med, men de føler sig ikke altid repræsenteret.
Hvorfor så lige 16 år?
I gennemsnit er man altså 16,1 år, når man har færdiggjort sin grunduddannelse, folkeskoleuddannelsen.
Med andre ord er det på det tidspunkt, man har færdiggjort den obligatoriske skolegang, som samfundet tilbyder og forventer af en.
De unge har fået undervisning i historie, samfundsforhold, dansk og øvrige fag, som gør dem i stand til at fungere som ansvarlige samfundsborgere.
Derfor er de også klar til at stemme efter vores overbevisning, og det er det signal, vi gerne vil sende.
Når man er færdig med sin folkeskole, har man modtaget den undervisning, man har krav på af samfundet, og så er man blevet samfundsborger.
16-årige er enormt engagerede.
Det har jeg også selv oplevet i mit samarbejde med vores ungdomsparti og som kommunalpolitiker, når unge har været inddraget i f.eks. implementeringen af skolereformen eller udvikling af kulturlivet.
De har nogle kreative løsninger, de tænker nogle gange ud af boksen på skæve måder og ud af de traditionelle, hvad kan man sige, partiskel, og det er faktisk en fornøjelse at være vidne til.
De vil gerne være en del af demokratiet, og de vil gerne have et reelt ansvar, og det skal vi give dem muligheden for.
Det handler om, at vi skal introducere dem for det kommunale og det nationale demokrati langt hurtigere, end vi gør det i dag.
De skal undervises om det i skolen, og de skal inddrages i en tidlig alder.
Og de skal motiveres til at orientere sig i politik og deltage i det, og det gør vi ikke i tilstrækkelig grad nu.
Som en klog kvinde har sagt for en del år siden, afhænger ungdommens modenhed – det ved vi også fra mange andre sider – af den tillid, man viser dem.
Så det er altså vores bud på en løsning i forhold til det nu.
Det vigtigste for os er sådan set, at de unge får lov til at deltage og vælge deres repræsentanter, så de også i fremtiden vil blive ved med at være engagerede.
Flere vil være med i den demokratiske proces, og man vil kunne tage del i demokratiet, mens man er i folkeskolen.
Skaber et sådant beslutningsforslag så diskussion og uenighed?
Ja, men det havde jeg også forventet, for sådan har det været altid, og det er også godt, at vi har de diskussioner.
Historisk set
har der alle de gange, valgretsalderen har været sat ned, og ja, også dengang kvinder fik stemmeret, været stor diskussion om, hvorvidt man var moden nok, hvorvidt man kunne varetage erhvervet osv., men det har altid været de diskussioner, som har modnet holdningerne, og som til sidst er endt med en bred folkelig opbakning, så det også kunne besluttes ved en folkeafstemning.
I SF ønsker vi altså med det her beslutningsforslag at sætte den proces i gang.
Er der knaster, som der skal findes løsninger på?
Ja, det er der helt sikkert.
Der er også nogle af dem, som allerede er nævnt i dag, som der selvfølgelig skal findes nogle løsninger på.
Men det er vi i SF egentlig også villige til at forhandle om, hvis et decideret lovforslag skulle forhandles.
Så med beslutningsforslaget ønsker vi altså at sætte processen i gang.
Tak for debatten.