Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Baggrunden for det her lovforslag, L 174, er jo en aftale fra finanslovsforhandlingerne mellem regeringen, SF og Enhedslisten og fremgår af en aftale i den forbindelse om en styrket indsats mod social dumping.
Som sådan ligger lovforslaget i forlængelse af den efterhånden ganske markante indsats, som regeringen sammen med Enhedslisten og SF har iværksat på vejgodstransportens område.
Det kan man jo da se på det, vi får ind fra politiet.
Vi frygter selvfølgelig på den baggrund, at en ny højrefløjsregering vil gøre op med den indsats eller i hvert fald forringe den indsats, som er foretaget i den her folketingsperiode.
Derfor er jeg også lidt ked af, at jeg ikke kan aflæse Dansk Folkepartis indstilling til det her lovforslag i første omgang, men jeg håber selvfølgelig, at udvalgsarbejdet vil gøre, at Dansk Folkeparti fortsætter sin opbakning til den indsats, vi har foretaget imod social dumping på landevejene. Især synes jeg, det er betænkeligt, når man betænker, at store vognmandsorganisationer, som konsekvent har været imod indsatsen mod social dumping, forsøger, om jeg så må sige, at købe sig til indflydelse på den demokratiske proces.
Lovforslaget her er, som jeg også kort var inde på i et spørgsmål, et opgør med den såkaldte Kim Johansen-finte, som jo betyder, at ansatte i udenlandske datterselskaber kan køre i dansk indregistrerede lastbiler til dumpingløn, til estiske, til litauiske, eller hvad det hedder, lønninger.
Det betyder samtidig en ophævelse af muligheden for at låne chauffører fra hinanden, idet det kun er fastansatte i en vognmandsvirksomhed eller chaufførvikarer fra en godkendt vikarvirksomhed, som kan anvendes.
Om det er i overensstemmelse med EU-retten eller ej, har jeg ingen ideer om eller muligheder for at bedømme, men jeg bemærker mig i hvert fald, at det er en af begrundelserne.
Det betyder også, at chaufførvikarer skal følge overenskomstbestemmelserne om løn, om tillæg for f.eks. overarbejde, om feriepenge, pension osv., hvis man kører i et dansk indregistreret køretøj på dansk område.
Samtidig betyder lovforslaget så også en yderligere kontrol og skærpet håndhævelse af de her regler.
Jeg indrømmer, at det kan blive vanskeligt at kontrollere det her område.
Det er det i forvejen.
Som jeg var inde på, er branchen som bekendt meget kreativ, når det kommer til at omgå regler og overenskomster.
Derfor er det også vigtigt, at man afsætter de fornødne ressourcer til politiet – det har vi gjort igennem gentagne finanslovsforhandlinger – men også til Trafikstyrelsen, som jo udsteder tilladelserne.
Jeg må hælde en lille smule malurt i bægeret: Lovforslaget lægger op til, at Trafikstyrelsen administrativt kan tilbagekalde tilladelser.
Det er selvfølgelig godt, men skulle man i et sådant tilfælde blive imødegået af et sagsanlæg, vil det have opsættende virkning, og så tænker jeg, at så er vi måske ikke kommet ret meget længere i forhold til den gamle lov.
Samtidig ophæver man bøderegimet, altså muligheden for at opkræve bøder ved mindre grove overtrædelser af loven.
Hr. Eigil Andersen og jeg har været i korrespondance med transportministeren om det.
Vi har fået en eller anden juridisk forklaring, og som hr. Eigil Andersen sagde, er han ikke jurist, og det er jeg heller ikke.
Det har noget at gøre med forholdet mellem strafferetten og civilretten, og så er jeg bare et stort spørgsmålstegn og kan ikke finde ud af en skid – hov, det må man ikke sige.
Men jeg kunne da godt tænke mig at få uddybet, hvorfor det gør sig gældende.
Men bortset fra disse ganske få og i virkeligheden utidige bemærkninger til sidst er Enhedslisten bestemt begejstret for lovforslaget.