runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-02:
Det, som ministeren i sådan lidt djøf-lingo kalder for »retlig ramme«, er der jo andre, der kalder »ulovligt«, altså at praksis var ulovlig, og at den derfor blev opsagt.
Og baggrunden var jo, at SKAT gennem den her bankordning refunderede udbytteskat for 5,4 mia. kr., og at den efter SKATs egen vurdering var ulovlig, og man opsagde dermed ordningen den 22. september, og mit spørgsmål var, som ministeren rigtigt gættede, om ministeren vidste, at ordningen var ulovlig, da han gav svaret om regnearksordningen, som den da blev omtalt.
Men så må jeg jo spørge ministeren, om vi ikke står med et andet problem.
Selv om alle godt ved, at ministre ikke skriver deres egne svar til Folketinget, er ministre jo ansvarlige for at give fyldestgørende oplysninger, og her er der så en sag om svindel med udbytteskat, der er så omfattende – det er et beløb, som måske kommer op på langt over 10 mia. kr., det er en kæmpe sag, som optager rigtig mange mennesker – og det er jo skatteydernes penge, der kommer til at mangle, kan man sige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Vi står som samfund over for en stor udfordring med at modtage og integrere ekstraordinært mange flygtninge.
Det gælder hele samfundet.
Det gælder altså både kommunerne og staten.
Der findes ingen hurtige og nemme løsninger på en så stor og kompleks udfordring.
Derfor er det for mig meningsløst, når hr. Pelle Dragsted spørger til, hvordan jeg op til og i forbindelse med KL's topmøde den 10.-11. marts, altså i næste uge, vil sikre, at kommunerne som en konsekvens af omprioriteringsbidraget ikke må nedlægge tusindvis af stillinger i den borgernære velfærd – altså hvordan flygtningeudfordringen kan være løst inden næste torsdag.
Man må jo igen understrege, at vi står over for en situation, der er for alvorlig til at bruge tiden på christiansborgske drillerier.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Nu spurgte jeg sådan set slet ikke til flygtningesituationen.
Omprioriteringsbidraget er jo en gammel plan i regeringen, der forelå forud for, at vi overhovedet kendte til de flygtningestrømme, der er kommet til Danmark, og som går ud på at tage penge op af lommen på kommunerne, altså gennemføre en minusvækst ude i kommunerne, så de har færre penge året efter end året før, for at bruge de penge på andre ting, regeringen gerne vil, f.eks. at sænke skatten for de mest velhavende danskere.
Det er sådan set det, mit spørgsmål handler om.
Når jeg spørger til det kommunale topmøde, som jo er et møde mellem alle kommunerne, hvor finansministeren også deltager, tror jeg, er det, fordi en række borgmestre, en række byråd og en række kommuner op til det her topmøde har gjort klart, at de slet ikke mener, at KL's bestyrelse skal indgå en kommuneaftale, hvis den omfatter det her famøse omprioriteringsbidrag, som jo bare er en pæn omskrivning af, at man tager penge op af kommunernes kasser og lægger dem over på finansministerens bord til brug for f.eks. skattelettelser.
Gør de her protester, som vi hører, de forslag, der ligger på bordet til KL's topmøde fra borgmestre, herunder borgmestre fra finansministerens eget parti, indtryk på finansministeren?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Regeringen er optaget af at finde nogle konkrete og holdbare løsninger på de udfordringer, vi står med.
Derfor har vi taget initiativ til at føre topartsdrøftelser med kommunerne og trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter.
Som bekendt drøfter regeringen netop nu med kommunerne, hvordan vi i fællesskab via konkrete og betydelige lempelser kan gøre integrationsindsatsen billigere, bl.a. med afsæt i de forslag, som kommunerne selv har lagt på bordet i de her forhandlinger.
Her drøfter vi også, hvordan vi understøtter kommunernes opgave med at boligplacere flygtninge.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Det lyder lidt, som om der læses op af besvarelserne på de forrige spørgeres spørgsmål, og det er selvfølgelig finansministerens eget valg.
Man kunne også sætte en båndoptager op, som så bare afspillede de samme svar igen, i stedet for at læse dem op.
Men jeg spørger jo slet ikke til sagen omkring flygtningene.
Jeg spørger til det grundlæggende princip om omprioriteringsbidraget – altså at man tager penge op af lommerne på kommunerne og bruger dem på f.eks. skattelettelser.
Hvad nu, hvis KL-topmødet vedtager et klart mandat til KL's bestyrelse, som siger, at vi ikke skal indgå en aftale, der indebærer et omprioriteringsbidrag?
Hvordan vil finansministeren forholde sig til det, og hvordan vil det ende ud i de forhandlinger, der skal foregå?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det vil derfor være op til den enkelte kommune at fastlægge, hvordan omprioriteringsbidraget skal realiseres lokalt.
Det er således kommunerne selv, der fastlægger niveauet for den offentlige service samt antallet og sammensætningen af de kommunalt ansatte.
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Er det en præmis, som finansministeren forstår eller vil anerkende: at hvis man tager penge fra kommunerne og lægger dem over i statskassen, er der færre penge til at bruge på den borgernære velfærd?
Altså, for mig at se er det logik for burhøns.
Det burde det vel også være for finansministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg vil gentage de besvarelser, som jeg tidligere har givet til Enhedslisten, af de her spørgsmål.
De frigjorte midler fra omprioriteringsbidraget vil løbende blive udmøntet hen over regeringsperioden til prioriterede initiativer, herunder også til prioriterede indsatser i kommuner og regioner.
På den baggrund blev regeringen og KL i forbindelse med økonomiaftalen for 2016 også enige om, hvad rammerne for realiseringen af omprioriteringsbidraget i de kommende år skulle være.
Regeringen og KL aftalte bl.a., at der i 2016 skulle tilbageføres 1,9 mia. kr. til kommunerne til prioriterede indsatser på de borgernære serviceområder, herunder ældre-, børne- og folkeskoleområdet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Jeg læser spørgsmålet op.
Vil ministeren forklare, hvordan ministeren op til og i forbindelse med det kommende KL-topmøde den 10-11. marts vil sikre, at kommunerne som en konsekvens af omprioriteringsbidraget ikke må nedlægge tusindvis af stillinger i den borgernære velfærd?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det, der er teknikken i omprioriteringsbidraget, både i staten, hvor vi har et omprioriteringsbidrag på 2 pct. på de fleste områder, i kommunerne, hvor de har 1 pct., i regionerne, hvor de har 1 pct., er jo netop, at man kan frigøre midler, og at man kan prioritere til områder, der er under pres, og vi vil hvert år drøfte med kommunerne, hvordan vi skal forholde os til det her spørgsmål.
For mig er det helt afgørende, at den offentlige sektor ikke er støbt i beton, og at ingenting kan laves om.
For alle kan se, at tingene ændrer sig hele tiden, og derfor er vi nødt til at have den mulighed, at vi kan dirigere ressourcerne derhen, hvor der er brug for dem.
Jeg vil gerne slå fast over for hr. Benny Engelbrecht, at der ikke findes nogen nemme løsninger på denne enorme flygtningeudfordring.
Der bliver jo så nu skabt – godt hjulpet af hr. Benny Engelbrecht – et billede af, at man kan løse denne udfordring ved bare at tage nogle ekstra penge et eller andet sted.
Men det kan vi ikke, for vi har kun de penge til rådighed, som danskerne har betalt i skat, og de penge kan vi som bekendt kun bruge én gang.
Rammerne for den offentlige økonomi ligger fast med finansloven for 2016 og med de aftaler, der er indgået med kommunerne og regionerne.
Det er således op til kommunerne at få enderne til at mødes i 2016, ligesom det er op til staten at holde statens budget inden for året, selv om nogle udgifter går op og andre udgifter går ned.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Det er bare lige for at slå det fast: Ministeren kan ikke garantere, at det kan undgås at omprioriteringsbidraget samlet set tager penge fra kommunerne.
Det burde man kunne svare ja eller nej til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Der gælder samme vilkår for os alle sammen.
Hvis politiet f.eks. prioriterer at flytte ressourcer til grænsen, hvilket medfører øgede udgifter i 2016, så må staten jo håndtere det inden for statens budget.
Vi anerkender selvfølgelig, at det vil stille krav til både prioritering og effektivisering i kommunerne, men det deler vi jo fælles vilkår om.
Det er jo ikke sådan, som hr. Benny Engelbrecht åbenbart vil foregive over for befolkningen, at vi bare kan give nogle penge.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Men regeringens omprioriteringsbidrag går jo for den enkelte kommune ud på, at man hiver penge op af kassen, som så havner oppe på finansministerens bord, og vi kan så se på smilene hos medlemmerne af Dansk Folkeparti og andre, at man så skal sidde og fordele dem i en finanslovsforhandling, og det er jo det, der er hele humlen i det.
Selvfølgelig har kommunerne en økonomi, de skal overholde.
Så kommer der flere asylansøgere, og det presser økonomien, og det siger regeringen så at man nu sidder og kigger på hvordan man skal håndtere med kommunerne, og det synes vi er helt fint.
Men dernæst – og det er jo det, der er humlen i det her spørgsmål – hiver finansministeren så i den enkelte kommune penge op af kassen, som ikke er der, og de kan jo ikke være sikre på, at de får dem tilbage krone til krone.
Det er jo derfor, at Dansk Folkeparti er så glade ved det der omprioriteringsbidrag.
Så vil finansministeren, når det handler om en kommune som Herlev eller Rødovre, som skal bidrage til regeringens omprioriteringsbidrag, og som samtidig står med udgifter til asylansøgere, virkelig påstå, at det her omprioriteringsbidrag ikke påvirker den enkelte kommunes muligheder for at løse de opgaver, som finansministeren står og siger at de sagtens kan løse?
Rune Lund (EL), 2016-03-02:
Lad os snakke 2017.
Finansministeren har i forbindelse med den finanslov, der lige er blevet vedtaget, taget 2,5 mia. kr. fra kommunerne.
Hvad nu hvis de penge ikke bliver ført tilbage?
Lad os sige, at der bliver ført – det er bare et tilfældigt tal – 1 mia. kr. tilbage, er der jo stadig blevet taget 1,4 mia. kr. fra kommunerne.
Det vil, hvis man laver en hurtig beregning, for en gennemsnitskommune betyde 14 mio. kr.
Det vil betyde fyringer af ansatte, for de penge kan jo ikke trylles frem andre steder fra.
Vil finansministeren ikke være så venlig at anerkende, at når man tager penge fra kommunerne, fører det til nedskæringer?
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Men igen, og det er sikkert, fordi der er meget langt fra den her megafon og over til den anden, er det svært at høre, om finansministeren rent faktisk svarer på spørgsmålet.
Vil finansministeren påstå, at det med de enorme udfordringer, som kommunerne står over for med hensyn til den borgernære service og at håndtere asyltilstrømningen, er fuldstændig uden konsekvenser for den enkelte kommunes økonomi, at man hæver x antal millioner ud af kassen, som de ikke har sikkerhed for at de får tilbage igen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Regeringen har, som jeg også nævnte tidligere, taget initiativ til at indføre et omprioriteringsbidrag på 1 pct. i det kommunale udgiftsloft frem mod 2019, idet der er brug for, at hele den offentlige sektor bidrager til at frigøre ressourcer via effektiviseringer, og de frigjorte midler, der er fra omprioriteringsbidraget, vil jo så hen over regeringsperioden løbende blive udmøntet til prioriterede initiativer, herunder også til prioriterede indsatser i kommuner og regioner.
Regeringen og KL har bl.a. aftalt, at der i 2016 tilbageføres 1,9 mia. kr. til kommunerne til prioriterede indsatser på borgernære områder, herunder til ældre-, børne- og folkeskoleområdet.
I den forbindelse vil jeg så godt lige understrege, at vi med økonomiaftalen og finansloven for 1016 faktisk har løftet kommunernes service med 0,5 mia. kr.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Så nu begynder vi at nærme os, at finansministeren svarer på det spørgsmål, som jeg har stillet ad flere gange, og nu prøver jeg lige en gang mere: Kan finansministeren så garantere, at kommunerne ikke på baggrund af omprioriteringsbidraget samlet set kommer til at miste penge?
Altså, kan finansministeren garantere, at omprioriteringsbidraget ikke tager penge fra kommunerne samlet set?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg er nødt til igen at sige til hr. Morten Bødskov, at der jo ikke findes nogen nemme løsninger på det her spørgsmål.
Der findes de penge, vi opkræver hos borgerne i skat, og det er de penge, vi har til rådighed, og vi kan jo ikke bruge pengene flere gange.
For så vidt angår 2016, modtager kommunerne så oven i de andre ting et ekstraordinært integrationstilskud på samlet 325 mio. kr., altså penge, der kommer ud over den generelle finansiering.
Så er det jo korrekt, at kommunerne inden for de aftalte servicerammer skal afholde visse serviceudgifter til dagtilbud og folkeskoler.
Men for lige at knytte an til det, jeg har svaret tidligere, drøfter vi jo netop nu med kommunerne, hvordan vi i fællesskab kan gøre integrationsindsatsen billigere via konkrete og betydelige lempelser.
Lad mig nu én gang til tillade mig at aflive myten om, at kommunerne har fået færre penge til service i 2016.
Det betyder altså et plus på 500 mio. kr. og ikke, som hr. Rune Lund står og antyder, at vi skar ned.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Det er forfriskende, at vi nærmer os noget, der ligner et svar.
Grunden til, at jeg gentagne gange har spurgt ind til, om ministeren kan garantere, at man undgår, at omprioriteringsbidraget samlet set tager penge fra kommunerne, er i virkeligheden ikke så meget, at jeg alene er interesseret i at få det opklaret, men at finansministerens støtteparti, Dansk Folkeparti, anser det som meget væsentligt.
Så jeg skal bare spørge finansministeren, om finansministeren er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at man skal arbejde for at undgå, at omprioriteringsbidraget samlet set tager penge fra kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Sådan er livet ikke.
Der kommer hele tiden nye udfordringer, og jeg vil gætte på, at da hr. Benny Engelbrecht i 2015 sad i regering, kunne han ikke forudse, at der kom den store flygtningetilstrømning i efteråret.
Så ja, det er da rigtigt, at forudsætningerne ændrer sig hele tiden, men det gør de for os alle sammen.
Det gør de for alle danskere, som betaler skat, og det er jo den udfordring, vi står over for.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Tak for det, formand.
Men så kan det jo være, at finansministeren kan svare på spørgsmålet: Hvis der kommer flere asylansøgere, er det så omprioriteringsbidraget, der skal bruges til at betale den regning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det er jo en fuldstændig korrekt gengivelse af aftalesystemet, som hr. Benny Engelbrecht giver dér, nemlig at vi traditionelt har kommuneforhandlinger i maj-juni måned, og der diskuterer vi så kommunernes økonomi for 2017.
Som jeg har redegjort for, har vi i den finanslov, der gælder for 2016, taget højde for, at der kommer flere flygtninge.
Men vi har indbudt til forhandlinger, og vi forhandler i øjeblikket med kommunerne om, hvordan vi kan billiggøre og smidiggøre den her overgang fra asylfasen, til de skal integreres i kommunerne, og jeg håber, at vi i løbet af nogle uger vil kunne komme frem til et resultat, der gør, at kommunerne kan løse den her opgave billigere.
Så indledte hr. Benny Engelbrecht med at sige, at forudsætningerne ændrer sig for kommunerne.
Ja, forudsætningerne ændrer sig også for staten, fordi staten jo trods alt bærer hovedparten af de udgifter, vi taler om her.
For så vidt angår 2016, fik vi tilført kommunerne 500 mio. kr. ekstra til service.
Så i modsætning til det, Socialdemokraterne og Enhedslisten render rundt og siger, nemlig at der blev skåret ned, er virkeligheden den stik modsatte.
For så vidt angår omprioriteringsbidraget i 2017, vender vi tilbage til det, når vi fører økonomiforhandlinger med kommunerne.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Kan ministeren bekræfte, at kommunerne frem mod 2020 skal tage imod mere end 100.000 flygtninge, samtidig med at de hvert år skal spare mere end 2 mia. kr. som følge af omprioriteringsbidraget, og i forlængelse heraf give en garanti for, at det ikke vil føre til dårligere borgernær velfærd i kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Jeg kan selvfølgelig ikke, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht, stå her i marts måned 2016 og sætte præcise tal på, hvor mange flygtninge kommunerne skal tage imod frem mod 2020.
Der er 4 år til 2020 og meget stor usikkerhed om udviklingen i flygtninge- og migrantsituationen.
Med finansloven for 2016 forventer vi 25.000 asylansøgere i år, i 2017-2019 har vi teknisk fastsat antallet af asylansøgere til 15.000 årligt, men det er jo selvfølgelig højst usikkert, hvordan udviklingen bliver.
Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet laver hvert år et skøn for antallet af flygtninge, der overgår til kommunerne i de følgende år.
For 2016 lyder skønnet på 17.000, skønnet for 2017 er ikke klar endnu, og det er på baggrund af den store usikkerhed altså ikke muligt at sige, hvor mange flygtninge kommunerne skal modtage frem mod 2020.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Der er stor usikkerhed, derom kan der ikke herske nogen tvivl.
Det er nok også derfor, at kommunerne i denne tid er meget opmærksomme på de udfordringer, som står foran dem.
Det er selvfølgelig også derfor, at det er interessant for alle – det bør det være, ikke blot for os, som arbejder med finansområdet til daglig, men for alle i Folketinget – at have fokus på at løse udfordringerne.
Jeg synes, det er interessant, at finansministeren altså for kort tid siden kunne konstateres ikke at være enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, hvordan man skal håndtere omprioriteringsbidraget, og derfor bliver det selvfølgelig også interessant at se, hvordan man vil håndtere situationen, når vi skal finde frem til løsninger på fordelingen af flygtninge og herunder også flygtningeudgifterne.
Det må vi jo prøve at finde frem til i bred enighed i Folketinget, men det bliver en udfordring, som jeg selvfølgelig også håber vi kommer til at få en åben debat om.
Jeg er knap nok færdig, fru formand, undskyld, men jeg har vist også 50 sekunder endnu.
Værsgo!
Jeg vil dog bede ministeren om lige at forklare i forhold til omprioriteringsbidraget, for det tror jeg at mange kommuner er meget optaget af: Er det sådan, at omprioriteringsbidraget også er en øvelse i at omfordele mellem kommunerne, altså det, som man kan kalde en egentlig udligningsreform?
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-02:
Nu var det jo netop ikke 2016, hr. Rune Lund talte om, men 2017.
Men det var ellers godt forsøgt, hr. finansminister.
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål før.
Hvis man på KL's topmøde beslutter at pålægge KL's bestyrelse, at der ikke må indgås en kommuneaftale, der indebærer et omprioriteringsbidrag, hvad betyder det så for de forhandlinger, der skal pågå mellem Finansministeriet og KL's bestyrelse?
Altså, det er jo ikke sådan, at omprioriteringsbidraget for 2017 er vedtaget.
Det er jo noget, man skal forhandle med kommunerne om, og hvad hvis kommunerne samlet set siger nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Det er der jo et ganske enkelt svar på.
Hvis kommunerne ikke vil forhandle, bliver der jo ingen forhandlinger.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Godt, vi kører videre.
Vi må se, om der kommer anderledes svar.
Men spørgsmålet lyder som sagt: Vil ministeren redegøre for, om forudsætningerne for den kommunale økonomi og opretholdelsen af den borgernære velfærd i kommunerne har ændret sig, siden regeringen i regeringsgrundlaget introducerede det kommunale omprioriteringsbidrag på 1 pct. om året, og i forlængelse heraf redegøre for, om den øgede asyltilstrømning vil påvirke den kommunale økonomi og behovet for at udbygge velfærden de kommende år?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-02:
Så er vi da i hvert fald nået så langt.
Det er jo klart, at der hele tiden er forudsætninger, der ændrer sig.
Og det er også klart, at når man så skal forhandle med kommunerne om økonomi, vil man skulle tage udgangspunkt i det konkrete, herunder også i finanslovsaftalen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Forudsætningerne for den kommunale økonomi aftales efter vanlig praksis med kommunerne for 1 år ad gangen.
Heri indgår bl.a. et skøn over kommunernes direkte udgifter til flygtninge, eksempelvis udgifter til integrationsydelse, hvor det gælder, at kommunernes udgifter under et finansieres fuldt ud via statslig refusion, bloktilskud m.v.
I den seneste økonomiaftale, altså økonomiaftalen for 2016, indgik der i den beregningstekniske forudsætning for overførselsudgifterne, at kommunerne vil modtage 17.000 flygtninge i 2016.
Det svarer også til det seneste landstal for 2016, som Udlændingestyrelsen meldte ud i december 2015.
Derudover indgik det i økonomiaftalen, at kommunerne også i 2016 modtager de ekstraordinære integrationstilskud på samlet 325 mio. kr., penge, som kommer ud over den generelle finansiering.
Økonomiaftalen for 2016 blev på overførselsområdet dermed indgået på den præmis, at der også i 2016 vil komme ekstraordinært mange flygtninge.
Det er jo således op til kommunerne at få enderne til at mødes i 2016, ligesom det er op til staten at holde statens budget inden for året.
Morten Bødskov (S), 2016-03-02:
Tak for det, finansminister.
Man fristes til at sige, at selv om Finansministeriet ikke var voldsomt glade for begrebet til at starte med, nemlig begrebet cirkulær økonomi, så er det jo slået totalt igennem nu i Finansministeriet, for uanset hvilket spørgsmål der bliver stillet her, har Finansministeriet udstyret ministeren med det samme talepapir og svar.
Det kan jeg godt forstå ud fra sådan en finansministeriel regnemaskine.
Det gør, at tingene bliver betydelig mere effektive, men det gør jo ikke, at der kommer mere konkrete svar på de spørgsmål, vi stiller.
Nu prøver vi så igen.
Der er mange, der allerede nu har skabt usikkerhed omkring regeringens forudsætninger, for så vidt angår antallet af asylansøgere, der kommer til landet i år 2016.
For det første var der lidt problemer med at få tallene frem.
Da man indgik finanslovsaftalen – jeg ved ikke, om det var på grund af Dansk Folkeparti – ville man jo ikke skrive ind, hvad det var, der var vurderingen.
Jeg tror også, det kom frem, at vurderingen sådan set allerede lå i Udlændingestyrelsen, men man havde ikke lyst til, måske af politiske årsager, at skrive den ind.
Det er helt fint.
Nu er det så kommet frem.
Finansministeren siger, at man regner med, at der kommer 17.000 her i 2016.
Mange taler om, at det kan blive flere.
Og præmissen er så ligesom den, at økonomien for 2016 er lavet, som finansministeren siger, med det udgangspunkt, at der kommer 17.000.
Hvem skal betale regningen, hvis der kommer flere, finansminister?
Det er jo rigtigt, men inden det kommer dertil, er der en diskussion, der handler om kommunerne: Hvad med kommunerne?
Det er det, der er det centrale spørgsmål, for det er det, finansministeren efterlader usikkerhed omkring.
Og det, som er så utrolig svært for os at forstå, er, at man ikke bare vil sige det, som det er, nemlig at hvis der kommer flere, finder vi en fælles løsning på det, og så er det ikke kommunerne, som alene skal stå med effektivisering og andet, som jo påvirker mulighederne for at udvide den borgernære velfærd.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-02:
Kommunerne er jo altså også finansieret af skatteyderne, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Så det er den samme kreds, der finansierer de her ting.
Som jeg har prøvet at gøre opmærksom på, er det en fælles udfordring, vi står over for: staten, kommunerne og regionerne.
Det er jo ikke sådan, at det kun er den ene part, der har udfordringer.
Derfor er det skatteyderne, der må finansiere det her.
Og det, vi gerne vil drøfte med kommunerne, er, hvordan vi kan billiggøre integrationsindsatsen, hvordan vi kan sikre fleksibilitet, så problemerne kan løses i de enkelte kommuner.