runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2016-05-11:
Jeg skal ikke afvise, at der kan være tale om de incitamenter.
Hele problemstillingen her er jo, om man mener, at der er en sammenhæng mellem problemets størrelse og de kanoner, man sætter i stilling.
Det er jo der, vi er.
Det er der, vejene skilles.
Det er jo ikke alle problemer i den her verden, som bliver løst ved, at man laver endnu flere regler herindefra.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Man gør det jo i forvejen.
Den sættevogn kan jo tilfældigvis være fyldt med gods.
Hvad gør man så?
Det er jo en fuldkommen lignende situation.
Man er vel nødt til på en eller anden måde at læsse det der gods om?
Nu så vi jo rent faktisk på ekspertmødet i dag, at en af juristerne, jeg tror det var fra DTL, fremviste bileder af opmagasinering, kan man næsten sige, af lastbiler, altså af trækkere.
Det var nede i Trekantsområdet, hvor der står biler, som man ikke har kunnet inddrage bøden for, og som så er blevet tilbageholdt.
Det retter sig selvfølgelig mod de udenlandske vognmænd, som enten har ejet eller leaset, eller hvad de nu har, de der pågældende trækkere.
Men igen vil jeg sige, at der jo ikke gøres noget som helst krav gældende over for den øvrige del af branchen, altså typisk den, der befinder sig i Danmark, nemlig speditør og transportkøber.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Jeg kan så starte med at opklare noget.
Det er faktisk ikke det, som ordføreren siger, der står i grundloven.
Der står, at alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen.
Det er jo det, som er kernen i det spørgsmål, der netop blev stillet her.
Er det ordførerens opfattelse, at man med den ordlyd har ret til fri undervisning i folkeskolen?
Er det ordførerens opfattelse, at man kan nægte forældre til flygtningebørn, at deres børn kan få en plads i en folkeskole, hvis de ønsker det?
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Det er meget, meget bemærkelsesværdigt, at Venstre som parti i mine øjne nu for første gang bryder det, der har været den faste grundregel i det danske samfund, nemlig at alle har ret til at gå i den offentlige skole, men at der ikke er skolepligt.
Nu skaber man en helt ny situation.
Nu er der faktisk nogle grundundervisningstilbud, som bliver en pligt, en skolepligt, fordi forældrene ikke har en valgmulighed.
Det afhænger jo helt af, om kommunalbestyrelsen vil betale det, det koster, for man forventer vel ikke fra Venstres side, at det er flygtningefamilierne, der selv skal betale for den frie skole?
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jeg synes først og fremmest, jeg har brug for at sige, at det godt kan være, Radikale Venstres ordfører mener, vi ikke har en særlig situation, og at der ikke er grund til at lave en ny ordning.
Men jeg synes faktisk, at den situation, vi er i, er en ny situation.
I hvert fald er det mange, mange år siden, vi har været i den situation, at vi har så mange flygtninge, som vi også skal håndtere rent undervisningsmæssigt.
Så må jeg sige, at jeg stadig væk synes, at også de her forældre har en valgmulighed.
Man kan ikke forvente, at de allerede den første uge, hvor de ankommer her til landet, er bekendt med, hvad det er for en skolestruktur, vi har.
Det kræver selvfølgelig oplysning, før også de her forældre finder ud af muligheden for at træffe valg.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Jeg er meget overrasket over, at det lyder, som om alle flygtningebørn, der kommer her, har mulighed for at træffe et frit valg.
Det er ikke mit indtryk.
Det, der er centralt her, er, at man har indført et særtilbud, en særlig ordning helt uden for folkeskolelovens regi, for at få større fleksibilitet.
Det Radikale Venstre ville gerne have forhandlet om større fleksibilitet inden for folkeskolens rammer.
Det kunne man godt have valgt, fuldstændig som man har gjort det nu, men inden for folkeskolens rammer.
Men nu bryder man med hele den danske skolehistoriske tradition og indfører skolepligt.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jamen jeg vil stadig væk sige, at det også overrasker mig, at Det Radikale Venstre ikke er med til at bakke op om det her.
Det overrasker mig især, fordi jeg jo ved, at der bl.a. sidder repræsentanter fra Det Radikale Venstre i KL's bestyrelse, som har talt varmt for at få mere fleksible rammer.
Derfor kan det overraske mig, at Det Radikale Venstre på Christiansborg åbenbart ikke lytter til deres bagland i KL.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i sin ordførertale, at det her lovforslag skal forbedre kommunernes rammer for at løfte integrationsopgaven.
Hvad er det, der vejer tungest for Venstre?
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Begge dele.
Jeg synes ikke, man kan stille det op på den måde.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi også sikrer børns trivsel.
Kommunerne har også efterspurgt det her, fordi de i nogle situationer også har børn, som har brug for andre voksne end lærere.
Der har været kommuner, der har forklaret, at man nogle gange også kan have børn, der har brug for psykologer, der er tæt på, for at kunne håndtere den situation og for den sags skyld det, de kommer med i bagagen.
Derfor har de efterspurgt større fleksibilitet, friere rammer, og det er måske netop for at sikre, at de her børn kommer til at trives bedre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Ifølge min viden er der ikke noget som helst til hinder for, at folkeskolerne i dag kan hente psykologer ind, hvis der er brug for det, og det gælder både til flygtningebørn i modtageklasserne og til de danske børn i de almindelige folkeskoleklasser.
Så det argument køber jeg simpelt hen ikke.
Men hvis ordføreren siger, at begge dele vejer lige tungt, og man så kigger på høringssvarene, hvor der måske ud af 40 høringssvar er 4, der støtter lovforslaget, mens resten er imod, så forstår jeg ikke, hvordan Venstre kan støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jamen jeg kan sige, at det kan vi, og det kan vi ud fra, at det her er en helt, helt ekstraordinær situation.
Nogle gange kan det bekymre mig, at man, fordi murene her på Christiansborg er så tykke, ikke kan følge med i, hvad der egentlig sker udenfor, altså hvad der sker i virkeligheden.
Vi er i en særlig situation.
Kommunerne har efterspurgt det her, fordi de er presset, og de har brug for de her fleksible rammer, og det har vi lyttet til.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Jeg ved jo, at ordføreren er rigtig glad for friskoler og privatskoler, og jeg er sådan set også enig i ordførerens betragtninger om, at man ikke bare skal pålægge friskoler og privatskoler noget.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Er ordføreren enig i den opfattelse, som jeg i hvert fald har, at en forælder i Danmark selv kan vælge, om forælderens barn skal gå i en friskole eller gå i en folkeskole – det er et valg, man har, fordi det f.eks. står i grundloven, at alle børn har ret til gratis undervisning i folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Jeg tror simpelt hen ikke, jeg forstod spørgsmålet.
Altså, alle børn i Danmark har ret til et gratis undervisningstilbud, det er fuldstændig korrekt.
Og alle har ret til at tilvælge en fri- eller privatskole, og der vil typisk så både være en koblingsprocent og så en forældrebetaling.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Det, der står, er faktisk, at alle børn har ret til undervisning ifolkeskolen.
Det vil sige, at hvis man ikke ønsker at gå på en friskole, eller hvis man ikke ønsker at gå i et særligt undervisningstilbud, så har man en ret, jævnfør grundloven, til at gå i en folkeskole.
Og der spørger jeg så bare ganske klart: Vil ordføreren, nu hvor ordføreren er en del af dem, der stemmer for det her forslag, sikre, at de flygtningebørn, som man vil placere i særlige undervisningstilbud, ligesom forældre, der har børn i friskolen, altid har muligheden for at vælge, at de hellere vil gå i folkeskole, fordi det er deres ret?
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jeg kan sige, at så sent som i mandags drøftede jeg det her med friskolernes formand.
Friskolerne har også et stort ønske om at tage et større socialt ansvar, når det gælder om at modtage flere flygtninge.
Men som formanden sagde, kræver det selvfølgelig, at de først og fremmest selv gør opmærksom på, at de er der.
For man kan ikke forvente, at flygtninge, der kommer her til landet, i det hele taget har kendskab til, hvad en fri skole er.
Så det kræver en informationsindsats, også fra de frie skolers side, for at de kan gøre opmærksom på sig selv.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Så vil jeg gerne spørge om noget.
Når netop friskolerne blev nævnt, kan man sige, at det jo er sådan, som jeg også har sagt tidligere i debatten, at forældre til børn, der kommer i en friskole, foretager et aktivt valg.
Man vælger, at børnene skal i en friskole af den ene eller den anden grund.
Hvis man så fortryder det valg, eller hvis man lige pludselig tænker, at man vil noget andet, så kan man sende sine børn i folkeskole, fordi der står i grundloven, at børnene har ret til en plads i den danske folkeskole.
Vil man på en eller anden måde fremadrettet i processen sikre, at de, hvis de aktivt ønsker det, kan komme over i en modtageklasse i folkeskolen?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Tak for det.
Det var noget af en reprimande.
Man kan godt forstå, at Dansk Folkeparti ikke er noget regeringsansvarligt parti – det kan man jo tydeligt se med det her.
Det her er en del af en topartsaftale, det er en del af en aftale efter den danske aftalemodel.
Har Dansk Folkeparti på nogen måde respekt for den danske aftalemodel?
Og er det sådan, at Dansk Folkeparti synes, når der bliver lavet aftaler mellem KL og regeringen, at man så skal følge dem eller turde tage nogle af de hårde beslutninger?
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Altså, det hænger jo ikke sammen, hvad ordføreren her siger.
Vi sidder jo i Folketinget nu, vi tager stilling til et lovforslag.
Fordi der er indgået en aftale mellem KL og regeringen, betyder det jo ikke, at vi er et gummistempel.
Men jeg kan forstå, at det såkaldte ansvarlige parti agerer gummistempel.
Vi er jo politikere, vi er lovgivere, og hvis vi i Dansk Folkeparti er utilfredse med et lovforslag, siger vi altså nej til det.
For det her er et ringe lovforslag, uanset om man er for eller imod integration.
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Det var altså et ja til, at man ikke er et ansvarligt parti, der vil tage regeringsansvar.
Det er sådan, at jeg gerne vil spørge ordføreren om, hvilket alternativ han ser til det her.
For det er sådan, at man ikke kan kapere dem i den danske folkeskole, som det er lige nu.
Jeg vil gerne spørge, om man synes, at man bare skal sende dem ud i de almindelige klasser, sådan som det er nu, og så bare lade dem indgå i den almindelige undervisning.
Hvad er alternativet, og skal man så bare sende dem ud?
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Jeg kan jo forstå på Socialdemokraterne, at de er regeringens faste støtteparti og er stolte af det.
Jeg har svaret på, hvad vi egentlig forestiller os er en løsning, i min ordførertale, hvis ordføreren havde hørt efter, og det er, at flygtninge selvfølgelig skal blive i flygtningelandsbyer eller statslige centre.
Det sagde jeg i min ordførertale, og det gentager jeg nu.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er glad for, at Dansk Folkeparti stemmer nej til det her forslag, og jeg er også glad for, at Dansk Folkeparti kan se, at hvis man faktisk er ude på at fremme integrationen i det her land, stemmer man selvfølgelig også nej.
Jeg er dog lidt bekymret over de motivationer, Dansk Folkeparti har for at stemme nej til det her forslag, og det vil jeg gerne spørge lidt ind til.
Det her med, at samtlige flygtningebørn skal sidde på asylcentre, vil jeg egentlig gerne have uddybet, og vi snakker altså om mange tusinde flygtningebørn: Forestiller man sig, at de bare skal sidde på asylcentre?
Må de komme ud og møde andre skolebørn i Danmark?
Hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Tak for et glimrende spørgsmål.
Undervisningen skal foregå på de statslige centre, vi gerne vil oprette.
Asylbørnene skal ikke ud på folkeskolerne, de skal ikke ud i klasserne.
Det er den måde, vi vil løse opgaverne på.
Vi synes ikke, det er kommunerne, der skal løse den her enorme migrationskrise, som vi er vidne til.
Det er selvfølgelig glædeligt, at Socialistisk Folkeparti også stemmer nej, selv om det er af en helt anden årsag, det har jeg forstået, for SF vil gerne integrere de her flygtningebørn, og derfor stemmer de imod.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Så et opfølgende spørgsmål, og det er ikke retorisk, det er faktisk af nysgerrighed: Forestiller Dansk Folkeparti sig, at børnene i det hele taget må komme ud af centrene, altså, må de tage på tur i de lokale byer og sådan nogle ting?
: Forestiller Dansk Folkeparti sig, at et barn nærmest fra den dag, barnet bliver født, eller i hvert fald i hele barnets barneliv, skal være inde på asylcenteret uden at have kontakt, måske heller ikke faglig eller pædagogisk kontakt, med danske børn?
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Man kan jo sagtens etablere samarbejdsaftaler mellem skolerne.
Og så er vi også godt klar over, at der er nogle konflikter, der varer meget længe, og derfor forestiller vi os jo, at familierne skal bo i lejre i nærheden, og at mændene følger kvinderne og børnene tilbage.
Vi synes, det er en forfejlet politik, at man bruger kommunerne og folkeskolen til at løse en migrationsopgave.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
I forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 190 om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge stemmer Venstre for lovforslaget.
Lovforslaget skal jo ses i lyset af den helt ekstraordinære situation, vi er i, hvor der er kommet rigtig mange flygtninge ind over grænsen og dermed også rigtig mange flygtningebørn.
Det har selvfølgelig også lagt et stort pres på Danmark, det har lagt et stort pres på kommunerne, bl.a. i forhold til deres opgave med at yde de her undervisningstilbud.
Derfor har regeringen også lyttet til de ønsker, som KL har haft i forbindelse med topartsforhandlingerne, og på baggrund af den situation, vi er i, har man indgået en aftale med KL om at skabe nogle bedre rammer for den kommunale integrationsindsats.
Der er en tradition for, at regeringen kan indgå topartsaftaler med KL, og i den situation, vi står i her, har KL faktisk efterspurgt mere fleksible rammer for at kunne integrere nytilkomne børn og unge i grundskolen.
Derfor kan det selvfølgelig også godt undre mig lidt, at der kan være partier, som er imod de her aftaler – partier, som selv har medlemmer og repræsentanter i KL's bestyrelse.
Jeg må sige, at jeg har hørt repræsentanter fra bl.a. De Radikale, som har været positive omkring det her tiltag, og jeg må sige, at jeg for den sags skyld ikke har hørt, at DF's repræsentant i KL's bestyrelse har været imod forslaget her.
Lovforslaget skal forbedre kommunernes mulighed for lokalt at organisere grundskoletilbud til de her nyankomne i overensstemmelse med lokale prioriteringer og behov.
Og de mange nytilkomne tosprogede børn og unge får ikke nødvendigvis noget udbytte af at blive undervist i en almindelig klasse, fordi de ikke kan ordentligt dansk, så det er klart, at man er nødt til at lave nogle flere fleksible muligheder, og det er det, som mange kommuner har efterspurgt, og det er derfor, man har valgt at imødekomme deres ønsker.
Men for at kommunerne også kan blive i stand til at tackle de her udfordringer, kræver det, at vi handler, og det har regeringen valgt at gøre, og på baggrund af de her forhold stemmer vi selvfølgelig for lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Det her forslag lægger op til, at man kan oprette særlige undervisningstilbud, hvor man kan ekskludere flygtningebørn – og det er jo spændende på en dag, hvor vi har snakket rigtig meget inklusion, og hvordan vi sikrer den gode inklusion – til særlige undervisningstilbud, hvor der ikke rigtig bliver stillet nogen krav til, hvem der skal undervise dem, hvad de skal undervises i, og hvor store klasserne må være.
Der er nogle af høringssvarene, der går på, om det her er et brud på grundloven.
Jeg er faktisk normalt ret varsom med at trække det her grundlovskort, men når jeg alligevel er bekymret her, er det, fordi der i grundloven ganske klart står, at alle børn har ret til undervisning i folkeskolen.
Det er en ret, man har, til at få undervisning i folkeskolen.
Men med det her forslag fratager man jo de her flygtningebørn retten til at få det.
Så mener ordføreren, at det her forslag er et brud på grundloven?
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jeg kan berolige SF's ordfører med, at jeg ikke mener, det her er et brud på grundloven.
Som det også er skrevet ind i lovforslaget, skal man jo have en tilknytning, også til en skole.
Jeg må da sige, at jeg håber, at langt, langt de fleste kommuner for den sags skyld vælger at gøre brug af nogle af de eksisterende modtageklasser rundtomkring i folkeskolen, men jeg håber også, at de frie skoler tager imod flere flygtningebørn, hvilket der i de seneste uger har været en god debat om i medierne.
Så jeg er ikke så nervøs, som SF's ordfører giver udtryk for at være.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Det, der står i grundloven, og det, der angives i svar 189, er, at alle børn har ret til et gratis undervisningstilbud.
Sådan har jeg forstået det, sådan er det blevet oplyst i det svar, 189, og det er det, jeg henholder mig til.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Og så vil der formentlig også opstå mulighed for, at nogle kommuner vil oprette fripladser på fri- og privatskoler, der ønsker at tage imod asylbørn, og det synes vi er rigtig udmærket.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, for det, jeg faktisk også havde skrevet i den her tale, og som jeg ikke fik læst op, var, at jeg også mødte mine egne begrænsninger der.
Jeg fik sagt det implicit.
Det var jeg slet ikke rustet til, det var jeg ikke uddannet til, og det er jo netop derfor, min pointe er så klar i dag.
Og derfor er det helt tåbeligt at oprette særlige undervisningstilbud, hvor vi ikke stiller krav til kvalifikationerne.
Jeg har prøvet det selv.
Jeg var ikke rustet til det.
Det var fint, og det var dejligt, da jeg selv var det, men set i bakspejlet gavner det jo ikke eleverne, hverken flygtningebørn eller danske børn, og derfor har vi også i forligskredsen gjort en målrettet indsats for, at der faktisk skal være færre uuddannede vikarer.
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Hvordan skal man løse det akutte problem, hr. Jacob Mark?
Det, det handler om, er, at børnene er kommet over grænsen.
Det, det handler om, er, at vi har rigtig mange kommuner, hvor man har uuddannede lærere i faste stillinger, fordi de uddannede lærere netop ikke findes.
Hvem skal udføre den her undervisning, hvis man ikke indfører et særligt undervisningstilbud i en begrænset periode?
Jeg synes da helt klart, at man skal have lige så mange uddannede lærere, som man overhovedet kan få, fordi jeg selv synes, det er den bedste profession i forhold til at undervise børn, men hvordan skal vi løse det akutte problem, når vi nu ikke kan få lærere?
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Altså, jeg rejste det faktisk på det sidste forligskredsmøde, for igen: Jeg mener ikke, det alene er et problem for flygtningebørn, at der ikke er lærere nok.
Det er et problem for alle danske børn.
Der kommer flere og flere vikarer, der ikke har en uddannelse, og det kalder på en strategi.
Det har man ikke villet indtil videre, men det håber jeg der er opbakning til nu.
Noget af det første, man kunne gøre, var at se på de mange læreruddannede, som faktisk ikke er i den danske folkeskole.
Man har tvunget dem væk, tror jeg, ved ikke at sikre dem gode nok arbejdsvilkår.
Hvis man fik nogle af de mange dygtige lærere, der går rundt rundtomkring, og som ikke er i folkeskolen, tilbage til folkeskolen,
så ville man faktisk have løst en stor del af problemet.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Jeg vil egentlig gerne lige følge lidt op på fru Annette Linds spørgsmål, for jeg synes faktisk, det er noget af kernen i problemstillingen.
SF's ordfører anerkender ikke, at vi kan stå i en særlig situation, og det vil jeg gerne have SF's ordfører til at sætte nogle flere ord på eller kommentere.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Det gælder generelt i den danske folkeskole, og derfor siger jeg jo også, hvad det er, jeg mener der skal til, for at vi kan sikre, at der er lærerpersonale nok.
Det er, at vi lægger en klokkeklar strategi for at trække nogle af de dygtige lærere, der ikke er i folkeskolen længere, tilbage.
Det tror jeg kan ske, ved at man sikrer dem gode arbejdsvilkår.
Vi kæmper konkret for, at der kommer lokalaftaler, hvor der faktisk er tid til forberedelse.
Det tror jeg kunne gøre rigtig meget.
Så vil jeg også bare lige have lov at sige: Nu har jeg hørt Venstres ordfører og flere andre sige det her med, at vi er i en ganske særlig situation.
Men der er faktisk et KL-notat, der viser, at udgiften til samtlige nye modtageklasser – jeg tror, det er 300, der vil være brug for at oprette – og til samtlige de pædagoger, man burde ansætte, hvis man skal holde en nogenlunde normering, svarer til ca. 2,3 mia. kr. Til sammenligning har regeringen jo valgt at indføre et omprioriteringsbidrag på fuldstændig det samme beløb.
Jeg vil bare sige, at den akutte situation, der er derude, har regeringen altså selv være med til at forårsage.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-11:
Ordføreren sagde lokalaftaler, og det var så lige nøglen til mit næste og sidste spørgsmål: Det der med, at man kan indgå aftaler i topartsforhandlinger mellem en regering og KL, Kommunernes Landsforening, er jo noget af det, som er afgørende i forhold til i det hele taget at kunne regere et land.
Anerkender SF's ordfører ikke, at det er utrolig vigtigt, at man har den mulighed, og anerkender ordføreren ikke, at det er KL, som har efterspurgt den her model?
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Jeg synes, det er rart at høre, at Venstre respekterer aftalesystemet, set i lyset af hvorfor vi står og mangler lærere i dag.
Men jo, jeg anerkender, at man skal lytte til kommunerne, men det, jeg faktisk først og fremmest har hørt kommunerne sige, er, at de mangler de penge, som regeringen har taget fra dem med omprioriteringsbidraget.
Der kommer til at mangle 300 modtageklasser, og der kommer til at mangle et antal pædagoger – jeg kan ikke helt huske antallet, men der skal oprettes et antal daginstitutioner – svarende til nøjagtig det samme beløb, som regeringen har valgt at spare på kommunerne.
Hvis man virkelig ville lytte til kommunerne, til de borgmestre, bl.a. Venstreborgmestre, der siger, at det her vil skade integrationen, så skulle man måske starte med at føre de penge tilbage.