runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-12:
I Enhedslisten støtter vi den del af forslaget, der handler om tilsyn, men den anden del, altså det her med at give mulighed for, at børnene kan starte i sådan et privat pasningstilbud, når de er 2 år og 6 måneder gamle, synes vi er et problem.
Vi synes, at det er at gå i den forkerte retning.
Jeg hører, hvad fru Charlotte Dyremose siger, men jeg mener, at vi må kunne finde andre løsninger, der kan lukke det hul.
Og uanset hvad, vil Enhedslisten stille forslag om, at de her to dele af forslaget bliver skilt ad – vi kan ikke se nogen sammenhæng mellem dem - så man kan få lov til at tage de to diskussioner hver for sig.
Bertel Haarder (V), 2009-03-12:
Lovforslaget indebærer ikke nogen voldsom forenkling, men dog en forenkling.
Spørgsmålet om selvevaluering skal ikke misforstås.
Ved selvevalueringen forpligtes skolerne til at tilvejebringe en langt større datamængde, end der kræves i den nuværende tilsynsordning; det vil sige, at forældrenes og ministeriets tilsyn vil få en udvidet mulighed for at opnå en indsigt i skolens aktuelle kvalitet og i skolens kvalitetssikringsgrundlag.
Dette at faglige test i højere grad kan indgå i vurderingsgrundlaget, har at gøre med et ønske om, at der kan lægges mere vægt på resultaterne af undervisningen.
Den gældende bestemmelse er jo, at undervisningen skal stå mål med, hvad der gælder i folkeskolen.
Og det kan forstås på den måde, at uanset om resultaterne egentlig er gode, kan skolen lukkes, hvis man ikke bryder sig om den måde, skolen underviser på.
Her vil vi godt lægge lidt mere vægt på resultaterne af skolens undervisning.
Tidligere var det ikke særlig relevant, fordi der var en meget stor del af de frie skoler, som hverken havde prøver eller test, men i dag er begge dele jo faktisk meget udbredt, også på de frie skoler, og derfor er det naturligt, at det i højere grad indgår i vurderingsgrundlaget.
Så kan skolerne også bedre forstå de afgørelser, der træffes.
Jeg synes, hun svarede udmærket i forbindelse med den sag; det er jo forældreønsker og skoleønsker, vi opfylder med den elastik, vi her vil indføre.
Til sidst vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, som mener, at ministeriet også skal føre tilsyn med, at skolerne ikke fremmer kulturelle parallelsamfund, som forhindrer indvandrere og efterkommere i at integrere sig i det danske samfund:
Det hedder jo nemlig begge steder, at eleverne skal forberedes til at leve i et samfund med frihed og folkestyre.
Og deri ligger jo, at hverken nazister eller islamister kan få offentlige midler til at drive skoler for, og der ligger også i det, at disse skoler, de frie skoler, på samme måde som de offentlige skoler, skal forberede deres elever til at blive myndige, aktive borgere i det danske samfund.
Det er ikke noget, vi skøjter let hen over, det er noget, som gælder.
Det er jo ikke for sjov, vi har sat den formulering ind, først i folkeskoleloven i 1993 og derefter i friskoleloven for et par år siden.
At det ikke er med, skyldes også, at dette lovforslag jo ikke vedrører genstanden for tilsynet, lovforslaget handler om organiseringen af tilsynet, om forenklingen af tilsynet.
Derfor synes jeg, at hr. Martin Henriksens spørgsmål kan besvares, ved at han stiller det samme spørgsmål i udvalget.
Så skal jeg give et klart, skriftligt svar, som kan optrykkes i betænkningen.
Det er der, det hører hjemme, for lovforslaget handler om noget lidt andet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-12:
I Enhedslisten er vi umiddelbart kritiske over for det her forslag af de samme årsager, som SF og Socialdemokraterne har nævnt her fra talerstolen i dag.
For det er selvfølgelig umiddelbart fornuftigt, at man ønsker at forny og udvikle pædagogikken omkring sundhed og naturvidenskab i vores uddannelsessystem, men vi har meget, meget svært ved at se, hvad forskellen på det her center og de videncentre, vi i forvejen har, egentlig er.
Det virker mærkeligt, at man laver sådan et nyt center, når man faktisk har skåret på videncentrene på produktionshøjskolerne, og når mange videncentre står i en situation, hvor de er meget, meget presset økonomisk, på trods af at det faktisk ser ud til at blive noget rigtig, rigtig godt arbejde, der kunne blive lavet i de her videncentre.
Derudover er der en del omkring finansieringen, nemlig at det ifølge regeringen er meningen, at to tredjedele af midlerne på sigt skal komme fra eksterne kilder.
En så stor andel af ekstern finansiering kan betyde, at fokus kommer til at ligge for meget på dem, der finansierer, og for lidt på det behov, man sådan set har ud fra et bredt uddannelsesperspektiv.
Så vi mener, at der er en lang række spørgsmål, der skal besvares i udvalgsbehandlingen, og vi er altså umiddelbart meget kritiske over for det her forslag.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-12:
Det syntes jeg faktisk var et måske lidt tyndt svar på den bekymring, som jeg og flere andre ordførere kom med, nemlig at man med den ene hånd gør det mere besværligt at være videncenter, der jo netop skal stå for alle de gode ting, som undervisningsministeren nævner, og som jeg er så enig i.
De skal udvikle pædagogikken, de skal lave praksis af anvendelsesorienteret undervisning i de naturvidenskabelige fag, som netop rummer muligheder for, at man virkelig kan lave anvendelsesorienteret undervisning.
Men de videncentre fjerner man med den ene hånd eksistensgrundlaget for, og med den anden hånd opretter man så det her center.
Og jeg synes, det var et lidt tyndt svar på, hvorfor det er nødvendigt at gøre det på lige præcis den måde.
Nu siger undervisningsministeren så: Vi har muligheden for at satse stort nu.
Og så er mit spørgsmål bare: Ville det ikke være at satse rigtig stort, hvis man gjorde sådan, at videncentrene, dem, der faktisk er tæt på uddannelsesinstitutionerne, havde et ordentligt fundament for at udvikle pædagogikken?
Ville det ikke for alvor være at satse stort at gøre det i stedet for at fjerne eksistensgrundlaget for dem?
For jeg synes mere, det her virker som en lille lappeløsning.
Bertel Haarder (V), 2009-03-12:
Der er ikke noget, der fjernes.
Der er nogle bevillinger, der udløber som planlagt.
Og så ved jeg da godt, hvad resultatet bliver; det bliver nemlig, at den slags bevillinger til nye initiativer ofte ikke gennemføres.
Men at Socialistisk Folkeparti vil have penge til det hele, overrasker mig ikke, og det er jo et standpunkt, som vi har hørt før, så det behøver vi ikke diskutere så længe.
Nanna Westerby (SF), 2009-03-12:
Jeg synes i hvert fald, det er en underlig måde at bruge pengene på, at man ligesom giver penge først til en gruppe centre, så fjerner man pengene fra dem, og så kan de ikke rigtig eksistere.
Så giver man penge til et nyt center, som også er midlertidigt, og så fjerner man pengene, så det muligvis heller ikke har råd til at eksistere, og så kan man oprette nogle nye centre.
Faktum er i hvert fald, at de her videncentre, som vi har oprettet, som er etableret, og som ligger tæt ved institutionerne udeomkring, har svært ved at overleve.
Det ville jeg synes for alvor var at satse stort.
Jeg synes, det her lyder lidt som en lappeløsning.
Bertel Haarder (V), 2009-03-12:
Jeg forstod på SF's ordfører, at hun er tilhænger af forslaget, og at hun synes, at min begrundelse for det er god.
Så er spørgsmålet, om vi samtidig skal forlænge alle de eksisterende videncentre, hvis periode er udløbet, og det synspunkt har man jo lov at have; jeg kan bare ikke se, at det behøver at hænge sammen.
Christine Antorini (S), 2009-03-12:
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at bortfaldet af videncenterpuljen betyder, at de 21 videncentre vil miste omkring 70 pct. af deres budget, og at konsekvensen højst sandsynligt vil være, at de stort set alle sammen er nødt til at dreje nøglen om.
Bertel Haarder (V), 2009-03-12:
Jeg kan kun sige, at der er ingen, der tager noget fra nogen.
Der har været nogle midlertidige bevillinger, som udløber - det plejer midlertidige bevillinger at gøre - og så er der nogle, som har fået finansiering på anden vis, mens andre har svært ved det.
Det er de vilkår, man eksisterer under, når man får en midlertidig bevilling, og det er i øvrigt tilsvarende vilkår, som dette naturfagscenter får. Hvad der skal ske, og om der er noget, der skal køres videre,
afhænger jo af de kommende finanslovforhandlinger.
Her kommer der sikkert alle mulige ønsker, og det er der jo ikke noget nyt i, så jeg kan ikke se, hvorfor vi behøver at drøfte det under dette punkt.
Christine Antorini (S), 2009-03-12:
Når man afsætter midlertidige puljer, er det jo bl.a. for at se, om man kan få opbygget nogle miljøer som her med videncentrene, som virkelig kan være med til at gøre en faglig forskel.
Danmarks Evalueringsinstitut har jo også evalueret og fundet, at videnudveksling med de 21 videncentre har været noget rigtig positivt.
En af de ting, som Danmarks Evalueringsinstitut også peger på, og som har været en stor styrke ved de videncentre, der blev etableret, er, at de netop fra deres fødsel var fuldt integrerede i forhold til de eksisterende uddannelsesinstitutioner, dvs. grundskolen, ungdomsuddannelserne og professionshøjskolerne.
Dermed var de aktivt med i den videnopbygning, der skulle ske i de pågældende institutioner, og det er åbenbart lige præcis det, der ikke sker med den her konstruktion, for kan ministeren ikke bekræfte, at det, der oprettes her, er en selvejende institution, som er helt uafhængig af de øvrige institutioner?
Hvis ministeren ikke mener, det er korrekt, vil jeg bede ministeren forklare, hvordan han vil sikre, at den videnopbygning, der sker i denne helt selvstændige institution, som ikke har nogen forankring i de andre uddannelsesmiljøer, rent faktisk kan bidrage til den kollektive videnudveksling, som netop var videncentrenes styrke.
Det er jo derfor, vi er optaget af, at videncentrene må lukke og der så kommer dette nye, selvstændige center.
Bertel Haarder (V), 2009-03-12:
Jeg synes, denne debat rejser et efterhånden ret påtrængende spørgsmål: Er SF og Socialdemokratiet for dette center, eller at de ikke for dette center?
Jeg forstår slet ikke, hvad vi skal med den snak om de andre videncentre, for den er utidig i denne forbindelse.
Man kan jo altid stille forslag om, at de centre skal fortsætte, og jeg ved ikke engang, hvad der er regeringens politik, med hensyn til hvad der skal ske med videncentrene.
Det har jeg ikke annonceret, så de ting hænger ikke sammen, og hvorfor skal vi så have al den snak om de videncentre nu?
Jeg kan bekræfte, at dette center får en meget uafhængig bestyrelse.
Vi finder en lidt ny model, meningen med det er, at man også skal kunne samle ekstern finansiering, og evalueringen i 2013 vil bl.a. omfatte spørgsmålet om finansiering.
Det vil jo også være betydende for, om centeret kan fortsætte efter 2013.
Erling Bonnesen (V), 2009-03-12:
Med lovforslaget her ophæves overgangsordningen for arbejdstagere fra alle ti østeuropæiske lande, den såkaldte østaftale, og de østeuropæiske arbejdstagere vil fra den 1. maj og fremover være omfattet af EU-reglerne på lige fod med statsborgere fra de oprindelige EU-lande.
Der er således ikke længere krav om arbejdstilladelse.
Venstre bakker op om både udvidelsen af EU med de østeuropæiske lande og arbejdskraftens fri bevægelighed.
De østeuropæiske arbejdstagere i Danmark har bidraget til vækst og udvikling.
Der har været behov for en glidende overgang til EU-reglerne, men det er der således ikke behov for længere.
Men der vil fortsat blive lagt vægt på myndighedsindsatsen for at forebygge omgåelse af reglerne og illegalt arbejde, og grundlaget for fortsat effektiv myndighedsudøvelse er bl.a. det såkaldte RUT-register, der indeholder oplysninger om udenlandske virksomheder, som udstationerer medarbejdere, og anvendelse af Arbejdstilsynet, SKAT og politiet i forbindelse med myndighedskontrol.
Bekæmpelse af illegal arbejdskraft fastholdes som et særligt prioriteret indsatsområde i politiets flerårsaftale, og endvidere har arbejdsmarkedets parter også adgang til registerets oplysninger om de udenlandske virksomheder, der aktuelt har opgaver i Danmark.
Der gives også støtte til oplysning om regler og rettigheder på det danske arbejdsmarked målrettet udenlandske arbejdstagere og virksomheder, og der er i regi af Beskæftigelsesministeriet afsat 5 mio. kr. hertil i både 2009 og 2010.
Venstre støtter lovforslaget.
Jesper Langballe (DF), 2009-03-12:
Det er næppe muligt i dette lovforslag at finde anledning til nogen større religionskrig.
Jeg tror ikke engang, vi kan blive uenige om det.
Det kommer til at vente til en anden gang.
Det kristne budskab vil og kan kun lyde i frihed.
Tvang til tro er snak i tågen, som Grundtvig sagde det.
Senere hen, i 1912, blev det sådan, at man ikke bare kunne løse sognebånd til en alternativ forkyndelse, men man kunne så også stemme i det sogn, hvor man - i gåseøjne - var flyttet hen.
Men stadig væk er det sådan, og det være sagt til den socialdemokratiske ordfører, at det er præsten, man løser sognebånd til, og det er meget, meget væsentligt.
Så har man jo, fordi man har fået en elektronisk sognebåndsløsningsprotokol, i forbindelse med sidste menighedsrådsvalg opdaget, at 24 mennesker har løst sognebånd til præster, som var overenskomstansatte og ikke tjenestemandsansatte.
Det har formentlig fundet sted lang, lang tid tilbage, og oprigtigt talt er der jo ikke sket den store skade ved det.
Men når man nu har fundet ud af, at der er en så idiotisk og utilsigtet følge af regelsættet, at sognebåndsløsning i hvert fald formelt afhænger af præstens ansættelsesforhold, er det da en god idé at bringe loven og forvaltningen af den i overensstemmelse med hinanden.
Per Bisgaard (V), 2009-03-12:
Lovforslaget om udvidelse af kredsen af præster, som kan modtage sognebåndsløsere, er et vigtigt forslag.
Det er det måske ikke for de mange i folkekirken, men i hvert fald for de medlemmer, som ikke umiddelbart har kunnet få deres ønske opfyldt om at blive løst til en præst, som kun er overenskomstansat.
Kravet til præsterne i den gældende lovgivning er jo, at de er tjenestemandsansat, og dette krav må i vores tid siges at være ganske utidssvarende, og det er tillige ulogisk for den enkelte sognebåndsløser, at det er præstens ansættelsesforhold, som er afgørende for, om præsten kan modtage sognebåndsløsere.
Som sagt er omfanget af sognebåndsløsere måske ikke stort set i den store sammenhæng.
Der var kun 29.000, som ved menighedsrådsvalget her i efteråret ønskede at have et andet sogn, og af disse var der kun 24, som fejlagtigt havde fået tildelt sognebåndsløsning.
Men uanset hvad skal fejl jo rettes, og Kirkeministeriet med ministeren i spidsen har været hurtig, således at vi nu står med et lovforslag, der gør, at medlemmerne næsten ubegrænset kan lade sig betjene af en anden præst end den lokale sognepræst.
I forslaget står der nu, at et medlem kan få sognebåndsløsning til en overenskomstansat præst, hvis ansættelsen i stillingen rækker ud over 1 år, og at man opnår sæde i menighedsrådet, og det synes vi er væsentligt.
Som det fremgår af bemærkningerne, vil også overenskomstansatte præster med en begrænset lønkvote få adgang til at modtage sognebåndsløsere.
Med den ændrede lovgivning vil det fortsat ikke være muligt at løse sognebånd til en konstitueret præst, en ulønnet hjælpepræst eller en præst, der er ansat ved stiftelser, institutioner, eller til en valgmenighedspræst.
Venstre støtter lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2009-03-12:
Fru Line Barfod har jo fuldstændig ret i, at vi er fundamentalt enige i spørgsmålet om, at man skal sikre, at overenskomsterne gælder, og at hele det danske aftalesystem fungerer på den måde.
Til det der med, om vi vil støtte Enhedslistens mange forslag, vil jeg sige, at det måske bliver sådan lige lovlig meget over en bred kam.
Men den holdning, der handler om, at man i forbindelse med et hvilket som helst udbud skal sørge for, at det er en del af udbudsmaterialet, at de, der byder, f.eks. altid skal gøre rede for deres syn på kollektive overenskomster, synes jeg er god; det ville være en rigtig, rigtig god idé, og det er sådan set uanset - nu kan det være, det bliver lidt teknisk - om udbuddet er noget, som de offentlige myndigheder selv har penge i eller ej, eller om det er noget, man bare flytter fra en privat operatør til en anden privat operatør.
Der synes jeg altid at man bør have det ind som en del af det at byde på det, der er sat i udbud.
Line Barfod (EL), 2009-03-12:
Det glæder mig at høre, men det er stadig væk afgørende at finde ud af, om Socialdemokraterne er bundet efter den 1. maj, hvor østaftalen udløber.
Er Socialdemokraterne bundet og vil ikke være med til at støtte de forslag, der måtte komme, hvad enten de er fra Enhedslisten eller andre, om at sikre, at vi kan kæmpe for lige vilkår i Danmark?
Er Socialdemokraterne fri til at kunne stemme for de forslag, eller vil Socialdemokraterne fortsat være bundet af østaftalen, selv om den udløber den 1. maj?
Ole Hækkerup (S), 2009-03-12:
Med al ære og respekt for Enhedslisten tror jeg simpelt hen at vi må sige, at vi kommer til at læne os mere op ad det arbejde, der er her sammen med partierne og med arbejdsmarkedets parter som ramme om at få det her reguleret i fremtiden.
Det er klart, at vi har en interesse i en lang række af de ting, som ligger i det her forslag, og som er et resultat af den aftale, der er lavet, bl.a. med os, om at få myndighederne på banen, sådan som jeg nævnte det i ordførertalen.
Det er jo noget, som vi vil blive ved med at følge op på, og det er noget, som vi stadig vil have opmærksomhed på.
Og til alt det der med, om det lykkes at organisere den udenlandske arbejdskraft, som er i Danmark, vil jeg sige, at det jo er meget forskellige problemstillinger, afhængigt af præcis hvordan den udenlandske arbejdskraft er i Danmark.
Alle de der ting synes vi der er en kæmpe udfordring og et kæmpe arbejde i, også for fagbevægelsen.
Men helt grundlæggende bliver jeg nødt til at skuffe Enhedslisten ved at sige, at med det arbejde, vi laver sammen med alle de andre partier, der er involveret her, og med den følgegruppe, der er, med parterne på arbejdsmarkedet, er det nok inden for den ramme at vi ser løsningen af de her opgaver.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Jeg synes, at hr. Ole Hækkerup bare skal være ærlig og sige, at hvis den aftale, man har med Venstre, Konservative, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, ophører, er Socialdemokraterne jo stadig væk bundet af deres holdning til EU.
Jeg vil gerne høre, hvad budskabet fra hr. Ole Hækkerup og Socialdemokraterne - Danmarks arbejderparti, forstår jeg - er til de danske arbejdere, som bliver fyret, mens østeuropæerne beholder deres arbejde på danske byggepladser.
Det ser vi jo ske.
Vi ser jo, at det sker, at der er virksomheder, der agerer sådan, så jeg vil bare høre, hvad arbejderpartiets budskab er til de danske arbejdere i den henseende.
Er budskabet: Vi har et EU-fællesskab, og det skal vi selvfølgelig varetage osv.?
Ole Hækkerup (S), 2009-03-12:
Det er lige præcis, hvis man stikker fingeren i jorden hos fagbevægelsen, bl.a. hos 3F, at man kan få det svar, at det, der sker, når der er nedgang i beskæftigelsen, når ledigheden stiger og flere bliver ledige, er, at det er dem, der hænger yderst, der ryger først.
Og de, der ryger først, er den udenlandske arbejdskraft.
Det er det generelle billede.
Jeg siger ikke, at hr. Martin Henriksen ikke kan finde et eksempel et eller andet sted i landet på, at der er nogle, der har beholdt en medarbejder fra Polen f.eks. eller et andet sted, og at der så er blevet afskediget nogle danskere.
Selvfølgelig kan man finde enkelte eksempler.
Jeg siger bare - og det er vigtigt at understrege i forbindelse med den her debat - at det ikke er det, der er det generelle billede.
Hvis man vil underbygge den påstand, kan man gøre det - og det var det, jeg gjorde i ordførertalen - ved at spørge: Hvordan kan det egentlig være, at når vi kan se, at beskæftigelsen begynder at gå ned, ser vi ikke en tilsvarende øjeblikkelig stigning i ledigheden?
Når det kan lade sig gøre, er det selvfølgelig, fordi der i virkeligheden ligger, hvad man kunne kalde en buffer af folk, der ryger ud først, inden vi ser stigningen i ledighedstallet, som jo omfatter dem, der er inden for ATP-statistikken.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-12:
Altså, det kan man jo ikke rigtig bruge som arbejder ude på en byggeplads, hvor man kan se, at ens danske kollegaer bliver fyret på grund af en nedgang i aktiviteten i samfundet, mens der er nogle østeuropæere, der beholder deres arbejde.
Altså, det er da forkert - et eller andet sted.
Nu nævnte hr. Ole Hækkerup selv 3F, og så vil jeg henvise til en artikel fra 3F's, Fagligt Fælles Forbunds, hjemmeside med overskriften: »Danskere presses væk fra byggepladser«.
Det var dengang, hvor der trods alt var en lidt højere byggeaktivitet, og allerede dengang kunne 3F så sige til os, at der rent faktisk var nogle problemer.
Så i hvilket lys synes hr. Ole Hækkerup at det stiller det svar, som hr. Ole Hækkerup lige er kommet med?
Igen: Hvad er budskabet fra Socialdemokratiet til de danske arbejdere, som mister deres arbejde, mens de kan se, at østeuropæiske kollegaer stadig væk render rundt på byggepladsen?
Ole Hækkerup (S), 2009-03-12:
Budskabet er, at det billede, hr. Martin Henriksen tegner op, ikke er rigtigt.
Det er simpelt hen ikke det, der generelt sker ude på det danske arbejdsmarked.
Men det er jo så heldigt, at vi undervejs i behandlingen af det her forslag kan sørge for at stille spørgsmål, der præcist belyser, hvordan udviklingen har været i antallet af medarbejdere fra de forskellige østeuropæiske lande, hvordan det er gået op, og hvordan det er gået ned i forbindelse med det skift i konjunkturerne, vi har set på det seneste.
Så kan jeg bare ikke lade være med at sige med den rørende bekymring, Dansk Folkeparti nu viser for de ledige, at hvis man faktisk var oprigtig bekymret for de ledige inden for bygge- og anlægssektoren, kunne det godt være, Dansk Folkeparti skulle have stemt for noget andet end at øge indkomsten for de ledige på dagpenge med 40 kr. om måneden og for den Danske Banks direktør med 40.000 kr. om måneden og have ført en lidt anden politik.
Karsten Hønge (SF), 2009-03-12:
SF støtter forslaget.
Alt godt får jo en ende, og sådan er det også nu med overgangsordningen, der blev etableret i forbindelse med udvidelsen af EU.
Når vi nu ser tilbage, må vi jo sige, at det var godt, at der i østforligskredsen blev aftalt en overgangsordning, der som en form for dige ude i vandet i en periode kunne skabe tid til, at arbejdsmarkedet blev indstillet på en ny tid, hvor virksomheder og lønmodtagere i endnu højere grad bevæger sig på tværs af landegrænser - også nu og især fra østeuropæiske lande, hvor lønningerne og de øvrige arbejdsforhold er langt dårligere end i Danmark.
Som udgangspunkt er det godt med mobilitet, og danske virksomheder og danske lønmodtagere har gennem årene haft stor glæde af at kunne virke og søge arbejde i udlandet.
Vi er fuldstændig overbevist om, at udvidelsen af EU er en gevinst for os alle sammen, både økonomisk og demokratisk.
Vi siger, at både virksomheder og lønarbejdere fra Østeuropa er velkomne i Danmark.
Vi siger lige så skarpt, at konkurrencen om job og opgaver skal ske på fair og lige vilkår.
Danske løn- og arbejdsforhold skal forsvares, og danskere skal ikke konkurreres ud af deres egne job gennem underbetaling, og ved at et sikkert arbejdsmiljø er en by i Rusland.
Der er bestemt plads til flere forbedringer, men samarbejdet i østforligskredsen har sikret rimelige rammer for det danske arbejdsmarked.
At det er lykkedes at undgå social dumping, kan vi i høj grad takke fagbevægelsen for.
Det er netop på grund af fagbevægelsens tusindvis af fodfolk og også mange seriøse danske arbejdsgivere, at den danske model for arbejdsmarkedet er så robust.
Udvidelsen af EU var rigtig.