runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at arbejdsløse er dovne – aldrig.
Ordføreren kan ikke finde et citat for det.
Det er korrekt, at jeg sagde det til en konkret arbejdsløs i et konkret debatprogram, at han havde en slap holdning, og det står jeg ved.
Vedkommende sagde, at han kun ville arbejde inden for sit eget felt.
Han ville ikke arbejde med noget andet, han ville ikke søge bredt, han ville kun arbejde med det, han var uddannet til.
Der var ikke nogen job der, hvor han boede, og han ville ikke rejse derhen, hvor der var nogle job.
At det er en slap holdning går jeg ud fra at de fleste socialdemokrater også vil sige.
Altså, man skal jo tage det arbejde, man får tilbudt – det er det, jeg lige har hørt – også selv om det ikke er inden for ens eget område.
Og hvis man ikke vil det, skal man vel ikke have nogen kontanthjælp.
Er der nogen, der er uenige i det?
Det går jeg ikke ud fra der er.
Så det sagde jeg var en slap holdning.
Jeg hørte i øvrigt ikke nogen, ud over Enhedslisten, blive sure over det.
Det er jo at manipulere med tallene.
For det, man ikke tager højde for, er jo den historik, folk i den gruppe kan have.
Altså, det er folk, der er inde og ude af arbejdsmarkedet – det kan det nemt være.
For det er velbelyst og veldokumenteret i Danmark og i andre lande, at det, at man rent faktisk får noget ud af at være i beskæftigelse, betyder noget for, hvor mange i den samlede gruppe som er i beskæftigelse. Det er velbelyst, og det er også bare sund fornuft, at det selvfølgelig betyder noget. Er det det eneste, der betyder noget?
Nej, det er det ikke, og jeg har heller aldrig hørt nogen borgerlige påstå, at det er det eneste, der betyder noget.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Det var et meget, meget langt svar på et meget kort og enkelt spørgsmål.
Kan ordføreren bekræfte de tal, som hr. Eigil Andersen kom med?
Hvis ordføreren kan bekræfte det, vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor meget skal dagpengesatsen så sættes ned, for at det efter hr. Joachim B. Olsens opfattelse kan betale sig for den gruppe at arbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Jamen vi er ikke kommet med noget konkret bud på, hvad en dagpengesats skulle være.
Men jeg vil da sige det sådan, at vi synes, det ville være sundt, hvis dagpengesystemet i Danmark var indrettet på en sådan måde, at det udviste respekt for de lønninger, som er aftalt på det danske arbejdsmarked.
Og det gør det ikke, når den højeste dagpengesats ligger 5-7 kr. over, hvad industriens mindsteløn f.eks. er.
Så har politikerne aftalt nogle ydelser, som er højere end de lønninger, arbejdsmarkedets parter har aftalt og har sagt god for.
Jeg synes, det bør være en rettesnor, at man herinde i det mindste viser respekt for de aftaler, der bliver indgået på det danske arbejdsmarked mellem arbejdsmarkedets parter.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Kan ordføreren bekræfte de tal, som hr. Eigil Andersen kom med i debatten her, som viser, at ud af de her ca. 17.000, som rent økonomisk ikke får nogen gevinst ved at arbejde, arbejder over 90 pct. af dem alligevel? Kan ordføreren bekræfte det?
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Børnene er det vigtigste, vi har.
Det er der jo sådan set noget lidt mærkeligt i, og jeg er enig med forslagsstillerne i, at børnemiljøet er virkelig vigtigt.
Spørgsmålet er bare, om vi har brug for nye regler, eller om dagtilbudsloven faktisk er god nok.
Det er allerede i dag en vigtig del af formålet for vores dagtilbud, at børn skal have et godt fysisk, psykisk og æstetisk børnemiljø.
Det betyder meget for mig, at det ikke kun er det fysiske børnemiljø, selv om det tit er det, vi snakker om.
Og når vi skal prioritere, står flere pædagoger og ikke mindst efteruddannelse højere på min ønskeliste.
Spørgsmålet er i virkeligheden vel også, om ikke det sådan set kommer til at give børnene endnu mere, at vi går til det her med pædagogik frem for arbejdsmiljø.
Jeg drømmer i hvert fald om, at vi får meget mere udepædagogik i vores daginstitutioner, hvor børn kommer på opdagelse udenfor, får pirret nysgerrigheden og deres sanser, hvor der er mange flere bålhytter, hvor der i det hele taget er højt til loftet og masser af frisk luft.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
Det kan vi jo så have forskellige opfattelser af, altså om de betaler deres skat med glæde, eller om de betaler deres skat, fordi de ellers kommer i fængsel.
Men det ændrer ikke ved – og jeg synes egentlig også, at der faldt en indrømmelse fra fru Trine Machs side – at de arbejder så meget, fordi de skal tjene så mange penge til at betale deres skat, førend de kan tjene penge til sig selv og deres børn.
Altså, det er simpelt hen en nødvendighed for at have en vis levestandard for en familie, at man arbejder enormt meget, fordi staten tager en meget stor andel og en større andel, end staten i noget andet land i verden gør.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Der lagde ordføreren mig nu en hel ord og hensigter i munden.
Det, jeg sagde, var, at der er rigtig mange danske børnefamilier, der løber meget stærkt for at få familieøkonomien til at hænge sammen.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren slet ikke anerkender, at der er nogle strukturer, der ligger ud over den enkelte families ambitioner om mængden af hjemmebagte boller eller fritidsinteresser eller noget, der afgør, hvordan man kan organisere balancen mellem familieliv og arbejdsliv.
Hvad med eksempelvis en sygeplejerske med nattevagter, som er gift med en politibetjent, som også har nattevagter eller skæve vagter?
Hvad er det, de bestemmer selv?
Der er ikke meget fleksibilitet i forhold til at få de to arbejdsopgaver og en familie til at hænge sammen.
Er det ikke ordførerens opfattelse, at vi har et ansvar her på Christiansborg for at sikre også den type familier muligheden for en bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv?
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Det korte svar er nej.
For vi skal ikke herindefra tilrettelægge, hvornår skiftende arbejdsgrupper ude på arbejdsmarkedet skal møde på arbejde.
Det kunne jeg ikke drømme om at blande mig i.
Det er jo sådan, at vi også skal have sygeplejersker på sygehusene om natten.
Det kan vi ikke ændre politisk.
Vi kan ikke sige til en sygeplejerske, at hun ikke skal arbejde på sygehuset om natten, fordi vedkommende er gift med en politimand.
Det nytter ikke noget.
Der hviler jo også et ansvar på den enkelte.
Men det, vi kan gøre, er, at vi f.eks. kan genindføre boligjobordningen, så familien har mulighed for et fradrag og lettere kan blive aflastet i de daglige praktiske gøremål, så de kan koncentrere sig om børnene, når de kommer hjem.
Det, vi også kan gøre, er, at vi kan give friere adgang til valg af børnepasning mellem private og selvejende institutioner og kommunale udbud, så man kan indrette sig fleksibelt.
Det kan vi hjælpe med, men hvornår sygeplejersken og politimanden arbejder, synes jeg ikke at vi skal blande os i på Christiansborg.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Så må jeg stille spørgsmålet en gang til: Ordføreren hævder, at det alene er den enkelte families opgave at sikre, at der er en ordentlig balance i, hvordan man organiserer sig i familien.
Spørgsmålet er så: Er man fuldstændig fri til det, hvis man eksempelvis er en familie, hvor den ene arbejder som sygeplejerske med nattevagter og den anden er politibetjent med nattevagter – blot som et eksempel?
Er det alene et privat anliggende, eller kunne man fra politisk hold bidrage til at sikre fleksibilitet for den her familie til at få tingene til at hænge bedre sammen?
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Nu antager jeg simpelt hen, at både sygeplejersken og politimanden er rigtig dygtige, kompetente mennesker inden for deres fag.
Derfor vil de respektive arbejdsgivere, som de er ansat hos, selvfølgelig ikke fuldstændig iskoldt sige: Nu skal I høre her; vi ved, at I begge to er i risikozonen ved at have natarbejde hver eneste aften, så det sørger vi bare for at I har.
Det, jeg oplever på arbejdsmarkedet, og det er både i den offentlige og den private sektor, er, at man er meget opmærksom på, at det at få kvalificerede og dygtige medarbejdere også kræver en fleksibilitet fra arbejdsgiveren, men vi kan bare ikke lovgive os ud af det, og det, vi foretager os i dette lokale, er at lovgive.
Jeg overlader gerne til private og offentlige arbejdsgivere i samarbejde med arbejdstagerne at finde de konkrete løsninger.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Nu handler den her forespørgselsdebat jo ikke om dygtige medarbejdere i den offentlige sektor.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen er enige om, at vores sygeplejersker og vores politibetjente er meget, meget dygtige.
Det spørgsmål, som Enhedslisten og SF prøver at rejse med den her debat, er, hvordan vi får sikret ordentlige vilkår for at have familie i Danmark.
Jeg er nysgerrig efter at vide, om Venstre slet ikke mener, at der er noget, vi kan gøre herindefra som politikere, som lovgivere for at sikre, at børnefamilier får en mindre stresset hverdag.
Tina Nedergaard (V), 2015-05-19:
Jamen det mener jeg bestemt.
Jeg har ikke personligt kunnet få det dækket af – jeg er jo en af de der enlige mødre, vi taler en del om herinde – med det kommunale tilbud, det giver jo ligesom sig selv.
Det har så haft den omkostning, at jeg har tilvalgt noget privat oveni.
Vi træffer nogle valg som forældre, og hvis vi kunne aflaste herindefra på en meningsfuld måde, ville jeg ikke have noget principielt imod det.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Som dagtilbudsloven er skruet sammen i dag, er der jo masser af forskellige pasningsmuligheder: dagpleje, kommunal dagpleje, vuggestue, privat dagpleje, private børnepassere, børnehaver, offentlige, selvejende og kommunale institutioner.
Altså, vi har virkelig mange forskellige pasningstilbud, og alligevel oplever vi, at børnefamilierne er rigtig, rigtig stressede og rigtig pressede, og det synes jeg jo siger noget om, at det her med pasningstilbuddene ikke er det, der løser det.
Så jeg er nysgerrig efter at høre, om Venstre har nogle andre bud end boligjobordningen og de pasningsmuligheder, vi i forvejen har.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Naturligvis undrer det også os i SF, at børnefamilier skal løbe ekstra stærkt for få tingene til at hænge sammen både familiemæssigt og økonomisk.
Vi opfatter det bare ikke på den måde, at man skal tjene penge til staten, men at man skal tjene penge til sig selv og den velfærdsmodel, som vi har organiseret os med, og hvor vi får dækket vores sygehusbesøg, vores skolegang og vores lægebesøg via den fælles velfærdsordning, vi nu har sat op.
Jeg tror, at rigtig mange danske familier i virkeligheden betaler deres skat med glæde, netop fordi de, uanset hvordan pengepungen ser ud, er garanteret at kunne komme på hospitalet, kunne komme til læge, kunne komme i skole og tage sig en uddannelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
Det er rigtigt, som fru Trine Mach siger, at forældrene i danske børnefamilier faktisk arbejder ret meget.
Og det er nogle bemærkelsesværdige tal, der ligger bag, nemlig det forhold, at fædrene arbejder mindre i Danmark, end de gør i andre lande, mens mødrene arbejder betydelig mere, end de gør i andre lande.
Sammenlagt bliver det til, at de danske forældre arbejder mere end forældre i de fleste andre lande.
Undrer det nogle gange SF, hvad årsagen mon er til, at de danske børnefamilier føler sig tvunget til at arbejde så meget?
Spekulerer SF nogle gange over, at det måske kan skyldes, at de skal tjene rigtig mange penge til staten via deres skat, førend de kan få lov til at tjene penge til sig selv og deres børn?
Julie Skovsby (S), 2015-05-19:
Altså, det, som jeg måske har haft lidt svært ved at forklare, er, at når vi skal vurdere faglighed – og det er sådan noget som et godt børnemiljø i de forskellige situationer, som børn kan være i – så mener jeg virkelig, at man som pædagog og ude lokalt er bedst til at foretage den helt konkrete vurdering.
Jeg mener, det er svært at sætte en bureaukratisk målestok op for, hvordan det skal være.
I stedet for at vi går tilbage til, at der skal være mere skriftlighed – den fejl, som vi har begået, og hvor det bare førte til, at pædagogerne brugte deres tid til at registrere i stedet for at være sammen med børnene – så lad os da sige og holde fast i, at vi bruger den faglighed, som der er ude i de enkelte institutioner, hvor man lokalt kan vurdere, hvad det er, behovet er, og hvad det er, der er brug for til at styrke det børnemiljø, som er i den givne institution.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Det, jeg fisker efter – og det var måske mig, der formulerede mit spørgsmål lidt for kluntet – er, hvad der skulle være en del af regeringens børnepakke, hvis Socialdemokraterne skulle bestemme.
Man må gå ud fra, at fru Julie Skovsbys parti har en lille smule indflydelse på den her børnepakke, hvis den altså nogen sinde kommer.
Skulle den børnepakke så indeholde forbedringer på børnemiljøområdet, og i så fald hvilke?
Altså kort og godt: Hvordan vil Socialdemokraterne sikre et bedre børnemiljø i vores daginstitutioner?
Julie Skovsby (S), 2015-05-19:
Jeg mener, at de lovkrav, der skal sikre, at vi har et godt børnemiljø, er der i dag – i dagtilbudsloven, i arbejdsmiljøreglerne og i bygningsreglementet, og dertil kommer en række regler og vejledninger osv.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
I Enhedslisten har vi sådan set længe arbejdet for at få en selvstændig lovgivning for børnene, altså for 0-6-årsområdet, en børnemiljølov, og vi ser det her forslag som et rigtig godt skridt på vejen.
Vi er sådan set også rigtig glade for, at SF nu også arbejder i den retning, i modsætning til da vi i Enhedslisten foreslog det her for nogle år siden.
Så stor tak for at fremsætte forslaget.
Jeg kan med det samme afsløre, at vi i Enhedslisten støtter det.
For nogle år siden lavede Børnerådet en undersøgelse, der viste, at indeklimaet var for dårligt i danske daginstitutioner.
I undersøgelsen havde børn fra 4 til 7 år svaret på, hvordan de oplevede indeklimaet.
Børnene blev f.eks. spurgt om, hvorvidt de syntes, at der var for meget larm og støj i deres børnehave.
Hertil var der altså 41 pct. af børnene, som svarede ja.
De mente simpelt hen, at der var for meget larm.
Jeg synes, at det er lidt utroligt, at vi tillader vores børn et dårligt indeklima.
Mange børn bruger størstedelen af deres dag i daginstitution, og jeg mener sådan set, at selv om man ikke er startet i skole endnu, har man også ret til et godt indeklima; selv om man ikke er startet på et job endnu, har man også ret til et godt indeklima.
Arbejdsmiljølovgivningen sikrer jo pædagogernes og medhjælpernes forhold i daginstitutionerne, men vi har ikke noget, der sikrer børnenes rettigheder.
Og det synes jeg er lidt mærkeligt, for som flere har sagt, og som vi tit siger, når vi diskuterer 0-6-årsområdet her i Folketingssalen, så er børn jo noget af det dyrebareste, vi har.
Og når det står så galt til, som Børnerådet påviste, som pædagogernes fagforening har påvist flere gange, så synes jeg, at vi som politikere her på Christiansborg har et ansvar for at handle.
Jeg synes, det er mærkeligt, at vi kan have en arbejdsmiljølov og en undervisningsmiljølov, men ikke en børnemiljølov – altså at der ikke er nogen rettigheder for børnene, inden de starter i skole.
Man bliver jo ikke født til at starte i 1. klasse; man har jo lige nogle år inden, hvor man er i dagpleje eller vuggestue og i børnehave.
I Enhedslisten ser vi for os, at en børnemiljølov eller ændringer i dagtilbudsloven kunne indeholde de samme værktøjer, som der er i arbejdsmiljøloven, altså at de også kunne blive brugt på daginstitutionsområdet; at man oversatte det, der i arbejdsmiljøloven hedder arbejdspladsvurderinger, til børnehaver og vuggestuer og til dagplejeområdet, og at man også lavede sanktionsmuligheder, lige præcis som der er i arbejdsmiljøloven, over for de kommuner, som ikke lever op til et ordentligt indeklima.
Det undrer os også meget i Enhedslisten, at man ikke har den sanktionsmulighed i undervisningsmiljøloven, men at det kun er noget, man har i arbejdsmiljøloven.
Men, altså, vi støtter i Enhedslisten det her beslutningsforslag, og vi glæder os meget til udvalgsarbejdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
I Liberal Alliance ved vi, at de fleste forældre er de bedste forvaltere af deres børns velbefindende.
Vi ønsker det bedste til vores børn.
Vi vil give alle familier et større økonomisk råderum, som de selv kan bruge, som de vil.
Det bestemmer familierne selv.
I stedet for at være underlagt kommunernes planøkonomiske pladsanvisning, skal alle institutioner – private som offentlige – fremgå af en hjemmeside, som kommunen er forpligtet til at holde opdateret.
Alle institutioner skal opgive nøgletal for de ansatte som normering, sygefravær, uddannelsesniveau og medarbejdergennemstrømning.
Der skal også redegøres for institutionens pædagogik.
På denne måde kan forældre langt lettere vælge, og der vil blive kastet lys over de institutioner, der ikke fungerer, og som i dag modtager familier, der er blevet henvist, og som ikke har overskud og overblik til at søge informationerne selv.
Vi vil også give familierne mulighed for at passe deres helt små børn hjemme det første år, hvis den pågældende forælder er gået fra arbejde til barsel.
Hvad vi ikke ønsker er yderligere bureaukratisering af pasningsområdet.
Hver gang vi sidder på Christiansborg eller i kommunerne og laver nye regler, kommer der reelt færre ressourcer ud til børnene.
SF er et parti, der ofte taler imod bureaukratisering, men som dette forslag viser, er det også et parti, der gerne indfører mere bureaukrati.
Bare det er SF's bureaukratiske regler, er det åbenbart okay.
Hvordan forestiller man sig i SF at man skal varetage reglerne for eksempelvis temperatur i børnehaverne?
Forestiller man sig i SF, at pædagoger i det ganske land skruer ned for temperaturen for at genere vores børn?
I bemærkningerne til beslutningsforslaget henvises der til en undersøgelse udarbejdet i forhold til indeklimaet på skoler.
I denne undersøgelse er det påvist, at børn lærer bedre, hvis der er luftet godt ud i lokalet.
Det er korrekt.
Men hvordan SF vil overføre dette til børnehaverne, er uklart.
For det andet sidder de ikke stille ved et bord for at koncentrere sig og lære.
Hvis SF mener, at børnehavebørn nu skal til at sidde indenfor hele dagen og lære noget, så er det i hvert fald nyt for os.
I LA vil vi gerne forbedre rammerne for de små børn, vi vil gerne have det bedste til de mindste, men vi mener ikke, at SF's bureaukratiske regler for udluftning og temperatur er vejen frem.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-19:
Vi er enige med forslagsstillerne i, at det er vigtigt med et godt indemiljø for vores børn i landets daginstitutioner.
Det er der heldigvis også fokus på, når kommunerne enten bygger nyt eller renoverer.
Vi har som sådan ikke noget imod, at man undersøger grænseværdier for et godt børnemiljø i forhold til støj, temperatur osv., men vi kan ikke støtte, at man på forhånd, som det er beskrevet i beslutningsforslaget, skal skrive resultaterne fra en undersøgelse ind i relevant lovgivning, f.eks. dagtilbudsloven.
Det må være en forudsætning, at der i forbindelse med en undersøgelse uanset form efterfølgende bliver drøftelser, inden noget som helst ændres.
Vi kan ikke forhåndsgodkende lovændringer på baggrund af undersøgelser, som vi ikke kender resultatet af.
Forslagsstillerne fra Socialistisk Folkeparti forventer, at der vil blive et finansieringsbehov på 200-300 mio. kr.
Disse afsættes i finansloven for 2016.
Her kan vi heller ikke på forhånd love midler i den størrelsesorden i en kommende finanslov, som vi håber, men trods alt endnu ikke ved om vi har indflydelse på.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Julie Skovsby (S), 2015-05-19:
Tak for ordet, og tak til partierne bag forespørgslen.
Familiernes vilkår er en helt central del af det, som vi Socialdemokrater kæmper for.
Det handler om gode institutioner og skoler, det handler om et stærkt sundhedsvæsen, og det handler om en stærk økonomi og et fleksibelt arbejdsmarked.
En af vores første gerninger, da vi overtog ansvaret i 2011, var sammen med SF og Enhedslisten at afskaffe VKO's fattigdomsydelser.
Det betød, at nogle af de fattigste familier i Danmark fik bare lidt mere luft i økonomien, og det betød, at antallet af fattige børn her i landet faldt.
Det var godt for familierne.
Vi afskaffede også den brugerbetaling på ufrivillig barnløshed, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti havde indført, en brugerbetaling, der betød, at der i 2011 kom 900 færre børn til verden her i Danmark, end der ellers ville have gjort.
Det var godt for familierne.
Børnechecken skal nemlig være til alle børn og ikke kun til barn nr. 1 og 2.
Det var også godt for familierne.
Vores politik har betydet, at antallet af familier, der bliver sat på gaden, er faldet år for år.
Det er rigtig godt for mange familier.
Inden for psykiatrien er ventetiden for børn og unge faldet fra 72 dage i 2011 til 30 dage sidste år.
Det siger sig selv, at det også er godt for familier med en psykisk sårbar søn eller datter.
På institutionsområdet er jeg stolt af at vi sammen med SF og Enhedslisten har prioriteret i alt 750 mio. kr. om året til højere kvalitet og mere pædagogisk personale i vores dagtilbud.
Og vores nye udspil, der skal styrke kvaliteten i dagtilbuddene, er lige på trapperne.
Særlig når det gælder småbørnsfamilier, er det at sikre et godt og stærkt dagtilbud set med mine øjne helt centralt.
Noget af det, som i den seneste tid nærmest er blevet synonym med familiepolitik – i hvert fald når man åbner en avis – er omsorgsdage og orlovsmuligheder.
Hos Socialdemokraterne er vi stærke tilhængere af den danske model.
Det er bl.a. derfor, at vi i sidste finanslov fordoblede fradraget for faglige kontingenter; vi mener, at en stærk dansk model er en forudsætning for et stærkt velfærdssamfund, som vi kender det.
Fordelingen af arbejde og omsorgsdage er noget, som i Danmark aftales mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af den danske model, og den model har vi ingen planer om at udfordre.
Familiernes vilkår ligger os Socialdemokrater meget på sinde.
Et stærkt og solidt velfærdssamfund er den ramme, som giver familierne tryghed og sikkerhed, og den er vi garant for.
Der er fremsat to forslag til vedtagelser – Socialdemokraterne kan ikke støtte nogen af forslagene.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Jo, jeg vil meget gerne være med til, at vi fortsætter den debat, også i næste folketingssamling, men vi støtter ikke lige præcis de formuleringer, som SF og Enhedslisten her har lagt frem.
Trine Mach (SF), 2015-05-19:
Det, der står i forslaget til vedtagelse, er, at vi skal drøfte, hvilke af anbefalingerne fra Familie- og Arbejdslivskommissionen man måske kan opdatere til 2015.
Men det er jo ikke specielt begrænsende at vedtage, at man gerne vil være med til at drøfte, om der er noget af det, man kan bruge, og derfor vil jeg spørge ordføreren igen – fordi ordføreren ligesom igen lufter det her med det hemmelige børneudspil, som har været hemmeligt ganske længe, men som vi i hvert fald ved ikke handler om bedre normeringer: Er det i virkeligheden et familiepolitisk udspil, regeringen barsler med?
For så synes jeg, I skal skynde jer.
Det kan vi alle sammen have rigtig god brug for, for vi har nogle blå partier, der i hvert fald ikke ønsker at føre familiepolitik med andet end slagord.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Nu prøver SF's ordfører også af fiske lidt efter, om man nu kunne løfte en lillebitte smule af sløret for, hvad der ligger i børneudspillet, og det kommer jeg desværre ikke til.
Og dermed må jeg skuffe SF's ordfører på samme måde som Enhedslistens ordfører og sige, at man desværre må vente lidt længere endnu.