runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Det ville jo bidrage til tilliden til politikere, hvis ordføreren ikke prøvede at skabe tvivl om, at vi selvfølgelig holder de løfter, vi giver.
Og hvis man kun hørte halvdelen af debatten i dag, altså hr. Pelle Dragsteds spørgsmål , ja, så kunne man godt forledes til at tro, at der var tale om løftebrud.
Men det er der jo ikke.
Der tilføres flere penge til dagpengesystemet, og den generelle dagpengesats bliver der jo ikke ændret ved.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
[Lydudfald]
... og det tror jeg også ordføreren selv kan høre.
Der blev ikke sagt dagpengesats, der blev sagt dagpengeniveau.
Jeg tror, at alle, der hører den her debat, er enige i, at dagpengeniveauet f.eks. for dimittender sænkes.
Og helt ærligt: Man kan godt vælge at kalde det karensdage.
Men virkeligheden er jo, at de mennesker, der ikke får et af de småjob, som heller ikke bare hænger på træerne, også vil få en reel nedsættelse af deres dagpengeniveau, man kalder det bare for karensdage.
Så kan ordføreren ikke i al respekt for den almindelige danske befolkning erkende, at når hr. Lars Løkke Rasmussen gav det løfte og sagde, at der ikke ville blive pillet ved dagpengeniveauet, så er det løfte siden blevet brudt?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Et ungt menneske, der skal vælge, om han vil forsikre sig eller ej, når han går på en uddannelse,
har to muligheder: Enten kan han sige, at han ikke vil forsikre sig, men vil have kontanthjælp, og hvis han kan få det, får han 7.000 kr. om måneden, eller også kan han vælge at sige, at han vil forsikre sig og så gå på dimittendsats, og så vil han fremover få næsten 13.000 kr. om måneden.
Det er en forskel på 6.000 kr. Jeg tror ikke, hr. Rasmus Vestergaard Madsen, at der er ret mange af de unge mennesker, der vil vælge de 7.000 kr. frem for de 13.000 kr.
Det er stadig væk et attraktivt system.
Det er 6.000 kr.
Hvem synes ikke, det er attraktivt?
Så selvfølgelig er det et attraktivt system.
Som jeg også sagde før, vil jeg gerne have et dagpengesystem, som netop hjælper den ufaglærte på 50 år, der kommer fra udkantsområdet, for han har det langt sværere end de unge nyuddannede, og dem har vi hjulpet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jo, absolut.
Fleksibiliteten på arbejdsmarkedet er en stor fordel, både for arbejdsgiverne, men så sandelig også for lønmodtagerne selv.
Det bliver tit udlagt, som om fleksibiliteten på arbejdsmarkedet kun er en fordel for arbejdsgiverne.
Det er jo i lige så høj grad en fordel for lønmodtagerne.
Der er lande i verden, der har en større grad af fleksibilitet på arbejdsmarkedet end Danmark, og som slet ikke har så generøst et dagpengesystem, som vi har i Danmark.
Danmark har stadig væk overordnet set det formentlig mest generøse og gavmilde dagpengesystem i hele verden.
Og der er efter vores opfattelse også rum til at lave ændringer i det system, der vil bidrage til at øge velstanden og samtidig sikre en rigtig, rigtig god forsikringsordning for lønmodtagerne.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-30:
Jeg er sådan set allerede med på, at ordføreren ubetinget sværger til ideen om, at hvis bare vi øger arbejdsudbuddet ukritisk, bliver der automatisk af den årsag genereret flere job.
Men den komponent, som ordføreren mangler at have med, og som jo i virkeligheden er det, der har været med til at skabe al vores velstand og gøre mange af vores virksomheder konkurrencedygtige, er netop, at den selv samme tryghed på arbejdsmarkedet – hvis man skulle gå hen og miste sit job – rent faktisk også er med til at gøre, at lønmodtagerne samtidig kan udvise en stor grad af fleksibilitet.
Det er en fordel for virksomhederne, at de let kan hyre og fyre, og det er en konkurrencefordel for danske virksomheder sammenlignet med alle mulige andre virksomheder.
Synes ordføreren ikke også, at det er en meget, meget vigtig komponent i at skabe netop den velstand og den rigdom, som vi alle sammen er så enige om at vi skal have?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jeg har ikke læst den pågældende undersøgelse, og derfor kan jeg heller ikke vide, om den undersøgelse konkluderer, at der er en kausalitet mellem det, der skulle være en øget utryghed, og så specifikt den her dagpengereform.
For det er en af forudsætningerne for at have gode og trygge liv, og der må man bare sige, at vi er udfordret i forhold til at generere velstand i Danmark.
Det er jo de to ting, man er nødt til at veje op mod hinanden.
Altså det, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen kalder tryghed, på den korte bane, og så også det, der hedder tryghed på den lange bane.
Og det er altså et spørgsmål om, hvor velstående et samfund vi er.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-30:
Det er jo ikke første gang, hr. Joachim B. Olsen og jeg har lejlighed til at diskutere arbejdsmarkedet og dagpengene, og det er altid hyggeligt.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er det, som han kalder flæsk, og det, som han kalder unødvendig kompensationsgrad osv. I løbet af den her uge udkom den nyeste tryghedsmåling fra TrygFonden, som de har lavet siden 2004, og heri kunne man læse, at danskerne, særlig dem, der er lidt ældre og på kanten af arbejdsmarkedet, føler sig mere utrygge end nogen sinde før.
Men flere og flere har i hvert fald følt sig utrygge, dybest set siden dagpengereformen blev vedtaget i 2010.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Jeg mener bestemt, vi har lavet en dagpengeaftale, der med de ordninger, der nu fremadrettet kan anvendes, både er mere robust og skaber større tryghed.
Der er også nu et incitament til at tage et job af kortere varighed, det kan give ekstra dagpengeperioder, og det synes jeg da er rigtig fornuftigt.
Der vil jo altid være nogle, der så på et tidspunkt, hvis ikke det lykkes dem at få et job, falder ud af dagpengesystemet.
Ellers kunne spørgeren lige så godt foreslå, at vi lavede en form for borgerløn, at man altså, uanset om man får job eller ej, skal have en overførselsindkomst.
Det forslag støtter Venstre så ikke.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-30:
Det er jo det problem, der er accelereret, efter vi fik dagpengereformen i 2010, og det problem er ikke blevet løst at dømme ud fra de svar, som nu er blevet givet på spørgsmålet.
Så det vil fortsat være til stede, og også den utryghed, det skaber, ved at folk falder ud.
Og da de midlertidige ordninger jo også ophører nu, betyder det, at folk falder ud på almindelig kontanthjælp, hvor folk bliver modregnet.
Det betyder, at rigtig mange af de mennesker, der falder ud, skal gå fra hus og hjem, fordi de bliver modregnet i forhold til ægtefælle og formue, og hvad ved jeg.
Det problem løser dagpengesystemet jo ikke, så hvorfor kalde det robust og fremtidssikret?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Dagpengeperioden er fortsat 2 år.
Når man er helt ny, skal man bruge 1 års arbejde for at komme ind i dagpengesystemet.
Det synes jeg sådan set er rimeligt nok, og når man så er i dagpengesystemet, er der skabt mulighed for, at man kan opnå op til 3 års dagpengeret, hvis man i øvrigt arbejder i nogle kortere perioder, mens man er ledig.
Det synes jeg sådan set er nogle klare forbedringer.
Så vil der jo altid være nogle, der på et tidspunkt ikke længere kan få dagpenge, men så kan de få en række andre ydelser, hvis ikke de bliver selvforsørgende.
Sådan må det jo være, for ellers ville vi have haft et system som det, man må forstå
Enhedslisten ønsker sig tilbage til, hvor man kan gå 7 og 10 og 12 år i dagpengesystemet.
Det ønsker jeg ikke.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-30:
Ordføreren – og selvfølgelig forligspartierne i det hele taget – siger, at vi nu har fået et godt dagpengesystem, et robust, et fremtidssikret dagpengesystem, må man forstå.
Hvordan kan man komme til den konklusion, når et af de helt store problemer med dagpengesystemet efter dagpengereformen i 2010 er, at i omegnen af 10.000 eller flere falder ud?
I øjeblikket er det 14.000, der falder ud af dagpengesystemet.
Beregningen var dengang, at det ville være 2.000, der ville falde ud, men det blev langt, langt flere.
På det svar, som hr. Finn Sørensen har fået fra beskæftigelsesministeren så sent som i går, er der jo noget, der tyder på, at tallet kan blive meget, meget større.
Når det kæmpestore problem, som gav anledning til al den her tumult om vores dagpengesystem, nemlig at folk falder ud i hobetal, ikke er løst, hvordan kan man så sige, at det er et godt og robust og fremtidssikret system, man har fået skruet sammen her?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Her er vi jo grundlæggende uenige om, hvad der skal skabe vækst og jobs.
Vi er sådan set optaget af at forbedre erhvervsklimaet i Danmark.
Enhedslisten synes nærmest, det er for godt – altså, det er, hvad jeg hører der bliver sagt.
Så vi fortsætter ad den vej.
Vi vil sådan set øge væksten og dermed antallet af job i Danmark, og det kan da også hjælpe de mennesker, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet og komme over på en anden form for ydelse, til at blive selvforsørgende.
Og det er da bedst, for jo flere job, der er, jo bedre hjælper vi de pågældende.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Det er rigtigt, men regeringen sætter jo ikke flere job i gang.
De forærer penge til erhvervslivet, men erhvervslivet kan jo ikke generere flere arbejdspladser, hvis ikke der er en efterspørgsel.
Det er jo efterspørgslen, der skal stimuleres.
Det ved enhver, der har læst Keynes og andre økonomer, der har forstand på kriser.
Det kan jo ikke nytte noget at sige: Vi giver erhvervslivet nogle flere penge.
Det skaber ikke en eneste arbejdsplads, og de arbejdsløse kommer længere væk fra arbejdsmarkedet.
I tror, at det at det modsatte, og jeg forstår simpelt hen ikke logikken i det.
Så er jeg også enig i, at det er en nedskæring: Hvis det ikke er nedskæringer, at en lavere dimittendsats koster en arbejdsløs op til 22.500 kr. og karensdagene koster op til 2.500 kr. om året, hvad er det så?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Det skaber da job.
Det skaber de bedste forudsætninger for, at de ledige, som er ramt af ufrivillig ledighed, kan komme i job igen.
Det handler da ikke om at gøre det vanskeligere for vores virksomheder at skabe vækst.
Det handler da om at gøre det bedre og nemmere.
Vi har en lang række forslag i vores finanslovsudspil, der skal gøre det nemmere at drive virksomhed, så vores virksomheder har en bedre konkurrenceevne i forhold til de virksomheder, de i øvrigt konkurrerer med rundtomkring i verden.
Det handler jo ikke kun om Danmark og om at afsætte produkterne i Danmark.
De skal også kunne sælges dem til andre i hele verden.
Og det vil være med til at forbedre vilkårene, også for de ledige.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Jeg så forleden, at ordføreren på spørgsmålet om, hvem der havde mest gavn af det her forlig, blot svarede med et smørret grin.
Det var mere sigende, end hvis han havde brugt nogle ord – i hvert fald over for mig.
Jeg skal nok undlade at spørge, hvem han synes har fået mest ud af det – Socialdemokraterne eller Venstre.
Jeg vil bare sige, at vi har set, at vi har verdens bedste erhvervsklima.
Alligevel vil Venstre hælde flere penge i erhvervslivet.
Jeg mener bare: Giver skattelettelser flere arbejdspladser?
Giver lavere dagpenge flere arbejdspladser?
Jeg vil bare spørge: Kommer de 6.000-7.000 mennesker, der falder ud af dagpengesystemet, tættere på arbejdsmarkedet eller længere væk fra arbejdsmarkedet?
Er det lettere for dem, når de har mistet dagpengene, at komme tilbage på arbejdsmarkedet, eller er det sværere?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Nu er jeg jo lidt ny i det her, og jeg skal lige have skåret tingene lidt ud i pap og have skilt skidt fra kanel.
Ordføreren anerkender, at der er blevet skåret i dimittendsatsen, og at der er blevet indført karensdage, hvilket betyder en forringelse af den ydelse, man får.
For dimittenderne betyder det helt konkret, at de på et år, hvis de ikke har fundet arbejde, mister 22.500 kr.
Hr. Lars Løkke Rasmussen gik ud i valgkampen og sagde, at der ikke ville blive skåret i satserne.
Vil ordføreren være sød at forklare mig, hvordan det ikke er at skære i satserne, når der er skåret 22.500 kr. i dimittendsatsen?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Diskussionen handlede om dagpengene og dagpengesystemet, og den handlede om dagpengesatsen.
Der bliver ikke skåret i dagpengesatsen.
Den generelle dagpengesats bliver der jo ikke ændret ved.
Vi tilfører oven i købet flere midler til dagpengesystemet, så der bliver ikke generelt skåret i dagpengene.
Det er jo sådan set svaret.
Men det kan jeg forstå at Enhedslisten ikke er tilfreds med.
Det er fair nok.
Men det ændrer jo ikke på det, der står tilbage, nemlig at der er lavet en god aftale om dagpengesystemet.
Den skaber både mere tryghed for de mennesker, der ufrivilligt er ramt af ledighed, men den skaber også ro om dagpengesystemet generelt.
Og det er sådan set med til at øge væksten og skabe flere job i Danmark.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Nu er jeg med på, at gennemsnitsalderen herinde i Folketinget er lidt højere end min alder, men det er ikke så længe siden, at jeg fik dimittenddagpenge.
Og hvis jeg stod i den situation, at jeg lige var blevet færdiguddannet, så ville jeg da klart have set det som en forringelse, hvis jeg havde fået 22.500 kr. mindre om året, hvis jeg var så uheldig ikke at kunne få et arbejde.
Altså, som jeg ser det her, er det jo bare et klart løftebrud.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Det er jeg bestemt ikke.
Men jeg kan jo forstå på Enhedslisten, at det, at der er sket en række forbedringer i dagpengesystemet i forhold til genoptjening og en længere dagpengeperiode, åbenbart ikke er en forbedring.
Man havde gerne været det foruden, hvis man bare havde kunnet beholde den nuværende dimittendsats.
Der har vi jo så vurderet det anderledes.
Vi har vurderet, at man godt kan ændre på dimittendsatsen, hvis man i øvrigt laver de her forbedringer i dagpengesystemet.
Det er sådan set den konklusion, jeg drager.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Ordføreren siger: Tag noget arbejde; de kan da bare tage noget arbejde – de unge eller dem, der kan rammes af karensdage.
Hvordan tror du, det lyder i ørerne på de arbejdsløse rundtomkring i Danmark, som har søgt hundredvis af stillinger i lokalområdet, uden for deres område, alle mulige steder, at de bare kan tage sig et arbejde?
Man kan ikke bare tage et arbejde, for der er ikke arbejdspladser til alle dem, der går ledige.
Så må vi ikke blive fri for den arrogante tilgang til de danskere, der er ramt af arbejdsløshed.
Mit spørgsmål er: Går Dansk Folkeparti til valg på det dagpengesystem – er det et tilfredsstillende dagpengesystem?
Er det det dagpengesystem, vi har i dag, som Dansk Folkeparti fremover vil forsvare, og kommer der ikke forslag om et bedre dagpengesystem fremover fra Dansk Folkepartis side?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Det får hr. Finn Sørensen mig ikke til at indrømme, for hvis man kigger på de aftaler, der er lavet om karensdage, så vil folk, hvis de tager arbejde i ganske kort tid, være ude over de karensdage.
Det er så enkelt.
Man har indrettet systemet sådan, at folk bliver belønnet for at tage noget ekstra arbejde.
Det gør dimittenderne også.
De kan også arbejde sig ud af det ved at tage nogle småjob.
Det er jo ikke meningen, at de skal gå på en dimittendsats år ud og år ind.
Det er maks. 2 år, de kan gå der.
Men de har mulighed for at tage et job, og efter 6 måneder kan de få nyvurderet deres dimittendsats.
Det er på samme måde med karensdage.
Hvis man tager arbejde i 1 uge eller 2 eller 3 uger, er man ovre det med karensdage.
Det synes jeg ikke er så slemt igen.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Enhedslisten siger ikke, at det er alt eller intet.
Vi har bare den holdning, at det ikke kan være rigtigt, at der skal ske forringelser for dagpengemodtagerne.
Og den holdning gav hr. Kristian Thulesen Dahl også udtryk for før valget.
Ingen vælgere kan have været i tvivl om, at Dansk Folkeparti gik til valg på, at der ikke måtte ske forringelser.
Det har jeg lige citeret ham for.
Det er forringelser med indførelse af karensdage og med en drastisk nedsættelse af dimittendsatsen for nyuddannede, som ikke er forsørgere.
Det er klare forringelser.
Vil ordføreren så indrømme, at der er tale om et klokkeklart løftebrud?
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jamen hvis hr. Finn Sørensen kigger i de forskellige udtalelser, der er kommet, kan han se, at vi også har sagt, at hvis der kommer noget fra kommissionen, som er bedre end det, der er, er vi også klar til at acceptere det.
Altså, vi skal lige huske på, at når man sidder og forhandler, er der også kompromiser.
Jeg ved godt, at hr. Finn Sørensen og Enhedslisten måske har det sådan, at hvis man ikke kan få det hele, vil man ingenting have, men vi må også give noget for at få indflydelse på andre områder og for at få nogle af vores egne ønsker igennem.
Sådan er det hele vejen igennem.
Men har man den klare holdning, at man ingenting vil have, hvis man ikke kan få det, som man fra starten af siger at man vil have, så er man nok sikker på, at man ikke får noget som helst.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Tak til ordføreren, også for hans forståelse for, at vi gerne ville have en hasteforespørgselsdebat om kommissionens anbefalinger.
Men nu var Dansk Folkeparti jo selv med til at blokere for, at vi fik den hasteforespørgselsdebat.
Hvis Dansk Folkeparti havde støttet ønsket, ville vi have været meget tæt på de to femtedele, der kræves for at få en sådan.
I Jyllands-Posten den 24. maj i år, lige før valget blev udskrevet, blev Dansk Folkepartis leder, hr. Kristian Thulesen Dahl, citeret for, at han ville forbedre dagpengesystemet, at der skulle flere penge ind i det, og at det for ham var en grundlæggende præmis, at ingen måtte få det dårligere.
Og jeg citerer: »Vi går efter et system, hvor det, vi ser i dag, er bunden, og hvor der så lægges bedre ting ovenpå ...«.
Så er der det her med mere fleksibel genoptjening osv.
Men det var et klart signal til vælgerne om, at Dansk Folkeparti gik til valg på, at der ikke ville ske yderligere forringelser af dagpengesystemet.
Men ordføreren har selv indrømmet, at det gør der med karensdage og dimittendsats, og vil ordføreren så bekræfte, at der er tale om et klokkeklart løftebrud?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Vi står altid ved aftaler, indtil vi laver en ny, og dagpengeforliget tog også de her ting med, så selvfølgelig gør vi det.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-30:
Vi kommer også til at have diskussionen med regeringen, men nu spørger jeg bare til Socialdemokraternes holdning, for jeg synes måske, det er en lille smule nemt bare at tørre det af på Venstre og sige, at det kun er Venstre, der er ansvarlig for aftaler, som Socialdemokraterne også har indgået.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre om Socialdemokraternes holdning, og om man står ved den aftale, som vi lavede i juni sidste år.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Vi lavede en aftale og et forlig med regeringen om dagpengene, og der var det her med G-dage med.
Og hvis De Konservative har nogen problemer med det, må de tage fat i finansministeren og deres egen regering, som de så gerne vil have siddende ved magten, for det er jo dem, der har taget det med og foreslået det.
Så jeg vil foreslå, at man tager fat i finansministeren og stiller det samme spørgsmål, for det er sådan set regeringen, der sidder med serveretten.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Det er den vej, vi skal gå.
Jeg forventer ikke og tror ikke på, at man bare skal sætte sig ned og sige, at de må klare sig selv.
Nej, vi skal ud og have fat i jobcentrene, vi skal have fat i arbejdsgiverne – det samspil – og så finde ud af, hvad det er for en arbejdskraft, arbejdsgiverne har brug for, og hvilke kvalifikationer de ledige skal have, og så give dem den opkvalificering, uanset om de er på dagpenge, eller de er på kontanthjælp, eller hvad de er på, så de ad den vej kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er det, jeg vil arbejde for, men om jeg så kan komme igennem med det, må tiden jo vise.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg synes, det er et rigtig godt niveau.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2015-10-30:
Nu er det jo ikke sådan, at alle i det her land går på universitetet og får SU.
Der er også en rigtig stor gruppe, som får elevløn.
Men det, jeg egentlig gerne yderligere ville høre, er, om det så er Socialdemokratiets politik, at det niveau for dimittendsatsen, man har fundet, er der, hvor det skal være, eller om det er Socialdemokratiets politik, at den egentlig burde ligge på samme niveau som for den almindelige voksne dagpengemodtager.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Ordføreren siger, at Socialdemokraterne har et særligt ønske om at sikre vilkårene for f.eks. den ufaglærte, der har arbejdet hele sit liv i et udkantsområde.
Og det tror jeg sådan set at vi alle sammen kan være meget enige om, altså at der her er en gruppe, for hvem det er særlig vigtigt at få et trygt system.
Det er jo bare ikke det, man har skabt her.
Det system, som I har været med til at skabe, som I vil gå til valg på, og som I vil forsvare fremover, er et system, hvor den ufaglærte arbejder, der har arbejdet hele sit liv – har spinket og sparet sammen til måske en lille bil, måske et lille kolonihavehus – mister sit arbejde, når landet bliver ramt af en økonomisk krise, og efter 2 år ryger ud på røv og albuer. På trods af at have søgt arbejde ryger han ud på, ja, undskyld, jeg ved sgu ikke hvad.
Jeg beklager, formand.
Der er jo ikke skabt tryghed her.
Der er skabt det modsatte, der er skabt utryghed.
Er det virkelig det dagpengesystem, som Socialdemokraterne fremover vil forsvare og gå til valg på?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jamen det, der er vigtigt for mig, er, at det menneske, vi snakker om her – den ufaglærte 50-årige fra Udkantsdanmark, der har arbejdet hele sit liv – nu rent faktisk får mulighed for hurtigere at optjene til mere end de 2 år.
Som jeg sagde før, kan han nu tage små, kortvarige jobs.
Det kunne han ikke før i tiden.
Jeg ved ikke, om det er den tidligere dagpengereform fra før i tiden, som Enhedslisten er så glad for.
Men her er der sådan set den forbedring, at han har mulighed for at tage små, kortvarige jobs og har mulighed for at bide sig fast både i dagpengesystemet og på arbejdsmarkedet.
Det, der er så godt ved det her system, er jo, at ved at han har mulighed for at tage små, kortvarige jobs – korttidsansættelser – giver vi jo rent faktisk ham, altså de her mennesker, mulighed for at komme ud og tage nogle jobs og virkelig få fat på arbejdsmarkedet og blive på arbejdsmarkedet.
Det er det, det drejer sig om.
Det kan godt være, at Enhedslisten vil have dem til at blive i al evighed i dagpengesystemet, men det vil vi ikke.
Derfor synes jeg, at det her dagpengesystem matcher rigtig godt med den der beskæftigelsesreform, som Enhedslisten jo i øvrigt heller ikke ville være med til – den beskæftigelsesreform, vi lavede for x antal år siden.
Og det er det match, jeg rigtig godt kan lide.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Ja, de matcher rigtig godt, for de bygger på den idé, at hvis man tager pengene fra folk, kommer de hurtigere i arbejde.
Det er trist, at det menneskesyn også er blevet overtaget af Socialdemokraterne.
Da VKO gennemførte deres dagpengereform, var Socialdemokraterne helt oppe i det røde felt – og med god grund, for der blev stjålet 3 mia. kr. fra dagpengemodtagerne.
Efterfølgende gik hr. Henrik Sass Larsen ud og sagde, at de penge skulle føres tilbage krone for krone.
I havde 4 år på vagten til at opfylde det valgløfte – 4 år! – men I gjorde det ikke.
Der blev lavet nogle midlertidige ordninger, som I siger der er brugt milliarder på – jo, jo, milliarder af de der hokuspokusstrukturpenge; det var ikke milliarder, der havnede nede i lommerne på de ledige.
Så skal det forstås sådan, at al den kritik, der var, af forkortelsen af dagpengeperioden, af den kortere genoptjeningsperiode, af, at man stjal 3 mia. kr., har Socialdemokraterne opgivet nu, fordi vi nu har det rigtige, endelige dagpengesystem, altså at det er det system, Socialdemokraterne vil gå til valg på og forsvare fremadrettet?