John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
For 2 år siden lancerede Venstreregeringen udspillet »GenopretningsPakken.
For blot 18 måneder siden erklærede hr. Lars Løkke Rasmussen frejdigt, at Danmark er ude af krisen.
I dag ved vi alle, at Danmark ikke er ude af krisen.
Vi ved alle sammen, at den sidste del af regningen ikke er blevet betalt endnu.
Når jeg siger det på den måde, er det såmænd ikke kun, fordi det er en selvstændig fornøjelse at slå Venstre oven i hovedet med tidligere fejltagelser, men også fordi vi jo alle sammen, uanset hvilken side af Folketinget vi kommer fra, deler håbet og ambitionen om, at Danmark kommer ud af krisen.
Og vi ser alle frem til, at sidste afdrag på regningen bliver betalt.
Men vi må og skal gøre mere end blot at håbe, at krisen går over af sig selv; vi må og skal gøre noget konkret for at holde hånden under beskæftigelsen; og vi må og skal gøre noget konkret for at sikre dansk økonomi.
Vi ved godt, at Danmark blev hårdt ramt af krisen.
Vi ved godt, at vi måske kunne være kommet bedre ud af krisen, end vi gjorde.
Vi kommer ikke ud af krisen ved at pege fingre ad hinanden.
Det, der betyder noget, er, at vi handler, og at vi gør noget for at skabe arbejdspladser og vi gør noget for at skabe vækst nu og her.
Der er ingen nemme løsninger, og vi kommer ikke uden om det lange, seje træk.
Derfor styrer vi dansk økonomi benhårdt, fordi det styrker tilliden til dansk økonomi og holder den danske rente i bund.
Det er bl.a. til gavn for danske boligejere.
I sig selv vurderes det at betyde 41.000 job i Danmark.
Derfor har vi fokus stift rettet mod at skabe flere job.
Derfor bidrager næste års finanslov til dansk økonomi med 20.000 arbejdspladser.
I 2012 har væksten ikke været det, vi havde håbet på.
Alligevel har vi ikke oplevet en stor stigning i ledigheden.
Det er der kun én årsag til, nemlig at regeringens finanslov for 2012 har holdt hånden under beskæftigelsen.
Det vil finansloven også gøre i 2013.
Der er jo ingen grund til at sætte ambitionsniveauet ned.
Vi må og skal have høje ambitioner på Danmarks vegne.
Vi må og skal have høje forventninger med hensyn til jobskabelse, med hensyn til uddannelse, med hensyn til sundhed, med hensyn til dansk velfærd.
Det er ikke, fordi høje forventninger er en garanti for gode resultater, men fordi vi danskere har gjort det før.
Og vi er det land i verden med absolut mindst korruption.
Og så er vi, naturligvis, ifølge FN verdens lykkeligste folk.
De resultater har vi nået, fordi vi danskere først og fremmest gør noget ved tingene.
Det ville jo være skønt, hvis vi havde penge nok til at gøre mere, end vi allerede gør, for at skabe job.
Der er underskud på kontoen, og det har der været siden 2009.
Den økonomiske krise har tydeligt vist, at markedet ikke løser alle problemer.
Derfor er svaret på krisen ikke at nedbryde velfærdssamfundet.
Tværtimod.
I en global økonomi har vi brug for en velfungerende stat, så alle er garanteret ordentlig sundhed, alle er garanteret en mulighed for at få en uddannelse, så vi kan tage os ordentligt af de svageste, og så vi har mulighed for at investere i forskning og udvikling.
Derfor tror vi ikke på nulvækst.
Det er vel her vandene for alvor skiller i dansk politik lige nu.
Oppositionen med Venstre i spidsen har nu driblet sig frem til, at nulvækst i den offentlige sektor er vejen frem for Danmark.
Det er sådan set
kun godt, at Venstre nu mener noget, men uanset hvordan man vender og drejer det, betyder Venstres nulvækst store nedskæringer i den offentlige sektor.
Når nul nu netop er nul, betyder stigninger på nogle områder, at der skal spares så meget mere andre steder i den offentlige sektor.
Det er ikke småpenge, vi taler om.
Det er meget store summer.
Hvordan det skal ske, har Venstre endnu ikke villet svare på.
Når Venstre bliver spurgt om disse spørgsmål, taler Venstre sort – kulsort.
Vi har lige hørt Venstres ordfører tale fuldstændig i koder fra talerstolen i 1 time, når Venstres nulvækst skulle forklares.
Der er ingen forklaring.
Men jeg kan godt give svaret.
Det betyder nedskæringer, nedskæringer og atter nedskæringer.
Det skaber en helt unødvendig usikkerhed.
Det skaber helt unødvendig utryghed for danskerne, og det er på ingen måde det, vi har brug for lige nu.
Derfor er nulvækst på ingen måde den vej, Danmark skal gå.
Vi skal styrke konkurrenceevnen, er vi alle enige om.
Det siger Venstre også, og jeg er også helt enig.
Man kan selvfølgelig gøre sig lidt morsom over, hvorfor Venstre ødelagde dansk konkurrenceevne, da de selv havde regeringsmagten, men sådan er der jo så meget.
Hvad er det man siger?
Det vigtigste er vel under alle omstændigheder, at vi for alvor nu tager fat på at forbedre dansk konkurrenceevne.
Sandheden er, at den udfordring ikke er ny.
Den udfordring har vi stået over for i mange år og mange gange før.
Mens de borgerlige partier fokuserer ensidigt på lavere lønninger som løsningen, har vi traditionelt i Danmark fokuseret på at øge produktiviteten mere og bedre end andre.
Det kan vi fortsat gøre.
Det kan vi først og fremmest gøre, fordi danske lønmodtagere er parate til at påtage sig et medansvar for, at danske virksomheder er mindst lige så gode og gerne bedre end deres udenlandske konkurrenter.
Så også på dette område har den danske arbejdsmarkedsmodel vist sig at være bedre end andre modeller.
Fokus har altid været på, hvordan vi kan gøre tingene lidt bedre end de andre, hvordan f.eks. uddannelse kan trække lønnen med op.
Det fokus må vi aldrig slippe af syne, heller ikke her i Folketinget.
Derfor har regeringen fjernet hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift.
Vi har aflyst vores egen sukkerafgift, vi har givet virksomhederne mulighed for betydelig skatterabat, hvis de vel at mærke investerer i maskiner og nye arbejdspladser.
Vi har fjernet iværksætterskatten, og vi har fjernet multimedieskatten.
På den måde har vi bidraget til dansk konkurrenceevne og til at skabe danske arbejdspladser.
Samtidig har vi afsat 1½ mia. kr. til at styrke miljøet og grønne arbejdspladser, og det hele er finansieret krone for krone.
Men det er jo ikke nok at tænke på konkurrenceevnen og produktiviteten nu og her.
Vi skal også sørge for, at næste generation er bedre end os.
Derfor er der i finansloven afsat 3 mia. kr. til at gøre den næste generation den dygtigste nogensinde, bl.a. ved bedre kvalitet på ungdomsuddannelserne, bedre kvalitet i de videregående uddannelser, bedre kvalitet i erhvervsuddannelserne.
Der er afsat penge til en ungepakke, der skal hjælpe unge uden uddannelse i gang med en uddannelse og unge nyuddannede ind på arbejdsmarkedet.
Selv om vi har holdt hånden under beskæftigelsen, selv om vi har stoppet væksten i antal ledige, er der stadig ledige, der gerne vil have et job eller en uddannelse.
Derfor har vi afsat næsten 500 mio. kr. til uddannelse for arbejdsløse, der opbruger retten til dagpenge i første halvdel af 2013.
Derfor har vi igangsat akutpakken, derfor har vi lavet en aftale med arbejdsgiverne om akutjobbene, og derfor har vi taget initiativer, der skaber mere end 13.000 nye fleksjob, og derfor har vi styrket bekæmpelsen af social dumping.
Danskernes reale disponible indkomst er i år vokset med 1,2 pct., og i 2013 vil indkomsterne vokse med det dobbelte, nemlig 2,3 pct.
Det er godt for danskerne.
Vi er jo langtfra nået i mål endnu.
Vil skal give danskerne den tryghed, danskerne så inderligt fortjener.
Men det er en lang og sej kamp at bringe Danmark helskindet igennem krisen.
Det er en lang og sej kamp at bringe Danmark videre efter krisen.
Regeringens finanslovforslag for 2013 er et godt og vigtigt skridt i den rigtige retning.