runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-10-14:
Det vil kræve en lille smule historik.
For det første blev det også nævnt i ordførertalerne, det glemte jeg at kommentere, og det er sådan set ret afgørende, at vi jo plukker eller flænser eller skærer ned i den offentlige sektor, jeg kan ikke huske det præcise udtryk, men at vi angiveligt skulle hente en masse penge ude i kommunerne og regionerne, der er tvunget til at skære
voldsomt ned.
Jeg kan bare konstatere, at en af grundene til, at undervisningsområdet bidrager, jo er, at kommunerne på ingen måde skal skære ned.
Samlet set bliver der flere penge til kommunerne i 2010 og 2011, end der har været tidligere, og regionerne får også en kraftig saltvandsindsprøjtning, hvilket også bl.a. er finansieret qua genopretningspakken.
Her frigør vi 10 mia. kr., som jo primært vil gå til uddannelse, til socialområdet og til sundhed.
Det er bare lige for at få den misforståelse ryddet af vejen.
Hvad angår PL-regulering, kan man sige, at der jo er taget højde for det allerede i økonomiaftalen med kommunerne, for der har man jo også PL-reguleret den indtægt, det bloktilskud, som kommunerne får.
Hvis det skal diskuteres yderligere, hvordan man kan arbejde videre med det her med kommunerne, så foregår det i et andet regi end mit eget, nemlig i Finansministeriet eller i Indenrigsministeriet, men det, der er situationen, er, at man i DUT-aftalerne slutter, at hvis der pålægges særlige udgifter til de offentlige arbejdsgivere, så skal de kompenseres, men dette dækker over både de offentlige og private arbejdsgivere, og derfor kan man faktisk slutte modsat.
Det, der optager mig en anelse, er, at der ingen problemer er i, kunne jeg forstå på venstrefløjen, at private arbejdsgivere skal finansiere en større del af godtgørelsen, men der er problemer, når det er de offentlige arbejdsgivere, og det illustrerer altså en politisk forskel mellem de to sider af salen.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Jeg vil så derfor også kun spørge konkret til det pågældende lovforslag.
Jeg er sikker på, at undervisningsministeren hørte, at vi som udgangspunkt synes, at det er rimeligt at diskutere, at der sker en pris- og lønregulering af arbejdsgiverbidraget til AER-ordningen, men at der er en helt særlig ordning, der gør, at når Folketinget vedtager en lov, der har direkte økonomisk konsekvens for kommuner og regioner, så plejer de jo normalt at blive kompenseret ved det såkaldte DUT-princip.
Det sker så ikke her, så det er regulært en merudgift, men regeringen har jo indgået en aftale med kommuner og regioner, hvori der direkte står, at det skal være udgiftsneutralt i forhold til nettobidraget til AER i 2011.
Jeg håber, at ministeren kan opklare, hvad det betyder, for på den ene side er der en aftale, hvor kommunerne og regionerne ikke skal betale mere, på den anden side betyder lovforslaget fra regeringen støttet af Dansk Folkeparti, at de får en merudgift.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-10-14:
Nu hører vi De Konservatives ordfører, hr. Rasmus Jarlov, beklage, at man desværre er nødt til at skære ned, og at regeringen da også bare er vældig ked af det, men det er de desværre nødt til.
Altså, undskyld mig, det er jo et politisk valg, hvordan pengene skal bruges, og fra den borgerlige regerings side og Dansk Folkepartis side har man valgt at give nogle store skattelettelser, som altså primært er kommet dem til gode, som tjener rigtig mange penge i forvejen.
Det har nogle konsekvenser; det har bl.a. den konsekvens, at man har forringet forholdene for de arbejdsløse, og altså også den konsekvens, at man forringer forholdene for unge under uddannelse.
Jeg synes, det er lidt hyklerisk, når De Konservatives ordfører står her på talerstolen og beklager.
Det er et helt bevidst valg, man har truffet fra den borgerlige regerings side og fra Dansk Folkepartis side.
I forhold til det konkrete forslag, vi behandler her i dag, vil jeg sige, at Enhedslisten klart kan støtte, at man regulerer arbejdsgivernes bidrag til efteruddannelse.
Det er vældig, vældig fornuftigt.
Desværre, kan man sige, rækker en regulering jo ikke langt, når man ser den i sammenhæng med de massive stigninger i brugerbetalingen, som regeringen har indført med den såkaldte genopretningspakke i efteråret.
I stedet for at skære ned på efteruddannelsesmulighederne burde man jo bruge den situation, vi står i nu, til at sørge for, at så mange som muligt bliver opkvalificeret og bliver motiveret til at tage efteruddannelse.
Men som sagt: Selve forslaget om at pris- og lønregulere arbejdsgivernes bidrag kan vi bestemt støtte.
Problemet er bare, at man ikke kompenserer kommuner og regioner for udgiften, og det synes vi er en underlig måde at samarbejde på.
Jeg satser på, at ministeren vil svare på lige præcis det her – som jo altså også er blevet rejst i høringssvarene – både her og under udvalgsbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Det her lovforslag handler jo fuldstændig ligesom det foregående lovforslag, L 24, om at bringe balance mellem, hvor mange penge vi bruger, og hvor mange penge vi får ind i statskassen. Jeg vil ikke give et langt foredrag om, hvordan man ikke kan bruge flere penge, end man har, til S og SF – der taler man alligevel for døve øren.
Jeg tror aldrig, vi kommer dertil, hvor S og SF vil forstå det uhensigtsmæssige i at forøge vores statsgæld og at forgælde Danmark og danskerne.
Jeg vil blot fremhæve et par enkelte ting.
Jeg vil gerne fremhæve, at der her er tale om en meget naturlig ting, nemlig at når arbejdsgiverne betaler et beløb, vil det fremover blive inflationskorrigeret.
Det betyder jo ikke, at arbejdsgiverne bliver pålagt en større byrde, det betyder sådan set bare, at byrden bliver holdt sådan nogenlunde konstant, kan man sige.
Så vil jeg også fremhæve, at vi i Danmark jo bruger rigtig mange penge på uddannelse.
Vi ligger nr. 5 i verden, når man kigger på, hvor mange penge vi bruger på uddannelse.
Den placering er faktisk blevet styrket under regeringens levetid, og det vil den også blive fremover.
Selv om der er nogle småjusteringer på uddannelsesbudgettet, som vi beklager at vi er nødt til at foretage i øjeblikket på grund af finanskrisen, vil Danmark jo ikke blive svækket i forhold til, hvor meget vi bruger sammenlignet med andre lande, fordi man i andre lande også er ramt af finanskrisen og derved de fleste steder er nødt til at skære meget mere drastisk ned, end vi faktisk er nødt til at gøre i Danmark. Så vi kan bestemt være vores position på uddannelsesområdet bekendt.
Det vil også efter de her småjusteringer på budgettet, som vi er nødt til at foretage i år, være sådan, at det samlede beløb, vi bruger på uddannelse, er steget under den her regerings levetid.
Det er vigtigt at påpege, fordi vi jo gang på gang får malet et billede af, at vi udfører massakrer på uddannelsessystemet.
Og hvis blot halvdelen af de påstande, der er kommet frem fra venstrefløjen og dem, som støtter den, var sande, jamen så ville vi jo nærmest slet ikke have nogen uddannelser tilbage i Danmark.
Det er sådan, at vi har en god uddannelsessektor i Danmark, og det er også sådan, at Danmark ligger helt i top, især når man kigger på, hvor stor en andel af uddannelserne som er finansieret med offentlige midler.
De lande, som bruger flere penge på uddannelse, end vi gør i Danmark, er lande som USA og Canada, hvor det er borgerne selv, der betaler direkte.
De har nogle meget, meget dyre universiteter, og det gør selvfølgelig, at det niveau kommer vi aldrig op på, når det skal være skatteyderfinansieret, men vi kan være rigtig, rigtig stolte af det beløb, som vi bruger på uddannelse i Danmark.
Det gælder så om, at resultaterne også i fremtiden kommer til at følge med.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Derfor vil jeg så vidt muligt prøve at bringe os en lille smule tilbage på noget, der i hvert fald minder om et uddannelsesspor, og i stedet for at fastholde tingene på det sådan meget abstrakte plan, som hr. Rasmus Jarlov gør, sige, at vi nu inden for uddannelsesområdet kan konstatere, at regeringen lægger op til besparelser.
Lad mig nævne to konkrete steder: Man vil spare 1 mia. kr. på voksen- og efteruddannelsen, og man vil spare 200 mio. kr. på produktionsskolerne.
Hvis det ikke er at lægge en belastning på det, vi kan kalde den almindelige lønmodtagerbefolkning, så ved jeg da ikke, hvad det er.
Det er netop uddannelser, som bliver brugt af ganske almindelige lønmodtagere, som forsøger at indrette sig efter en ny virkelighed, hvor titusindvis af job forsvinder ud af landet, og hvor vi alle sammen godt ved, at der skal ske en omstilling.
Skal almindelige lønarbejdere her i landet have mulighed for at omstille sig til de nye tider og skole sig til de nye job, så de kan være med, og skal man i øvrigt gøre virksomhederne konkurrencedygtige, tror vi, at det er vigtigt, at man investerer i voksen- og efteruddannelsen og produktionsskolerne i stedet for at skære ned og gøre det dårligere for skolepraktikeleverne.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Jeg vil gerne spørge, hvad det er for nogle ekstra byrder, som vi har pålagt borgerne i det her land.
I modsætning til det er der det, som ordførerens eget parti står for, nemlig at der skal pålægges en masse ekstra byrder, 31,5 mia. kr. i S og SF's eget oplæg, så jeg forstår ikke helt de her påstande om, at regeringen er gået efter at give til dem, der har mest her i samfundet.
Det er jo klart, at når man tjener flest penge, får man mest ud af en skattelettelse.
Men mener ordføreren virkelig, at det har været en meget ekstrem politik, at man er gået efter at sænke verdens suverænt højeste skatter bare en lille smule?
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Det er rigtigt, at det kan være svært at holde næsen nede i sporet i debatterne i dag.
Vi kommer vidt omkring.
Det, jeg kan bekræfte over for hr. Rasmus Jarlov, er, at vi har en regering, som har valgt ensidigt at gå efter at lægge yderligere byrder på de hårdtarbejdende almindelige lønmodtagere og forgylde dem, der har rigeligt i forvejen.
Det vil så få en anden kurs med en ny regering, som jo da er inden for rækkevidde, og som vil lægge vægten på det andet ben, nemlig lade de folk betale, som har bedst råd, herunder banker, finansieringsselskaber og millionærer.
Vi vil beskatte pensionsopsparinger osv. og de folk, der har nok i forvejen.
Man kan spørge, om det går værre eller bedre i Danmark end i andre lande, og så kan man selvfølgelig sige, at hvis det stod helt ringe til, som det gør i Grækenland, hvor de har haft en borgerlig regering i rigtigt mange år, så har vi selvfølgelig klaret det lidt bedre.
Jeg synes, at det er en lidt dårlig måde at måle det ud fra, når vi kunne have klaret situationen langt bedre, hvis man havde været økonomisk ansvarlige fra starten af ved ikke rundhåndet at dele ud af skattelettelser til de bedst stillede her i samfundet.
Tina Nedergaard (V), 2010-10-14:
Jeg agtede faktisk at tilbyde, at jeg skriftligt kunne redegøre for, hvilket princip der ligger til grund, og hvad vi støtter os til i vores beslutning, for det er fuldt rimeligt, at Uddannelsesudvalget får den viden.
Så det oversender vi faktisk, uden at udvalget behøver at stille spørgsmålet.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Det var lige i anledning af kommentarerne om, at når nu man havde siddet i 9 år, hvordan der så kunne være behov for en genopretningspakke.
Der vil jeg bare spørge ordføreren om, om ikke han er klar over, at Danmark faktisk er kommet bedre igennem krisen end stort set alle andre lande.
Ifølge EU er det kun Tyskland, som har færre problemer, end vi har her i Danmark.
Synes ordføreren ikke, at det er godt klaret af regeringen, at man er kommet bedre igennem krisen end andre lande?
Anerkender ordføreren, at vi for en 3-4 år siden havde nogle overskud på statsbudgettet på sådan 80-100 mia. kr. og dermed har sat til side i de gode tider i modsætning til det, som hans eget parti hele tiden har plæderet for, nemlig at vi skulle bruge flere penge og ikke sørge for at få gjort noget ved vores statsgæld?
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Tak, hr. formand.
Jeg må nok sige, det her øjeblik er et glædens øjeblik.
Jeg var lige ved at sige, at man kunne blive beruset af glæde, men man jo ikke, når man taler trafik, være beruset.
Det, vi skal behandle nu, er udvidelsen af Køge Bugt Motorvejen, og det er udvidelsen af det sidste stykke, således at de to spor, der kommer fra Fyn og Jylland, og de to spor, der kommer fra Sydsjælland, kommer til at løbe sammen i fire spor.
Vi får dermed skiftet en flaskehals ud, så det nærmest bliver, jeg var lige ved at sige et ølkrus, men det er jo heller ikke den rigtige sammenligning at bruge i den her forbindelse.
Jeg må sige, at det er en sag, jeg har haft som en mærkesag, siden jeg blev valgt ind i 1998, men bare rolig, vil jeg sige til ministeren, jeg har andre mærkesager, det er ikke sådan, at jeg går død.
Det er et glædens øjeblik, at vi får lavet den udvidelse.
Jeg kan huske, at der var en berømt minister – og jeg tror, det var Knud Østergaard – der sagde, at vi byggede Storebæltsbroen, for at mælken skulle være frisk, når den nåede frem til Sjælland og København.
Jeg vil sige, at vi udvider Køge Bugt Motorvejen, så heller ikke chaufføren er sur, når vi kommer frem, for han har været vant til at skulle holde i kø i ret lang tid.
Enhver ved jo, at mellem kl. 7 og kl. 9 om morgenen på Køge Bugt Motorvejen er der simpelt hen trafikprop.
Der er med den her udvidelse håb om, at vi nu kan komme op på det i myldretiden, og gerne endnu højere.
Derfor skal der lyde et rungende ja fra Venstre til den her udvidelse til fire spor.
Så vil jeg også i forhold til Køge Bugt Motorvejen sige, at vi nok skal lade være med at spørge mere om udvidelser, for så er der fuld kapacitet.
Det, man så kan overveje, hvis ikke det er nok, er at lave en ny tracé, for den bliver faktisk brugt og overbrugt, fordi også personer fra Fyn og Jylland, der skal til Hillerød eller Helsingør eller Roskilde, kører op ad Køge Bugt Motorvejen, og det er jo med til at udfylde den, og det er med til at give dem omvejskørsel.
Så næste skridt, vi skal se på ude i fremtiden, er ikke en udvidelse af Køge Bugt Motorvejen mere, det er derimod en ny tracé.
Jeg er godt klar over, at det i første omgang er 8 km ud af de 14 km, men forhåbentlig følger resten med.
Men store jubelscener udspiller sig her fra Folketingets talerstol, det er et rigtig godt lovforslag, og vi kan næsten ikke vente, til det er helt færdigt.
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Nej, desværre, må man sige.
Vi har indgået et bredt forlig, og det er vi rigtig glade for.
Vi tror, det er det vigtigste, også fordi trafik rækker så mange år frem, og fordi der jo inden for få år kommer et regeringsskifte – det er vi i hvert fald mange der håber – og det vil sige, at vi allerede der forhåbentlig vil få en ny situation; det kæmper vi i hvert fald for at få.
Forliget er vigtigt.
Milliarderne er afsat, og byggeriet skal i gang, så det vil sige, at det, man laver i dag, måske først bliver åbnet af en trafikminister i 2016, 2018 eller 2020.
Derfor er det vigtigt med brede forlig.
Men lige præcis når det drejer sig om Køge Bugt Motorvejen, altså en af Danmarks mest befærdede veje, ved jeg, at Det Radikale Venstre desværre trådte ud af kredsen, fordi de ikke mente, at man skulle prioritere vejmilliarderne der, og det var uforståeligt for mig.
Det syntes jeg var ærgerligt.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Jeg er nødt til at stille ordføreren et spørgsmål og må for øvrigt sige, at jeg godt forstår, at ordføreren indimellem tager bilen om morgenen, for det er jo noget andet end det lotterispil, det er, at stå og vente på et tog, der enten ikke kommer eller kun er halvt, således at man skal stå op i over en time.
Så det forstår jeg egentlig godt at ordføreren siger.
Men spørgsmålet går på: Har ordføreren haft indtryk af, at Radikale Venstre er trådt ud af forligskredsen og ikke er med i det her forlig?
Det virker lidt mystisk og nyt for mig.
Der er lavet et bredt forlig om det her, og er De Radikale ikke med i det?
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Jeg kan ikke forstå, at Radikale Venstre har lyst til at gå ind i den her debat.
Det, vi gør her, er, at vi helt klart følger anbefalingen fra Infrastrukturkommissionen, som havde én anbefaling, som var: Brug pengene på veje de steder, hvor der er mest behov.
Brug pengene der, hvor der er mest behov.
Det er præcis det, vi gør her.
Derudover kæmper vi – det gør vi jo sammen med Radikale Venstre – for at øge andelen af investeringer inden for den kollektive trafik.
Det står vi ved, det er vi stolte af, og vi er glade for, at der nu er en meget bedre fordeling, end der var tidligere, mellem veje og jernbaner.
Men når det drejer sig om veje, og det mener vi også skal bygges i Danmark, kan vi altså ikke se bort fra de veje, hvor der er allermest behov.
Det mener jeg ikke vi kan, dem er vi også nødt til at prioritere.
Det må være slut med kun at prioritere steder, hvor der ingen biler kører.
Johs. Poulsen (RV), 2010-10-14:
Jeg siger det selvfølgelig kun, fordi det jo et eller andet sted er sådan, også inden for trafikområdet, at pengene skal prioriteres.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at der er en lang række mangler, også i den kollektive trafik i hovedstadsområdet, og der må jeg så bare sige, at lige nøjagtig den her sag vel er et eksempel på, at man kunne have prioriteret og forbedret den kollektive trafik endnu mere end det, der er lagt op til i forvejen, således at netop de folk, der ikke nødvendigvis bare skal til centrum af København, men også andre steder i hovedstadsområdet, kunne have fået bedre forhold i den kollektive trafik, hvis man anvendte midlerne der.
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Men det skyldes jo altså også, at jeg er temmelig privilegeret, at Christiansborg ligger ret tæt på Hovedbanegården.
København har så mange arbejdspladser, er så stærkt et arbejdskraftopsugende område, og der må man bare sige, at der altså er ret få arbejdspladser, der ligger så tæt på Hovedbanegården, som Christiansborg gør.
Der er rigtig mange, der ligger udeomkring i byen, kæmpestore lagre, industrivirksomheder, alle mulige andre, de ligger rundtomkring, og der er den kollektive trafik desværre i dag for dårlig.
Derfor er det glimrende, at vi, som jeg nævnte, har fået besluttet nybygningsløsningen, hvor vi vil investere 10 mia. kr. i en ny jernbane.
Det er glimrende, at vi får en højt klassificeret kollektiv trafik i korridorerne omkring København, men vi skal også følge op til alle dem, som er tvunget til at tage bilen.
Johs. Poulsen (RV), 2010-10-14:
Tak for det.
Må jeg forstå ordføreren sådan, at hvis han havde taget toget i morges, var han nået på arbejde, altså havde nået sit gruppemøde og kunne have prioriteret, at tiden blev brugt på arbejde eller familie og venner, som han siger?
Var det så ikke bedst, at man egentlig gjorde det og måske også så på fremadrettet, hvordan man bedst muligt kan sikre, at flest mulige kan anvende den mulighed frem for bilmuligheden, der jo har en lang række andre – hvad skal man sige – uheldige bivirkninger som CO2-forurening, støj og meget andet?
Så var det egentlig ikke bedst, om ordføreren havde taget toget?
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Så er den gal igen på Køge Bugt Motorvejen – den besked får vi hver eneste morgen på P4 København og P4 Sjælland.
Det er Danmarks mest befærdede vejstrækning, 100.000 biler holder hver eneste dag i kø på Køge Bugt Motorvejen.
Fordi vi skulle behandle lovforslaget i dag, tog jeg selv bilen.
Normalt tager jeg faktisk toget fra min bopæl i Næstved til København, men i dag prøvede jeg at tage bilen for at se, hvordan det så var.
Det var en pest.
Det tog 2 timer, fra jeg forlod mit hjem i Næstved, til jeg ankom her til Christiansborg, for jeg sad fuldstændig fast i en prop med 100.000 andre biler på Køge Bugt Motorvejen.
Når vi gør det, sker der to ting, ud over at det er irriterende.
Den ene ting er, at vi jo udleder alt for meget CO2.
Biler, der kører i tomgang, der kører langsomt, der har stop and go-kørsel, udleder voldsomt meget CO2, i forhold til hvis der er glidende trafik.
Den anden ting er, at samfundet taber milliarder.
For det var ikke kun mig, der missede mit gruppemøde, der er også andre danskere, som så sidder og venter på at komme på arbejde, så de kan producere, så de kan gøre Danmark rigere – men vi sidder der og venter og gør Danmark fattigere.
Derfor er det altså fornuftigt, at vi følger beslutningen op, som vi tog sidste år, med en nybygningsløsning, en ny jernbane, der skal gå fra København over Køge til Ringsted.
Nu har vi så også motorvejen, der løber tilsvarende, den bliver også opgraderet.
Det er Danmarks flaskehals nummer et.
Jeg glæder mig ikke til vejarbejdet.
Det bliver
3-4 års yderligere mareridt, for der skal vi jo altså køre med vejarbejde på den her meget befærdede strækning, men jeg glæder mig sammen med de hundrede tusinde andre daglige brugere af Køge Bugt Motorvejen til, at vi kan åbne den, således at vi kan få lidt mere fremdrift og bruge vores tid på arbejdet eller med familie og venner frem for i kø på motorvejen.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-14:
Det vil vi meget gerne, men nu kom jeg ind i salen så tidligt, at jeg overværede den sidste debat, og der var det helt tydeligt, at Socialdemokraterne ikke ville være med til at finde penge til noget som helst, der kunne bruges på det her område.
Men jeg har den gode vilje, jeg vil gerne være med til at bruge penge på det her område, så lad os sammen smøge ærmerne op og se, om vi kan få fremskyndet det.
For det er jo altid smartest, når entreprenørmaskinerne holder der, at de kan gøre stykket færdigt.
Så lad os gøre det til en fælles sag.
Magnus Heunicke (S), 2010-10-14:
Det drejer sig om den allersidste bemærkning, som ordføreren kom med, nemlig at selv om lovforslaget handler om hele den resterende strækning af Køge Bugt Motorvejen, er der jo altså kun penge til lidt over halvdelen af den.
Der mangler stadig væk den sidste rest. Vi har jo i trafikforligskredsen sagt, at det vil komme op til fornyet diskussion i 2013 eller 2014, det kan jeg ikke lige huske, men der har vi i hvert fald lovet hinanden at det skal på dagsordenen igen.
Men en ting er dagsordenen, og noget andet er, at det jo også koster penge, så jeg vil gerne spørge partiet Venstre, om Venstre er klar til også at finde penge, således at vi kan investere dem i den strækning, som jo er Danmarks mest benyttede, når vi altså mødes igen, så vi kan få den sidste rest med.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Når jeg snakker om den græske økonomiske skole, snakker jeg om den tankegang, at man kan være blind over for, at man får opbygget en større og større statsgæld, som til sidst ender med, at man, hvis S og SF får magt, som de har agt, kommer til at stå i en situation, som kan komme til at minde om situationen i Grækenland, fordi man ikke griber ind i tide.
Man påviser ikke et eneste substantielt besparelsesforslag.
Man vil bare hæve skatterne og øge de offentlige udgifter.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Et lille spørgsmål vedrørende et lille hjørne af hr. Rasmus Jarlovs tale, hvor ordføreren nævner den græske økonomiske skole, som venstrefløjen tilslutter sig:
Vil ordføreren være venlig at oplyse om den politiske observans, som de græske regeringer inden for de senere år har haft?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Som jeg også sagde, er det ikke, fordi vi synes, det er morsomt at skære ned.
Vi gør det, fordi vi har et andet forhold til penge, end venstrefløjen og Socialdemokraterne har, nemlig at man ikke kan bruge flere af dem, end man har.
Og vi er bekymrede over, at vi har et statsunderskud, der er så stort, at hver dansk borger i år bliver gældsat for 16.000-17.000 kr.
Det er årsagen til, at vi skærer ned – ikke af lyst, men af nød.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige, at jeg er meget stolt af, at vi fortsat vil have – også efter de her småjusteringer på budgetterne – et meget højt niveau, når vi kigger på, hvor mange penge vi bruger til uddannelser, også når det gælder for erhvervsuddannelserne.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Det er selvfølgelig trist, at jeg var nødt til at gentage mit spørgsmål, for at spørgeren forstod det.
Jeg har et spørgsmål til indholdet af lovforslaget; det var jo ikke mange ord, det fik med på vejen fra De Konservative.
Men jeg hørte dog, at den konservative ordfører sagde, at erhvervsuddannelsesområdet står De Konservatives hjerte nær.
Så fristes man til at tænke, at den, man elsker, tugter man.
Er den konservative ordfører stolt af det?