runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Tak til formanden.
Jeg tror ikke, jeg afslører nogen store hemmeligheder, når jeg i dag kundgør for Folketinget, at Venstre ikke kan stemme for klimaloven.
Det kan vi ikke, fordi det jo er en del af en aftale, som regeringen har indgået med et flertal i Folketinget, spændende fra Enhedslisten og endog omfattende Det Konservative Folkeparti, om at reducere udledningerne af CO2 i 2020 med 40 pct.
Danmark ligger jo i forvejen meget højt og har et meget højt ambitionsniveau, når det handler om at reducere udledningerne af CO2.
Vi indgik for godt og vel 2 år siden en meget omfattende energipolitisk aftale her i Folketinget omfattende et meget, meget bredt flertal, og med den aftale når vi op på 34 pct.s CO2-reduktion i 2020.
Det er et meget, meget ambitiøst niveau, der gør, at Danmark er blandt de lande i verden, der gør mest for klimaet – også i forhold til, hvad der sker i det øvrige EU, hvor der jo samlet set er en ambition om at reducere udledningerne med 20 pct. i 2020.
Så kan man jo godt undre sig over, hvorfor der er sådan et stort behov hos den danske regering for at skulle op på en 40 pct.s reduktion i 2020 – også når vi ved, at der i øjeblikket er forhandlinger i EU om, hvor højt EU skal op i 2030.
I 2030 ønsker Europa-Kommissionen og EU-Parlamentet, at man skal op på en 40 pct.s CO2-reduktion.
Det vil sige, at det er 10 år senere, end den danske regering har ambitioner om at nå en 40 pct.s CO2-reduktion.
Vi kan i Venstre godt undre os over det behov og det hastværk, der er for at ville op på en 40 pct.s reduktion allerede i 2020.
Det her kommer til at koste danske arbejdspladser.
Det er simpelt hen ikke muligt at nå yderligere 6 pct. fra 34 til 40 pct., uden at det kommer til at koste arbejdspladser og dansk velfærd.
Det er i hvert fald en velbegrundet frygt, vi har i Venstre.
Vi så også i august sidste år det katalog, som regeringen spillede ud med, om, hvordan man ville nå
Jeg tror, det var op imod 80 forskellige tiltag, der var i det katalog – jeg vil nærmest kalde det et rædselskatalog: fjernelse af befordringsfradraget, yderligere afgifter på brændsler, yderligere afgifter på kunstgødning og en lang række andre tiltag, ikke mindst i forhold til transportsektoren og fødevaresektoren.
Og det er altså ikke den medicin, Danmark har brug for.
Tværtimod har vi brug for at få nedsat skatter og afgifter.
Vi står i løbet af de kommende måneder og skal i gang med vækstforhandlinger, hvor målet er at skaffe flere danske jobs, og så kan det godt undre, at regeringen spiller ud med det her forslag på det her tidspunkt.
På den baggrund må jeg erkende og fortælle Folketinget, at Venstre synes, at det her simpelt hen er langt, langt over målet.
Venstre stemmer imod.
Steen Gade (SF), 2014-04-01:
Jeg kan høre på Venstres ordfører, at den nye klimarapport fra FN's klimapanel overhovedet ikke har gjort indtryk på Venstre, og det er jo faktisk ret bekymrende.
Mit spørgsmål til ordføreren er i forbindelse med det med behovet.
Det var det første spørgsmål.
Det andet går på, hvad Venstre egentlig vil.
Så vil Venstre faktisk rykke baglæns lige netop i de her dage, hvor vi får FN's klimapanels alvorlige advarsler, og skal vi gøre mindre, end vi gør i dag?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Advarslerne fra FN's klimapanel tager vi i allerhøjeste grad alvorligt i Venstre, og det er også vores opfattelse, at det er nødvendigt, at vi gør noget, men først og fremmest er det nødvendigt, at vi gør noget i international sammenhæng.
I forhold til at løse verdens klimaudfordringer fylder den danske indsats jo umådelig lidt.
Vores indsats gøres langt bedre ved at presse EU til at have en høj målsætning, ikke mindst i forhold til at sikre, at FN og verdens store industrilande går forrest og påtager sig deres del af forpligtelsen.
Dansk enegang kommer til at koste danske arbejdspladser.
Steen Gade (SF), 2014-04-01:
Jeg kan jo høre, at Venstres ordfører ikke tager det alvorligt.
Han tager heller ikke alvorligt, at vi i Danmark har et CO2-udslip, der er højere end EU's gennemsnit.
Vi trækker altså EU's gennemsnit op.
Hvad er kommentaren til det fra Venstres ordfører?
Det andet er: Mener Venstre i virkeligheden, at vi skal længere ned?
For når man læser Venstres papirer på andre områder, f.eks. med hensyn til nabolandstjek, som betyder, at vi skal gå efter laveste standard, så kan man se, at vi jo i virkeligheden skal rykke tilbage, og at den aftale, som Venstre også er med i, åbenbart er for ambitiøs.
Er det det, der er Venstres mening?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Venstre tager det ganske alvorligt, og derfor indgik vi også en energiaftale, og derfor presser vi også på og opfordrer regeringen til fortsat at presse på i EU-sammenhænge for at få sat høje målsætninger med hensyn til CO2-reduktion i EU.
Vi tror ganske enkelt ikke på, at dansk enegang vil føre til andet end tab af danske arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Der er sådan set et meget enkelt spørgsmål, som hr. Lars Christian Lilleholt mangler at svare på, nemlig hvor lang tid han forestiller sig at Danmark skal have et højere CO2-udslip, end man har i gennemsnittet af EU-lande.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Jamen altså, vores opfattelse er, at Danmark skal bringe det her ned sammen med de øvrige EU-lande.
Danmark har et højt CO2-udslip, og vi gør ganske meget.
Faktisk ligger den danske målsætning jo 14 pct. over EU-gennemsnittet i 2020.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren om noget.
I videst muligt omfang betyder jo ikke fuldt ud.
Det betyder i videst muligt omfang.
Det er jo ikke sikkert, at arbejdsministeren til evig tid hedder fru Mette Frederiksen.
Det kunne jo være, at der kom en fra et andet parti – måske fra et blåt parti, hvem ved?
Så er det da meget letsindigt at have sådan en tekst stående i en lov, hvis det er, at nogle har lyst til at gå helt andre veje.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-01:
Vi kan jo ganske enkelt ikke anbefale, at der er en anden arbejdsminister i landet, hverken hvad angår Arbejdsmarkedets Feriefond eller andre anliggender.
Det afgørende i den her diskussion må jo være, at vi giver hinanden et tilsagn – og det er selvfølgelig ikke mindst de partier, der stemmer for lovforslaget her – om, at de formål, som er fondens primære, nemlig at støtte familier, der står i en vanskelig situation, sådan at de kan holde ferie, kan ske fyldest.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jamen hvis man åbner op for, at grundkapitalen kan bruges, kan man jo ikke – i hvert fald ikke til evig tid – opfylde det formål.
Så kan der jo komme en situation, hvor man slet ikke kan opfylde formålet.
Og derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvorfor vælger man en tekst, der hedder i videst muligt omfang?
Det er jo sådan en elastik, der kan trækkes ret langt ud, hvis man vil.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-01:
Jeg har sagt ved andre lejligheder, og jeg gentager det gerne i dag, at jeg, hvis vi kan indrette vores lovgivning på feriepengeområdet på en klogere måde, altid er åben over for at diskutere det.
Jeg ved jo, at der er partier – jeg tror også spørgerens eget – der er optaget af spørgsmålet, om vi overhovedet skal have et system med feriepenge.
Der er vi nok grundlæggende ret uenige med hinanden, for lige så vigtigt, som jeg synes det er, at man går på arbejde, og det synes jeg er vigtigt at så mange voksne som overhovedet muligt gør, lige så vigtigt mener jeg også det er, at man har rettigheder i forhold til at kunne slappe af – og eksempelvis er det at holde ferie nu engang en væsentlig del af det at have et arbejdsliv.
Så hvis vi skal have en mere grundlæggende diskussion om ferielovgivningen, så lad os tage den på et tidspunkt, hvor det er relevant.
Det har ikke noget at gøre med lovforslaget her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Hvis der er en statistik, der viser, at der er medarbejdere, der tjener så og så meget på en arbejdsplads, og dem af det modsatte køn tjener noget andet, må man jo forholde sig til det.
For ellers er der nogen, der har snydt i udregningen eller lavet fejl, og så må man forholde sig til det.
Det må jo nødvendigvis være fakta.
Må jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører helt politisk: Er løngabet i Danmark mellem kvinder og mænd et problem, og er det et problem, der kalder på politisk handling og ansvarlige politikere?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-01:
Vi arbejder jo meget med digitale løsninger på alle mulige områder, også i nogle af de reformer, som beskæftigelsesministeren har stået spidsen for.
Hvorfor arbejder man ikke for en løsning, når man nu har det her meget formynderiske system, der gør, at mennesker, som ikke husker at få ansøgt om at få deres egne penge til udbetaling, automatisk får dem?
Altså, hvordan kan man i 2014 som beskæftigelsesminister være tjent med, at voksne mennesker skal ansøge om at få deres egne penge og fortælle, hvornår de skal holde ferie?
Hvorfor arbejder man ikke på det her område for en digital løsning, der gør, at folk får de penge, som de selv har tjent ved at gå på arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2014-04-01:
Nu ønsker ordføreren en mere generel diskussion om hele vores feriepengelovgivning.
Den diskussion kan vi godt tage.
Og det er det, lovforslaget her handler om.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-01:
Men det er jo meget godt at stå og flotte sig med alle de initiativer, man har sat i verden, men kapitalen kommer altså fra nogle mennesker, som ikke har husket at få ansøgt om at få deres egne penge til udbetaling.
Det er jo nemt at sætte mange initiativer i verden, når man har sådan nogle kilder til finansiering.
Men nu spurgte jeg faktisk til det principielle, for det må være ret let for beskæftigelsesministeren at forklare lytterne, lønmodtagerne derude, hvorfor det er sådan, at vi i 2014 skal have et system, der medfører, at voksne mennesker skal ansøge om at få deres egne penge til udbetaling, når de skal på ferie.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-01:
Jo, men det ændrer bare ikke på, at der er en holdning fra regeringens side, som er fuldstændig klar.
Og det er, at Arbejdsmarkedets Feriefonds primære opgave er at støtte familier, der på grund af en svær situation måske ikke selv kan afholde udgifter til at holde ferie.
Og børn har jo behov for at kunne komme på ferie sammen med deres mor og far, ligegyldigt om familierne har mange penge eller få penge.
Derfor ønsker vi, at Arbejdsmarkedets Feriefond fortsat har fokus på det, og støtter familier, der er i en vanskelig situation.
Og det er det, som er vores ærinde, og som lovforslaget nu sikrer mulighed for.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Derfor har man jo heldigvis den mulighed, og så har man heldigvis også som medarbejder den mulighed at være blufærdig om det og ikke ønske at give den slags oplysninger.
Så er det ikke udmærket, at vi har en situation, hvor man netop har den mulighed, men ikke er påtvunget noget?
Så må jeg godt lige have lov at minde om her til sidst, at med indekstal – jeg siger indekstal en gang til, for jeg håber sådan, at der er nogle af dem, der støtter forslaget, der lytter – så ville man jo også stadig væk kunne se forskellene, men man ville kunne slippe for at se de absolutte tal, og derfor ville man så ikke behøve at hænge sine lønsedler op for at kunne se forskellene.
Det er en lille appel.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Jeg lægger op til, at de i den rolle, de spiller på en arbejdsplads, skal stå sammen og slås for lige løn for lige arbejde.
Der er masser af eksempler på, at i protest imod den hemmeligholdelse af lønsedlerne – det sker f.eks. i nogle af de gode film, der er lavet, såsom den amerikanske film Norma Ray, og andre – ser man kvinder sætte deres lønsedler op på opslagstavlen.
Den ældre medarbejder bliver så skuffet over, at hun har hørt på slesk tale i 25 år, men fået en meget lav løn, og at den unge medarbejder har fået en meget højere løn.
Lige pludselig opstår der en debat, ved at man offentliggør lønnen, ved at man offentligt debatterer noget så almindeligt og fælles som løn.
Det vil sige, at den arbejderklasse, som bliver holdt nede, ved at der gives forskellig løn, lige pludselig vil have en chance for at løfte sig op.
Det er jo det, der er grundideen i, at man får synlige lønstatistikker, for så kan man tage stilling til, om man er blevet snydt, eller om man rent faktisk får den samme løn som sine mandlige kolleger.
Det gælder også mænd imellem og kvinder imellem.
Det er et virkelig godt redskab.
Den der hemmeligholdelse er en gammeldags arbejdsgiverpolitik, som vi skal af med.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Og så kan jeg bare ikke forstå, at man synes, at det skal gælde for nogle virksomheder, men ikke for andre.
Og derfor er det, jeg siger, at vi selvfølgelig skal følge op på, at loven bliver håndhævet.
Jeg synes bare ikke, at det er et argument, at man, fordi nogen ikke overholder loven, så ikke kan udbrede det og udvide loven til at omfatte nogle andre.
Det synes jeg simpelt hen er et helt fjollet argument, det er meget fjollet, det må jeg indrømme.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Fru Liv Holm Andersen sagde i sin ordførertale, at hun ikke kunne forstå, hvordan Venstre kan være imod det her, fordi, som hun sagde, det var som at lade være med at stramme færdselsloven på et område, fordi nogen ikke overholder færdselsloven på et andet.
Så det vil sige, at selv om man ikke ved, hvad resultatet er, hvis folk overholder færdselsloven, skal man pr. automatik stramme den.
Vil ordføreren så ikke også bekræfte, at der med lovforslaget her foretages en stramning af loven, uden at man egentlig reelt ved, hvad resultatet ville være blevet, hvis man nu håndhævede loven, som den var, over de for de virksomheder, som ikke har efterlevet den?
Vil ordføreren ikke bekræfte, at man laver den her stramning, uden at man ved det?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Jeg tror, at jeg må være ærlig og erkende, at jeg ikke rigtig forstår forskellen, og jeg glæder mig egentlig til at tage det her op i udvalgsbehandlingen, for så kan jeg også blive klogere.
Det er da rigtigt nok, at det er en problemstilling, der bliver rejst her, og den skal vi selvfølgelig kigge nærmere på.
Jeg synes bare, at det interessante er, om man synes, at den overordnede problemstilling er vigtig nok til, at virksomheder i højere grad skal omfattes.
Det synes vi i Radikale Venstre at det er, og vi kan ærlig talt ikke forstå, at en problematik, som både Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti synes er vigtig for nogle virksomheder, åbenbart ikke er det for andre.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Selvfølgelig kan man udvide lovgivningen.
Det kan man altid, og det sker ganske ofte herindefra.
Jeg sætter bare spørgsmålstegn ved, om det nu er så hensigtsmæssigt at udvide lovgivningen til et niveau, hvor det bliver ganske administrativt tungt for nogle meget små virksomheder, og hvor vi ikke mindst kommer ud i en situation, hvor det er så små personalegrupper, der er tale om, at alle og enhver kan se, hvad hinanden tjener.
Det er derfor, at jeg spørger dem, der bakker op om det her forslag, om det her med indekstallet.
Det kunne jeg nu heller ikke få svar på af den radikale ordfører.
Men jeg prøver igen: Skulle vi ikke tage og bruge indekstal?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Om lidt, når vi er færdige med debatten, kan den konservative ordfører jo gå ind på streamingen og spole lidt tilbage og høre, hvad jeg sagde om det her med, at vi selvfølgelig skal sørge for, at de virksomheder, der allerede i dag er omfattet af loven, overholder den.
Jeg synes bare ikke, at det udelukker, at man kan gøre begge dele.
Selvfølgelig kan man udvide en lovgivning, samtidig med at man følger op på at udbrede virksomhedernes kendskab til lovgivningen og deres muligheder for at overholde den.
Selvfølgelig skal der følges op på det.
Det kan vi jo ikke blive uenige om.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Fru Liv Holm Andersen bruger rigtig lang tid på at problematisere det her med, at der har været nogle virksomheder, der ikke har kendt til loven, og løsningen er så at udbrede redskabet til endnu flere mindre virksomheder.
Så til hele det her show med, at virksomhederne ikke har efterlevet det: Er det så ikke det, vi skulle tage og løse?
Er det så ikke et spørgsmål om at oplyse om det og sørge for, at de virksomheder, der skulle følge loven, følger loven, i stedet for at gøre det, man gør her, nemlig sætter grænsen for, hvem der skal være med, helt derned, hvor vi kommer til at slå personfølsomme oplysninger op på væggen, så alle kan se dem?
Det var måske mere hensigtsmæssigt at holde op med at tro herinde på Christiansborg, at hvis der er nogen, der ikke følger loven, er svaret at lave en ny og mere kompliceret eller mere omfattende lov, for er løsningen så ikke i stedet for at sørge for, at loven bliver fulgt?
Når vi så er ved det her med det personfølsomme – jeg fik jo aldrig noget svar ud af den socialdemokratiske ordfører – prøver jeg igen: Ville det ikke være hensigtsmæssigt, at vi brugte indekstal, så vi ikke kommer ud i de situationer, hvor de her mennesker rent faktisk får oplysninger om deres løn slået op, så alle kan se dem?
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Jeg synes jo, at den lov, der eksisterer nu, hvor virksomhederne skal have 35 ansatte eller flere for at lave de her kønsopdelte lønstatistikker, er rigtig god.
Jeg prøvede at fortælle lidt om det før.
Når du har en virksomhed med mere end 35 ansatte, er der typisk også en fuldtids kontordame.
Det er der ikke i de små virksomheder, det er der altså ikke.
Det kan godt være, der er en chef, som så skal sidde og lave tingene om aftenen, eller de har en deltids kontordame på 10 timer, som måske kan nå det, eller også laver man den der – det er det svært at lave referat af, ved jeg – hvor man stikker fingeren op i luften og ser, hvordan vinden blæser.
Det er faktisk der, jeg mener den store forskel ligger.
Det kunne jo godt være, hvis man fik alle de virksomheder, som har de her +35 ansatte, og som rent faktisk skulle udfylde statistikken, til at udfylde den, at vi så kunne få de oplysninger, vi rent faktisk søgte, så vi kunne gøre noget ved det uforklarlige løngab, der er.
Men det ved vi ikke.
Man udvider bare ordningen med det samme, og det synes jeg er forkert.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Nu siger ordføreren, at det her er statistik, og det er en byrde, og det koster mange penge og det ene og det andet.
Så som udgangspunkt synes jeg, at det, ordføreren siger, er, at det er fuldstændig underligt, at vi nu skærer ned, sådan at ordningen omfatter virksomheder med mindst 10 ansatte.
Men ordningen med mindst 35 ansatte på en virksomhed har da også kostet penge.
Det undrer mig meget.
Så vil jeg spørge ordføreren, om det her ikke er godt for de virksomheder med 35 ansatte, hvor der er 10 af hvert køn.
Er det ikke et godt forslag for dem?
Eller var det forkert, da Dansk Folkeparti stemte for forslaget i 2006?
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Da vi sagde ja til det med de 35 ansatte, var det selvfølgelig også et forsøg på at finde ud af, om man kan finde en forklaring på de der uforklarlige løngab.
Typisk er det sådan, at hvis man har 35 ansatte i en virksomhed, har man også en fuldtids kontordame.
Det vil sige, at så kan man altså godt få det moslet ind i sin arbejdsdag at udfylde noget statistik.
Men jeg vil også sige, at på de virksomheder, som har omkring 10 ansatte, har man ikke en fuldtids kontordame.
Jeg ved ikke, hvem ordføreren for Enhedslisten forestiller sig skal sidde og udfylde de der statistikoplysninger.
Det er i hvert fald ikke en af de ansatte, for det er typisk en af dem, der sidder på kontoret.
Det vil sige, at det skal gøres af ejeren selv eller en kontordame, hvis man har sådan en.
Ellers skal man købe sig fra det, og så koster det penge.
Sådan er det.
Men der er altså bare forskel på at sidde med en lille virksomhed med 10 ansatte og en lidt større virksomhed med 35 ansatte, også i forhold til det kontorhold, man har.
Og sådan er det jo ude i virkeligheden.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, som jeg også spurgte Socialdemokraternes ordfører om, og som jeg ikke fik svar på: Vil fru Liv Holm Andersen bekræfte, at det, hvis det nye lovforslag træder i kraft, så er muligt, at ens lønoplysninger faktisk kan blive offentliggjort, eller at det kan regnes ud, hvis det er sådan, at der er tre kvindelige medarbejdere eller tre mandlige medarbejdere?
Som jeg sagde det: Hvis der er to, der taler om, hvad deres løn er, så kan de automatisk regne ud, hvad den tredjes løn er.
Er det ikke korrekt, når det gælder de ændringer, der foreslås?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Jeg har jo arbejdet på Dansk Presenningudlejning, og dér var der ansat otte mennesker.
Der var en forretningsfører, og sådan er det på små virksomheder.
Men jeg vil godt stille ordføreren et spørgsmål, for det lyder, som om ordføreren ikke anerkender, at der er lønforskelle mellem mænd og kvinder.
Det kan være nogle, der måske gør lidt rent ved siden af eller løber med aviser, eller jeg ved ikke hvad.
Er der lønforskelle mellem mænd og kvinder, som er uforklarlige?
Det vil jeg prøve at spørge ordføreren om.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Ja, det er der.
Der er lønforskelle, der er uforklarlige.
Det, som jeg problematiserer, når vi nu laver de her lønstatistikker, er, at man går ind, og så har man en DISCO-kode.
Hvis man er kontoransat, har man en kode.
Altså, en kontorassistent har en kode.
Og uanset hvad den kontorassistent i øvrigt laver, bliver lønnen jo indberettet under den samme kode.
Og man kan altså godt have kontorassistenter, der laver noget forskelligt.
Derfor kan der også være en lønforskel, som kan være ganske rimelig.
Derfor er det svært at bruge sådan en statistik til noget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-01:
For ordføreren sætter flere gange spørgsmålstegn ved det og siger, at der er nogle, der kan være langsomme, og arbejdet kan bestå af flere ting.
Det er det ene spørgsmål: om det er et problem, at mænd og kvinder, der laver samme arbejde, ikke får det samme i løn.
Det andet, jeg bare lige skal høre – og det skal virkelig ikke opleves som et eller andet dril – er, siden hvornår Dansk Folkeparti er begyndt ikke at synes, at statistikker er noget, man skal arbejde ud fra.
For hver gang der er en statistik vedrørende udlændingeområdet, synes man jo mig bekendt, det er de sande fakta.
Men det kan jeg så høre at det slet ikke er i det her tilfælde.
Plukker man sådan selv, hvornår man synes, det er en god idé, og hvornår man synes, det er en dårlig idé?
Så siger ordføreren jo også, at man skal starte med at sørge for, at dem, der er omfattet af loven i dag, lever op til den.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor det ene udelukker det andet.
Altså, hvorfor kan man ikke sikre sig, at dem, der faktisk er omfattet af loven, som den er lige nu, selvfølgelig lever op til loven, og samtidig også udvide den til at gælde flere virksomheder?
Jeg er da fuldstændig enig med ordføreren i, at alene en optælling, en synlighed ikke sikrer en lige løn, men det er da et redskab, man kan bruge til at skabe den synlighed for så efterfølgende at kunne gå ind og sige: Hvad er det så, vi kan gøre i fællesskab?