runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Jeg mener at kunne erindre, at spørgeren i hvert fald har boet i Trekantområdet, men nu skal vi ikke snakke mere om det.
Det er jo i øvrigt en af grundene til, at det er så glædeligt i dette år at komme rundt til forskellige indvielser på steder, hvor man har fusioneret forskellige uddannelsessteder og derved skabt bedre undervisningsmiljøer.
Og det, jeg prøvede at sige i første omgang, var, at ledelserne jo i den grad er økonomisk motiverede - rent bortset fra at de selvfølgelig også er menneskeligt motiverede - for at sikre et godt undervisningsmiljø, for det er det, der sikrer dem tilgangen og dermed indtægterne på længere sigt.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-21:
Nu er spørgeren valgt i Århus, og det er jo ikke rigtig i Trekantområdet, men pyt med det.
Det undrer mig lidt, at man er så villig til at lade vores skoleelever og uddannelsessøgende i det hele taget være gidsler i det her spil.
Der er faktisk lavet en undersøgelse for ganske nylig fra Dansk Center for Undervisningsmiljøs side, der viser, at der er en direkte sammenhæng mellem undervisningsmiljøet og frafaldet.
Derfor er det jo et fælles problem, og det er ikke et område, hvor vi bare kan sige, at vi i frihedens navn skal lade den enkelte skole gøre, hvad den vil.
Det går ministeren jo i øvrigt heller ikke ind for på andre områder.
Det er jo et meget godt eksempel på, at ministeren er meget villig til at blande sig i, hvad det er, der foregår.
For at tage det endnu en gang: Hvis vi skal leve op til målsætningen om 95 pct., og vi ved, at der er en sammenhæng mellem undervisningsmiljøet og frafaldet, var det så alligevel ikke en opgave, ministeren skulle kaste et kærligt øje på?
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
For at tage det sidste først har Folketinget vedtaget, at vi har en undervisningsmiljølov, som på visse punkter adskiller sig fra arbejdsmiljøloven.
Undervisningsmiljøloven tager hensyn til de særlige krav, man med rimelighed kan stille til det miljø, hvor børn og unge skal undervises.
Jeg synes, at vi skal holde fast i den sondring.
Bemærk også, at arbejdsmiljøloven jo altså gælder for de ansatte, og det vil sige, at hvis der er ydre problemer i skolebygningerne, bliver de så at sige fanget op af arbejdsmiljøloven, for der er jo lærere alle steder, hvor der er unge.
Jeg vil nok advare imod at etablere et bureaukrati med tilsyn og minimumskrav.
Det kan hurtigt føre til mange regler og cirkulærer og folk, der render rundt og kigger og banker på vægge osv., men hvad kommer der ud af det?
Jeg synes, at der er grund til at fremhæve specielt erhvervsskolerne, som her bliver nævnt, og som jeg synes er det bedste eksempel på, hvor god selvejemodellen med ansvarlige bestyrelser og ledelser, som har frihed til at prioritere og købe og sælge og bygge og reparere, er.
Spørgeren er jo valgt i Trekantområdet.
Der er jo erhvervsskoler i Trekantområdet, som på fremragende vis har bygget, tilmed billigt og lækkert, og skabt gode studiemiljøer, som sikrer deres elevtilgang.
Det er jo det, der er den ultimative straf for den skole, der ikke passer på: Eleverne bliver væk, og så bliver pengene også væk.
Den model synes jeg ærlig talt fungerer særdeles godt på erhvervsskoleområdet - sådan set bedre der end på folkeskoleområdet, hvor man jo er underkastet den kommunale topstyring.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-21:
Her i vinter var der et rigtig, rigtig kedeligt indslag i nyhederne.
Nu er det ikke, fordi vi lige skal diskutere den klasse og den skole, men det er et symptom på, at der er ganske mange steder, hvor eleverne har et forfærdelig dårligt arbejdsmiljø.
Derfor vil jeg spørge, om undervisningsministeren kunne tænke sig at være med til at stramme lidt op på de regler, der gælder for elevers arbejdsmiljø.
Kunne man f.eks. tænke sig at skærpe tilsynet, måske lave nogle tydeligere minimumskrav til, hvordan arbejdsmiljøet skal være, og måske oven i købet lade skoleelever være omfattet af arbejdsmiljøloven, sådan at vi slipper for de her meget kedelige historier?
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Og jeg vil føje til: indtil kvaliteten er i orden.
Det er det, vi gør, så hele folkeskolen er ikke prøveklud.
Jeg er taknemlig over for de skoler, som gerne vil være med til at afprøve disse test, og i næsten alle tilfælde er det jo gået fint.
Jeg vil gerne undersøge på spørgerens foranledning, hvad det er, der er gået galt her, og om man nu lærer af problemerne, så man kan være sikker på, at det ikke sker igen.
For det værste, der kan ske, er jo, at man om et år gør det obligatorisk, hvorefter det ikke fungerer, som det åbenbart er tilfældet i det nævnte eksempel.
Kan jeg garantere noget for 2010?
Jeg kan garantere for, at vi vil gøre alt, hvad der overhovedet er menneskeligt muligt, for at alle testene fungerer i 2010.
Men skulle der være en eller flere test, som ikke lever op til kvalitetskravene, tror jeg da, at vi er enige om, at det så er bedre, at de ikke bliver obligatoriske, før de lever op til kvalitetskravene.
Lene Espersen (KF), 2009-01-21:
Det sidste spørgsmål kan jeg ikke gennemskue, så jeg vil foreslå, at hr. Frank Aaen stiller det skriftligt, så jeg kan svare på, hvorvidt det vil være EU-medholdeligt at lave den slags støtteordning, der er rent national.
Men det, jeg synes er pointen, er, at vi står i en situation, hvor der er finansiel krise, hvor der er økonomisk recession, og hvor vi ønsker at sikre vækst og beskæftigelse i Danmark mest muligt.
Vi står over for den udfordring, at vi risikerer en kreditklemme, altså at bankerne slanker deres balancer, så almindelige, kreditværdige virksomheder ikke kan låne penge.
Det betyder, at kassekreditter bliver lukket, at folk bliver fyret, og at væksten falder.
Det er ikke til gavn for nogen som helst, og derfor har vi haft et ønske om at sikre alle kreditinstitutter i Danmark.
Jeg må sige til hr. Frank Aaen, at det da ville virke meget, meget mærkeligt, hvis vi sagde, at det kun var danske institutter og f.eks. ikke udenlandske datterselskaber i Danmark, der skulle være omfattet af ordningen.
Det ville da være højst besynderligt.
Med hensyn til en bank som Nordea, som er et udenlandsk datterselskab, og som rigtig, rigtig mange danskere har deres penge i, ville det da virke meget, meget besynderligt, hvis vi sagde, at blot fordi man har en svensk moderbank, kan man ikke være med i ordningen.
Det virker besynderligt, hvis det, det handler om, er at sørge for kreditgivning i Danmark.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at tilgangen til det her er, at vi skal gøre, hvad der gavner Danmark mest muligt, og derfor er det mest logisk at sige, at alle kreditinstitutter, der er i Danmark, kan være omfattet af ordningen, hvis ellers de overholder lovens krav.
Helge Sander (V), 2009-01-21:
I forlængelse af den meningsudveksling, vi just har haft, må jeg selvfølgelig starte med at sige, at hovedparten af indholdet i det svar, jeg må give på det spørgsmål her, jo allerede er blevet givet i svaret og debatten i forbindelse med det første spørgsmål.
Jeg er nødt til at gentage, at jeg altså ikke har mulighed for at påvirke Akkrediteringsrådets sagsbehandling.
Det ville være i strid med den uafhængighed, som hele akkrediteringsinstitutionen har med baggrund i den lov, som vi i fællesskab lavede for nogle år siden.
Det er en uafhængighed, som også var et kardinalpunkt for partierne i både forberedelsen af loven og under behandlingen her i Folketinget.
Men jeg vil også gerne sige, at jeg har tillid til, at alle ansøgninger om nye og eksisterende uddannelser bliver behandlet så hurtigt som overhovedet muligt.
Jeg kan love, at vi med hensyn til den del af sagsbehandlingen, som jo efterfølgende sker i Universitets- og Bygningsstyrelsen, bestræber os på ikke at være et forsinkende led i uddannelsernes godkendelse.
Direkte at opfordre Aalborg Universitet til at ansøge om en lægeuddannelse kan jeg jo ikke.
Spørgsmålet om, hvilke uddannelser et universitet vælger at udbyde, afgøres af universiteterne selv.
Frank Aaen (EL), 2009-01-21:
Så fik vi igen en klar bekræftelse af, at danske skatteyderpenge med det lovforslag, der formentlig bliver vedtaget nu, og med de lovforslag, der er blevet vedtaget, kan gå til udenlandske formål.
Det var det, som ministeren før kaldte spøgelser, altså at jeg ser spøgelser.
De to største krak i USA kostede danske banker milliardbeløb, så det er ikke spøgelser, det er realiteter.
Men må jeg så sige noget helt andet til ministeren: Hvis det nu havde været en statslig kreditinstitution, Nationalbanken eller et datterselskab til Nationalbanken, der havde stået for at skulle låne ud til boligejere, der var kommet i klemme, hvis man ville det, eller til erhvervsvirksomheder, der ikke kunne låne i deres normale bank, så kunne man have stillet krav til, hvordan de penge skulle anvendes.
Ida Auken (SF), 2009-01-21:
Nu tog statsministeren et meget langsigtet mål, nemlig 2050.
Der er under et år til topmødet, og derfor vil jeg gerne bede statsministeren løfte lidt af sløret for, hvordan det her skal kunne lade sig gøre, for man kan jo sagtens sige målene, men hvordan skal det kunne lade sig gøre?
Hvem er det, der skal op på de 40 pct.?
Hvad er det for nogle lande, man tænker sig, når EU har lagt sig på henholdsvis 20 og 30 pct.?
Og kan statsministeren overhovedet bekræfte den her 25-40-procents-målsætning, når han ikke nævner det i sin indledning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Vi ønsker en reduktion af de globale udledninger af drivhusgasser med 50 pct. i 2050 i forhold til niveauet i 1991, vi ønsker, at de industrialiserede lande skal føre an i reduktionen af CO2-udledninger, men vi skal have en global aftale, der omfatter alle lande.
Og endelig skal vi derudover styrke det internationale samarbejde om udvikling og udbredelse af klimavenlig teknologi, vi skal støtte tilpasninger til klimaforandringer i de fattigste lande, og hele den indsats skal selvfølgelig også finansieres.
Kristian Jensen (V), 2009-01-21:
Der er ikke noget hemmeligt i de undersøgelser, der er lavet.
Det er simpelt hen grundlaget for at svare på de spørgsmål, som hr. Per Clausen og andre stiller; det er de undersøgelser, som Skatteministeriet har lavet.
Når jeg tidligere har ment, at der kunne være behov for at lytte til, om der var kommet andre undersøgelser frem, er det jo, fordi det kunne være, at der var nogen, der havde en viden, som vi ikke var i besiddelse af i Skatteministeriet, og som kunne ændre vores opfattelse.
Altså, jeg er jo ikke argumentresistent; jeg lader mig gerne flytte, hvis det er sådan, at der er nogle gode faktuelle argumenter.
Nu har vi undersøgt sagen, og vi kan bare ikke finde en virkning, vi kan simpelt hen ikke finde den.
Så kan det godt være, at man ønsker at lave sådan en symbollovgivning for at sige, at det er et godt signal at sende.
Det er bare et dyrt signal, for de omkostninger, som virksomhederne og dermed i sidste ende forbrugerne vil få af administrativ karakter, er ganske voldsomme, når man kigger på, hvilken virkning det har i forhold til vores forbrug af frugt og grønt at lave en differentieret moms her.
Jeg bryder mig ikke om symbollovgivning.
Jeg vil gerne have, at vi lever længere og lever sundere, men så skal det være reelle tiltag og ikke tom symbollovgivning.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Jeg synes jo, det er interessant, at skatteministeren nu er i stand til at referere undersøgelser, der med sikkerhed viser, at det ikke har nogen positiv effekt at nedsætte momsen på sunde fødevarer, når man tænker på, at de undersøgelser i hvert fald ikke har været til offentlighedens kendskab, at de undersøgelser ikke er blevet fremlagt i Folketinget, at de undersøgelser ikke er blevet fremlagt som svar på den undersøgelse, som Akademiet for de Tekniske Videnskaber lavede.
Og jeg vil bare som en tilføjelse sige, at en af regeringens tidligere venner, Bjørn Lomborg fra Institut for Miljøvurdering, jo i 2006 påviste, at det, hvis man kunne flytte danskernes forbrug over på sunde fødevarer, også ville have gode miljømæssige konsekvenser.
Jeg ved ikke, om den overvejelse også er indgået i disse nye og indtil nu, i hvert fald hvad angår forudsætningerne, hemmelige undersøgelser, som man har gennemført i Skatteministeriet.
Kristian Jensen (V), 2009-01-21:
Jeg skal naturligvis beklage, hvis jeg besidder større faktuel viden end spørgeren; det er ikke overraskende for mig, men det kan det selvfølgelig være for spørgeren.
Det er sådan, hvis man kigger på det, at prisen på frugt og grønt er meget, meget lidt betydende for, hvor meget vi køber af det.
Vi har fået bedre mulighed for at købe frugt og grønt, vi har også købt mere, men prisens betydning for, hvor meget frugt og grønt vi køber, er lav.
Derfor vil det at sætte momsen ned på frugt og grønt - vi kan ikke fjerne den helt, men vi kunne jo eventuelt vælge at sætte den ned - have en meget lille effekt i forhold til danskernes forbrug af frugt og grønt, hvorimod det vil have en stor effekt på den omkostning, der vil være for butikkerne ved at skulle opgøre en differentieret moms.
Hvem tror hr. Per Clausen den omkostning ville blive pålagt?
Ganske rigtigt: Igen forbrugerne.
Og derfor ville den besparelse, der ville være ved at gennemføre f.eks. en differentieret moms, i høj grad blive ædt op af de stigende omkostninger, der ville komme ved at skulle administrere en differentieret momssats.
Bl.a. derfor er jeg ikke tilhænger af en sådan ordning.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Skatteministeren må forstå, at når man når min høje alder, så bliver evnen til at fortrænge fortidens ubehageligheder veludviklet, og derfor beklager jeg, at jeg havde fortrængt, at statsministeren også var skatteminister i alt for lang tid.
Den slags fejl skal ikke gentage sig.
Det, skatteministeren siger, er, at der har været en udvikling, som har gjort, at de økonomiske muligheder for danskerne for at købe frugt og grønt er blevet bedre, hvilket har ført til, at de har købt mere frugt og grønt.
Det fører så skatteministeren til den interessante konklusion, at af den grund vil en yderligere lettelse af momsen på frugt og grønt og andre sunde fødevarer ikke have nogen positiv effekt.
Det forstår jeg ikke.
Jeg synes sådan set, at skatteministerens ræsonnement måtte føre til den præcis modsatte konklusion, nemlig at prisen betyder ganske meget, og at der derfor er al mulig grund til at nedsætte momsen på sunde fødevarer.
Kristian Jensen (V), 2009-01-21:
Bare for at rette en enkelt af de mange faktuelle fejl vil jeg sige, at den nuværende statsminister er den skatteminister, der har siddet i længst tid overhovedet af samtlige de skatteministre, der har været, siden vi i 1975 indførte et særligt Skatteministerium.
Så jeg håber, at hr. Per Clausens fakta på andre områder er bedre end dem, der fremgik af hentydningen til, at statsministeren kun var skatteminister i en kort periode.
Det var faktisk en meget lang periode.
Se, det, der er fakta i sagen her, er, at hvis man kigger på den udvikling, der har været - og nu prøver jeg at trække de forskellige data mere klart frem; vi har prøvet at undersøge, hvordan udviklingen har været af danskernes forbrug af frugt og grønt - kan man se, at forbruget har været markant stigende gennem de sidste 40 år.
Samtidig kan vi se, at den pris, frugt har, i forhold til den indkomst, danskerne har, har været klart faldende.
Det vil sige, at der allerede nu er kommet en klar økonomisk motivation i forhold til tidligere til at købe mere frugt og grønt.
Og der er ikke, kan man så sige, kommet modstridende data frem - i hvert fald ikke efter mit kendskab - som kunne vise, at en nedsat moms skulle have en anden og mere effektiv virkning på vores valg af fødevarer end det, vi vidste for et års tid siden, da vi diskuterede det i Folketingssalen.
Derfor er der i min begrebsverden ikke nogen beviser, der siger, at lavere moms på frugt og grønt skulle have nogen nævneværdig betydning for, hvor meget vi går ud og køber.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Jeg er da glad for, at skatteministeren er enig med statsministeren.
Det gør livet enklere for skatteministeren og i virkeligheden også enklere for mig.
Men jeg kunne godt tænke mig, at skatteministeren kunne forklare, hvad det er for en ny viden, han har fået inden for det sidste år, der gør, at han nu er så overbevist.
Det kan jo ikke være statsministeren, der har givet ham ny viden, for statsministeren henviste jo til nogle undersøgelser, han havde gennemført, dengang han selv var skatteminister.
Da vi diskuterede det sidst, diskuterede vi det jo på baggrund af en rapport fra Akademiet for de Tekniske Videnskaber.
Jeg kan godt huske, at skatteministeren var meget skeptisk over for den, men dengang mente han dog godt, at man kunne afvente Forebyggelseskommissionens arbejde.
Men spørgsmålet er sådan set: Hvilke uafhængige undersøgelser og analyser er der gennemført, siden vi snakkede om det her sidst, der gør, at skatteministeren nu er overbevist på baggrund af ny viden?
For det kan da ikke være, bare fordi der har været en studiekreds mellem statsministeren og skatteministeren, hvor statsministeren har redegjort for de undersøgelser, han gennemførte for ca. 20 år siden.
Kristian Jensen (V), 2009-01-21:
Der er to delspørgsmål.
Det ene er, om jeg fastholder min udtalelse fra tidligere, og det andet er, om jeg er uenig med statsministeren.
Svaret på begge spørgsmål er nej.
Jeg er nemlig enig med statsministeren i, at med den viden, vi har i dag, er det ikke urimeligt allerede nu at konkludere, at der ikke er nogen virkning af lavere moms på frugt og grønt, der står mål med de omkostninger, som samfundet bliver påført, ved at man indfører en differentieret moms.
Derfor er der andre værktøjer, som er mere effektive i forhold til at få en forbedret livsstil, og derfor er jeg enig med statsministeren, når han siger, at det ikke er et af de værktøjer, som regeringen vil have i værktøjskassen, men at vi skal behandle Forebyggelseskommissionens udspil og dermed også regeringens indsats for, at vi lever længere.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Mener ministeren stadig, som han sagde i Folketinget den 5. februar 2008 ved behandlingen af B 12, at han vil se anbefalingerne fra Forebyggelseskommissionen, før han tager stilling til, om der skal indføres lavere moms på frugt og grønt, og er han på den baggrund uenig med statsministeren, som mener, at der allerede nu kan konkluderes på dette spørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
EU er jo gået forrest ved som det første landeområde at have sagt: Vi er parat til at reducere med 30 pct. som led i en global aftale.
Hvis ikke vi kan det, så kan vi ikke nå målene.
Det politiske mål er reduktioner, og den politiske strategi er jo at få alle med.
Ida Auken (SF), 2009-01-21:
Jeg havde egentlig et par spørgsmål mere, men det er svært at få svar på sine spørgsmål i dag, så nu spørger jeg igen: Er statsministeren enig eller uenig med sin klimaminister, fru Connie Hedegaard, i, at de rige lande skal reducere med 25-40 pct.?
Mogens Lykketoft (S), 2009-01-21:
Jeg synes, statsministeren i virkeligheden taler ved siden af at forholde sig til de dårlige erfaringer, man har haft med den måde, Bushadministrationen har defineret den såkaldte krig mod terror på.
Og er det i virkeligheden ikke også udtryk for, at det problem, vi har, med håndtering af vores terrorbegreb er, at vi kan sætte organisationer, der begår utålelige overgreb, på en terrorliste, men at vi ikke kan sætte regeringer, der begår mindst de samme overgreb, på den samme terrorliste?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Der er noget, der tyder på, at hr. Lykketoft ikke sådan er ganske ajourført med udviklingen.
For jeg hæftede mig ved, at den tiltrædende præsident Obama så sent som i går brugte et meget stærkt udtryk om kampen mod terror, hvor han sagde, at: Vores nation er i krig mod et vidtrækkende netværk af vold og had.
Så det lader altså til, at udtrykket overlever.
Mit grundsynspunkt er bare dette, at indsatsen mod terror skal være flerstrenget.
Der findes ikke alene militære løsninger, der kræves også en civil indsats - det vil sige at rykke rødderne op, så man fjerner årsagerne til terror.
Men det handler også om en håndfast militær indsats.
Mogens Lykketoft (S), 2009-01-21:
For det har jo haft i hvert fald to konsekvenser.
Den ene er, at nogle kan have den vrangforestilling, at der her er et militært felttog, der kan afsluttes én gang for alle.
Den anden er den, som hr. Villy Søvndal også var inde på,
at man har bundtet en hel masse konflikter, der ikke har noget med hinanden at gøre, og dermed kompliceret deres løsning.
Er statsministeren ikke enig i, at det har været lidt usmageligt og i virkeligheden også modproduktivt, når det er lykkedes de russiske herskere at definere deres opgør med tjetjenerne ind i en global krig mod terror - når det er lykkedes de kinesiske herskere at definere deres opgør med muslimske mindretal ind i den samme konflikt?
Kan vi være enige om, at vi holder op med den form for konfliktløsningsskadelige generaliseringer i fremtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Nu vil jeg slet ikke gå ind i en diskussion med en politiker, som ikke kan være til stede og deltage i debatten.
Men jeg har forstået den britiske udenrigsminister sådan, at han ønsker en flerstrenget indsats i kampen mod terror, og at der ikke findes militære løsninger alene.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det har jeg sagt gentagne gange, og det er en klar dansk strategi, bl.a. i Afghanistan, at militær indsats skal kombineres med civil indsats, genopbygning osv.
Villy Søvndal (SF), 2009-01-21:
Jeg er enig i, at det bestemt var dejligt at høre en ny amerikansk præsident.
Jeg vil også kvittere for statsministerens evne til at skifte hest.
Det synes jeg virkelig er godt gået.
Nu kommer der en ny leder i USA, der med hensyn til Irakkrigen lægger fuldstændig afstand til, hvad den tidligere præsident har gjort - vil trække tropperne hjem - og der er statsministeren så i løbet af ganske kort tid i stand til at skifte fod.
Det vil jeg godt kvittere for; det er jo meget ædelt politisk håndværk på den måde ikke at være bundet af et synspunkt, men at kunne forandre det, når vindretningen skifter.
Er statsministeren enig i den betragtning fra Miliband?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Nu er det muligvis hr. Villy Søvndal, der skal overveje meget nøje, hvordan han undgår at komme til at stå helt alene.
Hvis hr. Villy Søvndal havde lejlighed til at lytte opmærksomt til, hvad den nye præsident Obama sagde i går i sin tiltrædelsestale, ville han vide, at der var nogle meget, meget markante betragtninger om kampen mod terror - som jeg i øvrigt fuldstændig kan skrive under på.
Så jeg er fuldstændig enig med den nye amerikanske præsident.
Villy Søvndal (SF), 2009-01-21:
Vi er jo i en periode, hvor forandringens vinde blæser meget hurtigt.
Jeg tænker på, om statsministeren selv er opmærksom på, at Bush forlod Det Hvide Hus i går.
Dermed er det klart, at statsministeren har mistet en meget nær allieret i den her kamp.
For hvis der er to, der for alvor har stået sammen, har det vel været netop Bush og den danske statsminister.
I det lys synes jeg, det er interessant at høre den engelske udenrigsminister Miliband sige, at krigen mod terror var forkert.
Han siger, at den ikke virkede, at det var alt for generaliserende holdninger, man samlede under den overskrift.
Jeg vil spørge, om statsministeren efter at have kigget tilbage på forløbet er enig i den engelske udenrigsministers konklusion - at det her var en forkert krig.
Jeg tænker også på, at statsministeren skal være meget opmærksom på, at det aldrig er rart at blive efterladt helt alene tilbage på perronen.
Nu har Bush forladt Det Hvide Hus, og den engelske regering er i færd med at redefinere, hvad der skete.
Det er sådan set en fremstrakt hånd til statsministeren om også at overveje det her, inden man kommer til at stå helt alene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-21:
Regeringens linje er krystalklar vedrørende - eller også vedrørende Gazakonflikten.
Det var Hamas, der indledte kamphandlingerne og derfor er ansvarlig for, at det hele startede.
Israel har en selvklar ret til at forsvare sig, og det ligger også fast, at Israel som ansvarlig stat med folkeretligt ansvar er forpligtet til at overholde krigens love, undgå overdreven magtanvendelse og så vidt muligt undgå civile ofre.
Derfor hilser vi det også velkommen, at der nu er erklæret våbenhvile.