runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2010-06-22:
Altså, på et eller andet plan bliver jeg nødt til at give fru Helle Sjelle ret.
De Konservative har altid stået ved at være gennemført fjendtlige over for lønmodtagerne, så i den forstand har man egentlig ikke begået noget løftebrud.
Spørgsmålet gik sådan set også på fru Helle Sjelles vurdering af, hvorvidt Venstre – som jo også har en lang og stolt tradition for at være fjendtlig over for både lønmodtagere og fagbevægelse, men dog alligevel har svinget sig op til at give nogle løfter, som de nu er løbet fra – havde gjort det. Så vil jeg lige tilbage til, at jeg flere gange har hørt fru Helle Sjelle sige, nærmest som om pickuppen er faldet ned i en rille, at OECD-rapporter viser – og der er oven i købet nogle empiriske undersøgelser, der også skulle vise det – at jobbene vil blive skabt, bare vi får en masse arbejdsløse.
Nu er jeg sikker på, at man kunne slippe af sted med at sige sådan på et eller andet studium, men det er ikke os alle sammen, der har gået unødig mange år i skole, så kan ordføreren ikke prøve helt lavpraktisk at forklare sådan en som mig bare mekanismen i det i stedet for, som om det er et eller andet trylleord, man har fået ind i hovedet, at henvise til en rapport eller nogle undersøgelser, der har været?
Her har vi en hel masse mennesker, der bliver skubbet ud i arbejdsløshed, så hvad er det, der gør, at der bliver skabt job?
Jeg vil bede ordføreren prøve at forklare mig sådan helt lavpraktisk, hvad det er, der sker, i stedet for at henvise til en eller anden rapport om nogle erfaringer, der er blevet gjort, for det giver ganske enkelt ingen mening.
Hvis fru Helle Sjelle ikke er i stand til at give den her forklaring, og det skal være hende undskyldt, så lad da være med at bruge sådan nogle flugtforsøg, som det er at henvise til nogle rapporter, som ordføreren tydeligvis ikke har kendskab til alligevel.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg vil gerne én gang for alle slå fast over for hr. Hønge, at jeg er konservativ.
Jeg er ikke Venstremand, og hvis man har nogle spørgsmål, der retter sig til Venstre, synes jeg ærlig talt, man skulle have stillet dem, da Venstres ordfører var på talerstolen.
Jeg kan bare konstatere, og jeg vil gerne sige det meget, meget klart, at vi ikke føler, at vi fra konservativ side overhovedet har begået nogen som helst former for løftebrud.
Vi har gang på gang sagt, at vi bl.a. ville have en dagpengereform.
Det er det, vi nu er i gang med, og det er vi rigtig glade for.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-22:
Er det sådan, at vi kan få det at høre andre steder, efter mødet måske, altså få at vide, at det er det, der foregår?
For det, der foregår her, er løftebrud – så massivt, at det giver udslag på Richterskalaen – og enhver kan gennemskue det.
Men jeg hørte en åbning for, at vi kunne få at vide andre steder, at Venstre alligevel har begået løftebrud.
Jeg har et par andre spørgsmål, der går på det her med, at fru Helle Sjelle siger, at der ikke sådan med et fingerknips vil blive skabt eksempelvis de her 2.000 job, fordi der er 2 år til, at det her slår igennem.
Men jeg forstår jo også argumentationen fra fru Helle Sjelle sådan, at det her ekstra arbejdskraftudbud skal manifestere sig, før jobbene kommer, så kan jeg få lidt at vide om det?
Det, at man nu ved med 2 års respit, at det vil komme, er det det, der gør, at de job bliver skabt?
For jeg forstod, at den anden måde at argumentere på var, at når arbejdsudbuddet har manifesteret sig, skabes jobbene.
Hvilken af de to typer argumentation er det, fru Helle Sjelle læner sig op ad?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Det var en meget finurlig kommentar – et meget finurligt spørgsmål – men sådan kan man altså ikke konkludere.
Jeg gentager det gerne endnu en gang.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-22:
Jeg vil gerne erkende, at den rapport fra OECD har jeg ikke læst.
Men jeg vil da gå op og læse den rapport, hvori de fastslår, at i fremtiden er det sådan, at hvis en murermester normalt ville have fået 20 ansøgninger, når han skulle ansætte en mand, har OECD fastslået, at hvis han så får 100 ansøgninger, ansætter har to.
Det glæder jeg mig til at gå op på kontoret og læse.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg gentager gerne en gang til: Empiriske undersøgelser tilbage fra 1990'erne og undersøgelser fra OECD og andre organisationer viser, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Så klart kan det siges.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-22:
Tak for det.
Nu sker det ikke så tit, at politikere indrømmer, at andre kommer med gode spørgsmål, men det sker faktisk i dag, for jeg synes, at det var et rigtig godt spørgsmål, som fru Line Barfod stillede tidligere.
Det var nemlig det her med, at hvis nu en murermester er vant til at få 20 ansøgninger, når han skal have en medarbejder, så sker der det nu, at han får 100 ansøgninger, og så kan jeg forstå, at så er det sådan, at det her lovforslag kommer til at betyde, at murermesteren siger: Nej, hvor er det dejligt, nu er der kommet 100 ansøgninger i stedet for 20, og nu ansætter jeg faktisk to murersvende.
Er det det, lovforslaget går ud på?
Men jeg kan forstå, at det er sådan, det hænger sammen.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Forskellen på mig og hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti generelt er, at jeg, når jeg ikke kender nogen ordentlige svar, klart stemmer imod.
Det kaldes ansvarlighed, og det er så noget, vi ikke kan klandre Dansk Folkeparti for at have.
Dansk Folkeparti sagde også, at det er svært at forholde sig til »En Fair Løsning«.
Det sagde hr. Bent Bøgsted.
Det er åbenbart også svært at forholde sig til forringelser på dagpengeområdet.
Det har man jo gjort.
Og hvis man har forholdt sig til det, må det være, fordi Dansk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med de svageste i samfundet, fuldstændig ligeglad med de arbejdsløse.
Det er jo den konklusion, jeg drager.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Hr. Leif Lahn Jensens parti har prøvet på at sælge »En Fair Løsning« med 12 minutter, og der er ikke nogen, der kender noget svar på, hvad der sker her.
Det kommer an på, hvad parterne siger.
Vi hørte her forleden, at Harald Børsting sagde, at nu blev dagpengeperioden forkortet, og at det så ikke var 15 mia. kr., man skulle finde, men kun 11 mia. kr.
Det gjorde jo det hele lidt lettere.
Hvad er det egentlig for et modspil, vi får i forhold til det her?
Det er jo ikke nemt at tage stilling til det, altså om »En Fair Løsning« er bedre end det her, eller er den det ikke?
Det tror jeg ikke den er, for vi kender ingen svar.
Så klandrer hr. Leif Lahn Jensen mig for, at jeg ikke kommer med noget svar.
Genopretningspakken er lagt frem.
Den giver et klart svar på, hvad det er, der skal ske i den her forbindelse.
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Jeg går ud fra, det er det spørgsmål, hvor hr. Bjarne Laustsen spørger: »Ministeren bedes oplyse, hvilke grupper der vil kunne genoptjene retten til dagpenge gennem støttet arbejde, og hvilke grupper der udelukkende vil skulle tage ustøttet arbejde for at genoptjene retten.« Jeg går ud fra, at det er det spørgsmål, der bliver spurgt til her, og svaret er, og det er det endelige svar, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen
: »Der er ikke mulighed for at optjene eller genoptjene ret til dagpenge på grundlag af støttet arbejde, jf. § 53, stk. 4, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Dette ændrer dagpengereformen ikke ved.«
Jeg kan ikke se, hvad det er, der skulle være det faktuelt forkerte i det her.
Når man spørger, om dagpengereformen er kønsneutral, kan jeg sige, at dagpengereformen pr. definition er kønsneutral.
Man kunne jo tage et andet spørgsmål, som jeg ved der blev stillet – i øvrigt af fru Line Barfod, tror jeg nok.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Så jeg har altså ret i min påstand om, at regeringen sammen med sit støtteparti fortsat arbejder på at forringe vilkårene for de arbejdsløse i Danmark.
Vi må bare ikke få noget at vide om det her ved andenbehandlingen.
Hvor sølle er det?
Så skal jeg spørge mere faktuelt.
Det er rigtigt, at vi senere skal have et samråd.
Jeg har jo spurgt, hvordan det ser ud med kvinderne, om det her er kønsneutralt, og hvem det er af de 2.200, det bliver.
Ministeren ser sig ikke i stand til at svare.
Men hun svarede meget kontant på spørgsmål nr. 14 – jeg vil kalde det vildledning af Folketinget.
Jeg spørger, hvor mange grupper der kan optjene fornyet dagpengeret, samtidig med at man har støttet arbejde, og der har ministeren svaret forkert.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren agter at fastholde det svar, hun har givet, når vi samtidig ved, at der er folk med offentligt støtte arbejde, der kan genoptage retten.
Det er ikke jord- og betonarbejdere, og det er heller ikke deltidsbrandmænd, men det er andre grupper – det er der svaret på tidligere – som kan komme ind og fortsætte i dagpengesystemet, selv med støttet arbejde.
Hvorfor svarer ministeren ikke korrekt på de spørgsmål?
Ministeren får selvfølgelig mulighed for at korrigere sit svar, men svaret er faktuelt forkert.
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Først vil jeg sige, at jeg bliver nødt til at anfægte hele hr. Bjarne Laustsens tilgang til ordet lovsjusk.
For årsagen til, at vi står her nu, er jo netop, at der ikke bliver begået lovsjusk, at vi netop ikke dispenserer fra regler eller noget som helst, men at vi giver os god tid til debatten, god tid til deputationer, som der også i dag kommer i Arbejdsmarkedsudvalget, og god tid til samråd.
Vi har haft adskillige samråd, og godt det samme, for det er jo klart, at når man laver store ændringer som dem her, kræver det også, at man har god tid.
Det er derfor, vi sidder her i dag og Folketinget ikke er gået hjem på ferie, så at sige.
Så det bliver hr. Bjarne Laustsen simpelt hen nødt til at gå op og rette.
Med hensyn til kommende lovforslag er det jo klart, at man ikke kan fremlægge beregninger på noget, der ikke er fremsat endnu.
Altså, så længe lovforslaget ikke ligger der, kan man jo ikke lægge en beregning på bordet.
Så enkelt er det.
Men det er lige så klart, at de to lovforslag, som nu bliver gennemført, her inden sommerperioden kommer, er der fuld klarhed og fuldt lys over.
Der kan ikke være et eneste spørgsmål tilbage.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg vil takke ministeren for debatten.
Man kan sige, at det eneste, der er sket, ved at Folketinget er flyttet herop i Landstingssalen, er, at de forslag, vi behandler, er fra en svunden tid.
Men Socialdemokratiet ville det anderledes.
Vi har skabt et velfærdssamfund, hvor vi har øget ligheden.
Det her øger uligheden i Danmark.
Jeg synes, det er synd og skam, at ministeren med et mægtigt embedsapparat ikke er i stand til at svare på, hvad konsekvenserne vil være, og hvordan beregningsgrundlaget er, hvis et ungt menneske melder sig ind i en a-kasse.
Vi kan ikke få et klart svar, så jeg vil spørge: Hvordan vil det være fremover?
Altså, vi står og behandler
det her helt ekstraordinært – lovsjusk –
og vi kan ikke få svarene frem.
Hvorfor kunne det hele ikke vente, så vi kunne se den samlede pakke i efteråret og konsekvenserne af regeringens politik på ét og samme tidspunkt?
Det må da være rimeligt, at folk, der vil melde sig ind, ved, hvilke rettigheder og pligter de har.
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
For i den virkelige verden er det nu engang bare sådan, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Jeg synes faktisk, det kunne være rigtig fint, hvis fru Line Barfod bare ville kaste et blik ud ad vinduet og måske også prøve at tale med nogle af de økonomer, som man normalt læner sig op ad, f.eks. OECD’s økonomer.
Hvis vi skal kigge lidt på den række af investeringer, som regeringen har gennemført med krisestyringen her, og som jo betyder, at der nu ligger en regning foran os, er det fuldstændig rigtigt, at offentlig aktivitet selvfølgelig skaber flere job.
Men det skaber også en regning, og det er den regning, vi er i gang med at betale nu.
Den krisestyring, som vi har ført med øgede investeringer, fremrykkede investeringer, energirenoveringer og alle de her ting, som er sket, tillagt den lave rente
betyder jo, sagt til fru Line Barfod, at 80.000 danskere er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
Og det er jo derfor, der nu ligger en regning foran os.
Den regning er vi villige til at betale, det er den, vi samler op, og det er den, vi betaler nu.
Men med det, der ligger i SF-S-planen, er der bare ikke et svar på, hvad man vil gøre ved den regning.
Jo, man vil ringe til EU, har jeg forstået, og så håber man i øvrigt, at naboen arbejder 12 minutter mere, og så skulle det være klaret.
Man kan næsten høre det, ikke?
Det hænger jo ikke sammen.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Enhedslisten har fremlagt en meget klar plan, både for helt konkrete penge, der dækker det underskud på finansloven, som regeringen har skabt sammen med Dansk Folkeparti, og helt konkret for, hvordan det er, vi skaber job.
Vi har bl.a. set på de gode forslag, som Byggefagenes Samvirke og andre er kommet med om klimarenovering.
Der er masser af muligheder for at skabe helt konkrete job, hvis det er det, man vil.
Vi er kommet med forslag på fødevareområdet, på at lave industriproduktion i Danmark, også i de områder af Danmark, som medierne kalder udkantsområder, osv.
Vi har masser af forslag til at skabe helt konkrete job.
Det var mig ikke muligt at høre i ministerens svar, hvor det er, ministeren ser at der kommer job.
Men hvad er det helt konkret, der gør, at der kommer flere job?
Og hvorfor skærer man ned på dagpengene?
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Jeg ved ikke, om det kan være lydforholdene herinde i Landstingssalen, den er gal med.
I så fald er det også et problem i Folketingssalen, for vi har jo diskuteret det her i mange omgange nu.
Det er altså sådan, vil jeg sige til fru Line Barfod, at i den virkelige verden – og her taler jeg ikke om den der marxistiske lærebogsverden, som fru Line Barfod har sin økonomiske ballast fra – er det sådan, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Det er også sådan i den virkelige verden, at når virksomheder har tiltro til, at den økonomiske situation er stabil, at regeringen fører en stabil økonomisk politik og alle de ting, gør det også, at virksomheder vil sætte mere i gang, at man simpelt hen får mere gang i hjulene.
Så det betyder også en optimisme blandt virksomheder.
Sådan har det altid været, og sådan vil det også være nu.
Men jeg håber da, at fru Line Barfod også bekymrer sig over den plan, som S og SF har lagt frem.
For nu er det 13.000 arbejdspladser, vi diskuterer her i regeringens plan, men i S-SF-planen er det 70.000 arbejdspladser.
Og det er jo ikke med en langsom indfasning som med de 13.000, der ligger i regeringens plan her.
Næh, det er over night, for det er, når overenskomsten er blevet indgået.
Så skal der næste morgen være 70.000 nye job.
Hvor vil man skaffe dem fra?
Det har fru Line Barfod fuldstændig glemt at spørge til.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Jeg lyttede og lyttede til ministeren, men jeg kunne simpelt hen ikke høre ministeren svare på det store spørgsmål om, hvordan der bliver skabt job.
Nu har jeg prøvet at spørge både Venstres ordfører, den konservative ordfører, Dansk Folkepartis ordfører og den radikale ordfører, men det er simpelt hen ikke lykkedes mig at få svar på, hvordan der bliver skabt flere job, fordi de arbejdsløse bliver tvunget til at sende flere ansøgninger.
I hvilke brancher er det helt konkret, at ministeren forestiller sig at der bliver skabt de her 13.000 flere job?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Dem, der har fulgt med i diverse samråd, dem, der har fulgt ministeren – også, da ministeren var ordfører – er i hvert fald klar over, at hvis der er en, der ikke altid har haft en god tone, er det ministeren.
Så det kom jo bestemt fra den rette.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er en god debat?
For det kom ministeren også ind på.
Er det, at man som os behandler en sag – her L 224, som handler om forringelser på dagpengeområdet – ved at vi forholder os til den, ved at vi spørger ind til den, altså ved at vi gerne vil diskutere det, vi er her for?
Er det en god debat?
Eller er en god debat, at man egentlig undgår det og hellere vil snakke om alt muligt andet?
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
For mig er en god debat en debat, hvor man siger sin mening, hvor man får svar på tiltale, men hvis man skal se det i Folketingssammenhæng, synes jeg, at en god debat er en debat, hvor man har givet sig god tid til at diskutere.
Det synes jeg bestemt at vi kan sige om både det første dagpengeforslag og også om det andet her.
Jeg har ikke helt regnet sammen, hvor mange timer vi egentlig har diskuteret det første dagpengeforslag, men jeg tror, at vi kommer op på omkring 20-24 timer, og det her forslag har vi vel haft på i 2 gange 3-4 timer.
Det synes jeg personligt er en god debat.
Så er der blevet stillet en lang række spørgsmål gennem udvalget til mig, langt over 100 – jeg tror, at vi er oppe på 130 spørgsmål.
Det synes jeg også er en utrolig god form for debat og opklarende arbejde.
Det synes jeg faktisk at jeg gerne – af et helt oprigtigt hjerte – vil rose oppositionen for, for det er jo med til at bringe klarhed over et lovforslag som det her.
Og så har vi haft en lang række samråd, som jeg også synes har været nogle gode samråd, og hvor vi også har haft god tid.
Så det er for mig – når man lægger alt det sammen – en god debat.
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Jeg skal da lige love for, at hr. Eigil Andersen er kommet i det religiøse hjørne i dag, for først blev jeg kaldt en djævel, og nu var det så et religiøst omkvæd, jeg kom med, da jeg svarede.
Jeg må sige, vi da har en vis spændvidde.
Når det er sagt, vil jeg vedrørende ledighedsstatistikkerne sige, at der jo ikke er noget nyt i den måde, man opgør antallet af ledige på.
Man får næsten en fornemmelse af, at jeg skulle sidde hjemme ved køkkenbordet og lægge tallene sammen og så sige: Nu har vi så 114.000 ledige.
Sådan fungerer det jo ikke, det er Danmarks Statistik, der fremlægger det her.
Det, der så faktisk er sket, siden den borgerlige regering er kommet til, og det er ikke den borgerlige regerings fortjeneste, for det er rent faktisk Danmarks Statistiks fortjeneste, er, at man ved siden af ledighedsstatistikken offentliggør antallet af aktiverede ledige.
Det er sådan set det nye, der indebærer, at man nu kan se, hvor mange der er aktiverede.
Hvis man så vil klandre mig eller regeringen eller beskæftigelsessystemet for, at der er mange, der er aktiverede, så vil jeg sige, at det sådan set er en måde at vise på, at beskæftigelsessystemet virker, fordi vi ved, at en aktiv indsats er noget af det, der gør, at folk kommer hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Som enhver kan høre, er der fortsat ingen form for forklaring overhovedet.
Det er et religiøst omkvæd, der bliver gentaget, men det fortæller ikke, hvordan det her skal foregå.
Jeg mener, det er åbenlyst for enhver, som følger med i den her debat, at forslaget her er asocialt og urimeligt, og det bør selvfølgelig stemmes ned.
Derfor vil jeg bare her i mit andet indlæg stille et andet spørgsmål.
Antallet af aktiverede, som ikke tæller med i statistikken, er steget.
Så vidt jeg husker tallene, er det fra ca. 30.000 til omkring 46.000.
Er sandheden ikke, at når man ser på arbejdsløshedstallet og på antallet af aktiverede, har der i virkeligheden været tale om en stigning i arbejdsløsheden, når man tager de aktiverede med?
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Nu vil jeg jo ikke gøre mig skyldig i grimt sprogbrug her i Folketinget, men ellers ville jeg jo have sagt, at hr. Eigil Andersen må tage sig sammen og høre, hvad der bliver sagt.
Selv om man spørger mange gange, ændrer svaret sig altså ikke, og det er helt reelt sådan, som verden nu engang fungerer.
Men vi mangler bare et svar fra oppositionen på, hvor de 70.000 job skulle komme fra, og det er jo ikke over en langsom indfasning, nej, det er over night, det er, lige så snart man får vedtaget en overenskomst, hvor man skal arbejde 12 minutter mere om dagen, eller hvad der svarer til 1 uge mere om året, at alle danskere skal det.
Så om morgenen, når man står op, skal der vupti være 70.000 nye job.
Det mangler vi da vist at få sat ord på.
Jeg vil bare sige, at de 13.000 ekstra job med en langsom indfasning skabes i henhold til helt normal praksis, der ligger under ingen omstændigheder noget fikumdik eller nogen husmandsberegninger i det, og OECD's økonomer ville bakke op om det.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Vi står her over for en meget klar politisk skandale – en klar politisk skandale.
Regeringen fremsætter et lovforslag med en fordobling af arbejdskravet for at genoptjene dagpenge, og man påstår, at det vil medføre, at der bliver skabt 2.000 ekstra arbejdspladser.
Sammen med forkortelsen af dagpengeperioden bliver det i alt 13.000 ekstra arbejdspladser.
Ordførerne fra regeringspartierne, Venstre og De Konservative, og også fra støttepartiet Dansk Folkeparti er ikke i stand til at forklare, hvor de skal komme fra, og ministeren, som så burde repræsentere det ypperste inden for den fløj, er heller ikke i stand til at forklare det.
Men man gentager som et evigt omkvæd: Når arbejdsudbuddet bliver større, kommer der også flere job.
Betyder det, at der, hvis der var 300.000 arbejdsløse, ville komme tre gange så mange job frem som i dag?
Jeg må spørge igen: Hvordan skal det gå til, at en stramning af arbejdskravet i dagpengeloven kan føre til flere job?
Nu må ministeren tage sig sammen og svare på det.
Inger Støjberg (V), 2010-06-22:
Den virkelige verden er også den verden, hvor man jo kan se, at 3-4 ud af 10 er tilbage igen i job eller uddannelse allerede efter 3 måneder.
Den virkelige verden er også den verden, hvor over 10.000 danskere får et nyt job hver eneste uge.
Det er jo både tal og den virkelige verden i en skøn forening, for det er tal, der er taget fra den virkelige verden.
Så på den måde kan man jo ikke adskille de to ting.
Jeg kan bare konstatere, at der stadig væk er meget gang i det danske arbejdsmarked.
Selv om vi laver de her dagpengeændringer, er vi jo stadig væk et af de lande i verden, der har det allerbedste dagpengesystem, og vi er endda bedre end nogle af de lande, som vi i øvrigt sammenligner os med.
Så det er jo den virkelige verden, men det er også den statistiske verden.
Det er jo begge dele, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, og nogle gange er det ret godt at underbygge sine holdninger og meninger på baggrund af statistisk materiale, der er taget fra den virkelige verden.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Jeg sad og blev i helt godt humør.
Jeg må sige, at ministeren i sin tale sagde, at ministeren forholder sig til den virkelige verden, og så nævnte ministeren økonomer, tal og statistikker.
Det er for ministeren den virkelige verden.
Vi har mødt den arbejdsløse, der har forsøgt, forsøgt og forsøgt at komme i uddannelse og ikke har kunnet få nogen uddannelse, og som ikke kan forstå på, hvordan vedkommende ved at blive presset yderligere skal få mere arbejde, eller hvordan vedkommende skal få mere uddannelse.
Det har de spurgt om – alle dem, der er arbejdsløse, alle dem, der sidder i a-kasserne og i fagbevægelsen og sågar også nogle arbejdsgivere.
De har alle siddet og forklaret de her ting.
Så vil jeg spørge ministeren: Er den virkelige verden for ministeren tal og statistikker, eller er det de mennesker, der har fat i det til daglig, og som det berører?
Og nu er jeg færdig.