Bertel Haarder (V), 2011-05-06:
Jeg glæder mig til at få en god debat om et meget vigtigt emne, hvor regeringen bestemt deler forespørgernes bekymring, men hvor vi heldigvis også har gode nyheder, som vil fremgå af min tale.
Det, jeg nu siger, vil med formandens tilladelse blive fulgt op af en kort redegørelse fra fødevareministeren.
Det drejer sig jo altså om tre redegørelser, et beslutningsforslag og en forespørgsel.
Tak til Præsidiet for, at vi kan drøfte det sammen.
Den helt overordnede udfordring er, at mange yderområder og landdistrikter oplever en befolkningstilbagegang og har gjort det igennem en lang række år, og det er en tendens, som man ser i alle lande, og som i øvrigt er noget, der har foregået siden Arilds tid, men det ændrer jo ikke ved, at det er en alvorlig problemstilling.
Befolkningen og arbejdsstyrken er ofte ældre i yderområder.
Uddannelsesniveauet er generelt lavere.
Den økonomiske krise har også givet anledning til tabte arbejdspladser i nogle af yderområderne, men ikke alle.
Der er heldigvis i høj grad landsbyer, hvor befolkningstallet vokser, men der er selvfølgelig flere, hvor det falder.
Man skal huske på de gode eksempler.
De kan være til inspiration for steder, hvor der er brug for at fremme udviklingen.
Derfor har jeg været meget glad for initiativet »Blomstrende Landsby«.
Det har været en fornøjelse at komme rundt og se, hvor meget man kan gøre, hvis der er ildsjæle med initiativ, som tager fat.
Fra det øjeblik krisen ramte Danmark, har regeringen nøje fulgt ledighedens udvikling og vurderet, hvordan den har udviklet sig forskellige steder i landet.
Under krisen førte vi en lempelig økonomisk politik, og med bankpakkerne sørgede vi for stabiliteten i finansieringsvilkårene, sådan at sunde projekter fortsat kunne opnå finansiering.
Ledigheden steg ikke nær så meget som frygtet i kraft af de initiativer, jeg har nævnt.
Hvor der tidligere var store regionale forskelle i ledigheden, blev forskellene stadig mindre, lige indtil krisen ramte Danmark.
Under krisen har man ikke kunnet se, at ledigheden i yderområderne generelt er steget mere end i resten af landet, hvilket er bemærkelsesværdigt.
Det betyder ikke, at der ikke er yderområder, hvor ledigheden er høj.
På kommuneniveau gælder det f.eks. for Lolland og Læsø, men det gælder i øvrigt også kommuner som Ishøj og andre kommuner omkring København.
Så billedet er ikke entydigt.
Samlet set kan jeg oplyse, at ledigheden vest for Storebælt er lavere end øst for Storebælt, hvilket nok vil overraske nogen.
De tre redegørelser, som jeg har afgivet, viser et billede af den aktuelle udvikling i bl.a. yderområderne og landdistrikterne og danner dermed grundlag for, at vi kan målrette indsatserne og initiativerne, og dem er der ganske mange af.
I september sidste år præsenterede regeringen det regionalpolitiske udspil »Danmark i balance i en global verden« med 37 initiativer, som understøtter en positiv regional udvikling.
Med ændringen af planloven er det bl.a. målsætningen at styrke bosætningen i en række yderkommuner.
Når man ser ud over landet, vil man se, at der visse steder er oplagt behov for at bremse den menneskelige aktivitet, mens der andre steder er brug for at fremme den og i hvert fald at fjerne hindringer for yderligere initiativer, som har med job og beskæftigelse at gøre.
Naturen er et stort aktiv for yderområderne.
Med ændringen af planloven giver vi bedre muligheder for, at denne attraktion kan udnyttes, at der kan drages fordel af den i de kommuner, der har særlige muligheder.
Det har kommunerne ønsket, og jeg har meget svært ved at forstå de eksperter, som mener, at der ikke rigtig er noget i denne ændring af planloven.
Det er der i allerhøjeste grad, og det behøver man bare at spørge de relevante kommuner om.
I forhold til erhvervsudviklingen satte vi bl.a. fokus på adgangen til risikovillig kapital, herunder også ved at oprette en specifik investeringspulje på 150 mio. kr. for de vestdanske regioner.
Vi understøtter med udspillet også de grønne erhvervsmuligheder, hvor yderområderne, landdistrikterne og øerne kan byde på særlige muligheder.
Og vi fremmer turismen, som særlig kan have betydning for de tyndere befolkede egne, som er et stort aktiv for både danske og udenlandske turister.
Vi aftalte med finansloven at sætte penge af til et videncenter for kystturisme, som skal ligge i Hvide Sande.
Der blev afsat 100 mio. kr. ekstra til indsatspuljen, den såkaldte nedrivningspulje, som understøtter 39 kommuners indsats for forskønnelse af det fysiske miljø.
Det danner grundlag for, at bosætning i de tyndtbefolkede områder bliver mere attraktivt.
På trods af et behov for stramme økonomiske rammer har regeringen og aftalepartierne prioriteret midler til en særlig indsats for yderområderne.
Det vil sige, at jeg altså ikke kan anerkende præmissen bag forespørgslen, nemlig at finansloven skulle have store negative konsekvenser for yderområderne.
Tværtimod har jeg dokumenteret, at finansloven sammen med de tidligere og øvrige iværksatte initiativer har en positiv virkning på udviklingen i yderområderne.
Og så har jeg slet ikke nævnt de 600 mio. kr. til styrkelse af akutberedskabet i yderområder.
Pengene er netop blevet fordelt, og pengene er med til at give hele den danske sundhedssektor en ny profil, hvor det, der ikke er svært, kan være nært, idet langt flere opgaver kan løses i de lægehuse og sundheds- og akuthuse, som nu skyder op især i yderområder.
På uddannelsesområdet er det højt prioriteret, at der skal være bedre adgang til uddannelse der, hvor der ikke er store byer.
Vi vil gøre det nemmere for ungdomsuddannelserne at samarbejde lokalt, så selv om der er beskeden elevtilgang, kan der alligevel blive et stærkt uddannelsesmiljø.
Vi har ydet et særligt tilskud til de professionshøjskoler, som har de største udfordringer i forhold til den regionale uddannelsesdækning.
Vi har tidligere indført lignende tilskud til gymnasier og erhvervsskoler.
Jeg vil godt understrege, før fødevareministeren får ordet, at der er regionale forskelle, som vi skal have fokus på.
Det går bedre end forventet mange steder i yderområderne, men der er også steder, hvor vi virkelig skal have fokus på problemerne.
Og som indenrigsminister har jeg jo fornøjelsen af bl.a. at skulle fordele særtilskud til sådanne områder.
Der er regionale forskelle, det er der i alle lande, men Danmark er især set i internationalt perspektiv et yderst homogent land, også når man ser på det ud fra en geografisk vinkel.
Regeringens ønske er, at der skal være gode muligheder for både uddannelse og erhverv i hele landet.
Derfor fortsætter vi indsatsen, som det fremgår af de tre redegørelser, jeg har præsenteret, og som vi drøfter i dag.