runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Nu vil jeg lige sige til hr. Thomas Adelskov, at en aftale, jeg har medvirket til, ikke er en aftale, som jeg render fra.
Det skal jeg bare lige understrege.
Så der er ingen, der kan gå på en arbejdsplads, uden at man ved, at netop den virksomhed og netop de medarbejdere arbejder der.
Det er lovpligtigt, at det bliver registreret hos Arbejdstilsynet, og det er lovfæstet, at der netop skal udarbejdes sådan et program for en byggeplads, hvor der færdes et vist antal medarbejdere.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Jeg er egentlig ikke så optaget af, hvad ordføreren er ked af og ikke ked af.
Jeg er mere optaget af, om ordføreren er enig i, at vi har aftalt, at hvis ikke det her virker, kigger vi på det andet, altså, så kigger vi på, om skiltning skal indføres.
Det har vi aftalt.
Det står i aftalen fra juni måned, som Det Konservative Folkeparti også er medunderskriver af, og derfor har vi en aftale om at gøre det, hvis ikke det virker.
Det er den ene del.
Den anden del er, at det jo kunne være relevant for Arbejdstilsynet, når de kører rundt, fordi de ikke nødvendigvis har adresserne på de pågældende virksomheder, at kunne se, hvad det er for nogle virksomheder, der optræder, f.eks. når de skal ud at lave de her screeningsbesøg.
Derfor er tanken om at have den her skiltning sådan set ikke så ringe.
Det kunne jo være, at vi på den måde fik fat i alle virksomheder, fik screenet dem ordentligt og måske undgik nogle af de meget alvorlige ulykker.
Der har været et par ulykker her det seneste par dage, alvorlige ulykker, arbejdsulykker, faldulykker.
Det kunne være, at vi undgik nogle af de der meget alvorlige ulykker og måske også nogle dødsfald, hvis det var sådan, at vi fik screenet alle ordentligt og havde et ordentligt tilsyn.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Jamen jeg synes, at det lovforslag, som bliver behandlet her, og som hedder L 70, gør, at vi ved, hvilke virksomheder der er her i landet.
Jeg ville være meget ked af, at vi pålagde den enkelte virksomhed at skilte både forud og bagud med, hvem der arbejdede på den enkelte arbejdsplads.
Arbejdstilsynet har adgang til samtlige byggepladser i Danmark, og Arbejdstilsynet skal nok finde frem til det, hvis det viser sig, at der er forhold, som ikke er rigtige i forhold til det danske arbejdsmarked.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Nu siger ordføreren nok så bastant, at han vil være imod, at man skilter, men vi er enige om, at der står i østaftalen fra juni måned, som vi i fællesskab har indgået og skrevet under på, at hvis ikke det her redskab virker, altså hvis ikke det er nok og fagbevægelsen får tilstrækkelig gode redskaber med det her, så vil vi genoptage drøftelser om, hvorvidt man skal gå ind og lave skiltning, f.eks. på byggepladser, af, hvilke virksomheder der optræder.
Jeg vil bare lige bede ordføreren om at bekræfte det.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Det danske arbejdsmarked er jo i konstant forandring, og i de senere år har der virkelig været et stort run på.
I dag har vi vel ca. 40.000 udenlandske medarbejdere her i landet, og det er det, som har medvirket til, at der skulle ske en opstramning netop med hensyn til at få en registrering af, hvem det er, der arbejder her, hvilke virksomheder og medarbejdere.
Det sker ganske enkelt og ligeværdigt med de danske medarbejdere og danske virksomheder.
Lovforslaget her indebærer i sin enkelhed, at der er en registrering at de udstationerede arbejdstagere netop på lige fod med de øvrige herværende arbejdstagere på det danske arbejdsmarked.
Registreringen omfatter udenlandske virksomheder på samme vilkår som danske virksomheder, og den skal foregå i regi af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Jeg hørte for lidt siden den tidligere taler, hr. Karsten Hønge, som netop malede med den brede pensel.
Der blev vel ikke brugt udtrykket banditter, men det lå lidt i luften, at mange af de virksomheder, som kommer og arbejder her, ikke overholder de vilkår, der er i Danmark.
Der er selvfølgelig et par stykker, som har været årsagen til, at man netop skal have strammet op på, hvem der er her, så man kan identificere medarbejdere og virksomheder.
Med hensyn til noget, der også er foreslået her fra talerstolen, nemlig at der skal skiltes med, hvem der arbejder her og der, synes jeg ikke, det er i orden, set i lyset af at vi har et frit arbejdsmarked.
Jeg siger bare: De skal være registreret, så man ved, hvem der arbejder her i landet, og så de arbejder under de konditioner, som er her i landet.
Der er ingen grund til, at man begynder at skilte med det.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Men pointen i det, jeg vil sige, er for øvrigt også, at udenlandske firmaer, udenlandske arbejdere er velkomne i Danmark.
Det skal bare ske på fair og lige vilkår.
Det er sådan set hovedbudskabet.
Vi skal bare sørge for, at det sker på fair og lige vilkår.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Jeg synes jo, det er ærgerligt f.eks. for fængselsfunktionærerne, at SF ikke også havde tid til i valgkampen at betænke dem konkret med en månedlig lønforhøjelse, men lad nu det spørgsmål ligge.
Jeg synes, at det er en sjælden form for populisme, man så der.
Men det, jeg synes er det afgørende her, er, at østaftalen har været med til at gøre det vanskeligt for danske arbejdsgivere at få østeuropæisk arbejdskraft.
Det har så betydet en bedre mulighed for udenlandske arbejdsgivere, altså europæiske arbejdsgivere, for at komme hertil via udstationering med deres medarbejdere og arbejde på det danske arbejdsmarked.
Nu har danskerne så vænnet sig til, at sommerhuse kan bygges af en anden håndværksmester end en dansk, og det er derfor, jeg siger, at hvis man ikke havde holdt så snævert fast på østaftalen og været så sendrægtig i forhold til at få den her udfasning påbegyndt, så havde vi måske været i en situation, hvor der havde været færre udstationerede virksomheder og flere udenlandske medarbejdere hos danske arbejdsgivere, der var organiserede, og som sikrede de sædvanlige forhold.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Jeg mener udmærket, at man som parti kan sige, at vi har en situation på det danske arbejdsmarked, hvor vi som politikere på den ene side af bordet ønsker at præmiere en gruppe, som vi har svært ved at holde fast i.
Jeg har svært ved at se sammenhængen mellem det og ikke at skulle forsvare den danske model, hvor vi da netop i de her dage oplever, at de selvfølgelig bevarer deres ret til at kunne konflikte sig til en bedre overenskomst.
Og det andet om, hvorvidt der skulle være kommet færre til Danmark, hvis vi ikke havde haft østaftalen, er jeg ganske enkelt ikke i stand til at forstå.
De har ikke været ideelle, de har ikke været nok, og grunden til, at vi har overlevet, er, at en hel masse mennesker her i landet har valgt at betale kontingent til nogle fagforeninger, der har valgt at gøre det store, grundige arbejde ude i landet og derfor har kunnet holde fast i det Danmark, som vi kender.
Men at det skulle give færre udstationerede i Danmark, hvis vi ikke havde aftalen - det har jeg da ikke lige fantasi til forestille mig.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Jeg blev en lille smule provokeret af den lange indledning fra hr. Karsten Hønge om den danske model og risiciene ved, at vi nu har arbejdskraftens frie bevægelighed og den slags ting.
Det gjorde jeg for det første, fordi jeg synes, at det er lidt besynderligt, når man repræsenterer et parti, der har ført valgkamp på så decideret at ville afmontere den danske model og simpelt hen konkret give en lønforhøjelse til en specifik medarbejdergruppe i den offentlige sektor.
Der må man sige, at hvis man står vagt om den danske model, skal man nok afholde sig fra at føre valgkamp på specifikt at ville belønne en udvalgt medarbejdergruppe med et konkret beløb pr. måned.
Til det vil jeg sige, at det i hvert fald hænger dårligt sammen med den danske model.
For det andet synes jeg, at det er ærgerligt, at SF skal trækkes til truget i de her sager.
Hvis man ikke havde været så sendrægtig i forhold til at få afskaffet østaftalen, som vi nu er godt i gang med, så havde der jo ikke været nær så mange udstationeret, og det er jo derfor, at det bider sig selv i halen.
Man slår sig op som dem, der kerer sig om de danske lønmodtagere, men alligevel hænger man i bremsen, sådan at der f.eks. er mange flere udstationeret, end der ville have været, hvis vi havde afskaffet østaftalen, som vi har foreslået mange gange tidligere før i dag.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Jamen det er rigtigt, og jeg synes, at det er et glimrende initiativ, der er blevet taget med at lave en underskriftsindsamling under overskriften »Hold fingrene væk fra den danske konfliktret«.
Det, som det initiativ går ud på, og som jeg synes er en god idé, er, at man skal bringe det i spil op til forhandlingerne, hvilket jeg synes er helt oplagt at gøre.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
LO Storbyerne og Fagligt Ansvar har jo igangsat en underskriftkampagne blandt tillidsfolk, og så vidt jeg har forstået, har hr. Karsten Hønge også skrevet under på, at vi skal have en sådan erklæring fra de andre EU-lande om, at vi fortsat har konfliktretten i Danmark på trods af EF-Domstolen.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Karsten Hønge vil stå fast på det krav og vil holde fast i, at vi skal have den erklæring fra de andre lande.
Den måde, man kan holde fast i det og få de andre EU-lande til at give os den erklæring, er jo ved at sige, at vi altså ikke kan acceptere, at den traktat, som vi troede havde et indhold, der sikrede konfliktretten, bliver gennemført, uden at vi også får sikret konfliktretten.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Det er ikke, fordi konfliktretten bliver brugt hver eller hveranden dag, men det er grundlæggende, at man har de midler for at kunne opnå overenskomsterne.
Derfor er det helt oplagt, at en præcisering af, at vi stadig har det danske arbejdsmarked, som vi kender det, skal bringes i spil op til en ratifikation af Lissabontraktaten.
Jeg mener bare, at det indgår i en større sammenhæng, og derfor ligger det ikke fast, hvordan rollen skal være, men det er helt klart, at i det forløb, vi har indtil sommer, hvor vi diskuterer ratifikationen af Lissabontraktaten, vil SF bringe det her spørgsmål på banen.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jeg er fuldstændig enig i ordførerens beskrivelse af konsekvenserne af Vaxholmdommen.
Derfor vil jeg gerne høre, om SF vil være med til at kræve, at vi skal sikre, at Danmark kan beholde konfliktretten, og at det skal være krav over for de andre EU-lande, at vi skal sikres den konfliktret, som jo er blevet lovet den danske befolkning lige siden folkeafstemningen i 1972.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Forslaget her er jo en del af revisionen af østaftalen, og som forligsparti støtter vi det selvfølgelig.
Det er så i den forbindelse, at jeg synes det bør nævnes her, at østaftalen i almindelighed har ført til, at danske virksomheder har måttet se opgaver gå til udenlandske konkurrenter, der opererer i Danmark, fordi det har været så vanskeligt og ufleksibelt at skaffe udenlandsk arbejdskraft.
Det synes jeg er væsentligt at have med i den her debat, hvor jeg synes at der er meget åndemaneri og mange spøgelser, der bliver trukket frem, selv om det knap nok er højlys dag længere.
Forslaget her betyder altså et bedre overblik over antallet af udstationerede samt bedre mulighed for myndighedskontrol med virksomheder, medarbejdere, arbejdsforhold osv., og det er derfor naturligvis med til at sikre forsvarlige forhold på det danske arbejdsmarked.
Så har der været nogle, der har været bekymret over, om anmeldelsen til registeret med det manende navn RUT skal ske, samtidig med at arbejdet påbegyndes og ikke tidligere.
Jeg synes, at man, inden man for alvor begynder at bekymre sig om det, måske bør overveje, hvor mange danske håndværksmestre der uger i forvejen kan udpege, hvilke medarbejdere der skal foretage hvilke opgaver.
Grundstenen i det indre marked er, at der skal være lige konkurrence.
Ved at lette østaftalen, som vi gør i det forslag, vi skal behandle senere, og ved at indføre et register med en samtidig registrering opnår vi begge dele, og derfor er Det Radikale Venstre tilfreds.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Dette lovforslag har to udgangspunkter.
Dels er der et EU-direktiv om EU-borgernes adgang til ophold i andre EU-lande, dels er der forligspartiernes beslutning om at begynde en udfasning af østaftalen. Hvad angår EU-direktivet, så betyder det, at kravet om opholdstilladelse afløses af et krav om registrering.
Det betyder, at borgeren selv skal rette henvendelse til myndighederne, hvis betingelserne for registreringsbeviset ikke længere er opfyldt, og at andre myndigheder ikke har mulighed for at konstatere, om betingelserne fortsat er til stede.
Hvad angår udfasningen, betyder den, at ordningen med forhåndsgodkendelser udvides, så integrationsministeren får bemyndigelse til at forhåndsgodkende ikkeoverenskomstdækkede virksomheder og virksomheder, der ansætter specialister, hvilket ikke synes betryggende.
Med hensyn til kontrol henviser forligspartierne til fairplaykampagnen, men lovforslaget betyder ikke, at der afsættes midler, der kan sikre en ordentlig kontrol.
Hvad angår sanktioner ved overtrædelse, så er det ret tankevækkende, at den arbejder, der arbejder illegalt, både mister sit job og smides ud en meget, meget alvorlig sanktion - mens arbejdsgiveren som udgangspunkt idømmes en bøde på 1.000 kr. Der er ikke meget sammenhæng imellem de to sanktioner, og vi mener, at der er brug for langt kraftigere sanktioner over for de arbejdsgivere, der overtræder loven.
Generelt mener vi, at forslaget afspejler, at forligspartierne ikke tager problemerne med tusindvis af underbetalte østarbejdere alvorligt.
Østaftalen har kun kosmetisk betydning, fordi den ikke beskæftiger sig med det, der er det afgørende problem, nemlig udstationering, der ifølge EU-retten ikke må reguleres af en overgangsordning.
Hvis vi sammenholder den lovgivning, vi diskuterer i dag, med de reelle problemer, der aktuelt eksisterer omkring retten til at regulere arbejdsmarkedet og forhindre social dumping, er det slående, at lovforslagene går uden om problemerne som katten om den varme grød.
Det tjener ikke forligspartierne til ære, og Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren.
Loven indeholder en formulering i § 9 a, stk. 10, om, at arbejdstilladelse ikke kan gives, såfremt den herværende arbejdsgiver er omfattet af strejke, lockout eller blokade, medmindre konflikten er kendt overenskomststridig eller på anden måde retsstridig.
Det er ikke en ny formulering.
Den står også i den gældende lov, men Vaxholm-dommen fra EF-Domstolen sætter den måske i et nyt lys.
Derfor vil jeg høre, om ministeren kan give eksempler på, hvad det omfatter, at noget er på anden måde retsstridigt.
Kan det f.eks. være, hvis EF-Domstolen har kendt en konflikt i modstrid med fællesskabsrettens regler om tjenesteydelser og varer og arbejdskraftens fri bevægelighed, eller hvad er det for nogle eksempler, der er på, at noget er på anden måde retsstridigt end overenskomststridigt?
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Som radikal er det jo en glædens dag, fordi det er det første store skridt til en endelig udfasning af østaftalen, og her er vi jo en del af forligskredsen og har været det hele vejen, og vi støtter selvfølgelig også forslaget.
Det gælder også for specialister og forskere m.v., når arbejdet foregår på overenskomstdækkede virksomheder.
Så det er alt i alt meget, meget fornøjeligt at kunne få lov til at støtte det forslag.
Endvidere giver forslaget jo også forligskredsen mulighed for at iværksætte den endelige udfasning i den bemyndigelse, der ligger til integrationsministeren, og det betyder altså, at vi kan komme hen til den dag, hvor vi - med det syvmileskridt, vi tager i dag får en endelig normalisering for de EU-borgere, der bor i de nye medlemslande, og som ønsker at bidrage på et betrængt dansk arbejdsmarked.
Da vi stadig væk samtidig sikrer en rimelig kontrol med arbejdsforholdene, herunder en forstærket indsats mod illegalt arbejde, synes vi, at det helt igennem er en fornuftig revision af østaftalen, som hermed gøres til lov.
Så det er en længe ventet dag, og vi er ubetinget for forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Ændring af udlændingeloven, L 65, danner grundlag for ophævelse af den kollektive overenskomst.
For at skabe sikkerhed mellem arbejdsgivere og arbejdstagere har arbejdsgiveren med det lovforslag pligt til at indgå en ansættelseskontrakt ved indgåelse af et arbejdsforhold, og det er med henvisning til den pågældende overenskomst for det enkelte arbejdsmarkedsområde.
Men hvad angår specialister, vil der som i dag være et krav om, at ansættelsen i de arbejdsfunktioner, som ikke sædvanligvis er dækket af en overenskomst, reguleres via individuelle ansættelseskontrakter.
Det understøttes af en arbejdsgivererklæring om, at ansættelsen er omfattet af EU-reglerne, herunder at den pågældende udlænding, der er specialist - det kan være en forsker eller en underviser – har fået forholdene opfyldt.
Dermed skal jeg afslutningsvis sige, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-02-19:
Jeg brugte da vist så godt og vel min taletid på argumentationen for det tidligere lovforslag, for jeg opfattede begge disse forslag som sammenhængende, og derfor vil jeg i denne sammenhæng kun sige, at vi selvfølgelig støtter det.
Samtidig vil jeg pege på, at man ikke skal tro, at tingene er løst, ved at vi her kun binder os op på de virksomheder, der enten er medlemmer af en arbejdsgiverorganisation eller på anden vis er bundet til en kollektiv overenskomst, for de overenskomster ligger så langt væk fra, hvad man i virkeligheden betaler på arbejdsmarkedet.
Så hvis man tror, at man ligesom har løst det her, ved at man så får udenlandske arbejdere til at arbejde for de danske overenskomsters mindstebetaling, vil det også indebære en alvorlig social dumpning, for lønningerne ligger typisk 40-50 pct. over mindstebetalingen.
Der vil også fortsat være en større opgave i at holde rede på, hvilke virksomheder der er her, for allerede nu kan vi jo fra virksomheder og arbejdspladser ude i landet høre, at man spørger hinanden, om man kan låne hinandens forhåndsgodkendelser.
Men SF støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Lovforslaget her går jo helt enkelt ud på at afskaffe de sidste rester af østaftalen, der gav arbejdskraften uhindret adgang til Danmark, når blot overenskomsterne på det danske arbejdsmarked blev overholdt.
Det betyder så, at forskere og specialister m.v. fremover ikke længere er omfattet af nogen begrænsninger, når de får ansættelse på overenskomstdækkede virksomheder.
Fremover er de i stedet omfattet af de almindelige EU-regler, dvs. sådan noget som udstationeringsdirektivet i stedet for, hvis det er det - eller andre arbejdsmarkedsregler - for at sikre, at der ikke snydes fra arbejdsgiverens side.
Nu får arbejdsgiveren pligt til at udstede skriftlig dokumentation for ansættelsesforholdet med henvisning til den overenskomst, som ansættelsesforholdet er omfattet af.
Den sidste justering medførte lempelser, der - som Dansk Folkeparti så det - faktisk var det samme som en komplet afskaffelse af østaftalen.
Det sker nu helt officielt, således at der er fri adgang til det danske arbejdsmarked pr. 1. maj 2009.
Der er dog indført en passus om, at aftalepartierne kan forlænge ordningen frem til den 1. maj 2011, hvis der skulle opstå forstyrrelser på arbejdsmarkedet.
Spørgsmålet er så, hvad der menes med forstyrrelser.
Det kan jo være et vidt begreb, men det er muligt, at det kan afklares i udvalgsbehandlingen.
For Bulgarien og Rumænien gælder det, at overgangsordningen kan opretholdes indtil den 1. januar 2012 og yderligere forlænges med 2 år.
Desuden ophæves så reglerne om forhåndsgodkendelse af virksomhederne, da der med ophævelse af overgangsordningen ikke længere er brug for denne ordning, da virksomhederne frit kan hente arbejdskraft i Danmark fra Europa.
Desuden bemyndiges integrationsministeren til at kunne fastsætte regler om en anmeldelsesordning for arbejde hos ikkeoverenskomstdækkede arbejdsgivere efter beslutning truffet af forligskredsen.
I den forbindelse vil jeg gerne høre ministeren, om det allerede nu er påtænkt, at der skal komme sådan en række regler, eller om det først er, når det endelig ophører den 1. maj 2011, eller hvordan det ser ud.
Jeg ved ikke, om ministeren er i stand til at svare på det i dag, men så vil jeg gerne have et skriftligt svar, hvis det ikke kan lade sig gøre i dag.
Afgørelse om opholdsdokumenter for østeuropæere træffes i dag af Udlændingeservice.
Med de ændringer, der er i lovforslaget, flyttes denne afgørelse så til statsforvaltningen, der i dag træffer afgørelsen for EU-borgere.
Men da Dansk Folkeparti gerne havde set, at aftalen løb til udgangen af perioden - nu havde vi østaftalen, og selv om den ikke blev, som Dansk Folkeparti oprindelig havde ønsket, har den trods alt været bedre end ingenting, og vi hørte også, at hr. Thomas Adelskov var inde på, at der var nogle ovre i England og Irland, der sådan set gerne ville have haft en eller en form for kontrol - siger vi ligesom sidste gang nej til den ændring, der er i lovforslaget.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Som jeg sagde under behandlingen af L 70, hænger det her jo sammen med østaftalen.
Jeg synes, der er grund til at sige, at det her jo er en del af den udfasning, den nedtælling, der foregår frem mod den 1. maj 2009, hvor vi ikke længere har mulighed for at have en overgangsordning.
Det, vi gør med det her lovforslag, er, at vi siger, at for de virksomheder, som har ordentlige forhold - der, hvor der er to parter, der kan kontrollere hinanden, så det er efter danske løn og arbejdsvilkår udfaser vi de krav, vi har haft om, at man skulle søge opholds- og arbejdstilladelse.
Men til de virksomheder, hvor der ikke er parter til at kontrollere hinanden, og hvor der ikke er et fagretsligt system, hvor det kan testes, om man nu overholder vilkårene - overholder ordentlige ansættelsesvilkår, overholder danske lønninger - bliver der stadig væk stillet krav om, at man altså søger i Udlændingeservice om at få en opholds- og arbejdstilladelse.
Jeg synes lige, jeg vil knytte en enkelt kommentar til Venstres ordfører, som talte så varmt om, hvordan det ser ud i England.
Jeg skal minde om, at man i England, efter at EU blev udvidet med Rumænien og Bulgarien, rent faktisk har indført en række restriktioner, fordi man ikke har haft så heldige oplevelser med udnyttelsen af udenlandsk arbejdskraft.
Og hvis man ser på, hvad der foregår f.eks. i Irland, må man også konstatere, at det, at der bare er åbnet for uhindret adgang, rent faktisk er endt med social dumpning og mange, der lever under kummerlige forhold.
Derfor tror jeg rent faktisk - og det vil jeg tilslutte mig Venstres ordførers udtalelse om - at østaftalen har været en stor succes, fordi vi i Danmark i hovedsagen har undgået de mange sager, som vi ser i andre lande, og undgået en udnyttelse af billig arbejdskraft fra Østeuropa.
Vi har derimod budt østeuropæerne hjertelig velkommen i Danmark.
De skal være velkomne til at arbejde her, men det skal være under danske løn- og arbejdsvilkår.
Vi vil ikke finde os i, at nogle udnyttes, eller at nogle er med til at dumpe lønningerne.