runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
I Dansk Folkeparti støtter vi skolepraktik som et alternativ til rigtig virksomhedspraktik, og det er også derfor, at vi gået med til den aftale, som blev lavet af flere partier her i Folketinget, om, at man kan få skolepraktik på trin 1, hvis man ikke har en virksomhedspraktikplads, og der skal man selvfølgelig også leve op til EMMA-kriterierne.
Men at sende et ungt menneske, altså en elev, igennem en hel erhvervsuddannelse med skolepraktik, synes jeg næsten er uansvarligt, for jeg mener i høj grad, at der er behov for, at de unge, som så gerne vil tage en uddannelse, rigtig gerne vil have en uddannelse, kommer ud i rigtig praktik, ud der, hvor det sker, og hvor de virkelig kan tage fat sammen med kollegaer.
Det er det, det handler om.
Jeg synes ikke, at det andet er den rigtige vej at gå.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
Hvis man kan se, at der ikke er nogen udsigt til, at man kan gøre sin uddannelse færdig, fordi der ikke er nogen praktikplads at få, er det måske ikke så underligt, at folk falder fra.
Hvis vi skal have en reel uddannelsesgaranti, er skolepraktik en af løsningerne, et af redskaberne, også selv om vi alle sammen gerne vil have, at elever får en praktikplads i en virksomhed; det er der jo fuldstændig enighed om.
Altså, der er bred, bred enighed om, at vi helst vil have, at elever kommer i praktik i en virksomhed, men hvis vi skal kunne give en garanti, er et af de redskaber, vi bliver nødt til at benytte, skolepraktikken.
Og vi har altså endnu ikke hørt et klart svar fra ordføreren for Dansk Folkeparti på, om Dansk Folkeparti generelt vil støtte en hel uddannelsesgaranti og dermed generelt vil støtte skolepraktikken.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
I Dansk Folkeparti er vi faktisk meget bekymret for hele det her område lige i øjeblikket.
Ikke nok med, at vi kæmper imod en enorm frafaldsprocent på erhvervsuddannelserne, vi står også over for en økonomisk krise, hvor der er rigtig mange unge mennesker, som har svært ved at få en praktikplads og især en virksomhedspraktikplads.
Der har jo selvfølgelig været en del drøftelser frem og tilbage om, hvad den her uddannelsesgaranti gælder, og der er nogle uoverensstemmelser mellem flere partier, og det er vi jo selvfølgelig nødt til at nå til enighed om.
Derfor har vi jo også fået skrevet ind i aftalen, at det netop er noget, som vi skal tage op i forligskredsen, når den tid kommer.
Men jeg kan så forstå, at SF ikke er med i forligskredsen, og det er jo selvfølgelig rigtig, rigtig ærgerligt for SF, men i Dansk Folkeparti vil vi i hvert fald gøre, hvad vi kan, for at sætte vores præg på, at de, som ikke har muligheden for på trin 1 at komme ud i en rigtig virksomhedspraktikplads, kan komme i skolepraktik som en midlertidig ordning, nu hvor der er finanskrise.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
Enhedslisten støtter L 60.
Vi er ikke sådan generelt set vilde med regeringens model for internationalisering, som jo betyder høj brugerbetaling på danske uddannelser for studerende, som kommer fra lande uden for EU.
Hvis man rent faktisk ønskede det her med meget internationalisering og ønskede, at mange udefra kom hertil, ville det nemmeste selvfølgelig være at fjerne den brugerbetaling på videregående uddannelser, som regeringen jo indførte i 2006.
På den måde ville det ikke blive pengepungen, men talentet og motivationen, der afgjorde, hvilke udenlandske studerende der ville have mulighed for at komme til Danmark.
Den løsning er der nok ikke politisk flertal for lige nu, og i Enhedslisten mener vi selvfølgelig, at så længe der er betaling på uddannelserne, skal det være så nemt og fleksibelt som muligt at søge at få stipendier.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt på alle områder, at beslutningerne træffes så tæt på de faglige miljøer som muligt, og derfor støtter vi altså også forslaget om at flytte beslutningen om, hvilke uddannelser der kan give stipendium, ud på institutionerne.
Jeg synes ikke, der kom svar på fru Christine Antorinis spørgsmål, nemlig om man er tilfreds med en halv uddannelsesgaranti, eller om man fra Venstres side ønsker, at unge faktisk får en fuld uddannelsesgaranti.
Altså, der blev snakket sådan lidt i forskellige retninger, men der kom ikke et svar på det meget konkrete spørgsmål, som fru Christine Antorini stillede: Er man tilfreds med en halv uddannelsesgaranti?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Venstre ville gerne, at det var et fælles ansvar for os alle sammen at få disse unge mennesker til at være dem, der er klar til at overtage, når mester er så gammel, at han er nødt til at stoppe, så der var unge, friske folk klar.
Jeg bliver nødt til at være realistisk.
Tallene viser jo, at det på ingen måde – og det er rigtig langt fra at være tilfældet – er alle virksomheder, der tager elever ind, og som derfor sørger for at lære de næste op.
Så har vi sagt: O.k., der må vi jo da så lige hjælpe lidt til, og det er det, der sker, og det er også det, der er sket siden 2006.
Men vi må da alle sammen kunne huske, hvornår krisen startede på globalt plan.
Carsten Hansen (S), 2009-11-24:
Nu er det selvfølgelig ikke lovforslag nr. L 52, vi behandler, men man må kunne sige, at der med starten af de nye VEU-centre skulle være en større sandsynlighed for, at man fik besparelsen jævnet ud og gjort lidt mere flad end, hvis det kun var alle skolerne, der modtog tilmeldingerne.
Men det kan vi jo tage en anden gang.
Vi jo kan se, når vi taler om de her store idriftsætninger af meget store digitale systemer, at staten ikke altid har haft den heldigste hånd – heller ikke Undervisningsministeriet.
Jeg skal erindre om prøverne på folkeskolen, som vi nu har kæmpet med i de sidste mange år.
Hvad sker der i forhold til besparelsen, hvis det her system nu måtte tilte: Står ministeren så også ved sine ord og den aftale, vi har lavet, nemlig at man så ikke iværksætter besparelserne, før systemet virker?
Det kunne være ret interessant også at få på skrift fra Folketingssalen.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Til det sidste kan jeg konkret oplyse, at der er afsat 1 mio. kr. til information og støtte til skolerne.
Så bliver jeg nødt til at sige, at jeg jo ikke kan love, at man på samtlige institutioner vil opleve nøjagtig den samme besparelse.
Det kan godt være, at der nogle steder er en større besparelse end forudset og andre steder en mindre besparelse end forudset.
Sådan er det altid, når man laver den form for økonomisering.
Det, vi har lovet, er altså, at der alt i alt skal være det, som vi har aftalt – ellers er sådan en aftale jo umulig at administrere.
Carsten Hansen (S), 2009-11-24:
Tak for det.
Jeg skal skynde mig at rose ministeren for at leve op til den aftale, som vi har indgået, om, at ministeren her i efteråret – det skal snart være – vil indkalde parterne, som der står i politiforliget.
Det betyder selvfølgelig, at vi vil følge det område nøje, og ministeren skal vide, at vi andre har lige så mange venner, som han har ude i verden, og de vil gøre os højlydt opmærksom på, hvis det ikke lykkes.
Det andet er, at jeg bare har en kort bemærkning om indkøbsordningen.
Det, jeg vil sige, er, at der jo i virkeligheden er en vældig informations- og vejledningsopgave over for alle brugerne af det her system.
I dag er det sådan, at skolerne stort set tager sig af det på virksomhedernes vegne.
Jeg vil bede ministeren bekræfte, at ministeriet her føler et stort ansvar for at få sat den fornødne vejlednings- og informationsindsats i gang, og jeg vil også høre ministeren, hvor meget der er sat af til denne vigtige del af opgaven, for at det skal kunne lykkes.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Jeg synes, fru Nanna Westerby må være tilfreds med den formulering, at takstreduktionerne indfases, i takt med at de digitale løsninger bliver gennemført.
Deri ligger jo, at det ikke er varm luft, vi taler om, det er menneskepenge.
Og så tror jeg ikke, vi kan komme det nærmere.
Jeg ved godt, hvad fru Nanna Westerby henviser til, og jeg startede jo min tale med at give hr. Carsten Hansen og andre ordførere ret i, at digitale løsninger ikke altid giver de besparelser, man havde regnet med, og slet ikke i den takt, man havde regnet med – det sagde jeg jo.
Jeg tror, fru Nanna Westerby tænkte på de administrative fællesskaber, og det kan godt være, at der på nogle institutioner, når det gælder de administrative fællesskaber, vil være en forsinkelse i forhold til det forudsete provenu, men jeg har nu udviklet en stigende tro på, at når vi er kommet et par år frem, er der faktisk den besparelse på administrationen, som blev forudset.
Så jeg synes under alle omstændigheder, det er godt, at vi arbejder på at få mindre administration i undervisningssektoren, så vi koncentrerer os om det, som det hele gælder om, nemlig undervisningen.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-24:
Det er jo godt, at vi på den måde kan glæde hinanden.
Men nu er det jo desværre sådan, at vi lidt er belært af nogle erfaringer med nogle planer, som viste sig ikke at holde stik, og nogle institutioner, som er meget bekymrede over nogle penge, de skal spare, og som de mener kommer til at gå fra undervisningen og ikke til effektivisering, som det egentlig var planlagt, og det er jo vigtigt, at det ikke kommer til at ske i det her tilfælde.
Så jeg skal bare være helt sikker på, at det ikke sker, for nu taler ministeren om idrifttagelsen, altså, at uddannelsesinstitutionerne får systemerne, og så kan de bruge dem.
Men hvis nu det viser sig, at der faktisk er nogle implementeringsvanskeligheder, selv om systemerne er færdigudviklede, vil ministeren så sørge for, at man ændrer i de planer, der er nu, og sørge for, at det ikke kommer til at resultere i rene nedskæringer ude på skolerne?
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Det fryder mig, at jeg kan være glad sammen med fru Nanna Westerby.
Skal vi ikke glæde os sammen?
Spørgsmålet er jo nemt at besvare, for vi har allerede aftalt, at takstreduktionerne indfases løbende fra og med det kommende nytår, i takt med at de digitale løsninger bliver sat i drift.
Det har jeg lagt meget vægt på, det har aftaleparterne lagt meget vægt på, og det står vi fast på.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-24:
Til at starte med vil jeg da sige, at jeg er rigtig glad for, at man kan høre, at det ligger undervisningsministeren på sinde, at der ikke bliver vedtaget nogen besparelser og hevet nogen besparelser ind, som viser sig ikke at være der i virkeligheden.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men det, jeg er bekymret for, er: Hvad nu, hvis det sker, at den plan, vi har vedtaget, ikke holder?
Nu er det jo sådan, at lederne af Danske Erhvervsskoler og bestyrelserne, LO, FOA, Forstanderforeningen, Uddannelsesforbundet, Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri og ministerens eget råd på det her område, VEU-rådet, i høringssvarene giver udtryk for bekymring over, om den her plan kommer til at holde.
Og jeg er også bekymret og frygter lidt, at de får ret, for de har jo nogle gode argumenter, synes jeg.
Hvis ikke det her bliver realiseret, kan man så få en eller anden aftale om, at så bliver de her besparelser ikke hentet ind lige med det samme?
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Det er rigtigt nok, som det er sagt, at nye administrative systemer ikke altid giver de besparelser, man har regnet med, og det er også rigtigt, at de i hvert fald ofte kommer lidt senere, end man har regnet med.
Men når hr. Carsten Hansen bruger indkøbsbesparelsen som eksempel, bliver jeg nødt til at gøre opmærksom på, at både hr. Carsten Hansen og jeg fik uret, dengang vi drøftede indkøbsbesparelsen, for jeg var nemlig lige så skeptisk som hr. Carsten Hansen over for, om de penge ville være der til tiden og i det omfang, som et konsulentfirma havde beskrevet.
Nu kan vi imidlertid konstatere, at hr. Carsten Hansen og jeg havde uret, og at Finansministeriet havde ret.
Der var de besparelser ved mere effektive indkøb, som blev beskrevet.
Om det går ligesådan i dette tilfælde, skal jeg ikke kunne sige, men jeg er selvfølgelig glad for, og jeg har også min andel i, at det udtrykkeligt er besluttet og aftalt, at takstreduktionerne indfases løbende fra 2010 i takt med idriftsættelsen af den digitale løsning.
Og denne såkaldte idriftsættelse sker i tre faser.
Fase 1, der vedrører kursustilmelding, gennemføres den 1. januar 2010.
Det tror jeg det kan.
Men aftalen er klar, og det gælder nu om i første omgang at få vedtaget lovforslaget så hurtigt som muligt og derefter at få det implementeret, sådan så vi straks fra fase 1 den 1. januar 2010 kan få de forudsete besparelser.
Jeg synes, at vi skal glæde os over, at denne digitalisering, som nu løber over hele undervisningssektoren som en steppebrand, betyder mindre tidsforbrug for virksomhederne, for kursisterne, for uddannelsesstederne samt en bedre service.
Det frigør altså bare på dette område et samlet nettoprovenu på 110 mio. kr. i årene 2010, 2011 og 2012, altså over de 3 år.
Det lover godt for en fremtid, hvor vi bruger mindre penge på administration og flere penge på undervisning.
Hr. Carsten Hansen har gjort opmærksom på, at der i aftalen står, at jeg skal indkalde parterne senest her i efteråret 2009.
Jeg takker for, at han gør mig opmærksom på det, det vil naturligvis ske som aftalt.
Ved den lejlighed kan vi jo så også lige kigge vores aftale efter i sømmene.
I sagens anledning har vi så også fået løst problemet med, at Grønland og Færøerne ikke har kunnet være med i dette efteruddannelsessystem, end ikke mod betaling.
Det får vi nu klaret, sådan at man mod fuld betaling selvfølgelig skal kunne trække på disse arbejdsmarkedsuddannelser.
Det er jeg glad for at kunne skrive til min færøske og min grønlandske kollega, som jeg har været i forbindelse med i denne sag.
Tak for tilslutningen.
Villum Christensen (LA), 2009-11-24:
For os er der ingen tvivl om, at knasterne i det her lovforslag ikke er, hvorvidt man skal indføre digitale værktøjer på det her område eller ej.
Det virker åbenlyst indlysende, hellere i dag end i morgen.
Vi skal af med papirbureaukratiet hurtigst muligt.
Nej, det afgørende er den økonomi, man efterfølgende forventer at efterlade hos institutionerne.
Jeg synes, at man er meget hurtig, som det også er sagt tidligere fra denne talerstol, til at indkassere effektiviseringsgevinsterne, når det handler om at reducere taxametrene, og jeg forstår godt den bekymring, der næres fra institutionsverdenen.
Det er ikke en automatretorik efter min opfattelse, nej, den er rigtig erfaringsbaseret, som det vist hedder.
Det er en erfaringsbaseret tilkendegivelse, når man i mange andre tilfælde kræver rationaliseringer, som skal implementeres lokalt.
Det ser altid lettere ud fra Slotsholmen, det ved vi, som befinder os mange skriveborde væk fra det virkelige liv.
Vi vil gerne støtte forslaget, men anmoder om, at der gives et år mere til udfasningen.
Der skal altså reduceres i personalestaben, vil jeg sige til undervisningsminister, før der kan spares, og der er ikke længe til den 1. januar 2010, skal jeg hilse at sige.
Vi støtter forslaget, men er som sagt bekymret for de foreslåede reduktioner af taxameteret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
Vi er i Enhedslisten meget glade for effektiviseringer, når det reelt betyder effektivisering.
Problemet med det ord er selvfølgelig, at det meget ofte står for nedskæring, men det mener jeg nu ikke at der er tale om i det her tilfælde.
Jeg synes, det er klart fornuftigt at forenkle det administrative arbejde ved digitalisering af tilmeldingen på erhvervsrettede voksen- og efteruddannelser og arbejdsmarkedsuddannelserne.
Altså, jeg mener, at det måske særlig nu, i en situation med økonomisk krise, og hvor arbejdsløsheden stiger, var vældig fornuftigt, hvis de penge, som kan spares på en digitalisering, kunne bruges til mere efteruddannelse.
Men igen, det er en anden snak.
Vi støtter det her forslag, som vi mener er en effektivisering, og vi er selvfølgelig glade for, at der fortsat er mulighed for tilmelding på papir.
Til gengæld er det jo sådan, at der i høringssvarene er tvivl om, hvorvidt regeringens anslåede besparelser rent faktisk kan føres ud i livet.
Det er klart, at det skal gøres helt tydeligt og helt klart fra ministerens side, at man ikke har tænkt sig at skære i penge, der reelt ikke er sparet.
Det har vi oplevet før på uddannelsesområdet, det er en meget uheldig tendens, og det skal selvfølgelig være helt tydeligt og helt klart, at man ikke har tænkt sig at skære mere, end der rent faktisk er sparet.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-24:
Det Radikale Venstre er jo med i forligskredsen omkring politiforliget og styrkelsen af politiindsatsen, som det forlig hed.
Jeg synes, det er meget lærerigt – både det, at Folketinget har besluttet sig for at digitalisere SU-administrationen, og det, at vi nu går i gang med VEU-administrationen.
Begge dele er jo lærerige, i den forstand at vi altså kan bruge pengene til noget andet, når vi her sparer dem ved en digitalisering.
Jeg synes, der er en vis harmoni over det forslag, vi behandler her, for det er meget fornuftigt at inddele det i nogle faser og at tage det skridt for skridt.
Det berører rigtig mange mennesker i deres daglige administration på uddannelsesstederne rundtomkring i landet, så jeg synes, det er tiltalende at gøre det på den måde.
Det er også fint, at man siger, at vi starter med dem, der har administrationssystemet EASY-A, og at man også kan håndtere papirformaterne i et vist omfang i visse situationer.
Så jeg er i og for sig meget positiv og afslappet over for det her forslag, fordi jeg regner med, at de aftaler, vi har indgået, og forståelsen for, hvordan tingene udmøntes, og hvordan besparelserne og effektiviseringen indhentes, også holder, sådan som hr. Carsten Hansen gjorde opmærksom på.
Så synes jeg i øvrigt også, at det er et tiltalende træk, at vi i den her sammenhæng giver adgang til grønlændere og færinger, som har ønsket det, men som ikke bor i Danmark eller er beskæftiget i Danmark.
Altså, at de mod fuld deltagerbetaling kan komme og bruge vores arbejdsmarkedssystem, synes jeg også er en rigtig god ting.
Så jeg er helt overvejende positiv og forhåbningsfuld.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-24:
Tak for det.
Det her forslag handler jo om digitalisering af voksen- og efteruddannelsesområdet - en digital til- og framelding.
Det er nogle gode initiativer, som SF støtter.
Digitalisering vil lette administrationen på uddannelsesinstitutionerne, og den vil forhåbentlig også gøre det mindre bøvlet for virksomheder og privatpersoner at tilog framelde sig de her uddannelser, ikke mindst fordi vi får et standardiseret system over hele landet, modsat i dag, hvor procedurerne er op til den enkelte institution.
Her skal det selvfølgelig lige bemærkes, at det er rigtig godt, at der i lovforslaget er taget højde for, at ikke alle har de nødvendige computerfærdigheder til digital tilmelding, så det vil stadig være muligt som privatperson at tilmelde sig i papirform, og det er godt.
SF støtter naturligvis det her forslag, som både vil gøre det lettere og måske billigere at tilmelde sig digitalt til voksen- og efteruddannelser.
SF har også været med til at bane vejen for forslaget.
Så langt, så godt.
Så er der noget, som måske kan være lidt mere problematisk.
For belært af tidligere erfaringer sagde vi fra SF's side klart fra starten, at besparelserne altså først skulle hentes på skolerne, når de viste sig i virkeligheden.
Vi kan ikke bare vedtage, at en digitalisering vil frigøre x antal kroner.
Det må vise sig, hvor meget der frigøres i virkeligheden.
Vi ved ikke, hvilke overskud der vil komme.
Det er set før i den offentlige administration, at forventninger om besparelser ved sammenlægninger og omlægninger og effektiviseringer ikke altid har stået mål med de første beregninger.
Så man skal altså ikke pelse bjørnen, før den er skudt, eller hvordan det nu lyder.
Når det er påvist, at digitaliseringen er slået igennem, så kan man naturligvis gennemføre besparelser, men ikke før.
Der kan være rigtig mange uforudsete elementer.
Det så vi vist for nylig i SUstyrelsen.
Der er muligvis mange flere borgere og virksomheder, der skal vejledes igennem det nye it-system, end man lige havde forventet.
Det er også elementer, som rigtig mange af høringssvarene peger på.
Derfor var det en del af aftalen, at besparelserne ikke skulle hentes ind, før de var realiseret, før vi er sikre på, at der tages højde for, at det ikke nødvendigvis er alt, der går efter planen.
Vi skal have et møde i forligskredsen i det her efterår, som det også er blevet sagt tidligere, og her vil vi selvfølgelig være sikre på, at den aftale overholdes.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
Dansk Folkeparti er et ansvarligt parti, og vi har indgået en aftale om digitalisering af tilmelding og framelding på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Vi står selvfølgelig ved den aftale, som vi har indgået, og støtter derfor også lovforslag L 76, som vi behandler nu.
Som uddannet kontorassistent og som en, der ved, hvad det vil sige at sidde med papirer og hele tiden indtaste oplysninger fra papirer ind i en computer, så ved jeg, hvordan den her digitalisering kan lette arbejdet på netop det område.
Det vil lette arbejdet rigtig, rigtig meget, og det er en indlysende god ændring af systemet.
Men vi har selvfølgelig også i Dansk Folkeparti noteret os, at hvis der er nogle virksomheder, der af teknologiske årsager eller lignende ikke har mulighed for at tilmelde sig digitalt eller framelde sig digitalt, er der stadig væk den mulighed, at de vil kunne tilmelde sig eller framelde sig i papirform.
Derudover har vi i Dansk Folkeparti noteret os, at ministeren også med den bemyndigelse, der ligger her, lægger op til at udvide digitaliseringen.
I første omgang er det jo bl.a. selvstændige virksomheder, som får den mulighed og den chance, men ministeren vil jo udvide det til ganske almindelige borgere.
Her er der jo en risiko for – kan man sige – at der er nogle, der ikke har de fornødne egenskaber eller teknologier på deres computer til at kunne tilmelde sig eller framelde sig et voksen- og efteruddannelseskursus digitalt.
Så derfor er det selvfølgelig godt, at ministeren lægger op til, at man også her for ganske almindelige borgere stadig væk kan tilmelde sig i papirform.
Der er jo ikke nogen, der skal fratages muligheden for at videreuddanne sig inden for voksen- og efteruddannelsesområdet, bare fordi de ikke lige har den rette teknologi på deres computer.
Med lovforslaget udvides muligheden for, at personer med bopæl i Grønland eller Færøerne kan tage AMU-kurser i Danmark, dog mod fuld deltagerbetaling m.v., og Dansk Folkeparti kan også støtte det.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget som helhed, og vi ser frem til at følge digitaliseringen af tilmelding og framelding til voksen- og efteruddannelseskurser.