runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Nu tror jeg jeg har hørt det her eksempel hver evig eneste gang, jeg har været ude i en paneldebat, hvor der har været nogle medlemmer af Venstre til stede, om, at når man er til en ansættelsessamtale, så er man der alene. Ja, selvfølgelig er man det, men det har jo ikke noget som helst med det her beslutningsforslag at gøre.
Det, som vi forholder os til, er, at der er et arbejdsmarked, hvor folk skal arbejde i team, hvor de skal levere projektopgaver.
Det tør jeg godt tillade mig at kalde det, for det er det, man bruger i moderne vidensvirksomheder.
Og der er jeg nødt til at fortælle fru Anne-Mette Winther Christiansen at det ikke er sådan, at man kommer til en individuel afhøring.
Nej, der er det projektgruppen, der samlet kommer og forelægger resultatet af det arbejde, de har lavet, og dermed får de jo i princippet også en kollektiv bedømmelse af, om de har leveret det, som virksomheden forventer.
Der er der dog den forskel, når vi snakker uddannelsessystemet, at man ikke får en kollektiv bedømmelse; der får man faktisk en individuel karakter, også selv om gruppen går samlet til eksamen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-05-08:
Tak for svaret.
Det får mig bare ikke til at blive overbevist om, at der er den forskel, at man så ikke kan levere en individuel præstation ved en fremlæggelse af sit projekt.
Jeg har selv lavet projekt sammen med tre andre, da jeg tog min uddannelse, men vi gik op individuelt.
Vi fik vores karakterer, og jeg var meget stolt af, at jeg netop havde fået min egen karakter for det, jeg havde præsteret, plus det, vi sammen havde fundet ud af.
For vi havde jo været igennem det hele sammen.
Men jeg var i hvert fald ikke i tvivl om, hvilken karakter jeg havde fået.
Der er jo ikke noget til hinder for, at man kommer ud i virksomheden og siger: Det her er altså, hvad andre har vurderet min præstation til, men det er min præstation.
Det er ikke sådan, som man ser det rigtig mange steder, at man som fælles gruppe går til en prøve, og så bliver der lavet et gennemsnit, og så hiver man faktisk nogle med igennem, som ikke har de kvalifikationer, der skulle til, fordi de faktisk er free riders.
Kan det være rigtigt, at Socialdemokraterne synes og vil forsvare, at vi får folk igennem systemet, som er free riders, og for hvilke det gælder, at man ikke reelt kan læse, hvilken præstation de faktisk formår at levere.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-05-08:
Det forekommer mig temmelig overdrevet, at man fra Folketingets side skal detailregulere eksamener.
Og det i en tid, hvor man lægger vægt på, at universiteterne skal frisættes og i virkeligheden have nogle rammer, inden for hvilke de kan indrette uddannelsessystemet, sådan at det kan matche det moderne samfunds udfordringer også i et internationalt perspektiv.
Jeg ærgrer mig lidt over, at regeringspartiernes ordførere argumenterer så fjernt fra det virkelige liv, som de rent faktisk gør.
Men tilbage til beslutningsforslaget.
Det vil jeg gerne have bekræftet ikke er meningen med beslutningsforslaget, og jeg vil gerne bede om, at ordføreren for forslagsstillerne understreger, om vedkommende taler på samtlige forslagsstilleres vegne, når besvarelsen kommer.
Det er meget vigtigt for mig i forbindelse med min stillingtagen til beslutningsforslaget.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg vil jeg starte med at sige, at jeg er meget enig med Enhedslisten i, at man godt kan lære af andre.
Det er sådan set et vigtigt udgangspunkt.
Dernæst er jeg også glad for, at ordføreren for Enhedslisten indrømmer, at der er ulemper ved gruppeeksamen.
Så siger ordføreren for Enhedslisten, at der bare skal være nogle overordnede rammer.
Det er jo netop det, man har givet ved at sige: Der er masser af muligheder for gruppearbejde, og du kan også sagtens bruge et stykke gruppearbejde omkring et fælles projekt.
Det kan du stadig aflevere, og så kan du komme op og forsvare den opgave individuelt.
Derfor er der masser af overordnede rammer, og det er bare de rammer, som oppositionen ikke vil indrømme findes.
Den prøver i stedet at optegne et billede af, at alt gruppearbejde er afskaffet.
Det er det faktuelt ikke.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Jeg synes, det altid er godt at gå åbent og fordomsfrit ind i en diskussion.
Derfor sagde jeg, at der var fordele og ulemper ved begge eksamensformer.
Hvis nu fru Sophie Løhde kunne drives dertil, at hun kunne erkende, at heller ikke en individuel eksamen altid giver et fuldstændig retfærdigt indblik i, hvad den enkelte kan, og at der faktisk er ganske store forskelle på, hvordan man skal agere ved en individuel eksamen og ved en ansættelsessamtale, så kunne vi måske få en lidt mere nuanceret debat.
Så vil jeg bare spørge fru Sophie Løhde, om hun ikke er enig med mig i, at lærere tilrettelægger undervisningen med henblik på, at de studerende klarer sig godt til eksamen, og at de studerende i hvert fald tilrettelægger deres studiepraksis sådan, at de forventer at få et godt resultat ved eksamen.
Og det er klart, at hvis eksamen er ekstremt individorienteret, vil det også få konsekvenser for gruppearbejdets mulighed for at udfolde sig som en væsentlig del af undervisningen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-08:
Jeg kan forstå, at når man skriver betænkningsbidrag i Venstre, er der nogle, der har hånden omme på ryggen, og så er der andre, der skriver med pennen, for det er jo fuldstændig soleklart, at man har sagt til samtlige medier i Nordjylland og også andre steder, at man ville stemme for det her forslag.
Lige pludselig som med et trylleslag er man blevet overbevist om det ulyksalige i at have gruppeeksamener.
En lang række eksperter var de fuldstændig enige med, og de skamroste forslaget og ville stemme for det.
Så sker der lige pludselig det, at det kan regeringen ikke acceptere, og så er man banket fuldstændig på plads.
Jeg synes da, det er underligt.
Jeg kunne godt tænke mig at have været en flue på væggen i Venstres gruppeværelse og have hørt de diskussioner, have hørt, om man er faldet fuldstændig ned fra himlen og har sagt: Jamen det kan godt være, vi har sagt det, men det mener vi altså ikke.
Det er da et meget kraftigt signal til vælgerne.
Næste gang man skal diskutere nogle spørgsmål, kan man så tro på det, man får at vide af kandidaterne og partimedlemmer, som siger, at de vil arbejde for noget, når de kommer i Folketinget, og så vælger at lade være med at gøre det?
Det her hænger simpelt hen ikke sammen.
Man siger et, når der er valg, og når man sidder herinde, gør man noget andet.
Det er altså ikke god parlamentarisk skik.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jamen der er ingen, der har hånden bag på ryggen, og i forhold til, hvem det er, der fører pennen eller blyanten, vil jeg sige, at så vidt jeg tjekkede sidste gang, er det nu engang sådan - nu har jeg selv en kuglepen i hånden - at man fører den med én hånd.
Jeg ved ikke, om det er sådan i Socialdemokratiet, at man fører den med begge hænder, men det kunne måske forklare, at det, der kommer fra Socialdemokratiet, nogle gange er lidt uforståeligt.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-08:
Jeg vil gerne have lov til at starte med at bede Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at der ikke tales om i forslaget her, at der alene, at der kun skal være tale om gruppebaserede eksamener, men netop om muligheden for en kombination, så man kan få det gode fra de individuelle eksamener og det gode fra de gruppebaserede eksamener.
Det, der netop bliver påpeget i rapporten fra Aalborg Universitet, som bl.a. Anette Kolmos har lavet, er jo, at hvor de individuelle eksamener er gode til noget, er de gruppebaserede prøver gode til at fokusere på samarbejdskompetencer - netop noget, som erhvervslivet lægger rigtig meget vægt på.
Så kan jeg altså ikke lade være med at undre mig over, at Dansk Folkeparti gør det til noget odiøst, at man fra Socialdemokratiets side har tilladt sig at lytte til eksperter og lytte til borgere.
Skal det nu være noget odiøst?
Skal det nu være et særligt problem, at man tillader sig at lytte?
Jeg har hele tiden haft den mistanke, at Dansk Folkeparti gør en dyd ud af ikke at lytte, men ligefrem at stå her på talerstolen og prale med, at man nægter at lytte, synes jeg godt nok er imponerende.
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det jo ikke kun er de studerende, som har rejst en kritik af det her.
Det er jo også Rektorkollegiet, det er censorkorpsene, det er eksperterne, og det er professorerne.
Ville det så ikke være en god idé at lytte bare en lille smule?
Skal man virkelig, som Dansk Folkeparti giver udtryk for her, gøre det til en dyd at nægte at lytte til sund fornuft?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Nu er der vel mange dyder, og jeg ved ikke, hvor mange af dem Socialdemokraterne har.
Men jeg kan bekræfte, at det, som Socialdemokraterne og andre foreslår, er at give mulighed for at indføre noget, som Dansk Folkeparti er imod, og derfor kan vi ikke gå ind for det.
Det er jo så enkelt, som det kan være, og det har jeg vel på en eller en måde redegjort for.
Men det er jo bemærkelsesværdigt, at hr. Rasmus Prehn kom herop og sådan set bare gjorde det, som jeg forudsagde et eller andet sted i min ordførertale at hr. Rasmus Prehn ville gøre.
Hr. Rasmus Prehn sagde, at det synes vi, fordi de studerende synes det.
Hvor mange af de studerende, der synes det, ved vi ikke rigtig, men vi fornemmer ligesom, at de synes, at gruppeeksamen skal genindføres, og det synes vi også.
Så var der også igen det med, hvad erhvervslivet synes.
Altså, det er jo en søgt argumentation, når Socialdemokraterne lige pludselig begynder at påstå, at de taler Dansk Industris sag.
Det har ikke noget at gøre med, at Dansk Folkeparti ikke vil lytte.
Dansk Folkeparti lytter meget gerne til de studerende og til hvem, der ellers er at lytte til, og der er jo også nogle studerende, der er uenige i det, hr. Rasmus Prehn sagde.
Man kan sågar opleve - jeg anerkender, at det ikke sker så tit - at få e-mails fra RUC om, at der er nogle, der er glade for, at gruppeeksamen er afskaffet.
Det sker også, derfor er der mange forskellige nuancer i debatten, og jeg synes bare, man fra Socialdemokraternes side skal gå op og sige, at der skal diskuteres holdninger, i stedet for hele tiden at referere til forskellige undersøgelser.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-08:
Jeg synes, det er et besynderligt argument, at Socialdemokratiet skulle have som princip, at så længe det er noget, Dansk Folkeparti mener, er vi imod det, for det passer jo ingenlunde.
Da vi havde de rigtig udmærkede globaliseringsforhandlinger, havde vi jo et rigtig fint samarbejde med hr. Jesper Langballe, hvor vi netop i samarbejde med Dansk Folkeparti lyttede til erhvervslivet og til eksperter og fik lavet et rigtig godt kompromis.
Det håbede vi så også kunne gøre sig gældende, når det handler om de eksamensformer, man skal have.
Jeg kan ikke forstå Dansk Folkepartis ordførers indlæg anderledes, end at man fra Dansk Folkepartis side simpelt hen har gjort det til et nyt princip, at hvis der er nogle, der har forstand på noget og giver udtryk for det, må Dansk Folkeparti straks mene det modsatte.
Det synes jeg godt nok er en besynderlig attitude, men det er jo det, vi ser her.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Processen er sådan, at det er en enig Venstregruppe, der afviser det her beslutningsforslag, og det er ikke så underligt.
Hvis ordføreren i øvrigt er så interesseret i processen, synes jeg, han skal læse det betænkningsbidrag, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har givet til den her debat.
Der fremgår det meget tydeligt.
Så måske man skulle gøre sig den ulejlighed.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Det er meget muligt, at hr. Rasmus Prehn mener, at den måde, Dansk Folkeparti tilrettelægger sin politik på, er en besynderlig måde at tilrettelægge sin politik på, og det er også helt o.k., at hr. Rasmus Prehn mener det.
Men nu tillader jeg mig altså at indtage den holdning, at når man mener noget i politik, skal man jo mene det ud fra sin overbevisning, ud fra de holdninger, man har, og ud fra de principper, man har.
Det er det, jeg mener må være det grundlæggende.
Så er det da rigtig nok, at hvis der kommer en strøm af undersøgelser, der viser, at de principper, som vi har, og de holdninger, som vi har, er meget, meget vanvittige og ude i hampen, og man fraråder dem osv., vil der da være god grund til, at man genovervejer dem.
Men pointen er jo bare, at der er undersøgelser, der bakker Dansk Folkepartis synspunkt op, og der er undersøgelser, der bakker Socialdemokraternes synspunkt op, og så når vi bare frem til den konklusion i Dansk Folkeparti, at så må det i sidste ende være vores holdninger, der afgør, hvordan vi stemmer i Folketingssalen.
Jeg synes bare, Socialdemokraterne skal tale mere om holdninger og principper i denne sag.
De skal tale om, hvordan de eksempelvis ønsker at løse det problem, der også var førhen, hvor gruppeeksamener gjorde, at ikke alle blev bedømt individuelt.
Det har man jo ikke nogen løsning på.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Ja, jeg synes først, det lige er nødvendigt at korrigere den tidligere spørger, nemlig hr. Rasmus Prehn, for endnu en gang forholder han sig ikke til virkeligheden.
Det drejede sig ikke om et samlet og enigt Rektorkollegium, for så vidt jeg husker, har formanden herfor, nemlig Jens Oddershede, tilkendegivet, at han er for regeringens beslutning.
Men så er det sat på plads.
Det er halvdelen, der giver udtryk for det i undersøgelsen.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-08:
Ja, helt kort vil jeg sige, at i forhold til Rektorkollegiet henholder jeg mig til det høringssvar, der er kommet fra Rektorkollegiet, hvor man meget tydeligt tager afstand fra regeringens forbud mod gruppebaserede prøver.
At Jens Oddershede så skulle have sagt noget andet til nogen her i en privat sammenhæng, kan man jo ikke anholde mig for.
Jeg ved bare, hvad der står på skrift i det høringssvar.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Jamen jeg vil da kvittere for, at fru Sophie Løhde også bringer endnu flere aspekter ind i diskussionen, som sådan set bare bakker op om det, som vi også fra Dansk Folkepartis side forsøgte at gøre klart, nemlig at det jo er helt udmærket, at man har sine holdninger, og at man så forsøger at pille forskellige dele ud af forskellige undersøgelser og forskellige rapporter og forskellige tilkendegivelser fra forskellige interessegrupper, som siger det ene eller det andet.
I sidste ende - det skal vi selvfølgelig også have med i debatten, det har vi jo også, og det synes jeg er helt fint, jeg har også selv inddraget noget, og sådan skal det selvfølgelig være - må det dreje sig om holdninger og principper.
Og Socialdemokraterne har stadig væk ikke leveret et klart svar på, hvordan de ønsker at sikre, at man ved gruppeprøver rent faktisk har en garanti for, at man vil blive bedømt individuelt.
Man har jo stadig væk ikke givet en opskrift på, hvordan det skal kunne lade sig gøre, og så længe man ikke engang er i stand til at gøre det, er det jo lidt tyndt.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Nu har hr. Martin Henriksen gentagne gange refereret en konklusion fra Aalborgundersøgelsen.
Det gjorde hr. Martin Henriksen så også, da vi havde førstebehandlingen af det her beslutningsforslag, og da sendte Anette Kolmos, professor ved Aalborg Universitet, der står bag undersøgelsen, en e-mail til samtlige uddannelsesordførere, som hr. Martin Henriksen også har fået, og hvori hun skrev følgende: I folketingsdebatten den 18. januar blev der adskillige gange refereret til Aalborgs undersøgelse af gruppebaseret eksamen med individuel bedømmelse sammenlignet med individuel eksamen.
Den har jeg været med til at udarbejde.
Og det har specielt været fremhævet, om det kunne være korrekt, at 55 pct. af de studerende var imod gruppeeksamen og for individuel eksamen.
Så skriver Anette Kolmos også til samtlige uddannelsesordførere, og derfor har hr. Martin Henriksen også fået det
Jeg synes, det er vigtigt at præcisere, at det korrekte tal fra rapporten er følgende: 55 pct. af de ingeniørstuderende, der var til individuel projekteksamen i 2007, vil foretrække en gruppebaseret eksamensform, mens kun 28 pct. foretrækker en individuel eksamensform.
Det siger den professor, der har lavet undersøgelsen.
Kan hr. Martin Henriksen bekræfte, at det er korrekt, og at det er undersøgelsens resultater?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-08:
Jamen jeg kan da bekræfte, at jeg i den første debat, vi havde om det her, refererede noget, som jeg hørte i debatten, og som ikke var korrekt; det kan jeg godt bekræfte, det er rigtigt, ja.
Jeg kan også bekræfte, at den der e-mail er blevet sendt rundt; det kan jeg også sagtens bekræfte.
Men jeg kan også bekræfte, at den selv samme undersøgelse jo også bemærker, at flertallet af de studerende mener, at hvis der eksamineres i gruppeprøver, er en større mulighed for, at man ikke får den bedømmelse, som man rent faktisk skal have, og får den karakter, som man rent faktisk skal have.
Så igen: Det er altså selvfølgelig meget interessant, at man lige finder en enkelt fejl frem et eller andet sted, og det skal man selvfølgelig bare have lov til, jeg har ikke noget imod at indrømme det, når jeg har begået en fejl.
Og det ville jo være befriende, hvis Socialdemokraterne også ville gøre det og så trække det her beslutningsforslag; så kan vi jo alle sammen sige, at vi har gjort en god gerning i dag.
Så det ser vi frem til.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-08:
Jeg må sige, at jeg faktisk undrer mig over, at Dansk Folkeparti i den her sag går ind for så stærk en detailstyring af universiteterne, som det her er udtryk for.
Dansk Folkeparti har jo i andre sammenhænge, når vi har diskuteret universiteternes frihedsgrader, ikke holdt sig tilbage med at gå imod regeringen og prøve at kæmpe sammen med os andre for at sikre universiteterne flere frihedsgrader.
Og det her er jo virkelig en af de sager, hvor universiteterne har sagt: Det skal Folketinget og regeringen altså ikke blande sig i.
Kan Dansk Folkepartis ordfører forklare, hvorfor man lige præcis på det her område synes, at det er Folketinget, der skal tilrettelægge, hvordan de må afholde eksamener rundtomkring på uddannelsesstederne, og ikke er noget, man vil overlade til de mennesker, der arbejder med det her til daglig?
Bertel Haarder (V), 2008-05-08:
Jeg vil meget gerne imødekomme opfordringen fra både fru Marianne Jelved og hr. Kim Mortensen til at slå fast, hvad det er, vi her de sidste par dage er blevet enige om, hvorved vi har genetableret det brede flertal, ikke blot om det uddannelsespolitiske, men også om det økonomiske grundlag.
Vi har haft en strid om økonomien, og det har man jo set før i tilfælde, hvor man har finanslovforlig imellem nogle partier og bredere forlig om enkelte forhold imellem andre partier.
Heldigvis har der hele tiden været enighed om det uddannelsespolitiske, og der er heller ikke nogen, der har talt om forligsbrud.
Nu er vi så heldigvis også blevet enige om det økonomiske grundlag for erhvervsakademierne.
Vi aftalte for et par dage siden, at regeringen tilfører erhvervsakademierne yderligere 10 mio. kr. i dette år til etablerings- og overgangsomkostninger, sådan at der i alt afsættes 30 mio. kr. i stedet for 20 mio. kr. Derved sker der en nettotilgang af midler til erhvervsakademierne i år på 1 mio. kr. og næste år på 9,3 mio. kr. Og det kan ske inden for det såkaldte hjemmelsgrundlag for indeværende års finanslov.
Der er altså ikke brug for en ansøgning til Finansudvalget.
Vi skal jo under alle omstændigheder blive enige om udmøntningen af globaliseringspuljen, og derfor ser jeg med fortrøstning frem til, at vi kan leve op til den forståelse, som vi her har opnået, og som jeg gerne vil takke ordførerne for.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jeg vil da gerne for at understrege Enhedslistens egen pointe i, at der er ulemper ved gruppeeksamen, ved at tilføje, at før beslutningen omkring det blev taget, kunne man jo som studerende spekulere i det gamle system, fordi det jo var sådan, at man sagtens kunne aflevere et produkt i form af en opgave, men der var ingen, der havde nogen sikkerhed for, at man rent faktisk havde været med til at skrive den opgave.
Man kunne også sagtens gå til en mundtlig eksamen, uden at der kunne henvises til, hvad det var, man havde bidraget med i en eksamen.
Derfor vil jeg da gerne som en, der for nylig har været studerende, ærligt indrømme, at der altså er nogle opgaver, jeg har bidraget mere til end andre i forbindelse med min egen studietid.
Så det er jo en fair sag, at man på den måde har kunnet spekuleret i eksamenssituationen men det er måske kun en ordfører fra Venstre, der kunne finde på sådan noget.
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Det er jo lidt trist, at ordføreren fra Venstre ikke kender det regelsæt, som er blevet sendt ud, efter at regeringen har forbudt gruppeeksamen, herunder hvordan selve gruppeopgaven kan tælle.
Derfor vil jeg tillade mig at læse højt fra det, som vi har fået overbragt fra undervisningsministeren om, hvordan det tæller.
Det er et citat: »Skal et gruppefremstillet produkt indgå i bedømmelsesgrundlaget ved en mundtlig prøve, skal det fremgå, hvilke dele eksaminanden selv har udarbejdet.« Sådan står det i den vejledning, der blev sendt ud om fortolkningen, efter at gruppeeksamenen blev afskaffet.
Hvis det skal tælle, skal det fremgå, hvilke dele eksaminanden selv har udarbejdet.
Og jeg citerer igen: »Skal et gruppefremstillet produkt ikke indgå i bedømmelsesgrundlaget ved en mundtlig prøve, skal det ikke angives, hvem der har udarbejdet hvilke dele af produktet.« Og endnu et citat: »Bedømmelsesgrundlaget ved prøven er således alene den studerendes mundtlige præstation.«
Det vil sige, at Venstres ordfører jo ikke har ret i, at udlægningen er, at nå, så tæller det da alligevel.
Nej, det gør det ikke, det står helt eksplicit i de regler, der er blevet sendt ud til uddannelsesstederne, efter at regeringen har fjernet muligheden for at gå til gruppeeksamen og fjernet muligheden for, at gruppeopgaven kan tælle i bedømmelsesgrundlaget. Jeg håber sandelig, at Venstres ordfører kan bekræfte, at det er det korrekte regelsæt, for ellers har vi da et helt andet problem, vi skal diskutere i Uddannelsesudvalget.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Nu synes jeg igen, at ordføreren glemmer at tilføje, at der ikke er noget til hinder for, at man sagtens kan gå op i en gruppeopgave, man skal bare gå op individuelt.
Så siger ordføreren, at den ikke tæller.
Så må man jo spørge sig selv, om det er korrekt, at det er den individuelle præstation, altså præsentationen ved den mundtlige prøve, som tæller.
Men den tæller jo på baggrund af det fælles projekt, man har lavet, i og med at jeg går ud fra, at man er oppe og forsvare sit projekt, når det er det, man er til eksamen i.
At forsvare sidste års pensum, eller hvad tænker ordføreren på?
Christine Antorini (S), 2008-05-08:
Jeg vil gerne sige til Venstres ordfører, at der jo er en grund til, at der er et regelsæt.
Et regelsæt er lavet, fordi et regelsæt skal overholdes.
Det her er det regelsæt, som uddannelsesstederne har fået, og her står der helt ordret, at hvis opgaven skal indgå i bedømmelsesgrundlaget, skal det fremgå med navn, hvem der har skrevet hvad.
Hvis ikke det skal indgå i bedømmelsesgrundlaget, jamen så går man til en mundtlig eksamen, og så må opgaven ikke tælle indirekte.
Så det kan godt være, fru Sophie Løhde ville håbe, at de sådan snød lidt på vægten og måske alligevel læste lidt og måske alligevel tog det lidt med ind i karakteren, men det må man ikke.
Det er konsekvensen af bl.a. Venstres forbud mod gruppeeksamen; så rigidt er det fortolket.
Jeg går da ud fra, at det er det, som uddannelsesstederne efterlever.
Det gør man ikke på uddannelsesstederne, det gør man ikke ude i erhvervslivet, og det er derfor, der er den massive kritik af, at Venstre har været med til at fjerne muligheden for gruppeeksamen.
Sophie Løhde (V), 2008-05-08:
Jamen ordføreren fra Venstre håber ikke noget som helst.
Jeg tager bare udgangspunkt i, at man faktuelt går op individuelt og taler om indholdet i den rapport, man eksempelvis har skrevet i en gruppe.
Det er det, man gør.
Man sidder ikke og taler om sidste års pensum.