runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Nu er baggrunden for spørgsmålet selvfølgelig finansministerens udmelding den 19. marts, tror jeg det var, hvor man kom med sådan en plan: »Her kan spares 10 milliarder«, stod der.
Efter at man jo først i længere tid havde holdt fast i, at nulvækst ikke ville betyde besparelser, kom regeringen så med den rygende pistol, nemlig den her anvisning på, hvordan man kunne finde besparelser for 10 mia. kr. i kommunerne.
Der har min kollega hr. Morten Bødskov så stillet et spørgsmål til finansministeren om, hvad baggrunden for den beregning var, altså hvordan man havde regnet sig frem til, at kommunerne bare sådan lige ved at effektivisere og ved at efterligne de mest effektive kommuner – eller bare ved at kigge på gennemsnitskommunerne – kunne spare de her 10 mia. kr.
Der har vi fået et svar, hvor vi så kan se de her beregninger, og det er sådan, at på alle de parametre, som ligger til grund for den her beregning, ligger Odder Kommune under gennemsnittet.
Altså, regeringens budskab er, at hvis man bare efterligner gennemsnitskommunerne, vil man kunne spare samlet set de her 10 mia. kr.
Nu er det bare sådan, at den kommune, som indenrigsministeren nu synes at vi har talt alt for meget om i dag, nemlig Odder Kommune, allerede ligger under gennemsnittet, og derfor vil der jo ikke være det besparelsespotentiale i lige præcis Odder Kommune, som regeringen altså i sin plan har lagt til grund for, at der er nogle lavthængende frugter, som kommunerne bare kan plukke, uden at det vil gå ud over servicen.
Derfor mit spørgsmål, for når man som Odder Kommune faktisk allerede er en mønsterkommune og ligger under gennemsnittet, hvad er budskabet så til de kommuner fra regeringen?
Så lad os lade være med at tale specifikt om Odder, hvis ministeren ikke ønsker det, men lad os tage de mange kommuner, som jo allerede ligger under gennemsnittet.
Hvordan skal de forstå den her spareplan fra regeringen: »Her kan spares 10 milliarder«?
Hvordan skal de leve op til det, når de allerede er mere effektive, uden at de altså skal gå ind og skære i servicen?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Jeg håber ikke, det overrasker spørgeren, når jeg med anvendelse af almindelig logik konstaterer, at halvdelen af de danske kommuner ligger under gennemsnittet.
49 danske kommuner ligger under gennemsnittet.
Jeg ved ikke, hvordan spørgeren vil have, at man ved forhandlingerne med Kommunernes Landsforening skulle undtage dem, der ligger under gennemsnittet.
Så denne konstatering af, at Odder Kommune ligger under gennemsnittet, er altså svær at bruge til noget som helst.
Hvad angår nulvækst, er det berettiget at tale om det.
Når man omfordeler 10 mia. kr., betyder det, at de 8.000, man måske skal afskedige i kommunerne, får man til sundhed, til svage grupper og til uddannelse, og en del af de penge og en del af det personale lander jo igen i kommunerne.
Så man kan udmærket tale om nulvækst i stat, kommuner og regioner under et, men vel at mærke på den måde, at det er staten, der reelt går ned med 6 mia. kr., mens kommunerne går ned med 4 mia. kr. Og de 5 mia. kr. går altså til sundhed, de 3 mia. kr. til svage grupper og de 2 mia. kr. til uddannelse.
Det er alt i alt nulvækst, men vi vil bare ikke have nulvækst forbundet med stagnation.
Vi vil have nulvækst, hvor vi gør en indsats for sundhed, for svage grupper og for uddannelse.
Det er for at få dynamik i en periode med nulvækst, at vi har gjort det på den måde.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Det er jo meget pudsigt, for nu står ministeren og rammer en pæl igennem det, som finansministeren har sagt til landets kommuner, ved at sige, at halvdelen af kommunerne ligger under gennemsnittet, så de selvfølgelig ikke kan bruge den spareplan, som finansministeren har fremlagt, til noget.
Sådan må jeg jo tolke ministerens svar, når finansministerens budskab var, at man bare skulle efterligne gennemsnitskommunerne, for så kunne man gøre det langt mere effektivt.
Må jeg så ikke bare sige, at halvdelen af kommunerne jo ikke ligger under gennemsnittet på alle parametrene.
Hvis ikke indenrigsministeren har studeret finansministerens svar nøjere, kan jeg oplyse, at der er regneeksempler på både dagpasning, folkeskole, ældreområde, administration og sygefravær.
Så man kunne jo godt sige, at nogle kommuner måske ligger under gennemsnittet på nogle ting, men over gennemsnittet på nogle andre ting, og de kunne så følge anvisningen, hvis beregningerne vel at mærke var sådan, at de bare kunne gå ind og efterligne gennemsnittet.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Men når nu Odder Kommune ligger under gennemsnittet på alle parametre, hvor er det så, at Odder Kommune kan gå ind og få de her effektiviseringsgevinster, som ministeren står og remser op, som om det er de lavthængende frugter, man bare kan plukke?
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Jeg ved ikke af, at Odder Kommune ikke kunne spare ved fælles indkøb eller spare ved administrative foranstaltninger.
Jeg ved det ikke, og jeg skal heldigvis heller ikke blande mig i det.
Jeg ved bare, at halvdelen af kommunerne ligger under gennemsnittet, og det er jo ret relevant for den diskussion, vi har.
Finansministeren er med garanti enig i det, jeg har sagt.
Han er også enig i, at vi ikke kan fritage kommuner, der ligger under gennemsnittet, uanset hvor mange områder det måtte gælde. Så jeg ved ikke rigtig, hvor vi skal hen med den her snak, og jeg har svært ved at forlænge svaret, for det er jo polemik, for ikke at sige lavpolemik, vi er inde i her, ganske enkelt.
Men hvis spørgeren vil give det lidt mere mening, skal jeg også prøve at give mit svar lidt mere mening.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-19:
Jamen det er jo lige præcis pointen, at det er polemik fra regeringens side, når man kommer med et sparekatalog og man får plantet en artikel i en avis med overskriften »Her kan spares 10 milliarder«.
Det er jo det, som indenrigsministeren her står og udstiller er tom snak for de kommuner, som ligger under gennemsnittet, og som altså ikke kan bruge det her til noget som helst, når de skal ud at leve op til regeringens krav om nulvækst og besparelser på 4 mia. kr.
Så jeg synes sådan set, at det svar, vi har fået her i dag, fuldstændig og med al ønskelig tydelighed illustrerer, at det er regeringen, der kommer med tom snak og udenomssnak, når man ikke vil gå ind og forholde sig konkret til de besparelser, der allerede nu foregår på folkeskole-, ældrepleje-, børnepasnings- og handicapområdet, men alligevel står og henviser til sådan noget generaliseringssnak, som de her kommuner altså ikke kan bruge til noget som helst.
Bertel Haarder (V), 2010-05-19:
Hvis finansministerens og mine bud alene var, at man skal se på gennemsnittet og se at komme ned på gennemsnittet, hvis man ligger over, kunne jeg forstå spørgsmålet, men det er jo ikke det eneste bud.
Hvem har sagt, at det skulle være det eneste bud?
Finansministeren har da lov til at fremlægge beregninger på, hvad der kunne spares, hvis man kom ned på gennemsnittet, men dermed har han jo ikke sagt, at det er den eneste måde, man kan spare på.
Jeg har nævnt det administrative, jeg har nævnt folkeskolen, hvor jeg synes at man somme tider vælger meget dyre løsninger, uden at det afspejler sig i kvalitet.
Så hvis det var det eneste, finansministeren sagde, kunne jeg forstå spørgeren, men det er det jo ikke.
Det er spørgeren, der vælger lige præcis det og vælger lige præcis en kommune, og så skal det se ud, som om hun dermed har dementeret, hvad finansministeren siger.
Men det er jo bare spørgeren, der har udvalgt det, som passer i hendes polemik.
Julie Skovsby (S), 2010-05-19:
Vil ministeren redegøre for sammenhængen mellem regeringens stramme krav til kommunernes økonomi og de voldsomme besparelser, som de fynske kommuner nu planlægger?
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Det er jo sådan, at vi i de senere år under den borgerlige regering desværre har set, at ghettoiseringen i de danske boligområder har været stigende år for år.
Det er sådan, at vi, samtidig med at vi har set, den har været stigende, har hørt en masse flotte ord fra regeringen, men det har knebet lidt med at komme til handling.
Og som om udviklingen i de foregående år ikke har været slem nok, er der nu kommet en rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som slår fast, at de fattige mennesker, mindrebemidlede mennesker, der bor i de ghettoområder, får færre og færre penge, og i de andre boligområder, altså ikkeghettoområderne, bor der bemidlede danskere, som får flere og flere penge.
Med andre ord er forskellene mellem rig og fattig, mellem boligområderne, stigende i Danmark.
Derfor er mit fokus i dag, at regeringen har meldt ud, at den nu igen er kommet med noget, hvor man prøver at gøre op med den her ghettoisering i Danmark.
Men når jeg ser på det, der er i regeringens arbejdsprogram, »Danmark 2020«, synes jeg ikke rigtig, at der er noget nyt, i forhold til hvad vi allerede har set i tidligere rapporter, f.eks. helt tilbage fra 2004.
Det er fine hensigtserklæringer, men virkelige værktøjer, der vil gøre, at vores ghettoområder bliver afviklet, og at vi får velfungerende boligområder over hele Danmark, ser det ikke ud til der er.
Så jeg vil spørge ministeren kort og konkret her i dag: Hvad kan vi forvente af nye initiativer, i forhold til hvad vi allerede har hørt og set tidligere fra regeringens side?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at jeg sådan set ikke er enig i, at vi oplever en stigende ghettoisering med flere og flere udsatte boligområder.
Faktisk kan vi se, at antallet af udsatte boligområder, hvor man kan bruge de her forskellige udlejningsmetoder som kombineret fleksibel udlejning, er faldet fra 68 i 2001 til 25 i 2008.
Derudover kan vi også se, at der faktisk er flere, der er kommet ud af ledighed, og som ikke er uden for arbejdsmarkedet i de udsatte boligområder.
Vi oplever også, at bruttoindkomsten faktisk er steget i de udsatte boligområder.
I det hele taget er der en rigtig god og positiv udvikling i gang.
Men det betyder jo ikke, at vi stopper her, og det er jo også det, som regeringen siger i sit arbejdsprogram, nemlig at vi sådan set gerne vil videre, for der er stadig væk nogle boligområder, hvor der er behov for at gå ind med en øget indsats i forhold til ghettoproblemer.
Og det er det, regeringen har annonceret i sit arbejdsprogram, og det er det, regeringen vil komme med en plan for.
Jeg må først lige korrigere spørgeren: Det er ikke 40 mia. kr., vi har været ude med en udmelding om i forhold til kommunernes budgetter, men det er 4 mia. kr.
Det vil sige fra 230 mia. kr. til 226 mia. kr.
Nu bliver der fokuseret på Københavns Kommune, og så vidt jeg erindrer, er det faktisk en af de kommuner, der er kommet bedst ud af 2009.
Så det står faktisk slet ikke så skidt til i København.
Det er jo ikke sådan, og det kommer spørgeren også ind på, at børnene bare kommer af sig selv, popper op af jorden af sig selv, for der er jo faktisk nogle, der er med til at sørge for, at der kommer flere børn i kommunen.
Det vil sige, at Københavns Kommune har oplevet det, mange kommuner sukker efter, nemlig at der er flere børnefamilier, der flytter til, hvilket selvfølgelig er en konsekvens af, at boligpriserne efterhånden er kommet på et niveau, hvor også en ganske almindelig børnefamilie kan betale boligudgifterne.
Nu er det jo også sådan, at når børnefamilierne kommer til – og det er grunden til, at mange kommuner sukker efter børnefamilier – er det som regel også sådan, at den ene eller begge forældre arbejder og betaler skat til kommunekassen.
Derfor er det ikke nødvendigvis en straf for en kommune, at der kommer en børnefamilie til kommunen, særlig ikke når kommunerne rundtomkring i landet sukker efter børnefamilier.
Jeg oplever det selv i den kommune, jeg bor i.
Så vil jeg lige sige om Københavns Kommune og deres budgetter: Jeg tror også, det er rigtig nødvendigt, at Københavns Kommune, særlig på børneområdet, er inde i øjeblikket og lave en konsolidering, for der har været mange år med et kæmpestort underskud, og det er jo også det, de er ved at rydde op i, hvilket er ganske fornuftigt.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Tak for det.
Jeg troede, jeg sagde 4 mia. kr., men jeg skal da gerne rette det til 4 mia. kr., hvis det kan give et lidt bedre svar fra ministerens side.
Ministeren siger, at Københavns Kommune faktisk er den kommune, der er kommet ud af underskuddet sådan forholdsvis o.k.
Det er også rigtigt, men det ændrer bare ikke ved, at det stadig væk er en kommune, hvor der er en række børnefamilier, som så skal have de her børn passet; de her børn skal have undervisning; og når der ikke er noget budget, der følger med, betyder det altså også, at de her børnefamilier bliver straffet.
Det gør kommunen også.
Det kan man ikke komme uden om.
For det betyder færre penge, hvordan man end vender og drejer det.
Det betyder færre penge til undervisning pr. barn og færre penge til de voksne, der skal undervise børnene.
Så det kommer til at få en omkostning for børnefamilierne.
Jeg vil bare høre: Synes ministeren ikke, det er fair, at man forholder sig til den demografiske udvikling i de enkelte kommuner, når man går ud og laver sådan et udspil, som regeringen nu gør?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg har da også en helt klar forventning om, at man forholder sig til den demografiske udvikling i de enkelte kommuner.
Nu har vi kommunalt selvstyre, så det er jo vigtigt, at man, når man lægger de kommunale budgetter, forholder sig til det.
Nu nævner spørgeren gang på gang Københavns Kommune, for der er visse interesser for Københavns Kommune.
Jeg vil sige, at det jo også fremgår, at Københavns Kommune er en af de dyreste kommuner på børnepasningsområdet.
Det er faktisk en af de kommuner, hvor vi kan se det, og det kan da undre, at det koster så meget at passe et enkelt barn i en daginstitution, når man sammenligner det med andre kommuner.
Så jeg mener helt klart, at der er muligheder for, at de kan forbedre deres budgetter, hvilket Københavns Kommune også selv er gået i gang med eller selv har indset, og de er faktisk kommet med en plan for at få genoprettet deres budgetter.
Vi har nu engang kommunalt selvstyre, og derfor er der jo ikke nogen mening i, at det er fra Christiansborg, man skal styre, hvordan folk rundtomkring skal flytte til de enkelte kommuner.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Det må ministeren da også kunne forholde sig til.
Københavns børne- og ungdomsborgmester har selv været ude at sige, at når budgetterne ikke kan følge med, bliver det svært for dem at få det til at passe, især i de større byer.
Man må jo sige, at Københavns Kommune er en stor by og er hovedstaden.
Jeg tænker på, at regeringen jo er meget imødekommende over for nogle bestemte krav og kriterier f.eks. fra deres støtteparti, Dansk Folkeparti, og at man øremærker bestemte puljer til ældre.
De vil ikke få den samme kvalitet og undervisning.
De vil ikke have den samme andel af lærere, fordi regeringen har lavet den politik, regeringen nu engang har lavet.
Jeg synes, at det vel er meget passende at spørge ministeren: Hvorfor kan vi ikke lige forholde os til, at det her altså er en kommune i vækst, og at det er en kommune, som børnefamilier flytter til?
Hvorfor skal kommunen straffes, fordi der kommer børnefamilier til kommunen, og fordi der fødes flere børn i Københavns Kommune?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu er det jo ikke kun regeringen, der har et ansvar, det er jo sådan set også Kommunernes Landsforening, som går til forhandlinger med regeringen, og det er også de enkelte kommuner, der har et ansvar.
Og det er heller ikke engang regeringen, der har bedt Københavns Kommune om at have nogle af de dyreste tilbud i landet, så jeg vil da helt klart mene, at de enkelte kommuner også har et ansvar, i forhold til hvordan man prioriterer pengene internt.
Som sagt er Københavns Kommune en af de kommuner, der kommer rigtig godt ud af 2009, og i Københavns Kommune har man valgt, hvordan man vil prioritere pengene internt i kommunen, og det har man jo også folkevalgte politikere til at beslutte i Københavns Kommune.
Københavns Kommune har også taget fat på at genoprette nogle af de store underskud, de har haft på børneområdet gennem rigtig, rigtig mange år, og det kan man altså på ingen måde klandre regeringen for.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-19:
Det er jo ikke nyt, at regeringen tager fra de fattige for at give til de rige.
Det sidste forsøg var, da der skulle gives ufinansierede skattelettelser til de rige, hvor man gjorde et forsøg på at tage pengene fra de fattige.
Nu kan jeg forstå på statsministeren efter pressemødet i dag, at det næste forsøg bliver at tage pengene fra folk på overførselsindkomster, fordi bankerne i den grad har svigtet deres ansvar, og mange mennesker – bl.a. statsministeren – har fejlvurderet situationen med finanskrisen.
Derfor vil jeg meget gerne høre, hvad socialministeren siger til, at statsministeren simpelt hen vil lægge loft over overførselsindkomster, så de ikke stiger.
Hvordan har socialministerens hjerte det med, at regeringen, igen og igen, tager fra de allerfattigste i Danmark?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu har mit hjerte det sådan, at hvis vi skal gøre en ordentlig indsats for de socialt udsatte grupper i landet, er det ekstremt vigtigt, at vi også sørger for, at vi har en god økonomi, altså at vi har en økonomi, hvor vi ikke har en øget gældsætning, hvor vi ikke kommer til at opleve stigende renter, hvor vi ikke kommer til at opleve, at der ikke er nogen virksomheder, der vil komme til landet, og hvor vi ikke kommer til at opleve en øget arbejdsløshed, altså alle de ting, der er med til at ramme de svage grupper i vores samfund rigtig, rigtig hårdt.
Derfor er regeringen nu kommet med et udspil til en genopretningsplan, hvor vi alle sammen skal bidrage.
Jeg vil også lige sige til det, spørgeren kommer ind på, at det er os alle sammen, og når spørgeren taler om skattelettelser og skattereform, er det altså en fuldt finansieret skattereform, som vi faktisk taler om her.
Men der er blevet lagt en plan frem, hvor vi alle sammen skal bidrage for at få nedbragt gælden og leve op til de krav, som EU stiller, sådan at vi faktisk kan skabe ro i forhold til Danmarks situation og kan skabe øget vækst.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-19:
Jamen alle ved jo, at det er ufinansierede skattelettelser.
De rigeste har fået en BMW i skattelettelse, mens man har taget fra de fattigste.
Det er også derfor, at jeg synes, det er enormt paradoksalt, når jeg hører socialministeren sige, at alle skal bidrage.
Det her konkrete udspil fra statsministeren går jo ud på, at dem, der næsten ingen penge har, skal give det, de ikke har.
Det forstår jeg simpelt hen ikke set i forhold til den strategi, EU har lagt for fattigdom.
Jeg ved, at regeringen ikke har været så glad for, at man skal prøve at bekæmpe fattigdom, men der er jo det problem for de mest udsatte grupper, førtidspensionister og kontanthjælpsmodtagere, at fødevarepriserne stiger, og nu vil regeringen også tage fra disse gruppers indkomst.
Hvordan skal verden hænge sammen for dem, når krisen nu har ramt dem dobbelt?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu ved jeg jo godt, at spørgerens eneste løsning på problemerne for en udsat gruppe bare er, at de skal have noget mere i overførselsindkomst.
Jeg mener faktisk, det er endnu mere vigtigt, at man går ind og får løst nogle af de bagvedliggende problemer, giver dem mulighed for at få taget en uddannelse, giver dem mulighed for at få et arbejde, giver dem mulighed for at kunne klare sig selv.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-19:
Tak for det, hr. formand.
Det er jo sådan, at lige nu er regeringen kommet med en velfærdsreform.
Vi kender ikke rigtig de sidste tal, og vi ved ikke, hvad regeringens mål er.
Men med forbehold for det vil jeg gerne problematisere det, regeringen har lagt ud med, nemlig omkring 40 mia. kr. i besparelser for kommunerne over de næste 3 år og en nulvækstpolitik, der betyder, at alle kommuner kommer til at lide rigtig, rigtig meget under det.
Især min egen kommune, nemlig Københavns Kommune, vil få det rigtig svært.
For det er sådan, at ifølge den politik, som regeringen kommer med, må udgifterne ikke stige, og samtidig skal der ske en række besparelser.
Det er lidt svært, når man er en kommune i vækst.
Når man hvert år får flere og flere nyfødte borgere i sin kommune, harmonerer det ikke helt med den politik, regeringen prøver på at føre.
I perioden 2007 til 2010 var der en stigning i andelen af børn i Københavns Kommune mellem 0 og 18 år på 6.000.
Frem til 2013, dvs. fra i år og i de næste 3 år, vil der komme 5.000 nye børn i Københavns Kommune.
Det er jo lidt tankevækkende, at man, når man laver nogle udspil fra regeringens side, egentlig ikke forholder sig til bl.a. den demografiske udvikling i de pågældende kommuner og ikke mindst ikke prøver at forholde sig på en fair måde til de kommuner, der kommer til at lide under den her politik.
Så jeg vil egentlig høre: Synes ministeren ikke, det er lidt problematisk, når man kommer med sådan et udspil og ikke forholder sig til de kommuner, som faktisk har det, jeg ved ikke, om man skal kalde det et problem, men det bliver det jo?
Hvorfor skal de straffes?
Hvorfor skal de her børn ikke have muligheden for at få den samme service som børn i andre kommuner?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Nu ved jeg jo godt, at Socialistisk Folkepartis eneste svar er bare at øge og øge de offentlige udgifter, uanset hvordan demografien udvikler sig.
Det, som er rigtig væsentligt at se på, og det, der også er rigtig væsentligt at forholde sig til – og det var også det, jeg sådan set kom ind på tidligere – er, at det da er et paradoks, at selv om vi har et faldende børnetal, ser vi også, at på det område er udgifterne eksploderet.
Og derfor er der virkelig behov for, at kommunerne går tilbage og så kommer frem med nogle kvalificerede bud på, hvordan det kan være, at udgifterne er eksploderet i den grad, de er.
I forhold til hvordan man prioriterer internt i de enkelte kommuner, vil jeg sige, at det i høj grad også kommer an på, hvordan de lokale forhold er.
Nogle steder er der flere ældre og færre børn, og derfor bliver man jo også nødt til at omprioritere sine offentlige budgetter, for man skal jo have pengene til at slå til i sidste ende.
Thomas Jensen (S), 2010-05-19:
Nu er ministeren ikke særlig konkret, i forhold til hvad der skal ske fremover, men jeg vil bare sige, at i forhold til hvor stort problemet er, altså om vi har fået flere eller færre ghettoområder i Danmark, er det desværre sådan noget, man kan sidde og definere sig ud af ved at sige, hvad det er, vi skal fokusere på den her gang, når vi skal opgøre, hvor mange udsatte boligområder vi har.
Og det kan altid blive en krig på tal mellem ministeren og spørgeren her.
Men med hensyn til hvad ministeren konkret vil gøre, for at vi får udfaset de her boligområder, står der bl.a. i regeringens arbejdsprogram – altså på overskriftsplan – at man bl.a. vil sørge for, at folk kan flytte ud af de her boligområder, altså med andre ord at de her folk, der er ressourcesvage, skal have mulighed for at flytte ud af ghettoområderne.
Spørgsmålet er så: Hvor vil ministeren have at de folk skal flytte hen?
Benedikte Kiær (KF), 2010-05-19:
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at vi jo ikke er ude på at udfase boligområderne.
Vi er ude på, at vi skal sørge for at gå ind og få løst nogle af problemerne i de udsatte boligområder, som stadig væk har nogle problemer.
Derfor er der også sat en ret lang række initiativer i gang gennem de seneste år, og det er jo derfor, regeringen har sagt, at den vil sætte nogle yderligere initiativer i gang.
Nu kan jeg forstå, at hr. Thomas Jensen er en rigtig utålmodig sjæl, men regeringen skal jo som sagt komme med sit udspil til en ghettostrategi, en videreudvikling af den ghettostrategi, som man har arbejdet med gennem de seneste år.
Og så ved hr. Thomas Jensen også, at vi har noget, der hedder en boligaftale, der skal genforhandles her til efteråret.
Så det er jo helt klart sådan, at regeringen vil komme med sit udspil her til efteråret.