runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-14:
Jeg kan ikke forstå, at ministeren bliver overrasket.
På et andet område, som også er forbrugerstof, nemlig Forbrugerklagenævnet, er det jo sådan, at når forbrugeren klager over en bilimportør - over, at bilen ikke virker, eller at der er et eller andet galt - vil man ikke fra myndighedernes side lægge klagen ud eller offentliggøre, at der er en virksomhed, som der er lidt skummelt ved.
Heller ikke selv om de måske modtager 10 eller 20 klager over en virksomhed, vil de offentliggøre det på en hjemmeside.
De vil vente, til vedkommende er dømt og der ligesom er en afgørelse på det.
Det, der er interessant, er, at fødevareministeren i den her sammenhæng gerne vil gøre det muligt at lægge produkter, som man overhovedet ikke ved om er gode eller dårlige eller noget som helst, ud på en offentlig hjemmeside og sige: Brug bare løs af dem.
For det er indirekte det signal, man sender.
Jeg vil spørge, om ministeren ikke vil være åben for at kigge på, at det kun skal være godkendte produkter, der skal ligge på den her portal.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-14:
Men det, jeg kommer i tvivl om, er, om fru Pia Olsen Dyhr overhovedet synes, at vi skal holde fast i, at man skal anmelde kosttilskud.
Se, jeg synes jo, at det er en god ordning, vi har i Danmark.
Jeg ved, at man også i Tyskland har en form for anmeldelsespligt.
I Sverige har man ikke nogen.
Jeg synes, at det, at vi i Danmark kræver, at man anmelder kosttilskuddene, er en god hjælp til myndighederne.
Når jeg spørger på den måde, er det, fordi jeg simpelt hen ikke kan forstå, hvorfor andre ikke skal have indblik i de oplysninger, som myndighederne har om anmeldte kosttilskud.
Det handler for mig om, at der her er et produkt, som er blevet anmeldt.
Det vil sige, at det også er lettere at kontrollere efterfølgende, og det kan da være en udmærket guide for forbrugerne, der kan se, at her er der altså nogle, der står ved deres produkt.
Det er den information, jeg synes vi skal give videre.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-14:
Spørgsmålet gik som sagt på, om det, som ordføreren ønskede, var detaljeret information om det enkelte produkt, altså herunder også om, hvorvidt der skulle være information om aktivstoffer og kendte bivirkninger og virkninger ved dem.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Nu kommer ordføreren jo selv lige ind på det forhold, om søerne kan hvile i de bokse.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er der ikke et problem - når man, som ordføreren og ministeren siger, er i tvivl om, hvorvidt søerne kan hvile - at det er mindst 90 pct. af alle søer i Danmark, der ligger i farebokse, i nøjagtig de samme bokse, i 5-6 uger flere gange om året?
Giver det ikke et troværdighedsproblem at argumentere med, at man ikke ved, om søerne kan hvile?
Ellers må det vel have den konsekvens, at man hurtigst muligt må sikre, at søerne ikke ligger i farebokse mere, men at de kommer ud af dem.
De stakkels dyr kan vel ikke ligge der i 5-6 uger uden at hvile?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Jeg vil godt give hr. Kristen Touborg ret i, at det er et godt spørgsmål, hvorvidt de kan finde hvile eller ej, og derfor skal vi jo afvente den her undersøgelse.
Det er jo ikke videnskabeligt, jeg ringede bare ud i virkeligheden, og det kan jeg anbefale alle at gøre en gang imellem, også hr. Kristen Touborg fra SF.
Det, jeg fik at vide, var, at han faktisk ikke mente, at en so, der kommer fra at have gået i løsdrift, nødvendigvis vil kunne finde hvile.
Det er jo rigtigt nok, at når de farer, er de enkeltbåsopstaldet, men ellers går de rundt i løsdrift.
Den landmand kunne ikke give noget klart svar.
Han troede faktisk ikke, at det ville gavne dyrevelfærden.
Noget af det, han nævnte - og det må jeg tage til efterretning, og det håber jeg også at hr. Kristen Touborg vil - var, at søer er flokdyr.
De kan jo godt lide at gå sammen med andre dyr, så hvis det kan lade sig gøre, samtidig med at de ikke kommer op og slås, er det jo en fornuftig løsning.
Men vi vil gerne afvente den redegørelse, der kommer fra Justitsministeriet, så vi får et mere videnskabeligt grundlag.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Nu synes jeg, det var lidt underligt at høre hr. Karsten Lauritzen sige, at han ikke vil stemme for det her forslag, fordi det ville være en national særordning.
Det er ikke så mange dage siden, hr. Karsten Lauritzen stemte for et forslag, som handlede om at lave en national særordning.
Men det kan godt være, at det var et bedre forslag.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Karsten Lauritzen om, er: Hvor mange af de her søer er faktisk i løsdrift, mens de farer?
Jeg synes, at hr. Kristen Touborg nævnte, at det højst var 10 pct.
Ellers har vi da et helt nyt flertal i Folketinget for, at det øjeblikkeligt må bringes til ophør at drive svinedrift på den måde, for så går jeg ud fra, at hr. Karsten Lauritzen vil drage den naturlige konsekvens, at hvis de ikke kan hvile, når de ligger der og skal fare, så må den form for drift ophøre øjeblikkeligt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, der så også er landmandssøn, og det er jo ikke det ringeste, man kan være her i livet, om holdninger, for ud over det med, om søerne kan finde hvile eller ej, som er meget interessant, og som vi nok skal vide at følge op på, brugte hr. Karsten Lauritzen også et andet argument for ikke at stemme for.
Det var, at det ikke var den rigtige måde at gøre det på.
Man skulle arbejde igennem EU.
Hvad er det så, man skal gøre for at nå de samme mål, hvis ordføreren er enig i, at udsættersøer ikke skal transporteres over landegrænser og køres rundt i Europa på landevejene?
Kunne vi få et bud på det?
Hvad mener Venstre, der skal til, for at det cirkus, der er med, at vi kører vores udsættersøer ud af landet og får dem slagtet eksempelvis i Tyskland, bliver bragt til ophør?
Hvad skal vi gøre?
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Nu synes jeg slet ikke, at man skal føle sig diskvalificeret i den her debat, fordi man tilfældigvis ikke selv er landmand - det ville jo så i hvert fald blive en ret ensidig debat herinde - og landmandssøn behøver man forhåbentlig heller ikke at være.
Det, jeg bare gerne vil have hr. Karsten Lauritzen til at forholde sig til, er, at man jo er nødt til at bruge sammenhængende argumenter.
Det kan godt være, at vi bare ikke ved noget, og derfor skal vi have det undersøgt.
Det er fint nok med mig.
Men pointen er, at hvis man siger, at de her søer, når de transporteres, ikke kan finde hvile under opstaldning i de her enkeltbokse - det kan de ikke, fordi de er flokdyr og i grunden helst vil være sammen med andre dyr - så er konklusionen, at de jo heller ikke kan finde hvile, når de ligger fastspændt i faringsperioden.
Jeg appellerer bare til, at vi prøver at have en sammenhængende politik på det her område, og hvis enden på det bliver, at det her beslutningsforslag må falde, fordi vi i stedet for er nødt til øjeblikkeligt at opgive fiksering af søer, er det måske et nederlag, der er til at bære.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Jeg synes ikke, det er nogen god idé at opgive fiksering af søer under faring, for som jeg sagde til hr. Per Clausen, kan det få den konsekvens, at dødeligheden blandt smågrisene bliver betydelig større.
Det kan være, at det er Enhedslistens dyrevelfærdspolitik, men det er ikke regeringens, og det er på ingen måde Venstres dyrevelfærdspolitik.
Nu ved hr. Per Clausen fra Enhedslisten jo udmærket godt, at jeg ikke er landmand.
Men jeg er overbevist om, at det er noget, vi kan få klargjort under den kommende udvalgsbehandling.
Det er jo også noget, vi tidligere har diskuteret her i Folketingssalen, og så vidt jeg husker - uden at hr. Per Clausen må holde mig op på det - er det jo et område, hvor der er noget forskellige erfaringer med konsekvenserne.
Der er også noget, der tyder på, at hvis søerne ikke er fikseret under faringen, er dødeligheden blandt smågrisene større.
Det er der en undersøgelse fra Dansk Svineproduktion der rent faktisk viser.
Men det var dog en lille undersøgelse.
Jeg tror, at ud fra den seneste debat, vi havde, var det svært at konkludere, hvad det videnskabelige grundlag er, og derfor vil jeg heller ikke stå og udtale mig om det her i dag, men håber, at vi kan lave en forespørgsel under den kommende udvalgsbehandling.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Mit spørgsmål gik jo mest på det sidste i det svar, der blev givet for et år siden.
Deraf fremgår faktisk efter min opfattelse, at ministeren i øjeblikket bare ville kunne gå ind og kræve de her foranstaltninger, for ingen er jo i tvivl om, at søerne slås.
Ministeren henviste til Fødevarestyrelsens melding om, at man er usikker på, om søerne ville kunne finde hvile, hvis de var i enkeltbokse, og så er jeg nødt til at spørge ministeren: Mener ministeren virkelig ikke, at i hvert fald 90 pct. af Danmarks søer, som ligger i farebokse i 6 uger, finder hvile?
Ellers er det da rent dyrplageri.
Det, ministeren står og siger, virker en smule teoretisk.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har nogen soslagterier i Danmark.
Vi har to; der ligger et i Sæby og et i Skærbæk.
Det vil sige, at vi har gode muligheder for at slagte de søer, som skal sættes ud af produktionen.
Vi behøver ikke at køre dem til Tyskland.
Der er en mulighed for at gøre det, men man behøver ikke at gøre det.
Vi har kapaciteten til det.
Det eneste, det sådan set handler om, er, hvor man slagter dyret henne.
Vi eksporterer det alligevel, og det vil også ske med de søer, vi kører ud.
Kigger vi på grundlaget for, hvorfor man gør det, er der noget med andelshavere og med Ticanslagteriet osv.
Men holdningsmæssigt synes jeg stadig væk, at fordi de har været fikseret en stor del af deres liv, er dårligt gående osv., vægter spørgsmålet om transportegnethed for lige nøjagtig de dyr mere for mig end alt det andet - mammon måske.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Jamen det er jo sådan, at der her i Folketingssalen er et flertal - og det afspejler det her forslag jo - som med alle mulige redskaber forsøger at lave danske særregler og få forbedret dyrevelfærden i Danmark.
Det er jo sympatisk.
Det kan jeg godt have sympati for, men som jeg også sagde i min ordførertale, er problemet jo, at hvis man gør det i stor udstrækning, flytter produktionen bare til andre lande, hvor vi ikke har mulighed for at påvirke, hvilken dyrevelfærdsmæssig lovgivning dyrene bliver underlagt, og hvilken dyrevelfærd der så er som konsekvens af det.
Man ser jo massiv udflytning af dansk svineproduktion til østeuropæiske lande og også uden for EU til f.eks. Rusland og Ukraine, og nu gætter jeg bare her fra talerstolen, for jeg har ikke noget videnskabeligt belæg for det, men jeg tror ikke, at den dyrevelfærdsmæssige standard er højere i Ukraine og Rusland for svin og søer og i særdeleshed udsættersøer, end den er i Danmark.
Derfor har vi i Venstre det principielle synspunkt, at vi skal forsøge at arbejde for fælles europæiske regler og hæve standarden der, for så får vi ens konkurrencevilkår, og så sikrer vi produktionen i Danmark, samtidig med at dyrevelfærden hæves for grise ikke blot i Danmark, men også i Europa og forhåbentlig også uden for Europas grænser.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-15:
Det er jo sådan set den holdning, jeg udtrykker, nemlig at vi skal have mindst mulig transport af hensyn til udsættersøerne og af hensyn til dyrevelfærdet.
Det er dyr, som ikke har haft fantastisk gode forhold i hele deres levetid og ikke har så lang tid tilbage, og der skal vi selvfølgelig sørge for, at transporten er af kortest mulig varighed, og at de har bedst mulige forhold under den transport, der så er.
Men vi er ved at undersøge, hvad der er muligt i den forbindelse.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Justitsministeren gjorde meget ud af det spørgsmål, som er besvaret for ca. 1 år siden, hvoraf det jo fremgår, at det er ministeriets opfattelse, at man ikke ville kunne indføre enkeltbokse.
Det er sådan noget, man ville kunne afprøve, men det, jeg synes er særlig interessant, er det sidste, der så står i svaret, hvoraf det nemlig fremgår, at hvis det er sådan, at søerne slås med hinanden, så vil man faktisk også med gældende lov kunne gå ind og skulle foretage foranstaltninger, som indebærer, at dyrene altså ikke må det, hverken i samlestaldene eller i lastbilerne.
Betyder det reelt ikke, at man også allerede nu ville kunne gå ind og sige, at der skal træffes foranstaltninger, som sikrer, at dyrene ikke slås - for ingen er vel i tvivl om, at dyrene slås?
Det går jeg ikke ud fra.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-15:
Der er jo ikke nogen, der har interesse i, at dyrene slås, og derfor er vores opgave at sørge for, at de har de bedst mulige forhold, men også, at vi overholder EU-retten, og det er vi som sagt ved at undersøge.
Man kan så sige, at vi også nok skal blive klar med den melding, inden det her forslag bliver endeligt behandlet, for vi har jo sagt, at vi vil være færdige omkring den 1. maj og indkalde de to udvalg til møde.
Med hensyn til det konkrete om aggressioner har Fødevarestyrelsen jo i en udtalelse fra marts 2009 vurderet, om enkeltboksopstaldning af udsættersøer på samlesteder vil medføre en forbedring af deres velfærd under opholdet.
De har vurderet, om der vil opstå færre aggressioner mellem søerne, og om søerne vil kunne hvile under opholdet, hvis de bliver opstillet enkeltvis i bokse.
Jeg synes, det er interessant at læse den udtalelse, de kommer med.
For så vidt angår aggressionerne mellem søerne, anfører Fødevarestyrelsen i udtalelsen, at enkeltboksopstaldning vil fjerne aggressionerne, men at det dog vil kræve, at der sker afskærmning mellem søerne, således at de ikke kan se hinanden.
Enkeltboksopstaldning begrænser nemlig søernes bevægelsesfrihed, og det kan derfor ikke udelukkes, at søerne oplever opstaldningen som belastende.
Fødevarestyrelsen peger endvidere på en lang række andre mulige indretnings- og driftsmæssige ændringer af samlesteder, som vil kunne øge dyrenes velfærd, herunder øget pladskrav til søerne, mere strøelse, fodring under opholdet og opstaldning af søerne i mindre grupper.
Der vurderer vi jo så lige nu, bl.a. på baggrund af den her udtalelse, om der kan stilles krav til indretning af samlesteder, der sikrer udsættersøer hvil under opholdet, og vi skal nok komme frem til den vurdering hurtigt.
Det kan godt være, at det virker teoretisk, men vi som Folketing og jeg som minister må jo forholde os til de rådgivere, vi har, og det er Fødevarestyrelsen.
Og de skriver altså eksplicit i den udtalelse fra marts 2009 - det er kun halvanden måned siden - at det er usikkert, hvorvidt søerne vil lægge sig og hvile, hvis de får den her enkeltboksopstaldning.
Det er jo det, som vi må kunne forholde os til.
Ud over det kan man jo godt gøre mange andre ting, og det nævner Fødevarestyrelsen også - det kan være at forbedre forholdene med hensyn til pladskrav osv.
Hvis man fik store suiter til hver af udsættersøerne, ville de jo nok lægge sig og hvile, men det er spørgsmålet, om det i det hele taget vil kunne lade sig gøre, og om man så kan transportere noget som helst.
Men alle de ting må jo kunne finde et leje.
Vi undersøger, hvad der kan lade sig gøre, med to hensyn for øje: Først og fremmest skal vi sikre ordentlig dyrevelfærd for nogle udsættersøer, som har været gennem nogle hårde forhold, og som også skal have det godt til sidst, og så skal vi overholde EU-retten.
Det er de to forhold, som vi går efter.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Som justitsministeren gjorde rede for i sin tale, omhandler det her beslutningsforslag jo to dele, for det første anvendelsen af enkeltbokse under transport af udsættersøer og for det andet anvendelsen af enkeltbokse ved samlestederne.
Som ministeren gjorde rede for på glimrende vis, er det som følge af EU’s transportforordning ikke muligt at indføre danske særregler for transporter, der krydser eller gør ophold ved grænsen eller på den anden side af grænsen, f.eks. i Tyskland.
Det er kun muligt at lave særregler for transporter, der foregår inden for Danmarks grænser.
Det mener vi, fordi vi ikke tror, det kommer til at gavne dyrevelfærden.
Vi mener faktisk, at danske særregler på det her område, som det er beskrevet i beslutningsforslaget, ville føre til ringere dyrevelfærd, fordi særreglerne ville medføre, at de, der transporterer dyrene, blot ville krydse grænsen til f.eks. Tyskland og så gøre ophold der for at slippe for kravene.
Dermed ender det jo med, at dyrene oplever en længere transport, end de ellers ville, samtidig med at de strammere krav altså ikke bliver efterlevet.
I forhold til forholdene på samlestederne mener Venstre, at det eneste rigtige er at afvente Justitsministeriets undersøgelse af området, før vi beslutter, hvad der skal ske, og det er sådan set vores opfattelse, at et flertal af Folketingets partier ser frem til at få resultatet af den undersøgelse, som vi jo havde en diskussion om, da vi behandlede B 14 her i Folketingssalen.
Afslutningsvis skal jeg sige, at Venstre er enig i, at vi skal gøre noget for søernes velfærd, men vi vil ikke indføre regler, der kun har signalpolitisk værdi.
Vi skal indføre nogle regler, der har dyrevelfærdsmæssig værdi, og derfor skal vi ikke indføre danske særregler, men i stedet f.eks. tage kampen op i EU, hvor vi virkelig kan højne dyrevelfærden - også for søer, der bliver transporteret, ikke blot i Danmark, men i resten af Europa.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Nu siger Venstres ordfører, at man ønsker at afvente den undersøgelse, redegørelse, som justitsministeren varslede - det har justitsministeren også gjort før.
Det synes jeg sådan set ikke der er noget problem i.
Der ligger bare også noget andet i beslutningsforslaget; altså, det ene skulle vel ikke hindre det andet.
Venstre skulle vel godt kunne gå ind for beslutningsforslaget, selv om man afventer en redegørelse, i og med at man jo beder regeringen om at gå ind og ændre på de her forhold.
Og vores helt klare mål er at få dyrene til at få det ordentligt; det, der foregår i øjeblikket, er regulær dyremishandling.
Vi vil, at dyrene skal have det bedre, og så har vi sådan set ingen problemer med, hvordan man gør det; bare man sikrer, at det bliver gjort.
Men er ordføreren ikke enig i, at det ene jo ikke udelukker det andet?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-15:
Som justitsministeren også redegjorde for, kan det, at man opstalder en so, der tidligere har været i løsdriftstald, godt få den konsekvens, at soen ikke kan finde hvile.
Det vil vi gerne have belyst yderligere, og derfor ser vi med stor entusiasme frem til den undersøgelse, som kommer omkring den 1. maj til Folketingets Fødevareudvalg.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Først tak til Socialdemokraternes ordfører for at bekræfte, at EU rent faktisk bestemmer over Danmark i dyrevelfærdsspørgsmål, og at hr. Bjarne Laustsen også prioriterer EU’s holdning til den her sag i stedet for danskernes holdning til dyrevelfærd.
Jeg vil gerne spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvis nu vi antager, at det her beslutningsforslag bliver vedtaget og regeringen efter undersøgelsen konkluderer, at det ikke kan lade sig gøre inden for de EU-retlige regler, hvad vil hr. Bjarne Laustsen så gøre?
For det betyder jo så, at hr. Bjarne Laustsens forslag overhovedet ikke kan blive til virkelighed.
Og søerne, de vil bare blive ved med at have det rigtig, rigtig skidt.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
SF er meget enig i intentionerne i det, Dansk Folkepartis ordfører siger.
Vi er meget enige i, at det allerbedste ville være at slagte søerne det nærmeste sted, når de er udtjente og har født en utrolig masse grise og er virkelig udpinte og trænger til så kort en køretur som overhovedet muligt.
Så det bedste ville være, at de kom på nærmeste slagteri. Problemet er bare - og det har vi jo altså arbejdet med i adskillige år herinde - at det kan vi ikke i forhold til EU-regler.
Det ligger nok fuldstændig klart.
Det svar, der er kommet fra Justitsministeriet tidligere, er der dog lidt elastik i; det er der nok ikke i det med nærmeste slagteri.
Og så er mit spørgsmål: Hvis Dansk Folkeparti accepterer det, er det så ikke bedre at få nogle fremskridt end slet ingen vegne at komme?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Jeg er meget glad for at høre, at man fra Socialistisk Folkepartis side for en gangs skyld er enig med Dansk Folkeparti om noget, nemlig at de her søer, som ordføreren netop også fortalte, er udpinte og derfor selvfølgelig skal transporteres til nærmeste slagteri.
Ja, der er nogle EU-regler, som p.t. spænder ben, men jeg må indrømme, at når vi fra Dansk Folkepartis side taler om dyrevelfærd, så blæser vi på EU-reglerne.
Det er frem for alt det vigtigste i den her sag.
Kristen Touborg (SF), 2009-04-15:
Nu har Danmark jo tilsluttet sig et fællesskab - det har nogle SF'ere ikke været særlig glade for hen ad vejen - men det har vi.
Derfor kan vi ikke bare blæse på, hvad vi selv har været med til at vedtage.
Men jeg vil godt have svar på et spørgsmål fra Dansk Folkeparti, nemlig om det så alligevel ikke er sådan, at Dansk Folkeparti synes, det trods alt ville være godt at komme et stykke ad vejen og få nogle forbedringer for de her stakkels dyr end bare at holde fanen så højt, at fødderne ikke kan nå jorden.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Ordføreren for Socialistisk Folkeparti nævner fællesskab, og at man fra SF's side støtter op om det fællesskab i EU, som man har tilsluttet sig.
Så må jeg altså sige, at vi også har et fællesskab i Danmark.
Vi har et samfund, hvor vi i fællesskab er meget enige om, at vi skal have en ordentlig dyrevelfærd, og det danske fællesskab ligger i mine øjne langt tættere på, hvad man egentlig bør indføre, end hvad man vil fra EU's side, nemlig næsten ingenting.
Så er det også Dansk Folkepartis holdning, at man bør udfordre EU på dyrevelfærdsområdet, for før lytter EU ikke.
Vi er nødt til at være skrappe på dyrevelfærdsområdet og sige, at det er noget, vi tager alvorligt.
Det gør vi i hvert fald i Dansk Folkeparti, så derfor vil vi også blæse på EU-reglerne på netop dyrevelfærdsområdet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Grunden til, at vi har den regering, vi har, er jo Dansk Folkeparti, som har lagt sine mandater i den skål, der gør, at Venstre og Konservative kan have magten i Danmark.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvis man vil påvirke tingene i en retning, som Dansk Folkeparti gerne vil, at man så ikke stiller de krav.
Har man gjort det i forbindelse med finanslovforhandlingerne?
Vi har set alt muligt andet om Jellingstenen og alle mulige forskellige spørgsmål, der kommer op.
Hvis nu det var sådan, at Dansk Folkeparti havde magt, som de har agt, ville det så ikke være en smal sag for Dansk Folkeparti at tage det synspunkt - når ordføreren ikke mener, at vi er i stand til at lægge nok pres på - og få regeringen til at ændre nogle af de her regler i den retning, som Dansk Folkeparti gerne vil?
Er det et spørgsmål, som har været vendt i finanslovforhandlingerne?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-15:
Jeg synes egentlig, det er et sjovt spørgsmål, altså, for hr. Bjarne Laustsen ved jo udmærket godt, at der er et meget stort flertal her i Folketinget, som er for de her EU’s forenede stater, et EU, som ikke i denne sammenhæng tænker på dyr, men kun på, hvorvidt man kan få flere magtbeføjelser i forhold til de enkelte medlemslande.
Hr. Bjarne Laustsens parti er selv med i dette flertal og accepterer, at EU gang på gang får flere magtbeføjelser. Nu nævner hr. Bjarne Laustsen sådan noget som Jellingstenen, og jeg kan ikke se, at Jellingstenen på nogen måde skulle have noget at gøre med EU-regler, men lad nu det ligge. Så vil jeg i forhold til finansloven sige, at vi har fået mange ting igennem ved finanslovforhandlingerne, for vi er nemlig et økonomisk ansvarligt parti.
Vi gør rigtig, rigtig meget, og vi har haft en masse succeshistorier ved netop at vedtage finanslov på finanslov sammen med regeringen.
Det er vi stolte af, og det håber vi at vi kan fortsætte med mange, mange år endnu.