runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2008-11-19:
Det var måske egentlig et svar på noget helt andet end det, jeg spurgte om.
Jeg vil så godt prøve at spørge en gang til: Hvad er det, der gør, at det her er en god idé?
Det er det samme som det spørgsmål, ministeren blev stillet.
Hvad er det for en dokumentation, man har for, at en kommunalisering af hele beskæftigelsesindsatsen vil gøre det hele bedre?
Når vi tager stilling til det her i Socialdemokratiet, gør vi det ud fra en vurdering af, om det her vil bringe flere mennesker i beskæftigelse, om man vil give de ledige nogle bedre muligheder, nogle flere redskaber, nogle flere værktøjer på hænderne.
Det er det, jeg spørger beskæftigelsesministeren om: Hvad er det, der gør, at det her er meget bedre?
Og når jeg spørger, hænger det jo sammen med, at KL ikke har kunnet sige, at det var bedre.
Hvis man går ind på ministerens egen hjemmeside, jobindsats.dk, kan man se, at den kommunale del er dårligere end den statslige del til rettidighed.
Vi ved, at ministeren selv har været i tvivl, for han havde jo egentlig planlagt, at hele 2009 skulle gå med en evaluering af strukturen, inden man så tog en beslutning.
Hvad er det, der gør, at man nu lige pludselig synes, at det er en god idé, inden man i realiteten har et ordentligt grundlag at træffe den beslutning på?
Før stillede min udmærkede kollega hr. Bjarne Laustsen et meget interessant spørgsmål: Var der overhovedet noget fagligt belæg for, at man kommunaliserede beskæftigelsesindsatsen?
Og der var svaret nej, idet man ikke har nogen erfaring for det, og man kan ikke dokumentere det.
Nu handler spørgsmålet så om den økonomiske styring, og der har vi sådan set noget dokumentation for, at de styringsredskaber, som man i dag anvender, og som man nu har tænkt sig også skal bredes ud over dem, som er arbejdsløshedsforsikrede på dagpenge, ikke virker.
Vi har lige fået en rapport i Arbejdsmarkedsudvalget fra KREVI, der er kommunernes analyseinstitut - og jeg kan også se, at kommunerne har været væsentligt inde over - som viser, at de der refusionsprocenter med 35/65, slet ikke virker.
Og jeg synes, at det er stærkt bekymrende, at man nu vil udbrede det til hele arbejdsmarkedet, altså til hele beskæftigelsesområdet, når man ved, at det ikke fungerer i dag.
Når beskæftigelsesministeren nu mener, at det her skal være en økonomisk fordel for nogle kommuner - det er derfor, man lægger det ud; så de kan få en økonomisk gevinst af det - må vi også gå ud fra, at der er nogle, der kan få en økonomisk B-dag.
Og så er spørgsmålet bare: Hvordan kan beskæftigelsesministeren hævde over for kommunerne, at det her er i økonomisk balance, når alle kan se, at det her bliver en roulette, hvor man altså både kan vinde - det vedgår jeg - men man også kan ende med at tabe i den kommunale økonomi?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg vil gentage, at det, der er målet, og det, vi nu skal regne på i de kommende måneder, er, om det er bæredygtigt for kommunerne, og om der er økonomiske incitamenter til at komme i arbejde.
Og det er ret vigtigt.
Det var sådan set den samme diskussion, vi havde om kommunalreformen og jobcentrene i sin tid - hvorvidt det nu kunne lade sig gøre.
Der vil jeg bare sige, at med de resultater, vi har set med den meget lave arbejdsløshed, der er, og de mange kontanthjælpsmodtagere, der er kommet i arbejde, vurderer jeg, at jobcentrene har løst den her opgave godt.
Men der kan jeg forstå, at Socialdemokraterne har en anden opfattelse, nemlig at jo flere administrative systemer, vi bygger oven på, jo bedre bliver det, så et dobbelt administrativt system er bedre end et enkelt administrativt system, og så er konsekvensen vel, at et tredobbelt er bedre end et dobbelt.
Thomas Adelskov (S), 2008-11-19:
Hvis beskæftigelsesministeren vil høre, hvad Socialdemokraterne gerne vil foreslå i den her sammenhæng, kommer vi gerne til en forhandlingsrunde om det, for vi har mange gode ideer, med hensyn til hvordan man kan gøre det her nemmere.
Man kunne fjerne noget af alt det bureaukrati, der er ude i jobcentrene, bl.a. 300-timers-reglen, som man jo i øvrigt nu gør til en 450-timers-regel, og som skal ramme alle kontanthjælpsmodtagere, dem, der er gift med en, der er i beskæftigelse osv.
Jeg har mange, mange gode ideer, som jeg gerne vil bringe over på ministerens bord.
Men lad os nu komme tilbage til spørgsmålet, for det handlede om økonomiske incitamenter.
Det er bare for lige at holde ministeren fast på, hvad han er blevet spurgt om.
Vi ved, at de økonomiske incitamenter, de refusionsprocenter over for kommunerne, man i dag anvender, ikke virker.
Det fremgår af den rapport, vi lige har fået fra KREVI.
Den kan ministeren jo også selv få fremskaffet.
Vi ved, når vi kigger på jobindsats.dk, at kommunerne er bagefter i forhold til den statslige del med hensyn til rettidighed.
Vi ved altså, at indsatsen ikke er i orden.
Vi ved, at jobcentrene i øjeblikket har en aktiveringsgrad på kun 61 pct., selv om vi gerne ville have aktiveret tidligere.
Vi ved sådan set, at det ikke fungerer, og alligevel mener beskæftigelsesministeren, at vi nu skal have mere af det, der ikke i øjeblikket fungerer derude.
Jeg forstår ikke helt, hvordan ministeren synes det kan være en særlig god idé, når vi nu har udsigt til en fordobling af arbejdsløsheden inden for det næste år.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Vedrørende KREVI-rapporten tror jeg, at den viser, at blandingen af økonomiske incitamenter og ledelsesmæssigt fokus er den rigtige cocktail.
Det er klart, at økonomiske incitamenter ikke skal virke ude på frontmedarbejdernes niveau; de skal ikke sidde og tænke på det.
Men det skal man selvfølgelig i forbindelse med den ledelsesmæssige opgave.
Jeg er glad for tilsagnet om, at vi kan lave regelforenkling, for det kommer vi rigtig hurtigt til.
Regeringen har jo fremsat forslag om, hvordan vi ændrer og forenkler ungereglerne, og hvordan vi ændrer sanktionsreglerne i kontanthjælpssystemet.
Det er jo det, der har været allermest efterspurgt af medarbejderne ude i jobcentrene, og som de bruger rigtig meget tid på, og derfor er det jo en glæde, at Socialdemokraterne har meldt sig ind i den diskussion og gerne vil være med til at regelforenkle.
Niels Christian Nielsen (S), 2008-11-19:
Nu er det jo ikke noget nyt, at Socialdemokraterne har meldt sig ind i den diskussion, den har vi været optaget af i lang tid.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Hvorfor fastlægges der først senere en endelig model for finansieringen i forbindelse med den fulde kommunalisering af beskæftigelsesindsatsen?
Og eventuelt også: Hvornår vil den være på plads?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Vi vil bruge resten af året her til at lave de beregninger, som jeg sagde før, ikke bare med almindelig fremskrivning af ledigheden, men også asymmetrisk, altså sådan at nogle egne eller nogle byer oplever en meget stærk stigning i ledigheden.
Så det vil ligge klar i begyndelsen af det nye år.
Niels Christian Nielsen (S), 2008-11-19:
Tak for svaret.
Vi har 91 jobcentre i landet, og man har jo i forhold til de 98 kommuner forpligtende samarbejdsaftaler.
Har ministeren i tankerne, at også de sidste kommuner skulle have det fulde ansvar?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jamen altså, vi opererer jo med, at der er de her 91 jobcentre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Ja tak.
Jeg vil foreslå beskæftigelsesministeren at gøre lidt som sin kollega fødevareministeren.
Vi har presset fødevareministeren til at lave et system på sin hjemmeside, der hedder »Meld en regel«.
Det skal forstås sådan, at butikker og andre kan melde en regel, de synes er tåbelig eller uhensigtsmæssig.
Hvis ministeren starter på det, kommer vi gerne til forhandlinger.
Og jeg tror, at en af de første, der vil blive meldt, er den tåbelige, åndssvage beslutning om, at arbejdsløse skal sende fire jobansøgninger i en periode, hvor arbejdsløsheden er stigende.
Det kigger vi gerne på, der er en masse ting at hente.
Så vil jeg sige, at ministeren i dag har afsløret, at der ikke er nogen saglige eller faglige argumenter for den manøvre, man nu laver.
Det er en rent ideologisk beslutning.
Man foreslog i »Flere i arbejde«, at vi skulle have et enstrenget system, og man forsøgte i forhold til kommunalreformen.
Vi sagde nej, Dansk Folkeparti sagde nej - nu siger man så ja, og det kan jeg ikke forstå.
Det, det her vil komme til betyde, er, at kommunerne jo vil stå i den situation, at det er a-kassen, der skal lave rådighedsvurderingen, og kommunen, der kommer til at betale.
Og det, der ligger i skuffen, er jo stadig væk en statslig a-kasse.
Jeg mener, at det her er langt værre end en statslig a-kasse, hvor staten skulle punge ud.
Men det, der er tilbage her, er, at staten nu vil tørre en fremtidig stigning i ledigheden af på kommunerne.
Det er det, der kommer til at ske, ved at man indfører det system her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg tror, at vi på vores hjemmeside vil lave noget, der hedder »Meld et folketingsmedlem«; det kunne måske være et forslag.
Må jeg godt lige sige, at der slet ikke er noget hovsa ved det her.
Jeg ved ikke, om det at være pragmatisk er en ideologi, men jeg har svært ved at se, at det skulle være et mål i sig selv at insistere på, at man skal opretholde to systemer, to personaleadministrationer, to økonomistyringssystemer, to edb-systemer osv.
Jeg tror, at der både på den korte bane og på den lange bane ligger en gevinst i, at indsatsen bliver samlet, og at den bliver fokuseret, og de økonomiske incitamenter peger entydigt i retning af, at det er en fordel, at folk kommer i arbejde.
Thomas Adelskov (S), 2008-11-19:
Hvad er årsagen til, at den statslige arbejdsformidling kommunaliseres, uden at der har været en høring og drøftelse med arbejdsmarkedets parter?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg er ked af, hvis det her forslag kommer som en meget stor overraskelse for hr. Bjarne Laustsen, for det var nøjagtig det, vi foreslog i sin tid i forbindelse med kommunalreformen, hverken mere eller mindre.
Det skridt, vi tager nu, var det, vores forslag handlede om dengang.
Der stoppede vi så og sagde: Jamen nu laver vi en sammenføring af det statslige og det kommunale i nogle pilotjobcentre.
Jeg vil gerne til hr. Thomas Adelskov, som rejste det under det forrige spørgsmål, sige: Men økonomien fulgte ikke med; der er stadig to underliggende systemer i de pilotjobcentre, der er.
Så det nuværende adskiller sig jo ved, at de økonomiske incitamenter og den økonomiske model er anderledes end i pilotjobcentrene.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Jeg mener, jeg har ret til i, at det her er et ideologisk projekt, for man har ikke styr på økonomien.
Uanset hvor lang en overgangsordning bliver, og hvornår og hvor sent den skal træde i kraft, så har man lavet en aftale, der ikke er fuld klarhed over for dem, der skal gå ind i ordningen her.
Det gælder først og fremmest for de arbejdsløse.
Hvilke rettigheder, hvilke vilkår, hvilke muligheder har de i et fremtidigt kommunaliseret beskæftigelsesindsatssystem?
Det er punkt 1.
Dernæst ved ingen kommuner, hvad det er, de eventuelt siger ja til at overtage, fordi den økonomiske situation er uafklaret; man kender ikke besparelserne i forhold til staten.
Vi ved heller ikke, om en kommune i givet fald kan finde på at begynde at indføre brugerbetaling på aktivering og sådan noget.
Det har vi set med madordninger, hvor man så nu går ind og laver et loft.
Her er der frit spil for alt muligt, i forhold til at vi har haft et arbejdsmarked, hvor vi på et og samme tidspunkt kunne sætte hele systemet i gang, hvis vi fik en stor arbejdsløshed.
Det var det, der skete i Nyrupregeringens tid, hvor vi virkelig fik høvlet af arbejdsløsheden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg tror, at det er en erkendelse af, at vi skal forankre indsatsen et sted, og at det ikke er fremmende for beskæftigelsen at have to systemer, to personaleadministrationer, to chefer, to økonomistyringssystemer, to ferieadministrationssystemer osv. osv., og i lyset af, at hvis vi slår det sammen og laver en bæredygtig løsning for kommunerne med økonomiske incitamenter til at få folk i arbejde, så vil det være et betydeligt bedre system end det nuværende system. Hr. Thomas Adelskov overser en ting, nemlig at der i dag ikke er nogen, der har et økonomisk incitament til at få en forsikret ledig i arbejde.
Tjener a-kassen på det?
Tjener jobcenteret på det? Nej.
Tjener kommunen på det?
Og derfor kan man sige, at der er alt at vinde ved at lave et enstrenget system, hvor de økonomiske incitamenter entydigt peger i retning af at få folk i arbejde.
Niels Christian Nielsen (S), 2008-11-19:
Den udfordring, vi har haft, netop også når vi har lavet beskæftigelsesplaner, har været i forbindelse med det tværkommunale samarbejde i forhold til at have et fleksibelt arbejdsmarked.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren om, hvordan han vil sikre sig, at vi fortsat har et fleksibelt arbejdsmarked.
For nu kommer vi netop, som hr. Bjarne Laustsen var inde på, til at opleve et arbejdsmarked, som vil følge kommunegrænserne - i det her tilfælde i forhold til de 91 jobcentre, vi har.
Det vil sige, at der bliver 91 arbejdsmarkeder.
Det er svært at få øje på synergieffekten.
Men jeg synes nok, at kommunerne fremadrettet står over for en endnu større opgave i forhold til de langtidssygemeldte, som vi p.t. har ca. 120.000 af.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at vi fortsat har et fleksibelt tværkommunalt samarbejde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Det er jo hele ideen med at lave en gennemsigtighed på arbejdsmarkedet, og jeg har rent ud sagt aldrig kunnet forstå, hvis der er kommunalpolitikere her - men det kan jeg jo få bekræftet - der sidder og tænker: Nej, vores folk i kommunen må endelig ikke arbejde uden for kommunens grænser; så er det bedre, de går arbejdsløse i kommunen.
Tænk, jeg synes, det er en fuldstændig forrykt tankegang, og jeg kan næsten ikke fatte, at man kan få sig selv til at sige det.
For hvem skulle have en interesse i, at folk ikke fik arbejde, også selv om det var uden for kommunegrænsen?
Det er jo derfor, vi skal sikre gennemsigtighed i beskæftigelsessystemet, et fælles jobnet, hvor man kan gå ind og se, hvilke ledige job der er.
Men måske kan jeg blive belært fra Svendborg om, at det er vigtigere, at folk går arbejdsløse i Svendborg, end at de arbejder Otterup.
Niels Christian Nielsen (S), 2008-11-19:
[Lydudfald]
… i forhold til incitamenter kan vi også konstatere i forhold til aktive og passive perioder, den såkaldte 65/35-model, at der ingen incitamenter er til det tværkommunale samarbejde.
Hvordan vil ministeren sikre sig i forhold til uddannelse?
For kommunerne er jo stadig væk forskelligt stillet også i forhold til økonomien, og selv om man får i forholdet 65 til 35, er man jo ikke sikret.
Vil det afholde kommuner fra at sende ledige i uddannelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Selvfølgelig skal man da opføre sig fornuftigt i beskæftigelsespolitikken, og hvis det, der skal til for at få en person i arbejde, er uddannelse, skal personen da i uddannelse.
Jeg kan sige, at alle de midler, vi har i den aktive arbejdsmarkedspolitik, nu bliver flyttet over til kommunerne, og der bliver ikke sparet en krone, for det her er ikke en spareøvelse.
Derfor vil der da være rigtig, rigtig store incitamenter til at få mennesker i arbejde.
Det er man så i øvrigt, synes jeg jo, forpligtet til af menneskelige grunde at gøre en stor indsats for.
Hele kommunalreformen og hele arbejdsmarkedsreformen i sin tid var jo netop et udslag af, at vi gerne ville synliggøre konsekvenserne af en fornuftig arbejdsmarkedspolitik.
Vi ville gerne engagere lokalpolitikerne, sådan at lokalpolitikerne engagerede sig i arbejdet, og jeg får rigtig mange beretninger ind om, at det også er lykkedes rigtig mange steder i landet.
Men jeg kan selvfølgelig ikke sige andet, end at der jo kan være lommer som i Svendborg, hvor man åbenbart tænker anderledes.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Jeg synes, at det er godt, at beskæftigelsesministeren er kommet ned i salen i dag, for det er jo en ren tilståelsessag, vi nu behandler.
Til mit sidste spørgsmål før sagde ministeren: Vi har to af det hele, og derfor kan vi lige så godt tage og spare på det.
Det var et meget ærligt svar, det var næsten lige så kontant et svar, som når hr. Søren Pind bliver sat på plads.
Man er fuldstændig hamrende ligeglad med de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagerne og alle de andre; dem er man fuldstændig ligeglad med.
Tak for det, det er da en tilståelse, der vil noget.
Jeg troede, at det handlede om ikke bare at få taget sig kærligt af de syge og de gamle osv., men også af de arbejdsløse.
Derfor må jeg så forstå, at økonomien ikke er afklaret, og det skal vi nok vende tilbage til i et andet spørgsmål.
Så vi står her med en ren og skær tilståelsessag, hvor det ikke drejer sig om det, man kunne tro.
Vi ved, at beskæftigelsesministeren tidligere har foreslået et enstrenget dagpengesystem, en statslig a-kasse, hvad Dansk Folkeparti har afvist - og det troede jeg at de stadig væk gjorde, men nu går de faktisk ind for noget, der er værre, for nu bliver hele indsatsen samlet et andet sted.
Man kunne jo lige så godt have ladet staten overtage det hele i stedet for at køre den anden vej.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Skal jeg så forstå hr. Bjarne Laustsens system sådan, at en dobbelt administration er bedre end en enkelt administration?
Så må det jo ifølge hr. Bjarne Laustsens tankegang være bedre, hvis vi laver en tredje administration.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Kan ministeren give en garanti for, at det ikke bliver en økonomisk bombe under den kommunale økonomi, når hele beskæftigelsesindsatsen bliver kommunaliseret?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Når kommunerne overtager udgifterne til dagpenge, aktiveringsydelse og udgifterne til aktivering af forsikrede ledige, skal den økonomiske bæredygtighed i kommunerne naturligvis sikres.
Det er mig magtpåliggende, inden jeg går videre, at sige, at forsikrede ledige får deres penge i a-kassen, og at de fortsætter med at få det; der er ingen ændring.
For så vidt angår de lediges rettigheder - altså spørgsmål om kontaktforløb, CV, uddannelse, løntilskud osv. - fremgår det af lovgivningen, og det ændres der heller ikke ved.
De nuværende bevillinger til den statslige del af jobcentrene og aktivering af forsikrede ledige overføres til kommunernes beskæftigelsesindsats med en øget statslig styring af indsatsen.
Det er således de samme penge, der er til rådighed, som i dag.
Den endelige model for, hvordan kommunerne skal overtage finansieringen af udgifterne til forsikrede ledige, er endnu ikke fastlagt, men jeg har følgende målsætninger for omlægningen: Omlægningen skal være bæredygtig for kommunerne, og omlægningen skal skabe et stærkt incitament for kommunerne til at få forsikrede ledige i job og gennemføre en aktiv indsats, og der skal sikres en simpel styring via økonomiske incitamenter.
Derfor bygges der videre på hovedprincipperne i den nuværende kommunale finansiering, hvor staten betaler 65 pct. af kontanthjælpen, når en person er aktiveret, og 35 pct., når den enkelte ledige går passiv.
Samtidig skal der naturligvis tages hensyn til situationer, hvor mange arbejdspladser nedlægges på samme tid i en kommune, og det skal sikres, at mindre udkantskommuner og større bykommuner med forholdsvis mange ledige også kan løfte opgaven.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-19:
Tak for svaret.
Det er helt ufatteligt, at man har fået Dansk Folkeparti med på at sige ja til det, og det er da helt utroligt, når man spørger en beskæftigelsesminister, at ministeren ikke er i stand til at svare på, hvad det betyder, hvis en stor arbejdsplads i en lille kommune lukker.
Det er jo det, der er problemet her.
Så siger ministeren, at det skal være bæredygtigt.
Jamen det skal bare være en besparelse for staten; så er ministeren jo tilfreds.
Det, der er problemet, er, hvordan en situation, hvor ledigheden stiger i en kommune, ikke kommer til at påvirke den øvrige kommunale aktivitet.
Jeg kunne da også godt tænke mig at høre, for det nævner ministeren ikke: Hvordan vil det se ud, hvis kommunen nu synes, at de tilbud, som vi har strikket sammen i forhold til en aktiveringsindsats over for de forsikrede ledige, er lige rigelig meget i forhold til det, den tilbyder de ikkeforsikrede kontanthjælpsmodtagere, og kommunalbestyrelsen så synes, at her kan den godt spare lidt, vil der så være en grænse, sådan at det ikke kan lade sig gøre i forhold til den aktiveringsindsats, vi eventuelt måtte blive enige om herinde, således at kommunen ikke får mulighed for at spare?
Så til det der med incitamenterne.
Incitamenterne ligger kun i den pågældende kommune.
Man har ikke et stort dansk arbejdsmarked mere, det bliver totalt afmonteret af det her.
Man har kun et arbejdsmarked inden for den kommunale grænse, er det ikke korrekt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at hele basen for jobcentrene i dag, er, at vi har Jobnet, hvor der lægges ledige job ind, og hvor man, uanset hvilket jobcenter man går ind på i kongeriget, kan se, hvilke job der er ledige hvor som helst i landet.
Det er jo det, der er helt afgørende.
Diskussionen var fremme, da vi lavede jobcentrene i forbindelse med kommunalreformen.
Da fremførte hr. Bjarne Laustsen nøjagtig de samme argumenter.
Men siden da har udviklingen jo vist, at vi ikke har 98 arbejdsmarkeder i Danmark, vi har ét stort arbejdsmarked, og sådan vil det naturligvis også fortsætte med at være i årene fremover.
Så vil jeg bare gerne sige, at omlægningen, ændringen, sker den 1. august.
Men i lyset af at de kommunale budgetår og statens budgetår er kalenderåret, vil vi lave en overgangsordning, sådan at det først er pr. 1. januar 2010, omlægningen vil være trådt helt i kraft.
Så der er tid til at foretage de her beregninger, både beregninger af, hvad der sker ved en generel stigning i ledigheden, og af, hvad der sker ved det, man kalder en asymmetrisk udvikling, altså at der i nogle egne udvikler sig en større ledighed end i andre egne.
Men alt det vil vi vende tilbage til.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Spørgsmålet lyder jo: »Hvori består de nye penge til renovering af skoletoiletter i den netop indgåede finanslovaftale, når det fremgår, at de såkaldte »ekstra 100 mio. kr. til skoletoiletter« tages fra den udmeldte ramme på 22 mia. kr., som i forvejen bare er det helt almindelige investeringsniveau fremskrevet til 2018, og som er blevet udmeldt ved adskillige tidligere lejligheder, f.eks. i forbindelse med kommuneaftalen?« Til det kan jeg svare, at i økonomiaftalen fra i sommer blev regeringen og KL enige om at udmønte 9 mia. kr. fra Kvalitetsfonden i perioden 2009-13 til kommunernes investeringer på de borgernære serviceområder.
Der er altså ikke udmeldt 22 mia. kr., og de 100 mio. kr. sammen med 200 mio. kr. til vanskeligt stillede kommuner er i øvrigt en fremrykkelse af nogle penge.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-19:
Det har hele tiden været regeringens hensigt at lave et enstrenget system.
Det lå i regeringens oprindelige udspil i 2004, og derfor blev de kommunale pilotjobcentre oprettet på daværende tidspunkt.
Dengang tog vi et kæmpe skridt hen imod målet om én indgang for alle borgere og én indsats på baggrund af behov og ikke på baggrund af ydelse.
Arbejdsmarkedets parter har i beskæftigelsespolitikken været værdifulde medspillere i det centrale, i det regionale og i det lokale beskæftigelsesråd i jobcentrenes første levetid.
Og i det nye system vil arbejdsmarkedets parter naturligvis fortsat komme til at spille en fremtrædende rolle.
Med hensyn til evaluering af kommunalreformen vil jeg sige, at den fortsat vil blive evalueret, og arbejdsmarkedets parter vil løbende blive inddraget og få mulighed for at kommentere konklusioner og anbefalinger, som kommer hen ad vejen.
Det er, som spørgeren også sagde før,