runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti på linje med Venstre og Dansk Folkeparti har valgt at lægge sig i hængekøjen i det her spørgsmål.
Med hensyn til Folketingets computere er der, som jeg også sagde under tidligere indlæg, nogle undtagelser i brugen af svanemærket.
Men det, som det her forslag går ud på, er jo, at man arbejder hen imod at forbyde de her bromerede flammehæmmere.
Det er faktisk sådan f.eks. med elektriske apparater, at der er nogle lodninger, som i dag er meget svære at lave uden at bruge nogle af de her kemikalier.
Der findes alternativer til de bromerede flammehæmmere, og det er det, der er pointen bag det her forslag.
Det er jo det, der er det vigtige i det her forslag.
Det, som er problemet, hvis man bare lægger sig op ad EU, ligesom Det Konservative Folkeparti vil gøre, er jo, at man ikke lægger det nødvendige pres på producenter og lovgivere, ikke bare i Danmark, men også internationalt, for at benytte de alternativer til de bromerede flammehæmmere, som eksisterer.
Det er det, der er pointen med det her forslag.
Og det synes jeg hr. Christian Wedell-Neergaard skulle tage at forholde sig til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-03:
Det fyger med forkerte påstande i debatten i dag, og jeg skal lige sætte et par ting på plads, inden jeg går i gang med mit ordførerindlæg.
For det første er det blevet påstået, at Sverige, Norge og Holland har eller er på vej med et forbud på det her område, og det er simpelt hen forkert.
Norge har ikke indført nationale særregler med hensyn til bromerede flammehæmmere ud over de begrænsninger, der gælder i EU.
Og Holland har heller ikke indført nationale særregler.
Så det er altså forkert.
Ser vi på situationen i USA, er det rigtigt, at der arbejder man med forbud mod penta- og octa-BDE, men det er jo stoffer, som har været forbudt i Danmark i mange år.
Det andet, der har været fremme i debatten, er, at der ikke er sket en pind, siden vi behandlede B 49.
Der er det jo sådan, og det har også været fremme i debatten, at Danmark har lagt sag an mod Kommissionen på grund af beslutningen om at undtage deka-BDE fra forbuddet i elektrisk udstyr.
Den anvendelse er jo klart den dominerende anvendelse i Europa og ikke mindst i Danmark, hvor stoffet kun undtagelsesvis anvendes i produktion og kun forekommer i ganske få produkter ifølge den undersøgelse, som Miljøstyrelsen netop har offentliggjort.
Men der indgår i svanemærket også muligheden for at bruge bromerede flammehæmmere.
Der vil i hr. Rune Lunds computer være TBBPA, og jeg kan jo så spørge hr. Rune Lund, om hr. Rund Lund hellere vil undvære sin computer end at have dette stof.
Således skulle jeg lige starte og sige, at Det Konservative Folkeparti afviser det fremsatte beslutningsforslag.
Et forbud på det eksisterende grundlag vil have en væsentlig risiko for at blive bragt for EF-Domstolen af Kommissionen, da der kan sættes spørgsmålstegn ved, om det er nødvendigt at tage dette skridt for at imødekomme et problem, som må siges at være af mindre betydning ud fra de data, som det har været muligt at fremskaffe om deka-BDE og HBCDD, som er de to stoffer, der er nævnt.
Et nationalt forbud vil ikke have nogen reel betydning for deka-BDE.
Forbruget skønnes at være yderst begrænset, som jeg allerede har nævnt.
TBBPA indgår i it-udstyr, og man kan som sagt spørge: Vil man undvære det udstyr?
Det er jo givet, at import af udstyr ville blive begrænset for Danmark alene, og det ville være i modstrid med EU's regler.
Desuden vurderes det, at et nationalt forbud er uholdbart, da det ikke kan underbygges tilstrækkeligt.
EU-reglerne stiller en række krav, herunder især at forbuddet skal bygge på en solid videnskabelig dokumentation, og denne dokumentation forefindes simpelt hen ikke.
Vi må derfor fortsat følge det spor, som er lagt, nemlig at et forbud skal være på EU-basis og ikke et nationalt forbud.
Det vil være skadeligt alene at gennemføre et nationalt forbud, og det vil være forkert at følge en aktivistisk linje på det her område og vedtage et forbud, uanset hvad EU siger, som forslagsstillerne ønsker.
Så derfor afviser Det Konservative Folkeparti dette beslutningsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Bjørn Medom Nielsen, at når det er så vanskeligt at bevise, at de udgør en risiko, så er det jo ikke vurderet, at de har – nu nævner jeg så TBBPA som det produkt, jeg taler om her – de her problematiske egenskaber.
Altså, jeg er bare også nødt til at sige, at hvis det er, man vil udfase alle de ting, som er nævnt i forslaget her, så skal man have nogle alternativer, og man skal også kunne sige: Jamen vi har altså noget videnskabelig dokumentation for, at det her er problematisk.
Og hvis hr. Bjørn Medom Nielsen mener, at han er i besiddelse af de dokumenter, eller der er andre i salen her, der er i besiddelse af dem, så skal man jo fremlægge dem.
Så skal man ikke bare sidde og sige: Vi mener – og alt det her.
Man skal komme med nogle konkrete beviser.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-05-03:
Man bliver jo forvirret på et højere plan nu, i hvert fald et eller andet plan, for nu siger DF's ordfører, at det er meget svært at bevise, at tingene er, som de er.
Men jeg formoder da, at Dansk Folkeparti gang på gang påtager sig de svages rolle og gør en række ting.
Og her er altså en række svage mennesker, her er nogle ufødte børn, her er en natur, her er nogle dyr og lignende, som kan tage skade af de her ting.
Når det så er svært at bevise, og når vi kan se årsagerne, og det er grænsende til evidens, grænsende til, at det er bevist, er det så ikke rimeligt, at vi foretager os noget meget aktivt på det her felt?
Og lad mig så lige spørge, om det er EU-linjen, som Dansk Folkeparti lægger i forhold til regeringens svar, eller det er en helt anden linje, der bliver lagt i forhold til det internationale samarbejde.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Jo, men igen mangler jeg jo, at den socialdemokratiske ordfører kommer med nogle alternativer.
Det er jo ingen løsning.
Vi er nødt til at sige, at der er nogle produkter her, som vi i hvert fald skal fortælle befolkningen kan være problematiske.
Men der findes altså ikke nogen beviser, og det vil være meget vanskeligt at bevise, at nogen af de produkter er skadelige.
Derfor skal vi have de redskaber på plads, inden vi bare fremsætter et beslutningsforslag, hvor der nævnes en hel masse navne.
Jeg er da enig i, at der godt kan være nogle af de navne, som man skal have taget ekstra hånd om.
Det har jeg slet ikke sagt at jeg ikke er.
Men det beslutningsforslag, som ligger her, er bare ikke godt nok, og derfor må jeg bare sige, at selv den socialdemokratiske gruppe, som nu åbenbart bare vil sige ja til det, jo ikke engang har et alternativ.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-05-03:
Man bliver jo forvirret, når man hører Dansk Folkepartis ordfører prøve at finde en linje i det her.
Jeg vil gerne spørge: Er hr. Jørn Dohrmann da ikke klar over, at vi taler om nogle stoffer, der både i produktion og i affaldsforløbet afgiver stoffer til miljøet og til de medarbejdere, som har med produkterne at gøre?
Derfor er oplysning jo slet ikke vejen i den her sammenhæng.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Derfor siger jeg også, at det er vigtigt, at vi giver oplysningen til borgerne, så de selv kan konstatere, hvad det er, de gør, når de køber en computer eller et andet elektronisk instrument i udlandet, hvor der ikke er et forbud.
Og hvad med de importerede varer, når de f.eks. skal bortskaffes?
Der er masser af spørgsmål, som man kan stille sig selv, om, hvordan vi får løst hele problemet.
Det er slet ikke belyst i det her beslutningsforslag.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Jo, men der er ingen, der diskuterer deka-BDE i den sammenhæng.
Derfor er det også vigtigt, at man kan bruge alternativer der, og det gør man også.
Det, man bl.a. bruger, er det stof, der så hedder TBBPA.
Det er faktisk en del af det, der kan substituere deka-BDE.
Så der er ikke sket nogen ændring siden 2004.
Hr. Per Clausen spørger til bromerede flammehæmmere i al almindelighed, og for nogles vedkommende er der alternativer, og for nogle anvendelser er der alternativer.
Men det, jeg helt konkret sagde, var, at der med hensyn til TBBPA findes alternativer til visse anvendelser, men ikke til alle anvendelser.
Det må hr. Per Clausen også medgive.
Der er ting, vi ikke ret godt kan lide, men vi skal jo helst have noget andet at sætte i stedet, hvis der nu engang er nogle ting, der er nødvendige af nogle andre grunde for at sikre noget, vi gerne vil have.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Når vi snakker om deka-BDE, har miljøministeren jo meget klart sagt, at det er farligt, at der findes alternativer, men at det er regeringens politik, at vi venter på EU.
Og så vil jeg bare spørge: Er det sådan, at hr. Dohrmann mener, at deka-BDE ikke er farligt; eller er det, fordi hr. Dohrmann mener, at vi ikke skal forbyde farlige stoffer, men bare oplyse om, at de er farlige; eller er det, fordi han er enig med regeringen i, at vi skal vente på EU?
Nu er der jo frygtelig mange indviklede navne i den her sag, og derfor klarer vi os med forkortelserne.
Det vil jeg også gøre.
Hvad angår TBBPA, har jeg forstået, at der er enighed om, at det er et meget stort problem for vandmiljøet, at man bruger det.
Det, der er uenighed om, er, om man indtil videre har været i stand til at bevise, at det er skadeligt for mennesker.
Det er det ene.
Det er farligt for mennesker.
Det er altså ikke diskussionen her.
Her er diskussionen, om vi nu skal forbyde det i Danmark, eller om vi skal vente, indtil EF-Domstolen giver os lov til det.
Og det burde jo være nemt for Dansk Folkeparti at svare på: Selvfølgelig skal vi ikke vente på EF-Domstolen.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Jeg må bare sige til hr. Rune Lund, at jeg tror, at hvis han graver i sine arkiver, vil han finde ud af, at den computer, som han omtaler, indeholder TBBPA, og det er altså ikke godtgjort – og det er vanskeligt at bevise – at de produkter udgør en risiko.
Det ved jeg ikke om hr. Rune Lund vil forholde sig til.
Og fordi det ikke er godtgjort, at det er skadeligt, siger vi så: Skulle vi så gå hen og forbyde den her slags ting?
Det er noget andet, hvis man siger: Jamen her har vi faktuelt, at det er skadeligt. Så kan man sige, at uanset om det er svanemærket, eller hvad det er, må vi bare konstatere, at det indeholder de her produkter.
Derfor kan man ikke bare, som jeg ser det, sige, at nu forbyder vi det, at nu skal det alt sammen være svanemærket, og så er alle problemer løst.
Jeg har aldrig sagt, at det kun skulle være EU, der skulle løse det her.
Jeg har sagt, det skal være internationalt, for man producerer masser af ting i Kina, man producerer masser af ting i Taiwan, som sendes alle steder hen.
Derfor kommer det ind over grænserne, så man kan ikke bare stoppe problemet ved den dansk-tyske grænse.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Så er der nogle få undtagelser.
Men at sige, at nogle af de bromerede flammehæmmere, som er nævnt i det her forslag, ikke skulle være giftige, at de ikke skulle være farlige, at de ikke skulle være sundhedsskadelige, det er simpelt hen det rene vrøvl.
Jeg må også bare sige, at jeg synes, det er meget ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke kan bakke op om, at man laver den bedst mulige miljøregulering, den bedst mulige regulering for sundhed og for mennesker og miljø i forhold til de her meget farlige kemikalier.
Men jeg kan forstå, at man fra Dansk Folkepartis side har valgt at sige: Jamen vi har bare overladt det hele til EU.
EU, som har været meget bagstræberiske på det her punkt, fordi man netop har villet tage alt for stort et hensyn til store producenter af elektriske apparater uden for Europa, selv om vi ved, at der findes alternativer til de her meget farlige bromerede flammehæmmere.
Der må jeg bare sige, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, at Dansk Folkeparti gør det.
Så kan det være, det er mig, der bare ikke forstår, men det er altså uforståeligt for mig.
Det er uforståeligt for Enhedslisten.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Det er jo klart, at nogle ting vil være uforståelige selv for Enhedslisten.
Det, jeg bare vil sige til det, er, at vi selvfølgelig vurderer, hvis der kommer nogen entydige beviser på, at sådan er det, hvis vi har nogle konklusioner, som siger, at her er fakta, at man får kræft eller andre ting af de her stoffer.
Nu blev vores computere herinde i Folketinget nævnt, og efter mine oplysninger skulle der være TBBPA i computerne, og der kan man bare sige, at det er vanskeligt at sige, at det udgør en risiko.
Skulle vi så på det grundlag sige, at nu forbyder vi det her produkt?
Jeg mener, det er at stille det lidt på hovedet.
Der er jo klart, at hvis der er bevis for, at det er skadeligt, så kan man skride ind over for det.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg går ud fra, at hr. Jørn Dohrmann kan bekræfte, at de bromerede flammehæmmere er meget farlige, de er hormonforstyrrende, de er kræftfremkaldende, de er sundhedsskadelige.
Jeg går også ud fra, at hr. Jørn Dohrmann ved, at der skulle have været indført et forbud mod en af de meget farlige bromerede flammehæmmere, som er nævnt i forslaget her, deka-BDE, og det skulle have været indtrådt allerede fra starten af 2006, men at Europa-Kommissionen har valgt at give dispensation, og det er bl.a. derfor, der er en domstolssag, som er kørende.
Men jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti ligesom vil lade, hvad skal man sige, laveste fællesnævner i EU være afgørende for, om vi får det maksimale beskyttelsesniveau i Danmark og i andre lande.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Har man virkelig fra Dansk Folkepartis side deponeret hele sin handlefrihed i EU, når det drejer sig om at sikre den optimale beskyttelse af mennesker, sundhed, dyr og miljø i forhold til de her meget farlige kemikalier, de bromerede flammehæmmere?
Det er mig komplet uforståeligt.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-05-03:
Socialdemokraterne er meget enige i beslutningsforslaget fra Enhedslisten og i dets intention, nemlig at forbyde brugen af bromerede flammehæmmere.
De udgør en sundhedsfare, og igennem de seneste år er vi blevet gjort bekendt med skadevirkninger, der gang på gang aktualiserer denne debat.
Sidst har vi set det i pressen, hvor der omtales en stigning i antallet af drengebørn, der operativt skal have korrigeret deres kønsorganer på grund af misdannelser.
Disse misdannelser er forårsaget af hormonforstyrrende stoffer, og bromerede flammehæmmere er et af disse hormonforstyrrende stoffer.
Socialdemokraterne har tidligere fremsat forslag om dette emne, og vi skal senere i dag behandle et beslutningsforslag fra De Radikale med samme problemstilling.
Socialdemokraterne fremsatte i foråret 2003 et lovforslag om hormonforstyrrende stoffer, og vi gav dengang udtryk for, at problemet med disse stoffer skal tages meget mere alvorligt og seriøst.
Dette synspunkt har vi ikke forandret, og derfor vil denne ordførertale have mange fællestræk med min ordførertale senere på dagen.
Det er den samme problemstilling, kun handlemåderne er forskellige i de to beslutningsforslag.
Bromerede flammehæmmere er nogle af de farligste miljøstoffer, vi kender.
De findes nu overalt i miljøet, og der er nævnt flere eksempler på, hvordan de finder rundt og kan påvises i naturen.
Problemet er jo, at de ikke bliver i de produkter, de bliver tilsat eller behandlet med; de fordamper fra f.eks. computere og fjernsyn, som er i brug, og de afgives under produktionen, og når produkterne bliver til affald.
Samtidig bør de stoffer, som er mistænkt for at have bl.a. hormonforstyrrende effekter, udfases ud fra et særligt forsigtighedsprincip, selv om der mangler tilstrækkelige beviser for det.
Der er nemlig i dag i mange tilfælde gode alternativer til de bromerede flammehæmmere og til mange af de produkter, der omtales i det kommende beslutningsforslag fra De Radikale.
Så vi synes, et forbud mod disse skadelige stoffer burde være oplagt.
Det er vigtigt, at vi får mulighed for at undgå de bromerede flammehæmmere.
EU's kemikalielovgivning, REACH, kommer meget vel på et tidspunkt i sin udvikling – i 2012 f.eks. – frem til det samme, som er foreslået her i forslaget, og på det tidspunkt vil vores befolkning ikke kunne forstå, hvorfor vi med en viden grænsende til evidens, som vi har i dag, altså i år 2007, ikke for længst havde indført et nationalt forbud.
Vi har derudover bemærket, at også forbrugersiden ved Forbrugerrådet har givet udtryk for, at dette forslag bør nyde fremme.
Socialdemokraterne kan derfor støtte forslagets videre behandling.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-03:
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi alle sammen, når vi køber ind, også staten – der er jo en indkøbspolitik, som også tager hensyn til miljøområdet, og der er det da oplagt – kigger på, hvad konsekvenserne af bromerede flammehæmmere er både miljømæssigt og sundhedsmæssigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Det, der er nemt at svare på, er jo, at man selvfølgelig giver oplysninger til borgerne om de her produkter, om de her risici, der eventuelt kunne være ved at benytte dem og ved at have dem.
Derfor er det jo vigtigt – og det tror jeg selv Enhedslisten ville kunne være med på – at vi skal give noget mere oplysning til borgerne om, hvad de produkter, de køber, indeholder.
Derfor er der et kæmpe arbejde forude, når vi ser på, hvad vi kan gøre herindefra for at give befolkningen den oplysning, imens vi er usikre på, hvor stort problemet er, og hvor stort omfanget er.
Derfor må jeg bare sige, at Dansk Folkeparti gerne vil give den oplysning til borgerne, det skal ikke gemmes, men vi skal være sikre på, at vi kommer ud i hele verdenen, så de, der køber en ny computer, når de er på ferie et eller andet sted, også får oplysningen.
De får ikke nogen glæde af, at det bare bliver forbudt i Danmark, når de har en importeret computer med fra udlandet.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Jeg forstod på miljøministeren, at hun ikke mente, der fandtes alternativer til bromerede flammehæmmere.
Jeg vil bare spørge ministeren, hvad der er sket siden 2004, hvor Folketinget behandlede et forslag, B 49, om folketingsbeslutning om forbud mod brug af bromerede flammehæmmere, hvor der i et svar fra miljøministeren står, at der i dag findes alternativer til bromerede flammehæmmere til anvendelse, der dækker hovedmængden af forbruget.
Og så står der noget om, at der til gengæld er begrænset viden om de miljømæssige konsekvenser ved nogle af alternativerne.
Det er det ene spørgsmål: Hvad er der sket siden 2004, siden der i dag ikke findes alternativer?
Det andet, som jeg gerne vil være helt sikker på, når ministeren nu taler om, at der er usikkerhed omkring risikovurderinger,
er: Er ministeren ikke enig i, at det deka-BDE faktisk er farligt?
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det er acceptabelt, at man kan udbringe spildevandsslam på danske marker, hvis det lever op til den regulering, myndighederne har valgt at have.
Og den kan jo jævnligt justeres, hvis der kommer ny viden.
Men man kan jo ikke sidde og mistænkeliggøre et helt erhverv, eller hvem det nu er, hr. Johs. Poulsen prøver at mistænkeliggøre i det her tilfælde, hvis folk gør det, man må.
Og det er acceptabelt, så længe vi ikke har viden, der kan bevirke, at vi sætter en anden slags regulering ind.
Det er jo derfor, vi prøver at tilvejebringe viden på det her felt.
Vi bidrager også til at tilvejebringe viden på EU-plan, fordi det her først og fremmest skal håndteres på EU-plan.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-03:
Det er helt rigtigt, at man naturligvis skal gå så langt, man kan komme, internationalt.
Jeg hører desværre efterhånden alt for ofte i alt for mange sammenhænge miljøministeren bruge internationale samarbejder og internationale forhold og jura på internationalt plan som undskyldning for ikke at skabe en tilstrækkelig fremdrift i sagerne, som vi har indflydelse på, og jeg synes faktisk, det er dybt problematisk, at det foregår på den måde.
Jeg fik ikke ministerens svar på, om hun fandt det acceptabelt, at man i dag kan udbringe bromerede flammehæmmere på danske marker i form af spildevandsslam, uden at der foreligger nogen grænseværdier eller noget som helst for det.
Jeg hørte godt ministeren sige, at det må vi så vide noget mere om.
Vi ved en masse om det.
Sagen er jo den, at ministeren ikke har revideret den slambekendtgørelse, der ellers tidligere har været annonceret skulle revideres.
Derfor er der ikke sket noget på området, og derfor er det vel relativt enkelt at svare på: Er det acceptabelt, at man kan udbringe spildevandsslam på danske marker, som indeholder bromerede flammehæmmere?
Er det acceptabelt?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-05-03:
Der er ingen, der bliver straffet.
Jeg har altså svært ved at se det som en straffeaktion, når man næsten har fordoblet bevillingerne til egnsteatrene i løbet af de sidste 6 år, samtidig med at vi har et ekstremt spændende teaterliv rundtomkring i Danmark og en erkendelse af – fuldstændig bredt politisk – at vi skal gøre, hvad vi kan for at sikre diversitet og pluralisme i dansk teaterliv.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at der altså er sket meget siden november måned og frem til maj 2007, for siden de økonomiske protester i november måned er der indgået en aftale med egnsteatrene.
Vi har fået egnsteatrene med på en aftale, som sikrer udviklingspenge til en udviklingspulje, og finansiering, som Kulturministeriet tager sig af, af nogle egnsteaterkonsulenter.
Derfor er der ikke uro ude i egnsteatrene mere.
Det er klart, at man altid gerne vil have flest muligt penge, og man ville gerne have været rammestyringen foruden, men der er generel tilfredshed nu i egnsteatermiljøet med den aftale, der er indgået.
Så der er altså sket meget på det halve år.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-03:
Jeg bemærker i hvert fald, at kulturministeren ikke besvarede det spørgsmål, der blev stillet af fru Elsebeth Gerner Nielsen før.
Det andet er: Hvorfor tror kulturministeren at der er utilfredshed med den her lov udeomkring i landet?
Mogens Holm, egnsteatrene – stort set over en kam – har protesteret imod det her lovforslag, for de ved godt, hvad konsekvensen bliver af det her.
Den bliver, at det bliver vanskeligere for dem at planlægge.
Jeg synes, det helt grundlæggende spørgsmål er, hvorfor de skal straffes – og det kan de heller ikke forstå – fordi de er blevet en succes.
Det er jo essensen i det her.
Egnsteaterordningen har været en succes, det er skudt op med nye teatre.
Nu strammer man ind, fordi man har lavet en finanslovaftale med Dansk Folkeparti.
Hvorfor skal de være ofre for det?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-05-03:
Man behøver ikke at være så pessimistisk.
Vær glad for, at der næsten er sket en fordobling af bevillingen til egnsteatrene, og der er et fantastisk spændende teaterliv rundtomkring i provinsen, et teaterliv, som vi alle sammen støtter.
Der er en masse talenter, der bliver spillet en masse fantastiske forestillinger rundtomkring i Danmark, og hvad der sker om 2, 3, 4 eller 5 år, må man tage stilling til løbende.
Nu har vi ved et ekstra tocifret millionbeløb til egnsteatrene sikret, at man aldrig før har haft så gunstige økonomiske vilkår som nu, samtidig med at vi har et fantastisk spændende teaterliv rundtomkring i Danmark.
Det opfatter jeg som positivt og godt, og jeg synes ikke, man behøver at have de der pessimistiske briller på, som fru Jytte Andersen ellers ikke plejer at have på.
Jytte Andersen (S), 2007-05-03:
Derfor står det jo også lysende klart, at når man nu lægger det ind i en rammestyring, er det, fordi man fra regeringens og Dansk Folkepartis side siger: Nu er nok nok, nu skal der ikke være mere; når de 2 år er gået, så slutter festen, så skal der ikke komme flere egnsteatre.
Så er det ligegyldigt, hvor mange kulturelle kræfter der lægges i og initiativer der tages udeomkring i det danske land.
Skal de nye ideer realiseres, er der altså noget, der skal nedlægges.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-05-03:
Se, langt størstedelen af de her penge er jo helt nye bevillinger til egnsteatrene.
En del af Peter Schaufuss Ballettens bevilling er en finanslovbevilling, som Det Radikale Venstre for øvrigt selv var med til at vedtage, så det er nye penge fra finansloven.
Men den fordobling, der næsten er sket i de 6 år, er altså nye penge til nye egnsteatre.