Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Tak, hr. formand.
Vi erkender landbrugserhvervets berettigelse og anerkender alle de ting, de har gjort.
De er kulturbærere, de er en institution i landområderne, og der følger rigtig meget positivt med landbruget.
Vi anerkender også, at man har gjort noget ved kvælstofudledningen og reduceret der.
Ministeren syntes, at vores forslag til vedtagelse var for smalt.
Sådan kan man altid sige det, men vi har jo kun 150 ord at gøre godt med.
Men jeg synes også, at der er grund til at anerkende, at følgeindustrien faktisk er meget, meget vigtig – både for landbruget og for det danske samfund, for arbejdspladserne og for vores velfærdssamfund.
Jeg kan bare som et eksempel nævne ingrediensindustrien.
Det er en milliardomsætning, vi har, og nogle af virksomhederne er kommet og er blevet startet her, netop fordi vi har vores landbrug, men dybest set behøver de måske ikke at være her mere.
Men vi håber selvfølgelig, at de vil være her og udvikle sig også i fremtiden.
Så vil jeg gerne lige kommentere et par ting, som ministeren også var inde på.
Jeg har jo stillet et direkte spørgsmål: Hvor mange er der egentlig i den der fødevareklynge?
Og ministeren svarede: Der er 139.000.
I dag siger han så, at der er 150.000.
Der har altså været en fremgang på 11.000, siden ministeren svarede på et § 20-spørgsmål.
Det kan jeg næppe tro, selv om det skulle glæde mig, hvis det var tilfældet.
Så jeg synes bare, at vi skal holde os til de tal, som ministeren selv bruger i andre sammenhænge.
Så siger han også noget om MadX.
Det er da et forfærdeligt navn, man har fundet til det, man må gerne have lov at bruge Socialdemokratiets oprindelige betegnelse, Måltidets Hus; bare kald det det, det er meget mere mundret, og jeg tror også, det vil give en meget, meget større effekt.
Jeg kan høre og også forstå, at man har overvejelser om, om man skal ændre navnet, men det var bare et forslag, som måske også kunne komme med i en kommission, hvis det var det, der var behov for.
Man har smølet, man har ikke passet sit arbejde, man har fået en åben skrivelse fra EU, der siger, at man ifølge vores fælles regler ikke har sørget for at implementere det her hurtigt nok og melde ud, hvordan det skulle gøres.
Og så kommer den diskussion og de forvirringer, som Venstres landbrugsordfører bringer ind i det her, i forhold til hvad miljøministeren siger.
Det bliver en spændende diskussion.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi har behov for at få en landbrugskommission, og det er jo ikke sådan, at fordi man nedsætter en kommission, går alt arbejdet i stå.
Tværtimod vil det jo buldre derudad, i forhold til hvordan landbruget kører.
Vi har en diskussion gående på, om vi skal have genmodificerede afgrøder i Danmark.
Vi har en diskussion om, hvor meget økologi vi skal have.
Vi har en diskussion om pesticidafgifter og hundredvis af forskellige ting.
Hvad er det, vi skal satse på?
Skal vi satse på den gode historie, forædlingen af varerne?
Skal vi satse på bulkvarer, eller hvad er det, vi skal satse på i fremtiden?
Det sjove af det her er jo, at jeg har prøvet den her model sidst på Landbrug & Fødevarers delegeretmøde, og der var der jo opbakning til, at vi kunne sætte sådan et skib i søen og sige: Ja, ja, en landbrugskommission vil vi godt være med til at kigge på, vi er med.
Jeg synes jo også, at det er godt, fordi vi der kan inddrage alle de organisationer, alle de aktører, der er på landbrugsområdet.
Og det er derfor, at jeg ikke kan forstå, at regeringen – hvad Dansk Folkeparti angår, ved vi det ikke helt præcist nu – står og siger: Det vil vi simpelt hen ikke have noget med at gøre, det er en syltekrukke.
Det er lige nøjagtig det, vi skal leve af i fremtiden.
Det er udvikling og innovation og at være med til at sætte nogle gode ord på det.
Det er jo ikke os herinde, der alene skal bestemme, hvordan dansk landbrug udvikle sig i fremtiden.
Og som hr. Kristen Touborg også var inde på, var der jo, da vi diskuterede L 39, landbrugsloven, ingen, der kunne få klare svar på, hvilke konsekvenser der ville være, hvis man liberaliserede landbrugsloven, sådan som det er foreslået.
Det kunne vi ikke få nogen svar på, og derfor synes vi stadig væk, det er relevant at diskutere landbrugets fremtid, også i en landbrugskommission.
Så vi synes, at det vil være rigtig godt, hvis vi kigger på alle de her ting.
Jeg tror også, at forbrugerne vil være med til at sætte en dagsorden i fremtiden, der siger noget af det, vi også har kigget på her, og det er kvalitet, det er dyrevelfærd, det er et højt veterinært stade, og det er et lavt medicinforbrug.
Lige meget om det er minkproduktion, kvægdrift, svinebrug, eller hvad det er, så vil folk have, at det er i orden.
Og derfor kan vi jo også se, at selv om der er færre og færre, der beskæftiger sig med landbrug, så står der, når landbruget holder åbent hus og lukker køerne ud, tusindvis af byboere og kigger på det, for de kan godt lide at se, hvordan det er, at landmanden håndterer sine dyr, og at der er en fortælling om, hvordan det er at være landmand, og hvordan man producerer i dag.
Det vil danskerne godt betale for, og det bliver et forbrugerkrav.
Det bliver ikke engang et spørgsmål om, at vi har det som politik, men forbrugerne stiller simpelt hen krav om det.
Det tror jeg at forbrugerne både i Europa og det købedygtige marked i Asien fortsat vil blive ved med at gøre, og derfor skal vi tænke os godt om, med hensyn til hvad vi vil lave i fremtiden.
Når det drejer sig om spørgsmålet om grøn energi, synes jeg, at regeringen har sovet rigtig, rigtig meget i timen.
Der kunne vi være kommet mange skridt videre, og landbruget kunne begynde at tjene penge på skidtet, som jeg plejer at sige det, og det ville jeg ikke have noget imod, for det kan løse flere forskellige formål, bl.a. vores miljøformål, men det kan også være med til at bidrage til den alternative energi.