runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2014-03-13:
Så jeg skal forstå ordføreren sådan, at når Venstres SU-ordfører, hr. Mads Rørvig, i den forgangne uge har sagt det direkte modsatte, er det, hr. Mads Rørvig giver udtryk for, ikke udtryk for Venstres politik?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Der er ikke nogen tvivl om, at det er vigtigt at tiltrække internationale studerende, og at det er endnu vigtigere at fastholde dem, når de er færdige med at læse, så de bagefter faktisk også bidrager til økonomien.
Ja, det er i sig selv vigtigt at tiltrække studerende.
Og ja, under de rigtige forhold og de rigtige betingelse skal de pågældende studerende også modtage dansk uddannelsesstøtte lige som danske studerende.
Jeppe Bruus (S), 2014-03-13:
Jeg vil gerne lige spørge om sammenhængen mellem at yde og nyde.
For først var det jordbærplukkere, som Venstre var ude efter, og i den her uge har det så været de udenlandske studerende, som kommer til Danmark, og som arbejder og dermed også betaler skat og dermed også er berettiget til SU.
Venstre har i den her uge været ude og sige, at det ikke er rimeligt, at man har ret til SU som udenlandsk studerende.
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at den politik er i direkte modstrid med den politik, som Venstre ellers hidtil har stået for, nemlig at tiltrække udenlandske studerende for også på sigt at sikre vækst og arbejdspladser – det er noget, som Dansk Industri og andre erhvervsorganisationer har efterlyst.
Og kan ordføreren ikke forklare, hvad Venstre så egentlig mener her, for de udmeldinger, der i den forgangne uge er kommet fra Venstres uddannelsesordfører om SU, er i direkte modstrid med det, som Venstres uddannelsesordfører hidtil har sagt, og de aftaler, som Venstre hidtil har indgået?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Vi anerkender bestemt i Venstre, at langt størstedelen af de mennesker, der kommer til Danmark, kommer for at arbejde i Danmark eller for at studere i Danmark, og de bidrager i meget, meget høj grad til det danske velfærdssamfund og til det danske videnssamfund generelt.
Det er helt uundværligt for Danmark, at vi kan tiltrække den type af arbejdskraft.
Det ændrer ikke ved, at der er nogle ting, som er urimelige.
Det her er ikke et spørgsmål om økonomi.
Det her er et spørgsmål om, om vi synes, det er rimeligt, at man lige sådan med et fingerknips kan modtage danske velfærdsydelser, inden man faktisk har bidraget til det danske samfund.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Det er muligt, at Radikale Venstre er af en anden opfattelse.
Men i Venstre synes vi, der skal være en sammenhæng mellem at yde og at nyde.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Anerkender man i Venstre, at de mennesker, som kommer hertil, arbejder i Danmark og betaler skat i Danmark, gør det, fordi det er deres hovedinteresse, og ikke fordi deres hovedinteresse er at få en børnecheck, som i sammenligning med deres skatteindbetaling er en meget, meget lille del?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Nej, det er det ikke.
Og hvis fru Camilla Hersom havde hørt ordentligt efter, så havde fru Camilla Hersom hørt, at jeg sagde »den såkaldte velfærdsturisme«.
Nu er det vanskeligt at lave gåseøjne fra Folketingets talerstol uden at kaste håndtegn ud i luften, som ikke kommer med i referatet, så når jeg siger »såkaldt« velfærdsturisme, er det, fordi det er det begreb, som desværre anvendes i offentligheden, men som altså nu engang er det, der bruges.
Derfor anvender jeg det også.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at der blev brugt meget af taletiden på at understrege Venstres engagement i Europa.
Det synes jeg er rigtig glædeligt at høre, og jeg tvivler heller ikke på ordførerens personlige engagement i sagen.
Men ordføreren bruger ordet velfærdsturisme.
Er det ordføreren og Venstres opfattelse, at velfærdsturisme er et udbredt fænomen i Europa i dag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-13:
Jeg ville egentlig have spurgt ordføreren om noget andet, men jeg synes, der er behov for at bore lidt i det, som hr. Morten Bødskov var inde på.
Morten Bødskov spurgte jo ordføreren: Skal man overholde EU-retten?
Det svarer ordføreren klokkeklart ja til.
Det synes jeg jo er betryggende.
Men det leder os jo hen til den sag, der kommer inden længe, hvor Venstre har sagt: Nej, vi vil ikke stemme for regeringens lovforslag om at ensrette lovgivningen med praksis.
Det er jo også fuldstændig bizart, at vi har et Folketing, hvor et parti med en formand i spidsen, der gerne vil være statsminister, igen siger: Nej, vi har ikke tænkt os at overholde loven.
Så jeg er meget betrygget ved, at hr. Jakob Ellemann-Jensen siger, at vi skal overholde EU-retten.
Men når hr. Jakob Ellemann-Jensen så bliver spurgt ind til det, siger han: Det handler ikke om jura, det handler om politik.
Vi kan da ikke som lovgivere bare skalte og valte med juraen, med lovgivningen.
Der er da masser af lovgivning, jeg ikke bryder mig om, men jeg bliver da nødt til at overholde loven alligevel.
Det skal vi, der sidder herinde, vel først og fremmest gøre.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen ud fra det klokkeklare svar, ordføreren gav om, at ja, man skal overholde EU-retten:
Mener ordføreren det – ja eller nej?
Det er jo også det, som teksten i forslaget til vedtagelse fra S, R og SF lægger op til, altså at regeringen skal arbejde i EU-regi, fordi det er det rette forum at tage diskussionen i.
Det handler jo ikke kun om børnecheck, det handler også om dagpenge og andre ting.
Det er den overordnede diskussion, som SF gerne vil have regeringen tager, og som regeringen også har sagt de gerne vil tage.
Men man kan jo ikke, indtil det sker, gå og sige: Jamen lige nu passer det os ikke at overholde EU-retten.
Ordføreren sagde ikke tidligere, at man skulle overholde lovgivningen, han sagde, at man skulle overholde EU-retten, og det er jo det, vi diskuterer her.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Men det var egentlig ikke det, jeg spurgte om.
Altså, det er det længste ikkesvar, jeg har fået i mands minde.
Jeg spørger: Hvornår er det et problem?
Det er egentlig bare det, jeg vil have at vide.
Hvornår er det et problem?
Hvornår synes regeringen at det er et problem?
Hvor stort skal beløbet være?
Hvor mange børn skal det dreje sig om?
Hvornår er det et problem, og hvornår har man tænkt sig at gøre noget ved det?
Jeg er godt klar over, at vores velfærdssystem ikke braser sammen i morgen, fordi vi betaler de her knap 100 mio. kr. om året til børn, der bor i et andet EU-land.
Det er jeg udmærket godt klar over, men det, jeg spørger ind til, er, hvis det vokser sig stort.
Hvor stort må beløbet blive?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Jeg er sådan set enig med hr. Jakob Ellemann-Jensen, som før sagde heroppe fra talerstolen, at den såkaldte velfærdsturisme mente han ikke var noget problem i kroner og øre.
Jeg er helt enig med ham.
Vi kan altid have en diskussion af, hvad man skal have ret til, og hvornår man skal have ret til det, osv.
Det centrale i det, regeringen nu har foretaget sig, er, at vi har sagt, at vi følger udviklingen.
Og er der her tegn på en udvikling, som går i den forkerte retning, så er vi klar til at gribe ind.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at regeringen igennem længere tid har peget på, at dagpengeområdet er et område, som vi er meget opmærksomme på.
Nu siger vi så klart i forlængelse af det, at hvis der kommer en sag mod Finland, står vi populært sagt skulder ved skulder med finnerne i den sag, fordi vi fra regeringens side ønsker, at der på dagpengeområdet skal være klare rettigheder og pligter.
Og det er jo bare et bevis på, at man, selv om man på den ene side overholder EU-retten, selvfølgelig godt kan arbejde for at sikre, at vi stadig væk har, om fru Pia Adelsteen vil, nationale værn, som skærmer vores velfærdsydelser af.
Og det, regeringen gør her, er jo at stå fast på, at der skal være rettigheder og pligter forbundet med vores dagpengesystem eksempelvis.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg har brug for at få en opklaring på noget af det, der er sket i løbet af den her uge, nemlig at i sagen om dagpengene ønsker man at bakke op om Finland og i sagen om børnechecken har vores statsminister sagt: Jamen det gør vi, når der er økonomiske ubalancer; det er noget, hvor vi ser tiden an.
Og som jeg forstod ordføreren, sagde ordføreren, at man har tænkt sig at gøre noget, når det får meget store følgevirkninger.
Kan ordføreren ikke definere, hvad det er?
Er det, når beløbet er større end de 95 mio. kr., vi betaler årligt til børn, der ikke bor i Danmark, eller hvornår er det?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Socialdemokraterne er enige i, at reglerne selvfølgelig skal overholdes.
Vi har også fremlagt en ambitiøs plan i tirsdags ved statsministeren.
Udenrigsministeren har gengivet indholdet af den her i dag, og den siger, at vi følger udviklingen.
Men vi kan jo høre fra Venstres ordfører, at når det handler om spørgsmålet, om den her såkaldte velfærdsturisme er et problem, så er svaret nej.
Det er jo det, der undrer i den her debat: Man har to regeringsbærende partier, som, punkt 1, taler om en diskussion, som de ikke mener er et problem, og, punkt 2, ikke kan svare klart ja til, at man, hvis man ønsker at få regeringsansvaret igen, som udgangspunkt jo altid vil overholde EU-retten og vores EU-retlige forpligtelser.
Det er det, jeg mener er det centrale spørgsmål i den her debat.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Nu er det jo heldigvis mig, der stiller spørgsmål til ordføreren, og spørgsmålet gik i al sin enkelhed på – når jeg nu kunne forstå på ordføreren, at vi starter med dagpengene, vi starter med dagpengene: Hvad er så næste skridt?
Er Socialdemokratiet enige med de radikale ministre, som var ude at sige, at det er en god idé, at man optjener retten til børnecheck, til børnetilskud, til SU osv., fra man kommer til Danmark?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Mit modspørgsmål til den konservative spørger kunne være, om De Konservative har fraveget det synspunkt, at man skal følge EU-retten.
Altså, det troede vi sådan set også var grundlæggende for regeringsbærende partier i Danmark.
Det er sådan set i virkeligheden det, der er det overraskende ved den her debat, altså, at vi har partier, som – det kunne vi jo også høre før – med Venstre i spidsen taler sort, når man spørger om det.
Altså, det er jo helt grundlæggende.
Så kan man krydre det, om man vil være så populær, med at lave andre indsatser, hvor man siger, at man overvåger tingene, man laver årlige redegørelser, og man sætter ind på specifikke områder, men helt grundlæggende må det jo være sådan, at regeringsbærende partier, partier, der ønsker at få regeringsansvaret i Danmark, må kunne svare klart ja til det, at man selvfølgelig ønsker at overholde EU-retten.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Man fornemmer en vis uenighed i regeringspartierne om det her spørgsmål.
Ordføreren her sagde: Vi starter med dagpengene – vi starter med dagpengene.
Imens oplever vi jo, at den ene radikale minister efter den anden er begejstret for, at man optjener retten til børnecheck, børnetilskud, SU og, delvis, dagpenge fra dag et.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører er begejstret for, at man optjener retten til børnetilskud og børnecheck og SU, fra man kommer til Danmark.
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Hr. Nikolaj Villumsen ved ganske udmærket, at han ikke kan pege på en eneste regering, som har gjort mere for indsatsen mod social dumping end den her regering.
Vi har gjort det hele sammen med Enhedslisten, og det, vi har lavet, er faktisk rigtig godt.
Lige nu fornemmer jeg at der er drøftelser om andre muligheder.
Der er helt sikkert behov for at sætte ind over for arbejdsgivere, som underbetaler, udnytter og dermed jo i nogle af de værste henseender bidrager til menneskesmugling, menneskehandel, svindel med skatter og afgifter og i det hele taget undergravning af det, som vi er fælles om, nemlig ordentlige løn- og ansættelsesvilkår på det danske arbejdsmarked.
Der kan vi sagtens finde hinanden, og det har vi gjort, og jeg kan ikke se, at der skulle være noget i vejen for, at man kunne skærpe indsatsen yderligere der også.
Det er en god fælles dagsorden, vi har.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Så regeringen mener, det er o.k., at børnepenge kan sendes ud af Danmark.
Sådan forstår jeg i hvert fald socialdemokraternes holdning her i dag.
Og det undrer mig, for situationen er jo den, at man fra arbejdspladser og vikarbureauer rundtomkring i Danmark hører, at det simpelt hen bliver brugt af grådige arbejdsgivere til at presse lønnen rundtomkring på de danske arbejdspladser.
Hvorfor er det her nødråb om social dumping ikke en rød klud for Socialdemokraterne?
Hvorfor fører det ikke til, at Socialdemokraterne ikke bare på dagpengeområdet, men også på børnepengeområdet ønsker handling over for EU?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Det er der sådan set ingen grund til at undre sig synderlig meget over.
Det er jo rigtigt nok, at det er Folketinget, der beslutter.
Folketinget har besluttet, at vi skal være en del af EU-samarbejdet, hvor det centrale, altså kernen, er EU's indre marked og den hertil knyttede fri bevægelighed – den er, som vi har hørt, til stor gavn for tusindvis og atter tusindvis af danske arbejdspladser – og i forlængelse heraf er der nogle rettigheder, når man er i Danmark, arbejder i Danmark og betaler skat i Danmark.
Der er børnechecken et af spørgsmålene.
Vi følger udviklingen, det har vi sagt meget nøje.
Vi har også her i dag sagt meget nøje, at hvis det udvikler sig på en måde, hvor det får meget store følgevirkninger, ja, så er vi også klar til at sætte ind over for det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg synes jo helt principielt, at det bør være sådan, at det er Folketinget, der beslutter, hvordan det danske velfærdssystem, skattesystem og arbejdsmarked skal være indrettet, og derfor blev jeg også meget positiv over det, statsministeren sagde om, at hun vil støtte Finland i diskussionen om dagpenge.
Det er positivt.
Men hvorfor vil Socialdemokraterne ikke gøre noget af det samme, altså sætte foden ned over for det, som Europa-Kommissionen ønsker på børnepengeområdet?
Det undrer mig.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Med risiko for selv at sammenblande det juridiske og det politiske vil jeg sige, at når man henviser til lovgivning, er EU-retten omfattet af dansk ret, og derfor er den en del af den mængde.
Når vi som politikere – vi er ikke jurister, nogle af os er, men vi er dog herinde som politikere – bliver mødt med ting, vi er imod, er det ikke den juridiske vej, så er det den politiske vej, vi skal gå.
Jeg synes, det er for nemt at gøre det her til en diskussion om jura og hænge det op på et eller andet, som er vanskeligt at forstå, og det er det, jeg anfægter.
Det her handler om politik.
Synes vi, det her er rimeligt?
Vi synes ikke, det er rimeligt, og vi vil gerne lave det om.
Med et så klokkeklart svar, som jeg gav før, kan det undre mig lidt, at man ikke forstår det.
Jeg mener, at man skal overholde loven, ja.
Når det er sagt, mener jeg også, at man skal søge løsninger.
Når man bliver mødt med en udfordring, som man er imod, når man bliver mødt af en regel, så man siger, at det her ikke var meningen, så skal man ikke bare lægge sig ned, så skal man søge at finde løsninger; så skal man i stedet for det, regeringen har gjort, nemlig siddet og ventet 8 måneder, mens man sidder på sine hænder, da tage kontakt til Kommissionen og sige: Kære venner, vi er ikke enige med jer i det her, hvad er der af muligheder for at handle inden for det her, hvilket spillerum har vi?
Det skal man da gøre i stedet for bare at sidde og kigge ud ad vinduet og lave ingenting.
Jeg er bekendt med, at det her er noget, der har været aftalt længe imellem de europæiske lande, og at det stammer helt tilbage fra Romtraktaten, ja.
Det, jeg svarede på om at sende børnepenge ud af landet eller ikke sende dem ud af landet, er: Jeg mener ikke, Venstre mener ikke, at det er rimeligt, at man efter kun kort tid i Danmark kan modtage en børnecheck og sende den ud af landet.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Vi synes, der skal være en proportionalitet imellem det at yde og at nyde, at bidrage og at modtage.
Det synes vi der skal være balance imellem, og det mener vi ikke der er, hvis man efter meget kort tid kan modtage sådan en check og sende den ud af landet.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Jeg vil lige bede ordføreren prøve igen.
Princippet om, at børnechecken kan sendes ud af landet – hvis jeg skal prøve at fortolke det, ordføreren siger – mener ordføreren faktisk er i orden.
Det vil jeg gerne have svar på, et klart ja eller nej.
Jeg vil også gerne høre, om ordføreren så kan bekræfte, at det faktisk er konsekvensen af den lovgivning, som ordføreren og hans allierede lavede i 2010 – altså at børnechecken kan sendes ud af landet.
Og et sidste spørgsmål: Er ordføreren bekendt med, at Romtraktaten indeholder det sammenlægningsprincip, som også er blevet gentaget i forordning 883, og som nu bruges af Kommissionen og af regeringen til at sige, at det var en forkert lov, man lavede?
Det er muligt, man kunne forstå det sådan, og så har jeg ikke været præcis nok.
Men så vil jeg lige bede fru Pia Adelsteen spole tilbage til min tale, hvor jeg jo kom med det klare princip, som jeg mener ligger til grund for den danske velfærdsstat og det system, vi har herhjemme, nemlig at det er de mennesker uanset nationalitet, der bor og betaler skat her i landet, der finansierer velfærdssystemet, og at det aldrig har været meningen med de sociale ydelser, vi diskuterer her, at de skulle kunne sendes ud af landet.
Det har vi mig bekendt aldrig besluttet i det danske Folketing.
Det er noget, EU har besluttet i kraft af de forordninger, som ligger der, og, skal jeg lige tilføje, i kraft af selve EU's traktatgrundlag.
For det, man skændes om i dag, har man vidst siden 1972.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Så skal jeg bare lige forstå det rigtigt.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Det giver anledning til yderligere at konkretisere den del af det, der hedder lappeløsninger, som alle jo er stærkt optaget af i øjeblikket.
Det, vi har sagt, er, at det, der er Enhedslistens problem i forbindelse med børnechecken, jo ikke er, at udenlandske arbejdere, der arbejder her i landet og betaler skat her i landet, kan få børnecheck efter samme regler som danske arbejdere.
Problemet med børnechecken set fra Enhedslistens side
er, at den kan – skal ifølge EU – eksporteres, og det vil sige, at selv om børnene ikke opholder sig her i landet, skal børnechecken alligevel udbetales til forsørgeren.
Det har vi klar dokumentation for bliver brugt af kyniske og grådige virksomheder til at presse udenlandsk arbejdskraft til at arbejde her – eller lokke, hvad ord man nu vil bruge – på langt dårligere løn- og ansættelsesvilkår end det, der er normalt på det danske arbejdsmarked. Så det er altså spørgsmålet om social dumping, hvilket jeg også prøvede at gøre rede for i min ordførertale, der ligesom er Enhedslistens største problem ved det, der sker i øjeblikket.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det.
Jeg har bare et meget kort spørgsmål.
Ordføreren siger, at det er EU's regler, der gælder.
Men man må jo sige, at eftersom Danmark er med i EU, har der alt andet lige også være et flertal i Danmark, der er gået med til at indføre de regler, og det, som jeg studsede lidt over, var, at ordføreren sagde, at I gerne vil være med til at lappe, men at det er en nødløsning.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men når man ikke går ind for optjeningsprincippet, f.eks. hvad angår børnechecken, hvordan forestiller man sig så at ville lappe på den problemstilling, der er omkring børnechecken?
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak, formand.
Forespørgslen lyder: Hvad kan udenrigsministeren oplyse om Danmarks muligheder for selv at bestemme over reglerne for udlændinges adgang til danske velfærdsydelser?
Da vi anmeldte forespørgslen, mente vi jo nok, at det var aktuelt at rejse den, men at det skulle være så aktuelt, som det siden hen er blevet, havde vi dog ikke drømt om.
Der sker jo noget nyt i dansk politik hver eneste dag, hvad dette emne angår.
Vi har især lagt mærke til, at de partier, der ellers gennem årene, gennem alle årene, har stået last og brast om at forsvare EU mod al den usaglige og følelsesladede kritik fra EU-skeptikerne og -modstanderne, nu slutter op om en stadig skarpere kritik af EU's indblanding i vores demokratisk vedtagne beslutninger her i Folketinget.
På det seneste har selveste statsministeren meldt sig i koret med sin modstand mod Kommissionens angreb på Finlands måde at administrere dagpengereglerne på, og statsministeren fik da også straks læst og påskrevet af den pågældende EU-kommissær.
Hvad debatten i dag angår, håber vi fra Enhedslistens side, at vi kan hæve os en lille smule op over den hidsige debat om de enkelte eksempler og i stedet prøve at se det her i en større sammenhæng, hvilket jo også er nødvendigt, da hver dag har sit eksempel på en ny velfærdsydelse, som vi ikke selv bestemmer reglerne for.
Så vi ser derfor gerne, at alle partier og regeringen forsøger at besvare spørgsmålene: Er vi enige om, at vi her har et generelt og principielt problem, der består i, at EU blander sig i vores regler på velfærds- og arbejdsmarkedsområdet, og hvis vi er enige om det, hvad består problemet så i, og hvad er vores bud på en løsning?
Vi skal selvfølgelig nok, når vi om ikke så længe får muligheden for det, gøre os umage for selv at besvare disse spørgsmål så præcist og konkret som muligt.
Så vi ser frem til en god debat.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Den sidste del er jeg sådan set enig i, fordi vi lever i et dynamisk samfund, og selvfølgelig skal vi hele tiden kunne tilpasse de rammer, vi sætter op.
Men man kan vel godt argumentere for – det vil jeg i hvert fald påstå – at hvis man i en årrække har set, hvordan budgetterne er skredet, hvordan skattegrundlaget er overskredet i forhold til det, som var aftalt, så vil der netop i sådan en situation være et behov for at indføre det, som den daværende VK-regering støttet af DF og LA så gjorde, men hvor Radikale var imod.
Det er derfor, jeg spørger: Hvad er det, der er sket, hvad er det, der har ændret sig, set med den radikale ministers øjne, fra det tidspunkt i 2008 til i dag, siden ministeren med det lovforslag, som ministeren selv er bannerfører for, roser det forslag og den mekanisme, der blev indført i 2008?
Margrethe Vestager (RV), 2014-03-13:
Altså, i forhold til debatten der omkring 2007 og 2008 – sådan som jeg husker den – efter at vi havde haft en lang periode, hvor kommunerne nærmest systematisk overskred deres budgetter, og hvor de aftaler, som regeringen og KL lavede, ikke blev overholdt, er vi jo i en helt anden situation i dag.
Og jeg tror, at sanktionslovgivningen har bidraget, men måske forholder det sig modsat – det er i hvert fald en diskussion værd – i forhold til det, spørgeren antyder, nemlig at der er mere brug for sanktioner i tider, hvor alt kan lade sig gøre og pengene er rigelige, og hvor kunsten er at lade være med at bruge alle de penge, man har til rådighed, af hensyn til at sørge for, at man har en effektiv, ordentlig og kvalitetsorienteret drift, end i tider, hvor pengene på ingen måde er rigelige, og hvor det store ansvar, der dermed påhviler den enkelte til at sørge for, at man ikke bruger mere, end man har, måske i virkeligheden er meget mere tydeligt.
Det er svært at sige, for nu har vi haft en sanktionslovgivning, som trådte i kraft på bagkant af meget store overskridelser, og nu har vi set sanktionslovgivningen være i kraft i en periode, hvor kommunerne gør det fuldstændig efter bogen, både når det kommer til at lægge budgetter og gennemføre dem, men også at fastsætte skatter.
Og jeg tror, vi kommer til at vende tilbage til at se på den her ordning, måske også om 2 eller 4 eller 6 år, for vi vil fortsat have en diskussion om, hvordan den kommunale økonomi skal fungere.
Men jeg tror, vi kan klare det uden en revisionsbestemmelse.