runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Jamen det var jo alt godt fra havet, lige fra den gode Lomborg over Bent Jensen til en artikel i Berlingske Tidende til spørgsmålet om efterlønnen.
Der var jo rigtig mange ting, man kunne lyst til at tage fat i, men spørgsmålet omkring efterlønnen har vi ytret os om mange gange, og vi siger det gerne igen: Vi ønsker ikke at afskaffe efterlønsordningen.
Det har vi sagt gang på gang.
Så er vi blevet spurgt, om vi vil give en garanti for, at der ikke sker nogen som helst former for ændringer i efterlønsordningen, og til det har vi sagt, at nej, det vil vi ikke, for der kan laves ændringer i efterlønsordningen, som kan være fornuftige.
Vi har selv spurgt, om vi kunne lave en ordning, hvor man fik ret til at skubbe efterlønsordningen foran sig, om det kunne give nogle bedre muligheder for nogle mennesker, der faktisk godt kunne blive hængende på arbejdsmarkedet og har lyst til det, men som gerne stadig væk vil have retten til at gå på efterløn.
Vi har rejst spørgsmålet om, hvad det vil betyde, hvis man lavede en 40-års-regel, som en socialdemokratisk borgmester jo altså tidligere har været ude med, hvor vi siger, at man skal have været på arbejdsmarkedet eller være tilknyttet arbejdsmarkedet i 40 år for at få efterløn.
Vil det sikre, at de nedslidte, som i særligt omfang bør have mulighed for at gå på efterløn, stadig væk har den mulighed, mens de, der så har lange studier bag sig, og som må vurderes at være på arbejdsmarkedet på områder, hvor nedslidningen altså ikke er så udpræget, så altså må bidrage med lidt mere?
Kan det være en måde?
Der har vi sagt, at vi ikke vil afvise enhver ændring, for der kan også laves ændringer, som kan være, synes vi, fornuftige, og så har vi selv har budt ind med, hvad det er for nogle ændringer og justeringer, vi overvejer. Så til det med, at vi ikke skulle have kommenteret statsministerens nytårstale omkring tilbagetrækningsreform: Jamen altså, hvis hr. Morten Bødskov ikke har lagt mærke til det, så har han ikke læst aviser, så har han ikke set tv-udsendelser, så har han ikke set debatter.
Jeg har endda været i debat med hr. Morten Bødskov om det samme emne, og der må jeg i hvert fald gå ud fra at hr. Morten Bødskov i den debat, som jeg der deltog i, også hørte efter, og der sagde jeg det samme, som jeg siger nu.
Morten Bødskov (S), 2011-02-24:
Jamen jeg har skam hørt, hvad Dansk Folkeparti har sagt til det, og jeg synes jo bare, det er værd at få bekræftet igen, at når vi har en forespørgselsdebat her i dag, som handler om, hvad Danmark skal leve af i fremtiden, hvilket fundament vi skal stå på, så har vi en regering, der har fremlagt et columbusæg, som på ingen måde har flertal i Folketinget.
Og det synes vi jo er befriende at få bekræftet i dag, for så kan vi måske begynde at fokusere lidt på, hvad det er for problemer, vi rent faktisk kan løse, hvad det er for problemer, vi kan håndtere nu.
Og der er så et oplagt spørgsmål til ordføreren
dette, at når man nu mener, det er så vigtigt med uddannelse – og den opfattelse deler vi – er det så det rigtige svar på udfordringerne om at få flere unge igennem uddannelserne, at man frem til 2013 sparer næsten 5 mia. kr. på uddannelserne og med finansloven for 2011 sparer yderligere en 600-700 millioner kroner på uddannelserne, altså samlet set frem til 2013 næsten 6 mia. kr. i besparelser på uddannelses- og forskningsområdet tilsammen?
Er det det rigtige svar, når man gerne vil gøre mere, for at unge får en uddannelse?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Det ene er, at vores regnestykker ikke passer sammen.
Nu har jeg forstået, at det ikke er det, der er kritikken i det her spørgsmål.
Altså, det at hente penge i finansielle institutioner er vel ikke noget, der er et stort problem for de virksomheder, vi snakker om her.
Så derfor er en række af de her initiativer jo ikke nogen, der grundlæggende vil forhindre os i at kunne skabe de her arbejdspladser, og det er heller ikke med til at ødelægge andre arbejdspladser.
Det er min bedste overbevisning, men vi skal jo have pengene til at passe sammen, det skal hr. Mads Rørvig jo også, og vi skal have skat ind.
Alle tallene passer ikke helt, men en række af de elementer, der er nævnt, indgår selvfølgelig i finansieringen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Vi ligger på et af de højeste niveauer i forhold til at investere i uddannelse, også i forhold til forskning.
Det vil vi også gøre i de kommende år.
Derfor tror jeg, at vi må sande, at det, det i virkeligheden bør dreje sig om, når vi taler om uddannelse og også taler om forskning, men specielt når vi taler om uddannelse, er – hvis vi er et af de lande i verden, der stadig væk også fremover vil bruge allermest på at uddanne vores folk – hvordan vi så også sikrer, at der er kvalitet i uddannelserne.
Jeg kunne ønske mig, at Socialdemokratiet ville gå mere ind i den debat.
Det er fair nok at have en debat om de økonomiske rammer, det skal vi have, og det har vi jo meget ofte her i Folketingssalen, og vi har også haft rigtig mange af dem.
Vi havde det også, da vi diskuterede finanslov for 2011 i december måned.
Men jeg tror, der er rigtig mange, der gerne vil vide, at hvis vi i udgangspunktet, uanset om vi taler om det ene eller det andet niveau, så er et af de lande i verden, der bruger meget på uddannelse, hvordan vi så også sikrer, at vi rent faktisk får kvalitet for pengene, at de, der kommer ud af den anden ende af systemet, er godt uddannet, er godt udrustet, og at de kan kvalificere sig, når de er oppe imod de bedste fra andre lande.
Der har vi altså noget at gøre.
Vi har så egentlig haft, synes jeg, en rimelig god debat om det med hensyn til folkeskolen, men jeg tror også, at vi kan få en langt bedre kvalitativ debat om det, når det handler om vores ungdomsuddannelser og vores videregående uddannelser.
Mads Rørvig (V), 2011-02-24:
Tak for det.
Hr. Steen Gade taler om en spændende ting som flere arbejdspladser, oven i købet private arbejdspladser, om vækst og om konkurrenceevne.
Hr. Villy Søvndal og fru Helle Thorning-Schmidt har gentagne gange sagt, at for at finansiere alle de tiltag, man ønsker at lave, vil man kun sætte skatterne op for bankerne og bankdirektørerne.
Kan vi ikke få et tal på, et cirkatal på, hvor mange penge man ønsker at tage ud fra erhvervslivet i form af øgede skatter – sådan et cirkabeløb – og om man mener, at det gavner de ting, som hr. Steen Gade nævner, som den danske konkurrenceevne?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Der er mange misforståelser i den her debat.
Det er også derfor, at jeg læste det, der står i vores vedtagelse, op.
Hvis man laver de rammevilkår ved langsigtet intelligent regulering, fremmer man jo udviklingen af nogle nye teknologier: Biogasudnyttelsen af vores slam er der penge i på sigt, at vi udnytter fosforen fra vores slam, er der penge i, at vi udvikler en måde at rense på henne ved virksomheden.
Det er nogle rammevilkår, som er politiske rammevilkår, som er med til at løse et miljøproblem, men også er med til at skabe forudsætningerne for, at de virksomheder, der vil og kan, sætter deres egne penge ind i innovationen.
Det var et eksempel på, at det, vi beder om her, ikke nødvendigvis er flere offentlige kroner.
Det er klog politik, som er med til at fremme kloge virksomhedslederes kloge dispositioner.
Peter Christensen (V), 2011-02-24:
Hr. Steen Gade og SF har nu lige udråbt fødevareproduktionen i Danmark til at være en taberindustri.
Det sagde ordføreren ordret.
Er grunden til, at man i »Fair Forandring« vil beskatte landbruget med 1 mia. kr., at man simpelt hen har besluttet sig for, at det er arbejdspladser, man ikke regner med, og at de derfor skal slås ihjel med en afgift på 1 mia. kr.?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg kunne høre – og det kunne jeg også høre på spørgsmålet til hr. Steen Gade – at fru Carina Christensen har set sig godt og grundigt gal på Grundfos og deres bestyrelsesformand, hr. Niels Due Jensen.
Grundfos er jo en arbejdsplads med vel over 4.000 ansatte i Danmark, jeg tror, det er 16.000-17.000 på verdensplan, og de har konstant haft en høj vækst og har det også nu på den anden side af krisen, og de prioriterer hvert år, tror jeg, omkring 1 mia. kr. til forskning og fornyet udvikling og er på alle måder en virksomhed, som man kunne drømme om at der var flere af i Danmark.
Men fru Carina Christensen har set sig gal på Grundfos.
Jeg vil gerne spørge: Var det ikke på tide, at man som politisk ordfører for det parti, der indimellem har betragtet sig selv som erhvervslivets parti, måske rettede fokus mod de ting, man selv har haft ansvaret for under skiftende konservative erhvervsministre, hvor konkurrenceevnen er svækket og produktivitetstilvæksten har været vigende i forhold til andre lande, frem for at skyde på det erhvervsliv, som faktisk hver eneste dag leverer varen?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen jeg er bestemt ikke sur på Niels Due Jensen eller på Grundfos.
Tværtimod er jeg rigtig, rigtig glad for, at vi har Grundfos her i landet.
Det, jeg bare angriber især i forhold til SF, er, når man entydigt vil satse på én virksomhed og en helt bestemt branche – her er det så vandsektoren – og det, jeg siger, er, at det ikke er, fordi vi ikke skal gøre noget godt for Grundfos, det skal vi bestemt, vi kan bare ikke leve af i fremtiden kun at gøre noget godt for Grundfos og ganske få andre brancher; vi er simpelt hen nødt til at lytte til, hvad det samlede danske erhvervsliv siger til os politikere, og de beder os altså ikke om at sidde og udpege særlige vækststrategier herinde og klare alle paragrafferne for dem.
De er selv ganske klar over, hvor vækstmulighederne ligger på det nye, globale marked.
Det, de siger til os, er: Løs nogle konkrete udfordringer, som vi står over for, f.eks. mangelen på arbejdskraft; I er nødt til at sikre, at der bliver flere hænder og hoveder på arbejdsmarkedet i fremtiden.
Det skal vi hjælpe dem med.
De siger, at omkostningsniveauet er blevet for højt – de angriber bl.a. skatterne – og de siger, at produktiviteten er blevet for lav.
Derfor er vi nu på vej med en ny konkurrencepakke.
Vi synes ikke, det er nok, at man lytter til Grundfos og Niels Due Jensen, vi er nødt til at lytte til dem alle sammen, og de har altså et meget bredere budskab, end Niels Due Jensen har.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg tror, der er mange, der har lyst til at lytte til regeringen for at høre, hvilke svar man har – også på de spørgsmål, fru Carina Christensen stiller.
For nu har man jo haft magten i 10 år, og hele vejen igennem har der været konservative erhvervsministre.
Konkurrenceevnen er løbende svækket, og nu står fru Carina Christensen her i dag og siger på Det Konservative Folkepartis vegne: Tro på os, vi har løsningen.
Hvorfor i himlens navn har man så ikke sat ind noget før?
Produktivitetstilvæksten har været ringere i Danmark end i andre lande.
Vi har i de sidste 3 år haft en vækst, der kun har været lavere i 18 andre lande på planeten.
Det er det resultat, der står efter 10 år med konservative erhvervsministre, og det, fru Carina Christensen bruger sin tid på, er at skrive indlæg mod erhvervslivets topledere, som hver eneste dag leverer varen, og som viser vækst, viser vejen for Danmark.
Jeg synes, det er pinligt.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jamen jeg bliver lidt forvirret over, hvad fru Carina Christensen siger, for det ser ud, som om De Konservative er ved at løbe fra, at de i hvert fald tidligere har været meget optaget af, at man også fra det offentliges side skulle lave sådan en innovationsstrategi rettet mod private virksomheder.
Egentlig troede jeg, at jeg skulle kritisere fru Carina Christensen for, at tre erhvervsministre, to videnskabsministre, en skatteminister og to statsministre har lovet det siden 2007, men nu er jeg faktisk blevet lidt mere i tvivl om, om man overhovedet mener, at Folketinget skal beskæftige sig med den slags ting.
Jeg håber, at fru Carina Christensen mener – ligesom de tre konservative ministre, der har lovet det her, men ikke leveret varen – at vi faktisk har brug for det.
Men kan jeg få at vide: Har vi brug for det, og kommer det så nu, 3-4 år forsinket?
Carina Christensen (KF), 2011-02-24:
Jamen jeg har bemærket, at SF er rigtig glade for Niels Due Jensen og Grundfos, og det er jo dejligt, at man har en ven og allieret der i erhvervslivet.
Men som sagt, så var der altså de seks største erhvervsorganisationer i det her land samlet i tirsdags i Den Sorte Diamant, og der drøftede man, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Man drøftede også, om man skulle vælge at gå SF-vejen med en ren pick the winner-strategi, og der var svaret et klart nej; det er ikke det, dansk erhvervsliv mener der er brug for.
De mener, at det, vi skal løse, er de udfordringer, der er omkring mangelen på arbejdskraft, de for høje omkostninger og produktiviteten.
Så det, vi dermed hører nu fra hr. Steen Gade, er altså, at Niels Due Jensen er klogere end det samlede danske erhvervsliv, som var forsamlet den anden dag.
Jeg synes bestemt, det er noget, man også skal beskæftige sig med her på Christiansborg, men jeg tror bare, det vil være meget forkert at sige, at det her med at sikre øget innovation i dansk erhvervsliv, øget produktivitet osv. er noget, vi kan løse herindefra.
Der er vi nødt til at have virksomhederne på banen; de skal selv i høj grad løfte den udfordring.
Vi kan godt understøtte det, bl.a. ved at sikre en større konkurrence i den private sektor.
Det sidder vi og arbejder med lige nu, med en meget, meget omfattende konkurrencepakke, og den er jeg ikke i tvivl om vil være med til at understøtte produktiviteten i det her land og dermed også være med til at understøtte innovationen.
Så der kan sættes ind på mange felter, men det skal altså ske i et tæt samspil med virksomhederne.
Vi kan ikke løse det herinde på Christiansborg, og det skal vi heller ikke.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Er fru Carina Christensen enig i, at vi har brug for innovationsstrategier, og at regeringen også udarbejder innovationsstrategier rettet mod private virksomheder?
Jamen hr. Kristian Jensen får det svar, jeg har givet ham.
Altså, vi sætter udløbsdatoer på, vi omprioriterer.
Vi er jo ikke de eneste, der har påpeget, at erhvervsstøtteordningerne skulle kigges efter i sømmene.
Hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre har påpeget det samme, nemlig at man burde kigge det hele efter.
Der er jo ikke nogle, som beskæftiger sig med det her, som ikke godt ved, at de bør kigges efter i sømmene for at finde ud af, hvordan man fornuftigvis kunne prioritere.
Det er for øvrigt også Dansk Industris synspunkt, at man skal kigge det her efter i sømmene.
Og det vil vi gøre.
Karsten Lauritzen (V), 2011-02-24:
Jeg bliver nødt til at sige, at det, SF har gang i i øjeblikket, jo er imponerende.
Det er jo imponerende, hvordan hr. Steen Gade kan trylle med tallene, sådan at man får orden i økonomien ved at bruge mange flere penge og uden at lave reformer eller finde besparelser nogen som helst steder – der er måske noget magisk over det.
: Alle de her ekstra skatter og afgifter, vi vil pålægge landbruget, de finansielle virksomheder, selskaber i det hele taget, via selskabsskatten osv., fører ikke til forringet konkurrenceevne.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Steen Gade, hvordan han kan forklare, at det at brandskatte erhvervslivet med over 10 mia. kr., som der står i »Fair Forandring«, kan føre til en forbedret konkurrenceevne for de pågældende erhverv.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Nu bliver der sagt, at vi brandskatter landbruget.
For nu at fortsætte den diskussion vil jeg sige, at det faktisk er et erhverv, som vi tilbyder en lang række andre indtægtsmuligheder ved energisatsningen og også ved en klogere implementering af nogle af de krav, som der skal leves op til i forbindelse med vandrammedirektivet.
Jeg synes, at vi i »Fair Løsning« har lagt op til at hente nogle penge, også fra dele af erhvervslivet, men det er jo faktisk ikke rigtigt, at vi tager dem fra det produktive erhvervsliv.
Vi tager dem jo fra den finansielle sektor.
Det er da ikke sådan, at det er uden en omkostning alle steder; når man tager nogle penge, koster det selvfølgelig.
Det er jo heller ikke uden omkostninger, at den tidligere regering har været med til at give de her ufinansierede skattelettelser, så på den måde er der jo selvfølgelig konsekvenser.
Men hvis vi skal komme igennem det her, for det er jo en alvorlig krise, er vi jo nødt til at sige, at alle skal være med til at levere.
Jamen jeg sagde, at vi netop i forbindelse med landbruget har en lang række initiativer, som fører til, at landbruget kan tjene penge på en lang række andre områder.
Og det med det uproduktive gik jo altså på den finansielle sektor, ikke at den finansielle sektor ikke har konsekvenser, det er jo ikke det, jeg påstår; alt har konsekvenser.
Men det er jo i hvert fald ikke korrekt, at jeg skulle have sagt, at landbruget er uproduktivt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-02-24:
Jeg synes, at hr. Steen Gades ordførertale og den efterfølgende debat med al tydelighed viser, at hvis man sidder som landmand eller som erhvervsleder i Danmark, skal man være meget opmærksom på, hvad der måske er på vej, hvis Socialistisk Folkeparti får magt, som de har agt.
For hr. Steen Gade sagde: Vi brandskatter ikke nogen produktive erhverv.
Hvad er landbruget?
Er landbruget ikke et produktivt erhverv?
Det er uforståeligt.
I Nordjylland, hvor jeg kommer fra, er hver syvende beskæftiget inden for landbruget eller følgeindustrien, som hr. Steen Gade vil brandskatte med, som der står i »Fair Forandring«, 1,1 mia. kr. i ekstra skatter
Men det er åbenbart ikke et produktivt erhverv, skal man forstå.
Kristian Jensen (V), 2011-02-24:
Det har været en interessant debat at følge – først fra Folketingets kanal på tv’et i mit kontor og nu her nede fra salen – om hr. Steen Gades forsøg på at komme uden om det faktum, at i »En Fair Løsning« og i andre publikationer fra S og SF har de to partier lagt op til, at man skal vælge vinderne ved at fjerne nogle af de erhvervstilskud, der er i dag, og så give dem målrettet til de få venner, som S og SF måtte have i erhvervslivet.
Men lad os lige prøve at finde frem til, hvad det er for noget erhvervsstøtte, der skal fjernes, for hr. Steen Gade er jo startet.
Så er der stadig væk lidt tilbage, vil man nok sige derovre på den egn af landet, som både hr. Steen Gade og jeg kommer fra.
Hvad er det egentlig for erhvervsstøtte, det drejer sig om, når nu de 39 mio. kr. hidtil er det eneste konkrete, vi har hørt tale om?
Hvad er det for en erhvervsstøtte, der skal fjernes for at finansiere de løfter, som SF giver?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Det er rigtigt, at vi siger, at godt 2 mia. kr. af erhvervsstøtten skal omprioriteres.
Det er jo inden for et betydeligt større beløb, vi skal omprioritere.
Det, vi har sagt, er, at vi sætter en udløbsdato for eksisterende ordninger, sådan at vi får muligheden for løbende at kunne omprioritere til fordel for nogle af de områder, som vi har nævnt her.
Det er jo ikke en øget skattebelastning, men det er en del af den eksisterende erhvervsstøtte.
Kristian Jensen (V), 2011-02-24:
Nu er jeg så endnu mere bedrøvet, for nu er selv den lille besparelse på zoologiske haver blevet trukket tilbage.
Jeg vil sige til hr. Steen Gade: De støtteordninger, der er, er energistøtteordninger for at lave grøn energi, det er vindmøllestøtteordninger, det er forskningsstøtteordninger, det er eksportstøtteordninger.
Vær nu konkret, det er trods alt 2,2 mia. kr., vi snakker om.
Hvad er det for ordninger, som hr. Steen Gade vil foreslå skal fjernes?
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Og så er det en misforståelse, at SF siger pick the winner.
Det er jo bare noget, som nogen siger at vi siger.
Det siger vi ikke.
Vi siger: Begavede, klogere rammevilkår; intelligent politik; partnerskab mellem det offentlige og private; udnyt, at det offentlige har 269 mia. kr. at købe for, mere innovativt, end vi gør i dag.
Det er ikke pick the winner, men det er en klogere og meget mere dynamisk erhvervspolitik end den, vi har set i 10 år.
Men det er også det, vi lider under: at vi ikke har haft en dynamisk erhvervspolitik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-02-25:
Nu er det jo sådan, at der ligger en ansøgning fra Vattenfall om at lave et demonstrationsprojekt i Nordjylland.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-02-25:
Jeg har meget, meget svært ved at forestille mig, at en minister, uanset regering, vil komme med et forslag, som der ikke er et politisk flertal bag.
Per Clausen (EL), 2011-02-25:
Det er rigtigt, at det fremgår af lovforslaget, at der skal være en drøftelse i Folketingets energiudvalg, inden en sådan tilladelse gives, men mit spørgsmål til hr. Lars Christian Lilleholt er: Betyder det, at der skal være et flertal i Folketinget, der støtter, at der gives en sådan tilladelse, for det har vi jo ikke nogen sikkerhed for?
Man kan jo drøfte alt muligt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-02-25:
Det er jo således, at Vattenfall har udsendt en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår meget, meget tydeligt, at Vattenfall har stillet projektet i Nordjylland i bero.
Så derfor er det slet ikke aktuelt overhovedet at diskutere det spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2011-02-25:
Jeg vil spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om det ikke er rigtigt forstået, at hvis vi vedtager det her lovforslag, får ministeren mulighed for at tillade lagring af CO2 i undergrunden.
Det er mit første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mener hr. Lars Christian Lilleholt, at teknikken på det her område er så langt fremme, at man umiddelbart f.eks. ville kunne give en tilladelse til en sådan lagring i Aabybro, hvor vi jo ved, at Vattenfall allerede har været i gang, om jeg så må sige?
Det er jo en vanskelig opgave at finde en ny vinkling på det her forslag efter de indlæg, der har været i debatten.
Så jeg vil sige, at Enhedslisten synes, at det er rigtig godt, at man udvider den her mærkning, sådan at alle produkter i princippet har mulighed for at blive mærket for deres påvirkning på energiområdet.
Det er selvfølgelig et stort fremskridt for os forbrugere, der gerne vil handle fornuftigt, og som ikke altid har tid eller evner til at sætte os ind i de tekniske beskrivelser, der i øvrigt kan være anført.
Jeg har nok en tilbøjelighed til at mene, at det der med A++ osv. ikke skaber større klarhed og enkelhed.
Jeg tror, det ville være nemmere for mennesker som mig, hvis man kunne nøjes med at sige, at man skulle have et A-produkt og ikke hele tiden skulle undersøge, om der var kommet et nyt +, man skulle huske at have med, før man var rigtig miljøbevidst.
Så jeg synes, man skulle prøve at arbejde med det, men jeg er klar over, at det drejer sig om EU og om EU-kompromiser, og det er jo næsten indimellem lige så umuligt at gøre noget ved som det, der står i de hellige skrifter.
Men det er da godt, hvis man arbejder videre med det.
Så er jeg enig i de synspunkter, der har været om, at vi nok lige skal vende, om kontrollen er effektiv nok.
Det skal jo altid afvejes i forhold til omkostninger og bureaukrati, men det tror jeg vi tager en runde om i udvalget.
Men jeg kan høre, at der også er andre, der vil drive det, så det skal nok ske.
Og så er der selvfølgelig også spørgsmål om sanktionsmuligheder og straffeforanstaltninger, altså om de er drakoniske nok i forhold til disse overtrædelser, der kan være på det her område.
Det vil også blive undersøgt i udvalgsarbejdet, kan jeg konstatere.
Da jeg også kan konstatere, at der er flittige medlemmer af Folketinget, der allerede har lovet at stille spørgsmål om de emner, vil jeg i første omgang afvente og se, om der ikke er nogen andre, der tager sig af det.
Så kan jeg ligesom bruge min ration til nogle andre ting.