runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Det er jo et helt forfejlet udgangspunkt, hr. Henrik Sass Larsen tager.
Det er sådan, at vi har en historisk lav ledighed.
Det er sådan, at ledigheden nu er 30 pct. lavere, end den var, da den var lavest under Nyrup Rasmussen-regeringen.
Vi er 30 pct. bedre - en tredjedel bedre end da Nyrupregeringen var bedst.
Så det vil sige, at vi har en historisk lav ledighed, og man kan jo ikke sætte et tal på, hvad der er et acceptabelt ledighedsniveau.
En ny ledig er altid en ny ledig for meget, men vi må så bare respektere, at i den situation, vi står i nu, ser det ud til, at ledighedstallene vil stige i de kommende år, men vi skal huske på, hvad det er for et niveau, ledighedstallene stiger fra.
Det er så lavt et niveau, så økonomer ville have rystet på hovedet, hvis hr. Henrik Sass Larsen havde sagt for bare få år siden, at ledigheden kunne komme så langt ned.
Bare for at illustrere det vil jeg sige, at så kunne man invitere alle ledige til en koncert i Parken, og så vil der stadig væk være ledige pladser.
Så lav ledighed har vi nu.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Det var jo en interessant tale, for fru Inger Støjberg fulgte den drejebog, kunne jeg høre, som beskæftigelsesministeren skitserede i Jyllands-Posten i går, og det giver selvfølgelig altid interne point, vil jeg tro.
Men i forhold til den situation, vi står i i landet, var det dog en besynderlig tale.
Alt var bagudskuende og et forsvar for de ting, som ikke lader sig forsvare med hensyn til velfærden, og så var der en optagethed af orkanstudier.
Det er altid godt med sunde, naturlige interesser, og på den måde det jo fint, at Venstre er optaget af noget sundt og godt som SF, men jeg synes egentlig også, det bærer præg af den fuldstændige mangel på alvor, regeringen viser i forhold til de ting, vi står med.
Det, der bliver trukket i kølvandet - for nu at blive i orkansproget af den her krise, er en voldsom stigning i arbejdsløsheden.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Nogle mennesker, der ejer deres bolig, kommer i solide problemer i den kommende tid, specielt dem - f.eks. unge familier - der købte på toppen af en højkonjunktur.
Hvad vil regeringen gøre ved det i en situation, hvor 60 pct. af vælgerne siger, at denne regering er dumpet på velfærd?
Skulle vi ikke kigge lidt fremad?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Jo, og jeg må sige, at jeg er bange for, at hr. Villy Søvndal måske på grund af suset fra orkanen ikke har hørt hele talen, for der er da i hvert fald væsentlige elementer, som hr. Villy Søvndal åbenbart enten ikke har hørt eller ikke har forstået.
Det drejer sig selvfølgelig om at sætte fremtidens problemer på dagsordenen, og det er jo netop det, vi gør, når vi diskuterer, hvordan vi klarer den finansielle krise, hvordan vi klarer os ud af, at man internationalt er i en finansiel krise.
Vi står faktisk bedre rustet i Danmark, end man gør i så mange andre lande, og det gør vi, fordi vi har indgået en række brede forlig på velfærdsområdet og på globaliseringsområdet; nu tager vi også fat på arbejdsmarkedsreformen, som jeg håber at vi kan få bred tilslutning til, og vi tager lige efter nytår fat på skattereformen, som jeg også håber vi kan få bred tilslutning til, så det kan betale sig endnu bedre at arbejde.
Tallet er historisk lavt.
Så må vi desværre nok erkende, at ledigheden vil komme til at stige igennem de næste år, men vi er altså godt rustet, og det er sådan, at dansk erhvervsliv stadig mangler hænder og hoveder.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Det er jo en nyhed i forhold til den måde, man har håndteret finansaftalen på.
Men med tanke på, hvad de andre ministre i regeringen siger, er det så finansministeren, økonomi- og erhvervsministeren, statsministeren, eller er det fru Inger Støjberg, der repræsenterer regeringens politik i det her?
Vi er lidt interesseret i det i SF, for sidste gang kunne ikke få lov til at komme med i en aftale, og det syntes vi egentlig var lidt barnagtigt i en situation, hvor landets problemer er så store, som de er.
Med hensyn til arbejdsløsheden siger fru Inger Støjberg, at det også er hendes vurdering, at arbejdsløsheden vil stige.
Hvad vil regeringen stille op med det?
Hvad er det politiske svar til de mennesker, der er ved at miste deres job lige nu, og til dem, som desværre vil gøre det i øget grad i den kommende tid?
Hvad er svaret på det?
Der kan man ikke henvise til arbejdsløshedstallet.
Hvad vil regeringen stille op med hensyn til den kommende stigning i arbejdsløsheden?
Hvad er svarene?
Hvor skal jobbene findes?
Hvad vil regeringen gøre aktivt for at skabe job?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Det er sådan, at hvis man kigger på Jobnet, var der i tirsdags 13.000 ledige stillinger.
Så der er mange ledige stillinger endnu, men det betyder jo ikke, at der ikke også er nogle, der kan miste deres arbejde, men chancen for at få et nyt arbejde er bare meget stor, fordi der stadig væk er ledige stillinger.
Jeg er helt enig med hr. Villy Søvndal i, at det selvfølgelig gælder om også at prøve at omskole folk og måske få dem i gang med noget andet
vi kan se, at sundhedssektoren er et af de steder, hvor man virkelig kommer til at mangle arbejdskraft om få år.
Det er noget af det, som bl.a. trepartsaftalen har taget hånd om.
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Fru Inger Støjberg fremhæver, at man gør, hvad man siger.
Efter 7 år ved magten må det være tankevækkende at have smuldret pengene væk på et skattestop og siddet på hænderne, for så vidt angår arbejdsmarkedsreform, og så igen i år må stå her og sige: Vi mangler arbejdskraft.
Derfor spørger jeg til reformviljen: Hvad er egentlig Venstres ambition?
Er det at kunne vende tilbage igen næste år og tale om det en gang til?
Eller er det, at vi faktisk får lavet den skattereform, vi kunne have lavet for længe siden, og de arbejdsmarkedsreformer, som folk har brug for, fordi vi ved, at vi har et arbejdsmarkedssystem, der ikke giver dem et afsæt til et nyt job og ikke giver dem et afsæt til nye kvalifikationer?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Jamen fru Margrethe Vestager behøver ikke vente så meget længere, for man er jo faktisk i gang.
Man er i gang med at forhandle initiativer på arbejdsmarkedet, og lige når vi er kommet over nytår, går man i gang med skattereformen.
Der sidder nu en Skattekommission og arbejder, og jeg ser da meget frem til, hvad Skattekommissionen kommer med af forslag.
Så fru Margrethe Vestager kan jo sådan set bare væbne sig med en smule mere tålmodighed og så ellers fortælle om, hvad det er, Det Radikale Venstre ønsker på det her felt, for forhandlingerne er sådan set så småt i gang.
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Dels er jeg så heldig, at jeg får ordet senere under debatten i dag, dels har jeg haft mange år til at fortælle om det.
Det Radikale Venstre fremlagde jo allerede for en årrække siden forslag til en skattereform med en social profil, med en grøn profil, en reform som vil sænke skatten på arbejde og øge skatten på forurening.
Mens vi har forsøgt at sætte den dagsorden, som kunne have bidraget ganske godt til, at dansk økonomi havde været sundere i dag, har regeringen siddet og smuldret penge væk til ufinansierede skattelettelser via et skattestop, som samlet set har kostet os 61 mia. kr., der kunne være brugt til at lave en egentlig skattereform, der ville gøre, at flere ville arbejde lidt mere, der ville gøre noget for klimaet og ville skabe en social balance.
Man siger også: Nu kommer det, nu kommer det, nu kommer det.
Er det noget, Venstre vil, og er det noget, man har aftalt med Dansk Folkeparti?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Der er nedsat en Skattekommission, sådan en Skattekommission skal selvfølgelig arbejde i et vist tidsrum, og lige over nytår fremlægger den sine forslag, og det ser jeg meget frem til.
Lad mig så lige sige, at skattestoppet jo er fuldt finansieret, og det ved fru Margrethe Vestager udmærket godt.
Men fru Margrethe Vestager skulle tage at tale med sine venner på venstrefløjen om, hvad det er, man vil af skattepolitik - tale med dem, fru Margrethe Vestager kunne forestille sig engang at indgå regeringssamarbejde med.
Men det glæder mig, at fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre vil gå konstruktivt ind i forhandlingerne om såvel arbejdsmarkedsreformen som skattereformen.
Per Clausen (EL), 2008-10-09:
Jeg synes jo, det var meget interessant at høre, hvordan fru Inger Støjberg med vejrgudernes hjælp forsøgte at fremmane et billede af hr. Villy Søvndal som en farlig socialist.
Det synes jeg er uretfærdigt, og det viser måske også, at man skal passe på med at blande guder og politik, for så kan det godt gå galt.
Jeg forstod også, at fru Inger Støjberg vil skabe tryghed, og at Venstre ikke længere vil finde sig i bandekriminalitet og i, at folk skyder på gaderne.
Men har jeg ikke ret i, at det, der f.eks. skete i Odense i går og er sket i de københavnske gader i de sidste måneder, er sket, efter at vi har haft en konservativ justitsminister og en VK-regering i 7 år?
Og er det ikke også rigtigt, at når regeringen taler så meget om behovet for at sætte tryghed i centrum, kunne det hænge sammen med, at den økonomiske ulighed er større i dag end i 40 år, og at vi har set, hvordan reel fattigdom er vokset frem, samtidig med at vi er rigere end nogen sinde?
Henrik Sass Larsen (S), 2008-10-09:
Jeg tror, at der sidder mange borgere derude, som undrer sig over det svar, undrer sig over svaret om, at man har været igennem en valgkamp i november måned, hvor det ikke skortede på løfter fra regeringens side om, at nu skulle vi sørge for det, nu skulle der være orden i forhold til byggeriet af ældreboliger, nu skulle der være orden i forhold til sundheden, og nu skulle være orden i forhold til de her urene og beskidte toiletter og alt muligt andet, og så står man bagefter og tværer den af på kommunerne og siger: De kunne bare prioritere anderledes derude.
Det er de selv samme kommuner, som har pengene, men som bare ikke kan få lov til at bygge, fordi man har indført planøkonomi i regeringen.
Derfor tror jeg faktisk, at der er mange kommuner og mange borgere derude, som undrer sig såre over, at man kan få så arrogant et svar fra Venstres ordfører om, at man ikke kan få lov til at gennemføre de ting.
Men jeg beder ordføreren svare mig på det andet spørgsmål, jeg stillede: Hvad er et acceptabelt ledighedsniveau for Venstre?
Hvor langt skal vi op, i forhold til at ledigheden skal stige, før regeringen er villig til at gøre noget for at imødegå det?
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Med hensyn til anlægsinvesteringer vil jeg sige: Nej, vi ser ingen grund til at øge anlægsinvesteringerne.
Det er sådan, at anlægsinvesteringerne nu i kommunerne er historisk høje, og kommunerne kan jo simpelt hen bare gå i gang.
Hvis man tager sådan en kommune som Rødovre Kommune, er det rigtigt, at man har vist skoler, der holdes sammen af gaffatape.
Men ved siden af dem har man altså bygget både til tennishal og sportshal.
Så det er en kommunal prioritering, der foregår ude i kommunerne.
Så jeg bliver altså bare nødt til at sige, at anlægsbevillingerne er større end nogen sinde.
Vi har en kvalitetsfond, der poster penge ud hvert eneste år fra nu af, og det er bare et spørgsmål om at prioritere, så det er et spørgsmål om at komme i gang.
Ole Sohn (SF), 2008-10-09:
Jamen jeg tror ikke, at debatten kan føre så meget videre, for der er i hvert fald en afstand mellem vores virkelighedsopfattelser.
For der er jo sådan set mange almindelige virksomheder og lønmodtagere, der står med et problem, som skal løses i dag.
Ja, der er mange af de perspektiver, som hr. Frank Aaen kommer med, som ligger i forlængelse af, hvad vi har foreslået tidligere om en regulering af det internationale kapitalmarked og en styrket kontrol fra Finanstilsynets side.
Men problemet er bare, at det er her og nu, der skal findes nogle løsninger; det er i dag.
Og nu har Enhedslistens ordfører stået her i adskillige minutter og ikke givet andet svar, end at alle, der har penge i bankerne i dag, er spekulanter, og at de kan sejle deres egen sø, og det er jo faktisk en hån mod temmelig mange virksomheder og lønmodtagere, som står i problemer til halsen.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jamen havde man da bare indført en grænse, så man sagde, at det var et beløb op til en vis grænse, der blev dækket ind, i stedet for at der ingen grænse er.
Vi aner jo i virkeligheden ikke, hvilke bomber der ligger ude i det finansielle system, og hvor mange milliarder det er, skatteyderne lige pludselig kan komme til at hænge på med det forslag, vi vedtager i dag.
Det er jo det, der er problemet.
Det er jo en blankocheck, der udskrives, som vi ikke ved hvad kommer til at koste, og det kan jeg ikke forstå at SF bare står og smiler over.
Så er det jo ikke korrekt, at vi ikke vil gøre noget.
Vi har haft en lang række konkrete forslag til, hvad man kan gøre.
Men det, vi kan konstatere, er, at det, man prøver at vedtage i dag og i morgen tidlig, jo i hvert fald indtil videre har vist sig ikke at virke.
Jeg kan ikke forstå, at man er så stolt over det, man er ved at køre igennem her.
Vi kommer med nogle forslag, vi regner med kan virke.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-10-09:
Jeg skal ganske kort og for en god ordens skyld lige gøre rede for, hvordan vi fra grønlandsk side, altså fra fru Juliane Henningsens og undertegnedes side, ser på det fremsatte lovforslag.
Lovforslaget har virkning for alle dele af det danske kongerige og altså også for de to banker i Grønland, der helt eller delvis er ejet af danske pengeinstitutter og Grønlands hjemmestyre.
Lovforslagets fire elementer, nemlig bankernes interne garantifond, statsgarantien og indskydergarantien og stop for udbyttebetaling, vil med andre ord få gyldighed i Grønland, når og hvis lovforslaget bliver vedtaget.
Vi vil derfor udtale, at vi fra grønlandsk side er positive over for lovforslaget, og at vi overvejer at stemme for lovforslaget, når Grønland har haft lejlighed til at behandle sagen i løbet af i dag.
Da lovforslaget om finansiel stabilitet kommer til at omfatte Grønland, ser fru Juliane Henningsen og jeg positivt på forslaget, men jeg vil på vegne af hele den nordatlantiske del af det danske kongerige, altså Grønland og Færøerne, sige, at Grønland og Færøerne først senere på dagen udtaler sig officielt om lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2008-10-09:
Det må man i hvert fald sige var klar tale fra hr. Per Clausen.
Nu vender vi ligesom tilbage til fordums tider, hvor det var samfundets skyld.
Det er samfundets skyld, at man i uge 7 så unge gå og hærge gaderne, og det er samfundets skyld, at der er skyderi ude på gaderne.
I øvrigt er det også, kunne jeg forstå, ikke bare samfundets skyld, det var sådan endnu mere adresseret: Det var faktisk den konservative justitsministers skyld.
Altså, undskyld mig, hr. Per Clausen.
Jeg går ind for et personligt ansvar, og jeg vil bare sige, at det ikke er samfundets skyld eller den konservative justitsministers skyld, at banditter og tåber går og skyder på hinanden i de store byer i Danmark.
Det er det ikke.
Men jeg vil meget gerne, og Venstre vil meget gerne være med til at øge politiets beføjelser, så vi kan få sat en stopper for det her, for det er helt urimeligt, at ganske almindelige mennesker overhovedet skal bruge bare 10 sekunder på at skænke skyderi en tanke, inden de går sig en aftentur.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg tror, at jeg har været nogenlunde fremme med mine ting, men der var noget i ministerens indlæg, jeg lige vil kommentere: For det første udtalelsen om, at det her er en garanti for pensionsopsparingen i en bank.
Der må jeg bare sige til ministeren, at al pensionsopsparing, alle pensionskonti, i forvejen er dækket af Indskydergarantifonden - så det er ikke noget nyt.
Hvis det, der blev foreslået i dag, sigtede mod f.eks. at beskytte kommuners penge, kunne vi sagtens støtte det, naturligvis.
Der er sikkert også andre formål, vi gerne kunne have støttet.
Men hovedformålet med forslaget og hovedargumentationen for forslaget er, at vi skal tiltrække udenlandsk kapital til Danmark.
Der har vi den opfattelse, at der er penge nok i Danmark, hvis vi vil, og at der ikke er nogen grund til at give statsstøtte til at tiltrække udenlandsk kapital.
Nej, vi har faktisk foreslået, at staten skulle overtage alle sunde banker, hvis de kommer i klemme og er på vej til at krakke.
Så synes vi for vores vedkommende, at staten skal overtage dem og sagtens kan overtage den sunde del af banken og lade spekulantdelen ligge, som det skete i Roskilde Bank.
Så til sidst bare et spørgsmål, for det er normalt sådan, at når vi har et lovforslag, står der i det, hvad det kan komme til at koste.
Det gør der ikke her.
Det fik vi i Roskilde Banksagen, hvor man sagde måske 20 mia. kr.
Det har Folketinget og borgerne da krav på at få at vide, inden lovforslaget vedtages.
Lene Espersen (KF), 2008-10-09:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo er godt at få præciseret, at pensionsopsparinger i forvejen er dækket af Indskydergarantifonden, men det, jeg nu talte om, var pensionisten, der har mange penge stående på en konto i en bank.
Det er sådan nogle, som hr. Frank Aaen kalder spekulanter, det vil sige dem, der sætter penge ind på et indskud i banken.
Efter min opfattelse er der på ingen måde tale om, at folk, der sætter penge i banken med henblik på at få en rente af deres indestående, er spekulanter.
Det er folk, der har valgt at lægge penge til side frem for at bruge dem her og nu - og det er et godt, sundt princip.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo simpelt hen bare er tankevækkende, at vi har et parti i Folketinget, der siger til befolkningen, at hvis en sund bank, der kunne blive drevet på markedsmæssige vilkår, kommer i problemer, skal skatteyderne købe den.
Det er jo fuldstændig vanvittigt.
Det er efter min opfattelse udtryk for en lemfældig omgang med skatteydernes penge.
Den sunde bank skal naturligvis have lov til at fungere som sund bank.
Så det er en mærkelig argumentation, som hr. Frank Aaen kommer med.
Endelig vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at meningen med det her lovforslag jo er at sikre, at der ikke kommer nogen tab.
Derfor er det sidste spørgsmål meget svært at svare på, fordi det jo er ren teori.
Jeg mener, at vi med den her aftale har været med til at spænde et sikkerhedsnet ud for den finansielle sektor, som går forrest, såfremt der overhovedet skulle være tab.
Og derfor er det bestemt også mit meget store håb, at den her aftale medvirker til, at tabene i Danmark bliver meget begrænsede.
Frank Aaen (EL), 2008-10-09:
Ministeren har jo selv foreslået, at staten skulle købe en bank, nemlig Roskilde Bank, og det gjorde den så.
Og det er vores opfattelse, at når banker kommer i klemme, viderefører vi den sunde del, men lader spekulantdelen være - den må klare sig selv.
Det synes jeg er meget klart og indlysende.
Men er der en sund bank, der kan fortsætte, så lad den dog endelig bare fortsætte.
Men igen til ministeren: Man kan da ikke bede Folketinget om at vedtage en lov - jeg forstår godt, at man ikke præcist kan sige, hvad den vil koste - der kan koste uendeligt, uden at man har givet et eneste skøn over, hvad uendeligt kan betyde.
Altså, da et flertal vedtog en garanti i Roskilde Banksagen, regnede man jo nøjagtigt ud og sagde, at der var tale om et uendeligt beløb, men at man skønnede, at det ville koste op til 20 mia. kr.
Så bør man da også kunne lave et tilsvarende skøn her, altså at det kan koste op til et eller andet bestemt beløb.
Jeg synes, det er uanstændigt over for skatteyderne, over for borgerne og over for Folketinget, at man ikke bare forsøger sig med et skøn over, hvad det her kan komme til at koste.
Men vi vender tilbage til det med et skriftligt spørgsmål i udvalget.
Lene Espersen (KF), 2008-10-09:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo også fortæller noget om, hvordan hr. Frank Aaens argumentation slet, slet ikke hænger sammen.
I tilfældet med Roskilde Bank var der jo bestemt ikke tale om nogen som helst form for sund bank, men der var tale om at gå ind og lave et nødberedskab, for hvis den bank havde fået lov til at komme ud i de vanskeligheder, som banken var på vej ud i, så kunne det have haft meget, meget voldsomme konsekvenser for den sunde del af den danske finansielle sektor, og det kunne man naturligvis ikke lade ske, altså, det, at der var en, der opførte sig uansvarligt, skulle medvirke til, at gode, sunde banker efterfølgende skulle komme i problemer.
Så jeg synes sådan set, det er en understregning af, at hr. Frank Aaens model på ingen som helst måde er svaret på de udfordringer, vi står over for.
Vi imødeser selvfølgelig de spørgsmål, der måtte komme fra medlemmer af Folketingets Erhvervsudvalg.
Vi vil svare på dem hurtigst muligt, og jeg mener som sagt, at den ordning, vi har lavet nu, hvor banksektoren går foran og dækker de første 2 pct. af BNP, er en god og stabil buffer i forhold til de tab, som staten måtte lide.
Henrik Sass Larsen (S), 2008-10-09:
Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører i forlængelse af talen, hvor der bliver talt om, at nu skal vi snart til at bruge nogle flere hænder, og at det er den største udfordring i dansk økonomi.
Kunne man ikke også risikere, at den største udfordring meget snart bliver at sætte de mennesker i beskæftigelse, som måtte blive ramt af ledighed, som følge af at konjunkturerne går lidt ned?
I den forbindelse kommer der to spørgsmål.
Det er det ene spørgsmål.
Ordføreren var lidt inde på det, i forbindelse med at man måske kunne imødese stigende ledighed næste år.
Ole Sohn (SF), 2008-10-09:
Jeg synes sådan set, det er en meget interessant debat, der har udspundet sig mellem Enhedslisten og en række ordførere.
Men der er noget, jeg synes står tilbage, og det er, at det ligesom er to forskellige ting, vi snakker om.
Der er jo spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at vi får begrænset skaderne af den finansielle krise, vi står midt i.
Og det er jo ikke noget, vi skal gøre i næste uge eller i november eller december eller i 2009; det skal vi sådan set gøre fredag den 9. oktober.
Enhedslisten har jo ret i, at det er rigtigt og det vil være fornuftigt at lave nogle reguleringer af det internationale kapitalmarked; det er faktisk blevet så rigtigt, at man kan få selv borgerlige til at sige det - men så er man alligevel uenige om, hvordan det skal være.
Men jeg synes bare, at Enhedslisten også skylder at sige til dem, der nu lytter med, at den her bankkrise jo ikke kun handler om spekulanter.
Der er nogle spekulanter, som også får lidt glæde af det her, men det er jo ikke kun spekulanter, der bruger bankerne.
Det er jo sådan set ganske almindelige lønmodtagere og virksomheder, som nu står over for at måtte fyre folk.
Og der tror jeg inderst inde også hr. Frank Aaen mener, det er lidt uansvarligt, hvis man bare skal sige: Det blæser vi på, fordi vi har nogle langsigtede mål, som vi ikke kan få opfyldt.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-09:
Jeg vil godt tilbage til reformerne, som fru Inger Støjberg tidligere var inde på.
Vi hørte jo i talen, ligesom vi også gjorde i statsministerens tale, at det er gået op for Venstre, hvor mange mennesker der blev født for en række år siden, og at disse mennesker snart skal på pension.
Det er jo selvfølgelig vigtig viden.
Det kan måske ikke komme som en overraskelse, al den stund at de jo så trods alt har været i live i ganske mange år, og at statistikkerne har været velkendte.
Men det, der jo er spørgsmålet til fru Inger Støjberg, er: Hvorfor har regeringen ikke taget nogen af de her initiativer før?
Altså, man har talt om mangel på arbejdskraft, men man har ikke været klar til at tage nogen af de her initiativer.
Havde det ikke været klogere at lave de nødvendige reformer, man nu, hvor vi står i den økonomiske modvind, er klar til at prioritere - skattereformen og arbejdsmarkedsreformen - for 1 år siden eller for 2 år siden?
Det er sådan set det simple spørgsmål, som fru Inger Støjberg er nødt til at kunne svare på.
Hvis man havde lavet en arbejdsmarkedsreform og en skattereform sidste år, havde dansk økonomi så været bedre eller ringere stillet i dag?
Det er et meget simpelt spørgsmål.