runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Det er simpelt hen noget sludder.
Altså, det er jo noget sludder hele vejen igennem, når man påstår, at de her tre forslag er udgiftsneutrale for staten.
Så må jeg bede Enhedslisten om at komme med bare en sådan rimelig anerkendt økonom, der ikke er betalt af Enhedslisten, der vil skrive under på, at det her ikke koster noget.
Man kan jo ikke foregøgle det over for dem, der måtte sidde og se på det her.
Det er da helt utroligt, at man kan gøre det fra Folketingets talerstol.
Det her vil koste milliarder.
Det vil jo trække så mange mennesker ud af arbejdsmarkedet, at det vil koste enorme summer for samfundet både på kort sigt og på lang sigt, og at påstå andet er simpelt hen ikke seriøst.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Der er i hvert fald ingen argumenter imod, at det regnestykke, jeg fortalte om her, holder.
Det behøver man ikke at have økonomer til at forklare.
Det kan enhver arbejder jo forstå.
Hvad angår uddannelsesorloven, har jeg svaret hr. Leif Lahn Jensen, at det koster penge.
Det koster uddannelsesudgiften, og de penge skal vi finde, og dem er vi klar til at finde.
Om det koster milliarder ved jeg ikke.
Men man kan jo godt være borgerlig økonom, og så kan man sige: Ja, arbejdsudbudsteorien viser, at det skader samfundsudviklingen.
Jeg tror ikke på arbejdsudbudsteorien, og jeg tror, at den dybest set er skadelig for vores samfund.
Jamen jeg fik jo ikke noget svar på, om ikke det ville være godt at få et meget stort antal jobåbninger, og om ikke der er meget stor forskel på jobrotationer og orlovsordninger, men lad det ligge.
Jeg ved ikke, om man havde jublet over at have 160.000 arbejdsløse, som ingen chance har, men som til gengæld, i hvert fald op mod 30.000 af dem, har en risiko for at miste hele deres forsørgelse i 2013 – op mod 30.000.
Hvad skal vi gøre ved dem?
Skal vi bare sige: Jamen vi har jo nogle gode ordninger, og det er ikke sikkert, at forældrene og virksomhederne har lyst til at være med?
Skal vi ikke prøve at finde huller og åbninger og muligheder, og erkender Dansk Folkeparti slet ikke, at det er en ekstrem belastning at være arbejdsløs, og at det faktisk kunne være rigtig godt, at vi skiftedes til at være arbejdsløs?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-05-07:
Jeg har bare et spørgsmål, der er meget enkelt: Hvad koster de her tre forslag, vi behandler i dag?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Det er jo helt igennem noget frygteligt sludder at sige i Folketingssalen.
Vi har den opfattelse, at det er utrolig nedbrydende for rigtig mange mennesker at være arbejdsløs, og derfor må den politik, der må føres, være en politik, der gør, at så mange som muligt kommer i beskæftigelse.
Og der kan jeg bare konstatere, at der fornægter Enhedslisten al erfaring og viden, vi har om, hvad der bringer folk i beskæftigelse.
Enhedslisten tror ikke på, at det, når man øger arbejdsudbuddet, får folk i beskæftigelse, på trods af at det er veldokumenteret både i Danmark og i udlandet.
Enhedslisten vil ikke være med til at sænke skatter og afgifter, selv om det er veldokumenteret, at det er med til at skabe vækst og dermed nye arbejdspladser.
Sådan kunne jeg sådan set blive ved.
Men sådan ser vi forskelligt på tingene.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Jeg siger tak for indrømmelsen.
Det er nedbrydende at være arbejdsløs.
Det ser ikke ud til, at den nuværende regering kan det, og det vil sige, at nogle arbejdsløse går og venter på, at det igen bliver forår, og at de igen får en chance.
Men indtil da skal de ikke forvente Liberal Alliances opbakning til, at de f.eks. kunne uddanne sig, at de f.eks. kunne foretage sig noget, som kunne udvikle dem, men de skal bare gå og vente på, at markedet nu sørger for, at der kommer bedre tider.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Nu kan man jo diskutere, hvor liberal politik der blev ført op igennem 00'erne.
Der blev lavet mange fejl, og en af de fejl, der blev lavet, var, at man ikke lavede reformer, dengang man skulle have lavet dem, dengang der var en stor efterspørgsel på arbejdskraft.
Dengang havde det været bedre, at man havde lavet nogle af de reformer, man gennemfører nu.
Dermed ikke være sagt, at det ikke er rigtigt, at man gør det nu, men det havde været bedre, hvis man havde lavet reform af efterløn, dagpenge osv. dengang, så var det øgede arbejdsudbud hurtigere blevet omsat til mennesker i beskæftigelse – det er der ingen tvivl om.
Sverige er et eksempel på et land, som gjorde det dengang.
De har formået at øge beskæftigelsen gennem reformer af deres kontanthjælpssystem, førtidspensionssystem osv., de har øget beskæftigelsen op igennem krisen.
Det er jo et godt bevis på, at det virker at øge arbejdsudbudet, og at det virker at lave arbejdsmarkedsreformer.
Det gjorde man ikke dengang, og det var ikke, fordi vi var imod det.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Også jeg vil takke for et gennemsyret neoliberalt foredrag fra ordføreren for Liberal Alliance, som ikke overraskende klart tager sit udgangspunkt i, at det er markedet, der skal regulere regering, Folketing, og hvem der ellers kunne finde på at blande sig i markedet; de skal helst holde sig på lang afstand af det.
Det er jo et foredrag, som klart siger, at penge kommer før mennesker.
For det er jo det, vi snakker om, og det vil også i sidste ende betyde aflivningen af det velfærdssamfund, vi har bygget op gennem mange år.
Det gælder især med hensyn til at skabe forhold for mennesker, som også skal leve under markedets vilkår, herunder altså også hele teorien om arbejdsudbud, som i øjeblikket vel fungerer som en forøgelse af arbejdsløsheden, og det er selvfølgelig også formålet – det skal skabe lønpres og dermed konkurrenceevne.
Men det skaber altså øget arbejdsløshed, og det er der mennesker, der skal tåle.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Markedet består af mennesker.
Det er os alle sammen, der er markedet; det er mennesker, der foretager valg.
Man kan i hvert fald konstatere, at alle de steder, hvor man har afprøvet Enhedslistens ideologi, har den fejlet.
Det har haft nogle økonomiske konsekvenser, men det er såmænd ikke det vigtigste, for det har også haft nogle ufattelige menneskelige konsekvenser.
Men sådan er der jo nogle, der ikke vil lære, men vil leve i en romantisk drøm om, at man kan skabe et utopisk samfund, hvor nogle få mennesker skal sidde og regulere det hele.
Det viser sig bare ikke at holde stik, og det har det aldrig gjort, og der er millioner af mennesker i verden, der har betalt en ufattelig pris, fordi der er nogle mennesker, der har tænkt, som man gør i Enhedslisten i dag.
Det vil vi bare ikke være med til.
Vi tror, det er rigtigt at lave reformer, at det er rigtigt at lave arbejdsmarkedsreformer; vi kan konstatere, at de virker i andre lande til glæde for helt almindelige mennesker, som kommer i beskæftigelse.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Jeg tror faktisk, at hr. Joachim B. Olsen end ikke er enig med mig i, at velfærdssamfundet jo i virkeligheden er et rigtig stærkt samfund og også et rigtig stærkt økonomisk samfund.
Det er faktisk velfærdssamfundet, som har bragt os forholdsvis helskindet igennem krisen indtil videre.
Det er altså, som jeg sagde før, det velfærdssamfund, som regulerer markedet, som sørger for, at markedet ikke bare fungerer fuldstændig vildt og brølende alle mod alle, hvilket jo vel et eller sted er det, som Liberal Alliance hylder.
Så kan man snakke meget om drømmesamfund, men jeg bryder mig ikke om det drømmesamfund, som hr. Joachim B. Olsen forsøger at tegne, hvor det er markedet, der styrer alt, for det knuser mennesker – det giver ikke plads til mennesker.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Det, der er hele fundamentet for velfærdssamfundet – og vi går ind for et velfærdssamfund – er markedet.
Det er ikke noget andet end markedet.
Det er, at der er virksomheder, der skaber vækst, der tjener penge.
Det er 100 pct. markedet, der finansierer velfærdssamfundet.
Så hvis man vil have et velfærdssamfund, er man også nødt til at give plads til markedet, og i de tre forslag, jeg står med her, giver man ikke plads til markedet.
Man sænker arbejdsudbuddet, og dermed forringer man mulighederne for, at markedet kan skabe vækst og velstand, som er hele forudsætningen for, at man kan have et velfærdssamfund.
Vi kan også bare konstatere, at mange af de reformer, som der sådan set er forholdsvis bred enighed om i Folketinget i dag, i hvert fald med hensyn til hvilken retning de skal gå, går ud på, at man skal øge arbejdsudbuddet.
For alle andre end Enhedslisten erkender faktisk, at hvis man skal have et velfærdssamfund, er man nødt til at skabe vækst, og man er nødt til at give markedet nogle gode vilkår.
Der må vi bare konstatere, at mange af de ting, som man har gennemført gennem de sidste mange år, bliver rullet tilbage, fordi vi ikke har råd til dem; det gav dundrende underskud på de offentlige finanser, det har svækket tilliden til dansk økonomi og ført til tab af arbejdspladser og velstand for helt almindelige borgere.
Derfor gennemfører man reformer på førtidspensions-, kontanthjælps- og efterlønsområdet osv., fordi vi har erkendt, at det er nødvendigt for at skabe vækst.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
Altså, jeg ved snart ikke, hvad man skal sige til hr. Christian Juhl, for hvis der er nogen, der vrøvler, så er det hr. Christian Juhl.
I Dansk Folkeparti har vi netop sagt, at mange af de forslag, som Enhedslisten er kommet med, sådan set er udmærkede forslag.
Men de skal ikke behandles enkeltvis, de skal gå ind i en samlet forhandling om et nyt dagpengesystem.
Det er der, hvor de hører hjemme.
Så kunne Enhedslisten jo gøre alle os andre den tjeneste, at de havde skrevet, hvordan det skal finansieres, hvor man vil skaffe pengene til alle de forslag, som man kommer med.
Det er så nemt lige at skrive to linjer i et beslutningsforslag.
Det er ikke så enkelt igen så at få nogen til at hoppe på at gennemføre et beslutningsforslag uden at være økonomisk ansvarlig.
Det gør vi i hvert fald ikke i Dansk Folkeparti.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Hr. Bøgsted er et vrøvlehoved.
Han siger: Nej, det her kan vi heller ikke støtte.
Jeg glæder mig til at høre bare ét forslag fra Dansk Folkeparti.
Gad vide, hvad det er, vi kan støtte de arbejdsløse med eller støtte arbejdspladserne med andet end at sige: Jamen det, vi har nu, er godt nok.
Altså, jobrotationen giver i et godt år 5.000 jobåbninger.
Så er jeg endda så positiv, at jeg næsten overdriver for at komme ordføreren imøde.
Orlovsordningerne i 1990'erne kunne i et godt år berøre mellem 50.000 og 70.000.
Det er runde tal, men det er det, som historikerne fortæller, nemlig at så mange jobåbninger kunne man se i løbet af et år.
Har det ingen betydning for Dansk Folkeparti?
Når jeg siger vrøvler, er det, fordi der bliver sagt: Det er ikke sikkert, at forældrene ønsker det.
Nej, men det her forslag er frivilligt.
Der bliver sagt: Det er ikke sikkert, at virksomhederne ønsker det.
Nej, men den her ordning er frivillig.
Tak for kommentarerne.
Jeg kan kun sige, at bare fordi noget var godt socialdemokratisk tankegods i 1990'erne, skal man ikke bare vende ryggen til det, det er jo ikke så klogt.
Enhver regering bør læse historien og sige: Er der noget af det, der er gået tabt, fordi vi i 10 år har haft en borgerlig regering?
Så er det da værd at kigge på.
Er der noget, vi også selv kom til at lave af fejl?
Så er det også en rigtig, rigtig god idé at overveje, om det kan bruges i en kritisk situation som den her.
Jeg kan bestemt anbefale også at overveje gode socialdemokratiske ordninger en ekstra gang.
Den ene er, at ingen af de her tre forslag vil give mere arbejde.
Det giver mindre belastning, og vi deles om den ulempe, der er.
Så er der en væsentlig indrømmelse, hvis jeg må få lov til at komme med den.
Det er, at de ligestillingsmæssige konsekvenser bør vi overveje noget mere, når vi udformer selve forslaget.
Men jeg vil gerne spørge: Hvordan sikrer Socialdemokraterne uddannelse, hvis ikke vi kan bruge sådan nogle ordninger som dem her?
Jeg vil ikke bare høre om specialister, jeg vil gerne høre Socialdemokraternes bud på, hvordan vi skaffer mere uddannelse.
Man kunne jo så, hvis vi er enige om det, sige, at det ville være at gå tilbage, hvis vi gik tilbage til 00'erne, og det ville være at gå frem, hvis vi gik tilbage til 1990'erne, i hvert fald hvad det her angår.
Hvordan skal vi give dem en mulighed?
Mange af dem har jo ingen fysisk mulighed for at overleve med en familie, hus, bil osv., hvis de skal gå på f.eks. SU.
Hvordan giver vi dem en chance, hvis ikke vi f.eks. udvikler de her modeller i en krisetid, hvor vi har ledig arbejdskraft, som kan gå ind og få et godt stykke arbejde, mens en på arbejdspladsen kommer ud og får noget uddannelse eller passer sine børn, eller vi gør som skraldemændene?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Nej, jeg mener nu nok, det er et spørgsmål om, hvorvidt den politik, regeringen i dag fører, tåler sammenligning med den politik, som den socialdemokratiske regering førte i 1990'erne til bekæmpelse af det her problem.
Men det er jo nok en længere diskussion, kunne jeg forestille mig.
De her forslag tager jo ikke sigte på at skabe nye jobs, de tager først og fremmest sigte på at bringe folk tættere på arbejdsmarkedet, eller rettere direkte på arbejdsmarkedet i kraft af et par orlovsordninger og i kraft af en skraldemandsmodel, hvor man ligesom fordeler arbejdet.
Og det er vel egentlig at foretrække frem for den skov af aktiveringsordninger, som er skabt nu om dage, hvor folk ikke går til rigtige lønninger, ikke til lønningerne på den arbejdsplads, hvor man er, men på kontanthjælp eller dagpengesats, eller hvad man nu er i aktivering på.
Jeg vil gerne høre ministerens kommentar til, hvorfor det her ikke er en rigtig god måde at sikre den bestræbelse på, som hedder at bringe folk tæt på arbejdsmarkedet, i og med at man altså får dem direkte ind på de arbejdspladser, hvor de helst senere gerne skulle få ordinære jobs.
Jo, men det her handler jo netop om, at folk, der er på arbejdsmarkedet, får nogle muligheder for at, om jeg så må sige, stige af, tage en uddannelse på orlov eller opkvalificere sig, sikre sig nogle yderligere kompetencer, eller at forældre får nogle muligheder for at tilbringe noget tid sammen med deres børn uden i øvrigt at skulle være jaget af alt muligt andet.
Det skabte jo de der jobåbninger, som gjorde, at en række ledige – og det var jo ganske mange mennesker – rent faktisk kom i beskæftigelse til ordinære lønninger og dermed fik kontakt til det arbejdsmarked, hvor de jo da forhåbentlig senere skulle fungere.
Hvorfor ikke gentage en succes?
Der er ikke tale om at gå tilbage til en fuser, tværtimod er det at genbruge en succes.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Der tror jeg ikke at Enhedslisten er hverken bedre eller ringere end andre.
Vi vælger selvfølgelig de videnskabelige rapporter ud og prøver at bruge dem, hvor vi kan.
Hvis der er en professor, der argumenterer for en, så kan man jo da nævne ham som sådan en slags ekstra argument.
Ellers bruger vi vores sunde fornuft og vores erfaring.
Det er der i hvert fald nogle af os der gør.
Det bruger vi i vid udstrækning.
Jeg har ved tidligere debatter prøvet at forklare, at det dybest set er den bedste måde at lave politik på, nemlig ved at sige: Jamen jeg har 40 års erfaring med kollegaer, der har været arbejdsløse, jeg ved godt, hvad det her handler om, og hvad der gavner dem.
Det skal en eller anden teoretiserende professor ikke komme og forklare mig, det må ordføreren undskylde.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Er det sådan Enhedslistens generelle tilgang til politik, at den skal baseres på tro og ikke på viden?
Og kan man bare forkaste al forskning, der bliver lavet?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Det er sådan også lidt i forlængelse af den der diskussion om uddannelse for uddannelsens skyld og det der med, at man jo ikke skal fastholde folk i uddannelse.
Jeg troede, at det allerstørste problem – det er det, jeg støder meget på – er det der med, at man søreme ikke skal fastholde folk i ledighed.
Jeg troede, at det lå os meget mere på sinde, og at det var det, det handlede om.
Er det ikke rigtigt, at manglende uddannelse jo da i høj grad kan være med til at fastholde folk i ledighed, og at folk uden uddannelse i stor udstrækning har den største risiko for at blive ramt af ledighed?
Og er det ikke et langt, langt større problem at bekæmpe bl.a. med forslaget her ved at give en rigtig god motivation for at sige, at man tager en uddannelse, og at man faktisk samtidig kan sikre skindet på næsen, mens man tager i hvert fald dele af uddannelsen?
Det troede jeg var et større problem, vi skulle konfrontere, end det at fastholde folk i uddannelse.
Jeg ved ikke, om man sådan kan blive evighedsstudent i AMU-systemet eller sådan noget.
Det har jeg ikke oplevet i hvert fald.
Det er der, jeg har taget min uddannelse, skal jeg lige sige.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Jamen uddannelse er en rigtig god ting.
Nu synes jeg, at ordføreren sådan taler generelt om uddannelse, og der må jeg bare henvise til, at der er nogle erfaringer fra 1990'erne, og jeg kan forstå, at det her beslutningsforslag helt specifikt går ud på at genindføre den lovgivning, der var i 1990'erne.
Der er en grund til, at den ikke findes mere, og det er, at man fik nogle negative erfaringer med, at folk blev fastholdt i ledighed.
For de var jo ledige, de kom ikke ind på arbejdsmarkedet, og dermed gik de glip af anciennitet og fik dermed en lavere livsindkomst.
Så den måde, det var bygget på i 1990'erne, var ikke ubetinget til de lediges fordel.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Jeg tog såmænd bare udgangspunkt i, og det kan jeg også forstå på ordføreren, at vi sådan set er enige om, at uddannelse er godt – som sådan et generelt udsagn.
Uddannelse er godt, og så gælder det vel også om på alle mulige måder at motivere folk til at tage en uddannelse, allerhelst selvfølgelig en uddannelse, som umiddelbart kan føre til job, men det kan man jo aldrig sige på forhånd.
Der kan vi sige, at hvis man tager et truckcertifikat, kan man nok få et job.
Det kan også være, at det job først kommer om et år, fordi opsvinget først kommer om et år, og så kommer de der truckjob rundtomkring.
Men her var jo mulighed for trods alt at sige, at her er også lidt gulerod.
Det er egentlig ikke noget, der koster noget, for den ledige skal jo alligevel have understøttelse, er alligevel på dagpenge.
Hvorfor så ikke bruge perioden og dagpengene til at få uddannet arbejdskraften til de job, der måtte komme?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Det var, fordi ordføreren bad om dokumentation og evidens, og så vil jeg citere Lars Skipper, som er seniorforsker i kommunernes og regionernes analyseinstitut KORA, som i 13 år har forsket i, hvordan uddannelsesaktivering såsom 6-ugerskurserne virker for at få de ledige i arbejde.
Han siger, at alle evalueringer, der er lavet af uddannelsesaktivering, samstemmende viser, at effekten er negativ eller meget lille, og at den slet ikke står mål med de omkostninger, der er ved det, siger seniorforskeren.
I 2011 lavede Rambøll på vegne af Arbejdsmarkedsstyrelsen den eneste evaluering, der er lavet af 6-ugerskurserne, siden de blev indført.
De konkluderede, at selvvalgt uddannelse, der ligger tidligt i ledighedsforløbet, fastholder ledige i ledighed.
Der var lidt evidens.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Var der et spørgsmål?
Så vil jeg gerne svare på det.
Hvis ordføreren spørger, om jeg er enig med den her professor om, at 6-ugerskurser ikke er sådan noget at råbe hurra for, så er jeg fuldstændig enig.
Nu kan han jo så begynde at kigge på, at vi får løftet loftet, så vi får de dyre kurser med, og hvis vi nu fik det her forslag med, så fik vi et helt års kurser med.
Det tror jeg bestemt ville give en enorm effekt, især når vi laver det på de her betingelser.
Jeg har netop understreget, at vi ikke er for, at folk skal fastholdes.
Hvis der er noget arbejde, så skal de selvfølgelig tage det.
Det tror jeg også at ordføreren forstod, ellers vil jeg gerne læse det op en gang til.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Men jeg synes jo bare, at ordføreren blander tingene sammen, for det her forslag handler om – jeg har muligvis misforstået beslutningsforslaget – generel uddannelsesret til ledige, altså at man vil genindføre den lovgivning, der var i 1990'erne.
Så taler ordføreren om, at uddannelse kan være godt, hvis man ved, at det fører til et job – hvis man f.eks. har fået tilbudt et job og får at vide, at man skal have et truckcertifikat, eller hvis man har fået tilbudt et job og får at vide, at man skal tage det her svejsekursus.
Så er det selvfølgelig ubetinget en god ting.
Men jeg mener ikke, at uddannelse bare for uddannelsens skyld er en god ting, ikke når det handler om ledige, og det er det, det her beslutningsforslag handler om.
Jeg mener, at ledige, der har kvalifikationerne til at begå sig på arbejdsmarkedet, skal søge arbejde.
De skal ikke over i uddannelsessystemet, de skal ikke have ret til at komme ind i uddannelsessystemet, hvis de har kvalifikationerne i forvejen til at begå sig på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg sådan set bør være indlysende logik for de fleste mennesker.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Tak for ordet.
Nu ligger det mig meget på sinde at sige, at Venstre altid snakker om det, de vil gøre for erhvervslivet.
Her har man et forslag, der netop gavner erhvervslivet ved at erhvervslivets ansatte kan blive dygtigere og bedre til at lave deres arbejde, uden at det koster noget, ved at en ledig kommer ind og får arbejdet, mens – i gåseøjne – en af de gamle kommer ud og får sig en uddannelse eller på anden måde kommer ud, for det er jo en forudsætning for, at man kan lave den her ordning med, at en ledig kommer ind.
Det vil sige, at det er en meget billig ordning, og det er en ordning, der gavner arbejdsgivere, den ledige og den rutinerede medarbejder, der får sig et pusterum og på den måde opkvalificerer sig.
Jeg har næsten kun positive ting at sige om det her.
Det kan godt ske, det koster en smule på uddannelsesstederne, men det gør jo ikke noget, at vi bruger dem bedre, end vi gør i dag.
Så jeg forstår slet ikke modsætningsforholdet.
Jeg vil gerne spørge: Når hverken den gamle regering eller den nye regering eller erhvervslivet har mulighed for at beskæftige for det første de 160.000 på dagpenge og for det andet, lad os så sige 50.000 på kontanthjælp, var det så ikke en god idé, at man lavede et eller andet med at dele arbejdet, når vi alligevel skal vente på opsvinget?
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
Som jeg også har nævnt, synes Venstre sådan set ikke, at vi skal gå efter at lave permanent arbejdsfordeling.
Det handler jo om, at vi får skabt vækst, så vi får skabt helt ordinær beskæftigelse i det her land, således at flere ledige kommer i job.
Indtil vi når det punkt, hvor vi får en lavere ledighed, er der jo en lang række tiltag, man kan gøre brug af.
Som jeg også tidligere har sagt, bruger vi ca. 20 mia. kr. på beskæftigelsespolitikken, og et af værktøjerne er jo jobrotation, som kan imødekomme en række af ordførerens ønsker og sådan set også imødegå en række af de bekymringer, som ordføreren har.
Så jobrotation er da et af de værktøjer, vi skal bruge langt mere.