runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Det kan blive lidt svært at fortsætte debatten, når vi sådan set er enige om alle punkter, for at det bestående ikke kan fortsætte, er vi jo enige om.
Derfor sender vi et signal om, at det kan man ikke regne med i fremtiden; det er derfor, vi sidder med det lovforslag i dag.
Lige siden det lovforslag er blevet fremsendt, har jeg sagt, at vi vil arbejde med alternativer, og jeg har nævnt de tre områder, de alternativer kan være.
Bl.a. er vi i gang med at finde ud af, hvad man gør i landene omkring os – også her vil vi gerne lave en omverdensanalyse, altså se på, hvad der er af muligheder i landene omkring os.
Det arbejde er meget, meget tæt på at være færdigt, og det er en af årsagerne til, at der ikke har været et alternativ til dato, men det kommer.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-24:
Folk, der kommer fra landet, bliver ofte beskyldt for at være flittige, og det, det handler om, er, at når man er repræsentant og har et mandat, forfølger man de sager, der er i Tinget, og her er en sag, hvor man har haft en god ordning, der, tror jeg vi er enige om, har tjent landbruget vel siden 1967.
Der er blevet færre landbrug, der har været strukturudvikling, javel, og der er ikke så mange landbrug, som der har været, men der er stadig væk behov for en ordning, fordi landbrugene er blevet vanvittig dyre, og derfor er der behov for at finde en ordning, så unge landmænd kan etablere sig også i Danmark.
Det håber jeg vi er enige om.
Så er han lige pludselig nu villig til at snakke med den ene og den anden og den tredje, men han er ikke villig til at lytte til det gode råd, at vi stillede et ændringsforslag, eller at ministeren sagde, at han kommer med et forslag til efteråret, et gennembearbejdet forslag.
Det vil ministeren ikke.
Det andet er bare snak, og det er den kobling, vi mangler her, nemlig at der er en kobling mellem at afskaffe noget og sætte noget andet i stedet.
Jeg er nødt til at sige til ministeren: Så vær dog ærlig.
Hvis det er sådan, at det bare er, fordi man vil have den ordning, der ligger i Økonomi- og Erhvervsministeriet, nemlig Vækstkaution, så sig det i stedet for at sige det andet.
Henrik Høegh (V), 2011-05-24:
Det kan egentlig synes lidt underligt, at hr. Bjarne Laustsen ønsker yderligere debat om det her.
Sagen har været vendt ved et samråd den 18. maj.
Og det virker nærmest, som om man slår to åbne døre ind.
Alle er enige om, at sådan som den ordning, vi har i dag, er skruet sammen, kan den ikke fortsætte, fordi det er de nye, der skal betale for de tab, der kommer ind.
Derfor kan den her ordning ikke fortsætte.
Det er vi nødt til at sende et signal om, og derfor sidder vi med det her lovforslag i dag.
Som jeg sagde ved samrådet den 18. maj, vil jeg inden for de nærmeste dage indkalde Landbrug & Fødevarer og LandboUngdom og indlede en drøftelse om og analyse af det forslag til en alternativ ordning, som de har fremlagt.
Så vi vil sammen drøfte mulighederne for en alternativ ordning, som er selvfinansierende.
Og jeg har med glæde konstateret, at hele oppositionen er enig i, at den nye model skal være selvfinansierende.
Og så snart der er nogle modeller og nogle løsningsforslag på bordet, indkalder jeg partierne til en orientering, drøftelse og analyse af mulighederne for en anderledes, alternativ ordning.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-24:
Jeg vil bare kort redegøre for, hvorfor partiet Fokus har skrevet i betænkningen, at vi hverken stemmer for eller imod forslaget.
Begrundelsen er, at vi også synes, at det er forkert, at man fjerner det her.
Man har en tro og et håb på, at man sagtens kan nå at få noget nyt på banen, inden vi går på sommerferie.
Nu er samlingen jo blevet forlænget, så vi kunne sagtens nå i Fødevareudvalget, når det nu går tilbage efter andenbehandlingen, at få gang i en ordning, der gør, at man ikke lukker den her ordning helt.
Det vil jeg da appellere til andre her i Folketinget, som er indstillet på at gøre en masse for udkantsområderne, om, for det her er jo et forslag, som også vil kunne betyde noget for udkantsområderne.
Så synes vi også, det ville være godt, hvis man i sådan et forslag her ville indtænke at åbne for nogle flere grønne muligheder for de landmænd, som vil dyrke mere økologisk og have et mere klimarigtigt landbrug.
Det kunne man godt tænke ind i ordningen og måske skabe en helt ny ordning, som er mere grøn og venlig.
Det vil vi arbejde hen imod, og det er jo glædeligt, at der nu er to andre partier, nemlig Socialdemokratiet og SF, som også lægger op til sådan en ordning.
Så skal vi bare have fat i Kristendemokraterne, men det tror jeg ikke bliver noget problem, for de er jo frontkæmpere for udkantsområderne.
Så det ville jo være rigtig godt, hvis vi kunne lave et flertal, og vi har en god tid til det.
Folketingssamlingen bliver jo forlænget.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-24:
Ministeren fjerner loven om statsgaranti for lån til yngre jordbrugere uden at sætte noget som helst andet i stedet bortset fra et luftigt løfte om, at han vil invitere Folketingets partier til en drøftelse af, hvad der kan sættes i stedet for YJ-låneordningen.
Regeringen beskylder jo jævnligt S og SF for, at vores politik er fugle på taget.
Det er naturligvis noget vrøvl, men i den her sag har regeringen i den grad sat fugle på taget.
Der foreligger intet konkret om, hvad der skal sættes i stedet for det eksisterende YJ-lån.
De betingelser køber vi naturligvis ikke.
Et samlet landbrug plus LandboUngdom er imod ministerens forslag.
Der er behov for en grundig bearbejdning af lovforslaget, og det er der faktisk god tid til, da loven jo ikke skal træde i kraft før næste år, altså før til nytår.
Hvad er det så, vil jeg spørge ministeren, der haster så meget i den her sag?
Faktisk er der jo tid indtil nytår, før den skal træde i kraft.
Der er mange, der gerne vil have en drøftelse, og lige nu har vi fundet ud af, at folketingssamlingen oven i købet skal forlænges, så det har givet yderligere en grund til, at vi godt kunne gøre det her ordentligt i stedet for sådan noget hastværk.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-24:
Det var nemlig meget kloge ord, der blev sagt fra Dansk Folkepartis side.
Men nu kender vi jo Dansk Folkeparti.
Når det drejer sig om strengere straffe, om at sende nogle fremmede hjem osv., skal det ordnes inden sommerferien, så skal der sættes bomme op og alle mulige andre ting, og det skal bare være i orden, inden Folketinget tager på sommerferie.
Den her sag kan sagtens ligge til engang hen på efteråret.
Nej, det synes vi ikke.
Derfor er der forskel på os i forbindelse med det her.
Det her forhold med at hjælpe yngre jordbrugere ind i erhvervet ligger ikke Dansk Folkeparti på sinde.
Det er problemet.
Det vil vi gerne sikre os at man kan gøre i fremtiden.
Vi taler om et erhverv, der er i krise.
Vi taler om et erhverv, som har behov for, at der kommer unge folk ind i det.
Og vi taler om, at der er et lille flertal, der nedlægger en eksisterende ordning uden at komme og sætte noget andet i stedet.
Det synes vi er dårligt.
Derfor vil jeg gerne tilbyde Dansk Folkeparti og hr. René Christensen, at vi laver en beretning på det her, der strammer op på tingene.
Og så kan hr. René Christensen få lov at føre pennen.
René Christensen (DF), 2011-05-24:
Nu kan jeg forstå på Socialdemokratiet, at man ønsker, at den her ordning skal fortsætte, selv om man kan se, at renterne vil stige og stige, og at landbruget på et tidspunkt vil komme ud og få så høje renter, at det ikke kan lade sig gøre at opretholde ordningen.
Det ønsker vi ikke.
Derfor har ministeren også netop den 18. maj sagt, at han vil indkalde partiernes ordførere til drøftelser om, hvordan vi kan lave en ny ordning, der kan hjælpe de her generationsskifter og dermed hjælpe yngre landbrugere ind i et sundt erhverv.
Der må jeg bare sige, at der har vi fuld tillid til ministerens talte ord, der behøver vi ikke at have et ændringsforslag.
Vi har også skrevet det i vores bemærkninger til lovforslaget, nemlig at ministeren har udtalt det på et åbent samråd, som hr. Bjarne Laustsen selv havde indkaldt til.
Når en ordfører indkalder til et samråd, er det normalt, fordi man vil bruge samrådet til noget.
Man må da sige, at her kom ministeren netop med det, som Dansk Folkeparti også gerne ville høre.
Hvordan får vi sat en ny ordning i værk, så vi kan hjælpe til, at de her generationsskifter kan ske, netop fordi det koster et meget, meget stort beløb, når man skal overtage sådan et landbrug?
Så vi er jo sådan set enige.
Men jeg synes også, at ministeren har givet det, som vi havde behov for at få.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-24:
Jeg takker for de positive bemærkninger fra Socialdemokraterne og for den sags skyld også SF.
Jeg synes, at SF's ordfører er lovlig undskyldt.
Hvis hun virkelig stadig er i stand til at løbe, skal hun da have lov til at gøre det.
Jeg skal lige starte med at sige, at med hensyn til det med april har vi allerede været i kontakt med Retsudvalget og sørger selvfølgelig for, at der kommer et ændringsforslag dér.
Så det skal man ikke lade sig forvirre af.
Det siger jeg også til kommende ordførere.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at vi ikke forestiller os, at man afskaffer al telefonaflytning eller al overvågning eller noget i den stil.
Det fremgår sådan set heller ikke af forslaget.
Det foreslås f.eks. at begrænse overvågning.
Der står ikke, at man skal afskaffe enhver form for overvågning.
Det kan godt være, at vi er et meget idealistisk og ideologisk betinget parti, men der er alligevel mange nuancer.
I forhold til det her med overvågning er jeg egentlig glad for, at fru Maja Panduro tog det her op med boligområderne, som jeg sådan set heller ikke nødvendigvis er så bekymret over – det er jeg sådan set ikke.
Men hvis man f.eks. går tilbage til lømmelpakken eller uropakken, eller hvad man kalder den, kan man se, at der dér er nogle elementer i forhold til de retningslinjer, der er for overvågning, som er problematiske, i forhold til hvordan reglerne præcis skal være.
Det er ikke så tæt beskrevet i lovgivningen.
Så man kan sagtens finde eksempler på steder, hvor der konkret kunne være nogle problemer.
Men jeg takker for muligheden for at indlede en dialog med i hvert fald nu foreløbig to af Folketingets partier.
Maja Panduro (S), 2011-05-24:
Så skal jeg da bare sig selv tak, og det tror jeg også godt at jeg kan tillade mig at sige på vegne af SF.
Vi synes, det er en vigtig diskussion, og kan vi finde nogle måder, hvorpå vi kan give den et ekstra nøk i forhold til frihedsrettighederne, så synes vi, at det er en rigtig god idé.
Det er ikke ensbetydende med, at vi synes, at vi skal give los i alle de problematikker, som forslagsstilleren ser, for det er ikke alle de bekymringer, vi deler.
For det er klart, at det jo ikke er et svar, som nødvendigvis er mejslet i sten eller givet på forhånd.
Det handler også om, at vi hele tiden står over for nogle nye udfordringer med hensyn til kriminalitetsmønstre, som vi hele tiden er nødt til at forholde os til.
Derfor synes jeg, at det er rigtig godt og rigtigt, at vi har en løbende debat om det her i Folketinget, og det håber jeg vi kan blive ved med.
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
På vegne af De Konservative har jeg været tilhænger af den svenske model, siden den blev præsenteret for os for over et år siden, og jeg har været talsmand for den i stort set alle sammenhænge, hvor jeg har haft mulighed for det.
Jeg synes, at den her er en model, der kommer meget tæt på den.
Med hensyn til finansieringen er jeg slet ikke i tvivl om og har fuld tillid til, at det tal, som embedsmændene er nået frem til, er det, der holder – det er jeg helt overbevist om.
Jeg mener, at hr. Nick Hækkerup voldsomt overdriver den frygt, han måtte have.
Jeg tror, han kan slå koldt vand i blodet og være helt sikker på, at også den her gang holder de tal, som bliver skønnet.
Sådan er det jo normalt.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
I forslaget er udgifterne til ordningen – ikke i indeværende år, men i 2012 – anslået til 1,75 mia. kr. efter tilbageløb og adfærd.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er der andre økonomer, der har anslået, at udgifterne vil være væsentlig større.
Danske Bank har anslået, at det kan blive helt op til 21 mia. kr., og hvis vi tager de svenske erfaringer, vil beløbet blive godt og vel 5 mia. kr. om året. Mener ordføreren, at vi bør sikre os muligheder for at følge med i, hvordan udgifterne til ordningen udvikler sig undervejs ved ordningens anvendelse?
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Der er da ikke nogen tvivl om, at med de muligheder, man får her, vil der være mange, som køber mere energirigtige vinduer, bedre isolering, bedre tage, tagisolering osv., som samlet set tjener til, at de ikke har så store udgifter til energi, og som dermed hjælper på den energimålsætning, vi har som land.
Det er det, vi gerne vil opnå.
Det her er ikke en brancheløsning.
Det Konservative Folkeparti er kendt for at være et grønt parti, en miljørigtigt parti med klimaopmærksomhed osv. osv., og det giver vi også lejlighed til at folk kan opfylde her.
Men vi går ikke ind for, at vi skal diktere fra Folketingets side, præcis hvilke vinduer, hvilke tage og hvilke materialer der skal købes.
Det her er jo først og fremmest et forslag, der medvirker til, at det bliver lidt nemmere for travle personer og familier at få hverdagen til at hænge sammen.
Man kan købe nogle ydelser, som nu bliver hvide i stedet for sorte.
I det hele taget hjælper vi folk til en billig løsning på de dagligdagsopgaver, der bliver løst i hjemmet, som rengøring, børnepasning, vinduespudsning osv., og så også vedligeholdelsesdelen.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Jo, men når man nu laver sådan en ordning, der kan ende med at koste rigtig, rigtig mange penge, var det vel ikke helt tosset som samfund at se på, hvordan vi får den størst mulige gavn af det
Og det gør man vel ved, at en meget stor del af de penge, der bliver brugt, også er til energirenoveringer, som altså giver CO2-mæssige gevinster i form af mindre CO2-udslip, da rigtig meget af vores forbrug jo altså kommer fra boligmassen.
Her er der en oplagt chance, så der synes jeg jo godt, at man fra samfundets side kunne tilskynde til det, men jeg kan høre, at hr. Mike Legarth mener, at det ligesom kommer af sig selv.
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Altså, jeg har jo fuld tillid til, at den enkelte borger selv foretager de investeringer, der tjener vedkommende bedst muligt, og hvis man kan gøre det energimæssigt, tror jeg helt sikkert, at man gør det.
Jeg tror ikke, at vi behøver et Folketing til at fortælle folk, hvad de skal gøre.
Og det her er jo en løsning, der skal gælde for flest mulige i det her samfund, og som skal rettes mod de små håndværksmestre og folk, der foretager den her slags arbejde som borgere i almindelighed, altså så den rammer så bredt som muligt.
Det her er ikke en brancheløsning.
Som sagt er jeg ikke tilhænger af, at Folketinget leverer sådan nogle detailstyringsprogrammer til borgerne.
Jeg synes meget bedre om, at man her giver en mulighed, og så må borgerne selv udnytte den mulighed, som vi giver her fra Folketingets side; det er jeg mere tilhænger af.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Jeg vil gerne spørge til, hvad der sådan handler om energirenoveringselementet i det her lovforslag, for man må jo sige, at der kan blive brugt penge på alt muligt her.
Og hvis formålet er at udrydde sort arbejde, er det selvfølgelig sort arbejde i alle mulige brancher, men kan man ikke gøre noget særligt for, at nogle af de her penge bliver ledt i retning af at lave energirenoveringer?
Hvad mener De Konservative at der skal gøres for, at vi faktisk får omsat nogle af de her penge til energirenoveringer, som er til miljømæssig gavn og samfundsøkonomisk gavn – lidt mere end jacuzzier og køkkener?
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Tak for det.
Der indføres en udvidet hjemmeserviceordning, hvor der gives fradrag i skatten for lønudgifter til hjælp og istandsættelse i hjemmet.
Ordningen indføres som et forsøg fra den 1. juni 2011 til og med den 31. december 2013.
Forsøgsordningen skal gøre det billigere og nemmere for danskerne at få udført serviceydelser både ude og inde.
Det gælder tidkrævende dagligdagsopgaver som f.eks. rengøring, vinduespudsning, børnepasning og havearbejde.
Samtidig tilgodeser den her forsøgsordning behovet for bedre boliger og mere energieffektive boliger, da der også gives fradrag for lønudgifter til reparationer og udvendigt vedligehold, f.eks. udskiftning af vinduer og tag, isoleringsarbejde og ting, der ligner det.
Det vil lette mange familiers travle hverdag, og endelig kan det skabe plads på arbejdsmarkedet til grupper, som ellers ville have svært ved at finde et egentligt arbejde.
Fradraget i forsøgsordningen gives som et ligningsmæssigt fradrag, der svarer til et tilskud på godt en tredjedel af lønudgiften, i hvert fald hvis det foretages i en gennemsnitskommune, altså ved en gennemsnitsberegning.
Der indføres et loft over det samlede mulige tilskud svarende til, at en husstand bestående af et ægtepar eller to ugifte voksne maksimalt kan få fradrag for lønudgifter til serviceydelser i hjemmet for 30.000 kr. årligt.
Det svarer til knap 2½ time om ugen, og fradraget gælder både i ejerboliger og lejeboliger.
Samlet set vil den her udvidede hjemmeserviceordning, kaldet boligjobordningen, skabe vækst og beskæftigelse og være en effektiv måde at konvertere sort arbejde til hvidt.
Så Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig det her lovforslag, som gør det lettere og nemmere for især familier, som har en travl hverdag.
Så der er fuld opbakning fra Det Konservative Folkeparti.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Det, jeg sagde, var jo faktisk, at der burde være mulighed for, at man i et samarbejde med udlejeren, altså ejeren af det byggeri, man bor i, eller det boligselskab, man bor i, kunne få fradrag.
Det er jo rigtigt nok, at det, der handler om hjemmeservicelignende opgaver, kan lejerne selvfølgelig få gavn af, men den helt store del af udgifterne ved det her forslag, den helt store del af det fradrag, der vil blive givet, går jo til boligejere, ligesom sidste gang man lavede en renoveringspulje, hvor det også var boligejere, det kom til gavn.
Og der er bare en systematisk skævhed i den politik, man fører fra regeringens side, og jeg synes, man meget konsekvent glemmer den del af danskerne, der bor i lejebolig, fra den her regerings og dens støttepartis side.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-24:
Det er lige præcis den holdning, der er problemet.
Det har ikke noget at gøre med, at lejerne i forhold til ejerne skal fratages nogen mulighed for at gøre et eller andet, men i lige præcis den her konkrete sag er det jo fuldstændig kropumuligt for lejerne i en stor boligkarré at finde ud af selvstændigt uden om ejerne at begynde at sætte nogle renoveringer i gang.
Jeg kan altså simpelt hen ikke se det rent praktiske i det.
Men det er selvfølgelig altid fint bare at komme med det argument, der går ud på, at det her lovforslag kun kommer ejerne til gode, og at lejerne er vi ligeglade med.
Det passer jo simpelt hen ikke, men det er bare ikke praktisk muligt at bruge lige præcis den model, som SF's ordfører fremkommer med.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Jamen man kan vel godt forestille sig løsninger, hvor det også bliver muligt for lejere sammen med deres udlejer eller sammen med det boligselskab, de bor i, at få gavn af sådan et fradrag, så vi ikke får en ordning, der udelukkende kommer boligejerne til gavn.
Jeg synes da, det ville være mærkeligt andet.
hvorfor gælder det så ikke for den meget store del af danskerne, der bor i en lejebolig?
Hvis der er politisk vilje til det, er jeg overbevist om, at man kan finde løsninger, der også kommer dem til gavn.
Men det er jo fair nok, at de borgerlige partier i Folketinget igen vil gøre noget, der mest af alt gavner boligejerne.
Jeg tror, vi godt kunne have gjort noget, der også kom lejerne til gavn.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-24:
Jeg ville ikke undlade at komme ned for at stille et spørgsmål, for jeg syntes, jeg hørte noget yderst interessant om, at lejerne også skulle have mulighed for at trække noget fra.
Forestiller ordføreren sig, at hver især af lejerne i en boligkarré, hvor der måske er 500 lejere, skulle entrere med en håndværker, som skulle sætte nye vinduer i i lige præcis den lejers bolig i forhold til alle de andre boliger, som måske vil have andre typer vinduer?
Ville det ikke blive en festlig forestilling?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Jeg kan slet ikke anerkende den præmis, som hr. Jesper Petersen stiller op, at det er boligejere, der bliver begunstiget her, og at boliglejere ikke får noget at skulle have sagt.
Der er lavet en generel ordning om, at man kan få fradrag for lønudgifter til hushjælp, børnepasning, vinduespudsning, rengøring i sit hjem.
Den kan alle benytte sig af.
Så er det klart, at man ikke kan få fradrag for nogle udgifter, man ikke har, sådan er det.
Men jeg glæder mig da til at høre, hvordan SF så vil give penge til de borgere, som hr. Jesper Petersen siger skal have penge, men åbenbart til nogle udgifter, de ikke har.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Nu er det jo farligt at føre økonomi på det, vi skal vinde, og det, vi skal finde, og det, jeg spørger til, er alene, om vi bør sikre os nogle håndtag, så vi kan følge med i, hvordan udgiftsudviklingen er, og så vi kan sikre os, at der ikke her bliver slået et hul i statskassen, som er ganske utilsigtet.
Jeg medgiver gerne, at tallet på 21 mia. kr. lyder voldsomt højt.
Jeg refererede bare til en undersøgelse, som er gjort i en bank.
Men under alle omstændigheder fremgår det jo også af lovforslaget, for det står direkte i lovforslagets bemærkninger, at udgifterne er anslået med meget betydelig usikkerhed.
Det bør da indgå, hvis man interesserer sig for, hvor stort statsunderskuddet skal være.
Jeg medgiver, at regeringen i sin 2020-plan har statsunderskud hvert eneste år i 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, men der er jo ingen grund til at gøre det hul i statskassen større, og derfor spørger jeg bare: Skulle vi ikke på en eller anden måde finde ud af at monitorere, hvordan det går med udviklingen i udgifterne?
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Nu er det jo først og fremmest Det Konservative Folkeparti og dermed også regeringen, der fører en ansvarlig politik, og det er jo Socialdemokraterne, der på tv har lanceret, at man er villig til at slå et hul i kassen, altså skabe et stort underskud.
Det er vi ikke tilhængere af; det er ikke den måde, vi regner på.
Hos os er der kontant afregning, og man ved præcis, hvad man gør for at skaffe de beløb, som vi bruger i vores beregning.
Vi har ikke nogen usikkerhed, og vi er ikke nervøse for, at tallet vil være væsentligt anderledes end det, der bliver skønnet, men vi har sagt – og det står der – at der er usikkerhed om det, for det er fuldstændig umuligt at vurdere det.
Det ville betyde, at man ikke kunne indføre det så hurtigt, som vi gerne vil.
Så alene af den grund vil jeg sige, at det er fuldstændig galimatias at skulle følge den tankegang.
Det skal gælde fra 1. juni.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Det er bare til debatten om, hvad man kan få tilskud eller ikke kan få tilskud til.
Jeg forstod det sådan, at ministeren ikke mener, at man kan få tilskud til installation af en jacuzzi.
Så vil jeg da bare sige, at når der på side 18, bilag 1, står, at man kan få tilskud til reparation eller fornyelse af køkken og bad, så skal der vel tilføjes »dog ikke installation af en jacuzzi«, hvis det, ministeren siger, skal passe.
Hvis vi går videre ned i den samme række, kan vi se, at man kan få tilskud til et nyt oliefyr.
Men vi har ikke brug for flere oliefyr i det her land.
Vi har brug for andre former for opvarmning.
Vi har ikke brug for flere, der laver elvarme.
Vi har brug for andre former for opvarmning, og det er derfor, vi siger, at skal staten, samfundet, give tilskud til nogle ting, så skal vi være sikre på, at det er noget, vi synes er værd at give tilskud til, og ikke noget, som folk bare synes er rart at få tilskud til.