runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det er jo et meget enkelt formuleret beslutningsforslag, kan man sige, hvor man opfordrer regeringen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal forberede lovgivning til en omstrukturering af klagesystemet.
Vi er selvfølgelig enige i, at klagesystemet skal være hensigtsmæssigt organiseret, og derfor vil regeringen bestemt heller ikke afvise, at det kan være nødvendigt med nogle ændringer af det nuværende klagesystem.
Når vi så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det, fordi der på nuværende tidspunkt er så mange forandringer i gang, som gør, at en sådan arbejdsgruppe let ville komme til, i hvert fald i de kommende måneder, at sidde og arbejde noget i blinde.
F.eks. vil vi jo gerne have overblik over, hvad kommunalreformen f.eks. betyder for hele vores klagesystem.
Hvad betyder det, at der er lagt ting, som man før kunne klage til styrelser over, over til klagenævnene?
Hvad betyder det for sagsbehandlingstiderne?
Hvad betyder det for antallet af sager i hvilke nævn?
Er der andre forhold, der kan gøre sig gældende?
Og som jeg skrev til ordførerne før jul, synes vi altså, at det er rimeligt, at vi lige bruger 2007 til at få et fornuftigt overblik over bl.a. konsekvenserne som følge af kommunalreformen.
Derudover har jeg også sat et arbejde i gang i Miljøministeriet, som skal se på mulighederne for at integrere VVM-proceduren og miljøgodkendelserne i miljøbeskyttelsesloven, herunder hvilke virksomheder og anlæg der i givet fald skulle omfattes og mulighederne for i den forbindelse at forenkle klagesagsbehandlingen.
Så har vi lige, i øvrigt sammen med bl.a. hr. Johs. Poulsen, der jo altså er forslagsstiller på dette forslag, i forbindelse med den nye lov om miljøgodkendelse af husdyrbrug overflyttet et meget stort antal klagesager fra Naturklagenævnet til Miljøklagenævnet.
Men igen skal vi jo lige se, hvordan det så rent faktisk virker i praksis.
Det har de altså foreløbig haft ca. 4 måneder til at finde ud af.
Så intentionen er sådan set positiv.
Det kan godt være, at det er nødvendigt at få kigget på, om klagesystemet er hensigtsmæssigt.
Vi har sat forskellige ting i gang; bl.a. har vi jo altså lavet en kæmpestor kommunalreform, som ændrer nogle af de her ting; og vi har lavet den nye lov om landbruget.
Det er faktisk en ganske stor del af porteføljen af klager i det nuværende Naturklagenævn, som dermed ryger over i Miljøklagenævnet.
Så jeg mener, at det tjener sagen bedst at vente med eventuelle nye initiativer med henblik på ændring af klagesystemet, til vi har fået de nødvendige erfaringer med de forskellige ting.
Og som jeg også skrev i et brev til ordførerne i december måned, vil jeg meget gerne på den baggrund i slutningen af i år komme med et bud på, hvad der kan være fornuftigt at gøre.
Jeg håber også, at vi i den anledning kunne få lejlighed til at drøfte det her i en bredere kreds af partier.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Jamen vi ved jo ikke på nuværende tidspunkt, om de har taget fejl.
Det, der er vigtigt her, er jo, om man, som hr. Johs. Poulsen udtrykker det, laver lappeløsninger.
Altså, det finder vi ikke at vi har lavet.
Vi har syntes, at vi har lavet det, der skulle til af ændringer på nuværende tidspunkt.
Det kan godt være, at det på et senere tidspunkt viser sig, at det ikke er godt nok, eller at der kommer nogle nye oplysninger, som gør, at vi skal ændre det, men vi er overbevist om, at det, vi besluttede dengang, også er godt.
Derfor mener vi også, at det skal have en vis tid til ligesom at virke, og så kan vi se på, når vi kommer lidt længere hen, om der har været nogen ulemper.
Vi skal lige tænke på, at folk jo ikke engang er kommet på plads endnu, faktisk er der måske nogle, der ikke engang har fået deres eget kontor endnu, og alligevel vil man ændre det hele en gang til på nuværende tidspunkt.
Der mener vi, at kæden hopper lidt af.
Man skal lige give dem den tid, der skal til, og så tager vi beslutningen om, hvad der skal ske.
Vi må så også sige, at vi synes, det er lidt mærkeligt, at vi allerede på nuværende tidspunkt så kort tid efter en kommunalreform får forslaget her om, at man nu så vil lave klagesystemet om på natur- og miljøområdet.
Vi skal her tænke på, at den nye organisation jo faktisk først er trådt i kraft her i 2007.
Men som det også er oplyst, har ministeren jo egentlig givet til kende, at man vil følge det her område meget nøje.
Men det er klart, som vi ser det fra Dansk Folkepartis side, at folketingsmedlemmerne jo selvfølgelig også er kompetente til at sidde i et naturklagenævn, hvor det er, at man selvfølgelig har til opgave at sige, hvad det egentlig var, Folketinget mente med den lov, idet det jo meget hviler på skøn, som også mange har været inde og tale om her under behandlingen.
Og derfor må vi jo sige, at det er meget nyttigt, som vi ser det, at både forhenværende folketingsmedlemmer og nuværende folketingsmedlemmer sidder i de her nævn for netop at kunne fortælle, hvad det egentlig var, man besluttede, på hvilken baggrund, og den slags ting.
Så vi er ikke parate til at lave systemet om på nuværende tidspunkt, men det er klart, at hvis der skulle vise sig at være nogle virkelig uhensigtsmæssige forhold, som gør sig gældende, vil vi selvfølgelig kigge på det.
Men vi mener, at det er for tidligt på nuværende tidspunkt.
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Det er ekstremt væsentligt, at det findes i et retssamfund.
Hvad angår det foreliggende forslag, som jo er et relativt blidt forslag om nedsættelse af en arbejdsgruppe, så synes jeg faktisk alligevel, at det er en væsentlig debat, der rejses.
Der er både adskillige juridiske professorer, der her rejst det, og vi kan også se sammenblandingerne fra et tidligere tidspunkt, hvor Venstre bl.a. har sagt, at det er klagenævnet, der skal påse, at proceduren overholdes, og at den vedtagne politik gennemføres i praksis.
Og det mener jeg selvfølgelig er en fuldstændig misforståelse, for klagenævnets opgave
er jo netop at være klagenævn og ikke at føre regeringens politik ud i livet.
Det er nu engang ministeren, der sådan set bærer de gyldne kæder til at gøre det.
Og nævnet, uanset om det er Miljøklagenævnet eller Naturklagenævnet, er borgernes og offentlige myndigheders klageinstans i sager vedrørende de love, der ligger inden for hver af instansernes område.
Der er også en del af de mange hundrede sager, der bliver afgjort – jeg kan ikke huske det, men jeg tror, at der rejses omkring 1.900 sager om året – som er skønssager.
Det, der har været en del af diskussionen indtil nu, har også været, om folkevalgte skulle have plads i eksempelvis Naturklagenævnet, eller om de ikke skulle.
Den debat vil jeg slet ikke gå ind i.
Men jeg synes rent faktisk, at det stadig væk er vigtigt – uanset hvordan man skærer det her til, vil der stadig væk være skønssager – at man også sikrer, at almene og samfundsmæssige interesser indgår i den samlede vurdering, der også kan være i tilfælde af, at det er skønssager.
Og der kan man jo sige, at der eksempelvis kunne være personer, som var udpeget af de politiske partier, som de er i dag.
De har da i hvert fald – forhåbentlig – nogle kompetencer på det område; det er jo ikke altid sikkert.
Men under alle omstændigheder synes vi rent faktisk, at det her er en meget vigtig diskussion, og det er en rigtig diskussion, da vi også herinde til enhver tid skal se, hvad det er, vi kan gøre bedre.
Derfor vil vi gerne bakke op om det radikale forslag, sådan at vi får et gennemarbejdet udgangspunkt for kommende drøftelser om den kommende klagenævnsstruktur.
Birgitte Josefsen (V), 2007-05-03:
Da vores ordfører på området pludselig har fået forfald, vil jeg gerne fremføre følgende
: Med det beslutningsforslag, der er fremsat, opfordrer forslagsstillerne regeringen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal se på en omstrukturering af Miljøklagenævnet og Naturklagenævnet.
Så sent som sidste sommer vedtog Folketinget en række ændringer af klagenævn og klagebestemmelser i en række love på miljøområdet.
Blandt de vigtigste ændringer var, at den politiske repræsentation i Folketinget afspejles i Naturklagenævnet, samtidig med at sagkundskaben blev inddraget på en mere hensigtsmæssig måde.
Jeg kan forstå, at den politiske afspejling af nævnets sammensætning netop er et af forslagsstillernes hovedargumenter for at ville ændre det nuværende klagesystem.
I Venstre finder vi det vigtigt, at almene og samfundsmæssige synspunkter indgår i en samlet vurdering og afvejning af sagerne.
Politikere eller personer indstillet af politiske partier må være de bedste repræsentanter for de almene hensyn i sager, hvor der skal udøves et skøn.
Langt de fleste sager i Naturklagenævnet afgøres af formanden.
Det er altså kun i tilfælde, hvor der er tale om skøn, at de politisk udpegede lægfolk spiller en rolle.
Klagemønsteret vil sandsynligvis blive påvirket af kommunalreformen, men det er fortsat meget tidligt at vurdere, hvordan og i hvilket omfang klagemønsteret vil ændre sig, som følge af at kommunerne har overtaget mange afgørelser på miljøområdet.
I Venstre synes vi derfor, at det er meget tidligt at ville ændre på klagesystemets indretning allerede nu, inden vi har et erfaringsgrundlag at bygge på.
I Venstre mener vi i stedet, det er bedre at vente på miljøministerens udspil, der formentlig kommer i slutningen af året, hvilket ministeren har tilkendegivet her fra talerstolen.
På det tidspunkt har vi flere erfaringer med det nye klagesystem og kan derfor træffe nye beslutninger på et bedre grundlag.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Det kan jeg da bekræfte, for det ved hr. Johs. Poulsen jo også fra forhandlingerne om husdyrloven, og det har vi jo været fuldstændig enige om.
Hvordan virker det?
Er der positive erfaringer, er der dårlige erfaringer?
Kl. 14 50
Og så kommer jeg med et udspil senere på året, fuldstændig som lovet i december.
Det behøvede vi sådan set ikke at have haft folketingsdebatten her for.
Jeg har ikke noget imod, at vi har den, men altså, der kommer ikke nyheder frem på den led, for det, vi når frem til her, er jo sådan set også det, der stod i mit brev til ordførerne i december måned.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-03:
Ministeren mener, at der udestår en mere principiel drøftelse vedrørende en række af de emner, ministeren her nævnte i sit svar.
Jeg har jo med velberåd hu ikke givet svar i beslutningsforslaget, men har netop sagt: Lad os så også få nogle, som velforberedte kan komme med et bud på, hvordan vi kan tackle nogle af de problemstillinger, herunder både nogle af de praktiske med lange sagsbehandlingstider og alt det der, og altså også nogle af de principielle.
Jeg vil da godt afsløre allerede nu, at set med mine øjne er det ikke de folkevalgte, der sådan set er dem, der holdes længst væk fra beslutningsprocesserne i det her land på forhånd.
Derfor synes jeg, at det er noget problematisk, hvis man sådan også gør det til en principiel problemstilling, at nu skal man ikke diskvalificere folkevalgte i det dømmende system.
Og jeg vælger så også at være så positiv, at jeg i hvert fald hører ministerens svar som, at problemstillingen er der, og at vi kommer ikke helt uden om at skulle forholde os til den på et eller andet tidspunkt.
Connie Hedegaard (KF), 2007-05-03:
Jeg synes, der er flere problemer, som man er nødt til at adressere i forbindelse med det nuværende klagesystem.
Det ene er de meget, meget lange sagsbehandlingstider.
Det er der ikke nogen der er tjent med.
Det synes jeg er det første problem.
Og så er det rigtigt, at der også er spørgsmål af principiel karakter, herunder det, der jo kunne være meget fristende at stille, nemlig: Skal vi ikke bare lægge det hele over i Miljøklagenævnet eller lave ét klagenævn, som er sammensat på samme måde som Miljøklagenævnet?
Og det vil sige, at vi tager lægelementet ud, og så er det sådan eksperter, der sidder i det.
Det synes jeg også ville være ærgerligt, fordi der stadig væk er nogle slags sager f.eks. inden for planområdet, hvor man kan sige, at det ikke drejer sig om fuldstændig objektiv videnskab.
Det er ikke sådan, at man behøver at være professor i det ene eller det andet for at kunne foretage et skøn.
Der tror jeg, at det er klogt at have lægmandselementet inde.
Jeg kan godt se den principielle problemstilling, hr. Johs. Poulsen rejser om, om der konkret kan sidde et folketingsmedlem i et klagesystem.
Jeg har så også den anden principielle holdning, at vi også skal passe på, at vi ikke på forhånd diskvalificerer folkevalgte i kommuner eller i regioner eller herindefra, som om de er de eneste, der i hvert fald ikke har forstand på at være lægmænd.
Der synes jeg i hvert fald også, at der udestår en ret vigtig principiel drøftelse.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-03:
Nu får jeg lejlighed til efterfølgende at komme med mere uddybende kommentarer, men jeg kan da godt sige sådan en slags betinget og foreløbig tak for den sådan betingede tilslutning til, at der muligvis skal ske noget på området på et tidspunkt.
Jeg er naturligvis opmærksom på den korrespondance, vi har haft, og det er jo med den som baggrund, at jeg synes vi ligesom måske ikke er kommet langt nok.
Derfor vil jeg spørge, om der ikke også i ministerens optik i hvert fald er nogle områder af klagesystemet, som ikke nødvendigvis behøver hverken at dissekeres teknisk eller juridisk nede i småtingsafdelingen, men som er af mere principiel karakter, og som man måske nok kan have en holdning til også allerede under debatten i dag.
Her tænker jeg altså først og fremmest på det forhold, at vi jo i virkeligheden har sammensat systemet i øjeblikket på en sådan måde, at lovgiverne samtidig er dommere.
Er det sådan, vi skal indrette os?
Skal lovgiverne stadig væk også være den dømmende magt?
Jeg ved, at hr. Jørn Dohrmann faktisk fulgte den her debat relativt tæt, da vi kørte debatten også op til den høring, der blev afholdt i sin tid.
Og jeg vil derfor spørge, hvad det er, der gør, at man fra Dansk Folkepartis side så at sige ikke er i stand til at skabe et bedre grundlag for nogle mere klare beslutninger på området end ved blot at henvise til, at der nu er lavet en kommunalreform, og at man nu må vente osv. osv.
For jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti, fordi man fulgte det så tæt dengang, er opmærksom på, at både miljøprofessorer, juraeksperter på området, folk fra Dansk Industri og Dansk Landbrug alle sammen efterspurgte en gennemgribende reform, ikke, at man blot lappede lidt på det, som det skete på det tidspunkt, men de sagde tværtimod: Vi har brug for at få kigget på det her i en sammenhæng, vi har brug for at få det reformeret.
Altså, hvad er det, disse udmærkede og brave mennesker tager fejl i?
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Jeg blev lidt forundret over, at hr. Christian Wedell-Neergaard sagde, at han i og for sig var tilhænger af 1,7-målsætningen med hensyn til at nedbringe belastningen fra pesticider.
Jeg ved ikke, hvad der ligger i det der med »i og for sig«.
Der var også noget andet, der undrede mig lidt, nemlig at vi ikke skulle øge belastningen.
Men jeg troede, det var meningen, at den skulle ned.
Det tredje, der undrede mig, var, at der måske skulle laves et nyt beregningsgrundlag for hele området.
Så tilbage står jo: Hvad er egentlig meldingen fra De Konservative?
Torben Hansen (S), 2007-05-03:
Jeg kunne forstå på hr. Wedell-Neergaard, da hr. Wedell-Neergaard startede sin tale, at jeg skruede op for retorikken.
Det synes jeg bestemt også at hr. Wedell-Neergaard gør med, at nu er vi ved at tale os væk fra det hele og alt muligt andet.
Hvis det er i forbindelse med kvoter og afgifter, vil jeg gøre opmærksom på, at miljøministeren selv har nævnt det som en mulighed på samrådet; det ligger i samrådsnotitsen i 2005.
Og når ministeren har nævnt det som en mulighed, må jeg også regne med, at det er en del af det, som er nogle af de virkemidler, regeringen tænker på.
Og hvis de kommer med et forslag til det, så vil vi selvfølgelig se positivt på det.
Men det, der har været vores idé med det her forslag, har jo netop været, også på baggrund af Nyborgforsøgene – som jeg tror hr. WedellNeergaard kender – at man ved at gå ind og lave nogle direkte planer for hver enkelt bedrift, nogle helt konkrete ting, rent faktisk kan komme rigtig langt.
Hvorfor kunne hr. Wedell-Neergaard ikke kvittere for det og så sige: O.k., der ligger rent faktisk nogle gode ting her, dem vil vi straks gå i gang med, for det er jo fuldstændig uholdbart, at forbruget stiger og stiger og stiger?
Og alle siger jo også allerede nu, at de tal, der kommer for 2006, er man bange for.
Jamen hvorfor så vente et halvt år på at blive bekræftet i, at det også var galt for 2006, så vi har haft 5 år i træk med stigninger?
Hvorfor ikke tage fat om nældens rod nu?
Det gør det jo altså lidt nemmere.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
De her stoffer er blevet testet op og ned, frem og tilbage, i alle ender og kanter, og der er ingen tvivl om, at det er meget, meget skadelige stoffer.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå den her snak om, at det ikke skulle være farlige kemikalier.
Jeg ved ikke, hvad det er for en drømmeverden, Dansk Folkeparti lever i, og jeg ved heller ikke, om det bare er en dårlig undskyldning for, at man vil vælge ikke at gøre noget, og at man i virkeligheden har valgt bare at lægge sig i hængekøjen og sige, at det hele skal foregå i EU.
Det synes jeg er en mærkværdig holdning.
Jeg synes, man burde gå ind og sige, at her har vi nogle meget farlige kemikalier, nogle meget farlige kræftfremkaldende, hormonforstyrrende kemikalier, som bromerede flammehæmmere er, og som findes overalt i de miljøer, vi bevæger os i, og de skal forbydes.
Og der skal vi ikke vente på EU, hvis EU er en forhindring for at indføre bedre regler på miljøområdet.
Afstemning
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Så er det jo ministeren, der må gå på talerstolen og ligesom konkludere, hvem det er, der kommer med det mest rigtige udsagn.
Konklusionen om TBBPA er jo, at det ville være vanskeligt at bevise, at det udgør en risiko i Danmark, da det ikke er vurderet til at have de her problematiske egenskaber.
Der må jeg bare sige, at jeg ikke har samme opfattelse som Enhedslisten, altså at fordi man har talt om et eller andet et eller andet sted, så skal det forbydes.
Vi vil have nogle konkrete vurderinger på, at det her er problematisk, at det er sundhedsskadeligt, og så forbyder vi det.
Derfor må vi bare sige, at vi er uenige med Enhedslisten.
Men det er forkert at sige, at vi ikke vil gå ind og lave strammere regler, hvis det er nødvendigt, for det vil Dansk Folkeparti godt.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg må bare sige, at jeg er dybt forundret.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle ufarlige stoffer, som hr. Jørn Dohrmann taler om.
HBCDD: Stoffet opkoncentreres i miljøet og vores fødekæde og udgør en særlig risiko for skadevirkninger i forbindelse med vandorganismer.
TBBPA: Stoffet er meget giftigt for vandlevende organismer, er svært nedbrydeligt og kan føre til uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet.
Om deka-BDE ved vi, at det er kræftfremkaldende, hormonforstyrrende, og at det har gjort stor skade, når der er lavet dyreforsøg på området, f.eks. når man har lavet dem på rotter.
Det er altså meget, meget farlige kemikalier, vi har at gøre med her.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-05-03:
Jeg kan jo så forstå, at fordi hr. Rune Lund ikke får det svar, han ønsker at få, så har man ikke forstået noget, og så vil man lægge det hele over til EU.
Det er slet ikke det, jeg har sagt i min tale.
Jeg sagde: på det internationale plan.
Vi må jo bare konstatere, at i det, Enhedslisten har lagt frem her som et beslutningsforslag, har man nogle af de produkter med, som ikke er vurderet til at have nogen problematisk virkning.
Så er det bare, vi siger: Jamen er det her så den rigtige måde at løse det på?
Vi vil gerne have nationale stramninger, hvis det er det, der skal til.
Men vi kan bare ikke lave stramninger, hvor der ikke er noget problem – hvor det ikke er vurderet til at være noget problem.
Derfor må man bare sige, at når Enhedslisten står og siger, at vi ikke vil have nationale tiltag, er det direkte imod, hvad Dansk Folkeparti gerne vil have.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg forstår ikke hr. Steen Gades bekymring.
Det her forslag lyder i tredje pind, hvis det er den, der er problemet for hr. Steen Gade: » – at arbejde ud fra et princip, der sætter beskyttelse af forbrugerne i højsædet, ved i EU at arbejde for, at alle medlemsstater har mulighed for at indføre bedre standarder end de minimumsregler, der er gældende inden for det indre marked.«
Jeg kan virkelig ikke se, at det er et problem.
Det skal da i hvert fald ikke være sådan, at reglerne om, at varer skal flyde på tværs af landegrænser i EU, skal stå over hensynet til menneskers sundhed, hensynet til dyrevelfærd eller hensynet til kemikalielovgivningen inden for miljøområdet.
Så jeg må sige, at jeg ikke rigtig ved, hvor det er, hr. Steen Gade vil hen med det her.
Jeg synes, det er et ganske fornuftigt forslag.
Jeg har også noteret mig, at både Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne har været positivt indstillet over for forslaget, mere end hr. Steen Gade.
Så jeg må indrømme, at hr. Steen Gades bekymringer, eller hvad det nu er, forstår jeg ikke rigtig.
Men jeg er sikker på, at vi nok skal komme i en situation, hvor vi kan få lavet noget fælles i oppositionen.
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Jeg synes måske, hr. Rune Lund snyder lidt, for der er ikke nogen, der kæmper mere end os for, at skrappere miljøregler og sundhedsregler osv. skal kunne stå over det indre marked, og at det skal være på baggrund af minimumsbestemmelser.
Hvis hr. Rune Lund så derefter ville sige, at det var fantastisk godt, at de blev vedtaget ved flertalsafgørelser, var vi ved at være på plads, med hensyn til at det var noget, der kunne virke.
Problemet er faktisk, at Enhedslisten, når de udtrykker sig, mener, at man under alle omstændigheder i hvert land har lov til at fastsætte nogle andre normer end dem, der er det indre markeds normer.
Det er jo den måde, hr. Rune Lund udtrykker sig på.
Der er det bare, jeg siger, at sådan kan et samarbejde ikke fungere, for det betyder bare, at nogle misbruger ordningen for at tjene deres egne nationale interesser.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg synes, at hvis man laver regler, som er skrappere miljøregler, som er bedre dyreværnsregler, som er bedre sundhedsregler, så skal det være sådan, at de enkelte lande skal kunne have retten til at gå foran og indføre bedre regler end dem, der måtte gælde i EU.
Det bygger jo lige præcis på princippet om, at vi kæmper for de højst mulige minimumsstandarder på internationalt plan med mulighed for at rykke videre.
Og det er, fordi man, hvis man har retten til at gå foran, jo har muligheden for at være en motor i udviklingen hen imod stadig bedre regler.
Hvis vi vender tilbage til forslaget, vil jeg spørge hr. Steen Gade, hvad det så er for en pind, som SF ikke kan lide.
Er det den tredje pind?
Og kunne der stå kemikalieområdet i stedet for, og så var den pot ude i forhold til SF's bekymring?
Jeg forstår ikke SF's bekymring, men jeg synes, det er vigtigt at have SF med på det her forslag.