Henning Hyllested (EL), 2012-05-24:
Jeg vil gerne takke for den trods alt forholdsvis positive modtagelse af forslaget.
Det er helt klart, at en række ordførere har udtrykt, at der er en vilje til at se på ændringer af ordningen, og så vidt jeg har hørt mig frem til, er alle også enige om, at der bestemt er plads til forbedringer.
Det er sådan set også det, vi gerne vil opnå med det her beslutningsforslag.
Jeg er glad for ministerens positive udmelding, forstået på den måde at ministeren lægger op til en evaluering af ordningen, og den kan vi så helt klart gennemføre.
Vi har i forslaget lagt vægt på, at man igangsætter arbejdet med henblik på at komme med ændringer, så på den måde er det jo i virkeligheden meget sammenfaldende.
Den gav et kæmpe løft i servicen, da den blev indført, i og med at man kunne få kompensation ved 30 minutters forsinkelse osv.
Og den er selvfølgelig også med til at presse jernbaneoperatørerne til at yde deres allerbedste, og det synes jeg egentlig er et meget fornuftigt formål.
Jeg er også helt enig i, at meningen med det her beslutningsforslag ikke er, at vi vil gribe ind i eksisterende kontrakter.
Vi havde netop forestillet os – for det kræver trods alt et vist forberedelsesarbejde – at det kunne ske med henblik på kommende kontrakter.
Men det er klart, at der jo fra forskellig side ligger en kritik af ordningen.
Der er en dårlig koordination, bl.a. ved tilsluttende tog og busser, som nogle har været inde på.
Der er en dårlig information om ordningen i det hele taget, mange er ikke bekendt med den.
Og der er problemer, som nogle også har nævnt, med at få udbetalt kompensationen.
Det er ligesom den kritik, vi har prøvet at samle op på, og som danner baggrund for vores forslag.
Vi synes jo, at en togbillet er at sammenligne med et hvilket som helst andet produkt, man måtte købe.
Operatøren skal jo så altså levere en ydelse, en vare, for det beløb, man har købt billetten for selvfølgelig, og en manglende levering må så udløse en eller anden form for kompensation.
Sådan skal det være, og sådan skal det også være i den kollektive trafik.
Der er det, at vi mener, at der er nogle kritiske punkter.
Ordningen gælder kun for én strækning og f.eks. ikke ved tilsluttende rejser.
Det er nævnt som eksempel, at hvis man er 10 minutter forsinket med et tog og ikke når det næste, ja, så får man ingen kompensation, for man var kun 10 minutter forsinket med det ene tog.
Man bliver godt nok forsinket 1 time med det næste tog, men det går til tiden, så der falder ikke nogen kompensation.
Der mener vi altså, at et forslag til en ændring af ordningen er, at den skal gælde hele strækningen, hele den rejse, man køber billet til, og ikke kun fra station til station, og det skal gælde for alle operatører på en strækning.
Den er temmelig indviklet, og den giver – som også nogle har bemærket – anledning til problemer.
Vi har gjort en del ud af i vores bemærkninger at gøre opmærksom på det her.
Der er spørgsmålet om de aflyste tog.
Her synes vi heller ikke, det er rimeligt, at det ikke udløser en eller anden form for kompensation.
Der kan være nogle kontrolproblemer i det, det erkender vi, og det må man ligesom prøve at få nogle eksperter til at kigge på.
Det samme gælder jo, hvis pendlerne oplever, at de ikke kan få siddepladser osv.
Hvordan kontrollerer man lige det?
Man må sætte nogle kloge hoveder til at finde ud, hvordan man så gør det i praksis.
Vi mener også, at man måske kunne operere med at få en eller anden form for neutral instans, som tager stilling til de her ting.
Netop i forbindelse med, at der indimellem opstår tovtrækkeri omkring udbetalingen af kompensationen, kunne det være fornuftigt med en neutral instans, som ikke er involveret i den hændelse, der giver anledning til tovtrækkeriet, og som samtidig kan være bindeled og mægler mellem passageren og operatøren.
Vi har så lige kort vendt det med snevejret, så det vil jeg ikke gå nærmere ind på.
Vi synes, det er lidt mærkeligt, at man på forhånd kan varsle, at det nok bliver snevejr på næste onsdag, og derfor gælder rejsetidskompensationen ikke – og så udebliver snevejret i øvrigt.
S-togene er også undtaget ordningen.
Vi synes, at der er et problem med informationen.
Vi mener, der skal være en informationspligt.
Jeg nævnte før, at mange ikke kender til ordningen; ifølge de undersøgelser, der er lavet, ved 80 pct. af passagererne faktisk ikke, hvordan de skal søge om kompensation.
Jeg har selv, før jeg blev valgt ind i Folketinget, benyttet mig af ordningen en enkelt gang, selv om jeg har været berettiget til det flere gange, men efter første gang opgav jeg.
Jeg fik godt nok mine penge hjem, men det var besværligt.
Hjemmesiden er bestemt ikke nemt tilgængelig her.
Der er efter vores mening bestemt plads til forbedringer, og vi fornemmer også, at partierne gerne vil være med til det, og det glæder os selvfølgelig utrolig meget, at vi for tredje gang i dag har fremsat et beslutningsforslag, som får bred – det ene af dem knap så bred – opbakning.
Så gustent et overlæg er jeg ked af at man tillægger Enhedslisten i den her sag.
Så taktisk har vi nu ikke siddet og tænkt.
Det er rigtigt, som mange har bemærket, og det fremgår jo også af forslaget, at forslaget her er en udløber af hele den der IC4-misere, som jo fortsat er uløst.
Det synes jeg vi skal holde fast i.
Den er fortsat uløst, og den giver fortsat anledning til stor usikkerhed.
Det er rigtigt, at vi i Transportudvalget har gennemført en længere møderække om IC4.
Den er for nuværende sat på standby, den har bl.a. indbefattet et besøg på værkstederne i Aarhus.
Den er sat på standby, fordi vi nu afventer vel først og fremmest DTU's undersøgelse af togcomputeren i IC4.
Den undersøgelse er bl.a. blevet iværksat på Enhedslistens initiativ.
Vi ved jo fortsat ikke, om og hvordan IC4 kommer i drift, som også mange har påpeget.
Så Enhedslistens forslag går nu i al sin uskyldighed ud på, at DSB ikke lukker nogen døre i det her spil og dermed begrænser eller binder os politikere eller begrænser de muligheder, der er, for at løse materielsituationen, alt efter hvordan IC4 kommer til at køre eller ikke køre.
Det er rigtig tydeligt, at DSB ikke mener, at der er eller for den sags skyld bliver behov for en større opgradering.
Så kan hr. Lars Barfoed selvfølgelig sige, at det bliver der under alle omstændigheder.
Jamen DSB mener det faktisk ikke.
Hvis man tager bilag nr. 336, som vi har fået oversendt i Transportudvalget, og som er et referat fra et møde mellem DSB og Bombardier for ikke så længe siden, hvor man har siddet og drøftet opgradering af togcomputeren og motorerne, som ganske rigtigt er udskiftet imellem 2006 og 2008, kan man konstatere, at DSB ikke mener, at der er behov for en opgradering nu eller for den sags skyld i nærmeste eller lidt fjernere fremtid.
DSB er jo i løbet af den her proces og i hele processen med IC4 blevet togproducent qua IC4, og det er måske også derfor, at DSB ikke frygter, at man står over for en større opgradering af IC3 på et eller andet tidspunkt, fordi man står og mangler IC4.
Heller ikke selv om togfabrikken i Randers, altså Bombardier, forsvinder.
Man henviser i referatet selv til, at DSB har ansat de nøglepersoner, ikke mindst de der motorfolk, som har hele den der knowhow.
Og det er jo fint, når man selv er blevet togproducent, så er det jo rigtigt.
Men der er meget divergerende opfattelser hos DSB og Bombardier om, hvad behovet er.
Det konstaterer jeg bare.
Men altså, forslaget er stillet, for at der ikke skal lukkes nogen døre.
I mellemtiden kan togfabrikken i Randers jo blive lukket ned.
Det kan man selvfølgelig trække på skulderen over og sige, at det er der ikke noget at gøre ved.
Så kan man bare håbe, at DSB's dømmekraft og tro på egen formåen holder vand, men i hvert fald i Enhedslisten er vi nogle, der er lidt skeptiske, og det er vi jo på baggrund af IC4-processen og de vurderinger, DSB i sin tid kom med af IC4-toget, og hvad de kunne overkomme, og hvad de kunne formå, og hvornår de kunne få det tog ud at køre.
Det kører stadig væk ikke.
Det er også noget af det sidste sværindustri, vi har i Danmark, og den knowhow, der ligger i sådan en fabrik, burde være bevaringsværdig på en eller anden måde.
Og det er jo altså så det, DSB vurderer i øjeblikket.
Jeg er ikke helt enig med dem i den vurdering.
Jeg vil gerne sige, at nu vil vi jo se, hvad den nærmeste fremtid bringer for IC4.
Vi ser frem til at se, hvad DTU kommer med, hvad deres udmeldinger er om togcomputeren.
Vi ved, at IC4 i øjeblikket testkøres rundtomkring i hele landet.
Jeg møder dem på næsten en hvilken som helst banegård.
Vi hører jo rygter, jeg har selv oplevet det i IC3-toget, fra togførere, der skal på kursus i IC4, om, at nu så skal de ud at køre fra 5. august mellem Esbjerg og Aarhus.
Det er rigtig spændende.
Jeg ved ikke, om trafikministeren ved noget om det.
Men vi må se, hvad den nærmeste fremtid bringer.
Og så må vi jo se på, om der er behov for initiativer.
Jeg er enig i, at der er et tidssammenfald her.
Jeg havde også forestillet mig, at vi nu tager udvalgsarbejdet, og så ser vi, hvad der sker.
I mellemtiden får vi jo udmeldingerne fra DTU og måske også nogle resultater af testkørslen, hvad ved jeg, så udvalgsbehandlingen må jo så afgøre, hvor langt vi kan komme i det her spil.