Benny Engelbrecht (S), 2014-11-11:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for den store tilslutning til lovforslaget.
Jeg er glad for, at et bredt flertal af partier på begge sider af salen vil støtte op om disse initiativer for vækstaftalen.
Med lovforslaget udvides kredsen af yderkommuner med forhøjet befordringsfradrag fra 16 til 25.
Det betyder, at disse kommuner får lettere ved at tiltrække og fastholde arbejdskraft.
Det er et godt og effektivt led i at dæmme op for afvandringen fra yderkommunerne i Danmark.
Herudover indeholder lovforslaget et andet element, der begunstiger kommunerne.
Det foreslås nemlig at forhøje kommunernes andel af selskabsskatten for at øge kommunernes økonomiske tilskyndelse til at fastholde og tiltrække virksomheder.
Endelig indeholder lovforslaget regler, som gør det lettere for finansielle virksomheder og borgere at sikre de nødvendige oplysninger til brug for bankers rådgivning af borgerne og opdateringer af kundeoplysninger.
Denne del af lovforslaget har været kritiseret i pressen, og i den forbindelse synes jeg, at det er værd at pointere, at der ikke er noget nyt i, at banker skal have kendskab til kundens økonomi, når de rådgiver kunden eller opdaterer kundeoplysninger.
Det er faktisk sådan, at der er regler om, at det skal de, og med bankernes tab under finanskrisen i baghovedet er det da også ganske fornuftige regler.
Forslaget giver blot kunden en lettere adgang til at give banken oplysninger, nemlig ved at give SKAT samtykke til at sende oplysninger til banken.
Fru Lisbeth Bech Poulsen var inde på dette område i sin ordførertale og herunder også en række konkrete spørgsmål, som jeg håber at jeg allerede nu kan afdække lidt nærmere.
For konkret er det jo selvfølgelig sådan, at hvordan man anvender oplysningerne, afviger fra bank til bank og fra situation til situation.
Det er sådan set sådan, uagtet om man søger eksempelvis et lån, eller man søger rådgivning i øvrigt i banken.
Oftest vil banken således spørge om seneste årsopgørelse, de seneste tre lønsedler og oplysninger om gæld og restancer.
Det er det, der er baggrunden for, at de oplysninger, som indgår i ordningen, er årsopgørelsesoplysninger, det er data fra e-indkomst, hvor løn og overførselsindkomster indberettes til, og det er restanceoplysninger.
Så spørges der ind til det retssikkerhedsmæssige i forhold til det, og der kan man jo sige, at det er sådan, at bankerne alene kan få oplysninger efter samtykke fra kunden.
Der er således alene tale om spørgsmål om, hvordan oplysningerne indhentes.
Dermed er det altså svært at se, at de retssikkerhedsmæssige betænkeligheder skulle være derved, at SKAT under disse omstændigheder og efter klart eksplicit samtykke fra kunden vil give oplysninger til banken.
Hvis banken ikke mener, at den har tilstrækkelige oplysninger til at kunne yde rådgivning, må banken undlade at rådgive.
Også i forhold til spørgsmålet omkring samtykke kan man sige, at det jo er bedst lige at isolere samtykket til at forstås således, at man fra kundens side giver et samtykke til SKAT og samtykket gives, efter at kunden har logget sig ind på ordningen hos SKAT med sin NemID, og først når de har registreret det her samtykke hos SKAT, kan oplysningerne overføres til banken.
Desuden vil kunden til enhver tid kunne gå ind i sin skattemappe og se, hvilke oplysninger og hvilke samtykker der er givet, og hvilke oplysninger der er overført.
Så kan man jo spørge, når nu ordningen har været i kraft på låneoplysningsområdet og nu udvides til også at skulle omfatte rådgivning, hvor omfattende anvendelsen af det her så er.
Ordningen startede op i fjerde kvartal i 2012, og dengang, i det kvartal, blev der givet 38.570 samtykker.
Altså, over 38.000 gange var der danskere, som valgte at anvende den her mulighed i forbindelse med, at de skulle videregive oplysninger til deres bank.
Og i det senest opgjorte kvartal, altså i tredje kvartal af 2014, blev der 53.865 gange givet et samtykke til at udlevere oplysninger på den her måde, fordi man havde en konkret sag – typisk altså så i det her tilfælde låneanmodninger, hvor man havde brug for at udlevere de her oplysninger.
Så systemet kører og fungerer og tilsyneladende ret så upåklageligt, også sådan rent retssikkerhedsmæssigt, det er i hvert fald ikke sådan, at der er tilgået mig informationer om, at der skulle være problemer desangående.
Der er på nuværende tidspunkt indgået aftaler mellem SKAT og i alt 38 penge- og realkreditinstitutter, og det vil sige, at det altså ikke er alle bankkunder, der kan nyde godt af det her, for forudsætningen er, at man laver en aftale ved den konkrete bank eller det konkrete realkreditinstitut, for at det her kan ske.
Men fremadrettet må man selvfølgelig forvente, at der vil være en større interesse i at kunne benytte sig af det her.
Men igen, oplysningerne frigives kun, hvis det er sådan, at kunden giver sit eksplicitte samtykke, og samtykket gælder kun for den ene anmodning.
Jeg skal afslutningsvis blot sige, at jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og SF er selvfølgelig mere end velkommen til også at stille skriftlige spørgsmål, så vi i udvalgsbehandlingen kan uddybe det nærmere.
Jeg vil selvfølgelig bestræbe mig på at besvare spørgsmål så hurtigt som overhovedet muligt.