runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Jeg tror, at alle ved, at der er sket fyringer på sygehusene her inden for det seneste, og det kan jo ikke kaldes for en forøgelse af velfærden.
Alle ved også, at den ældreomsorg, som vi har i Danmark i dag, rummer store, store huller, bl.a. fordi der er kommet flere ældre.
Så nytter det jo ikke noget, at man ganger op, hvor mange milliarder der bliver brugt på området, når behovet er steget, ved at der er kommet flere ældre.
Så er konklusionen jo, at velfærden er blevet forringet, for det er det, som den enkelte borger oplever.
Jeg glemte i øvrigt at sige, at den her genopretningsplan, som Dansk Folkeparti støtter sammen med regeringen, jo også rummer, at der skal ske fyringer ude i kommunerne – omkring 8.000 fyringer har man sagt.
Det er jo også et skridt i den forkerte retning, som man kan undre sig meget over at Dansk Folkeparti vil støtte.
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Det er altid interessant at høre hr. Eigil Andersen heroppe på talerstolen.
Kan hr. Eigil Andersen ikke lige forklare det her med, at regeringen har skåret ned på velfærden, for siden 2001 er der sket en voldsom stigning i udgifterne til velfærd?
Hvordan hænger det sammen med, at man så siger, at der er skåret ned på offentlig velfærd?
Hvordan bedømmer hr. Eigil Andersen det?
Så til et andet spørgsmål, som hr. Eigil Andersen også var inde på, nemlig vedrørende skat, ufinansieret skat.
Hr. Eigil Andersen var inde på, at der skulle findes 48 mia. kr. i »En Fair Løsning«-pakken.
Hvor stor skattestigning kan befolkningen påregne med »En Fair Løsning«?
Det må hr. Eigil Andersen egentlig kunne forklare.
Altså, hvor stor skattestigning ligger der deri?
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren, der jo også er optaget af ligestilling, er enig med beskæftigelsesministeren i, at man kun skal lave en ligestillingsvurdering af loven, hvis den er decideret kønsdiskriminerende, eller om ordføreren er enig med ligestillingsministeren i det svar, vi har fået fra ligestillingsministeren, om, at der skal laves en ligestillingsvurdering, når den har skæve ligestillingsmæssige konsekvenser og rammer det ene køn meget mere end det andet.
Mener ordføreren, at det er noget, der har ligestillingsmæssig betydning i Danmark, eller mener ordføreren, at det er fuldstændig ligegyldigt, at kvinderne altså bliver sendt tilbage til at være afhængige af deres mænds indkomst?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Netop hvis folk får et job, hvad vi jo alle sammen håber på at man gør, så er der ikke noget problem i at have en dagpengeperiode på 4 år, fordi så er der jo ingen, der kommer så langt.
Der er jo heller ikke noget problem i at have en genoptjeningsret på 26 ugers arbejde inden for 3 år, som det er nu, uden at fordoble den.
Det er jo ikke noget problem, hvis folk kommer i arbejde.
Sagen er, at den her tryghed og det her sikkerhedsnet jo netop skal bruges, hvis samfundet og arbejdsgiverne ikke stiller tilstrækkeligt med arbejdspladser til rådighed.
Derfor er spørgsmålet igen: Hvorfor er det så vigtigt for Dansk Folkeparti at gøre noget imod de arbejdsløse og forringe deres forhold?
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Hr. Eigil Andersen var selv inde på, at hvis der ikke var nogen ledige, betød det ikke noget, at perioden var 4 år.
Der er jeg sådan set enig med hr. Eigil Andersen, for jeg har tidligere fra talerstolen i Folketingssalen sagt, at det betyder ikke så meget, om den var 2 eller 4 år, hvis man gjorde den rigtige indsats over for de ledige.
Hvis der ikke er nogen ledige, kan 2 år være lige så godt som 4 år.
Vi har så lavet en pakke for langtidsledige, der betyder, at der gøres en ekstra indsats for at få folk tilbage på arbejdsmarkedet, og den er vi meget overbevist om vil have sin virkning.
Erling Bonnesen (V), 2010-07-02:
Men så er det lige så relevant at spørge: Hvad vil man så sætte i stedet for?
Og efter at vi har gjort det igennem første og anden behandling, står det ret klart, at man vil rulle det tilbage i en sådan form, at man i hvert fald vil sikre, at pengene kommer tilbage, og så vil man tage de drøftelser med arbejdsmarkedets parter.
Det er også fair nok.
Men så er man bare allerede nået frem til den situation, at fagbevægelsen har meldt fra.
De siger, at det vil de ikke, og at svarene skal komme fra statens side, og derfor er der jo behov for også at få et svar fra Socialistisk Folkeparti på, hvad det så er, man vil i stedet for.
Og der har jeg noteret mig, at SF's ordfører tidligere har sagt, at man f.eks. kunne kigge på at få de deltidsansatte op i tid, for man er ikke så meget for at tvinge det igennem andre steder.
Men så er spørgsmålet jo, når man står med det, om man så, hvis de deltidsansatte ikke ønsker at gå op i tid, fra SF's side vil tvinge deltidsansatte op i tid?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Under andenbehandlingen blev der jo fra borgerlig side spurgt ivrigt til, hvad Socialdemokratiet og SF's alternativ er.
Det svarede vi på og sagde, at vi mente, det også var den rigtige form.
Men der skete så det under andenbehandlingen, at man fra borgerlig side også kritiserede os for, at vi talte om noget helt andet end det, som er dagens lovforslag, og jeg håber derfor, at hr. Erling Bonnesen kan garantere mig, at hvis jeg nu svarer på, hvad vores alternativ er, bliver jeg ikke kritiseret for bagefter, at jeg har svaret.
For det mener jeg trods alt er en venlighed og den rigtige dialogform at deltage i.
Der er ikke nogen på deltid, som skal tvinges op på fuldtid, men jeg kan jeg da sige, at der er mange, som gerne vil op på fuldtid, men det er på frivillig basis.
Jeg kan nævne mange pædagogmedhjælpere, og jeg kan også nævne mange rengøringsassistenter på skoler, der godt kunne tænke sig at have et fuldtidsjob.
Erling Bonnesen (V), 2010-07-02:
Tak for det svar, for så står det jo fuldstændig klart på alle strækninger, at uanset hvilket spørgsmål der bliver bragt op, skal det ikke tvinges igennem fra statens side, og kun hvis fagbevægelsen blåstempler det eller på anden måde siger o.k. til det, skal der laves nogle, om jeg så må sige, gennemførlige forslag.
Det er jo det endegyldige bevis på, at den plan, der er fremlagt fra SF's side, er lige så luftig, som det har været drøftet, faktisk endnu mere – den er lige så gennemhullet, som den overhovedet kan blive, for fagbevægelsen har jo sagt, at man ikke vil.
Og så står det spørgsmål bare tilbage: Hvordan vil man så i øvrigt finde pengene?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Socialdemokratiets og SF's plan drejer sig om omkring 48 mia. kr., og 15 af dem skal komme fra trepartsforhandlinger på arbejdsmarkedet.
Det er bare lige for at slå fast, at det er det, som vi taler om.
Med hensyn til at fagbevægelsen skal godkende det, vil jeg sige: Ja, det skal den da, på den måde at vi har et overenskomstsystem i Danmark; overenskomsterne bliver forhandlet mellem arbejdsgiverne og fagforbundene, og det respekterer vi.
Der skal ikke laves nogen form for lovindgreb.
Men jeg er slet ikke enig i, at fagbevægelsen har sagt, at man ikke vil deltage i det her.
Den har vist en positiv grundholdning, og så kommer det til at afhænge af de forhandlinger, man så kan foranstalte, og hvilke løsninger man kan finde frem til.
Sådan er det netop, når man har en dialog og ikke tromler tingene igennem, ligesom den her regering gør.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-07-02:
Det, vi skal med det her forslag som med de andre forslag, der ligger i genopretningsplanen, er jo at betale regningen for den internationale finanskrise.
Det er jo det, det handler om.
Der er det så, regeringen har fremlagt en robust plan for, hvordan det skal ske.
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke vil være med til at fremtidssikre det danske samfund økonomisk, så vi sikrer danske arbejdspladser og vi får en udvikling i danske arbejdspladser, således at vi får bragt arbejdsløsheden endnu længere ned.
har vi jo en af de laveste i hele Europa.
Nu har vi jo konstateret ved første- og andenbehandlingen, at S-SF-planen ligger fuldstændig i ruiner.
Den faldt fuldstændig til jorden.
Er det ved nogle kraftige skattestigninger over hele linjen, eller hvad?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Det er jo en stor borgerlig ønskedrøm, at vores plan ligger i ruiner, men jeg kan sige, at det gør den da bestemt ikke på nogen som helst måde.
Med hensyn til at betale regningen for finanskrisen vil jeg sige, at der altså også er andre regninger, der skal betales.
F.eks. har den her regering lavet ufinansierede skattelettelser i 2003 og 2007, som koster de offentlige kasser 19 mia. kr. om året.
Hvis de skattelettelser i 2003 og 2007 ikke var lavet, ville de offentlige kasser få 19 mia. kr. mere i indtægt om året, og det ville man også gøre i 2010 og 2011.
Så meget af det her skyldes problemer, som den borgerlige regering har skabt.
Men jeg indrømmer, at det også skyldes, at der er en krise i den kapitalistiske økonomi i verden, og det må vi selvfølgelig også handle ud fra.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-07-02:
Jeg bliver nødt til lige at korrigere hr. Eigil Andersen.
Der er ikke lavet nogen ufinansierede skattelettelser, overhovedet.
Samtlige skatteomlægninger er jo fuldt finansieret, og med den sidste omlægger vi fra skat på arbejde til skat på energi og forurening.
Det er da sund fornuft.
Men tilbage til det, vi taler om her, og det er: Hvad er det, man vil?
Vi har fået nogle henholdende svar med, at man skal snakke med Harald Børsting.
Men er det rimeligt ud fra et demokratisk synspunkt, at det er LO og Harald Børsting, der skal bestemme, hvad der skal foregå i det danske Folketing?
Hvad er det, man vil?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Det er jo fuldstændig urimeligt, at vi skal have den her regning, som vi så skal betale nu.
Der bliver spurgt om, hvad vi vil generelt.
Man kan sige, at med hensyn til dagpengeperioden vil vi indbyde til nogle trepartsforhandlinger.
Det sparede beløb, som man fra regeringens side regner med er 4 mia. kr. på det her område – jeg tror, det er for optimistisk; jeg tror ikke, at man kan spare 4 mia. kr. – føres tilbage til dagpengeområdet, og så må det afhænge af forhandlingerne, om det bliver en dagpengeperiode på 3, 4 eller 5 år.
Men det er i hvert fald noget, som giver væsentlig større tryghed og sikkerhed for den enkelte lønmodtager, hvis vedkommende bliver arbejdsløs, end det, som regeringen nu har gennemført med en dagpengeperiode på kun 2 år.
Peter Madsen (V), 2010-07-02:
Jeg vil gerne tage tråden lidt op fra hr. Erling Bonnesens spørgsmål for lidt siden, der handlede om, hvem det er, der skal arbejde mere, og hvordan man får deltidsansatte op i tid.
Det var der faktisk ikke nogen der ville, og der er ganske mange ansatte i Region Midtjylland.
Hr. Eigil Andersen henviser så til, at han mener, at der er nogle pædagogmedhjælpere og rengøringsassistenter, som har sagt, at de gerne vil gå op i tid, og det er jo fint, men det kræver jo, at den pågældende kommune har nogle ledige timer og nogle ubesatte stillinger, som de kan ansættes i, for ellers er det vel ikke til så megen gavn.
Hvordan skal det hjælpe Danmarks økonomi, at kommunerne ansætter flere pædagogmedhjælpere til at passe børn, pædagogmedhjælpere, som de ikke har brug for?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Det er jo virkelig et tegn på idémæssig fattigdom og mangel på argumenter, at man bestandig henviser til en undersøgelse fra Region Midtjylland.
Hvis det er sådan, at det arbejde, man bliver tilbudt, er ufattelig stressende, og man har vanskeligt ved at klare det og samtidig måske har ondt af de patienter, man skal hjælpe, fordi man ikke kan hjælpe dem ordentligt, så er det jo sådan set ret forståeligt, hvis man ikke er interesseret i at gå op i arbejdstid.
Så er det noget med arbejdsmiljøet, som skal ændres.
Med hensyn til dem, der arbejder på deltid, er det f.eks. sådan, at der i Århus Kommune er 400 rengøringsassistenter på skolerne, hvoraf mange gerne vil op og have et fuldtidsarbejde, det gælder også på pædagogmedhjælperområdet, som jeg har nævnt.
Og sådan vil der være en lang række mennesker, som gerne vil op i tid.
Det gælder også inden for SOSU-området.
Men netop ved at man ikke tvinger det ned over hovedet på folk, men giver det som en frivillig mulighed, så er vi jo netop fremme ved, at det er den rigtige dialogform at gøre det under.
Peter Madsen (V), 2010-07-02:
Det er jo meget interessant, at hr. Eigil Andersen mener, at kommunalt ansatte, som er på deltid, skal have mulighed for at gå op i tid, selv om der ikke egentlig er kommunal økonomi til det.
Hvordan vil hr. Eigil Andersen kompensere kommunerne for de øgede udgifter, hvis de ansatte skal op på fuld tid?
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Socialdemokratiet og SF's plan under skatteplanen indeholder jo faktisk, at kommunerne får nogle flere penge.
I modsætning til den her regering, som har skåret ned på velfærden, så vil vi forøge velfærden, så kommunerne får flere penge ad den vej.
Derudover kan jeg også godt sige, at Socialdemokratiet og SF's plan også rummer finansiering til, at man kan oprette de her stillinger inden for det offentlige.
Som jeg også prøvede at sige under andenbehandlingen, da det samme spørgsmål blev stillet, så er det jo sådan, at i det øjeblik, hvor arbejdstiden bliver forøget og man får løn for den arbejdstid, ja, så betaler man også skat deraf, og dermed vil der også komme nogle flere penge ind på den måde, både fra privatansatte og offentligt ansatte.
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Nu var der jo ikke meget spørgsmål i det sidste her, som vel ellers skulle foregive at være et spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen.
Men jeg kan sådan set godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen trækker i land og kryber lidt sammen nu, for det er jo i virkeligheden hr. Bjarne Laustsen, der står med en meget, meget dårlig sag.
Hr. Bjarne Laustsen har ikke kunne sige, hverken i dag under tredjebehandlingen eller under andenbehandlingen eller under førstebehandlingen, hvad Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil, hvis man engang får magt, som man har agt.
Man står her og puster sig op.
Så har Venstres folketingsmedlemmer jo helt fair spurgt om, hvad det så er, man selv vil – og det har de ikke kunnet få svar på, hverken under førstebehandlingen, under andenbehandlingen eller under tredjebehandlingen.
Det er da at holde vælgerne for nar.
Det er da sølle.
Det er jo de mennesker, man skylder en undskyldning, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg vil godt sige til hr. Bjarne Laustsen, at det, der jo er virkelig skidt, er, at man som vælger ikke ved, hvad Socialdemokratiet vil, og hvad Socialistisk Folkeparti vil, hvis de engang skulle få magt, som de har agt.
Få dage efter kunne man læse, at Harald Børsting fra LO sagde, at de her dagpengeændringer var kommet for at blive, så nu havde man fundet de 4 ud af de 15 milliarder, og at der nu kun skulle findes 11 milliarder.
Hvornår kommer den undskyldning til de 40.000 mennesker, som man samlede på slotspladsen?
Man holdt dem for nar; man fik busser til at køre fra Brønderslev, fra Frederikshavn, fra Holstebro, fordi de skulle stå her og demonstrere.
Men man vil jo ikke noget alligevel, når det kommer til stykket.
Vi har jo heller ikke kunnet få svar i dag.
Det er jo noget rod.
Det er noget skidt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Ministeren sidder jo derovre, hvor ministeren skal sidde i dag.
Jeg har jo ikke stillet spørgsmål til Venstres politiske ordfører, jeg har stillet spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Jeg har spurgt, hvordan det kan være, at vi ikke kan få at vide, hvilke konsekvenser det har i forhold til ligestilling og i forhold til de brancher, der bliver særlig hårdt ramt af det her, og så til det, at man foretager en sammenligning med andre lande, som ikke passer.
Da ændrede vi ganske vist dagpengeperioden, samtidig med at vi lavede nogle andre ting, men vi har aldrig lavet alle tre ting på samme tidspunkt.
Det bekræfter mig desværre også i det svar, jeg fik på spørgsmål 27, hvor jeg tidligere havde spurgt, om det var sådan, at nogle grupper i samfundet – selv med støtte – kunne optjene ret til dagpenge.
Det fik vi at vide ikke kunne lade sig gøre.
Så fandt vi dokumentationen, og der er ikke engang en undskyldning for, hvad man er kommet til at fortælle Folketinget.
Måske var det ikke en fejl, men man kan i hvert fald sige, at med det svar på spørgsmål 27, så rutter ministeren ikke med sandheden.
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Det skal være en længere dagpengeperiode end 2 år.
Ministeren har sagt, at det her lovforslag, som forringer forholdene for arbejdsløse, forbedrer den danske flexicuritymodel, modellen består både af fleksibilitet og security, altså sikkerhed.
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
For det første vil jeg sige, at jeg jo godt kan forstå, at man måske har lidt problemer med helt at huske, hvad det er, man selv vil, især da også når jeg i dag har kunnet læse på Ritzau, at hr. Eigil Andersens formand, nemlig hr. Villy Søvndal, i en debat på News her til morgen blev meget i tvivl om, hvad man ville, og at studieværten ligefrem måtte redde hr. Villy Søvndal, i og med at han ikke kunne huske, hvad man ville med fagforeningsfradraget.
Så derfor kan jeg da godt forstå, at løjtnanterne også kan blive lidt i tvivl.
Men med hensyn til flexicurity vil jeg blot sige, at der ikke står nogen som helst steder, at flexicurity er lig med 4 år på dagpenge.
Faktisk tværtimod er flexicurity også et spørgsmål om, at vi har et godt beskæftigelsessystem, som støtter op omkring de arbejdsløse, som vi har.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har taget et meget, meget stort initiativ med hensyn til langtidsledighed, som jo gør, at man støtter op om de mennesker, der står i ledighedskøen lidt længere, for vi ved alle sammen, at kommer man til at stå der i lang tid, er det er endnu sværere at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Så derfor er det her ikke et angreb på flexicurity.
Eigil Andersen (SF), 2010-07-02:
Nej, regeringen påstår jo simpelt hen, at det er et positivt bidrag til flexicuritymodellen.
Det er mig særdeles ubegribeligt.
Sagens kerne er jo, at det skaber utryghed for arbejdsløse og det forringer arbejdsløses vilkår, hvis samfundet ikke stiller arbejde nok til rådighed.
Det betyder altså, at den her regering er i gang med en oven i købet erhvervsuvenlig politik, som peger i retning af, at der skal være mindre fleksibilitet og længere opsigelsesvarsler.
Hvordan i alverden kan man dog påstå – jeg mener jo simpelt hen, at det er forkert – at det skulle være en forbedring af flexicuritymodellen?
Det er åbenlyst for enhver, at det er en stor, stor forringelse og selvfølgelig især en forringelse for de arbejdsløse.
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Nu ved jeg ikke, hvordan man skal tolke hr. Eigil Andersens udsagn om, at samfundet skal stille arbejde til rådighed.
Det giver jo mindelser om noget, vi engang har set i Østeuropa, men jeg går ikke ud fra, at det er de tilstande, hr. Eigil Andersen vil tilbage til.
Men lad mig blot igen erindre hr. Eigil Andersen om, at flexicuritymodellen på ingen måde er bygget op om, at man skal have en dagpengeperiode på 4 år.
Flexicuritymodellen er bygget op om, at man netop har en sikkerhed for at få hjælp, og at der også er et relativt højt niveau for de dagpenge, man får.
At vi så oven i det her har taget nogle initiativer med hensyn til langtidsledighed synes jeg jo sådan set bare burde glæde hr. Eigil Andersen, for det er jo noget af det, der netop er med til igen også at støtte op om flexicuritymodellen.
Per Clausen (EL), 2010-07-02:
Jeg kan forstå på ministeren, at hun ikke mener, der er nogen som helst sammenhæng mellem...
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Man må undres.
Nogle gange tænker jeg egentlig, hvordan man kan blive ved med at blive overrasket over Enhedslistens syn på samfundet, men det kan man altså – jeg kan i hvert fald, må jeg sige.
Det, der virkelig undrer mig, er, at man slet ikke fra Enhedslistens side anerkender det faktum, at det jo naturligvis er sådan, at når arbejdsudbuddet stiger, så følger beskæftigelsen med.
Det er jo ikke en teori, det er jo virkelighed.
Det er jo noget, man opererer med i alle lande.
Jeg skal ikke kunne sige, om der kan være enkelte kommunistiske enklaver et eller andet sted, hvor man opererer med andre tanker, men i hvert fald i den virkelige verden er det sådan her, at når arbejdsudbuddet stiger, så følger beskæftigelsen med.
Derfor er det jo noget søgt, når hr. Per Clausen forsøger at sige, at det her så i virkeligheden, når vi kommer helt ned i materien af det, skulle være et ønske om løndumping og om at presse lønningerne.
Det er jo noget værre sludder.
Per Clausen (EL), 2010-07-02:
Jeg synes, det er skægt, at ministeren slet ikke vil forholde sig til sine egne argumenter, når man forsøger at finde ud af, hvad de går ud på.
Ministeren henviste til markedskræfterne.
Og så siger jeg bare, at under markedskræfterne er det mig bekendt sådan, at når der er en reduceret efterspørgsel på en vare og man øger udbuddet, fører det til, at prisen falder.
Det er der sådan set ingen, der beskæftiger sig seriøst med den teori, der er i tvivl om.
Der må man bare sige, at det gør ministeren så ikke.
Men er ministeren ikke enig i, at hvis man tror på markedskræfterne, må man være fast overbevist om, at øget udbud af en vare, som der er vigende efterspørgsel efter, fører til faldende pris, og det gælder så også for arbejdskraft?
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Jeg tror, at det ville være meget fint, hvis hr. Per Clausen ville prøve at overbevise bl.a. OECD's økonomer om de teorier, som han opererer med.
Men når det så er sagt, er der jo mange andre ting, der også gør, om virksomheder i et land rent faktisk har lyst til at investere og rent faktisk føler sig på sikker grund, og det gør bl.a. det faktum, at man selvfølgelig skal have fuldstændig klarhed over reglerne, at man skal vide, at der også er en god ballast rent økonomisk, at der er økonomisk stabilitet.
Og det er jo det, hele genopretningspakken giver, nemlig økonomisk stabilitet i Danmark.
Og det er bl.a. derfor, at vi nu gennemfører den her genopretningspakke, det gør vi jo altså for at få råd til fremtidens velfærd, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Nu havde det været rart at vide, hvad det var for nogle usandheder, som skulle være blevet sagt.
Var det de udtalelser, jeg refererede til fra hr. Eigil Andersen, der var usande?
Det ville have været rart at vide.
Med hensyn til det med de arbejdsløse vil jeg sige, at vi ikke er modstandere af arbejdsløse.
Vi ser gerne, at alle får et job.
Derfor er vi også gået sammen med regeringen om at lave en pakke for langtidsledige, der skal hjælpe folk ud på arbejdsmarkedet.
Vi er sikre på, at det vil hjælpe utrolig mange tilbage på arbejdsmarkedet, hvis de kommer over grænsen for langtidsledighed.
Per Clausen (EL), 2010-07-02:
Jeg starter forfra.
Det her minder mig måske lidt om de der østeuropæiske tilstande, som der blev talt om før.
Men det, jeg bare vil spørge ministeren om, er: Skal det forstås sådan, at ministeren ikke mener, at der er nogen som helst sammenhæng mellem dagpengeperiodens længde og muligheden for at optjene ret til dagpenge og så securitydelen af det berømte flexicurity?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Er der overhovedet nogen sammenhæng, eller er den der ikke?
Det andet er, at jeg forstår på ministeren, at i en situation, hvor der bliver færre arbejdspladser, altså mindre efterspørgsel efter arbejdskraft, synes ministeren, det er virkelig, virkelig vigtigt at forøge udbuddet af arbejdskraft.
Ministeren refererer til markedskræfterne, som hun mener virker, og så vil jeg bare spørge, om det ikke er sådan, at hvis man øger udbuddet af en vare, mens efterspørgslen falder på den vare, så falder prisen på varen også, og at det her derfor er et forsøg på at gennemtrumfe dårligere løn- og arbejdsvilkår for arbejderne i det danske samfund.