runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2008-11-13:
Da den radikale skatteordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne fremføre hans ordførertale.
Den såkaldte Jägerdom fra EF-Domstolen indebærer, at en medlemsstat ikke kan beskatte ejendomme beliggende i andre EU-medlemslande hårdere end ejendomme beliggende på medlemsstatens eget territorium.
Derfor kan vi støtte lovforslaget, også den del, der giver lempelse for den særlige svenske fastighetsavgift.
Men jeg har to bemærkninger at gøre.
For det første opstår behovet for denne lovgivning jo af regeringens skattestop.
Det Radikale Venstre finder, at skattestoppet, ikke mindst fastfrysningen i kroner og øre af ejendomsværdien, var en fejl.
Ejendomsværdibeskatningen skulle efter vores opfattelse have haft mulighed for at stige med prisudviklingen.
Vi vurderer, at det ville have betydet, at ejendomspriserne de steder i landet, hvor de stiger mest, som f.eks. hovedstadsområdet, ville være steget mindre og derfor også ville falde mindre nu.
Det havde været sundere for alle parter, også for husejerne selv.
De store opture frister svage sjæle til at optage for store lån, og de store nedture rammer de store låntagere hårdt.
Hvorfor skal vi egentlig det?
Har skatteministeren et overblik eller måske et usikkert skøn over, hvad det indebærer, og hvis ikke, var det i så fald ikke klogest at vente med at ligestille landene uden for EU og EØS, indtil vi har sikker grund under fødderne?
Dette spørgsmål vil vi søge nærmere belyst under udvalgsarbejdet.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Jeg skal ikke trække debatten unødigt, blot konstatere, at Liberal Alliance også kan støtte det udmærkede forslag.
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Jeg er glad for den meget brede opbakning, der er til lovforslaget her.
Jeg ville gerne have kunnet give den radikale ordfører et lidt mere præcist bud på spørgsmålet om EU- og EØS-landene, men den mellemliggende taletid var ikke lang nok til, at jeg kunne få indhentet det, så det må vi afklare under udvalgsbehandlingen.
Derudover er det ikke nogen overraskelse, at Det Radikale Venstre anser skattestoppet for en fejl, og at vi andre anser skattestoppet for at være et stort gode og en sikkerhed for danske skatteydere.
Det kan godt være, at Det Radikale Venstre vurderer, at skattestoppet har en stor betydning for stigningen i ejendomspriserne.
Det er nu sådan, at Økonomi- og Erhvervsministeriet har lavet en vurdering for et par år siden, der vurderer skattestoppets virkning på ejendomspriserne.
Derfor er det ikke ejendomsskatten, der skal have æren for de værdistigninger, der har været.
Alt i alt vil jeg sige, at det er glædeligt at høre, at der er så bred en opbakning, og jeg håber også, at vi under udvalgsarbejdet kan få imødekommet de spørgsmål, der måtte være, sådan at så mange partier som muligt kan stemme for lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-13:
Antallet af klager i skatteankenævnet har været faldende de senere år, og derfor vil skatteministeren nedsætte antallet af medlemmer af skatteankenævnet.
Det kan ministeren gøre gennem en bekendtgørelse, men når der nu alligevel sker ændringer, har ministeren fremsat dette forslag.
Forslaget indeholder en række ændringer i udpegningen af ankenævnsmedlemmer.
Kommunerne skal kun indstille en person til hver plads, der skal ikke længere ske en angivelse af personens kompetencer og det forenkler jo unægtelig processen - og det skal være muligt for et ankenævnsmedlem at tage orlov, så eksempelvis udsendte personer ikke skal udtræde af et ankenævn på grund af udstationering eller lignende, og ministeren får også mulighed for undtagelsesvis at kunne afskedige et medlem.
Derudover gives der mulighed for at slå skatte- og vurderingsankenævnene sammen på Bornholm, og det skyldes, at det for at sikre et fortsat lægmandselement i ankenævnsbehandlingen måske kan være en interessant mulighed at forfølge, når antallet af klager falder.
Så for at der kan gøres nogle helt konkrete erfaringer, er Bornholm altså blevet udset til at være første sted, hvor det prøves.
Erfaringerne herfra vil så efterfølgende danne grundlag for at kunne beslutte, om modellen skal udbredes til hele landet.
At der sikres et lægmandselement i ankenævnsstrukturen, bakker vi naturligvis op om i Venstre, og vi ser derfor positivt på, at der sikres konkrete erfaringer, før en model rulles ud på landsplan.
Siden vedtagelsen af skatteforvaltningsloven er der blevet indført og oprettet motorankenævn, og for at sikre en parallelitet i ankenævnsstrukturen, vil motorankenævnene derfor blive flyttet over i skatteforvaltningsloven i stedet for at være under registreringsafgiftsloven.
Derudover sikrer forslaget, at reglerne for bindende svar udvides, således at der også kan gives bindende svar med virkning for andre personer end spørgeren.
Endelig justeres der i reglerne omkring skattenedslag for seniorer - alene en teknisk ændring, som sikrer, at ATP ikke sender oplysninger til SKAT om personer, der alligevel ikke opfylder indkomstgrænsebetingelsen.
Det er alt i alt et forslag, der forenkler, moderniserer og smidiggør en række regler, og det støtter vi naturligvis i Venstre.
Hanne Agersnap (SF), 2008-11-13:
I SF deler vi ikke Venstres begejstring for skattestoppet, men ikke desto mindre ser vi forslagene her som nogle logiske ændringer, som vi er nødt til at foretage - dels på grund af EU-retten og den Jägerdom, der er faldet, dels fordi fastighetsavgiften i Sverige er at ligne med ejendomsværdiskat, og endelig fordi der bliver mulighed for nedslag i ejendomsværdiskatten for fredede og bevaringsværdige bygninger og dermed for at skabe bedre rammer for dem.
Det synspunkt deler vi også, så derfor mener vi, at lovforslaget kan støttes.
Karin Storgaard (DF), 2008-11-13:
Dette forslag, som også er en forenkling og modernisering af gældende regler - noget, som i øvrigt er et ønske fra skolerne selv - kan Dansk Folkeparti sagtens imødekomme.
Vi lytter gerne til de frie skoler, og i dette tilfælde er ønskerne jo yderst fornuftige og rimelige.
Vi synes, at det er positivt, at fristen for ansøgning om godkendelse af tilskud, som det bl.a. nævnes i ændringsforslaget, forkortes, og at fristen for indsendelse af ansøgning om tilskud ændres til 10 måneder fra tidligere 12 måneder, ligesom tilskuddet forlænges til og med år 2012.
Dansk Folkeparti har også med tilfredshed noteret sig, at skoleorganisationerne for de frie kostskoler efter justering af lovforslaget, som i første omgang ikke indeholdt en bestemmelse vedrørende frie kostskoler, efterfølgende og efter eget ønske løbende har været inddraget i arbejdet.
Dansk Folkeparti har som nævnt ikke noget imod at støtte dette forslag.
Hanne Agersnap (SF), 2008-11-13:
Der er redegjort for forslaget.
Det består mest af en række mindre skatteadministrative ændringer.
Nogle af ændringerne vedrører, at skatteankenævnet har meget få sager, og derfor vil man skære ned i antallet af nævnsmedlemmer.
Det anser jeg som en meget tragisk baggrund, for jeg anser det som begrundet i, at der bliver revideret for få skattesager, og derfor bliver der anket for få sager.
Skatteankenævnet skal så være borgernes støtte ved en anke, men det er der ikke behov for, fordi SKAT ikke ændrer så mange selvangivelser, som de ændrede før i tiden.
Så jeg anser det for at være på en tragisk baggrund, at vi nu er nødt til at skære i antallet af nævnsmedlemmer.
Det er den gældende lov, der engang hed L 110, fra 2005, der giver bemyndigelse til det.
Da den lov blev behandlet, lovede ministeren, at han ville se meget på den alsidige sammensætning af skatteankenævnene.
Det gælder både politisk tilhørsforhold, som vi har diskuteret før, og det gælder køn og etnisk herkomst.
Jeg vil gerne høre i udvalgsbehandlingen, hvordan det er gået med det, altså om vi har sikret en alsidig sammensætning.
Derudover nævnes der også i bemærkningerne til det nuværende forslag, at ministeren stadig har samme ønske om at sikre alsidighed.
Der står i bemærkningerne nogle forslag til, hvordan man forestiller sig at sikre den.
At hver kommunalbestyrelse kun kan udpege én person, lyder for mig umiddelbart som en koncentration af de store partier i kommunalpolitik, og det ville så være Venstre og Socialdemokratiet.
Jeg ved, at SF's medlem af FDS's, Foreningen af Danske Skatteankenævn, bestyrelse har sendt et brev til ministeren - og jeg ser frem til at få en kopi af svaret på det - med forslag til nogle andre udpegningsmetoder, der kunne sikre en mere alsidig udpegning af nævnene.
Der er kommet nogle senere høringssvar om en andel af lovforslaget, som man kan sige faktisk ikke engang rigtigt er med i lovforslaget, men det er på grund af sagsbehandlingstiderne i vurderingsankenævnene.
Ikke at jeg har ideerne nu, men det kunne vi måske kigge på i udvalgsbehandlingen.
Alt i alt er det især det med sikring af den alsidige sammensætning af nævnene, der bør kigges på, men ellers ser vi ikke noget til hinder for, at de her skatteadministrative ændringer skulle kunne komme igennem i Folketinget.
Pernille Frahm (SF), 2008-11-13:
Da fru Pernille Vigsø Bagge ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre et par ting om lovforslaget her, først og fremmest at vi også støtter det.
Så er det jo lidt morsomt, at nogle af de restriktioner, man lemper på nu, er nogle, vi indførte med Tvindloven, så det er jo dejligt, at man 14 år efter kan begynde sådan at slappe lidt af igen i forhold til at være så restriktive over for de frie skoler.
Vi støtter de her lempelser.
Jeg kan forstå, at der har været en henvendelse fra Efterskoleforeningen.
Der er nogle steder i lovforslaget, som de synes der skal arbejdes lidt mere med.
Det vil vi gerne arbejde for kommer til at indgå i udvalgsarbejdet, sådan at de måske også få lempet nogle af de ting, de beder om.
Men vi støtter lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-13:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, fortsat ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende:
Med dette forslag er der lagt op til en række forenklinger for friskoler, højskoler og efterskoler - forenklinger, som vi fra konservativ side kan støtte.
Lad mig fremhæve et par ting: Ændringen af, hvor stor en del af undervisningen, der skal ligge inden for husholdnings- og håndarbejdsfagene, finder vi helt rigtig.
Vi mener som udgangspunkt, at husholdnings- og håndarbejdsfagene skal fastholdes som væsentlige elementer i uddannelserne, og det skal stå klart, at der er dette særlige fokus.
Det er også vigtigt, at eleverne har mulighed for at deltage i nødvendige eksamensforberedende og kompetencegivende fag, som kan være af stor betydning for elevens fremtidige uddannelsesforløb.
Og det giver vel sig selv, at der er mere fornuft i at have et minimumstimeantal, nemlig de 7 timer, frem for reglen om en tredjedel, som kan skrue det samlede timetal op på et uholdbart niveau og give unødvendig rigide regler.
Vi ser også de modificerede regler for bygningsmæssig sammenhæng som en fornuftig udvikling, der særlig kan give skolerne bedre mulighed for at have faciliteter af en mindre traditionel karakter.
Lad mig så til slut nævne fortsættelsen af tilskuddet til deltagerbetaling for elever fra de nye EU-lande.
Dette tilskud, som i øvrigt er blevet meget positivt modtaget i evalueringen, ser vi som en god og nødvendig mulighed for at fremme internationale miljøer på skolerne og give en række elever, der ikke nødvendigvis ville have de økonomiske forudsætninger, mulighed for en unik oplevelse.
Som sagt kan vi støtte hele forslaget med de forenklinger, der ligger her.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-13:
Vi mener i Enhedslisten, at der er tale om nogle fornuftige regelændringer, og vi kan generelt støtte op om ministerens forslag.
Vi mener dog, at man bør lytte til efterskolernes forening, når de i deres høringssvar udtrykker et ønske om, at institutioner kan modtage tillægstakst til integrationselever og tilskud til tosprogede elevers danskundervisning, uden at de her elever nødvendigvis skal fuldføre 12 ugers undervisning først.
Der er tale om en fornuftig afbureaukratisering, som yderligere vil styrke efterskolernes motivation for at arbejde med elever, som har flygtninge- og indvandrerbaggrund.
En større undersøgelse fra oktober måned viste, at efterskoleophold især kan have stor betydning for elever, som kommer fra hjem uden uddannelsestradition, i forhold til at fastholde dem i uddannelsessystemet og få dem igennem en ungdomsuddannelse eller videre i uddannelsessystemet.
Efterskolerne kan med andre ord være rigtig, rigtig gode til at knække den sociale arv eller få brudt den chanceulighed, som desværre stadig væk i meget, meget høj grad præger det danske uddannelsessystem, og derfor mener vi også, at det er vældig, vældig fornuftigt at lytte til Efterskoleforeningens kritik af forslaget.
Men samlet set kan vi altså støtte forslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-11-13:
Tak for den brede tilslutning til de foreslåede administrative forenklinger, som vil lette livet for dem, der driver skole, og dem, der ansøger om at blive godkendt, og dem, der gerne vil drive kombinerede institutioner, og dem, der gerne vil slippe for at skulle evaluere helt så meget i forhold til skolernes værdigrundlag.
Jeg vil godt lige tilføje, at lovforslaget altså også forlænger tilskuddet til folkehøjskoler til hel eller delvis dækning af deltagerbetaling for elever fra de nye EU-medlemslande, og det synes jeg da lige skal nævnes, for det er en god nyhed.
Det er forklaringen på, at det ikke er kommet med i denne omgang.
Det er altså med andre ord et element, som i givet fald skal forhandles i forbindelse med en samlet vurdering af skolernes økonomi.
Jeg vil gøre opmærksom på, at efterskoleområdet er et udgiftsområde, der vokser meget, og der er ingen besparelser.
Her er der altså et ønske om en forbedring, men den må ses i forhold til efterskolernes samlede situation.
Man kan jo spørge: Hvorfor er der regler om geografisk og bygningsmæssig enhed?
Efter Tvindsagen, som efterlod et traume i mange undervisningspolitikeres og andres sind, har der været meget stærke restriktioner for skolers muligheder for at optræde som klynger, som kædeskoler, som konglomerater, eller hvad man nu vil kalde det.
Med dette forslag træder vi nu et lille skridt ud af skyggen fra Tvindsagen, og det har jeg det rigtig godt med.
Og jeg kan oplyse, at også på anden måde har ministeriet lempet praksis i forhold til den meget stramme praksis, der blev indført efter den ulykkelige Tvindsag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-11-13:
I Venstre er vi store tilhængere af skattestoppet.
Skattestoppet kan snart fejre sin 7-års-fødselsdag, skattestoppet har vundet stor begejstring i befolkningen, og flere partier her i Folketinget har efterhånden meldt sig under skattestoppets faner.
At det så af og til kniber med at overholde skattestoppet med diverse forslag, er så en anden sag, som jeg ikke vil træde rundt i i forbindelse med forslaget her.
Skattestoppet for ejendomsværdiskatten har sikret boligejerne tryghed med hensyn til ejendomsværdiskatten de sidste 7 år, og det er vi faktisk meget stolte af i Venstre.
For ejendomme beliggende i udlandet har personer, der er skattepligtige til Danmark, hidtil skullet anvende anskaffelsesprisen pr. 1. januar 2001 - det skal de sådan set stadig væk - eller et eventuelt senere anskaffelsestidspunkt.
Med forslaget her ændres reglerne, således at der for ejendomme anskaffet efter 2001 også skal benyttes et beskatningsgrundlag, som svarer til niveauet fra 2001.
Dermed ligestilles reglerne for ejendomsværdibeskatning for ejendomme beliggende i Danmark og i udlandet.
Ja, man kan faktisk sige, at skattestoppet er blevet globalt, og det kan vi naturligvis støtte i Venstre.
Lovforslaget sikrer også, at der fortsat kan ske modregning for betalt ejendomsværdiskat i udlandet i den danske ejendomsværdiskat.
Her er det særlig indførelsen af en ny skat i Sverige, der nødvendiggør en mindre ændring.
Endelig sikres det, at private tilskud til renovering af fredede og bevaringsværdige bygninger kan være skattefrie, også selv om der ikke gives offentligt tilskud til arbejdet.
I stedet vil betingelsen alene være, at der kunne være givet offentligt tilskud, men ikke at det nødvendigvis sker.
I Venstre er vi tilfredse med, at skattestoppet nu udbredes yderligere.
Skattestoppet for ejendomsværdiskatten bliver nærmest globalt, kan man sige, så i Venstre støtter vi med stor tilfredshed dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-13:
Ja, jeg repræsenterer jo så Dansk Folkeparti og ikke Socialdemokratiet.
F.eks. sidestiller man ejendomsværdibeskatningen af ejendomme i udlandet, som ejes af en dansker, der bor i Danmark, med beskatningen af tilsvarende ejendomme inden for landets grænser, og det er i og for sig ganske rimeligt.
Der lægges også op til, at der kan gives rabat i den danske ejendomsbeskatning for den nye svenske ejendomsskat, og det er vi sådan set også ganske godt tilfredse med at der gives mulighed for.
Endelig gives der også en bedre mulighed for, at man kan blive fritaget for skat af private tilskud, som man modtager til renovering af sit bevaringsværdige hus.
Alt i alt er der tale om tre ganske udmærkede elementer, som jeg skal sige at Dansk Folkeparti godt kan bakke op om.
Mike Legarth (KF), 2008-11-13:
Tak, hr. formand, mange tak.
Vi Konservative støtter altid forslag, når det gælder forenkling og lettelse af administrative byrder, og det her er et eksempel på det.
De forrige ordførere har detaljeret gennemgået indholdet i det her lovforslag, så det vil jeg ikke trætte med, men bare slå nogle ting fast: Der er et fald i antallet af klagesager, og derfor synes vi, at det er en god idé, at man forenkler processen.
Der foreslås fra skatteministerens side 30 skattenævn, 1 nævn i hvert skattecenter.
Det synes vi er en rigtig god løsning.
Med hensyn til antallet af medlemmer i skatteankenævnene er det sådan, at de falder fra 462 til 247, sådan cirka.
Det kan ændres noget, og vi vil finde ud af i løbet af udvalgsbehandlingen, hvordan specifikationen helt præcis bliver.
Men fordelingen sker via en demokratisk model, den såkaldte d'Hondtske udnævnelsesmodel, og det vil betyde, at de mindre partier mister en smule demokratisk repræsentation.
Vi fra konservativ side er villige til at betale den pris for at medvirke til en forenkling af det her system.
Vi har nøje vurderet, om vi synes, at det har nogen egentlig betydning, og det mener vi ikke det har på bundlinjen.
Resten af lovprogrammet er jo altså justeringer, ændringer og tilpasninger, så loven har den tilsigtede værdi.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Liberal Alliance kan også støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Efter beslutningsforslaget pålægges regeringen inden årets udgang at fremsætte lovforslag om skattefrihed for præmiepenge, som Team Danmark uddeler til medaljetagerne ved OL.
Ved OL i 2008 har Team Danmark udbetalt i alt 1,3 mio. kr.
Team Danmark udbetaler 100.000 kr. for en guldmedalje, 70.000 kr. for en sølvmedalje og 35.000 kr. for en bronzemedalje.
Regeringen har sympati for tanken om at støtte OL-medaljetagerne, men regeringen finder ikke, at der er grundlag for at fremsætte lovforslag som foreslået her.
Der er nemlig ikke flertal for et sådant forslag.
Regeringen har i forbindelse med finanslovforhandlingerne undersøgt, om det inden for rammerne var muligt sammen med regeringens støttepartier at skabe et flertal for et lovforslag om skattefrihed for den præmiebonus, som Team Danmark udbetaler, men det har vist sig ikke at være muligt.
Som følge heraf giver det ikke nogen mening at fremsætte et lovforslag, og regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Regeringen har ansvaret for, at der er blevet skabt en forventning blandt de danske OL-medaljevindere om at få en større økonomisk bonus, men det kan så ikke lade sig gøre gennem skattefritagelse.
Jeg har forstået på kulturministeren, at hun inden for de kommende dage vil afklare, hvorledes Kulturministeriet ad anden vej vil have mulighed for at give medaljevinderne en sådan yderligere økonomisk anerkendelse af deres indsats.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Tak for det.
Når vi har fremsat forslaget, er det ud fra sådan et principielt synspunkt om, at når der er en minister, der slår ud med armene og soler sig i kameraernes glade lys og oven i købet klapsalver fra dem, som han giver løftet til, så bør der selvfølgelig være vægt bag ordene, og så bør man kunne føre det ud i livet.
Det har jo vist sig, at det tilsyneladende ikke er tilfældet, og det skaber - synes jeg jo - en uhyre problematisk situation.
Når man har en ansvarlig minister, som går ud og lover folk noget og giver dem en - må man sige - helt klar forventning, altså, når ministeren ligefrem lover, at de kan opnå skattefrihed, er det vel også noget, som der er vægt bag ved.
Jeg kan også godt tælle til 90, som ministeren kan, og konstatere, at der tilsyneladende ikke er flertal bag forslaget, så jeg har to spørgsmål:
For det første: Hvilke konsekvenser og hvilke samtaler har det internt i regeringen ført til, i forhold til hvad man som minister kan tillade sig at sige udadtil?
For det andet: Man vil søge at skaffe midlerne ad anden vej.
Er det et løfte om, at midlerne kommer, eller er det bare en forhåbning?
Kristian Jensen (V), 2008-11-13:
Se, jeg er enig med hr. Anders Samuelsen i, at når en minister udtaler sig, skal man have en klar forventning om, at det er noget, som regeringen vil søge gennemført, og det har vi også søgt gennemført.
Det har vi søgt gennemført i forbindelse med de drøftelser, som vi havde under finanslovforhandlingerne, og jeg kan forstå på dem, som har ført forhandlingerne, at det ikke har været muligt at skabe et flertal bag ved forslaget, og derfor virker det nyttesløst at fremsætte et konkret forslag.
Til den anden del af hr. Anders Samuelsens spørgsmål vil jeg gerne gentage, hvad jeg sluttede af med at sige: Jeg har forstået på kulturministeren, at hun inden for de kommende dage vil afklare, hvorledes Kulturministeriet ad anden vej vil have mulighed for at give medaljevinderne en sådan yderligere økonomisk anerkendelse af deres indsats.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Altså, én ting er, at man ikke kan skaffe flertal for det, men derfor kunne regeringen jo godt støtte op om det forslag, når man nu selv har været ude at sige, at det er regeringens politik, altså når kulturministeren har været ude at sige, at det her er politikken på området.
Ministeren sagde jo ikke: Jeg ønsker at give skattefrihed, og nu vil jeg afsøge Folketinget for at se, om der er flertal for det.
Enhver, der har set indslaget i fjernsynet, kan huske, at ministeren sagde: Det er hermed vedtaget.
Det var nærmest pr. dekret, man får jo mindelser helt tilbage til enevældens tid.
Derfor igen mit spørgsmål: Hvilke konsekvenser har det her haft?
Har man ført nogle kammeratlige samtaler med den nuværende justitsminister og tidligere kulturminister i forhold til, om det er måden at agere på?
Det spørgsmål vil jeg gerne have svar på.
Derudover vil jeg gerne have svar på, om man agter at stemme for det, der jo er regeringens politik, nemlig det her forslag, på trods af at man ikke har flertal for det.
Det er jo faktisk muligt at gøre det.
Jesper Petersen (SF), 2008-11-13:
Tak for det.
Som skatteordfører for et økonomisk meget ansvarligt parti er jeg jo fuldt bevidst om, at man kun kan bruge pengene i samfundet én gang, og derfor skurrer det jo lidt i ørerne, når ministeren siger: O.k., der er godt nok ikke flertal i Folketinget for forslaget, så det ville blive stemt ned, hvis vi fremsatte det.
Men o.k., vi finder en bagvej, vi finder en eller anden måde, så vi inden for ministeriets rammer kan finde nogle penge, der kan gøre, at man lever op til løftet.
Man gør det egentlig bare alligevel.
Man bruger altså de penge, uden at der er flertal for det, så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han er enig i, at man kun kan bruge pengene én gang, og at det - hvis man finder dem inden for Kulturministeriets bevilling faktisk er nogle penge, som ville have været brugt til noget andet i stedet for at blive brugt til at indfri det løfte, man måske var lige hurtig nok til at slippe ud.