runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-11-05:
Det er jo sådan, at spørgeren gerne vil vide, om jeg er tilfreds med den placering, som Post Danmark, postvæsenet, har fået i forbrugerredegørelsen for 2008.
Det kunne jeg i og for sig svare meget hurtigt på, og det vil jeg også gøre.
Svaret er nej.
Det kan man naturligvis ikke være tilfreds med.
Det er sådan, at det her forbrugerforholdsindeks måler forbrugerforholdene på 57 forskellige markeder i Danmark, når det gælder gennemsigtighed, tillid og klageforhold, og så bliver det målt på en skala fra 0-10.
Der er det altså sådan, at Post Danmark nu er dumpet kan man sige - fra en 24. plads til en 40. plads.
Så er man altså nu i den laveste fjerdedel af det indeks.
Derfor er det, at jeg kunne starte med at sige, at mit svar ville være relativt kort, svaret er nej.
Det er jeg naturligvis ikke tilfreds med.
Heldigvis er Post Danmark heller ikke tilfreds med det, og derfor ved jeg, at Post Danmark aktivt arbejder med at rette op på forbrugertilliden, og det er jeg selvfølgelig tilfreds med.
Jeg vil følge meget nøje med i, hvordan det så afspejler sig i kundetilfredshedsundersøgelsen, næste gang forbrugerredegørelsen kommer med sådan en undersøgelse, men samtidig gør Post Danmark jo selv det, at de løbende laver kundetilfredshedsundersøgelser, og der vil vi også kunne konstatere, om det bevæger sig i en tilfredsstillende retning igen.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-05:
Er ministeren tilfreds med postens placering i Forbrugerstyrelsens »Forbrugerredegørelse 2008«?
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Må jeg ikke foreslå, at hr. Leif Lahn Jensen sender de tal over, så jeg kan finde ud af, hvad der er op og ned.
Umiddelbart kan jeg ikke genkende tallene, som jeg hører dem, men jeg vil meget gerne have det formuleret som et klart og præcist skriftligt spørgsmål.
Så skal jeg vende tilbage med de helt klare og præcise tal.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Så kunne det være interessant at stille et skriftligt spørgsmål, og så har ministeren selvfølgelig også mulighed for at svare lidt mere i dybden på det.
Set i lyset af, at de får 13,6 pct. i dag, er ministeren så tilfreds med den der tekst, »maksimalt 25 pct.«?
Er det ikke sådan et lidt højt mål, når man ved, at de faktisk kun får det halve og måske er på vej længere ned?
Har man tænkt sig at ændre det mål, eller har man tænkt sig at forbedre det?
Nu har jeg selv været ude at snakke med nogle kommuner, også om musikskolerne, og stort set alle kommuner siger i dag, at de mangler penge.
I 1998 fik alle de her musikskoler 19,03 pct. i refusion af staten.
I 2008 er den beregnet til 13, 60 pct.
Jeg ved, at den har været et stykke oppe over 23 pct. Er det en nedgang - de har procentsatser - som ministeren har forholdt sig til, og har ministeren tænkt sig at gøre et eller andet for at undgå, at det kommer længere ned?
For det kan jo betyde meget f.eks. i den kommune, jeg selv kommer fra, hvor det kan være ret mange penge.
Der kan det betyde meget, sådan bare lige at gå 5-10 pct. ned.
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Som jeg opfatter det, har vi nogle rigtig gode musikskoler her i landet.
Jeg tror også, det er nogle musikskoler, som mange børn og unge er rigtig glade for at gå i.
Jeg har også noteret mig, at antallet af elever er faldende i år.
Det er vi i gang med at få belyst, og jeg er da helt enig i, at hvis der er noget, vi kan gøre for at vende udviklingen, så vi får flere elever, skal vi da gøre det.
Men vi skal huske på, at der er rigtig mange børn og unge, der bruger vores musikskoler i dag, og som er rigtig, rigtig glade for dem.
Heldigvis.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-05:
Mange af de ord, som ministeren siger, er jeg meget enig med hende i, nemlig at det her skal være med til at få børnene til at udtrykke sig på en anden måde, tænke kreativt.
Musik kan nogle ting, som mange andre ting ikke kan.
Det er jo også til for almindelige børn og ikke kun de børn med talent.
Tit og ofte er børn med sådan nogle talenter i forvejen gode til at udtrykke sig.
Derfor er jeg egentlig glad for det svar.
Carina Christensen (KF), 2008-11-05:
Musikskolerne er for alle børn og unge på alle niveauer.
Sådan har det altid været, sådan vil det fortsat være; det er simpelt hen hele konceptet i musikskoleordningen.
Det fremgår af musikloven, at kommunerne har pligt til at tilbyde musikundervisning til børn og unge, og en tydeligere sikring af musikskolernes tilbud kan man vist dårligt tænke sig.
Jeg mener derfor ikke, at der er behov for yderligere sikring af, at musikskolerne gør det, som de er sat i verden for at gøre, nemlig at tilbyde musikundervisning.
Søren Krarup (DF), 2008-11-05:
Når man selv har været soldat i 16 måneder, synes man jo ikke, at 4 måneders værnepligt er noget som helst at tale om.
Men det er dog immer væk en værnepligt, og det vil sige, at det altså dermed er et folkeligt bånd, som man ikke skal foragte.
Men jeg vil også lige værdsætte værnepligt som den rekrutteringsbasis, der betyder, at danske soldater ikke bliver professionelle i dårlig forstand.
Jeg var i 2004 eller 2005 i Irak og besøgte de danske soldater, og det slog mig, da jeg var dernede, hvilken status de havde blandt irakerne, i modsætning til, så vidt jeg kunne fornemme, de professionelle engelske soldater, som netop var professionelle.
De danske havde en helt anderledes, jeg er lige ved at sige civil tilgang og derfor en evne til at omgås andre mennesker; jeg er lige ved at sige, at de havde en dannelse eller en opdragelse, som de engelske ikke havde.
Det vil sige, at det, at der er en værnepligt, som danner basis for, at der kommer professionelle soldater, betyder, at det professionelle aldrig får den meget ubehagelige, jeg er lige ved at sige stupide karakter, som jeg fornemmede hos englænderne.
Er det ikke også noget af det, der i høj grad er grund til at sætte pris på?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Ja, det gør regeringen jo.
Vi gav også en meget konkret beskrivelse af den kvalitetsreform, som vi gerne vil føre ud i livet, og der følger vi jo meget nøje med i, at de elementer i kvalitetsreformen, som netop skal sikre en høj kvalitet i den offentlige sektor, bliver ført ud i livet.
Der er jo en række forskellige initiativer, der tilsammen, når den er gennemført, vil beløbe sig til 60 mia. kr. Og det valgløfte holder vi fast i som noget meget vigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Ministeren bliver ved med at sige, at man ikke kender til de budgetter, der er vedtaget i kommunerne.
Men sagen er jo, at i de kommuner, der er, har man faktisk lavet budgetaftaler hele vejen rundt, og dagspressen har jo også refereret, hvad der ligger i de budgetter.
I Berlingske Tidende så sent som i torsdags, hvor vi skulle have haft det samråd, som så blev aflyst, fremgik det jo helt tydeligt, at der altså er tale om nedskæring.
Der er tale om, at regeringen har lovet et velfærdsløft, men at der er sket velfærdsforringelser.
Der er altså tale om, at der bliver ved med at være lukkedage, selv om man lovede det modsatte, at der er ringere normering i børnehaverne, at der er færre skoletimer, at der er ringere hjemmehjælp.
Det er jo det, som dagspressen refererer, fordi de har gennemgået de budgetter, der allerede er indgået; de budgetter, vi allerede kender.
Så ministeren må da erkende, at med den viden, vi har nu, om de budgetter, der er lavet i kommunerne, ser det altså ud til, at velfærden bliver ringere.
Dermed er det, regeringen lovede inden valget, ikke opfyldt.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Nu var det fru Line Barfod, der spurgte, hvad jeg mente om standarden i den danske velfærd, og derfor syntes jeg, at det var ret nærliggende at pege på, at vi sammenlignet med andre lande har nået et højt niveau i Danmark, og også pege på de tilfredshedsundersøgelser, der viser, at der er en meget høj tilfredshed blandt borgerne.
Nu kender vi jo ikke de budgetter, der er vedtaget, og derfor ved vi jo heller ikke, hvad de mere præcist dækker over.
Men der er i hvert fald noget, der tyder på, at kommunerne ikke engang har udnyttet den serviceramme, de rent faktisk har haft.
Der har jeg jo også sagt i et samråd i dag, at det, jeg synes der er brug for, er, at vi får et klart billede.
Er der problemer?
Hvilken type problemer er der?
Der er også brug for, at vi ligesom finder en fælles vurdering af, hvad vi betragter som problemer.
Hvorfor har vi de problemer?
Det er jeg helt med på, for jeg tror godt, at vi også kan udnytte de meget, meget store ressourcer, der er i den offentlige sektor, bedre, både til gavn for borgerne og de ansatte.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Ministeren bliver ved med at argumentere med, at vi sammenlignet med andre lande er godt med i Danmark - og heldigvis for det.
Nu er der det ved det her spørgsmål, at det handler om, hvad regeringen lovede før valget.
Og det, man lovede, var, at det allerede gode niveau, vi havde, skulle blive bedre, fordi vi gerne ville have en rigtig god kvalitet i vores velfærdssamfund.
Så det er jo ikke noget svar, når man siger: Jamen altså i andre lande har man det ringere.
For det, regeringen havde lovet, var, at det skulle være bedre end det, man allerede havde.
Og det, vi så kan se af konsekvenser på de budgetter, der jo er lavet - så man kender godt tallene - er, at på børneområdet, på skoleområdet og på ældreområdet går man ned i niveau.
Man har ikke levet op til sine løfter.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Sammenligner man kvaliteten af den danske velfærdssektor med andre landes, jamen så ligger vi sådan på niveau med de andre nordiske lande.
Men bortset fra det, ligger vi jo meget højt.
Altså, så vidt jeg husker, er der knap nok andre lande - også i Norden, jeg kan ikke tallene helt præcis - der overhovedet har den form for hjemmehjælp til rengøring, vi har.
Det er jo et meget specielt nordisk fænomen og også et meget dansk fænomen, Jeg har ikke læst op på tallene, men at det er en helt andet standard, man har i andre lande, foreligger der jo undersøgelser om.
Ikke kun hjemmehjælpen, men også den plejesektor, der er i Tyskland, er jo af en anden standard.
Så vi har i hvert fald nået et højt niveau, og det er selvfølgelig også meget vigtigt, at vi holder det niveau, og det er også det, som jeg arbejder på.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Selvfølgelig er de fleste da utrolig glade for de mennesker, de møder.
Vi er glade for dem, der tager sig af vores børn.
Vi synes, de knokler, og at de, på trods af de dårlige vilkår de har mange steder, gør en fantastisk indsats.
De synes, at hjemmehjælperne virkelig gør meget, og de kan se, hvordan de pisker rundt.
Vi oplevede jo under konflikten i foråret, hvordan der var en kolossal opbakning i befolkningen til de offentligt ansattes krav om mere i løn og flere hænder, fordi man virkelig kan se, hvordan de knokler.
Så selvfølgelig viser tilfredshedsundersøgelserne, at man er glad for de offentligt ansatte, man møder.
Det betyder jo ikke, at man er glad for de vilkår, der er.
Det betyder jo ikke, at man ikke gerne ville have, at der var mere tid i ældreplejen, så man faktisk havde mulighed for at snakke med de ældre.
Så vil ministeren virkelig fastholde, at det er god kvalitet?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
De undersøgelser viste jo ikke, at der generelt er blevet skåret ned, altså f.eks. er det, så vidt jeg husker, 10 pct., der siger, at der er blevet kortere åbningstider i daginstitutionerne.
De siger ikke engang noget om, hvor meget kortere de er blevet i de 10 pct. af daginstitutionerne, og det kan også dække over forskellige ting.
Det er jo altså også meget, meget stift, hvis man siger, at man overhovedet ikke kan gå ind og ændre på den slags ting i en kommune.
Men jeg er helt med på, at vi skal fastholde det meget høje niveau, vi har, og jeg er i gang med at udarbejde en plan for, hvordan vi kan få et mere tydeligt billede af situationen i kommunerne, og med at undersøge, hvad initiativer der så skal til, for at vi får en endnu mere velfungerende offentlig sektor.
Og det håber jeg på at vi kan få et samarbejde om.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Men det, vi kan se ude i kommunerne, er, at der faktisk bliver skåret ned.
Der bliver skåret ned på børnehaverne, der bliver skåret ned på ældreplejen osv., og så synes jeg altså, det er utroligt at høre ministeren stå og sige, at det går rigtig godt med kvaliteten.
Vi må have en meget, meget forskellig opfattelse af, hvad kvalitet er, hvis ministeren kan synes, det går godt, når der bliver færre voksne til at tage sig af børnene, og der bliver færre i ældreplejen osv. Synes ministeren virkelig, at det er god kvalitet?
Det synes jeg er mærkeligt.
Så undrer det mig, hvis ministeren slet ikke kan se, at hele den måde at styre på, som regeringen jo har lagt til grund, siden den kom til magten, og hvor det har været et klart ønske fra regeringens side at skære ned på det offentlige, ligesom har slået fejl.
Det er altså tid til nytænkning.
Med klimakrise, med finanskrise og med alle de fejlslagne reformer, regeringen selv har gennemført herhjemme, kan vi se, at hele den tankegang altså ikke går.
Det betyder dårligere kvalitet, det betyder dårligere forhold for de ansatte og for borgerne, og det bliver også meget, meget dyrere, både økonomisk og i form af bureaukrati, end hvis man giver folk frihed og giver dem nogle ordentlige økonomiske rammer.
Så kunne ministeren ikke lige en gang til overveje, om hun virkelig mener, at det er udtryk for bedre kvalitet, at der nu er færre voksne til børnene, og færre til at tage sig af de ældre?
Mener ministeren, at regeringen lever op til sine valgløfter om mere kvalitet i den offentlige sektor?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Altså, mener fru Line Barfod virkelig, at man år for år kan sige, at der skal være stadig flere ansatte?
Vi ved jo, at en række forhold spiller ind, når man sammenligner institutioner.
Det er hele den måde, man tilrettelægger arbejdet på, det er hele den måde, som en virksomhed bliver ledet på, og også de frihedsgrader, de ansatte har, som betyder utrolig meget for de ressourcer, der er på en arbejdsplads - og det gælder jo også en i offentlig institution.
Nu nævnte jeg OECD's tal for børnehaver, for daginstitutioner, og der kan man jo netop se, at vi ligger meget, meget højt.
Så vi har jo også en opgave i på en ordentlig måde at udnytte de store ressourcer, der i forvejen er på området.
Heldigvis kan vi jo også se, at forældrene er særdeles tilfredse med de børnehaver, de har, og borgerne med den ældrepleje, de får.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Jeg har ikke sagt et ord om, at man skal lave lovgivning om normeringer.
Det kan jo være nødvendigt, hvis det er den eneste måde til at tvinge regeringen til at sikre de nødvendige penge, men det var ikke det, jeg foreslog.
Det, jeg spurgte om, var, om ministeren har en ambition om, at der skal være flere hænder til at løfte opgaven.
Det synes jeg må være rimelig enkelt for ministeren at svare på.
Skal der flere hænder til at løfte opgaven, så vi kan få sat tempoet ned, så folk kan holde til at være på arbejdsmarkedet hele livet, og så de også synes, at de kan lave et ordentligt stykke arbejde?
Det afhænger jo i høj grad af de økonomiske rammer, som regeringen fastsætter, og som velfærdsministeren er den ansvarlige minister for.
Det afhænger også af, om man giver penge til, at der kan laves seniorordninger, at der er mulighed for fleksjob, skånejob og alt det andet, der kan være med til at få flere fastholdt på arbejdsmarkedet.
Så er det en ambition for ministeren, at der skal være flere hænder?
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
De er vedtaget, og de er ved at komme ind i ministeriet.
Der er lige kommet en ny måling fra brugerne af ældreplejen, som jo viser en tårnhøj tilfredshed med de ydelser, man får.
Men jeg synes alligevel, det er meget vigtigt at se, at 85-90 pct. er tilfredse med den ydelse, de får.
Nu fremgik det jo ikke, hvad fru Line Barfod forestillede sig.
Men hvis spørgeren forestiller sig, at man skal skrive ind i loven, hvilke normeringer der skal være, så er jeg ikke enig i det.
Vi bistår kommunerne gennem aftaler om, hvilken økonomi der skal til for at løse opgaverne, og kommunerne har faktisk fået flere penge i realvækst år for år.
Sådan er det også i år sammenlignet med sidste år.
Så de har fået bedre rammer til at løse deres opgaver inden for.
OECD's undersøgelse på f.eks. dagtilbudsområdet viser jo også, at vi sammen med de andre nordiske lande ligger langt foran andre lande, når det gælder velfungerende dagsinstitutioner og også normeringerne for dem - langt foran.
Hvis vi tager den graf, der er i OECD-undersøgelsen, og også læser, hvad der står i den, vil det fremgå, at vi har en kvalitet, der er lysår længere fremme end i andre lande.
Den kvalitet skal vi selvfølgelig fastholde, og det er jo derfor, vi lavede en trepartsaftale med bl.a. de faglige organisationer på området.
Når jeg snakker med dem, fremgår det, at de har været meget glade for de trepartsforhandlinger også som et godt løft til kvaliteten og det at sikre, at man kan fastholde de medarbejdere, der er i institutionerne, og også få dem til at fungere bedre.
Regeringen har aldrig lovet at afskaffe lukkedagene, for det ville også være et meget stort indgreb i det kommunale selvstyre og noget, der kunne betyde, at man brugte pengene uhensigtsmæssigt.
Tværtimod kan der være god grund til at sige, at vi prioriterer de midler, vi har, på den for borgerne mest hensigtsmæssige måde.
Men det, jeg har stillet i udsigt, drejer sig om de løsrevne lukkedage altså, det vil sige, at det, der er vigtigt, er, at det ikke er sådan, at man på de lukkedage, hvor der er et meget behersket fremmøde, og hvor der ikke er særlig mange børn, der skal passes, lukker alle institutioner, men at man siger, at vi til gengæld heller ikke skal holde alle institutioner åbne de dage, hvor der ikke er et særlig stort pasningsbehov.
Der har kommunerne fået penge til at afskaffe de løsrevne lukkedage, og der er heller ikke noget i tallene, der tyder på, at de ikke har gjort det, og det jeg regner bestemt med at de gør, nøjagtig sådan som vi har lovet og aftalt det med KL.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Hvordan forklarer ministeren, at stort set alle kommuner af økonomiske årsager føler sig tvunget til at fastholde lukkedage i børneinstitutionerne, når regeringen før valget lovede at afskaffe lukkedagene?
Skriftlig begrundelse
Af Berlingske Tidende torsdag den 30. oktober 2008 fremgår det under overskriften: »Lukkedage lever videre«, at selv om regeringen har lovet at afskaffe lukkedagene, fastholder langt de fleste kommuner antallet af de forhadte dage i daginstitutionerne til næste år.
Samtidig stiger prisen i halvdelen af kommunerne.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Nej, jeg siger jo netop, at den foreløbige opgørelse kommer her inden for kort tid.
Men altså, jeg ved ikke, om der er nogen, der har stået og lovet bedre velfærd sådan bare ud i det blå.
På børneområdet er der f.eks. afsat 2 mia. kr., og der er der jo ret nøje gjort rede for, på hvilken måde de 2 mia. kr. er brugt.
Og det var det, som løftet gik ud på, nemlig at der skulle afsættes 2 mia. kr. til nogle forbedringer i daginstitutioner, og det løfte er opfyldt.
Så når man ser på, hvad der konkret er blevet lovet, jamen så kan man se, at det også er blevet opfyldt.
Jeg ville godt se en socialdemokratisk regering sidde og kræve, at der i en aftale med kommunerne skulle stå, at de ikke måtte nedjustere i en eneste børnehave, en eneste skole eller på et eneste plejehjem.
Altså, det ville man simpelt hen aldrig gøre, for sådan nogle omprioriteringer kan jo være nødvendige af forskellige grunde.
Og derfor har det altid været sådan.
Jeg havde en plan om at gå ind og finde alle de udtalelser, der er faldet igennem de sidste 15 år, og så læse dem op, og jeg har en idé om, at der op gennem 1990'erne blev sagt det samme, fordi man jo hele tiden laver nogle omprioriteringer ud fra nogle konkrete vurderinger; det er jo det, det kommunale selvstyre handler om.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-05:
Jamen det siger jo sig selv, at man selvfølgelig ikke skal kunne huske alle kommuners budgetter i hovedet - det er helt illusorisk - og at man heller ikke skal sidde og gennemgå det hele ned i mindste detalje.
Men når man har lovet borgerne, at der nu bliver bedre velfærd - bedre børnepasning, flere skoletimer, bedre ældrepleje - er det mindste, vi kan forlange da, at man som ansvarlig minister følger med, så det, når kommunerne laver aftalen om økonomien til næste år, altså i form af et budget, ikke betyder det stik modsatte.
Og når der så i dagspressen fremgår det ene eksempel efter det andet på, at man rent faktisk sparer, selv om regeringen har lovet, at der skulle investeres, så må det da gøre, at man bare har en lille smule nysgerrighed fra regeringens side og fra ministerens side.
Det kommer da noget bag på mig - synes jeg hvis det er sådan, at ministeren har været ude at love, at det nu skulle blive bedre, og der så står i dagspressen, at det nu bliver værre, og at man så siger: Nej, vi venter lige til januar med at kigge på tallene.
Det kan vel ikke være rigtigt.
Karen Jespersen (V), 2008-11-05:
Jeg beklager igen, hvis jeg kom til at sige et forkert tal, men der bliver også omtalt undersøgelser, men uden at de bliver nævnt i spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig er helt illusorisk, hvis nogen tror, at man som minister sidder og gennemgår 98 kommuners budgetter.
Der bliver jo selvfølgelig lavet en samlet gennemgang, og det samme gør man også i KL, og jeg vil også sige, at det er det mest betryggende for kommunernes retssikkerhed.
Og der må hr. Rasmus Prehn altså lige vente nogle dage mere, indtil vi har det første billede, og det er jo sådan set netop for ikke at vente til januar på det endelige billede.
Der er jo altså en række tekniske korrektioner og også en række forhold, der spiller ind for, hvordan et budget lander, som det gør.
Jeg har både møder med mange kommuner og er ude at tale med mange kommuner for at danne mig et overblik
Og dér er der jo meget forskellige forklaringer fra de kommuner, hvis de vitterlig har vanskeligheder.
Line Barfod (EL), 2008-11-05:
Jeg kan forstå, at ministeren er i fuld gang med at lave om på valgløfterne.
Ligesom man har lavet om på valgløftet om at afskaffe lukkedagene, laver man nu om på valgløftet om kvalitet.
Så det hedder ikke, at der skulle komme mere kvalitet, det hedder bare, at der er grænser for, hvor ringe det skal blive.
Kunne ministeren så ikke løfte sløret for, hvad det er for et land, vi ikke skal under.
Altså, jeg kan forstå, at vi ligger foreløbig bedre end Tyskland.
Er løftet så nu, at vi ikke skal lige så langt ned som Tyskland?
Eller er løftet, at vi ikke skal lige så langt ned som Italien, eller hvad er det for et lands niveau, vi ikke skal ned på?
Jeg troede sådan set, at det, der var blevet lovet borgerne, var, at vi skulle have mere kvalitet, og det er altså det stik modsatte, vi ser.
Ministeren siger også noget om, at mange andre lande ikke har det lige så godt som lande i Norden i forhold til daginstitutioner og ældrepleje osv.
Det er jo i høj grad, fordi kvinderne står for de fleste af opgaverne.
Jeg tror nok, ministeren stadig væk er ligestillingsminister, og jeg går ud fra, at ministeren ikke mener, at vi herhjemme skal tilbage til, at det er kvinderne, der står for at tage sig af børn og ældre hele dagen, men mener, at det er noget, som vi skal have en god, velfungerende offentlig sektor til.
Så kan ministeren ikke sige, hvad det er for et niveau, vi kan blive lovet at vi ikke skal ned på, og hvornår vi kan begynde at kunne se, at det går fremad i stedet for?