runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2012-04-10:
Også fra Konservatives side kan vi støtte lovforslaget her, et lovforslag, som jo dybest set bare gør det, som vi allerede gør i dag, men gør det på en mere smidig og hensigtsmæssig måde.
Man går bort fra det, at skibene i dag må søge individuel tilladelse for hver gang, så de fremover kan få en generel tilladelse, og det gør det altså langt mere smidigt og hensigtsmæssigt, og derfor kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Lovforslaget er desværre en nødvendighed; det er desværre nødvendigt for danske skibe at kunne forsvare sig selv, fordi pirateri er blevet en trussel imod verdenshandelen.
Det var det også for mange, mange år siden, og der har så været nogle hundrede år, hvor der har været ro på det felt, men nu er det kommet igen.
Pirateri er et alvorligt problem og en alvorlig trussel mod verdenshandelen, og derfor skal man selvfølgelig have mulighed for at kunne forsvare sig selv, for uanset om vi så sendte hele det danske søværn ned i Det Indiske Ocean, ville det ikke være muligt at beskytte alle.
Så staten har altså simpelt hen ikke, ligesom den har det i Danmark, kapaciteten til at kunne beskytte borgerne, virksomhederne, derude på de store verdenshave, og derfor må det være rimeligt, at de, der sejler derude, og som er udsat for truslen, har mulighed for at forsvare sig selv, og derfor er vi tilhængere af lovforslaget her.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Jeg ved ikke, hvordan samarbejdet var imellem Dansk Folkeparti og den tidligere regering, siden hr. Peter Skaarup har det indtryk, at man som støtteparti kan diktere regeringens politik, men det lyder da vældig interessant.
Det er sådan, at vi selvfølgelig indgår i et samarbejde med regeringen på alle områder, så godt vi overhovedet kan, og det er da også klart, at vi gerne vil have, at man begynder at kigge lidt mere velovervejet på det her med strafskærpelser og strafnedsættelser.
Vi synes sådan set, at det skal foregå i sammenhæng.
Det er også derfor, at jeg afholder mig fra at komme med andre eksempler end f.eks. de strafskærpelser, som jeg mener var unødvendige, og som vi selvfølgelig også stemte imod dengang, f.eks. at hr. Peter Skaarup mener, at vi som samfund skal fordømme det hårdere, hvis man bliver voldtaget af en, man ikke kender i forvejen, end hvis man bliver voldtaget af naboen.
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
Jamen fra SF's side er vi sådan set glade for den strafferamme, vi har i dag, både på det ene og det andet område.
Så kan man altid finde en eller anden niche og sige, at her skulle der skærpes, og derfor vil jeg også sige, at for nærværende er vi sådan set enige i, at der er et fornuftigt strafniveau i den danske lovgivning.
Om der så skal ændres noget på sigt?
Det vil sikkert ske de næste 4 år, mens den her regering sidder, og forhåbentlig også længere tid.
Der kan sikkert forekomme justeringer.
Jeg mener faktisk grundlæggende, at vi har en fornuftig strafferamme i det danske system, og jeg mener også, at vi helt generelt har en udfordring i at sikre, at vi rent faktisk også i langt højere grad får forebygget, så vi undgår nogle af de her straffesager, som vi desværre ser for mange af, det er jeg sådan set enig i.
Men så har vi da en fælles udfordring i at sikre, at vi ikke ser så mange tilfælde, og satse på den forebyggende indsats.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Ja, og det har Dansk Folkeparti gjort mange gange, både når det gælder vold, voldtægt og seksuelt misbrug af børn, og hver gang stemmer SF jo imod, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl, og det er det, der er kernen her.
Det, der også er kernen, er, at repræsentanter for regeringspartierne, i det her tilfælde hr. Ole Hækkerup, der er retsordfører for Socialdemokraterne, jo siger, at personfarlig kriminalitet skal straffes hårdere end økonomisk kriminalitet.
Til Ekstra Bladet den 15. januar sagde hr. Ole Hækkerup: »Personfarlig kriminalitet bør straffes hårdere end økonomisk kriminalitet.
Og de straffe, man laver, skal passe til, hvor krænket man føler sig«.
Der vil jeg spørge SF's ordfører: Er SF enig i den udtalelse, nemlig at økonomisk kriminalitet bør straffes mildere end personfarlig kriminalitet, og at straffene bør sættes op for personfarlig kriminalitet?
Tom Behnke (KF), 2012-04-10:
Jo, men forskellen på at udtale sig til medierne og så det, der foregår her i Folketingssalen, er jo, at her binder ordet.
Det er her, man må tage ansvaret for og konsekvensen af den politik, man fører udadtil.
Det, man bilder vælgerne ind at man står for, må man også stå for, når man kommer ind i Folketingssalen.
Jeg er helt med på, at vi afventer Straffelovrådets arbejde – det gør vi alle sammen, og det har vi sådan set gjort i alt for lang tid, men det er en anden diskussion – men det forhindrer jo ikke, at Socialdemokratiet kan støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, for det forslag til vedtagelse er jo stort set et ordret citat af, hvad hr. Ole Hækkerup selv har sagt til medierne.
Det er en politisk tilkendegivelse, det er en politisk holdning, og det forhindrer ikke, at man stadig væk kan afvente Straffelovrådets arbejde.
Der står jo præcis det der med, at personfarlig kriminalitet skal straffes hårdere end økonomisk kriminalitet, og derfor ville det være ønskeligt og pynteligt, om hr. Ole Hækkerup ville skrive under på det, han selv har sagt, og ikke bare nøjes med at lade det flagre i vinden.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Jo, bortset fra – nu har jeg så fået teksten i hånden – at det jo ikke af den tekst, der her er fremsat, fremgår det med, at man skal afvente Straffelovrådets arbejde.
Jeg håber da på, at vi, den dag Straffelovrådet er færdige med dets arbejde, vil kunne samle mange partier, herunder hr. Tom Behnkes parti, om nogle af de ting, vi vil ændre i dansk lovgivning efter Straffelovrådets arbejde.
Og jeg har det efterhånden sådan, at det bliver rigtig, rigtig rart, når Straffelovrådet er blevet færdige og vi kan komme i gang med at følge op med initiativer her i Folketingssalen.
Så skal jeg bare gentage over for hr. Tom Behnke, hvad jeg allerede har sagt i min ordførertale, nemlig at hvis der bag den her forespørgsel eller bag det her forslag til vedtagelse ligger en bekymring for, at den opfølgning, vi skal lave i Folketinget, når Straffelovrådet er færdige med deres arbejde, sådan helt generelt skulle føre til mildere straffe – det er jo fair nok, hvis Det Konservative Folkeparti har den bekymring – så kan jeg med det samme sige, at det jo ikke er det, vi ser for os.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Nu taler hr. Ole Hækkerup meget om grundholdninger, og jeg vil bare ganske kort høre hr. Ole Hækkerup, om grundholdningerne så er i overensstemmelse med den politik, som regeringen ønsker at føre på retsområdet.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Det mener jeg af følgende grunde at de er: Når vi skal komme efter den økonomiske kriminalitet, skal vi først og fremmest gøre det, ved at vi sørger for at rejse flere sigtelser.
Men jeg synes, at det i første række er interessant at sørge for at få rejst flere sigtelser for økonomisk kriminalitet.
Det mener jeg så i øvrigt også at vi prøver at gøre noget ved.
Så er der den anden del af det.
Hvad med sigtelserne for den personfarlige kriminalitet, og hvad med straffen for personfarlig kriminalitet?
Der synes jeg jo, at når nu VK-regeringen med et flertal bestående af Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative satte Straffelovrådet til at kigge eksempelvis sædelighedsområdet igennem, fordi der i Folketinget var en oplevelse af, at straffene ikke var rimelige på det her område, er det da kun fornuftigt – og det synes jeg sådan set er rimeligt nok – at den nye regering, der nu har siddet i ½ år, overtager Straffelovrådets arbejde fra den gamle regering og siger, at man drager nogle konklusioner, når de er færdige.
Jeg tror gerne, at hr. Kim Christiansens parti og mit parti til den tid vil have nogle forskellige holdninger.
Det synes jeg er fair nok, dem kan vi jo så diskutere.
Men det er jo ikke det samme som, at vi ikke allerede nu kan synes noget om den type forbrydelser.
Næh, når jeg gik ind og kontrollerede citaterne, var det, fordi det var vigtigt for mig at sige, at jeg i forbindelse med de ting, jeg var blevet citeret for, havde sagt, at det ville vi se på, når Straffelovrådet var færdige med deres arbejde.
Men det ændrer jo ikke på, at der stadig væk er nogle ting, jeg undrer mig over, og hvor jeg spørger: Er det ikke noget af det, vi skal have kigget på, når Straffelovrådet er færdige med deres arbejde?
Og det er jo noget af det, vi før har diskuteret hernede i Folketingssalen, og hvor vi før har kunnet konstatere, at der var en rimelig bred enighed om, at der var nogle ting, vi skulle have set på, og at der var nogle ting, vi skulle have skærpet.
Det betyder jo også, at folk kan blive dømt for flere forhold.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at når vi er færdige med at kigge på Straffelovrådets arbejde, vil det formentlig være sådan, at hr. Peter Skaarup og DF, og formentlig også De Konservative og Venstre for den sags skyld, vil have en strammere holdning på nogle områder, end vi vil have.
Det er ubestrideligt.
Ordføreren for De Konservative behøver ikke at være bekymret for, at den platform ikke skal være til rådighed, men det skal jo ikke forhindre mig i at sige det, når jeg synes, der er nogle områder, hvor jeg godt mener at man efter Straffelovrådets arbejde kunne iværksætte nogle skærpelser.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Lad mig nu se bort fra det her med, at der kunne være nogle divergenser mellem hr. Ole Hækkerups grundholdninger og det, regeringen reelt vil, og spørge ind til grundholdningerne.
Her tænker jeg selvfølgelig på, om det er rimeligt, at man først kan forulempe et menneske, ja, næsten slå et menneske ihjel, og efterfølgende inden for den straflængde, man har fået, kan deltage i diverse reality shows og slå sig ned som tv-kok og sådan nogle ting.
Hvordan er hr. Ole Hækkerups grundholdning så til sådan nogle ting?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Som vi har været inde på tidligere og også i tidligere debatter, er der jo i virkeligheden, og det tror jeg sådan set at hr. Kim Christiansen og jeg er enige om, to hensyn, der strider mod hinanden.
Det ene er hensynet til, at den, der har begået en forbrydelse, skal have en straf, som vedkommende kan mærke.
Det er det ene.
Og det taler jo for, at man skal straffe folk længe, meget og hårdt, fordi det jo også handler om ofrets retfærdighedsfølelse.
Sådan ville jeg i øvrigt også selv have det, hvis det var mig selv eller nogle af mine kære, det var gået ud over.
På den anden side ved vi også godt, at vi på et tidspunkt skal slippe folk løs igen.
Der handler det selvfølgelig om, at vi skal gøre, hvad vi kan for at sikre, at de ikke begår ny kriminalitet.
Det er den anden del af, hvordan jeg også selv ville have det, hvis det var mig selv eller nogle af mine kære, det var gået ud over, for ud over at vedkommende skulle have en straf, der kunne mærkes, ville jeg også gerne have, at man sørgede for, at ham, der havde begået det, ikke gjorde det igen.
Den her diskussion har vi jo også før haft her i Folketingssalen.
På den måde at true, tvinge, lokke, eller hvad man nu vil kalde det, den dømte til at udvise den adfærd, som man ønsker, eller til at tage den medicin, eller hvad der kan være, som man ønsker, synes jeg er rigtigt, for det handler om at undgå nye forbrydelser.
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
For SF er det vigtigt, at der er en sammenhæng mellem kriminalitet og straf.
Det mener vi der er i den danske straffelov, fordi vi grundlæggende straffer, når vi skal, og derfor mener jeg også, at det er svært at se den skævhed, som Dansk Folkeparti tager som udgangspunkt i den her forespørgselsdebat.
I 2002 så Straffelovrådet på sammenhængen mellem straffe, der idømmes for økonomisk kriminalitet, og straffe, der idømmes for personfarlig kriminalitet.
Personfarlig kriminalitet straffes ofte med ubetinget fængselsstraf, hvorimod økonomisk kriminalitet meget sjældnere straffes således.
Siden 2002 har Dansk Folkeparti, mig bekendt i hvert fald, haft stor indflydelse, ikke mindst på retspolitikken, og det har bl.a. betydet, at straffene for personfarlig kriminalitet i perioden er blevet skærpet.
Nogle vil måske endda sige, at Dansk Folkeparti har haft for stor magt, men summa summarum: De nyeste tal bekræfter sådan set bare konklusionerne fra 2002, nemlig at der er en forskel.
Så der er en tydelig forskel på strafniveauet for personfarlig kriminalitet og for økonomisk kriminalitet, men økonomisk kriminalitet er også kriminalitet, og det skal tages meget alvorligt.
SF er derfor også glad for, at regeringen sammen med Enhedslisten har afsat 7 mio. kr. om året til at styrke efterforskningen af kompliceret økonomisk kriminalitet, men i øvrigt også generelt til at styrke forebyggelsen.
Den økonomiske kriminalitet har desværre mange glemte ofre: ofre for arbejdsløshed, ofre for bankernes stramme kreditpolitik og ofre for realkreditinstitutternes usikkerhed ved at låne til Danmarks yderområder, og derfor er SF også glad for en styrkelse af efterforskningen på dette område.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi fra SF's side er enig med ministeren i, at strafniveauet for kriminalitet for nærværende er passende.
Og jeg skal meddele, også på vegne af den radikale ordfører, som ikke kan være til stede, at vi fra SF's side støtter det forslag til vedtagelse, som Enhedslistens ordfører vil læse op om et kort øjeblik.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Nu ved jeg ikke, hvor meget SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, har hørt af debatten, men jeg synes da nok, at bl.a. vi fra Dansk Folkeparti kom med nogle meget gruopvækkende eksempler på, hvor svagt man straffer personfarlig kriminalitet i forhold til økonomisk kriminalitet.
Hvis vi kigger på fakta, og det er jo mange gange meget godt at læne sig op ad fakta, kan vi se, at for den alvorlige paragraf inden for vold, nemlig § 246, er det sådan, at gennemsnitsstraffen for vold er 1.347 dage i fængsel.
Det ligger jo på omkring en femtedel eller en fjerdedel af den maksimumstraf, der kan gives.
Man udfylder altså slet ikke strafferammerne, og det er meget sjældent, hvis overhovedet nogen sinde, at man når op på den maksimale strafferamme for det, der kan dømmes.
Mener SF ikke, at det er et problem for retssamfundet og befolkningens retsfølelse, at man aldrig nogen sinde bruger strafferammerne fuldt ud?
Jonas Dahl (SF), 2012-04-10:
Jeg er sådan set glad for, at vi har en straffelov, som netop rummer muligheden for at give meget hårde straffe og mere lempelige, alt afhængigt af den konkrete sag.
Jeg vil ikke gøre mig til dommer, vi har et domstolssystem i Danmark med en tredeling af magten, og det synes jeg sådan set at vi skal fastholde.
Så kan vi selvfølgelig altid diskutere en konkret skærpelse af en straf, det kan man jo stille forslag om.
Men det, der er sagt i dag, er, at der skulle være en skævhed, og det, jeg har sagt, og det, i øvrigt både ministeren og andre regeringsordførere har sagt, er, at den skævhed ikke eksisterer.
Det blev konstateret i 2002.
Og så har Dansk Folkeparti mig bekendt haft ret stor indflydelse i de sidste 10 år.
De nyeste tal bekræfter så i øvrigt konklusionen fra 2002, nemlig at der faktisk er en forskel, så jeg synes, det er en lidt søgt uenighed at prøve at italesætte, at der skulle være den her forskel i tallene.
Men hvis der er et ønske om noget konkret et sted, er jeg helt sikker på, at Dansk Folkeparti kan fremsætte et beslutningsforslag om det.
Det er bare ikke det, vi behandler her i dag.
Jeg har tillid til, at domstolene kan håndtere strafferammerne i den danske lovgivning.
Morten Bødskov (S), 2012-04-10:
Jeg er helt sikker på, at vi kan finde svar på den type af statistiske oplysninger i folketingsudvalgene, og det stiller jeg mig selvfølgelig gladelig til rådighed for.
Det her forslag handler om at styrke trafiksikkerheden særligt for unge, og når man ser på de høringssvar, der er kommet fra Rådet for Sikker Trafik, kan man se, at det, man nævner, er, at selv om antallet af ulykker, der involverer unge, heldigvis er faldet de senere år – og så kommer pointen – så er unge fortsat overrepræsenteret.
Knallertkørsel udgør den farligste transportform på danske veje.
Risikoen for at blive dræbt eller kvæstet er meget stor sammenlignet med andre transportformer.
Tidligere erfaringer fra Danmark med at sænke aldersgrænsen er negative, og det, man så også skal huske på, er, at det her forslag handler om, at vi lader være med at sænke aldersgrænsen, men fastholder sanktionerne, fastholder de skærpede krav til uddannelsen, og det vil samlet set betyde, at vi vil være et skridt tættere på målet om at skabe en større trafiksikkerhed blandt unge.
Og med den tidligere regerings forslag ville vi være et skridt længere væk fra målet om at sikre en større trafiksikkerhed blandt unge.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Tak for det.
Det er rart at høre, at ministeren ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Jeg tror nu ikke, der er så meget komme efter i det udvalgsarbejde i forhold til at ændre den her beslutning.
Det, jeg kunne tænke mig at spørge justitsministeren om, er, om ministeren kan svare mig på, hvor mange dræbte førere af knallert 30 der har været inden for de sidste 2 år – og eventuelt også, i hvilken aldersgruppe de har været.
Tak for det.
Hr. Ole Hækkerup påstår fra talerstolen, at hvis man sætter grænsen ned til 15 år, vil der komme mange flere ulykker, for det siger alle eksperterne.
Vi har gentagne gange bedt om dokumentation for de påstande, men vi har ikke modtaget nogen dokumentation for dem, og man kan selvfølgelig heller ikke modtage dokumentation for noget, som er rene spådomme.
Undersøgelser fra Sverige viser jo faktisk det stik modsatte.
Så hvad bygger hr. Ole Hækkerup sin ideologi på ud over, ja, ren ideologi?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Nedsættelsen af aldersgrænsen til 15 år for at føre lille knallert blev vedtaget med L 137 i maj sidste år, og i forbindelse med det lovforslag var der høringssvar fra flere parter.
Der var bl.a. høringssvar fra Rådet for Sikker Trafik og fra DTU.
De argumenterede med, at dengang man havde en aldersgrænse på 15 år, hvad man havde fra 1970 til lige i starten af 1980'erne, var der flere 15-årige tilskadekomne i trafikken, end da man hævede den til 16 år.
Det er det ene.
Hvis man læser de høringssvar, der var til den lovgivning, der blev lavet på det tidspunkt, kan man se, at de der argumenterer på en måde, som jeg tror ordføreren ville kalde videnskabelig, og dokumenterer, at det er det her, der med usvigelig sikkerhed vil ske.
Så det er det, jeg bygger det på.
Det er fuldstændig åbne kilder, som alle kan orientere sig i.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-10:
Det er jo stadig væk at betegne som spådomme.
Og så synes jeg slet ikke, det er fair at sammenligne med den situation, der var i 1970'erne, hvor det i en kort periode var tilladt for 15-årige.
Dengang var der ikke påbud om hjelm, der var en helt anden form for uddannelse osv. i forhold til det, vi netop havde bygget ind i det her lovforslag, så jeg synes, at det er en lidt søgt sammenligning.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det korrekt, at antallet af dræbte knallertkørere på knallert 30 har været faldende over de senere år?
Er det korrekt?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Det er fuldstændig korrekt, at for en lang rækkes vedkommende har vi heldigvis over de sidste mange, mange år set et fald i antallet af trafikforseelser.
Det, der er min pointe, er følgende: Hvis vi siger, at nu nedsætter vi ensidigt aldersgrænsen for at føre lille knallert fra 16 til 15 år, så vil det fald i antallet af kvæstede i trafikken, vi ser, ikke blive lige så stort – altså hvis vi beslutter os for at nedsætte aldersgrænsen.
Derfor tror jeg, at det fald, vi vil se i antallet af kvæstede, vil fortsætte.
Vi vil fortsat have den positive udvikling med et færre antal kvæstede, hvis vi fastholder aldersgrænsen på 16 år.
Her er vi så regulært uenige, og jeg tror, at man i virkeligheden kommer ind til kernen af den uenighed med det spørgsmål, jeg også prøvede at stille Venstres ordfører før, nemlig: Hvis man fastholder aldersgrænsen på 15 år for at føre lille knallert, vil det så ikke medføre flere kvæstede i trafikken?
Til det tror jeg at de fleste vil svare, at det vil det alt andet lige gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Jeg er glad for, at vi så kom hen til kvæstede.
Jeg synes, ordføreren sagde noget om døde i talen før.
Altså, det var også det, man forudså, dengang man satte hastigheden op til 130 km/t. på motorvejene, og det gik ikke så galt endda, der er vel nærmest færre, der dør på motorvejene i dag end dengang, da det var 110 km/t.
Selv om det er en sag, jeg godt kunne tænke mig at gøre mere ved, kan vi lade den ligge og gå tilbage til knallerterne.
Altså, i virkeligheden er det jo klart, at hvis man giver mere frihed til folk, så de kan gøre flere ting, end de kunne før, er der måske flere, der kommer til skade, fordi folk kan gøre noget dumt, men med det argument kunne man jo afskaffe det, at man må køre knallert, eller i hvert fald hæve aldersgrænsen til 20, 22, 25 år, hvad ved jeg.
Hvad er det, der gør, at de her unge mennesker ikke skulle kunne få ordnede forhold for den knallertkørsel, som alligevel i et vist omfang finder sted i dag?
Det er vel det, vi diskuterer?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Jeg har to ting til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det ene er, at det lovforslag, vi behandler i dag, handler om at hæve aldersgrænsen fra 15 til 16 år.
Jeg siger det bare, for vi kan godt på papiret have en teoretisk diskussion om, hvad der ville ske, hvis det var 13 år, 14 år, 20 år eller 22 år, men det bliver hurtigt en goddag mand økseskaft-diskussion, når det ikke er det konkrete lovforslag, vi behandler.
For mig gælder der jo det helt grundlæggende her, at jeg har meget svært ved at se, hvordan man ved at nedsætte aldersgrænsen kan argumentere for, at det fører til færre kvæstede eller for den sags skyld færre dødsfald i trafikken.
Man kan jo sige, at det er folks eget ansvar, og man kan sige, som jeg kan forstå hr. Simon Emil Ammitzbøll og i øvrigt også Venstres ordfører siger, at der alligevel er nogle, der gør det, så hvorfor ikke lovliggøre det?
Princippet om, at man lovliggør det, som folk alligevel gør, abonnerer jeg ikke umiddelbart på.
Det kan være en temperamentsforskel mellem hr. Simon Emil Ammitzbøll og mit parti.
Svaret på, hvis nogen kører ulovligt på knallert, kunne også være noget andet end at lovliggøre det.
Det kunne være at sige, at man vil skride kraftigere ind over for dem, der begår ulovligheder.
Det svar vil jeg hellere have, igen fordi jeg tror, det vil være positivt og medvirke til at få så få kvæstede som muligt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Jeg er ikke i tvivl om, at der er et spørgsmål om temperamentsforskel.
Det tror jeg sagtens der kan være.
For nu bliver det den sædvanlige medicin, der igen bliver trukket ud af skabet, nemlig det her med, at man skal sætte kraftigere ind over for dem, der gør det.
Ja, det er så det, politiforligets partier så gerne vil gøre på en række områder.
Det er derfor, de handlende i København klager over, at de ikke kan få hjælp med alle de her tyve, de har, fordi man prioriterer alt for meget vrøvl i stedet for at tage sig af den egentlige, vigtige kriminalitet, hvilket man kan læse om i Berlingske Tidende i dag.
Hvorfor ikke sørge for, at de kan få ordentlig undervisning, så det kan foregå på en fornuftig måde?
Det vil sandsynligvis forhindre nogle af de ulykker, som allerede sker.
Men nej, man skal ligesom vende det om og komme med det her forslag om at fjerne en allerede vedtaget lovgivning, inden den er trådt i kraft.
Det er da utroligt, at et af de få lovforslag, som regeringen vælger at komme ned i Folketingssalen med under EU-formandskabet, er det her.
Det er en mærkelig prioritering.
Hvorfor er det, at man ikke skulle se, hvordan det virker først, og så først derefter evaluere det?