runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-03:
Tak for det.
Mit spørgsmål handler om pensionsalderen.
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste, der blev bekymret, da vi læste Ekstra Bladet her til morgen.
Her åbner finansministeren og i øvrigt også Venstres finansordfører jo op for, at man igen skal sætte pensionsalderen op.
Først var det efterlønnen, der blev rundbarberet.
Så hævede man pensionsalderen.
Nu overvejer man så igen at sige til danskerne: færre år på pension.
I forvejen har Danmark jo en af Europas højeste pensionsaldre og ifølge de økonomiske vismænd i øvrigt også en af de mest holdbare økonomier.
Det er åbenbart ikke nok for regeringen.
Vi ved godt, hvem det her kommer til at gå hårdest ud over: de mennesker, som har en kort uddannelse eller ingen uddannelse har; de mennesker, som har hårdt fysisk arbejde.
Det er kasseassistenten.
Det er mureren.
Det er SOSU'en.
Det er stilladsarbejderen.
Det er dem, der risikerer at komme til at gå direkte fra arbejdsmarkedet til sygeseng.
Det risikerer de i øvrigt allerede i dag med de regler, vi har på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, det er meget bekymrende, at folk med så hårdt fysisk arbejde risikerer at skulle arbejde, til de bliver op i halvfjerdserne.
Vi skal huske på, at vi taler om mennesker, som har arbejdet rigtig mange år, knoklet og betalt deres skat.
Mit spørgsmål til statsministeren er sådan set ret enkelt, nemlig: Kan statsministeren bekræfte det, som Ekstra Bladet lægger op til i dag, nemlig at man fra regeringens side overvejer igen at sætte pensionsalderen op, eller kan vi få lagt den her historie i graven?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Jeg har ikke ødelagt mit morgenhumør ved at læse Ekstra Bladet.
Det undgår jeg så vidt muligt.
Så jeg er ikke i stand til at kommentere det konkrete indhold i den artikel.
Jeg har ikke læst den.
Det må jeg blankt indrømme.
Omkring spørgsmålet om pensionsalderen m.v. har regeringen jo ikke andre aktuelle planer end at efterleve det, vi allerede har aftalt i de aftaler, vi selv historisk har indgået, som betyder, at vi med mellemrum hæver folkepensionsalderen.
Det er en chance, der byder sig hvert femte år.
Og andre aktuelle planer end det har vi jo ikke for nærværende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-03:
Det synes jeg sådan set ikke var et særlig betryggende svar, fordi det ikke var noget svar: Vi har ingen aktuelle planer for nærværende.
Men alligevel kan vi høre både Venstres finansordfører og Venstres finansminister sige, at det kan godt være, at man bliver nødt til igen at hæve pensionsalderen.
Jeg synes, det er et meget, meget centralt spørgsmål, og jeg tror, at der er mange danskere, som bliver bekymrede, når de hører statsministerens parti sige, at det godt kan være, at vi igen skal hæve pensionsalderen.
Jeg synes, det ville være fair, hvis statsministeren kom med et klart svar på det her vældig relevante spørgsmål for alle mennesker i Danmark: Kan man regne med de regler, der er for tilbagetrækning i dag, eller vil Venstre igen sætte pensionsalderen op?
Så i stedet for det der for nærværende og ingen aktuelle planer kunne statsministeren så ikke klokkeklart sige i dag: Nej, det er en and.
Det tror jeg der er mange danskere som rigtig gerne vil have svar på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Man kan i hvert fald sige en ting med sikkerhed: Venstre kommer ikke til at gøre noget som helst alene, fordi det rækker vores mandater ikke til.
Det, vi har sagt, er, at vi efter sommerferien vil lægge en plan frem for Danmark.
Det er ikke en plan, der findes nu.
Den lægger vi frem efter sommerferien.
Nu sagde fru Johanne Schmidt-Nielsen sådan lidt kækt, at der var holdbar økonomi, og jeg skal komme efter dig.
Jo, situationen er altså den, at det råderum, der er frem til 2020, er reduceret til 10 mia. kr. på grund af forskellige faktorer: olieprisens fald, flygtningepres m.v.
Når vi kigger længere frem, står vi også med en stribe udfordringer.
Det er derfor, at det ansvarlige jo er at kaste et langt lys ud på dansk økonomi og se, hvad for et perspektiv der tegner sig.
Det er det, vi agter at gøre.
I den sammenhæng ville det jo være decideret uklogt på forhånd at stå og sige en hel masse om, hvad man vil, og hvad man ikke vil.
Det, jeg kan sige, er, at når vi alle sammen har været på sommerferie, vil regeringen fremlægge en plan for dansk økonomi i 2025-perspektiv.
Vi vil også fremlægge nogle bud på, hvad vi synes der eventuelt skal justeres, for at sikre, at der kommer det råderum, så vi kan opretholde et velfærdssamfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-03:
Til det med økonomien vil jeg gerne sige: Undskyld mig, i de sidste mange år er der blevet brugt milliarder af kroner på at sænke skatten for sådan nogle som statsministeren og sådan nogle som mig, og lige nu planlægger et flertal i Folketinget at bruge op mod 90 mia. kr. på kampfly.
Man kunne prioritere på andre måder.
Man kunne også have ladet være med at prioritere selskabsskattelettelser for milliarder af kroner.
Derudover vil jeg sige til det med pensionsalderen: Statsministeren kan jo gå på pension om 9 år, nemlig når statsministeren fylder 60 år.
Det bliver der ikke rørt ved, det står fast.
Så begynder folketingspensionen og ministerpensionen at tikke ind på statsministerens konto.
Jeg synes, det ville være ordentligt, hvis statsministeren og Venstre fortalte danskerne, hvad Venstres og hvad statsministerens holdning er til pensionsalderen.
Det vil statsministeren åbenbart ikke fortælle os i dag.
Statsministeren siger: Jamen vi har jo ikke flertal.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Men det har jeg jo svaret på.
Vi har ingen planer om at ændre på noget.
Jeg har så tilkendegivet, at vi derimod har en plan om efter sommerferien at fremlægge et perspektiv for dansk økonomi i 2025-sammenhæng og der komme med, hvad vi måtte finde anledning til af forslag for at sikre et råderum.
Det kan man ikke udlede noget som helst andet af, end at det har vi tænkt os at gøre.
Det er rigtigt, at politik består i at prioritere, og der er da en masse historiske beslutninger, som Enhedslisten har holdt sig ude af, og som man så kunne have ladet være med at træffe.
Så ville man have haft et fattigere land.
Det kunne man da sagtens.
Hvis ikke man historisk havde lavet skattereformer, der sikrede, at vi fik et nogenlunde konkurrencedygtigt indkomstskattesystem i Danmark – skatteaftalen i 2009 og skatteaftalen i 2012 – og hvis ikke man historisk havde truffet beslutninger, der sikrede, at vi også har fået nogle erhvervsmæssige rammevilkår, der bare er nogenlunde konkurrencedygtige, og det kunne man da godt have ladet være med, så kunne vi have haft en lavere beskæftigelse, en højere ledighed og en endnu lavere vækst.
Det kunne man da godt, men det ville da ikke have været nogen god idé, og derfor vil jeg sådan set forbeholde mig retten til også fremadrettet at kunne stille alle de forslag, jeg måtte have lyst til, som handler om at sikre, at dansk økonomi også er holdbar i fremtiden.
Anders Samuelsen (LA), 2016-05-03:
Tak for det, og også tak for de indledende ord om efterårets forhandlinger.
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at det bliver meget, meget afgørende forhandlinger for Danmarks fremtid.
Jeg synes så samtidig, at det er absurd at høre sådan en genopførelse af valgkampen orkestreret af Mette Frederiksen, som om der ikke var råd til at lave skattelettelser.
Altså, vi har undersøgelser, der viser, at hvis bare alle kommuner gør det lige så godt som de bedste kommuner her i landet, f.eks. Frederiksberg, så er der 29 mia. kr. at hente i effektiviseringer uden at forringe serviceniveauet, overhovedet.
Det er penge, der ligger lige til at samle op, og det er ikke ved at ændre regler på nogen som helst måde.
Det kan gøres under de eksisterende regler, hvis man bare lader sig inspirere af de bedst drevne kommuner.
Det er da bare med at komme i gang.
I øvrigt kunne en stor del af de penge jo gå til at lette skatten i bunden og give de folk, som går på arbejde hver dag, den håndsrækning, at man siger til dem, at de får lov til at beholde lidt flere af deres egne penge.
Det synes jeg bare vi skulle komme i gang med, og det synes jeg i øvrigt ville være god arbejderpolitik, apropos 1. maj.
Det er den ene del af det, som er vores udfordring, nemlig at få skabt vækst.
Den anden del er flygtningediskussionen.
Liberal Alliance har foreslået, at vi indfører et fuldstændigt asylstop i Danmark i 2 år med henblik på at få et overblik over situationen og i øvrigt få råd til at hjælpe meget mere i nærområderne, nemlig ved at vi begynder at bruge de penge, som vi sparer ved det, i nærområderne i stedet for, hvor vi kan hjælpe langt flere.
Jeg vil gerne høre statsministerens holdning til vores forslag om et permanent asylstop i Danmark i 2 år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Må jeg ikke først komplimentere for produktudviklingen, for der er jo et stykke fra det forslag til de der tanker om åbne grænser og lukkede kasser – men det er nu så bare sagt.
Hvis det dækker over en bekymring over, at der kommer for mange asylansøgere, så er det jo en bekymring, jeg deler, og det er også noget, vi har arbejdet målrettet på at gøre noget ved med 34 stramninger, grænsekontrol m.v. Helt aktuelt har vi en situation, hvor vi har en begrænset tilstrømning.
Altså, i december var der cirka 100 asylansøgere om dagen, og i sidste uge var der cirka 10 om dagen.
Hvis det var udtryk for en fast, permanent, fremadrettet trend, kunne vi måske godt håndtere det.
Så er der ved siden af det brug for at gøre noget, jævnfør diskussionen med hr. Kristian Thulesen Dahl før, for at få dem, der ikke er i beskæftigelse, gjort selvhjulpne.
Der er et perspektiv, som vi også gerne vil diskutere, og som handler om at få folk til at tage hjem igen.
Så holder vi i øvrigt det her under ekstremt tæt overvågning.
Når jeg ikke bare lige klapper og siger, at vi skal gøre det, så er det, fordi vi fortsat gerne vil bidrage til, at der bliver fundet en rigtig, permanent europæisk løsning, der gør, at vi ikke bare skubber det her problem fra det ene land til det næste, men at Europa kollektivt sørger for at beskytte sig på en sådan måde, at der ikke er et pres på Europa.
Det ville være det bedste.
Anders Samuelsen (LA), 2016-05-03:
Det er fuldstændig betinget af, at det kan man ikke have, hvis man kommer til Danmark.
Når det er så vigtigt for os at prøve at få presset på i forhold til den her dagsorden om at få stoppet for det spontane asyl, er det, fordi det faktisk har utrolig mange ulykkelige konsekvenser, at vi ikke har et stop.
For det giver folk en fornemmelse af, at de kan flygte videre fra det første sikre land, de kommer til.
Der er jo ikke nogen, der kommer til Danmark og søger asyl, som ikke har været i et sikkert land, inden de kommer til Danmark.
Så der er ingen af dem, der reelt set er flygtninge, de er migranter.
Det bliver vi nødt til at konstatere, for de har været i et sikkert land.
Men undervejs har de jo sat livet på spil – i allerhøjeste grad.
Sidste år så vi, at 2.000 mennesker døde alene på Middelhavet.
Så derfor er der en opfordring til at tage vores forslag om et fuldstændigt stop for asylsøgning i Danmark, brede det ud over Europa, tage det initiativ at løfte det op på europæisk plan, og det er det, som jeg gerne vil høre om statsministeren er villig til – at tage den bold op.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Altså, fru Johanne Schmidt-Nielsen har sagt præcis det samme, som ordføreren siger nu.
Selvfølgelig skal der stilles krav, men hun har bare aldrig nogen sinde sagt, hvad det er for nogle krav.
For jeg er fuldstændig klar over, at hvis det stod til Enhedslisten, åbnede man sluserne, og så inviterede man de 60 millioner flygtninge indenfor, hvis det kunne lade sig gøre.
Og så gav man dem statsborgerskab bagefter.
Men jeg spørger bare ud fra en realitetsbetragtning, fordi Enhedslisten også på mange andre områder er meget urealistiske og lever lidt – så at sige – virkelighedsresistent: Hvad er de grundlæggende krav til at blive statsborger i Danmark?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-03:
Jeg synes, det er primitivt, og jeg synes, det er ufint, og jeg synes ikke, det er konstruktivt for den her diskussion, at man kommer med sådan nogle postulater om, at Enhedslisten vil fjerne grænserne og invitere 60 millioner flygtninge til Danmark.
Hvad er det dog for en gang vås!
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-03:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor den forrige spørger slap.
Hvilke krav mener Enhedslisten der skal stilles for at opnå dansk statsborgerskab?
Mener man, der skal være sprogkrav, og i så fald hvilke?
Og hvis man mener det, hvilken slags kriminalitet mener man så skal udelukke, at der kan gives dansk statsborgerskab?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-03:
Jeg er sikker på, at man har gjort det før, og jeg er sikker på, at man har en idé om svarene, og så synes jeg, man må stille dem igen, når ordføreren stiller op.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-03:
Jeg var bare så glad for at se et nyt ansigt på talerstolen, og da vi jo har prøvet at få de svar ud af fru Johanne Schmidt-Nielsen talrige gange, tænkte jeg, at det kunne være, når der var en ny ordfører på talerstolen, at man så rent faktisk kunne få et svar ud af munden på vedkommende.
Men så lad os glemme detaljerne.
Mener Enhedslisten, at der skal stilles krav om, at man kan dansk på et eller andet niveau?
Mener Enhedslisten, at der skal stilles krav på et eller andet niveau om, at man ikke har begået en eller anden form for kriminalitet?
Og mener Enhedslisten, at der skal stilles et krav om, at man på en eller anden måde er selvforsørgende eller har været det i en eller anden periode?
Jeg skal ikke hænge ordføreren op på nogen detaljer, men ønsker bare sådan helt overordnet svar på spørgsmålene om sprogkrav, ingen kriminalitet og selvforsørgelse.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-05-03:
I Enhedslisten mener vi, det er fint at stille krav.
I forhold til detaljerne i de krav, der skal stilles, er jeg simpelt hen nødt til at henvise til Enhedslistens ordfører på det her område.
Men at der skal stilles nogle krav, og at de skal være rimelige, går vi ind for.
Det, der sker – og det vil jeg godt gentage – når man strammer, som man gør lige nu, så vi skaber et samfund, hvor der er nogle borgere, der lever i det her land med grundlæggende andre rettigheder end alle os andre, er, at der skabes et A-hold og et B-hold.
Så man trækker i den stik modsatte retning af, hvad man påstår man gør.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-05-03:
Tak for det.
Vi bør jo erindre os, at målet med at give statsborgerskab til nye danskere, er at gøre det på et grundlag, så man kan have en rimelig formodning om, at de kan blive en del af det danske samfund, at de kan klare sig på sproget, at de kan blive integreret, at de kan klare sig på arbejdspladsen, og at de har kendskab til og også ønsker at forfølge de værdier, som det danske samfund bygger på.
Vi kunne selvfølgelig drillende sige, at det var på tide, at vi fik Socialdemokratiet vristet ud af de der røde kløer på venstrefløjen, men lad det nu ligge i dag, og lad os så bare glæde os over, at det rækker hen over midten, og at vi derfor kan have tillid til, at en sådan aftale – hvis indhold gør, at der kan være en rimelig forventning om, at integrationen faktisk kan lykkes, og at det dermed er til glæde for både de mennesker og for samfundet – også kan holde til efter et eventuelt valg, hvor det kan ske, at der bliver flyttet rundt på brikkerne.
Og det er sådan set det, der måske er allerbedst at kunne sige her i dag, nemlig at der er lagt en linje, som forhåbentlig holder, hvis de partier, der har indgået aftalen, vil stå ved deres ansvar.
Vi kan jo allerede se virkningen af, at man ikke slæber rundt med så mange papkasser, som man har gjort, fordi der er kommet mere fornuft i hele sagsbehandlingen, og lad os håbe, at det også rækker til efter et valg, sådan at de nye danskere kan regne med de regler, der er, i stedet for det, vi har oplevet, hvor der pludselig skete det, at alle sluser blev åbnet, og når der så blev strammet op, var det helt forfærdeligt.
Det er faktisk urimeligt over for de mennesker, det drejer sig om, og man skal huske, at der er mennesker i den anden ende af den her lovgivning.
Derfor er det faktisk en glædens dag, og derfor er det også med tilfredshed, jeg byder velkommen til de nye danskere, der er på det her lovforslag, og hvis baggrund gør, at man kan sige, at de har en rimelig formodning om at kunne blive en fornuftig del af det danske samfund.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tillykke til alle dem, der nu er kommet på lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Hvor meget det betyder, fik vi en meget klar opfattelse af, da Folketinget fejrede statsborgerskabsdagen.
I Alternativet bad vi dem, der besøgte os i vores lille værelse, om at skrive på et stykke papir, hvad de især glædede sig over ved at være blevet danske.
Samfund, respekt, fællesskab og ligeværd er andre nøgleord, ligesom anerkendelse og inklusion.
En skriver: Det betyder meget.
Respekt for Danmark for at have taget os til sig og nu gjort os til en del af landet.
Vi er mere end taknemlige for alt.
En anden skriver: Jeg er stolt over at have det danske pas hele verden rundt.
Stoltheden fremtræder, idet jeg trækker mit pas op af lommen i hver lufthavn.
Mange skriver: Jeg har et sted at kalde hjem, en fremtid for mine børn.
Børnenes fremtid er jo netop også det, som får rigtig mange asylansøgere til at vove livet på vej mod Europa, fordi der ingen fremtid er for børnene der, hvor de kommer fra.
Nogle skriver bare et enkelt ord: Tryghed, drøm.
Humor mangler ikke.
En anden udtrykker det meget præcist, når der står: Det at være hundrede procent med i alle aspekter af det danske samfund.
Men den mest rørende besvarelse kommer fra Olivia på 14 år.
Hun skriver: At være ligesom andre.
Tænk, at vi vil byde børn at føle sig uden for fællesskabet, ikke at være rigtig dansk som de andre børn, fordi de krav, vi stiller til deres forældre, er så høje, at de ikke kan opfylde dem, selv om de har gjort alt for at integrere sig, føler sig danske og inderlig gerne vil bidrage alt det, de kan, til det danske samfund.
Når det ikke lykkes, føler alle de mange Oliviaer, at de ikke hører til, at de ikke er som de andre, og så er det, at der opstår parallelsamfund, og at unge bliver et let bytte for de ekstreme miljøer, der hellere end gerne lukker dem ind og får dem til at føle sig velkomne.
Hele tanken om, at man skal gøre sig fortjent til at være dansk ved at kunne tale sproget på højt niveau og bestå en indfødsretsprøve, som mange medlemmer her i Folketinget ikke ville kunne bestå, er fuldstændig skadeligt for integrationen.
Det lader til, at hr. Christian Langballe kender Alternativets synspunkter bedre end vi selv, men lad mig i hvert fald kvittere for, at han i det mindste har humor.
Hvorfor skulle Olivia f.eks. vente 14 år med at få lov til at være ligesom alle andre?
Det får kun psykologerne glæde af.
Men indtil vi får lavet reglerne for tildeling af statsborgerskab om, vil jeg glæde mig over, at vi, når lovforslaget engang bliver vedtaget, har fået en hel række nye danske statsborgere, som på smukkeste vis har givet udtryk for deres glæde ved at være blevet danske.
Så skal jeg i øvrigt hilse fra SF og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-03:
Allerførst vil jeg gerne rose Alternativet for den modtagelse, I som parti gav de nye statsborgere.
Jeg vil så også gerne spørge Alternativet om noget, som jeg også forsøgte at spørge Enhedslisten om: Hvis nu Alternativet sammen med Enhedslisten havde 90 mandater, måske også sammen med Radikale og SF, som der bliver viderebragt hilsner fra på talerstolen, hvilke krav mener man så skulle stilles for at opnå dansk statsborgerskab?
For på fru Ulla Sandbæk, lyder det jo, som om der ikke skal stilles nogen krav overhovedet, når blot man er i Danmark og bor i Danmark.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Alternativet mener, at man skal have været i Danmark i en række år.
Det kan så diskuteres, hvor mange år man skal have været i Danmark.
Hvis man har evnerne til det, vil man så lære sig dansk, men mange har faktisk ikke evnerne til det, fordi vi i en årrække har haft en integrationspolitik, som har været fuldstændig sindssyg.
Folk har altså været opbevaret i 3 år, inden de overhovedet kunne komme ud i det omgivende samfund.
Det har ikke måttet lære engelsk eller dansk, og de har ikke måttet tage noget arbejde.
Vi ved jo alle sammen, at man har spurgt folk, som kommer her for at søge asyl: Hvem skal tage sig af jer?
Og i det første halve år siger de: Det skal vi selv.
Og efter det første halve år siger de, at det skal samfundet.
Vi har simpelt hen invalideret mange af de mennesker, som kom, og bagefter det kan vi jo ikke stille krav til dem om, at nu skal de til at lære dansk og lære noget om det danske samfund.
Vi mener ikke, at det er okay, at nogle børn ikke skal have de samme vilkår som andre børn.
Det kan ikke nytte noget, at de skal vente med at blive danske statsborgere, til deres forældre har lært tilstrækkeligt med dansk eller kan bestå en statsborgerskabsprøve.
Nu er min taletid desværre udløbet, men jeg håber, jeg har givet et indtryk af, hvor vi sådan cirka står.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-03:
Det er et meget klart indtryk, vil jeg sige.
Jeg hører det sådan, at hvis man bosætter sig i Danmark som udlænding og får børn, skal de børn automatisk have dansk statsborgerskab.
Og jeg hører det som, at hvis ikke man kan dansk, er der nok en grund til det, og derfor skal man så kunne slippe for kravet alligevel.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-05-03:
Altså, børn skal selvfølgelig kun kunne blive statsborgere, hvis deres forældre har permanent ophold i Danmark.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi udsætter nogle børn for at være anderledes end alle andre børn.
Det er en kæmpe belastning for børn at føle, at de ikke hører til i det land, hvor de vokser op.
Børnene kan jo dansk og er også fuldstændig integreret.
Hvorfor skal de ikke have de samme vilkår som alle andre børn?
Det er især børnene, som jeg er bekymret for.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Der er simpelt hen noget, jeg ikke forstår i præmisserne, for det, som ordføreren skitserer, var jo sådan set det, der blev indført i 1983 med den famøse flygtningelov.
Da havde vi det der med frit valg på alle hylder, og at man bare kunne komme osv. osv.
Så må præmissen fra ordføreren være, at de her mennesker så nødvendigvis må være bedre integreret, end de ville være, hvis man stillede krav til folk, der kommer og vil have dansk statsborgerskab.
Det må simpelt hen være sådan, at hvis man ikke stiller krav, lærer folk dansk, og så bliver de bare gode og ordentlige danskere.
Men det er da ikke virkeligheden.
Det har ingenting med virkeligheden at gøre.
Det, vi har fået ændret på, er faktisk, at vi er begyndt at stille nogle håndfaste krav om, at hvis man vil være her i Danmark, og især hvis man vil have statsborgerskab, skal man kunne sproget.
Men det mener ordføreren ikke man skal kunne.
Jeg kan ikke forstå, hvordan man kan deltage i et folkestyre, hvis man ikke kan det danske sprog, eller hvordan man overhovedet kan forholde sig til politik, hvis man ikke ved noget om det danske samfund.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.