runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg har ikke hørt ministeren kommentere det forslag, som jeg i min tale gav udtryk for, nemlig at vi i Socialdemokratiet faktisk gerne ville have nedsat en kommission, der kunne se både på de positive og de negative følgevirkninger af en kriminalisering af sexkunder, altså netop for at vi her i Folketinget måske kunne forholde os til det på et mere oplyst grundlag.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Det glæder mig, at ministeren - det lyder i hvert fald sådan - ønsker at tage initiativ til, at der kommer en redegørelse for det her område, sådan at vi kan få sat gang i noget hjælp til de her kvinder, der som sagt er repræsenteret fire og en halv gange så meget i forhold til andre i de her statistikker.
Det, som vi i Dansk Folkeparti frygter, og som jeg også gerne vil høre, om ministeren ud fra det, som ministeren netop har sagt, kan bekræfte, er, at der en bekymring om, at den øgede brug af selvmord sker på baggrund af æresrelateret tvang, det vil sige, at man f.eks. bliver tvunget ind i et ægteskab, men ikke ser nogen anden udvej end at begå selvmord af den simple årsag, at man enten må vælge ægteskabet, eller også må vælge et andet liv uden for det her liv.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Hvad angår de socialdemokratiske teser, er det rigtig nok, at man i TV 2 Nyhederne havde spurgt nogle mennesker på Hvidovre Stadion, som troede, at det var SF, der havde det der frihedsbudskab.
Det er ganske rigtigt.
Men for nu at vende tilbage til sagen her, så synes jeg, at det er utrolig vigtigt, når man diskuterer ligestilling og lige muligheder for mænd og kvinder, at vi også er villige til at se på, at det faktisk er nødt til at blive gennemført også gennem lovgivning, for hver eneste gang, vi har taget et vigtigt ligestillingsskridt i det her land, så er det jo bl.a. sket gennem lovgivning.
Men en helt anden ting, jeg gerne vil vende tilbage til, er det med køn på skoleskemaet.
SF har tidligere to gange fremsat et forslag her i Folketingssalen om at sætte fokus på køn på skoleskemaet i det hele taget, og Venstre – begge regeringspartier – har hver gang stemt imod.
Vil ministerens udtalelser om, at det her område skal fremmes, betyde, at vi, hvis SF fremsætter forslaget igen, kan forvente i hvert fald ligestillingsministerens opbakning?
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det er en ordning, der er blevet udviklet gennem årene, og som det også er blevet sagt, har den sikkert ikke fundet sin helt endelige form, men tilkendegivelserne har været meget positive, og det handler om, at den faktisk ser ud til at fungere godt nu.
Det hele begyndte med et forsøg ude i Rødovre Kommune, hvor man opnåede utrolig gode resultater, og der var også andre kommuner, men det var det mest kendte eksempel.
Det viser jo, at den her tanke med at lave forsøg, som så omsættes til lovgivning, faktisk godt kan bruges nu, hvor mange af os er meget kritiske over for at lave puljer og forsøg, men her er så et eksempel på, at det så førte til, at man lavede en lovgivning, der har været til glæde for mange.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-02:
De forebyggende hjemmebesøg synes at være en rigtig god idé på alle måder, så i Ny Alliance er vi positivt indstillet på at fjerne revisionsbestemmelsen, som blev indført i 2005.
Vi mener i øvrigt også, at det er en god idé at lave en pjece med information om gode kommunale eksempler på fremadrettet anvendelse af forebyggende hjemmebesøg.
På den måde tror vi at den gode praksis kan skabe både en rulleeffekt og en dynamisk effekt.
Så vi støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2008-04-02:
I Det Radikale Venstre anser vi dette forslag for at være aldeles uproblematisk.
Det handler jo i al sin enkelhed om at afskaffe en revisionsparagraf, som man kan vurdere om det er nødvendigt at benytte lige nu, altså i 2008, eller det ikke er det.
For en sikkerheds skyld skal jeg da lige understrege, at det altid er muligt at tage en sag op når som helst i Folketingssalen, uanset revisionsparagraf eller ej. Når vi synes, at det er fornuftigt, er det, fordi vi dermed bekræfter, at kommunen ikke behøver at lave et forebyggende hjemmebesøg hos de borgere, som er over 75 år, og som i forvejen får både personlig og praktisk hjælp.
Det synes jeg sådan set er rimelig fornuftigt, fordi de borgere jo i forvejen i hvert fald ofte får besøg af personale fra hjemmeplejen, og dermed er de inde i hjemmeplejens arbejde i øvrigt.
Så med den fornøjelse at være ordfører i forbindelse med så enkel og uproblematisk en sag skal jeg tilsige ministeren en positiv sagsbehandling.
Vivi Kier (KF), 2008-04-02:
Kommunerne har vist, at de kan, og at de gerne selv vil, ligesom der har været bred enighed om, at de forebyggende hjemmebesøg er både et godt og et fremadrettet initiativ til glæde for borgerne.
Fra konservativ side synes vi, det er en rigtig fin idé, at man nu udarbejder en pjece med kommunale eksempler på god anvendelse og organisering af forebyggende hjemmebesøg.
Vi hæfter os også ved, at vi i 2010 evaluerer, om den positive kommunale udvikling fortsætter.
Jeg synes, kommunerne har vist, at de har taget den her opgave til sig.
De har hver især været gode til at prioritere og planlægge, som det har passet ind i deres kommune, og på den baggrund kan vi Konservative tilslutte os lovforslaget.
Anita Christensen (DF), 2008-04-02:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, som vedrører revisionsbestemmelsen i lov om forebyggende hjemmebesøg til ældre. Sikring af de bedst mulige forhold for ældre medborgere er en hjertesag for Dansk Folkeparti.
Efter lov om forebyggende hjemmebesøg til ældre er kommunen forpligtet til at tilbyde mindst to forebyggende hjemmebesøg om året til borgere over 75 år.
Samtidig blev der indsat en revisionsbestemmelse i § 2, hvorefter loven skal revideres senest i Folketingsåret 2007-08, og det er jo nu.
Forslaget går ud på at ophæve dette krav.
Af høringsnotatet fremgår det, at ingen af høringsparterne har ønsket at fastholde revisionsbestemmelsen, og der er fra centralt hold fulgt op på, om loven fungerer efter hensigten.
Af Ankestyrelsens seneste undersøgelse fra 2007 fremgår det, at alle kommunerne opfylder lovens krav om forebyggende hjemmebesøg til alle ældre over 75 år, dog benytter 70 pct. af kommunerne muligheden for ikke at tilbyde besøg hos ældre over 75 år, der i forvejen modtager personlig og praktisk hjælp, altså de ældre, som kommunen i forvejen er i tæt kontakt med.
Desuden er hjemmebesøgene i mange kommuner efter strukturreformen nu en integreret del af sundhedsog forebyggelsesarbejdet.
Vi har i bemærkningerne til den skriftlige fremsættelse af lovforslaget noteret os velfærdsministerens løfte om en ny undersøgelse allerede i 2010 samt udgivelsen af en pjece i 2008, der kan bruges som idékatalog og inspiration for andre kommuner med gode kommunale eksempler.
Dansk Folkeparti opfordrer desuden velfærdsministeren til at lade de mange gode bemærkninger og forslag i høringssvarene indgå i den løbende kvalitetssikring af den kommunale administration i det forebyggende hjemmebesøg.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti uden yderligere bemærkninger tilslutte sig lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Med lovforslaget her foreslås det, at den revisionsbestemmelse, som i 2005 blev indført ved ændringen af loven om forebyggende hjemmebesøg til ældre m.v., ophæves.
Ændringen gik ud på at give kommunerne mere fleksibilitet i forhold til målgruppen for de forebyggende hjemmebesøg, således at de borgere, der får størst gavn af ordningen, kunne komme i centrum.
Således fik kommunerne mulighed for at undtage borgere, som modtager både personlig og praktisk hjælp.
I forbindelse med denne ændring har Ankestyrelsen foretaget en undersøgelse af kommunernes administration af loven, og undersøgelsen har generelt fundet, at der er sket en positiv udvikling i administrationen og anvendelsen af de forebyggende hjemmebesøg, bl.a. at lovændringen har medført frigjorte ressourcer, som typisk er blevet anvendt til at igangsætte initiativer for nye grupper af ældre eller til det udførende personale.
Kommunalreformen og det øgede fokus på forebyggende og sundhedsmæssige tiltag har også haft en positiv effekt på anvendelsen af forebyggende hjemmebesøg.
Udviklingen i kommunernes administration og anvendelse af forebyggende hjemmebesøg vil dog stadig blive fulgt nøje, og der bliver også lavet en pjece, der viser de mange initiativer og sammenhængende tiltag, som foretages i kommunerne.
Således kan de gode eksempler spredes.
Da der sker en positiv udvikling med hensyn til de forebyggende hjemmebesøg, og fordi denne positive udvikling fortsat bliver fremmet med regeringens initiativer, støtter Venstre forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen.
René Christensen (DF), 2008-04-02:
Jeg frafalder.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Det sidste synes jeg jeg har givet tilsagn om.
Med hensyn til den her ændring med, at man ikke automatisk har ret til ægtefællens pension, når man bliver skilt, så er det jo rigtigt, at der ligger det her med, at hvis parterne laver en ægtepagt, så kan de aftale, at de deler pensionerne.
Så jeg synes, det kan være relevant nok at se, om man overhovedet kan sige noget som helst om, hvordan billedet ser ud i dag.
Det synes jeg kunne være relevant nok, så jeg vil godt finde ud af, om man kan det.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-02:
Det synes jeg er fint, men det, jeg hentydede til, og som jeg mener bør indgå i det, er sådan set den lovændring, vi gennemførte og vedtog med et stort flertal i Folketinget i 2006, hvor der jo skete en dramatisk ændring i forholdet mellem mænd og kvinder med hensyn til pension, ægteskab, skilsmisse, og hvad ved jeg.
Jeg synes, det ville være rart, hvis vi kunne prøve at få nogle oplysninger om, hvordan situationen så er nu, for kvinderne skulle jo i en hel del tilfælde foretage sig noget aktivt for ikke at komme i en dårligere situation.
Vi kørte jo en oplysningskampagne, men den var kort, og derfor ville jeg meget gerne have, at vi gik ind i den diskussion.
Det kan være, at ministeren kan finde noget materiale, eller hvad ved jeg.
Så vil jeg i øvrigt meget opfordre til, at den her ligestillingsdebat ikke kommer til at stå alene, men at vi på en eller anden måde kan finde en måde at fortsætte den på.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Jamen der er da en mulighed for at foretage sådanne fremskrivninger, men helt grundlæggende - og det tror jeg godt alle ordførerne ved - er ulighederne i pensioner mellem mænd og kvinder både en konsekvens af barsel og det kønsopdelte arbejdsmarked.
Så hvis ikke vi skal regulere på tværs og i virkeligheden lave forskelsbehandling for mænd, så er hele vejen til at få en mere ligelig pensionsfordeling at få gjort noget ved det kønsbestemte arbejdsmarked.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-02:
Det er jo fristende at tage debatten om mænd og barsel op.
Der er meget at sige om det, men vi får jo beslutningsforslaget til betænkningsafgivelse, og så kan vi tage diskussionen dér.
Men jeg synes, det ville være rart, hvis den trods alt måske blev en anelse mere nuanceret.
Det, jeg egentlig tog ordet for, var bl.a. at give et svar til hr. Jørgen Poulsen og ministeren vedrørende Kommissionens åbningsskrivelse: Det er rigtigt, at det ikke er velfærdsministerens område.
Det er beskæftigelsesministerens område, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke kan tage en diskussion om det.
Om den så skal tages med beskæftigelsesministeren eller med velfærdsministeren, ved jeg ikke, men det er ikke helt ligegyldigt, når vi diskuterer ligestilling.
Så vidt jeg ved, behøver man ikke kun at stille spørgsmål under de korte bemærkninger, men jeg vil komme med et spørgsmål nu.
Her tænker jeg helt specielt på skævvridningen i pensionsalderen og på, hvad vi allerede nu ved om den lovgivning, vi ændrede på, og på, om vi også kunne prøve at foretage nogle fremskrivninger for det, der vil ske på grund af bl.a. barselorlovsordningen.
Karen Jespersen (V), 2008-04-02:
Nu er vi så inde på køn på folkeskoleskemaet.
På grund af mange henvendelser fra folkeskolelærere synes jeg, at jeg efterhånden er blevet meget opmærksom på, at man skal passe på, at man ikke læsser for meget ind som de der specialting i folkeskolen.
Men jeg synes, at det er noget andet - måske nok så gennemgribende – også at sige, at det er vigtigt at finde ud af, hvor meget man kan få det ind i uddannelsen af f.eks. skolelærere.
Der handler det jo også om kønsmainstreaming, altså at man hele tiden spørger: Hvordan medtænker vi det her?
Altså at man ikke bare snakker om, at mange unge er kørt galt, nej, at det bare altid er unge mænd, der er kørt galt - det er bare for at komme med et lige ud ad landevejen-eksempel.
Så det er da fuldstændig relevant at rejse spørgsmålet om, hvordan man får en større bevidsthed om det i folkeskolen.
Det kunne være et fint tema at mødes om, hvordan vi skal gøre det.
Nu rejste fru Anne-Marie Meldgaard spørgsmålet om, hvorvidt man skulle have et ligestillingsudvalg i Folketinget.
Fru Meldgaard ved garanteret godt, at det jo ikke er noget, jeg på nogen måde skal blande mig i.
Det er en afgørelse, som Folketinget træffer.
Jeg synes, det kunne være interessant at holde netop sådan et møde og prøve at tage nogle af de områder, hvor vi ikke bare sådan står og siger, at vi gerne vil have kvoter, men nej, det vil vi ikke have, men ligesom tager nogle af de områder op, f.eks. det med kønsroller, hvor vi kan spørge, hvad pokker man kan gøre for at komme længere.
Man kunne også lave det der forsøg på at få tydeliggjort, hvad det overhovedet er, man forbinder med kønsroller, hvad det er, der kendetegner pigeroller og drengeroller - jeg hørte også, at det var det, der lå i det, fru Lone Dybkjær sagde - og også ligesom spørge: Hvad er der overhovedet i det, vi gerne vil have ændret?
For vi snakker jo om det, men det bliver straks lidt mere følsomt, når man skal ind og diskutere det, for begynder man så at blande sig for meget i noget, der er et privat anliggende?
Jeg synes, det kunne være utrolig interessant, og også at se på, hvordan man f.eks. kunne få det ind i undervisningsmaterialet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Vi synes, det er utrolig vigtigt, og i Danmark har mænd og kvinder ikke de samme muligheder i forhold til karriere, i forhold til job, i forhold til løn, i forhold til politik, i forhold til en lang række områder.
Jamen jeg kunne blive ved at nævne områder, hvor mænd og kvinder i Danmark ikke har de samme muligheder.
Der kæmper vi i SF en brav kamp for lige muligheder - og det er sådan, det skal forstås - for alle mænd og alle kvinder, uanset farve, navn eller herkomst.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg vil starte med at kvittere for ministerens tilkendegivelse både til fru Lone Dybkjær og mig selv om, at det er hensigtsmæssigt, at ligestillingsordførerne mødes, så vi afventer en invitation fra ministeren.
Når det så er sagt, vil jeg prøve at vende blikket den anden vej.
Vi står jo her i en sal, hvor presselogen ikke ligefrem er fyldt med journalister, der følger det her.
I den sammenhæng vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren mener, at det er hensigtsmæssigt, at det er på den måde her med glitterpapir og pjecer, at vi behandler ligestillingsspørgsmål i det her land, altså i kraft af den her årlige redegørelse, som jeg i hvert fald - og med mit kendskab til ministeren også nok kan fornemme måske ikke lige er det kraftigste signal at sende.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
I forhold til et ligestillingsudvalg mener jeg, at det er en god idé, at man som borger præcis ved, hvor man skal gå hen, hvis man henvender sig til Folketinget.
Man skal bare gå ind på Folketingets hjemmeside, men så ved man ikke, hvor man skal henvende sig.
Det er jo sådan i dag, at det ligger under Det Politisk-Økonomiske Udvalg, og hvis man klikker på Det Politisk-Økonomiske Udvalg, står der intet om ligestilling.
Det er også noget, som vi fra Dansk Folkepartis side har henvendt os om, jeg mener, det er til administrationen her i Folketinget, for netop at få det sat ind, så man som minimum ved, at det ligger under Det Politisk-Økonomiske Udvalg.
Når det så er sagt, mener jeg også, at det ville være en klar forbedring, hvis det var, at ordet ligestilling - som det mindste - kom ind i udvalgets navn, sådan at det var, at man helt præcist kunne se, hvor det er, der arbejdes målrettet med ligestilling.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-02:
Jamen jeg må altså forstå det sådan, at der ikke er foretaget nogen opstramninger, når det drejer sig om mulighederne for at få asyl for en voldsramt indvandrerkvinde, der er gift med en etnisk dansk mand.
Og det, at der er tilstrækkelig mange krisecentre, løser jo sådan set ikke det problem.
Problemet er jo, at i det øjeblik kvinden flytter fra manden, så sker der ændringer i forbindelse med opholdstilladelse. Men jeg må altså bare forstå det sådan, at ordføreren jo ikke kan svare på, at der er sket nogle opstramninger.
Og det er der heller ikke.
Så derfor er der jo ikke noget mærkeligt i det, og derfor ville det selvfølgelig også være fint, hvis man ikke sagde at der var det.
Men så har jeg et andet spørgsmål, for det her kræver jo sådan set ikke noget svar, og nu har jeg jo prøvet én gang, og det er så: Hvad mener ordføreren om et ligestillingsudvalg i Folketinget?
Mener ordføreren, det vil være en god idé, at vi får et ligestillingsudvalg, eller mener ordføreren ikke, at det er en god idé, eller er det ligegyldigt, eller hvad ved jeg?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Først vil jeg sige, at de opstramninger, jeg som ordfører hentydede til, var de opstramninger, der er foretaget på asylområdet.
Hvad angår kvindekrisecentrene, hørte jeg - det er ikke lang tid siden en melding om, at der var mangel på kvindekrisecentre.
Lone Dybkjær (RV), 2008-04-02:
Jeg vil bare helt stilfærdigt spørge fru Marlene Harpsøe: Hvad er det for forbedringer eller opstramninger, der er sket, når det drejer sig om indvandrerkvinder på krisecentre - helt konkret?
Nu har fru Marlene Harpsøe sagt en - tror jeg - tre, fire, fem, seks gange, at vi jo derfor også lavede nogle opstramninger sidste år.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Der er en masse kvinder, som udsættes for vold, og der er også mænd, der udsættes for vold, og dem skal vi selvfølgelig gøre alt hvad vi kan for, når de ender i de her krisesituationer.
Derfor mener vi også fra Dansk Folkepartis side, at der skal være de nødvendige pladser til kvinder, som er udsat for partnervold, men også til mænd, som er udsat for partnervold.
Det vil vi følge løbende.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg vil gerne tilbage til mit spørgsmål i forhold til handlede kvinder.
Den opstramning, som fru Marlene Harpsøe meddelte var kommet sidste år, gælder den alle på krisecentre, gælder den alle indvandrerkvinder, eller gælder den kun handlede kvinder?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
For det første vil jeg sige, at jeg synes, at det er mærkeligt igen at høre den påstand om blokpolitik.
For hvis man ser i statistikkerne, vil man se, at det overhovedet ikke passer.
En anden ting er det her med indvandrerkvinder.
Selvfølgelig er vi da med på at se på initiativer, som kan forbedre ligestillingen for indvandrerkvinder her i Danmark.
Og det var selvfølgelig også noget, som jeg håbede på ligestillingsministeren ville være med til, da hun indtrådte i ligestillingsministerens position, og jeg havde også håbet på en bedre redegørelse for netop det her med indvandrerkvinder på det her område fra ligestillingsministeren.
Men så må vi andre tage kampen, og jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører også vil være med til det.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg må nok erkende, at lige nøjagtig det sidste svar, som fru Marlene Harpsøe kom med, om, at regeringen har strammet, hvad angår kvinder på krisecentre, er jeg nødt til at få præciseret.
Er det ikke korrekt, at det kun handler om handlede kvinder i den her sammenhæng?
Mig bekendt er der ikke nogen som helst holdninger i noget af det andet, der blev sagt, vedrørende kvinder på krisecentre.
Men mit spørgsmål går også lidt i en anden retning.
Nu sidder både ministeren og Venstres og Konservatives ordførere og hører på det her og hører Dansk Folkepartis opfordring til oppositionspartierne om at være med til at gøre en ekstra indsats i forhold til integrationen af indvandrerkvinder.
Selvfølgelig vil jeg ligesom SF gerne have noget konkret, men kan vi nu regne med - hvis vi går med - at det så ikke ender i blokpolitik igen, og at man falder tilbage og alligevel laver noget kun med regeringen?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Jeg gentager gerne: Vi har allerede strammet op på lovgivningen på det punkt.
Det er én ting.
En anden ting er, og det er en debat, som jeg synes at man fuldstændig negligerer på det her område: Hvorfor kommer det overhovedet så langt, at kvinder ender på krisecentre, fordi deres mænd begår vold mod dem?
Det skal vi undgå så meget, som vi overhovedet kan, og det kan vi kun ved at skabe mere debat og sætte et større fokus på det her område med alle de her isolerede indvandrerkvinder, der ikke på samme måde har de samme muligheder som os andre.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Vi har jo flere gange fremsat beslutningsforslag her i Folketinget om at forbedre rettighederne for de kvinder, som bryder ud af voldelige ægteskaber.
Der er jo ikke sket noget, siden vi for år tilbage fik lovning på, at nu skulle man også finde ud af, hvordan det stod til med den her lovgivning.
Da den nuværende ligestillingsminister trådte til, gik hun faktisk så vidt til i et samråd, tror jeg nok det var, at sige, at det synes hun også var problem, og at der nu skulle gøres noget ved det.
Der er jo ikke sket noget på det her område, så jeg synes, at det ville være glædeligt, hvis vi her i dag kunne få Dansk Folkepartis ord på, at man også mener noget med det, man står og siger på talerstolen, når det handler om voldsramte udenlandske kvinder, at man også der vil være med til at se på at forbedre rettighederne for de her kvinder, sådan at de ikke bliver fanget i voldelige ægteskaber og nærmest bliver tvunget til at blive der, hvis de vil blive i landet.
Det er jo sådan, at realiteterne rent faktisk er for rigtig mange kvinder i dag.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Først vil jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke står her og cementerer de traditionelle kønsroller.
Det, som vi fra Dansk Folkepartis side mener, er, at såfremt det er, at f.eks. et barn i børnehaven, dvs. en pige, ønsker at lege med perler, så skal man da ikke fratage hende den rettighed at lege med perler og nødvendigvis sætte hende til at lege med biler, fordi det er meget bedre for kønsrollebevidstheden.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er en meget, meget mærkelig måde at arbejde med ligestilling på.
En anden ting i forhold til det her er, at ja, vi ønsker selvfølgelig mænd, som slår deres hustruer, ud af det her land, og det gælder selvfølgelig også for hustruer, som måske overfalder deres ægtemænd.
Det er klart, at det da går begge veje, at det er kønsneutralt, men det er jo et offer, vi taler om.
Hvis det f.eks. er en kvinde, der bliver overfaldet, og det er et offer vi taler om, så er det nogle helt andre ting, der gælder.
Som jeg også har sagt tidligere her under debatten, så har vi strammet op på det område i forhold til asyl, og jeg synes, vi skal se på, hvordan det kører, før vi begynder at lave nogle ændringer der igen.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Der var jo en lang række ting, man kunne vælge at gribe fat i i Dansk Folkepartis ordførers tale.
Jeg blev faktisk lidt rystet over at høre, at man fra Dansk Folkepartis side fra talerstolen står og cementerer sådan nogle traditionelle kønsroller ved at sige, at det jo nok er kvinderne, der altid vil passe børn, og så kan manden gå ud og klippe hæk, eller hvad det nu måtte være.
Det blev jeg faktisk lidt rystet over, men det, jeg egentlig godt vil vende tilbage til, er det her med voldsramte udenlandske kvinder, for jeg kan forstå - det har ordføreren jo gjort meget ud af - at mændene skal udvises.
Synes Dansk Folkeparti, at det er med til at fremme ligestillingen og fremme, at kvinderne kan træffe et valg i forhold til at bryde ud af et voldeligt ægteskab?