runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-05-08:
Vi hopper ikke med på nogen vogn.
Vi har grundlæggende det udgangspunkt, at de paragraffer, som vi har diskuteret her, står udmærket, hvor de står.
Blasfemiparagraffen bliver overvejet nu i Straffelovrådet efter utallige debatter her i Folketingssalen om samme og en enig indstilling fra Retsudvalget tidligere om, at Straffelovrådet skulle se på det.
Det sker nu.
Om de andre paragraffer her vil jeg sige, at når man ser på det danske demokratis udvikling, så synes jeg jo ikke, man kan påstå, at de har stået i vejen for en fri debat og en debat, der har kunnet bidrage til, at vi har kunnet skabe et samfund, hvor vi har kunnet leve sammen på tværs af holdninger, meninger, ideologier, trosretninger og andet.
Tværtimod har de paragraffer, som her er i spil, jo den samlende form, at de på den ene side er med til at varetage det hensyn, der skal være til at have en fri debat, have en ytringsfrihed, og på den anden side er med til at sikre, at vi ikke skal acceptere nedværdigende og krænkende udtalelser.
For så havner vi ovre i en anden debatform og en anden diskussionsform, hvor der efter regeringens opfattelse bliver et helt andet grundlag for den demokratiske debat.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Jeg synes, det er sådan lidt ærgerligt, at justitsministeren faktisk kommer med en helt argumentationsløs holdningstilkendegivelse.
Man er imod – ja, det forstår jeg sådan set godt, men der er jo ikke kommet et eneste svar på hvorfor.
Altså, man siger, det går meget godt osv., at det har betydning historisk set, og hvad ved jeg.
Ja, Jacob Brønnum Scavenius Estrup mente også, at det var fint at have en paragraf, der gjorde, at det var strafbart at fornærme statsministeren, eller konseilspræsidenten.
Og hvad så?
Undskyld, jeg spørger.
Men i virkeligheden synes jeg, at ministeren i slutningen af sit svar her indrømmer, at det jo er et smagsdommeri over, hvad det er, folk må sige.
Og dermed er det jo ikke ytringsfrihed.
Jeg forstår godt, at man ikke må fremsætte trusler mod andre; det er logisk, for der er tale om vold.
Men at jeg – eller ministeren for den sags skyld – ikke må sige noget forhånende, forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvem er det, der bliver offer for det, ud over nogle særlig fintfølende planter, som det vel ikke ligger i ytringsfrihedens kerne at beskytte?
Morten Bødskov (S), 2012-05-08:
De skal i hvert fald beskyttes i afvejningen af, at der på den ene side skal være et hensyn til ytringsfriheden, og at der på den anden side skal være en beskyttelse i forhold til nedværdigende udtalelser, forhånelser og andet.
Og jeg forstår sådan set ikke, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kan være i tvivl om, at det kan virke stødende, når man har lyttet til noget af den debat, som har givet anledning til sager på de her områder.
Jeg har i hvert fald tidligere haft opfattelsen af, at der var en fælles forståelse af, at der var ganske mange eksempler på, at man var gået for langt.
Så det her med en fri, åben og demokratisk debat synes jeg sådan set fungerer ganske udmærket inden for de rammer, vi har i dag.
Der er et stærkt hensyn til ytringsfriheden; der er også et hensyn til, at vi skal have en debat, som ikke har hverken racisme, blasfemiske udtalelser, nedværdigende udtalelser eller for den sags skyld krænkende udtalelser som en del af grundlaget for debatten.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-08:
Det er svært at være uenig med justitsministeren i, at der har været en fri debat i Danmark på de områder, vi drøfter.
Der har i mange år været en livlig debat, måske også modsat nogle af vores skandinaviske broderlande.
Men bare fordi nogle bestemmelser ikke decideret forhindrer en debat, kunne det jo godt være, at debatten kunne blive endnu bedre, hvis man gik ind og ændrede bestemmelserne.
Er ministeren indstillet på, at man måske kunne spørge Straffelovrådet, om der kunne være en idé i at veje for og imod eventuelle ændringer af racismeparagraffen.
Altså, gør racismeparagraffen måske i virkeligheden mere skade end gavn?
Morten Bødskov (S), 2012-05-08:
Efter regeringens opfattelse er svaret: Nej, det gør den ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-08:
Jamen hvor ved man det fra – havde jeg nær sagt – når man ikke har fået det undersøgt nærmere?
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-08:
Jeg forstår fint, at en paragraf, der ikke har været brugt siden 1938, lige skal forbi Straffelovrådet.
Det er så fair nok, men ordføreren siger, at man lytter meget til fagkundskaben.
Jeg vil egentlig gerne bare have ordføreren til at forklare fagkundskaben i det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Jeg synes da, det er fagkundskab, når et institut, der sidder og kigger på menneskerettighederne, lige præcis vurderer, når der ikke er tale om menneskerettigheder.
Så for at følge op på det kan jeg fortælle, som fru Pia Adelsteen er inde på, at det er et forslag, som Dansk Folkeparti gentagne gange har haft i salen her.
Jeg har ikke selv været valgt på daværende tidspunkt, men jeg har været inde og kigge lidt på de tidligere debatter, og der har Radikale Venstre altså heller ikke hundrede procent afvist det her forslag.
Vi har sådan set sagt, at vi synes, det er fornuftigt at drøfte det, også på baggrund af nogle af de ting, som fru Pia Adelsteen påpeger.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-08:
Nu er det ikke for at gøre reklame for Det Radikale Venstre – det gør ordføreren jo selv på glimrende vis – men jeg husker et slogan fra valgkampen, der hed noget i retning af: »Vi lytter.
Også til økonomer«
Også til jurister.
Altså, når man gerne vil sende blasfemiparagraffen til Straffelovrådet, hvad så med også at sende racismeparagraffen til Straffelovrådet, hvis det nu er rigtigt, som jeg og mange andre har fremført, at der i hvert fald er en risiko for, at racismeparagraffen i dens nuværende udformning gør mere skade end gavn?
Jeg går ud fra, at vi har en fælles forståelse af, at vi gerne vil bekæmpe racisme, men hvis vi nu i virkeligheden skader sagen mere, end vi gavner den, med racismeparagraffen og den udformning, den har i dag, kunne det da være rart at få eksperters, juristers, vurdering af det spørgsmål også.
Vil Radikale Venstre være villige til i det mindste at overveje det forslag?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Det er jo fantastisk, som ens kampagner kan nå ud til folk og fæ, og jeg er glad for, at hr. Jan E. Jørgensen har lyttet til Radikale Venstres kampagner.
Jeg vil sige, at jeg ikke er afvisende over for, at man kan smide det forbi Straffelovrådet, men som hr. Jan E. Jørgensen nok også har bemærket i debatterne her i Folketingssalen, sidder Straffelovrådet og arbejder med temmelig mange forskellige spørgsmål i øjeblikket.
Men hvis der skulle komme et ledigt tidspunkt osv. og der er bred opbakning til det, er jeg ikke afvisende over for det.
Det kan vi drøfte.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-08:
Jeg er glad for, at Det Radikale Venstre i modsætning til justitsministeren kommer med en åbning og ikke er afvisende over for at tage sådan en drøftelse.
Så kan jeg jo konkludere, at man i Det Radikale Venstre også lytter til liberale.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Vi lytter altid gerne til hr. Jan E. Jørgensen og Venstre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Dengang man vedtog den såkaldte racismeparagraf, sagde SF's daværende folketingsmedlem Poul Dam: »Det er ikke vor stats opgave at foreskrive borgerne visse meninger eller at fratage dem retten til at have visse andre meninger.
Var det ikke vise ord? vil jeg spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-05-08:
Det er som bekendt et stykke tid siden, at de udtalelser er blevet fremsat, og SF har den helt klare holdning, at racismeparagraffen har en nytte.
Jeg synes også, man skal huske på, hvilket ophav racismeparagraffen faktisk har historisk, idet den kom efter anden verdenskrig, hvor man kan sige at verbale angreb efterhånden blev det, der ligesom legitimerede de sådan fysiske overgreb mod jøderne, og derfor synes jeg, at man af den grund skal tænke meget over, hvordan en debat former sig, og hvad den faktisk kan føre til på lang sigt.
Jeg mener ikke, at det her forhindrer, at vi kan tage en debat om integration f.eks. og integrationsproblemer, men at der må være en bund for, hvordan vi kan diskutere de her ting.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Først og fremmest lige for at præcisere det vil jeg sige, at vi i første omgang afventer Straffelovrådets anbefalinger.
Og så vil jeg sige, at vi er et parti, der lytter rigtig meget til fagkundskaben.
Det er derfor, jeg giver Straffelovrådet mulighed for i første omgang at komme med deres betænkning, og det er også derfor, jeg anerkender det, når et respekteret institut som Institut for Menneskerettigheder går ud og påpeger det her.
Jeg synes, at det er noget, man skal lytte til, og det er noget, som sætter nogle tanker i gang også hos Radikale Venstre.
Jeg vil godt understrege, at vi i den radikale folketingsgruppe endnu ikke har besluttet os endeligt for, hvad vi synes der skal være blasfemiparagraffens skæbne.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-08:
Ordføreren siger, at udtalelsen fra Institut for Menneskerettigheder om en afskaffelse af blasfemiparagraffen har vækket interessen.
Dansk Folkeparti har fremsat forslag om at få den afskaffet.
Det er faktisk gjort flere gange, og første gang var for mange år siden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad det lige præcis er ved Institut for Menneskerettigheders udtalelse, der gør, at man nu synes, det er interessant at se på, i forhold til det, der er blevet sagt i de forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Mette Reissmann (S), 2012-05-08:
Jeg tror, at jeg vil gentage det, som justitsministeren sagde i sit svar på stort set det samme spørgsmål fra hr. Jan E. Jørgensen, nemlig bl.a. at det jo er et politisk spørgsmål, og at vi ikke finder, at der er nogen grund til, at det skal undersøges.
Faktisk er det sådan, at vi støtter op om racismeparagraffen.
Pernille Skipper (EL), 2012-05-08:
Nu må ordføreren rette mig, hvis jeg tager fejl, men er det ikke rigtigt, at lige præcis den bestemmelse jo både er blevet brugt til at dømme en tv-station for at lave for ensidig nyhedsdækning, er blevet brugt mod en boghandler, som ikke har skrevet tekster, men som har trykt dem, og at det også i det hele taget gælder, at hvis man fremmer terrororganisationers virksomhed med sine ytringer, vil det også være omfattet af den bestemmelse?
O.k., kan ordføreren så ikke bare bekræfte over for mig, at bestemmelsen i terrorlovgivningen selvfølgelig har en effekt på vores ytringsfrihed, f.eks. når den begrænser nyhedsdækningen til ikke at være for ensidig?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-08:
Det synes jeg da er en lidt besynderlig sondring.
Altså, når det gælder en paragraf, som ikke bliver benyttet, vil man gerne spørge Straffelovrådet, om man kan afskaffe den, men når det gælder en paragraf, der bliver benyttet, vil man ikke spørge Straffelovrådet, om den har større skadevirkninger end positive virkninger.
Den lovgivning, vi laver herinde, skal vel bidrage til, at de ting, vi ønsker gennemført, også rent faktisk bliver gennemført.
Og hvis de negative konsekvenser ved det, vi gør, overstiger de positive konsekvenser, må det da være interessant at få belyst.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Alt godt fra ytringshavet kunne man fristes til at kalde dette forslag.
Som de tidligere ordførere har været inde på, indebærer forslaget ændringer
både af racismeparagraffen, blasfemiparagraffen, injurieparagraffen og straffelovens § 114.
Jeg vil gerne slå fast, at Det Radikale Venstre er meget indstillet på at kæmpe for ytringsfriheden.
Vi synes dog ikke, at de nævnte paragraffer i nævneværdig grad strider imod dette hensyn.
Det skyldes jo især, at vi i Danmark har en god kultur for at tolke dem snævert i respekt for lige præcis ytringsfriheden, som ministeren også tidligere var inde på i sin tale.
Jeg hæfter mig også ved ministerens betænkeligheder i forbindelse med vores internationale forpligtelser.
Jeg er enig og mener, at vi skal træde meget varsomt på dette punkt.
Jeg vil dog nævne, at jeg glæder mig til at følge debatten vedrørende blasfemiparagraffen.
Udtalelserne fra Institut for Menneskerettigheder har gjort indtryk på undertegnede, så når der foreligger en vurdering fra Straffelovrådet, er vi villige til at se på sagen igen.
Men jeg vil også understrege, at vi mener, at man bør bevare racismeparagraffen, som instituttet også anbefaler det i dag.
Så vil jeg bemærke, at jeg synes, at det er lidt en usik, når vi her fra Tingets side blander os i domstolenes arbejde.
Der er endnu ikke faldet dom i den verserende retssag om Roj TV.
Jeg tror, at vi alle sammen er rigtig spændte på, hvordan og hvorledes det kommer til at gå, men jeg synes ikke, at vi skal træffe beslutning om initiativer på området, før vi har fundet ud af, hvordan og hvorledes den verserende retssag ender.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Jamen hr. Jeppe Mikkelsen talte om, at Det Radikale Venstre gerne vil kæmpe for ytringsfriheden, og så tænkte jeg bare: Hvordan?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Jeg har ikke noget konkret forslag med i dag på talerstolen, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll referer til, om jeg havde det, men jeg lover, at vi vil værne om ytringsfriheden, når det kommer på tale, at den er under pres.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-08:
Jeg regnede med et svar i den retning, og det er jo lige præcis det, der er problemet.
Altså, det er i virkeligheden det, der er problemet, nemlig at man altid kan stille sig op og holde en festtale om ytringsfrihed, men hvis man ikke vil gøre noget ved det, bliver det jo bare en festtale.
Jeg er oprigtig bekymret, for det er jo ikke hr. Jeppe Mikkelsen og hans partifæller, der kommer i klemme på grund af de indskrænkninger, der er i ytringsfriheden.
Og derfor er det nemt nok for Det Radikale Venstre at sige, at de her mennesker, som har nogle holdninger, vi ikke bryder os om, skal begrænses.
Men er ytringsfriheden netop ikke noget værd, når dem, man er uenig med, får gavn af den debat – ikke bare dem, man er enig med, og dem, der er ligesom en selv?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-08:
Jeg synes, at vi godt kan tillade os at holde i hvert fald en vis form for festtale om, hvordan vi har det i Danmark.
Det tror jeg hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig med mig i.
Jeg giver hr. Simon Emil Ammitzbøll helt ret i, at vi fra Det Radikale Venstre har intentioner om både at overholde racismeparagraffen, blasfemiparagraffen og injurieparagraffen, men når det så er sagt, synes jeg selvfølgelig også, at vi skal give plads til debat om tingene.
Men jeg synes også godt, at vi kan have nogle spilleregler for, hvordan og hvorledes det foregår, og at det foregår i en respektabel tone.
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Der er nogle, der sørger for at overholde loven, og der er også nogle, der er lidt mere kreative, i forhold til hvordan man skal opføre sig i henhold til loven, og blandt de mere kreative vil man kunne finde nogle, som nok prøver at slippe billigst muligt i skat ved ikke at holde sig inden for lovens rammer.
Derfor gør vi med det her lovforslag flere ting: Bl.a. sikrer vi en større gennemsigtighed ved at lægge de her oplysninger om forskellige skatteforhold i virksomhederne frem.
Det skal være sådan, at det kan ses, hvem der har fuldstændig rent mel i posen.
Og hos de virksomheder, som ikke har rent mel i posen, vil man nok komme frem til en større efterlevelse af den danske skattelovgivning.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Det er jo ikke så mange argumenter, man bliver mødt med, når man hører Dansk Folkepartis begrundelse, eller manglende begrundelse, for ikke at støtte det, så jeg ved snart ikke, hvad jeg skal gribe og gøre i.
Men jeg tror, at jeg vil spørge om, hvorfor det egentlig er så slemt, at den, der bestiller en tjenesteydelse, pålægges at sørge for, at den tjenesteydelse, der nu leveres, er udført under ordnede forhold, det vil sige, at der er betalt skat, moms og sociale bidrag, og at de ansatte får opfyldt de aftaler, de nu har indgået med den entreprenør, som de er ansat hos.
Hvorfor er det så svært?
Og hvorfor er det så forfærdeligt at indføre en sådan ordning?
Det vil jeg da gerne høre.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Socialdemokraternes ordfører siger fra talerstolen, at det er usolidarisk, når man forsøger at snyde.
Alle de virksomheder, vi taler om her, som vil blive ramt af lovgivningen, har vi ikke anden forventning til, end at de blot følger lovgivningen, som den er.
Der er ikke noget snyderi.
Der er ikke mere snyderi forbundet med det her, end når hr. Thomas Jensens partiformand, statsministeren, leaser en bil i Tyskland og sparer dansk moms.
Heller ikke det er snyderi.
Det er blot at følge reglerne på skatteområdet, som de er.
Kan vi så ikke til sidst få hr. Thomas Jensen til at forholde sig til, at danske virksomheders konkurrenceevne bliver mindre som følge af dette forslag?
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Jamen nogle gange er et svar jo så klart, at man også må takke for det.
Det giver mig tryghed især på danskernes vegne, at Enhedslisten fik en kurv.
Tak for det.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Jeg har sådan set ikke flere kommentarer til det, for det er fuldstændig klart, at når det lovforslag, som vi behandler her, går igennem ved tredje behandling, er det gældende lov.
Så skal den til enhver tid siddende regering følge den lov, der er her – alt andet er jo fuldstændig usandsynligt – og det skal et flertal i Folketinget også.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jeg har to ting: Lov skal følges, o.k. Lov kan også laves om, det er vi enige om, hvis der skulle være et flertal i Folketinget for det.
Mit egentlige spørgsmål er så noget andet.
Nu tales der hele tiden om udgiftslofter.
Er fru Marianne Jelved ikke enig i, at det mål om balance, som vi sådan set også støtter – også som svar på det spørgsmål, der var før, at der skal være balance i den offentlige økonomi – kan opnås, ved at man sørger for, at der er indtægter nok?
Det behøver ikke ske, ved at man skærer i udgifterne, det kan også ske, ved at man sørger for nogle flere indtægter.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Jeg er helt tryg ved, at hr. Frank Aaen indleder sit spørgsmål med at konstatere, at et flertal kan ændre loven.
Det er jeg enig i, og så må hr. Frank Aaen jo kæmpe for det flertal, hvis man vil ændre budgetloven.
Jeg hørte også, at hr. Frank Aaen sagde, at selvfølgelig skal lov holdes.
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at balancen handler om balance mellem udgifter og indtægter, og det er ikke tilsigtet, at jeg har nævnt indtægterne så lidt, som jeg har.
Det er vilkårene: Udgifter og indtægter skal være i balance.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Dermed når vi jo frem til det lykkelige synspunkt, at hvis der er et flertal for det i Folketinget, er der også mulighed for at føre en ganske udmærket ekspansiv velfærdspolitik.
Det kræver selvfølgelig, at der er et flertal for det.
Jeg er ikke helt sikker på, at Radikale Venstre vil være med på det, men det er da også en god ting at kunne slås for.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Men nogle gange hører jeg Enhedslisten som værende af den opfattelse, at den lovgivning, som eksisterer i dag på eksempelvis førtidspensionsområdet, er den bedst tænkelige og derfor ikke kan laves om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jeg tror, at det var, da man havde en debat om de her ting i Europa-Parlamentet, at der var, jeg tror, det var en britisk politiker, som sagde, at nu forbød man socialisme.
Det havde han lidt svært ved at være imod, fordi han ikke var socialist.
Der er nogle franskmænd i de her uger, der mener, at finanspagten lidt er udtryk for, at man gør det sværere at være socialist i et omfang, så de har valgt en ny præsident.
Når man hører de kommentatorer, som de danske tv-stationer og andre har sendt til Frankrig, synes jeg, de samstemmende giver indtryk af, at en af de ting, der har givet den nye franske præsident valgsejren, er modstand mod finanspagten, og at han har lovet franskmændene, at han vil kræve finanspagten genforhandlet.
Mit spørgsmål til fru Marianne Jelved som ordfører for Det Radikale Venstre er: Hvordan mener fru Marianne Jelved Danmark skal stille sig i forhold til et fransk ønske om at genforhandle finanspagten?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Det samme gælder også i Folketinget: Ethvert parti kan prøve at få genforhandlet en aftale.
Jeg vil så sige til den nye franske præsident, som jeg også gerne vil ønske tillykke med valget, at det ikke er sandsynligt, at man vil lukke den finanspagt op til en ny forhandling.
Den er lige vedtaget af 25 lande, og derfor er det usandsynligt, at de vil lukke den op.
Det er jo en vækstpakke, altså et initiativ, der ligger uden for eller ved siden af finanspagten, for at få gang i væksten.
Det synes jeg da på mange måder kan være interessant, og det vil jeg da gerne kigge på.
Men jeg vil sige, at vi jo allerede har mange erfaringer med at lempe finanspolitikken fra en række EU-lande , hvor man har gjort det og levet over evne, fordi man ikke samtidig har ændret den måde, som samfundet fungerede på, således at det, man foretog sig, var holdbart.
Så det er jo ikke i sig selv interessant at lempe en finanspolitik i håb om, at det giver flere job, hvis man ikke samtidig tager nogle initiativer, der gør, at skattesystem, arbejdsmarkedspolitik, og hvad det nu kan være afhængigt af reglerne i det pågældende land, bliver ændret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Nu lyder det lidt som et definitionsspørgsmål: Genåbner man noget til forhandling, eller laver man noget i tilknytning til det?
Det kan jo godt være, at franskmændene har forstået det sådan, at for at kunne lave en vækstorienteret politik kræver det en genforhandling af finanspagten.
I det omfang det måtte være sådan, det kommer til udtryk, er det jo interessant at vide, om Danmark vil sige til franskmændene, at det er helt i orden, og at man vil kigge på det, eller om Danmark som formandsland for EU vil sige til franskmændene: Det kan I godt glemme alt om.
Den har I engang skrevet under på.
Det var godt nok en anden præsident, og nu har I valgt en ny, men demokratiet fungerer på den måde, at det kan vi godt sige nej til, og så må I bare acceptere det.
Det er jo ikke uinteressant, hvordan man behandler hinanden i EU.
Vi er nogle, der synes, at demokratiet har lidt en krank skæbne, at grækerne går til ekstremer for at udtrykke deres foragt mod et EU, der kommer buldrende.
Hvis nu den franske befolkning rent faktisk synes, at de har udtrykt noget, da de valgte en ny præsident, mener fru Marianne Jelved virkelig, at man bare skal sige: Jer om det – hvis I formulerer det som en genforhandling af finanspagten, så siger vi bare nej tak; det er ethvert lands ret at bede om det, og det er også andre landes ret at afvise det?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Det er egentlig lidt svært at forstå, at Enhedslisten udtrykker sig på den måde, fordi lov er lov, og lov skal holdes, og Enhedslisten er også underlagt den lovgivning, som er vedtaget i Folketinget.
Jeg overlader det i de her tilfælde til Frankrigs henholdsvis Grækenlands folkevalgte politikere at tolke deres vælgeres valg og stemmeafgivning.
Det er ikke vores opgave i Danmark at tolke det.
Vi hører så på deres repræsentanter, når de kommer til EU-møderne og ønsker f.eks. at få en vækstpakke ved siden af finanspagten.
Så må vi se på det.
Vi vil da ikke på forhånd afvise initiativer, der kommer fra en regering i et medlemsland af EU.
Det skal de selvfølgelig have lov til at komme og lægge frem og argumentere for.
Så må vi se, om det er noget, vi mener er ansvarligt, og om det fører til noget, der er positivt.
Det kan godt være, vi gør det; det vil jeg overhovedet ikke afvise.
Omkring Grækenland vil jeg lige sige, at Grækenland jo selv vælger, om de vil være med i EU.
Det er deres egne folkevalgte politikere, der træffer den afgørelse.
Eventuelt kan de tage en folkeafstemning i Grækenland om det.
Det er jo vilkårene.
Der er ikke nogen, der beder dem om at blive.
Jo, det kan godt være, at der er nogle, der beder dem om at blive – jeg så også gerne, at de blev – men de er nødt til at indordne sig under de regelsæt, som medlemskabet af EU giver.
Ellers kan det jo ikke hjælpe noget at være medlem.