runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg må indrømme, at jeg er dybt skuffet og egentlig også lidt chokeret over, at Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører nu har fået stillet spørgsmål, ja, op til ti, hvis ikke flere gange, om, hvad tallet er, og ikke har svaret.
Det er der en af to grunde til.
Den ene grund er, at man ikke ved det, og det er jo i sig selv dybt sørgeligt, at man som finanspolitisk ordfører ikke kender tallet på alle de løfter, man har givet.
Den anden grund er, at man simpelt hen godt ved det, men vil holde det skjult for befolkningen, fordi man udmærket godt ved, at regningen ikke kan betales.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Som jeg har angivet i min ordførertale – der ved jeg ikke om spørgeren var til stede i salen – er det helt åbenlyst, at den socialdemokratiske plan er et markant alternativ til den chokkur, som regeringen agter at iværksætte.
Nu ved vi så ikke helt, hvad det er for en plan, man har.
Finansministeren talte i sin indledning om en overordnet strategi.
Det er efterfølgende blevet til, at man sidder og arbejder, og at man så i august måned fremlægger det endelige arbejde.
Vi sidder og finder svar på alle de ulykker, som den her regering har lavet, og de svar, vi kommer med, vil betyde et markant anderledes Danmark end det Danmark, som skifter ansigt, hvis den chokkur, som regeringen agter at lancere, bliver gennemført.
Mads Rørvig (V), 2010-04-29:
Jeg kan så forstå, at hr. Morten Bødskov har facitlisten, når han mener, at det her ville dumpe til en 5. klasses eksamen.
Hvad er facit så?
Er det de her 24 mia. kr. plus de 50 mia. kr.?
Det er jo bare for indeværende periode.
Og hvad med de løfter, som så skal indgå i den finansiering, man fremlægger i den hemmelige plan?
Er det så kun for indeværende år, eller skal tidligere år også med
Der er bl.a. forslag om at bruge 3 mia. kr. på at øge ulandsbistanden.
Der er forslag om en strålekanon til Rigshospitalet på 1 mia. kr.
Det er en hel række forslag.
Hvor langt skal vi tilbage?
Hvilke forslag kan vi forvente er indeholdt i den plan?
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-29:
Hvis hr. Morten Bødskov har styr på alle de socialdemokratiske løfter, de løfter, som man har givet sammen med SF, og hr. Morten Bødskov siger, at alt vil være finansieret i den plan, vi ikke må se, kan hr. Morten Bødskov så ikke lige løfte sløret bare for tallet – hvor mange penge er det så, at Socialdemokratiet og SF vil levere en plan for?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jamen som jeg har sagt et par gange nu
, er de synspunkter, som er fremført, og som jeg forstår er mikset sammen i Venstres notat – det kan man jo så mene om, hvad man vil – nogle, som vi selvfølgelig står ved.
Det kan være et forslag, der handler om, ja, lad os sige, at udsatte børn f.eks. skal have det bedre.
Så vil det da ikke overraske nogen, at når Socialdemokraterne lancerer en plan for, hvordan Danmark skal komme frem igen, vil der også heri være rum for, at udsatte børn kan få det bedre.
Det er klart, at det måske er svært for Venstrefolk at forstå, at man godt kan lave et alternativ til det, som regeringen fører i marken nu, nemlig dramatiske besparelser, en af danmarkshistoriens største opbremsninger og nedskæringer i det offentlige forbrug.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-29:
Jeg synes, det er meget fair, at hr. Morten Bødskov siger, at alle løfter er finansieret.
Men så må hr. Morten Bødskov jo også have regnet ud, hvad tallet er.
Enten ved hr. Morten Bødskov, hvad Socialdemokratiet og SF går rundt og lover af gyldne løfter, og så har han selvfølgelig tallet og kan oplyse os om det, ellers kan vi bare ikke regne noget som helst med, hvad der bliver meldt ud fra Socialdemokratiets og SF's side.
Helt konkret: Vil et klart løfte fra Socialdemokratiet om at forhøje ulandsbistanden, hvilket vil koste 3,1 mia. kr. årligt, være finansieret i planen?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Den plan bliver fremlagt, når den er færdig.
Lige så vel som vi har hørt, at regeringen arbejder på sin plan, så arbejder – det tror jeg heller ikke er nogen hemmelighed efter debatten i dag – Socialdemokraterne selvfølgelig også på deres plan.
Med det er fuldstændig rigtigt, som der bliver spurgt til, at det er et langsigtet mål for Socialdemokraterne at løfte udviklingsbistanden.
Jeg tror faktisk, spørgeren var til stede under debatten om det socialdemokratiske forslag til finanslov.
Ja, hvad stod der deri?
Der stod, at vi var klar til at løfte udviklingsbistanden, og at det er finansieret i det socialdemokratiske finanslovforslag.
Og vi bevæger os støt og roligt på vejen mod den ene procent.
Det er klart, at jo mere den her regering skærer ned på udviklingsbistanden, jo længere tid tager det selvfølgelig.
Men pointen er den, at vi bevæger os et skridt i retning af målet om at øge udviklingsbistanden til den ene procent.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-29:
Jeg kan jo forstå, at den socialdemokratiske ordfører mener, at når det bud, som er kommet på, hvor meget S og SF – efter at de seneste år har talt sammen – vil bruge på udgiftssiden, lander på omkring 50 mia. kr., er det et forkert bud.
Så vil jeg bare høre, hvad tallet for de udgiftskrævende forslag, som S og SF er kommet med, så er, hvis det ikke er 50 mia. kr.
For når man kommer med udgiftskrævende forslag, går jeg også ud fra, at man er klar over, hvor meget de koster, og at man er klar over, hvor man vil hente pengene.
Så hvor meget koster det, man har lovet?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg synes faktisk, det er lidt pinligt.
Og deraf kan jeg bare konstatere, at man – og det kan så være ubevidst, men jeg tror nu, det er bevidst – misforstår forslagene.
Jeg kan også konstatere, at man glemmer at skrive det de steder, hvor Socialdemokraterne rent faktisk har skrevet, at de er fuldt ud finansierede.
Og det er helt klart, at man også blander æbler og pærer og faktisk også bananer sammen, og det er det, der har fået mig til at karakterisere Venstrepapiret som et papir, som, hvis det blev afleveret som en fristilsopgave i 5. klasse, ville have medført, at opgaveskriveren var dumpet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke at Dansk Folkeparti vælger at kopiere.
Jeg synes, at hvis Dansk Folkeparti virkelig var til noget, og hvis man mente, at man forsvarede den lille mand i det her samfund, så var det nu, man skulle sige fra over for den dramatiske nedskæring af vores velfærdssamfund, som vil finde sted, hvis det står til finansministerens agt.
For hvem rammer det?
Det er folk, der kommer fra små kår, og det er dem, Dansk Folkeparti svigter nu.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-29:
Så kører grammofonen.
Jeg spørger jo sådan set bare, og det er et meget stilfærdigt spørgsmål.
Jeg synes, det er helt o.k. og fair nok, at den socialdemokratiske ordfører siger, at når Venstre kommer med et bud på 50 mia. kr. – og det står jo i Jyllands-Posten i dag, så det kan man jo læse, og den 26. april er fru Helle Thorning-Schmidt i Børsen ude at ønske en vækstpakke til 30 mia. kr., så det er jo ikke hokuspokus, det kan man sådan set læse – så passer det ikke.
Men hvis nu man kigger på de udgiftskrævende forslag, som S og SF er kommet med over det seneste år, og man så fra bl.a. Venstres side konkluderer, at det koster 50 mia. kr., er det jo en påstand, og så kan hr. Morten Bødskov sige, at det ikke passer, at det er 50 mia. kr., men at det er 60 mia. kr. eller 40 mia. kr., og der og der vil vi hente pengene.
Så kan vi ikke bare få at vide, hvad tallet er, og hvor man vil hente pengene?
Altså, det er jo et meget stilfærdigt spørgsmål.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Hvis Dansk Folkeparti vil prøve at lave sit eget researcharbejde frem for bare at være kalkører af Venstre, kunne man jo se mange af de punkter i det her papir, som jeg har rejst kritik af.
Men det gør man jo ikke.
Og det er det, jeg ikke forstår.
Jeg håber da ikke, at det er udtryk for, at Dansk Folkeparti bare helt automatisk har kopieret regeringens økonomiske politik.
Jeg havde ellers forstået, at hr. Kristian Thulesen Dahl jo bestemt ikke synes, at det var en god idé.
Ser man på, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt om regeringens planer, kan man se, at uenigheden lyser ud af det.
Det synes jeg da at man skulle prøve at gå op i fra Dansk Folkepartis side i stedet for bare at kopiere og kopiere, som man gør under den her debat.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Jeg blev så glad, da jeg så, at hr. Morten Bødskov i 2008, umiddelbart før krisen slog igennem, foreslog, at der skulle spares 37.000 medarbejdere i den offentlige sektor.
For det er jo rigtigt, det er den rigtige vej at gå, og det er det, der skal til.
Men så forstår jeg ikke, hvordan billedet i dag kan være, at regeringen er blevet til et skræmmebillede, nogle onde mennesker, der fuldstændig vil ødelægge dansk velfærd og velfærdssamfundet, som vi kender det, fordi den peger på, at de ting, vi er nødt til at gøre for at sætte tæring efter næring, kan betyde, at vi skal omprioritere 8.000 medarbejdere.
Hvordan kan det ende i det skræmmebillede hos hr. Morten Bødskov?
Kan vi få en forklaring på det?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
De 8.000, som nu skal fyres i kommunerne, er en spareøvelse i kommunerne.
Dengang, da Socialdemokraterne fremsatte det omtalte forslag, skete det i lyset af voldsom kritik fra regeringen om, at man ikke kunne finde hænderne til at styrke velfærden i Danmark.
Vores forslag var bundet tæt sammen med, at vi på den ene side løftede velfærden i bl.a. kommunerne og regionerne med massive investeringer i den grundlæggende velfærd; på den anden side frigjorde vi potentialer.
Hvis man tror, at man ved at diktere nulvækst i den offentlige sektor, og hvis man f.eks. tror, at man kan spare 13 ½ mia. kr. og så stadig væk hente gevinster ind ved faldende sygefravær, så har man – og det ved jeg at hr. Mike Legarth ikke har – i hvert fald været meget lang tid væk fra eksempelvis den kommunale administration.
Hvis man skal have potentialer, skal man lave investeringer – ikke gennemføre besparelser.
Mike Legarth (KF), 2010-04-29:
Det var ikke noget særlig klart svar, og hr. Bødskov plejer jo at tale klart og tydeligt og adressere de spørgsmål, hr. Bødskov får.
Der er jo ikke nogen forskel på, om man på den ene eller anden måde minimerer en samlet stab af medarbejdere.
Fakta er, at i den tid, vi har siddet, er der kommet 30.000 flere ansatte i den offentlige sektor.
I den tid er der udviklet velfærdsteknologi, digitalisering, automatisering og alt muligt andet.
Vi har gennemført en kommunalreform, som kommunerne selv har skreget på.
Man har ønsket større enheder, fordi man så kunne få højere faglig kvalitet, kritisk masse, og få synergi i form af færre medarbejdere, altså mere for pengene.
Derfor er det en naturlig øvelse, at man også minimerer den offentlige sektor.
Men pludselig er det nu blevet et skræmmebillede hos hr. Morten Bødskov, og det forstår jeg ikke.
Jeg fik ikke et svar, så prøv at give et lidt bedre svar i anden runde.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg tror, at hr. Mike Legarth måske er den eneste, der endnu ikke har forstået, at Socialdemokraterne – pænt sagt – synes, at den strategi, som regeringen har lagt for dagen, er helt fuldstændig grotesk.
Vi står i en situation med en økonomi – det hænger i neglene – hvor statsministeren i nytårstalen siger, at nu er der lys for enden af tunnelen, og så lancerer finansministeren en af danmarkshistoriens største chokkure til den offentlige sektor.
Jeg forstår det slet ikke!
Finansministeren har et par gange sagt til os i Folketingets Finansudvalg, sågar i et åbent samråd, at hvis man bare sådan lige – det var udtrykket – holdt nulvækst, så ville alting gå, som det plejede.
Men for mig at se er det en hån mod de offentligt ansatte, som hver dag forsøger at kæmpe for at levere ordentlig velfærd.
Mads Rørvig (V), 2010-04-29:
Nu har jeg jo også prøvet at regne lidt på det ud fra det papir, som vi har lavet ud fra de forslag, som Socialdemokraterne og SF har stillet gennem den her folketingsperiode.
Vi skal jo finde 24 mia. kr. over de næste 3 år for at overholde EU's konvergenskriterier.
Det er så det, hr. Morten Bødskov angriber.
Jeg vil i al stilfærdighed bare spørge hr. Morten Bødskov: Hvad er det, der er forkert i det?
Kan vi få det præcise beløb på, hvad det er, der skal finansieres – udover de 24 mia. kr. – og som Socialdemokraterne har foreslået gennem den her periode?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Socialdemokraterne står som sagt ved de forslag, vi har fremsat.
Det er klart.
Sagen er sådan set meget enkel: Den fristil, som man har skrevet i Venstres Pressetjeneste, ville dumpe enhver prøve i 5. klasse i den danske folkeskole, uagtet at den danske folkeskole kritiseres vildt og blodigt i de borgerlige rækker.
Man blander æbler, pærer og bananer sammen.
Man tager ting med, som er angivet som fuldt finansieret.
Vi kunne her i morges sågar høre Venstres finansordfører sige, ligesom finansministeren har sagt det, at »Fair Forandring«, vores progressive udspil sammen med SF til at forandre Danmark, respekterer man, altså beløbet på de 18 mia. kr., men man er uenig i skatterne.
Dem har man så trukket fra.
Det er da ikke en fair måde at behandle andres forslag på.
Derfor er det her papir, man har lavet, en gang makværk, og det er altså et papir, som efter vores opfattelse ikke engang vil være i stand til at bestå en prøve i fristil i 5. klasse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-29:
Når man indkalder til møde, plejer man at have en dagsorden og en plan.
Jeg har så erfaret nu, at vi har siddet i adskillige timer og ikke fået planen.
Jeg forstår ikke, at man indkalder til møde om et så væsentligt punkt uden en plan, men jeg kan godt forstå det, for det drejer sig jo også om, at det fasttømrede, tætte samarbejde mellem Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne er så svært at styre, fordi der bliver ved med at komme ny tal oveni, nye udgifter.
Under debatten i torsdags, hvor netop det tætte samarbejde fremlægger et beslutningsforslag om loftet på de gymnasiale uddannelser, altså loftet over antallet af elever, bliver der svaret fra talerstolen, at man ikke kan regne.
Normalt er det ministerets beregninger, man læner sig op af, men de virker simpelt hen ikke troværdige, og derfor siger man, at man har sat 200 mio. kr. af.
Så på sådan en almindelig torsdag aften ryger der lige 200 mio. kr. oven i udgifterne.
Jeg kan godt forstå, at det er svært at lave planen, men fortæl os: Hvad er planen?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Hvis spørgeren lige vil kigge ned i bordpladen, kan hun se, at der ligger et forslag til vedtagelse fra Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne, SF, fru Pia Christmas-Møller og hr. Christian H. Hansen.
Det er langt mere ambitiøst end det, regeringen har været i stand til.
Der er her pejlemærker for, hvilke problemer Danmark står i, hvilke udfordringer vi står over for, og så er der tre pejlemærker for, hvor vi skal bevæge os hen.
Tre pejlemærker.
Hvis man læser det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremlagt, kan man se, at der er alle mulige konstateringer, og alt muligt bagudskuende, og al mulig ingenting, faktisk.
Det er da dybt bekymrende, at dem, den danske befolkning har sat til at varetage regeringsansvaret i det her land, ingenting fremlægger, når Folketinget beder om at høre, hvilke overvejelser regeringen gør sig om, hvordan man vil råde bod på det kaos, som man selv har bidraget til at skabe, i dansk økonomi, hvordan det skal løses.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Det synes jeg at jeg var inde på i talen, men jeg vil meget gerne lige gentage, at noget af det, vi synes, det er relevant at kigge på, jo er det registreringssystem, man har haft i kommunerne, hvor vi her før 2010 gennemførte at give kommunerne en mulighed for at kunne gøre tingene lidt nemmere, lidt mere enkle i forhold til administrationen over for borgeren.
Det tror vi der er noget at hente ved.
Og vi tror også på, at hvis man kunne udnytte it-systemerne bedre i kommunerne ved at sende nogle medarbejdere, der måske er faldet ind i nogle gamle vaner og ikke bruger systemerne på den rigtige måde, på kursus, så er der også noget at hente.
Vi tror også på, at vi kan få flere af de ikkevestlige indvandrere og deres efterkommere i arbejde, og der er også penge at hente for samfundet, fordi de i for høj grad i dag ikke er i arbejde og ikke bidrager.
Så tror vi på, at man kan finde penge i det, man kalder erhvervsstøtten.
Det vil vi gerne gennemgå og se på, om det er nødvendigt, at vi har alle de erhvervsstøtteordninger.
Her er der også udmærket mulighed for at finde nogle penge.
Så der er ingen grund til, at vi skærer ned i det, der hedder kernevelfærden, hvis vi kan finde pengene andre steder, og det tror jeg vi kan.
Christine Antorini (S), 2010-04-29:
Uagtet at hr. Peter Skaarup forsøgte at give nogle bud på, hvordan man vil dække det hul, som regeringen med Dansk Folkepartis støtte jo har været bagmand for, så er det jo det, der de facto er konstellationen: Dansk Folkeparti har sammen med Venstre og Konservative haft den økonomiske og politiske magt i 9 år, og nu står vi med et kæmpe hul i statskassen.
Vi ved godt, at hr. Peter Skaarup jo ikke kommer igennem med at løse hele den danske økonomiske krise ved at skære i ulandsbistanden – det er et fattigt bud, må man sige, at komme med.
Vi ved, at når det kommer til stykket, ender Dansk Folkeparti med at gøre det, der skal til, og som regeringen gerne vil have.
Det blev sagt helt tydeligt af finansministeren, at der skal ske nedskæringer i den offentlige sektor.
Mit spørgsmål lyder: Når det ikke skal være på ældreplejen, hvor er det så, Dansk Folkeparti mener, der skal skæres?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Jamen jeg synes egentlig lige, at jeg svarede fru Margrethe Vestager på, hvor det var, vi kunne finde nogle penge til velfærden.
Det tal bakkes i øvrigt op af en tidligere undersøgelse fra det, der hedder DREAM, som viser, at det vil koste samfundet cirka 33 mia. kr. årligt, at indvandrere og deres efterkommere har en anden økonomisk adfærd end den resterende del af befolkningen.
Så det er et kontant område, hvor man kunne gøre mere, og hvor der er penge, store beløb, at hente, så vi undgår, at der skal røres ved efterlønnen og flere af de andre meget ømme ting, som vi ikke vil røre ved.
Christine Antorini (S), 2010-04-29:
Vi ved jo godt alle sammen, at det her er rent tomme ord, for den indsats kunne Dansk Folkeparti jo have haft gennemført i de 9 år, hvor Dansk Folkeparti har været en de facto del af den regering, der har været der, og det er ikke sket.
Så det er jo nogle papirpenge, der ikke kommer i spil.
Det, der er i spil,
er et kæmpe hul i statskassen, bl.a. fordi der er blevet hældt penge ud i skattelettelser til de rige med Dansk Folkepartis støtte.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte det der med ældreplejen, for Ældre Sagen er jo dybt bekymret over, hvilke tiltag, der kommer til at ramme de ældre, Dansk Folkeparti kunne finde på at lægge stemmer til igen.
Jeg vil stille ordføreren et spørgsmål, og det er direkte stjålet – det vedkender jeg mig – fra et spørgsmål, som Ældre Sagen har stillet.
De spørger således: Hvordan vil man i Dansk Folkeparti undgå omfattende nedskæringer i ældreplejen og på landets sygehuse, når antallet af ældre stiger i de kommende år, samtidig med at man vil fastfryse de offentlige udgifter?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Jeg synes jo egentlig, at fru Christine Antorini skulle vende det her om, i stedet for, som jeg synes lidt hun gør, at skælde ud på Dansk Folkeparti.
I forhold til at der kommer flere ældre, og at der er en udfordring i at sikre den rette hjælp til dem, skulle Socialdemokraterne gå sammen med Dansk Folkeparti om at stå fast på, at den justering eller effektivisering, der skal ske ude i kommunerne – og det tror jeg også at Socialdemokraterne vil ende med at synes er det rigtige – ikke skal gå ud over de ældre.
Jeg synes egentlig, at vi skulle være venner, i stedet for at jeg skal have skældud, for vi ønsker faktisk ikke, at det skal gå ud over de ældre.
Vi ønsker heller ikke, at det skal gå ud over sundhedssystemet.
Det, der har været karakteristisk for Dansk Folkeparti, siden vi fik indflydelse i 2002, er jo netop, at vi har keret os om specielt de svageste pensionister, altså dem, der ikke har råd til den store pensionsopsparing.
Der har vi indført ældrechecken, som vi jo har udvidet kredsen for, og som vi jævnligt har øget beløbet på, og det har vi tænkt os at fortsætte med, så vidt det overhovedet kan lade sig gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-29:
I et tidligere svar siger hr. Peter Skaarup, at DF ikke har skrevet under på noget.
Det er jo i hvert fald ikke helt korrekt, i betragtning af at jeg på mit bord kan se et forslag til vedtagelse med hr. Peter Skaarups navn på sammen med Venstre og Konservative.
Her ser jeg ikke, at der nogetsteds står, at man vil stå fast på, at effektiviseringer ikke skal gå ud over de ældre.
Det står ikke i det forslag til vedtagelse, ikke noget sted.
Så hvad er det for nogle garantier, som Dansk Folkeparti rent faktisk giver?
Jeg synes, at det spørgsmål, som fru Christine Antorini ganske rigtigt fremhæver er udtalt af Ældre Sagen, er meget passende at blive ved med at stille.
Hvordan kan vi være sikre på, at det, som hr. Peter Skaarup siger, rent faktisk passer?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Nu er der nogle regler for, hvor mange ord, der kan fyldes i sådan nogle forslag til vedtagelse – det ved hr. Benny Engelbrecht også godt – og derfor står der jo ikke alt.
Det her kommer også an på en forhandling, og lidt i forlængelse af det svar, jeg gav til fru Christine Antorini, vil jeg sige, at vi jo har den situation nu, hvor regeringen er kommet med et udspil, og vi ønsker ikke, at det her skal gå ud over de ældre.
Hvis Socialdemokraterne er enige, er det jo godt, og så kan man medtage det i sin plan, når den kommer forsinket her om et år eller to, eller hvornår det er, altså så kan man medtage det, at man ikke ønsker, at det her skal gå ud over de ældre: det kan man jo tage med der.
Vi har det med i vores papirer, så hvis Socialdemokraterne tager det med, er det jo fint; så står vi flere samlet om, at det ikke må gå ud over dem, der har slidt et langt liv og jo har behov for en ordentlig omsorg, når de bliver ældre.
Margrethe Vestager (RV), 2010-04-29:
Det er altid rart med lidt underlægningsmusik her fra finansministeren – jeg kan meget godt lide den introduktion.
Det var en fin melodi som intro, og den kan måske også kaste et formildende skær over det meget klare nej fra Dansk Folkepartis ordfører: nej til nulvækst, nej til 10,5 mia. kr. i reduktion af overførslerne, nej til beskæftigelsesinitiativer på 7 mia. kr.
Det svarer jo fuldstændig til det, ordføreren sagde.
Til gengæld siger ordføreren også, at de har deres egne ideer i Dansk Folkeparti.
Vil ordføreren så sige lidt mere om, hvad det er for nogle ideer, der kan træde i stedet, når nu det er et meget klart, men jo også sådan meget nøgtern nej til regeringens helt overordnede sparemålsætninger?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne har meldt sig meget ud af mange ting og ikke rigtig ønsker at tage et medansvar, men i Dansk Folkeparti vil vi gerne tage et medansvar.
Gangen i det her er jo, at regeringen har fremlagt sin plan – den bliver nok udvidet yderligere på nogle områder med forklaringer, initiativer osv., men man har fremlagt en plan.
Så sker der det på et tidspunkt, at der bliver nogle samtaler med de forskellige partier, med henblik på at man kan blive enige om noget fælles, der så kan blive virkeligheden.
Der er det så, vi siger, at vi vil byde ind med et ønske om, at det ikke skal gå ud over de ældre, og vi vil i øvrigt være meget præcise i forhold til at sikre, at de kommuner, der så har udfordringer på det her område – det har de fleste kommuner – ikke begynder at skære ned alligevel.
Og så kan vi forhåbentlig komme ud med et færdigt resultat.
Så derfor vil vi jo ikke på det her tidspunkt i processen fælles kunne komme med det præcise budskab, som hr. Benny Engelbrecht efterspørger i et forslag til vedtagelse her i dag, men det kommer forhåbentlig senere.