runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-01:
Nu går jeg ud fra, at ordføreren for Dansk Folkeparti selv kender ændringsforslaget.
Det står jo helt tydeligt i betænkningen.
Og det her handler om kilo pr. kvadratmeter.
Karen Ellemann (V), 2010-06-01:
Jamen jeg er jo helt med på, hvad der er af ønsker i det her beslutningsforslag, og der er det bare, at jeg har en klar melding om, at vi altså ikke ønsker, at man skal give støtte gennem lave udlejningspriser i kommunerne.
Altså, det skal enten ske efter hvile i sig selv-princippet, eller at kommunerne simpelt hen prissætter udlejningen af kolonihaverne i henhold til kommunalfuldmagtens principper.
Det er selvfølgelig et ønske, om man enten vil give ekstra støtte til det, eller om man synes, det skal være et hvile i sig selv-princip, og det er altså det sidste, som vi går ind for, og som vi støtter.
René Christensen (DF), 2010-06-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen, hvad det er for en retning, vi går i.
Hvad er det, det her ændringsforslag ændrer?
Det vil jeg godt lige have at hr. Christian H. Hansen siger noget om.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-06-01:
Jeg mente jo egentlig, at jeg ville rose Socialdemokratiet og SF, men også Dansk Folkeparti.
Ordføreren glemte at nævne Dansk Folkeparti, og jeg synes jo, at der har været et fint samarbejde mellem os alle sammen.
Jeg må sige, at man kan tillægge hinanden alle mulige motiver, men det synes jeg sådan set ikke er nødvendigt i den her sammenhæng, når nu vi trods alt har fundet sammen i en musketered om at få det her gennemført.
Jeg vil da gerne dele æren, hvis det drejer sig om det, med de tre partier, for at vi er nået frem til det her.
Jeg vil da gerne medgive, at uden at vi havde været V og K og havde haft de tre partier med, havde vi da ikke nået det resultat, som vi har nået i dag.
Der skal jo ikke gå noget af en, hvis man også giver noget af æren til andre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-06-01:
Tak for det.
Jeg vil da gerne over for hr. Eyvind Vesselbo kvittere for den ros, han giver til S og SF, for at vi rent faktisk fik budt op til ballet.
For havde vi ikke taget initiativet og havde budt ministeren og regeringen op til ballet, så frygter jeg vitterlig for, hvor vi havde været henne.
Jeg tør ikke gisne om, hvad der var sket, hvis ikke vi havde fået budt op til ballet.
Til det, hr. Eyvind Vesselbo siger om, at vi fra oppositionens side har haft lyst til at få lavet et testcenter, vil jeg sige: Ja, det er fuldstændig korrekt.
Jeg vil så sige, at det måske ikke er det eneste, som har gjort, at vi er nået frem til det resultat, vi er.
Jeg tror måske, at lige nøjagtig det faktum, at regeringen aldrig – aldrig! – undervejs har haft et flertal for sit lovforslag, kan være det, der har gjort, at regeringen er blevet blød i knæene.
Det har vi udnyttet til fulde i vores forhandlingsmuligheder, og måske derfor er der blevet suget grundvand rigtig rigtig mange gange.
Men jeg er glad for, at også Venstre nu har indset, at resultatet er et godt resultat, men jeg må bare igen sige, at det ikke er regeringens fortjeneste.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Jeg vil bare sige til hr. Johs. Poulsen, at hvis vi snakker om sammenlignelige projekter, må vi også gå ud fra, at vi taler om syv møller og ikke lige pludselig om seks eller fem møller.
Vi troede heller ikke på, at man, som det var tilfældet, f.eks. placerede en vindmølle lige på grænsen til et fuglebeskyttelsesområde, ville komme igennem med det i EU.
Det tror vi heller ikke på, og derfor kan man sige, at der er mange usikkerhedsmomenter; men de taler ikke til fordel for at placere møllerne andre steder.
Lige om skovrejsning vil jeg bare sige, at vi jo er kommet langt i forhold til forslaget fra regeringen om, at det skulle være 1:1 – altså, at hvis man fældede et træ, skulle man plante et nyt træ et andet sted.
Her er vi da trods alt kommet så langt, at vi måske fælder ét træ, men planter 1,6 træ et andet sted.
Så man kan sige, at vi – alt andet lige – har været inde at forbedre forslaget betydeligt på det her område, så vi bl.a. også får mere skovrejsning, får flere træer.
Det er utrolig vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi satser enormt på det her område, og at vi, når vi så engang laver et indgreb, også kompenserer for det et andet sted.
Alt i alt må vi sige, at vi har forbedret det godt og grundigt, og som nogle sagde: Det er altså ikke det samme lovforslag, som vi ser nu her ved andenbehandlingen.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-01:
To ting: Den ene ting er det, hr. Jørn Dohrmann var inde på i første omgang af sin ordførertale, nemlig at mængden af skov, der skal fældes, er blevet reduceret, og det er jo rigtigt.
Men man må jo også sige, at det tal, der blev nævnt i allerførste omgang, måske i høj grad var et slag på tasken.
Så der er nok tænkt på et tal.
Den anden ting, jeg vil spørge hr. Jørn Dohrmann om, er netop processen med Ringkøbing-Skjern Kommune og vurderingen af alternativet.
Der foretog de så deres valg.
Pludselig var den dagsorden ikke længere eksisterende, for nu fik vi et andet svar, og nu var det antallet af ekspropriationer, de så skulle forholde sig til.
Der fik de på ny oplyst et tal, der ikke var rigtigt, og første i den sidste fase fik de så et tal, der tilnærmede sig virkeligheden.
Men vi fik jo ikke afdækket, hvad mulighederne var for bl.a. at kunne indgå frivillige aftaler og alt muligt andet i området.
Og vi fik heller ikke afdækket, hvad det ville betyde, hvis man gik ned på seks møller i stedet for syv eller i den alleryderste konsekvens fem møller.
Der er jo meget, der tyder på, at man så ville have fået et tal, der nærmest er sammenligneligt med Østerild, og at man derfor havde stået i en mere reel politisk valgsituation.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Jeg tror da ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at vi havde ønsket, at der var mere, man kan kalde det, åbenhed om processen, og at man havde fået svar på alle de spørgsmål, første gang man havde stillet dem – ingen tvivl om det.
Og der er heller ingen tvivl om, at vi jo netop har fået en virkelig grundig belysning af de her områder, fordi bl.a. Dansk Folkeparti har stillet spørgsmål om, hvorvidt man nu kunne placere de her møller på det her sted.
Det har bare været utrolig vigtigt for os, at vi også har fået inddraget f.eks. borgmestrene rundt omkring, altså også i Ringkøbing-Skjern Kommune, og at vi jo selvfølgelig får økonomiudvalget til at give et svar tilbage på, om de er interesseret i de her møller eller ej.
Hvor mange ekspropriationer taler vi om?
For det var jo for at kvalitetssikre de svar, vi fik fra ministeriet; men vi må jo også sige, at ministeren har svaret på spørgsmålene, selv om det tog lidt lang tid.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-01:
Jeg går stærkt ind for, at man her fra Folketingets talerstol skal være ærlig, og derfor vil jeg også gerne sige til hr. Jørn Dohrmann og for den sags skyld også til S og SF: Ja, det er helt klart et bedre lovforslag, der ligger nu, end det, der oprindelig blev fremsat.
Men vores veje skilles jo på det helt grundlæggende valg, nemlig om man mener, at det er acceptabelt at opstille et testcenter i et naturområde af den her karakter.
Det kan jeg så ikke af hensyn til tiden sætte ret mange flere ord på end at sige, at der jo ligger et fundamentalt valg.
Derfor kan man sige, at man kan vælge mellem at være med og så forbedre det – som jeg anerkender, man har gjort fra de tre partiers side, og det er jeg enig i – eller også kan man vælge at gå og sørge for, at det overhovedet ikke bliver gennemført.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Nu lød det, som om man skal være færdig i morgen med den her fordobling af skovarealet.
Som det blev sagt, er det i 2070, og der er trods alt et par dage endnu, inden man er ved målet.
Der vil jeg bare sige, at man jo sagtens, hvis man har lyst og energi og penge til overs til det, kan skyde ekstra penge ind i det her område, så man kan få en hurtigere skovrejsning, hvis det er det, man ligesom lægger op til.
Det kunne også være, at man her i starten kunne sige: Vi skal have det på de områder, hvor vi får mest miljø for pengene, hvor vi får meget sikring af drikkevandet, og vi skal have det planlagt ordentligt.
Så man kan sige, der kan være mange gode grunde til, at man bruger tiden fornuftigt til at få sat det her i gang.
Jeg tror på, det kan lade sig gøre at få rejst det skov, der skal til inden 2070.
Der er et par dage til.
Mette Gjerskov (S), 2010-06-01:
Ordføreren synes, det går rigtig godt, og tror, at vi når målet.
Men sagen er den, at man ikke kan bruge tro til så forfærdelig meget.
Jo, nogle kan, men jeg kan ikke.
Det er sådan, at der er et mål, der er sat til 2070, og det mål bliver først nået i 2130 – måske – fordi det går så langsomt.
Så det hjælper ikke noget at tro, når matematikken viser, at det ikke nås.
Derfor skal man se at få ploven op og komme derudad og få plantet noget mere skov, og det ser vi ikke fra regeringens side.
Det synes jeg er vigtigt at slå fast.
Samtidig glæder det mig lidt, at Dansk Folkeparti ordfører siger, at der er plads til forbedring i det her kommissorium og i forhold til Skovpolitisk Udvalg, der nu er nedsat – eller hvor man i hvert fald har fundet formanden, så langt er man kommet i dag.
Jamen det er da fint, kan vi så få biodiversitet med ind i kommissoriet?
Det er Dansk Folkeparti, der er med til at arbejde for det.
Vil Dansk Folkeparti være med til at arbejde for, at arbejdstagerne også bliver repræsenteret i udvalget, altså at dem, der rent faktisk skal ud at arbejde i skovene, også kan komme med alle deres bidrag til, hvordan vi får en bedre skovdrift i Danmark?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Jeg tror, vi alle sammen kan konstatere, at det måske ikke er et hurtigtarbejdende udvalg.
Men der kan jo så være lidt plads til forbedring, må vi sige, og det er jo også godt nok at have den målsætning.
Ud over det må vi sige, at den fordobling af skovarealet jo er noget, der skal foregå i løbet af 80 år, så der er altså lidt tid at løbe på.
Det er ikke sådan, at det skal være indfriet i morgen.
Så jeg tror stadig væk, at vi når det.
Jeg tror, at netop den måde, man laver det på, ved at folk selv rejser noget skov, altså får tilskud til planterne og leverer arealet, er utrolig god.
Jeg tror også, det er utrolig godt, at vandværkerne kan være med til at plante skov rundtomkring for at sikre drikkevandet.
Så alle de her fælles initiativer tror jeg er med til at sikre, at vi får rejst ny skov forskellige steder, og det tror jeg er utrolig vigtigt at sige her.
Mette Gjerskov (S), 2010-06-01:
Der fik vi jo godt nok en lang sang og dans fra de varme lande om, hvor fantastisk skovpolitik er.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at der er klare visioner for skovene.
For det første skal der plantes
dobbelt så meget skov pr. år, som der bliver nu, for bare at leve op til regeringens egen målsætning for skov
For det andet har denne visionære regering på det skovpolitiske område været et helt år om at nedsætte et udvalg – 1 år om at nedsætte udvalget.
Lur mig, om det overhovedet var blevet nedsat, hvis ikke vi skulle have behandlet det her forslag i dag.
Synes Dansk Folkeparti virkelig, at det er klare visioner og handlekraft, vi ser fra regeringens side, når det tager 1 år at nedsætte et udvalg?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Det er i orden, det er mange år siden, Helge Dohrmann var i Folketinget.
Men det er ikke det, vi skal diskutere i dag.
Vi skal diskutere skovpolitik, og der må vi sige, at den nuværende regering med støtte fra Dansk Folkeparti jo egentlig har sat skovdriften og i det hele taget skovområdet højt på dagsordenen ved allerede i 2002 at tage problemet op, og man kan sige, at der gennem tiden er sket markante forbedringer og omlægninger og den slags ting.
Jeg synes, det er utrolig godt, at der er nogle klare målsætninger på det her område, og derfor er det vigtigt at sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig gerne vil have en langsigtet og bæredygtig skovpolitik, som man også stiler efter i forslaget her.
Så hvis forslagsstillerne bare lyttede lidt til det, der blev sagt og gjort, fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side, ville de sådan set ikke være i tvivl om, at vi egentlig ønsker at gå den vej, hvor vi får mere skov, og at vi jo stadig væk har som mål at fordoble skovarealet.
Så man kan sige, at der er klare mål og klare politiske visioner på det her område, som jeg jo synes er utrolig vigtigt.
Så kan vi altid diskutere, om vi synes, den måde, skovene bliver drevet på, er den rigtige, om man decideret skal dyrke skovene, sørge for, at træerne bliver høstet og der efterfølgende bliver plantet, eller der skal være en naturlig skovdrift, hvor træerne kommer af sig selv og man sikrer, at der er lysåbninger og den slags ting på mange forskellige måder.
Det kan vi jo diskutere herfra og langt ud i tiden.
Jeg synes i hvert fald, det er utrolig vigtigt, at vi her kan se, at der jo netop er sikret flere penge til området, som gør, at vi har plads til skovrejsning.
Senest havde vi en diskussion tidligere i dag om Østerild og de nye møller, hvor det er sikret, at der kommer mere skov til området, bl.a. bynær skov, som skal sikre drikkevandsområderne og den slags ting.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Det er også vigtigt, at vi sikrer dyrelivet og den slags ting, og derfor går vi ind i arbejdet med at få mere skov på den lange bane.
Så vi er godt tilfredse med, at man er i gang med at nedsætte et skovråd.
Nu skal man ud og lede med lys og lygte og måske bag nogle træer efter andre folk, der kunne tænke sig at være med i det her udvalg.
For vi vil gerne have nogle gode input til, hvad der mere skal ske på det her område.
Men altså, det er ikke sådan, at man har ligget på den lade side og ikke har gjort noget.
Der er sket meget, og der kan ske endnu mere,
det giver jeg forslagsstillerne ret i.
Men trods alt må vi bare sige, at med de penge, der er tilført igennem årene og bliver tilført, jeg vil sige næsten hvert eneste år, er jeg sikker på, at vi når målet og endda før tid, hvis det står til mig.
Vi støtter ikke forslaget, som det ligger her.
Britta Schall Holberg (V), 2010-06-01:
Jeg kan sagtens forstå interessen.
Jeg har selv personligt en stor interesse netop for det, som bliver nævnt her, nemlig at lade træerne stå og falde på den måde, at der kan være så meget liv i det hele som muligt.
Så jeg forstår alt om, hvad der bliver sagt her.
Men at det skulle udelukke, at udvalget skulle tage det op, fordi der ikke lige står ordet biodiversitet her, forstår jeg simpelt hen ikke, for jeg synes, at det er en helt naturlig ting for et udvalg, der skal arbejde med en fremadrettet skovpolitik, at man tager emnet med, og det har jeg også ministerens udtalelse for sker.
Ida Auken (SF), 2010-06-01:
Igen vil jeg sige, at vi ved, at noget af det, der så at sige har allersværest ved at komme til orde, er alle dyrene og planterne.
I øjeblikket er det sådan, at halvdelen af alle de dyre- og plantearter, der er truede i Danmark – og det er rigtig, rigtig mange – er knyttet sammen med skovene.
Jeg ved ikke, om det er Venstres ordfører bekendt, men det er ret afgørende, at man lader noget gammelt træ falde ned og blive til dødt ved.
Det har vi haft en lang diskussion om, og da vi meldte ind til EU på biodiversitetskonventionen, valgte lige præcis Danmark at lade være med at tælle dødt ved med.
Det vil sige, at da vi meldte ind til EU, hvordan de danske skove havde det, sagde vi, at 75 pct. af de danske skove havde det godt.
Det betyder jo, at alle de signaler, vi har set indtil videre på skovområdet fra regeringens side, har været, at vi ikke tager biodiversiteten alvorligt, at vi ikke tager biodiversitet alvorligt, at vi ikke tager dødt ved alvorligt, at vi ikke tager det alvorligt, at halvdelen af alle dyre- og plantearter, der er truede, er i vores skove, og nu står det ikke engang i et kommissorium.
Kan Venstres ordfører ikke godt forstå, at det bekymrer de folk, der er optaget af, hvordan det går med dyrene og planterne i det her land?
Britta Schall Holberg (V), 2010-06-01:
Jeg kan slet ikke forstå debatten, i virkeligheden.
Det vil jo være helt naturligt, at man starter med at læse igennem, hvad der egentlig er blevet sagt.
Ida Auken (SF), 2010-06-01:
Kunne man så ikke spørge Venstres ordfører, hvis det er helt naturligt, at biodiversitet skal være en del af det her kommissorium?
Ville det så ikke være en meget god idé lige at specificere det, altså lige præcisere, at biodiversitet selvfølgelig spiller en afgørende rolle for det her kommissoriums arbejde.
Jeg har i hvert fald været glad for, at det er blevet sagt så tydeligt fra talerstolen i dag, at det er Venstres holdning, men kunne vi så ikke få det ord ind i kommissoriet, altså at biodiversitet selvfølgelig skal være en vigtig del, når nu over halvdelen af de truede arter er i skovene i Danmark?
Britta Schall Holberg (V), 2010-06-01:
Jeg kan kun støtte mig til det, ministeren nu har gentaget to gange – det plejer man, når man gentager, men har sagt to gange.
Ministeren har den opfattelse, at biodiversitet selvfølgelig er en del af det kommissorium, og at det helt naturligt er en del af det arbejdsprogram, som det udvalg skal tage op.
Jeg beklager, men jeg er faktisk enig i, at det jo også ligger i hele den indstilling her og i kommissoriet.
Og man kan vel ikke sige andet, end at – ja... Nej.
Jeg vil sige, at jeg simpelt hen mener, at det er dækket af det her, og det har jeg heldigvis ministerens ord for.
Mette Gjerskov (S), 2010-06-01:
Regeringen – miljøministeren – har nu langt om længe nedsat Skovpolitisk Udvalg, udpeget en formand og lavet et kommissorium.
Men der er jo en grund til, at man laver et kommissorium.
Det gør man, fordi de medlemmer, som så skal arbejde i det her udvalg, har nogle retningslinjer, og i det her kommissorium står der ikke et ord om biodiversitet – der står ikke et ord om mangfoldighed.
Det, som jo netop vil være et af kerneområderne for vores arbejde med biodiversitet i Danmark, er skovene, og der er ikke nævnt et ord om biodiversitet.
Det er jo i år, 2010, det er biodiversitetsår, og det var nu, vi skulle have haft vendt udviklingen.
Det er ikke lykkedes.
Vi må stramme os an, vi må gøre en hel masse, men så glemmer man det, når man skal lave skovene.
Men man kan godt huske at have sådan noget som jagt med.
Synes Venstres ordfører ikke, at det er en tynd gang te?
Britta Schall Holberg (V), 2010-06-01:
Jamen jeg har lige lyttet til det, ministeren to gange udtalte, nemlig at området om biodiversitet var en ting, som ministeren mente var indeholdt i det kommissorium, som rent faktisk ligger på bordet her.
Med hensyn til beretningen kan vi da overveje, om det kunne være noget, vi kunne snakke om, men jeg kan ikke se, at der overhovedet kan ændres noget.
Regeringen er jo suveræn til at nedsætte det udvalgsarbejde, de vil nedsætte, så jeg synes ikke rigtig, at kritikken af, at kommissoriet er lavet, som det er, er helt reel, og jeg vil i hvert fald ikke være med til at skrive nogen beretning om, at det skal ændres.
Mette Gjerskov (S), 2010-06-01:
Jeg er glad for tilsagnet om, at vores beslutningsforslag kan indgå i udvalgets arbejde, men der er jo en kæmpestor mangel i det her kommissorium for Skovpolitisk Udvalg, og det er vedrørende hele biodiversiteten.
Vi er på hælene, og vi er bagud som land i forhold til at passe på arter, som er ved at uddø.
Kunne Venstre ikke være med til, at vi fik ændret det her kommissorium, så man fik kigget på biodiversiteten?
Biodiversitet er jo et meget vigtigt element i beslutningsforslaget, så kunne Venstre støtte, at vi laver en beretning i udvalget om at pålægge ministeren, at kommissoriet skal indeholde biodiversitet?
Britta Schall Holberg (V), 2010-06-01:
I Venstre er vi enige med forslagsstillerne i, at det er vigtigt med en langsigtet, bæredygtig skovpolitik.
Vi er meget optaget af, hvor vigtigt det er, at vi netop satser på en langsigtet og fremadrettet skovpolitik af hensyn til miljøet, af hensyn til de landskabelige værdier og borgernes trivsel og af hensyn til skovejernes dispositioner og indtjening.
Vi er også optaget af nødvendigheden af, at vi hele tiden baserer vores skovpolitik på den fornødne forskningsmæssige indsats.
Regeringen har siden det nationale skovprogram fra 2002, som i øvrigt er utrolig god læsning, haft den politiske vision, at skovpolitikken skulle have en passende balance mellem produktion, benyttelse og beskyttelse.
Det var derfor, at vi i 2004 vedtog en ny skovlov, der faktisk har nogle rigtig gode redskaber i sig, man kan bruge.
Det var også derfor, at rammevilkårene blev forbedret med 27 mio. kr. årligt i 2006, og det er derfor, at der i »Grøn Vækst«-aftalen er en målsætning om både øget antal hektar skov til bynær skov og et øget areal til privat skov, inden vi når 2015.
Dertil indeholder »
Grøn Vækst«-aftalen 42 mio. kr. til at sikre skov i Natura 2000-områderne
Vi kan altså ikke fra Venstres side skrive under på, at regeringen skulle have negligeret skoven, som der står i forslaget.
Men vi er enige i, at det bl.a. i lyset af klimadebatten og af de vækstpotentialer, der er over en bred front i skovene, er nødvendigt at følge sagen op.
Vi er enige med Dansk Skovforening i, at der i skovene er potentiale til rene vindersager, som man skriver, når det f.eks. drejer sig om at nedbringe CO2-niveauet, øge biodiversiteten, beskytte grundvandet, skabe arbejdspladser og attraktive levevilkår på landet, fremme folkesundheden, fremme friluftslivet og turismen samt levere forsyningssikker vedvarende energi, men også, når det drejer sig om til stadighed at udvikle produkter fra skovbruget og fra skovindustrien.
Vi er derfor i Venstre meget glade for, at ministeren har nedsat det udvalg, som længe har været lovet; at ministeren nu altså indfrir det løfte, som den tidligere miljøminister gav om at nedsætte et sådant udvalg, der skal se på alle disse ting.
Udvalget skal afslutte sit arbejde i 2011, og Venstre ser meget frem til det udvalgsarbejde.
Det er af afgørende vigtighed for os, at skovpolitikken tilrettelægges fremadrettet, så Danmark får det fulde udbytte af den umådelig værdifulde og vigtige ressource, som skovene er, både hvad angår økonomisk vækst, energiforsyning, klima og sundhed.
Da udvalgets arbejde er gået i gang, mener vi ikke, at vi kan tilslutte os dette forslag, men det kan jo indgå som en inspiration for det udvalgsarbejde, der skal starte nu.
Ida Auken (SF), 2010-06-01:
Jeg vil bare spørge, om Dansk Folkepartis ordfører er enig med Venstres ordfører, når Venstres ordfører refererer, at ministeren siger, at biodiversitet selvfølgelig skal spille en afgørende rolle i det arbejde, som Det Skovpolitiske Udvalg skal lave.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-01:
Jeg synes, man skal gribe det an på den måde, at man nedsætter det her udvalg, og så er det ministeren, der ligesom også er med til at definere, hvad der skal arbejdes med.
Der går jeg ud fra, at man også inddrager partierne og spørger dem om, hvad det er for nogle ting, partierne synes skal inddrages.
Så man kan sige, at jeg håber, vi får dialogen der og ikke lægger os fast på nogle ganske få ting, som de skal arbejde med, men at de har en bred vifte af forslag.
Jeg kunne også forestille mig, at vi får en bedre adgang til skovene og til at benytte dem, både det, man kan kalde statsskove, og private skove, og at man sikrer, at dyrene har fri bevægelighed, bl.a. – hvad vi går meget op i Dansk Folkeparti – at man ikke indhegner for store arealer, for at f.eks. professionelle jægere kan skyde deres dyr derinde.