runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-05-06:
Sådan må det nødvendigvis være i Folketingssalen.
Det der med 50 mio. kr. kan jeg slet ikke genkende.
Der synes jeg at man skal gå ind og dokumentere, hvor de 50 mio. kr. skulle være sparet henne.
Altså, essensen er jo, at der har været en trepartsaftale, som Socialdemokraterne mig bekendt også har sagt ja til.
Den trepartsaftale skal man så finde finansieringen til på en eller anden måde, og den har man så fundet ved - det er rigtigt nok - at tage nogle penge, som erhvervsakademierne var stillet i udsigt.
Det er rigtigt nok.
Regeringen har foreslået, at man skulle fjerne de penge, og derfor gik Dansk Folkeparti jo netop ind i forhandlingerne og sagde, at det syntes vi var en urimelig hård måde at ramme den her sektor på - ikke fordi vi opfatter det som en besparelse, men fordi man er blevet stillet nogle penge i udsigt.
Derfor gik vi jo ind i finanslovforhandlingerne og fik faktisk sat nogle penge af til det her område.
Det der med, at der skulle være sparet 50 mio. kr., synes jeg er en vild fremstilling, som man jo må være i stand til at dokumentere på en eller en måde.
Mig bekendt har vi som sagt lige siddet for en times tid siden i forligskredsen og fået udleveret et stykke papir, og der stod ikke 50 mio. kr. nogen steder på det stykke papir.
Jeg vil så bare for Dansk Folkepartis vedkommende om loven som helhed sige, at vi sådan set fastholder, at vi overordnet set synes - med det forlig og den aftale, der er indgået - at det lovforslag, der ligger, er fornuftigt.
Der var nogle ting, vi gerne havde set anderledes i det indholdsmæssige, men vi har indgået et kompromis, og vi har indgået et forlig, og det agter vi selvfølgelig at stå ved.
Vi håber også, at de andre partier, som har indgået det her kompromis, agter at stå ved den aftale, som de har været med til at skrive under på.
Derfor skal man jo også stemme for lovforslaget her i Folketingssalen.
Vi tager det som en selvfølge, at Socialdemokraterne, på trods af at de gik op og havde en lidt anden retorik, end de havde i forligskredsen, så selvfølgelig, når vi kommer tilbage i forligskredsen, stadig er indstillet på at overholde de forlig, som man indgår, i Folketinget.
For hvis ikke man er indstillet på det, er der ikke nogen mening i at bede Socialdemokraterne om at skrive under på at overholde aftaler i fremtiden.
Kim Mortensen (S), 2008-05-06:
Det er jo sådan set rigtigt, for så vidt at regeringen havde foreslået at fjerne 70 mio. kr., og finanslovaftalen indeholder så nu en besparelse på 20 mio. kr. mindre, men det ændrer jo sådan set ikke ved, at der stadig væk mangler 50 mio. kr. på bundlinjen.
Og jeg synes måske, at Dansk Folkepartis ordfører tillige burde have kvitteret for, at der faktisk er et forløb i gang, fordi vi har bedt om, at der kom de her forhandlinger.
Inden vi havde bedt om det, havde Dansk Folkeparti jo sådan set tilkendegivet, hvad deres interesse var, nemlig at der skulle fjernes 50 mio. kr. fra akademierne.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-06:
Jeg ved ikke, om hr. Kim Mortensen har læst den finanslovaftale, som er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti - og også Ny Alliance, men det kan være lige meget.
Regeringens udspil til finanslovforslag nr. 2 for 2008 indeholdt ikke midler, som hr. Kim Mortensen rigtigt nok siger, til erhvervsakademierne og ingeniørhøjskolerne; det er rigtigt nok, det gjorde det ikke, men da Dansk Folkeparti så gik ind i forhandlingerne, blev resultatet jo, at de midler, som hr. Kim Mortensen her står og efterlyser, jo rent faktisk er at finde i finanslovaftalen.
Vi har jo været inde ved forhandlingsbordet og har forsøgt at påvirke de her ting og har forsøgt at skubbe midler hen i retning af den her sektor, fordi vi synes, det er relevant, at de også får midler, så de kan komme op at stå og blive oprettet.
Derfor kan jeg slet ikke genkende den argumentation, som hr. Kim Mortensen kommer med, og jeg vil bare igen sige, at det er mystisk, at man for mindre end en time siden i forligskredsen sad og rent faktisk var ved at finde en fornuftig løsning, som parterne kunne enes om med hinanden, og så går man herop som ordfører, tager ordet og skruer debatten op på et niveau, som jeg egentlig havde regnet med at vi havde fået skruet den væk fra.
Kim Mortensen (S), 2008-05-06:
Nu er det jo hr. Martin Henriksens parti, Dansk Folkeparti, der har indgået finanslovaftalen med regeringen og dermed jo også må påtage sig en meget stor del af ansvaret for, at det meget fornuftige, konstruktive arbejde, vi i øvrigt har haft i forligskredsen omkring den del af uddannelsespakken, der handler om professionshøjskolerne og erhvervsakademierne, for en meget stor dels vedkommende er ved at falde væk.
Vi har så bedt om, at der kommer det, vi i betænkningsbidraget kalder konstruktive drøftelser, hvor vi kan være med til at prøve at tilvejebringe og finde midlerne til erhvervsakademierne igen.
Derfor synes jeg ikke, at det er mig, der skruer retorikken op, men jeg synes, at hr. Martin Henriksen på vegne af Dansk Folkeparti må påtage sig et medansvar for, at vi står i den situation, at man rent faktisk har fjernet nogle af pengene.
Vi har så tilkendegivet, at hvis vi ved at holde en række møder kan finde pengene igen, så medvirker vi meget gerne til det.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-06:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Kim Mortensen på vegne af Socialdemokraterne nu pludselig går op på talerstolen og lige skruer retorikken en tand ekstra op.
Det er jo ikke så lang tid siden - jeg tror ikke engang det er en time siden - vi havde et møde i forligskredsen, hvor der var en meget fornuftig stemning, hvor man kunne tale sig til rette om tingene, og hvor jeg faktisk synes regeringen var meget imødekommende over for de bekymringer, som Socialdemokraterne har.
Man kan så diskutere, om det er reelle bekymringer, men det kan vi altid diskutere, når jeg er kommet med min ordførertale.
Jeg vil sige til hr. Kim Mortensen, at det ville være klædeligt, hvis den måde, man opfører sig på i forligskredsen, ligesom også afspejlede sig i den måde, man taler på fra Folketingets talerstol.
Man puster sig noget op, når man kommer herned, mens man i forligskredsen har en mere afdæmpet indgangsvinkel til tingene og rent faktisk søger at nå frem til et kompromis.
Altså, jeg synes faktisk, at hr. Kim Mortensen er ved at tale sig væk fra det kompromis, som han var tæt på at indgå i forligskredsen for mindre end en times tid siden.
Kim Mortensen (S), 2008-05-06:
Socialdemokratiet har deltaget konstruktivt i arbejdet med dette lovforslag, der handler om at etablere ti nye erhvervsakademier som ramme for de videregående tekniske og merkantile uddannelser.
Det er resultatet af en politisk aftale, der ud over dette lovforslag indeholder to uddannelseslove og etableringen af professionshøjskolerne.
Samtidig har Socialdemokratiet - i øvrigt sammen med Det Radikale Venstre - sikret, at der også ved forhandlingerne om globaliseringsaftalen var sikret økonomi til både at etablere og udvikle fremtidens tekniske og merkantile uddannelser.
Under behandlingen af lovforslaget her kan vi så konstatere, at mens vi med den ene hånd har sikret akademierne adgang til både etablering og udvikling af nye uddannelser, midler i størrelsesordenen 50 mio. kr.,
så har regeringen med den anden hånd sammen med Dansk Folkeparti som en del af finanslovaftalen fjernet de samme penge igen.
De skal også være vækstlag for de nye tekniske og merkantile professionsuddannelser, og samtidig skal de kaste kræfter ind i at få etableret helt nye uddannelser på området.
Det synes vi ikke er tilfredsstillende.
Vi synes fra Socialdemokratiets side, at det her er et eksempel på, at regeringen med den ene hånd sidder og forhandler med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om at tilgodese uddannelsesområdet, vi når nogle resultater og får oven i købet sat et meget pænt beløb af til at udvikle uddannelserne, og så konstaterer vi, at regeringen med den anden hånd sammen med Dansk Folkeparti fjerner pengene igen.
Vi har i bemærkningerne i betænkningen sagt, at vi ønsker en konstruktiv drøftelse med regeringen, vi ønsker, at der tilvejebringes økonomi til erhvervsakademierne, og at vi på baggrund af det vil tilkendegive vores stillingtagen til lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Vi har forstået på undervisningsministeren, at undervisningsministeren er indstillet på at indgå i konstruktive drøftelser med henblik på at finde økonomi til det.
På den baggrund ser vi frem til, at der inden tredjebehandlingen kommer gang i nogle drøftelser, og at der tilvejebringes den økonomi, som nu er blevet fjernet fra erhvervsakademierne.
En af årsagerne til, at vi ikke gør det og ikke er med i finanslovaftalen, er, at vi ikke ville være med til at fjerne et beløb i den størrelsesorden fra bl.a. erhvervsakademierne og i øvrigt også en lang række andre områder på uddannelsesområdet.
Hvilke beløb og hvilke aftaler vi så ender op med i den forbindelse, synes jeg at vi skal overlade til møderne i forligskredsen, hvor hr. Martin Henriksen jo også er med, og ikke nødvendigvis stå og slynge tal omkring sig heroppe på Folketingets talerstol, hvor ingen har en levende chance for at følge med i, hvad der er op, og hvad der er ned.
Det, vi har at forholde os til, er sådan set de tal, der står i finanslovaftalen, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået.
Det er de tal, vi har forholdt os til, og det er de tal, som erhvervsakademierne forholder sig til, og det er de tal, der mangler på bundlinjen hos erhvervsakademierne.
Louise Schack Elholm (V), 2008-05-06:
Se, man kan godt vælge at skabe lighed ved at finde den laveste fællesnævner.
Man kan også vælge at sørge for, at de svageste får den bedst mulige behandling, og jeg synes sådan set, at vi skal fokusere på, at de svageste skal have den bedst mulige behandling.
Vi kan se, at det giver en bedre behandling til de svageste.
De får en hurtigere behandling, i og med at andre bliver behandlet i det private.
Det giver altså en bedre mulighed for at blive rask, hvis man bliver behandlet hurtigere, så jeg kan ikke se det som andet end en fordel.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Det, vi så bare kan konstatere, er, at vi her har en ordning, som jo finansieres af skatteyderne, og vi ved, at jo lavere ens indkomst er, jo mindre er sandsynligheden for, at man er omfattet.
Det er jo realiteten i, hvordan den her ordning fungerer.
Derfor synes jeg da, at fru Louise Schack Elholm mangler at give et svar på, hvordan det skulle skabe større lighed, at vi tager penge fra de økonomisk dårligst stillede og giver til dem, der er bedre stillet.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Jeg skal dog alligevel nøjes med at svare på det konkrete spørgsmål.
Se, det er sådan, at ved at gennemføre forslaget om arbejdsgiverbetalte sundhedsordninger, som så er skattefri for medarbejderen, har vi lagt os i sporet af en række forslag, som også SR-regeringen har gennemført, om f.eks. skattefrihed for arbejdsgiverbetalte rygeafvænningskurser, som jo blev indført i 1999, og som var et led i den daværende regerings sundhedspolitik, sådan at hvis virksomheden tog det sociale ansvar og betalte for, at medarbejderne holdt op med at ryge, skulle medarbejderne ikke beskattes af det.
Vi har så taget skridtet videre og har været konsekvente og sagt, at det ikke bare er behandlingen som følge af den sundhedsfare, der er omkring rygning, men sundhed generelt, som skal være skattefritaget, hvis det er sådan, at virksomhederne udøver et socialt ansvar.
Derfor var det et ganske glimrende forslag, og vi bidrager ganske rigtigt alle sammen til sundhedsvæsenet gennem vores skat, men vi skal ikke gøre det ved at lægge en ekstra skat på sundhed.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-06:
Nu er det jo sådan set ikke meningen, at vi skal tage den store sundhedspolitiske diskussion her.
Det kan vi godt, men det åbnes der ikke helt mulighed for, hvis vi skal overholde reglerne mellem skatteminister og sundhedsminister og sådan noget.
Jeg er mere optaget af, at ministeren siger, at vi har et system, der kollektivt bidrager over skatten.
Jeg opfatter det sådan, at ved at medarbejderne ikke betaler skat af deres ydelser, og ved at der er et fradrag for de virksomheder, må man jo også sige, at vi alle sammen bidrager kollektivt over skatten.
Det regner jeg med at ministeren kan bekræfte.
Så kan vi diskutere beløb og alt muligt andet Det andet, som jeg også mener at ministeren kan bekræfte, er, at det jo er fuldstændig rigtigt, at de rige altid har kunnet alting, og nu sikrer man så også, at en gruppe, der er i arbejde, kan noget mere.
Det er jo også korrekt.
Men kan ministeren ikke godt forstå, at der er nogle, der spørger: Hvorfor skal vi bidrage til, at nogle, der er i arbejde, skal have mere, bare fordi de er i arbejde?
De kan altså få forebyggende behandling, de kan få alting, mens vi andre, om jeg så må sige, der ikke er i den situation, ikke kan få det, men alligevel skal bidrage skattemæssigt.
Det må da være en slags ulighed.
Det skulle da være pokkers, hvis ikke regeringen havde foretaget sig bare noget godt i betragtning af den konjunktur, regeringen har haft, så hvis sundhedsvæsenet så ud, som det gjorde i 2001, var det da ikke ret godt.
Og jeg tror, at det selv med en anden regering ville være forbedret med al respekt for den her regering.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Det har altid været sådan, at hvis din pengepung var stor nok, har det været muligt at komme på et privathospital.
Sådan er det i dag, og sådan var det i endnu højere grad under den tidligere SR-regering, fordi det var sådan, at det kun var de allerrigeste, der havde mulighed for at komme på et privathospital.
For det første har vi med den ordning, der er til diskussion her i dag, sikret, at langt flere er omfattet af en sundhedsforsikring, der gør, at de har muligheden for at få en behandling, også en forebyggende behandling, således at de i langt højere grad kan være aktivt til stede på arbejdsmarkedet.
For det andet har det været sådan, at vi ved at indføre en ventetidsgaranti - der, såfremt det offentlige ikke lever op til ventetidsgarantien, sikrer patienten muligheden for eventuelt at gå ud til en privatklinik og få ordnet behandlingen - har udbredt muligheden for, at det ikke bare er pengepungens størrelse, der afgør, om man får en behandling, men også nogle demokratiske spilleregler om, at vi som samfund spæder til, hvis opgaven ikke kan løses inden for den fastsatte tid, i det her tilfælde 1 måned.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-06:
Ja tak.
Det, jeg godt lige ville høre ministerens lidt uddybende kommentarer til, var, at ministeren sagde, at vilkårene var blevet demokratiseret, eller at det demokratiserede vilkårene.
Hvad mener ministeren egentlig med, at man har demokratiseret vilkårene?
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Jeg tror, at min hukommelse om debatterne er nogenlunde lige så god som hr. Jens Peter Vernersens hukommelse.
Derfor er der for mig ingen tvivl om, at det her tegner et ganske klart billede af, at regeringen fik gennemført en lovgivning, som under udvalgsbehandlingen blev forbedret på en række områder.
Det gør, at vi i dag har en meget glimrende lovgivning, som netop sikrer, at vi får den størst mulige del af en virksomheds medarbejderstab omfattet, hvis virksomheden ønsker at tilbyde en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring.
Må jeg så ikke bare lige nævne en enkelt ting, som jeg synes at både hr. Jens Peter Vernersen og hr. Per Clausen helt springer over, nemlig at der med skattefriheden ikke bare er tale om sygdomsbehandling, men at der i høj grad også kan være tale om forebyggelse, som man på den måde understøtter.
Og dermed tager man et socialt ansvar for ikke kun at sikre, at vi ikke får folk, der bliver syge, men også sikre, at nogle vedbliver med at være raske.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at det kun blev sikret, fordi der ellers ikke var flertal for lovforslaget.
Hvis man læser de ordførertaler, som Venstres ordfører og De Konservatives ordfører holdt på daværende tidspunkt, var det helt åbenbart, at det ikke var meningen, at det skulle være for alle medarbejdere, bortset fra de der grupper, som jeg nævnte, altså de medarbejdere, som på grund af anciennitet eller et vist antal arbejdstimer var holdt uden for.
Regeringen gjorde såmænd, hvad den kunne, for at det skulle være for de begrænsede grupper på mahognigangen.
Det ville ministeren også vide, hvis han havde læst referaterne fra disse møder, der blev holdt her i Folketingssalen i 2002.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
bare sige, at det er ganske rigtigt, at forslaget blev forbedret under udvalgsbehandlingen.
Vi fik sikret, at der var en større sikkerhed for, at brede grupper i samfundet blev omfattet af forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Nu henviste skatteministeren jo til lovforslag nr. L 97 fra foråret 2002 som grundlag for talen her.
Skatteministeren er vel enig i det, der står i betænkningsbidraget som ændringsforslag fra den daværende skatteminister, nemlig at tilbuddet dog kunne begrænses efter generelle kriterier om anciennitet og antal arbejdstimer, og enig i, at det først var under lovbehandlingen, fordi regeringen ikke kunne få flertal for sit lovforslag, at det der med, at det skulle være en generel personalepolitik for alle virksomhedens medarbejdere, kom ind som et ændringsforslag fra ministeren?
Det var ikke tanken fra starten, at det skulle være for alle medarbejdere.
Det tror jeg at ministeren kan bekræfte.
Alt andet ville i hvert fald være uklogt, for jeg refererer jo direkte fra betænkningsbidraget og lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Det er en del af hr. Per Clausens fejlopfattelse, at det her er et enten-eller, mens det fra regeringens side er et både-og.
Vi har både sikret, at virksomhederne kan tage et øget socialt ansvar ved at tilbyde deres ansatte en sundhedsforsikring, som sikrer, at de kan komme hurtigere i behandling, har større chance for at blive raske, og kan komme hurtigere tilbage til deres normale arbejde, og samtidig har vi brugt flere penge end nogen sinde før på at udvide servicetilbuddene i det offentlige sundhedsvæsen, og derfor er jeg ganske enkelt ikke enig i hr. Per Clausens præmis om, at det er et enten-eller.
Vi har vist, at det er et både-og, og vi har sikret, at danskerne får et hurtigere behandlingstilbud, end de har set tidligere, og der er sundhedsforsikringer en del af det.
Og arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er skattefritaget, fordi vi ønsker at fremme, at virksomhederne tager det sociale ansvar, sådan at der ved siden af det, der betales kollektivt over skatten, også er mulighed for, at virksomheder kan tage et endnu højere socialt ansvar for deres ansatte.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Skatteministeren ved jo godt, men forsøger at snakke udenom, at det er en kendsgerning, at jo lavere ens indkomst er, jo mindre sandsynligt er det, at man har fået en sundhedsforsikring.
Det er den ene realitet.
Den anden realitet er jo, at fra at være en meget lille andel af sundhedsvæsenet i Danmark er sundhedsforsikringer blevet en voksende andel, en relativt stor andel på nogle områder.
Det betyder jo, at det får betydning for den service, der i øvrigt ydes.
Men er skatteministeren i det mindste ikke enig i, at man har valgt en model her, hvor det offentlige understøtter, at nogle får nogle privilegier frem for andre, i stedet for at understøtte et system, hvor alle har de samme rettigheder?
Det begriber jeg simpelt hen ikke.
Hvordan gør det det nemmere at give en ordentlig behandling til de økonomisk dårligst stillede, at vi har valgt at indføre nogle privilegier, som betales af skatteyderne, til de mere velstillede?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Det kunne man godt, men man kunne også vælge det udgangspunkt at sige, at når vi i EU har forhandlet os frem til en aftale, er det vigtigt, at alle lande lever op til deres del, for aftalen må så være baseret på, hvad der er bæredygtigt i forhold til den normale produktion af forskellige varer, som vil kunne resultere i, at der udledes NOx'er.
Jeg synes bl.a., det er vigtigt at holde fast i, at en for stor afgift på det her område vil kunne få en ganske stor betydning for et af de erhverv, som ikke kan fungere uden en udledning af NOx'er, nemlig cementindustrien, hvor udledningen af NOx'er et produkt af den kemiske proces, der skal til for at producere cement.
Hvis vi lægger for højt et niveau, risikerer vi, at den danske cementproduktion erstattes af cementproduktioner i andre lande, hvor man ikke har den samme omsorg.
Det er hele tiden den balancegang, vi skal have: Hvor meget skal vi afgiftsbelægge dansk produktion med risiko for, at den placeres andre steder, hvor der ikke er de samme miljømæssigt sikre rammer omkring produktionen?
Jeg mener, at regeringen her sammen med forligspartierne har fundet en god balance.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg kan forstå, at det er nødvendigt at gentage, at Socialdemokraterne ikke synes, der er noget forgjort ved, at man fjerner det fradrag, arbejdsgiverne har, på arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, og i stedet for bruger disse 500 mio. kr., som kommer ind, til at kræftpatienter kan blive behandlet hurtigere i det offentlige sundhedsvæsen.
Husk på, at regeringen - jeg går ud fra, at spørgeren hører efter - ikke har afsat en eneste krone til ekstra behandling af kræftpatienter her i 2008.
Vi Socialdemokrater har på vores finanslov afsat et milliardbeløb, og vi har så her sagt, at disse 500 mio. kr. kan bruges.
Det forstår jeg at Venstre er uenig i.
Vi synes, det er en rigtig måde at bruge pengene på.
Men jeg kan forstå, at man er så optaget af skattestoppet, at man hellere vil have, at patienter dør på ventelisten; det er jo fakta.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-05-06:
Jeg interesserer mig også lidt for skattestoppet, og da hr. Jens Peter Vernersen netop er tidligere skatteordfører for Socialdemokraterne, må man også formode, at hr. Jens Peter Vernersen har været med til at definere det skattestop, som Socialdemokraterne hylder så højt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få præciseret helt konkret, hvorledes det her forslag passer ind i det socialdemokratiske skattestop.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Socialdemokraterne er af den opfattelse, at disse snart 500 mio. kr., som arbejdsgiverne netto har i fradrag på det her område, kunne bruges meget mere fornuftigt til at sikre, at kræftpatienter, der dør, mens de står på ventelisten, bliver behandlet.
Vi kunne sikre, at hjertepatienter, der venter i op til et halvt år, bliver behandlet.
Det synes vi sådan set er meget, meget mere fornuftigt.
Hr. Torsten Schack Pedersen nævnte, at der også har været talt om boligskat i Den Røde Skole.
Jeg går ud fra, at det er slået fuldstændig fast, at Socialdemokraterne ingen planer har om at ændre boligbeskatningen i det her land.
Jeg må derimod sige, at den boligbeskatning, som VK-regeringen har lagt frem, jo er ganske hård ved boligejerne.
I dag betaler boligejerne 33 mia. kr. i boligskat, dels i grundskyld, dels i lejeværdibeskatning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-05-06:
Se, hvis man skal prøve at følge den socialdemokratiske logik i forhold til det veldefinerede skattestop, også på det her område - det ved hr. Jens Peter Vernersen jo udmærket godt, i og med at hr. Jens Peter Vernersen er tidligere skatteordfører - og Socialdemokratiets opfattelse af skattestoppet, så har man nogle undtagelser, lidt elastik, som vedrører skattehuller, skattefiduser og skattespekulation, og det må være en af de tre parametre, som hr. Jens Peter Vernersen mener at sundhedsforsikringerne falder under.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Socialdemokraterne er ikke det mindste i tvivl, når pengene her i stedet kan bruges til at udvikle sundhedsvæsenet.
Så er vi på sikker grund, det er vi ikke et sekund i tvivl om.
Det kommer ikke bag på mig, at hr. Torsten Schack Pedersen stiller det spørgsmål.
Derfor kunne jeg måske også henvise til fortolkningen af implementeringen af skattestoppet, som ligger fra Finansministeriet.
Den kan man blive klogere af, og det kunne hr. Torsten Schack Pedersen også.