runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg vil da med det samme give hr. Kim Christiansen ret i, at det her er et snævert forslag, altså sådan som hr. Kim Christiansen siger.
Men det er jo i et forsøg på at komme ud af det dødvande, vi er i.
For hvis hr. Kim Christiansen anerkender, at støjen er den store udfordring, som den er, vil jeg spørge: Hvor lang tid skal vi vente på, at der kommer penge i støjpuljen, i stedet for at tage fat i et redskab, vi faktisk kan gøre brug af her og nu, og som ikke på den måde er forbundet med omkostninger?
Kim Christiansen (DF), 2016-04-28:
Den er i hvert fald forbundet med nogle samfundsmæssige omkostninger, hvis privatbilisterne skal til at bruge eksempelvis en halv time mere på at komme på arbejde, fordi de motorveje, man egentlig havde anlagt for at øge fremkommeligheden, vil hr. Karsten Hønge have man skal ligge og snegle sig af sted på.
Det giver jo ingen mening.
Det vil jo have nogle omkostninger.
Det vil da også have nogle store omkostninger for erhvervslivet, hvis man pludselig skal til at holde et ekstra hvil som lastbilchauffør, fordi man altså nu er nede på at måtte køre nogle hastigheder, hvor man ikke kan nå det, man skal, inden for den givne tid.
Jeg ved ikke, om hr. Karsten Hønge gør sig nogen forestillinger om, hvad det koster i timen at holde en lastbil kørende.
Men det vil da have nogle omkostninger for erhvervslivet, hvis man pludselig kun må køre 70 km/t. på dele af strækningerne, på motorvejen.
Og det er jo der, vi skal ned, hørte jeg ministeren sige, hvis det her virkelig skal have en støjmæssig effekt, der batter noget.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
De strækninger, der her er på tale,
er jo der, hvor man igennem byerne har anlagt vejene klos op ad boligområderne.
Og det kan jo ikke nytte noget, at man, når der sådan skal afvejes ulemper – hvad der jo er en afvejning af – siger, at der er nogle mennesker, der bare skal have lov til at buldre igennem til skade for de tusindvis af mennesker, der lever i støjhelvedet.
Jeg vil sige, at det jo også er et forslag, der lægger op til en dialog med kommunerne.
Og de mennesker, vi har valgt ude i kommunerne, er da vel ikke fuldstændig tomhjernede med hensyn til at kunne have en dialog med staten.
Jeg er da selvfølgelig bekendt med, at der er nogle mennesker, der gerne vil bo tæt på en motorvej.
Men så er det dog typisk ved tilkørsler og afkørsler fra motorvejene.
Det, vi oplever i Københavns omegn, er jo motorveje, der buldrer lige forbi folks vinduer med få meters afstand.
Og der kan sige, at det er til glæde for dem, der sidder ude i bilen, men til kæmpestor ulempe for dem, der bor i lejlighederne.
Og så kan man jo altid diskutere, hvor meget man opnår ved det her.
Men vil hr. Villum Christensen ikke give mig ret i, at hvis vi bare sidder og venter på at få penge til en støjpulje, så sker der i hvert fald ingenting for de beboere?
Rasmus Prehn (S), 2016-04-28:
Der er ikke nogen tvivl om, at når vi planlægger, skal vi være meget bedre til at tage hensyn til, at folk ikke bliver udsat for støj.
Det er også derfor, at vi fra socialdemokratisk side har været meget imod et forslag fra Socialistisk Folkeparti om at ophæve reservationen i Ring 5, som vil betyde, at den larm og støj, der er omkring den københavnske vestegn, vil blive endnu større i årene frem.
Og der er ikke nogen alternative veje til at aflaste det her.
Så planlægning er helt nødvendig.
Vi mener, at kommunerne har gode muligheder for hjælpe med beplantning, herunder med træer, for at dæmpe støjen.
Det håber vi på de vil gøre for at sikre, at de her borgere kommer til at lide mindst muligt under, at der er en vej, der går forbi dem.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Så fik vi igen en tur omkring proces.
Jeg kan forstå, at det er hr. Rasmus Jarlovs yndede disciplin.
Men vi vender tilbage til det, som det handler om, og der er jeg da glad for at høre, at hr. Rasmus Jarlov jo er oprigtigt interesseret i at gøre noget ved støjproblemerne, især i Københavns omegn.
Men hvad er den realistiske horisont for at finde de penge, der skal til for at bygge de nødvendige skærme eller volde eller lægge ny asfalt på?
Hvad er det realistiske perspektiv?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-28:
Det bør vi gøre hurtigt.
Det er nok ikke op til mig alene, men det kræver selvfølgelig også, at vi finder en finansiering til det.
Jeg har lige nævnt én mulighed, men der er sikkert også andre.
Vi mener, at de penge, der har været afsat til støjbekæmpelse, også kan bruges til det.
Så det håber jeg at vi kan mødes om.
Jeg ved ikke, om jeg er specielt optaget af proces, men jeg er optaget af, at når man stiller et forslag, så er der også en eller anden form for substans i det.
Det synes jeg med al respekt ikke der er i det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Jeg ved såmænd heller ikke, om hr. Rasmus Jarlov er så optaget af proces.
Måske er det, fordi det ene er lettere at håndtere end det andet.
Det ved jeg ikke.
Men jeg vil nu vende tilbage til det, som det her egentlig handler om.
En ting er jo at tale om, at vi måske engang kan finde pengene til at bekæmpe støj, men indtil vi finder dem, ville det så ikke være en meget let og fleksibel måde at gå til støjbekæmpelsen på at nedsætte hastigheden.
Når vi så engang får penge til at bygge skærmene, kan vi jo sætte hastigheden op igen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-28:
Hvis man gerne vil diskutere substans, står jeg altid til rådighed.
Så er det bare at komme med noget substantielt.
I det her forslag fra SF er der jo ikke foreslået, at hastigheden skal sænkes.
Der er foreslået, at kommuner kan rette henvendelse til transportministeren, hvilket de allerede kan i dag, og det er derfor, jeg synes, det er lidt meningsløst at stemme det her forslag igennem.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-28:
Tak for det, formand.
Enhedslisten har fremsat forslag til folketingsbeslutning om en statslig pulje til pcb-renovering.
Forslaget pålægger regeringen at oprette en statslig pulje, hvorfra kommunerne kan søge midler til renoveringsopgaver i relation til pcb.
Pcb blev jo brugt i en lang række byggematerialer i perioden 1950-1977, hvorefter det blev forbudt.
Og pcb i byggematerialer kan afdampe til indeluften og bidrage til menneskers pcb-indtag.
Der er ifølge forslaget en højere forekomster af pcb i folkeskoler end i andre offentlige bygninger, og det skyldes bl.a., at mange af landets folkeskoler er bygget i perioden 1965-1969, hvor brugen af pcb var på sit højeste.
Forslagsstillerne peger på, at kommunernes økonomi er trængt, og at man dermed kan frygte, at der er kommuner, der ikke har råd til at få iværksat de nødvendige pcb-renoveringer.
Det er også forslagsstillernes holdning, at arbejdet med renoveringen af bygninger med pcb skal foregå i et hurtigere tempo, end tilfældet er i dag.
Og dette vil ifølge forslagsstillerne kun ske, hvis staten går aktivt ind og støtter dette arbejde økonomisk.
Jeg kan oplyse, at kommunerne som bygningsejere har pligt til at sikre, at deres bygninger ikke udgør en sundhedsrisiko for de mennesker, der bruger bygningerne.
Dette følger af byggelovens § 17 og gælder f.eks. med hensyn til sundhedsfarligt indeklima, der måtte opstå på grund af pcb, radon, asbest eller lignende.
Regeringen indgik aftale om finansloven for 2016 med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Rammerne for statens budget i 2016 er derfor lagt, og derfor må regeringen afvise udgiftskrævende forslag af denne karakter.
Finansieringen af puljen til pcb-renovering angives desuden at kunne komme fra f.eks. en hel eller delvis tilbagerulning og/eller en langsommere indfasning af nedsættelsen af bo- og arveafgiften for erhvervsvirksomheder.
Regeringen kan i sagens natur ikke bakke op om et forslag, hvor bo- og arveafgiften strammes, når vi i finanslovsaftalen for 2016 blev enige om at nedsætte bo- og arveafgiften for erhvervsvirksomheder.
Forslaget er således et finanslovsanliggende, som Enhedslisten må bringe op ved efterårets forhandlinger om finansloven for 2017. På den baggrund afviser regeringen forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Ministeren henviser til, at det er kommunens ansvar at sørge for et ordentligt indeklima i de kommunale bygninger, og det er jo sådan juridisk set korrekt.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-28:
Jo, der er jo nogle steder, hvor man har hastighedsbegrænsning på ned til 90 km/t. af trafiksikkerhedsmæssige hensyn.
Men vi er ikke klar til at sætte hastigheden ned for at løse støj problematikken.
Den synes vi at vi skal investere os ud af ved at sætte støjværn op.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Det er lige til hr. Villum Christensens bemærkning om mobilitet: Det er faktisk ikke ligegyldigt, i hvert fald ikke i Enhedslistens øjne, hvordan man kommer hurtigt frem.
Det er fuldstændig rigtigt, at der naturligvis er en gevinst ved at komme hurtigt frem, men det er ikke ligegyldigt, om man bruger en svinende transport, som bilerne jo er, eller om man bruger grøn transport, som toget er.
Blot lige den bemærkning.
Men igen må vi høre, at det her forslag ikke duer.
Det duer ikke ifølge hr. Villum Christensen.
Alle mulige andre tiltag duer.
Hvad er det så for nogle tiltag, der duer, og hvorfor duer det her ikke som en del af en palet?
Jeg er helt enig i, at det her forslag ikke gør det alene, det tror jeg heller ikke SF mener, men som en del af en række andre forslag er det vel et udmærket middel, der kan sættes ind der, hvor det er betimeligt.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Jeg deler faktisk nogle af de samme bekymringer, som hr. Rasmus Prehn nævnte, omkring det kapløb, man kan forestille sig der kan komme mellem kommunerne om at rette henvendelse til ministeren for at få sænket hastigheden lige for deres område.
Så jeg er ikke særlig begejstret for den model, der ligger her.
Der var noget, jeg meget hellere ville.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-28:
Det forstår jeg faktisk ikke helt.
Jeg synes da, at når der er udsigt til at få en motorvej et eller andet sted i landet, stiller kommunerne da raskvæk op i deputationer, og det er som regel sammen med repræsentanter for det lokale erhvervsliv, og plæderer voldsomt for, at nu skal de have den her motorvej.
Så hvorfor kommunerne skulle gå ind i et ræs om at sænke hastigheden der, hvor det kunne gøre gavn, kan jeg simpelt hen ikke helt få øje på.
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Jeg bryder mig ikke rigtig om, at man nærmest skal kunne diktere den officielle myndighed det på det her område.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-28:
Mange tak.
Trafikstøj har bevisligt mange negative sundhedsmæssige effekter lige fra øget risiko for blodpropper over diabetes til slagtilfælde og stressrelaterede sygdomme i det hele taget.
Der er altså en ret høj grad af evidens for de negative sundhedsmæssige effekter af trafikstøj.
Til det der med kommunerne: Vi synes faktisk, det er interessant, at kommunerne kan inddrages aktivt i arbejdet med at afhjælpe deres borgeres støjgener.
Der ligger jo altså i forslaget også et dokumentationskrav om, at det skal være et reelt problem.
Så vi ser det heller ikke som et kapløb på den måde.
Og hvis de her støjgener er store nok, til at det er aktuelt og betimeligt at gøre noget ved støjen i et område, hvor det er svært at få opsat støjskærme, så kunne det her være en måde at gøre det på.
Ideen om at lave en dynamisk skiltning på støjudsatte steder og især til hastighedsnedsættelser i aften- og nattetimerne er vi egentlig også rigtig, rigtig glade for, men det er klart, at vi jo også skal kigge på, hvilken effekt det kan have, og hvor stor en støjnedsættelse vi kan opnå, for at vi kan finde en ordentlig balance.
Men det skal også ses, i sammenhæng med at der selvfølgelig skal laves en masse andre støjreducerende tiltag.
Så hvis man kan snuppe 3 dB her og 3 dB der, ender det altså med at blive noget, der har stor effekt.
Så Alternativet er helt enige med forslagsstillerne i, at der skal fokus på, at der skal gøres noget ved de trafikale støjproblemer.
Men der skal selvfølgelig også sættes ind på en masse andre områder – støjafskærmning, lydsvage dæk er blevet nævnt, lydsvag asfalt, støjkrav til køretøjerne, flere elbiler måske.
Og så bliver jeg næsten nødt til at nævne, at f.eks. piletræer viser sig at have en rigtig, rigtig god støjdæmpende effekt.
Men Alternativet vil gerne støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-28:
I Radikale Venstre siger vi: mindre støj, men samme fart.
Da vi lavede en stor aftale for en del år siden, blev der sat 400 mio. kr. af til at lave støjbekæmpelse langs veje og jernbaner i Danmark.
Det var vi rigtig glade for, og det var også en af de ting, vi fik med i det forlig dengang.
Og det er jo, fordi vi ser, at der kommer mere trafik på både de veje og de jernbaner, som vi har, og det betyder, at støjgenerne stiger.
Der er jo en masse eksempler, som kommer frem i medierne, bl.a. ved Kolding og særlig i omegnskommunerne her i København.
Der synes vi, ligesom det har været nævnt af både transportministeren og en række af kollegaerne, at det ville være en god idé, at vi fortsatte de her puljer, hvor man kan sætte nogle penge af til at bekæmpe det her.
Jeg tror, det var sidste år, den her pulje blev brugt sidste gang, så nu er der altså ikke nogen penge til støjbekæmpelse.
Vi vil i Radikale Venstre også rigtig gerne være med til at finde nogle penge til det, og det er den vej, vi vil gå.
Vi vil ikke give kommuner og alle andre mulighed for at sætte hastigheden ned på de veje, der er, for så giver det ikke rigtig nogen mening, at man har bygget en motorvej, hvis ikke man kan få lov til at køre med de hastigheder, som er tilladt der.
Så vi siger nej til beslutningsforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Mener hr. Andreas Steenberg virkelig, at det ikke giver nogen mening at have veje, hvis man ikke kan køre med maks.-hastigheden?
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-28:
Ja, altså en af grundene til, at man bygger en motorvej, er jo, at man vil have en vej, der har en standard, som det hedder, der gør det muligt og trafiksikkert at køre hurtigt.
Hvis man så alligevel sætter hastigheden ned, kunne man jo lige så godt have nøjedes med en landevej.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-28:
Ganske som vi jo også lige i øjeblikket behandler et forslag om, at man på udvalgte strækninger kan sætte hastigheden op på motortrafikveje, er det så fuldstændig fremmed for hr. Andreas Steenberg at forestille sig, at man på udvalgte strækninger, selv om vi har anlagt en motorvej – nogle steder klos op af boligområder, bl.a. i Københavns omegn – efter aftale med kommunerne sætter hastigheden ned?
Er det ikke et sådan snusfornuftigt, fleksibelt forhold at have til vejene?
Villum Christensen (LA), 2016-04-28:
Jeg tror faktisk, at vi er så mange, der er enige om det her, at det ikke er det, vi kommer til at vente allerlængst på.
Der er altid kø, når Infrastrukturfondens midler skal bruges og der skal gives lov til at bruge dem.
Vi kender vel alle sammen nogen, der ikke kan sidde ude i deres have om aftenen, og det er jo ikke svært at argumentere på det her område.
Så jeg mener stadig væk, at vi virkelig må have proportionerne med, når vi vurderer, om de her indsatser svarer til de effekter, vi får ud af det.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-28:
Tak for forslaget fra SF, som vi gerne vil stemme imod.
Jeg har faktisk lidt svært ved at forstå forslaget for at være helt ærlig, for forslaget går ud på, at man skal kunne rette henvendelse til transport- og bygningsministeren, som så skal besvare henvendelsen eller efterkomme den.
Kan man ikke det i dag?
Kan man ikke godt skrive et brev til ministeren?
Jeg har aldrig hørt om, at en kommune har henvendt sig til en minister uden at få et svar tilbage.
Så jeg forstår simpelt hen ikke forslaget.
Derudover er det jo sådan set udmærket, men vi er ikke tilhængere af, at der generelt skal laves hastighedssænkninger på motorveje rundtomkring, hvis det er det, der er hensigten med det.
Der er jeg meget enig med den radikale ordfører, som vi lige har hørt, som siger, at der jo er en grund til, at vi har motorveje, og den er, at man skal kunne køre hurtigt på dem.
Når det så er sagt, er vi også meget optaget af at gøre noget ved støjproblemerne.
Jeg synes eksempelvis, at ude på Københavns Vestegn, hvor de har de her meget, meget store problemer, kunne man jo tage penge fra eksempelvis en letbane, og så kunne man lave en masse støjdæmpende initiativer derude, som kunne sørge for, at man bl.a. i Vallensbæk, hvor der er nogle enorme problemer, kunne gøre livet mere tåleligt for de mennesker, der bor der.
For det er et meget, meget alvorligt problem, og det er meget indgribende i folks hverdag, hvis de ikke kan sove på grund af trafikstøj og der er den her konstante baggrundsstøj, som gør, at det er lidt svært at finde ro, når man befinder sig i sit hjem.
Så det er bestemt ikke for at afvise problemet.
Men at lave et beslutningsforslag om, at en minister skal besvare henvendelser fra kommuner, forekommer mig som et forsøg på at bringe sagen op, uden at der egentlig er så meget substans i det.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-28:
Tak for det.
Det er jo et sympatisk forslag, og der peges på gode ting i bemærkningerne.
Umiddelbart var min reaktion: Hvorfor er det i Kulturudvalget?
Hvad med universiteter og uddannelser?
Der henvises endda i bemærkningerne til, at det er vigtigt med uddannelsen og sammenhængen i det.
Så man kunne jo godt sige, at det her måske er alt for snævert, hvis man nu skulle nå frem til noget med det her.
Ellers kan man jo spørge, om det her skulle føre frem til lovinitiativer.
Hvad skal man lovgive om?
Skal man lovgive om, at der er visse ord, der ikke må finde ind i det danske sprog, eller hvad?
Der melder sig hurtigt spørgsmål på det her område.
Så vi synes sådan set, det er et begrænset område at diskutere i Folketinget.
Endelig må vi sige, at vi jo heller ikke på nuværende tidspunkt kan binde os til nogen udgifter på finansloven.
Der bliver sikkert problemer nok endda, uden at vi går og binder os til udgifter hver anden dag.
Så det vil vi gerne understrege at vi gemmer til bedre tider.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Vi deltager selvfølgelig gerne i udvalgsarbejdet om det.
Jeg har også bemærket, at ministeren foreslår en høring, og sådan noget er vi aldrig modstandere af.
Men vi støtter ikke forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Tak til ordføreren, som spørger, hvorfor det ligger i Kulturudvalget, og hvorfor det er kulturordførerne, der skal tage stilling til det her.
Det skyldes jo, at sprog hører under Kulturministeriet – Dansk Sprognævn hører under Kulturministeriet, og ordnet.dk er også lagt der, og derfor er det også meget naturligt, at det er kulturministeren, der tager stilling til det.
Sådan et udvalg skal egentlig bare komme med nogle anbefalinger til, hvad vi skal gøre.
Og om det så kan ske inden for ministeriets ressortområde, eller om f.eks. universiteterne tager imod de anbefalinger, er jo så op til de enkelte områder at tage stilling til. Men sådan som jeg hører ordføreren, er man positiv over for en høring.
Man er egentlig også positiv over for et sprogteknologisk udvalg i en eller anden udformning, men man er ikke helt klar på finansieringen endnu, hvis det overhovedet kommer til at koste penge.
Er det rigtigt forstået?
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-28:
Det mener jeg sådan set ikke jeg har – ellers er det i hvert fald en misforståelse, for jeg pegede netop på, at det er vores opfattelse, at universiteterne faktisk arbejder med de her dele.
Det er en del af processen, af uddannelsen osv. for dem, der arbejder videre i vores uddannelsessystem.
Og det var faktisk derfor, jeg stillede spørgsmålet, hvor jeg undrede mig over, at det ikke var på det område, det hørte hjemme.
Og så ville det også være et andet ministerium, hvis man skulle arbejde videre med det.
Det var sådan set bare det, jeg nævnede.
Men vi modsætter os selvfølgelig ikke en diskussion.
Nu er det et beslutningsforslag, som jo pr. tradition ender i det udvalg, i hvilket regi det er fremsat.
Så det ender jo i Kulturudvalget, og der sidder jeg ikke bare og kigger ud ad vinduet.
Det vil jeg gerne love.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Så jeg synes, det er et godt tilbud, hr. Alex Ahrendtsen har fået, og det ville jeg nok tage imod.
Jeg synes under alle omstændigheder, det er godt.
Som jeg også ligesom antydede i mit indlæg, er der en række ting, der skal afklares, og de kan jo bl.a. blive afklaret ved en høring.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Men altså, ordføreren er med på, at vi laver en høring om det, og ordføreren er vel også positiv over for, at vi nedsætter et sprogteknologisk udvalg med sagkyndige, der skal rådgive os, efter at vi har hørt på de sagkyndige i en høring, eller hvad?
Leif Mikkelsen (LA), 2016-04-28:
Jeg læner mig helt op ad kulturministerens bemærkning om, hvad der er i gang, og har en vis positiv holdning, men stadig væk en undren over, at det er her, det lander osv.
Den undren vil jeg sikkert også fremføre senere i forløbet, og det kan jo være, det holder flyttedag på et tidspunkt, og så ser vi på det der.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-28:
Jeg har jo lært i dag, at man starter med at sige, at et forslag er sympatisk, hvis man forstår begrundelsen for at fremsætte det, men ikke har tænkt sig at støtte det.
Så jeg vil gerne starte med at kalde det her for et sympatisk beslutningsforslag.
For fuldstændig ligesom forslagsstillerne er Alternativet også optaget af, hvordan vi holder det danske sprog, som jo er et meget lille sprog, i live og i konstant udvikling, netop også i en digital virkelighed.
For det er selvfølgelig vigtigt, at vi konstant følger med og får det danske sprog udviklet, så det også tilpasses de teknologier, der er, og vi får det indarbejdet hele vejen rundt.
Jeg synes, det var et ganske godt forslag, ministeren kom med, om at holde en høring om det i første omgang.
Det kan vi godt tilslutte os, for så kan vi alle sammen blive klogere på, hvad det næste skridt skal være.
Men jeg har også lige lyst til at slå et slag for samtidsforfatterne.
Når vi taler om det danske sprog som et lille sprogområde, som har behov for udvikling og for at blive holdt i live, så er det jo altså også vigtigt, at vi netop støtter vores samtidsforfattere, og at man så ikke går ind og skærer ned på deres hjælp og støtte, sådan som man har gjort.
Når man skærer ned på Statens Kunstfond, går det også ud over samtidslitteraturen, som jo altså også er med til at støtte det danske sprogs udvikling.
Så det var bare lige en sidebemærkning, jeg synes er vigtig også at have med her i forhold til sprog.
Vi kan ikke kun tale om det digitalt, vi bliver nødt til at se det i en helhed, i en virkelighed, som både er digital og fysisk.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-28:
Tak for det.
Jeg skal lige finde på et andet ord end sympatisk, for det er altid noget, man siger, når man ender med at stemme nej.
Jeg synes, det er et godt forslag.
Det er et rigtig godt forslag at kigge på det her område, og jeg synes, det er begrundet rigtig godt i kommentarerne.
Jeg kan godt se relevansen og aktualiteten.
Vi stemmer nej til selve forslaget, og det er sådan set kun på grund af den sidste sætning, nemlig det, at man allerede nu begynder at tale om finanslovsforhandlinger.
Det synes jeg ikke helt hører hjemme i salen her.
Men som jeg egentlig forstod på ministeren, vil han også rigtig gerne imødekomme Dansk Folkeparti og den debat, vi har her, ved at nedsætte et udvalg og lave en høring – og det vil vi bakke op om.
Om der så skal sættes midler af og det bliver en del af nogle finanslovsforhandlinger, kan jo godt være.
Vi kan bakke fuldt op om intentionerne og mener egentlig, at vi godt kan stemme nej til finansieringen via finansloven, men alligevel tro på, at der sker noget, for det har vi jo fået ministerens ord for i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-28:
Der er kommet en lang række fornuftige betragtninger her fra talerstolen til det her forslag, som jeg ikke skal gentage – bortset fra at sige, at vi er helt enige i, at det her er et fint forslag, som vi skal arbejde videre med.
Hvordan vi så skal gøre det, synes jeg vi må finde ud af i Kulturudvalget efterfølgende.
Det kan der være forskellige måder at gøre på.
Men som sagt er vi meget åbne over for forskellige muligheder og er positivt indstillet over for, at det her fremmes.