runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Det er naturligvis yderst relevant at have mulighed for at lave økonomistyring.
Det ved jeg også er et argument, som man eksempelvis bruger i ministerierne, hvor der er denne mulighed for at kunne overføre opsparede midler fra et år til et andet år.
På den måde er det naturligvis ganske ligetil og også et princip, som vi deler, da det er ganske hensigtsmæssigt.
Men det er dog ret usædvanligt, at man et år kan have et overskud på 30 pct. af sin samlede bevilling, og at man ikke bare kan overføre det til året efter, men kan pulje det sammen gennem en længere årrække.
I det her konkrete tilfælde taler vi om et overskud i 2007 på 30 pct., et overskud i 2008 på 30 pct. og et overskud i 2009 på 10 pct., som for hvert af årene ikke bare er blevet overført til de efterfølgende år, men er puljet sammen i en større sum.
Det er sådan set det, der efter min mening og mit partis mening er en noget usædvanlig praksis, og det er sådan set også derfor, at det er relevant at spørge, om det lige præcis på ministerens område er en almindelig praksis, og om det er en praksis, som regeringen ligefrem finder er hensigtsmæssig og formålstjenlig at gøre brug af fremadrettet.
Det er ikke mindst, fordi Copenhagen Consensus Center jo er en meget usædvanlig konstruktion, fordi de ikke søger deres midler via eksempelvis Det Strategiske Forskningsråd, men tværtimod får deres midler direkte via finansloven.
I sidste uge, da der var samråd om denne sag, kunne vi forstå, at det ligefrem er sådan, at der er en direkte afsender af midlerne.
Som ministeren vil huske, gjorde Dansk Folkepartis ordfører meget ud af, at det netop er Dansk Folkeparti, der har sikret, at midlerne er afsat direkte på finansloven.
Så mit enkle spørgsmål er: Er det ikke en meget usædvanlig konstruktion?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-01-26:
Alt tilgivet.
Det fremgår af universitetslovens § 21, stk. 2.
Det er efter min opfattelse ganske hensigtsmæssigt, da det giver universiteterne bedre mulighed for økonomistyring af deres aktiviteter.
F.eks. kan det være svært hundrede procent at tidsfastsætte, hvornår en given udgift i et mangeårigt forskningsprojekt helt præcis falder.
Copenhagen Consensus Center er et center ved CBS, Handelshøjskolen i København, og Videnskabsministeriet giver ikke en særskilt bevilling til Copenhagen Consensus Center.
Det fremgår af universitetslovens § 21, at universiteterne disponerer frit over deres midler inden for deres formål, og det er derfor CBS’ egen prioritering, hvordan basisbevillingen fra Videnskabsministeriet anvendes, herunder også i hvilket omfang universitetet i givet fald vælger at anvende basismidler til Copenhagen Consensus Center.
Derimod giver Miljøministeriet en særskilt bevilling til Copenhagen Consensus Center, og derfor er det også miljøministerens og ikke min opgave at vurdere anvendelsen af denne bevilling.
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Synes ministeren, at opsparing af midler over flere år generelt skal fremmes inden for den danske forskningsverden, sådan som det har været tilfældet med Copenhagen Consensus Center under ledelse af Bjørn Lomborg?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-26:
Og da jeg jo ved, at hr. Klaus Hækkerup går meget op i den slags, er jeg helt overbevist om, at hr. Klaus Hækkerup selvfølgelig har læst på lektien.
Det, jeg sådan set bare gerne vil uddybe, er, at regeringen fører en både fornuftig og sikker økonomisk politik.
I modsætning til den skattepolitik, som Socialdemokratiet og SF fremlægger her i Folketingssalen, som jo vil slå et hul i kassen, og som også vil betyde, at vi sender arbejdspladser ud af Danmark, har regeringen en helt anden holdning.
Vi vil gerne belønne folk for at gøre en indsats, og vi vil også gerne sikre, at de, der tjener penge og bidrager til samfundet, fortsat har lov til og også lyst til at være i Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2011-01-26:
Formålet med spørgetiden er jo netop ikke, at man skal stå og læse tal op og gøre det meget kompliceret.
Derfor har jeg bedt ministeren om at oplyse om to tal, nemlig hvad de 10 pct. rigeste har fået ud af regeringens skattelettelser, og hvad de 10 pct. fattigste har fået ud af dem.
Hvor svært kan det være?
Det er to tal, og man skulle mene, at en regering, der ellers påstår, at den har styr på Danmarks økonomi, hvilket guderne skal vide at erfaringerne har vist at den ikke har, burde kunne oplyse om disse, så vi kan afveje, hvad regeringen opfatter som værende en god balance i en skattereform, mod det, som vi andre opfatter som en rimelig og fair balance.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-26:
Man bliver jo en smule forvirret, for hr. Klaus Hækkerup kommer jo ind på mange ting.
Nu startede jeg netop med at argumentere for, hvorfor det er en fornuftig og ansvarlig skattepolitik, der er ført siden 2001.
Det er så lige præcis også det, hr. Klaus Hækkerup gerne vil diskutere.
Adspurgt direkte om det, der står i spørgsmålet, kan jeg oplyse hr. Klaus Hækkerup om, at Folketinget har fået en besvarelse.
Hvis det, som hr. Klaus Hækkerup så ønsker, er en opdateret beregning af det, der blev svaret i sommeren 2010, er det da fair nok, men jeg har ikke tænkt mig at stå og læse hele det svar op, som var meget omfattende og meget langt.
Men adspurgt om, hvorvidt det er fornuftigt – og så kan hr. Klaus Hækkerup godt stå og grine, for det skader da ikke – kan jeg bare sige, at det er en meget fornuftig skattepolitik, der bliver ført.
Regeringen har i modsætning til S og SF den holdning, at der skal være styr på økonomien.
De har jo den klare politiske holdning, at man skal sætte skatter og afgifter op – indtil videre med 31,5 mia. kr., men vi ved jo, at det dækker over, at der er et hul i kassen, og derfor kommer der også flere skatter og afgifter.
Jeg synes jo, at det er dejligt at få det ud i det åbne rum, så kan folk jo forholde sig til, hvilken vej man skal gå.
Klaus Hækkerup (S), 2011-01-26:
Jo, men det, jeg mangler, er selvfølgelig en ajourført beregning fra ministeriets side over det
Og når ministeren siger, at der er en god balance i den skattereform – de to skattereformer – regeringen har gennemført, er sagen jo lige præcis den, at det er der ikke.
Jeg forstår sådan set godt, at skatteministeren meget nødigt vil oplyse tallene, for så bliver det jo belyst fuldt og klart.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke kan få en ordentlig og åben debat om, hvorvidt der er en god balance eller ej i de skattereformer, som regeringen har gennemført.
Jeg spørger ikke til udgiftssiden.
Jeg spørger bare til, om den måde, man har omlagt opkrævningen af bidragene til vores fælles husholdning på, er rimelig og retfærdig.
Og det har jeg altså ikke kunnet få et svar på fra ministeren, der bare står og siger, at det er godt nok.
Det er det ikke, må jeg sige til ministeren.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-26:
Nu er det her jo en spørgetid, hvor det er sådan, at man skal give udtryk for sine holdninger, og det er også det, jeg gør her.
Men jeg vil blot henlede hr. Klaus Hækkerups opmærksomhed på, at der jo er blevet svaret på det, hr. Klaus Hækkerup spørger om, nemlig i svaret på spørgsmål nr. S 495, et svar, som blev givet for et halvt år siden.
Klaus Hækkerup (S), 2011-01-26:
Jeg er lidt forbavset over, at ministeren ikke svarer på det spørgsmål, der er blevet stillet, men holder et stort foredrag om forårspakke 2.0 og genopretningspakken.
Formålet med den her spørgetid er jo, at ministeren kan forberede sig, så han har studeret det og kan give de oplysninger, der blevet spurgt efter, i modsætning til i spørgetimen.
Og der er blevet spurgt: Kan ministeren oplyse, hvad de to pakker tilsammen i kroner og øre har givet henholdsvis de 10 pct. rigeste og de 10 pct. fattigste?
Orla Hav (S), 2011-01-26:
Jeg er jo ked af, at medierne får skylden for det her, for jeg hørte faktisk et interview med KL’s formand for Sundhedsudvalget, og deraf fremgik det altså sådan rimelig klart, at det var tanker, som ikke lå dem fjernt i KL-regi.
Jeg skal bare sige til ministeren: Jeg er enig i, at den specialiserede genoptræning og forebyggelsesindsats skal ske på lægelig indikation fra sygehusets side.
Og der går jeg så ud fra, at ministeren også er enig i, at det er helt vigtigt, at den forebyggelse, der finder sted dér, bliver sat i gang på et så tidligt tidspunkt som overhovedet muligt.
Der, hvor jeg så er bekymret, er i forbindelse med indsatsen i forhold til den mere generelle forebyggende indsats, som ministeren taler pænt om.
For det er jo dér, vi har en chance for at være med til at forebygge skaderne efter rygning, skaderne efter at vi sidder for meget ned og sidder for meget foran computeren og alle de her ting.
Det er jo den indsats, der skal lønne sig på det lange stræk, som ministeren også er inde på, nemlig at det kan være langt klogere end at skulle ud og lave operative indgreb, eller hvad det kan være, sundhedsvæsenet skal gøre.
Bertel Haarder (V), 2011-01-26:
Hvad der er af penge afgøres ved de årlige forhandlinger.
Og kommunerne har de samme penge i år, som de regnede med de havde sidste år.
Regionerne har 2 mia. kr. mere, end de regnede med at de havde sidste år.
Og inden for de rammer skal der selvfølgelig, nu som altid, prioriteres.
Her er der jo ikke tale om, at rettidig genoptræning koster penge.
Det, der koster penge, er for sen genoptræning, for man mister muskelmasse, og genoptræningen bliver dyrere, hvis genoptræningen udsættes.
Det er derfor, man trygt kan sige, at genoptræningen skal være, som den lægefaglige vurdering siger den skal være –
det kan ikke diskuteres.
Det gælder især efter rygoperationer, knæoperationer, hofteoperationer osv., hvor det er meget skadeligt, hvis muskelmassen får lov at ligge brak for længe.
Per Stig Møller (KF), 2011-01-26:
Jeg tror egentlig, at den tilkendegivelse ville være ulovlig, for der ville jeg overtage politiets arbejde.
Der er jo en straffelov, og der er en grundlov, som angiver, hvad man ikke må gøre.
Det er ikke kulturministeren, der skal gå ud at fortælle, at det må man ikke gøre, for så ville man kunne indklage mig for at have krænket nogle grundlæggende rettigheder.
Det er altså politiets opgave.
Justitsministeren har, og det er jeg enig med ham i, bedt Rigsadvokaten om at se på organisationens berettigelse, altså om den er i overensstemmelse med grundloven, og om den ved at opfordre til vold skal opløses.
Rigspolitichefen vil melde tilbage om det.
Jeg vil stadig væk advare mod, at vi lægger det over i en politisk forsamling at begynde at bestyre lokaleudlejningen.
Vi må regne med, at de mennesker, vi gør til direktører, kan tænke sig om og vurdere, hvad der er rimeligt, og hvad der ikke er rimeligt.
Jeg har jo sendt et klart signal, og det går jeg ud fra at alle, som bestyrer vore lokaler, tænker over.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-26:
Undskyld mig, men enhver idiot – nu brugte kulturministeren også det udtryk – kan også lade være med at gøre noget, og derfor synes jeg altså, at det ville være på sin plads, hvis kulturministeren var indstillet på at gøre forsøget med at lave nogle retningslinjer.
Man kunne da i det mindste tilkendegive, at man ville gøre forsøget, og så netop benytte sig af den mulighed, som kulturministeren jo også siger han har, nemlig rent faktisk at sige til nogle i en konkret sag, at de ikke skal gøre det, fordi man ikke vil have det, og fordi det er ministerens beslutning.
Kunne vi så ikke få en tilkendegivelse fra ministeren om, at hvis den her ekstraordinære situation opstår igen, vil ministeren benytte sig af den mulighed, netop fordi der er tale om en organisation, som igennem flere år har været på politikernes og på Justitsministeriets dagsorden osv. som en forening, der er dybt problematisk, fordi den netop har opfordret til drab på jøder og senest har opfordret til, at man slår danske soldater ihjel.
Den tilkendegivelse kan vi vel i det mindste få fra kulturministeren.
Per Stig Møller (KF), 2011-01-26:
Jo, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, det er bare for let – det er bare for let.
Enhver idiot – undskyld udtrykket – kan skrive sådan nogle regler om, at dette må ikke bruges til dette og dette må ikke bruges til hint.
Og så kommer der en situation, der ikke passer til det, der står, og så er vi igen i situationen.
Altså, man kan ikke levere en sådan skrivelse – det kan godt være, at hr. Martin Henriksen kan lave en sådan skrivelse, og så vil jeg gerne se den – som betyder, at man nu er dækket ind, at nu kan det her ikke ske igen eller noget tilsvarende.
Situationen er jo altid forskellig, og der er forskellige præmisser.
Jeg er enig i, at dette var en helt usædvanlig situation med lokaleleje, og jeg mener heller ikke, at Det Kongelige Bibliotek skulle have udlejet dem.
Det kan godt være, at man ikke må diskriminere, fordi der er ligebehandlingsloven og det er en lovlig forening, så Det Kongelige Bibliotek altså i første omgang har truffet den rigtige beslutning.
Det, der får mig ind i sagen, er, da jeg ser invitationen med ligkisterne og med opfordringen til afghanerne om faktisk at skyde danske soldater.
Der mener jeg at grænsen er passeret, og der mener jeg at Det Kongelige Bibliotek kunne have sagt nej.
Hvis man laver sådan en skrivelse, risikerer man faktisk, at det bliver et fribrev for ting, man i øvrigt synes skulle have været forhindret, og så har vi den næste sag og den næste sag og næste sag, og til sidst får vi lavet en kolossal masse forbud og forhindringer, som så på et eller andet tidspunkt kommer på tværs af ytringsfriheden og forsamlingsfriheden og ligebehandlingsloven.
Så jeg tror, at vi skal stole på vores lederes skøn, og jeg skal gerne drøfte det med dem, når jeg har møde med vores institutbestyrere, for det er en rimelig sag at drøfte med dem.
Men jeg tror ikke, at vi skal tage skønnet væk, for jeg tror ikke, at Folketinget eller ministrene kan skrive en skrivelse, som dækker alle situationer.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-26:
Jeg synes, at sagen er for alvorlig til, at man kan sammenligne den med plakater, der bliver hængt op forskellige steder, netop fordi der er tale om en organisation, som har opfordret til, at man slog danske soldater ihjel i Afghanistan.
Men jeg forstår simpelt hen ikke – når nu kulturministeren tilsyneladende er enig med Dansk Folkeparti i, at det er dybt problematisk, og at det er en hån mod de danske soldater derude, som tjener deres land – at kulturministeren ikke, netop fordi det er sådan en ekstraordinær situation, vil udarbejde nogle retningslinjer, sådan at vi fremadrettet kan tage hånd om de her situationer, så det ikke finder sted igen, og sådan at Hizb-ut-Tahrir ikke om en måned, eller hvornår det nu kan være, går ind og lejer et lokale igen i Det Kongelige Bibliotek eller i en anden stor kulturinstitution i Danmark.
Per Stig Møller (KF), 2011-01-26:
Jeg tror, at det er meget, meget svært at lave en dosmerseddel på det der, fordi situationerne jo altid vil være forskellige.
Man skal også passe på, at vi ikke her i Folketinget og i regeringen og i ministerierne kommer til at afgøre, hvad der sker i de forskellige lokaler.
Hvis jeg nu direkte havde sendt en ordre om at aflyse, kunne jeg herefter også tage stilling til, om f.eks Surrend måtte hænge i Den Gamle By eller ikke måtte hænge i Den Gamle By.
Og så ville man komme med noget andet og tredje og fjerde.
Det ville betyde, at de, der leder institutionerne, virkelig kunne kaste ansvaret fra sig ved at lade ministeren tage stilling til plakater og til billeder og til malerier og til film og til møder i forskellige offentlige lokaler.
Det tror jeg man skal passe på med, for det har man folk ansat til.
Det er direktørerne.
Den kan alle læse.
Og der har jeg sagt: Uanset dette, så mener jeg, at man skal overveje, hvad man bruger offentlige lokaler til, for dem er skatteydernes penge brugt til.
Derfor markerede jeg meget tydeligt, at jeg ikke mener, at skatteydernes penge, der jo har skabt Det Kongelige Bibliotek – selv om man betaler for lokalerne – skal gå til at huse et møde, hvis formål er at opmuntre til modstand mod de danske soldater, som er sendt ud af det danske Folketing for at forsvare Danmarks interesser og på FN’s opfordring er i en krig i Afghanistan.
Derfor havde jeg gerne set, at han traf en anden beslutning, men jeg fastholder, at det i sidste instans måtte blive hans beslutning.
Jeg tror, at det her giver en anledning til, at de, som står for vores lokaler, må overveje det her.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-26:
Jeg vil spørge udviklingsministeren om, hvor langt han er nået i den proces.
Per Stig Møller (KF), 2011-01-26:
Der er jo ikke tvivl om, at Aalborg Teater gør det fremragende; det kan man konstatere, det er jo et succesteater, og det er jeg kun glad for.
Hr. Rasmus Prehn kan sikkert som gammel socialist bekræfte, hvad jeg nu siger.
Bertolt Brecht – som vi jo formentlig begge to finder var en god forfatter, ikke? – sagde: Sandheden er konkret.
Hvis jeg stikker dem alle sammen den samme portion penge, er det ikke nødvendigvis rimeligt og fair, fordi omkostningerne, forudsætningerne og kommunernes bidrag er forskellige.
Derfor er det ikke så enkelt.
Men det, jeg siger her i dag, er: Jeg skal fortsat se på det, ligesom jeg har gjort med den vækstforskydning, jeg har skabt mellem hovedstaden og provinsen på andre områder.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Ministeren sagde dog alligevel, at vi skal finde frem til en model, der er mere rimelig.
Det kan godt være, at ministeren ikke her i salen kan sige, at det er direkte urimeligt, men i hvert fald har ministeren jo rent sprogligt udtrykt, at det er knap så rimeligt, som det kunne være.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at ministeren her i Folketingssalen lover, at det er noget, der bliver arbejdet videre med.
Nu har det her spørgsmål jo været oppe at vende flere gange.
Det er efterhånden nogle år siden, vi fik strukturreformen.
Og det, at der er en historisk tradition for, at man havde flere penge til teatre i Århus og i Odense, er jo ikke et rimeligt argument for, at man så, når man bruger fællesskabets kasse, statskassen, til at give tilskud, skal fortsætte med at give mere til Århus og til Odense, end man gør til Aalborg.
Der må være en rimelig fordeling.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at han arbejder med det, men kan vi få en dato for, hvornår vi kan regne med, at der bliver rettet op på det her, så man virkelig kan få det bedste ud af det kæmpe potentiale, der er på Aalborg Teater, hvor man allerede gør det fremragende på trods af en måske lidt ringe økonomi sammenlignet med andre?
Per Stig Møller (KF), 2011-01-26:
Nej, det vil jeg ikke stå og sige i Folketingssalen.
Det ville have været for meget, og det ved hr. Rasmus Prehn også godt.
Jeg står og siger at vi ikke kan sagsbehandle, og så kan jeg ikke samtidig stå og sige, at behandlingen har været urimelig, for så har jeg rent faktisk sagsbehandlet.
Det kan jeg ikke.
Men jeg kan sige, at der er fortilfælde.
Der er historik.
Der er kommunale forskelle, og der er omkostningsforskelle.
Det er rigtigt, at der skal ses på det.
Vi har også gjort det i forbindelse med udligningen mellem hovedstad og provins.
Der har jeg også prøvet at se på det.
Eksempelvis i forbindelse med musikken har jeg prøvet at se på, om det er rimeligt, og jeg har så også ændret fordelingen her i vinter.
Jeg skal se på det, og det er rigtigt, at der ses på det.
Men jeg kan ikke stå og sige, at det er urimeligt, for der er forskellige forhold, der gør sig gældende.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Det er klart, at vi ikke kan stå og sagsbehandle et konkret teater her i salen.
Det har ingenlunde heller været min intention.
Når jeg alligevel tillader mig at bringe det til torvs her i Folketingssalen, er det, fordi det har været oppe at vende før, hvorefter ministeren også lovede, at det var noget, der skulle kigges på.
Der var en analyse, der skulle bearbejdes.
Derfor synes jeg, at når de har lavet et nyt notat fra Aalborg Teaters side, hvor man kan se, at skævheden er der, og at den endda ikke er blevet mindre – den er måske ligefrem blevet større – så er tiden altså inde til at spørge nysgerrigt ind til, hvordan det ser ud med det her.
Mener ministeren stadig væk, at der er en skævhed?
Der er jeg glad for at høre at ministeren taler om, at man skal finde en mere retfærdig fordeling.
Det er jo ensbetydende med, at ministeren står her i Folketingssalen og siger, at den måde, vi finansierer på i øjeblikket, er urimelig.
Det vil jeg gerne have at ministeren bekræfter, sådan at også folk i Nordjylland, folk i Aalborg får håndslag fra ministeren på, at sådan som vi fordeler til teatrene i øjeblikket er urimeligt.
Martin Henriksen (DF), 2011-01-26:
Tak for det.
Det, jeg gerne vil spørge kulturministeren om, er det forløb, der har været omkring Hizb-ut-Tahrir og Det Kongelige Bibliotek.
Der var det jo sådan, at kulturministeren bad om at få en redegørelse fra Det Kongelige Biblioteks direktør med den klare hensigt, at mødet skulle aflyses, og det blev det så ikke.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra Dansk Folkepartis side gerne havde set, at mødet var blevet aflyst, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi gerne ser, at organisationen bliver forbudt; det vil vi selvfølgelig stille spørgsmål til justitsministeren om på et senere tidspunkt.
Men jeg kunne godt tænke mig fremadrettet at spørge ind til, om kulturministeren har nogen planer om at udarbejde nogle retningslinjer, sådan at lignende situationer kan undgås i fremtiden.
Søren Pind (V), 2011-01-26:
Nu skal jeg sige tak.
Jamen altså, det er sådan, at der afholdes forskellige seminarer i løbet af det næste halve år.
Nogle er interne i ministeriet, og nogle bliver også offentlige.
Det vil jeg tro vil vække glæde.
I forhold til hele spørgsmålet om, hvordan vi fremmer privatsektorvækst og lignende, er der også en sammenkomst i løbet af marts eller april.
Men det kan jeg vende mere præcist tilbage til.
Jeg var ikke klar over, at det var det, der var hr. Per Dalgaards andragende i dag.
Det er de største bidrag, man kan få til dansk økonomi.
Jeg drøfter det gerne.
Det, jeg står på mål for, er, at vi anvender de 15,2 mia. kr., som Folketinget har tildelt til dansk udviklingsbistand hvert år over de næste 3 år, efter bedste evne og til gavn for de fattigste mennesker i verden.
Storm P sagde engang: Det er svært at spå, især om fremtiden.
Jeg kan ikke spå om, hvor stor dansk udviklingsbistand vil være efter den periode.
Jeg kan sige, at den helt givet vil være mindst på 0,7 pct. af BNI.
Det er jeg helt overbevist om.
Derudover kan jeg ikke garantere noget.
Jeg mener sådan set, at hr. Kamal Qureshi beder mig om at garantere noget, som jeg ikke kan.
Det kan man så tage som udtryk for, hvad man vil.
Det tager jeg som en god ting.
Kamal Qureshi (SF), 2011-01-26:
Jamen vi kan jo så konstatere, at også på det her område sejler regeringens økonomiske politik, altså, man ved ikke, om man har tænkt sig at fastholde udviklingsbistanden på det her beløb efter 2013, vi kan ikke få at vide, om det er justitsministeren, som taler på regeringens vegne, når han siger, at han ønsker at hæve udviklingsbistanden efter 2013, eller om det er Dansk Folkeparti, der udtaler sig på regeringens vegne, når de siger, at de har en plan om at sætte udviklingsbistanden ned yderligere efter 2013, eller om det er udviklingsordføreren for Venstre, hr. Karsten Lauritzen, som udtaler sig på regeringens vegne, når han siger, at det bliver overordentligt svært at finde de penge, Lars Barfoed så lover i sine udmeldinger, efter 2013.
Jeg synes jo, det kunne være rart at vide, når nu der netop er tale om så store beløb, dels hvilke planer man har for de her beløb om, hvornår de skal komme, dels hvor de eventuelt skal komme fra.