runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-31:
For det første vil jeg sige, at jeg jo ikke kun sagde, at jeg ikke kan se Tyrkiet blive medlem lige nu.
Jeg sagde også, at jeg med den udvikling, der er, ikke kan se Tyrkiet blive medlem af EU i en for mig overskuelig fremtid.
For det andet vil jeg også gerne bare prøve at udfordre ordførerens analyse af forholdene i Tyrkiet en lillebitte smule, forstået på den måde, at jeg ikke tror, at man i Tyrkiet, som det er i dag, har en idé om, at man bevæger sig hen imod et medlemskab.
Det, der har været med til at gøre det, er den menneskerettighedsudvikling, som desværre har været negativ, og som har været et udtryk for, at man har givet op med hensyn til at blive medlem af EU.
Derfor er jeg også enig med udenrigsministeren, når han siger, at optagelsesforhandlinger er en god ramme for at føre den dialog med Tyrkiet, og der må man sige, at der tror jeg, at stemningen i Erdogans regering – og det er jo min analyse over for din analyse – netop har været sådan, at man har opgivet ideen om at blive medlem, hvorfor man er begyndt at se stort på at overholde basale demokratiske spilleregler og menneskerettigheder.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Men jeg tror nu ikke, at Tyrkiet har givet op.
Tyrkiet har derimod en ret grænseløs, ret brovtende selvtillid, der gør, at Erdogan, samtidig med at han gerne vil ind i EU og være medlem, mener at kunne sige, at man i øvrigt blæser højt og flot på de krav, som EU stiller.
Det tror jeg sådan set vil blive ved, men ikke desto mindre vil Tyrkiet også blive ved med at kræve medlemskab.
Det nærmer sig hele tiden, for nu er der åbnet endnu et kapital i optagelsesforhandlingerne.
Hvornår vil Socialdemokratiet sige fra over for at åbne nye kapitler i optagelsesforhandlingerne?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-31:
Vi er hele tiden interesseret i at have en dialog med Tyrkiet, og der er de forhandlinger en god ramme for det.
Som jeg sagde før, deler jeg udenrigsministerens analyse vedrørende det.
Men der er jo meget, meget langt fra det synspunkt og så til at erklære sig villig til at optage Tyrkiet i morgen, i overmorgen eller om 10 år for den sags skyld, for det kan jeg ikke se for mig med den udvikling, der er lige nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-31:
Tak for det.
Vi har behandlet mange alvorlige sager i dag, salg af statslige arbejdspladser, økologimålsætninger og tyrekalve i Spanien og senest en konkurrence om, hvem der hader Uber mest.
Nu har vi noget, som er mindst lige så alvorligt, nemlig atomvåben.
Jeg vil gerne være sikker på, at jeg forstår IA's og ordførerens holdning korrekt.
Fra dansk side er der jo ikke nogen intention om at blande sig i grønlandsk erhvervspolitik, men problemet er her, at når det handler om uran og materialer og produkter, som potentielt kan bruges til atomvåben, så overgår det til at være sikkerhedspolitik, hvor det er Danmark som kongerige, der har ansvaret.
Det er placeret hos den danske regering og i Folketinget.
Hvordan forestiller fru Aaja Chemnitz Larsen sig, at vi skal opfylde den forpligtelse uden at gå ind her og have en vis kontrol med, hvad det er for nogle produkter, der bliver udført fra Grønland?
Det er jo ikke for sjov, vi gør det.
Det er jo, fordi det er meget, meget alvorligt, og at det har nogle meget, meget store sikkerhedspolitiske konsekvenser.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-31:
Mange tak for spørgsmålet, og ja, vi er meget enige i, at det selvfølgelig har nogle sikkerhedspolitiske elementer, og derfor siger vi også, at der sagtens kunne være et samarbejde omkring det her.
Men jeg synes også, at når vi står med det her område, som er det eneste område, som Grønland har hjemtaget efter selvstyreloven i 2009, så er det jo selvfølgelig et område, hvor vi er meget opmærksomme på, hvilken betydning det egentlig har for Grønland, for vi mener, at så længe der er de her gråzoner og de her uklarheder, når vi hjemtager nogle områder til Grønland, så skal det selvfølgelig være hundrede procent klart fra begge parters side, hvad det er, vi har et ansvar for, og at vi har så vide rammer som muligt til selv at bestemme, hvad det er for nogle ting, vi gerne vil udvinde, og derfor også eksportere.
Dette lovforslag betyder jo egentlig, at det lidt bliver en dynamisk liste.
Derfor kommer vi også til at give afkald på en række områder, som vi faktisk ikke kender til i dag.
Den her liste, som skal udarbejdes over, hvilke områder der skal eksportkontrolleres, bliver jo hele tiden udvidet.
Så det er jo lidt i retning af at give en blankocheck, kan man sige, i forhold til at afgive kompetencer på en række områder.
Man kan også se med lovforslaget, at vi fra Grønlands side bliver en høringspart.
Vi bliver orienteret i visse tilfælde i forhold til det her, og det er det, vi synes er rigtig problematisk.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-31:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, hvis man fra grønlandsk side synes, at Danmark går ind og obstruerer hjemtagelsen af noget, der er kommet tilbage til Grønland.
Vi vil rigtig gerne være imødekommende, men der er bare det her dilemma: Er det erhvervspolitik, eller er det sikkerhedspolitik?
Jeg synes i hvert fald, at når det handler om materialer til atomvåben potentielt, så er det mere sikkerhedspolitik, end det er erhvervspolitik.
Det er nok derfor, vi kommer til at støtte det her lovforslag, men det er vigtigt at sige, at det ikke er, fordi vi er ude på at tage noget væk fra Grønland eller generelt blande os i erhvervspolitikken, men kun, fordi der er de her sikkerhedspolitiske problemer, netop når det handler om uran og materialer, der kan bruges til den slags masseødelæggelsesvåben.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-31:
Tak for kommentaren og den indirekte støtte, hvis man kan sige det sådan.
Fra IA's side siger vi jo klart nej til uran.
Det handler jo om noget grundlæggende værdimæssigt for det grønlandske samfund, om vi skal udvinde uran.
Vi så gerne, at der havde været en folkeafstemning, og at man havde sikret en mere varig løsning, sådan at en større del af Inatsisartut var blevet inddraget bl.a. i forhold til de her uranaftaler.
Det er jo noget af det, vi påpeger med den kritik, vi kommer med.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-31:
Socialdemokratiet vil en hel masse i forhold til at bekæmpe social dumping.
Vi vil ikke finde os i, at lønningerne bliver dumpet, og at folk ikke kan leve af den løn, de får.
Det er også derfor, vi netop sammen med Dansk Folkeparti lige har vedtaget et forslag om at sikre, at godskørselsloven også gælder for de varebiler, der vejer under 3.500 kg.
Så vi vil gerne samarbejde.
Men vil ordføreren ikke række hånden ud til os i forbindelse med de forhandlinger, vi skal til ovre hos ministeren, og sikre, at det, vi får igennem ved forhandlingsbordet, hvor det virkelig batter, er, at vi skal have en bedre håndhævelse af den lov, der er; at vi skal sikre, at dem, der kører taxakørsel, også betaler skat; og at vi skal sikre, at der ikke er social dumping?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Tak for det.
Også Radikale Venstre skal meddele, at vi ikke kan støtte det her lovforslag, så længe regeringen ikke vil imødekomme ønsket om, at højskolerne fortsat skal kunne tage imod flygtninge, også i længere perioder og på den unikke måde, som højskoler jo netop er sat i verden for.
Højskolerne er en integrationsbooster.
De er helt fantastiske til at hjælpe flygtninge med at knække koderne til det danske samfund, til dansk kultur, til danske værdier.
Det vil vi gerne have fortsætter.
Så det er rigtig vigtigt for Radikale Venstre.
Vi har stillet to ændringsforslag, som kommer til afstemning nu.
De handler om muligheden for fortsat at få tilskud til, at uledsagede flygtningebørn kan komme på efterskole.
Så handler de om den sundhedsvurdering, som regeringen med det her lovforslag afskaffer at kommunerne skal gennemføre.
Det er vi rigtig, rigtig kede af, og derfor håber vi selvfølgelig fortsat på opbakning fra et flertal i Folketinget, så man fortsat kan gennemføre sundhedsvurderinger og ikke skal risikere epidemier eller andet og uledsagede flygtningebørn fortsat kan komme på efterskole.
Det allervigtigste for os og det, som er knasten i, at vi kan være med til at støtte det her på en række andre punkter ellers glimrende lovforslag, er altså, at flygtninge fortsat skal kunne komme på højskole som hidtil.
Ellers kan Radikale Venstre ikke støtte lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-05-31:
Jo, men jeg er bare nødt til at sige, at hr. Rasmus Prehn roder pærer og æbler sammen
Det er da rigtigt, at vi var sammen om B 165.
Vi er glade for, at I støttede jeres eget forslag.
Det blev vi faktisk lidt nervøse for, da vi så udviklingen her i dag, men lad nu det ligge.
Det her handler jo ikke om, at vi skal over og sidde og forhandle om Ubers eksistens eller Ubers lovlighed.
Uber kan være hvor som helst, hvis de vil køre efter den lovgivning, der er.
Det her handler om at nedsætte en taskforce, der skal bekæmpe piratkørsel, ulovlig personbefordring, skatteunddragelse, manglende momsindbetalinger.
Det er det, den her taskforce skal nedsættes til, og det vil Socialdemokratiet ikke være med til.
For der er åbenbart ikke noget problem.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-31:
Lad mig lige minde om, at det var den socialdemokratiske transportminister, hr. Magnus Heunicke, der anmeldte Uber til politiet.
Den sag er nu ved at blive afklaret, og der er vi nødt til have respekt for domstolen og afvente, hvad de siger.
Hvis vi så vil have en klar og mere tydeligt defineret lovgivning på det her område, er vi nødt til at gøre det sammen med den regering, som Dansk Folkeparti har indsat.
Der sidder vi altså og forhandler i øjeblikket, og der spørger jeg bare helt ydmygt, om ikke Dansk Folkeparti vil være med til sammen med Socialdemokratiet at sikre en ny taxalov, der er lettere at fortolke; hvor der bliver slået hårdere ned på dem, der ikke overholder den; hvor man sikrer, at der ikke er nogen, der kan undgå at betale skat; og hvor man sikrer, at der ikke er social dumping.
Kim Christiansen (DF), 2016-05-31:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, hr. Magnus Heunicke gjorde mange gode ting som minister, men det var nu Trafikstyrelsen, der anmeldte Uber.
At der så har siddet en rigspolitichef og smølet med tingene, er jo sørgeligt.
Det er vi en del af, men ikke hvis man som hr. Rasmus Prehn måske har nogle forkromede og våde drømme om, at Uber og den måde, Uber driver forretning på, skal være en del af taxabranchen, for så er vi ikke med.
Jo, jo, men de ulovligheder, der er foregået ude, må jo behandles efter gammel lovgivning.
Det er vi enige om?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-31:
Hr. Kim Christiansen siger, at Uberchaufførerne ikke betaler skat.
Hvor ved hr. Kim Christiansen det fra?
Kim Christiansen (DF), 2016-05-31:
Det kan jeg have en formodning om, i og med at der faktisk har været en hel del debat om, at det er ret svært at se, at der overhovedet skulle komme skatteindtægter fra nogen som helst i forbindelse med det her Ubercirkus.
Jeg ved godt, at hr. Ole Birk Olesen er en varm fortaler for Uber.
Sådan er det.
Man kan blive så liberal, at man åbenbart ønsker at benytte sig af kriminelle aktiviteter.
Men det er jo netop derfor, vi vil have en taskforce.
Og hvis hr. Ole Birk Olesen har den holdning, at Uber kører helt reelt derude – at det er deleøkonomi og vennetjenester; man er gode ved hinanden; der er slet ingen penge i det, og de penge, der så er, bliver der afregnet told og skat af – så må hr. Ole Birk Olesen da også være interesseret i, at vi får lavet sådan en taskforce, så vi i hvert fald får taget de brodne kar i branchen.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-31:
Der er jo debat om meget, og man kan have formodninger om meget.
Men der er også andre danskere, der arbejder for udenlandske selskaber, og det betyder da ikke, at man sådan pr. automatik kan beskylde dem for ikke at betale skat.
Kim Christiansen (DF), 2016-05-31:
Det kan jeg jo gøre, hvis jeg har en formodning om det.
Der er faktisk også folk, som har været inde – hvad hedder sådan noget – undercover hos Uber.
Det ved hr. Ole Birk Olesen udmærket godt.
Så der er meget, meget klare indicier på, at der ikke bliver betalt skat af de penge, der bliver kørt ind.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Jeg spørger ikke.
Jeg giver en kommentar i stedet for at gå på talerstolen som ordfører.
Jeg har bare en kort kommentar.
Hvis De Konservative har det sådan, kunne de tænke over, at der på det internationale marked er mere end 2.000 eksempler på, at der ikke er styr på uran, og det er så blevet solgt illegalt til steder, hvad man sandsynligvis ikke ville være enige i var i orden.
Derfor kunne De Konservative ganske enkelt bare stemme imod det forslag af sikkerhedsmæssige grunde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-31:
Mange tak.
Jeg har ellers engang lært af tidligere udenrigsminister Niels Helveg Petersen, at en politiker altid skal tage ordet, når han får muligheden for det.
Det skulle jeg måske også have gjort under behandlingen af L 188, men jeg undlod alligevel.
Allerede under førstebehandlingen af det lovforslag, vi har her, meddelte Liberal Alliance, at vi ikke kan støtte forslaget, medmindre regeringen vil give indrømmelser i spørgsmålet om højskoleophold.
Det har der været drøftelser mellem regeringen og flere af Folketingets partier, herunder Liberal Alliance, om.
Men vi har endnu ikke kunnet finde hinanden, hvorefter man i betænkningen kan se, at der på nuværende tidspunkt ikke er flertal i Folketinget bag L 189.
Det er fortsat Liberal Alliances holdning, at regeringen skal være mere lydhør og indgå en aftale med Folketingets partier om muligheden for højskoleophold.
Vi ønsker i den forbindelse egentlig at sige ja til stort set alt det, regeringen har fremsat forslag om.
Vi mener, det skal være muligt for den enkelte højskole at sige, at der, hvor man ikke tilbyder en af de to førnævnte ting, kan højskolen i aftalen med den pågældende kommune fortælle, hvordan man ruster den enkelte til arbejdsmarkedet.
Det er det ene ønske, vi har til ændring.
Det andet ønske, vi har til ændring,
er aldersgruppen.
Regeringen siger, at det skal være 18-24-årige, mens vi ønsker, at det skal være 18-29-årige.
I virkeligheden er det to små ønsker, som man må sige er en meget lav pris for at kunne få et flertal for sit lovforslag.
Så på det nuværende grundlag stemmer Liberal Alliance nej til L 189, medmindre vi opnår en aftale med regeringen.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Tak for det.
Vi mener, det er afsindig vigtigt, at højskoledelen kommer med i forslaget.
Vi synes, det er rigtig ærgerligt, at det er et lillebitte hjørne, der skiller os.
Vi ved, at unge flygtninge har et positivt udbytte, hvad angår sproglig og personlig udvikling og netværksdannelse, og vi ved, at miljøet på højskolerne kan bidrage til de unges forståelse for danske normer og dansk kultur.
Det undrer mig også, at det ender med at blive en knast i den her aftale.
Jeg citerer Martin Geertsen, daværende integrationsordfører for Venstre, i Politiken den 13. marts 2015.
Han siger: »Det er unikt, og højskolerne kendetegner nogle af de værdier, vi står for i landet. Det er en fremragende idé, at højskolerne byder sig til og deltager i integration af mennesker, der kommer hertil landet«.
Jeg undrer mig over, at Venstre på den måde har ændret holdning, og jeg vil endnu en gang opfordre integrationsministeren til at lytte til de fire partier, som kan være med til at stemme den her aftale igennem, så vi kan få en aftale.
Hvis ikke det sker, skal jeg igen sige her fra talerstolen, at Alternativet ikke kan støtte aftalen.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-31:
Tak, formand.
Der står i betænkningen, at Dansk Folkeparti vil redegøre for vores stillingtagen til forslaget her ved andenbehandlingen.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi har vendt og drejet det rigtig mange gange, når vi har set på, hvad håndhævelsesdirektivet omfatter samt den fond, der erstatter kædeansvaret – hvordan det hænger sammen.
Og vi er kommet til det resultat, at vi undlader at stemme ved afstemningen af L 177 og L 178.
Det gør vi først og fremmest, fordi vi synes, det er en lidt mærkelig konstruktion på den måde, at man erstatter muligheden for at indføre et kædeansvar, som der står i artikel 12, med en fond, og det gør, at al fremtidig snak om et kædeansvar er slut, hvis man stemmer for håndhævelsesdirektivet.
Det skyldes også, at det er bygget op på den måde, at det er en aftale mellem parterne på overenskomstområdet, og det betyder så, at alle arbejdsgivere, der skal betale ATP for deres ansatte, skal betale til en fond, som de aldrig nogen sinde selv får gavn af.
Der er måske over 100.000, måske 150.000, arbejdsgivere, der aldrig nogen sinde får gavn af en fond til at betale lønninger til dem, der bliver udstationeret.
Det betyder, at håndværksmesteren, der kæmper en kamp imod de firmaer, der kommer op til Danmark, skal betale, hvis der er nogle, der snyder lidt på vægten i forhold til løn – så skal de betale gennem et tilskud til fonden.
Det synes vi er urimeligt.
Vi synes også, det er lidt mærkeligt i den her konstruktion, at man stadig væk skal tilmeldes RUT-registeret.
Det er også godt nok, men vi havde gerne set, at man slet ikke kunne lave sådan nogle skuffeselskaber – det kan man jo ikke på grund af EU-reglerne, og det er så noget andet.
På det lange, seje træk synes vi der er forbedringer her,
men vi havde gerne set, at man var gået en lidt anden vej og havde lavet nogle skrappere regler, men også at vi havde kunnet få det begrænsede kædeansvar, som artikel 12 egentlig giver lov til.
Og det betyder, at den, der kontraherer, det firma, der snyder, er det firma, der kommer til at betale.
Og det får man ikke her.
Vi synes, det er helt fint, at man stadig væk går efter dem, der kontraherer, men systemet i det er stadig væk, at det er en stor gruppe af arbejdsgivere, som ikke på nogen måde kan nyde godt af fonden her, der kommer til at betale de store beløb til de firmaer, der svindler.
Men i den forbindelse skal jeg lige sige, at Enhedslisten jo har stillet et ændringsforslag, der gør, at det skal udbredes til dem, der er uden for overenskomsterne.
Det ændringsforslag støtter Dansk Folkeparti.
Vi kan ikke som sådan stemme for forslaget, men undlader at stemme, på grund af at der trods alt er en hel del klare forbedringer i det, men de går ikke helt i den retning, som Dansk Folkeparti havde ønsket det – og det gælder både L 177 og L 178.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-31:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er for dårligt, at man ikke har benyttet sig af muligheden for at indføre kædeansvar, når nu man oven i købet har fået det blå stempel af Kommissionen til, at det må man gerne, og oven i købet også i en meget mere vidtgående udgave, end Kommissionen selv foreslår.
Det synes jeg simpelt hen er for slapt.
Men jeg er ikke enig med ordføreren i, at vedtagelsen af det forhindrer os i at fortsætte kampen for det her kædeansvar.
Det er rigtigt, at det her vil blive brugt som endnu en undskyldning for ikke at indføre kædeansvaret – det er jeg helt enig i – men det skal vel ikke forhindre Enhedslisten og Dansk Folkeparti og de dele af fagbevægelsen, der gerne ser et kædeansvar, i, at vi fortsætter kampen for det.
Så vil jeg bare sige tak til ordføreren for støtten til vores ændringsforslag, som jo betyder, at også udstationerede arbejdere, der ikke er overenskomstdækket, kan få deres tilgodehavende udbetalt fra fonden.
Det undrer mig en del, at de andre borgerlige partier ikke støtter det, men jeg er da glad for støtten fra Dansk Folkeparti.
Jeg er jo enig med ordføreren i, at de forbedringer, der er i det, er mikroskopiske og næsten ikke til at få øje på, men nu er Enhedslisten jo ikke noget alt eller intet-parti, så de få hundrede østarbejdere, der kan få glæde af det her, skal da have det, så vi stemmer for det, vel vidende at intet vil kunne forhindre Enhedslisten i at fortsætte kampen for kædeansvar, heller ikke det her lovforslag.
Så jeg håber, at Dansk Folkeparti også fremover vil være med i den kamp.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-31:
Undskyld, jeg glemte lige, at jeg gerne vil bede om at få det tilbage til udvalget, så vi kan afgive betænkning.
Grunden til det her med kædeansvar er, at der i artikel 12 står, at man ikke kan få begge dele, man kan vælge enten fonden eller kædeansvar.
Det er sådan, vi har tolket det.
Det kan godt være, at hr. Finn Sørensen tolker på en anden måde, og jeg ved også, at hr. Finn Sørensen ikke holder sig tilbage for at tage diskussionen, uanset hvad der sker.
Men som sagt, vi støtter ændringsforslaget fra Enhedslisten, og vi synes også, at der jo ikke rigtigt er strammet op over for dem, der arbejder med arme og ben-virksomheder, som vi kalder dem.
De skal anmeldes til RUT-registeret, men der er ikke rigtig noget kontrol med dem, og Arbejdstilsynet skal indhente oplysninger om virksomhederne i andre lande.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Jeg noterer mig, at vi lige har siddet i forhandlinger med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne og er blevet enige om bl.a. en antiradikaliseringspakke, hvor vi har skærpet tilsynet med vores friskoler, hvor vi har kigget på vores folkeoplysningslov, hvor vi har været optaget af, om der er nogle religiøse forkyndere, der er med til at fastholde bl.a. kvinder i et voldeligt ægteskab, og hvor vi jo på tværs af politiske skel er begyndt at tage den her integration seriøst.
Det kommer SF til at fortsætte med.
Jeg tror sådan set, at alle partier her i Folketinget er optaget af at løse udfordringen med bl.a. social kontrol.
Det er jo derfor, at partier på tværs deltog i et møde hos Inger Støjberg.
Og der skal ikke være nogen tvivl om, at det er en meget vigtig opgave for SF, og det mener jeg godt vi kan lave sammen med Socialdemokraterne.
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Til det vil jeg sige, at der jo ikke er noget, der tyder på, at europæiske løsninger virker.
Det er jo netop i mangel af europæiske løsninger, at landene er gået egne veje, har lavet grænsekontrol og har fået mere styr på situationen i hvert fald.
Det er den ene del af det.
Kan SF og fru Pia Olsen Dyhr ikke godt se, at det stritter i mange forskellige retninger?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Jeg oplever bestemt ikke, at SF og Socialdemokraterne er vanvittig uenige om alting.
Jeg oplever sådan set heller ikke, at Enhedslisten og Alternativet eller De Radikale er uenige med Socialdemokraterne, når det gælder f.eks. den grønne omstilling i Danmark og de ambitioner, vi skal have, at vi skal have et mere fair arbejdsmarked, og at vi kan kigge på nogle af de udfordringer, som f.eks. kontanthjælpsloftet har skabt for nogle af danskerne.
Nu ved jeg godt, at udlændingepolitik er næsten al politik, når man snakker om Dansk Folkeparti, men der er jo meget andet i pakken.
Det, jeg er optaget af, er at sikre, at integrationen lykkes, at vi får styr på antallet – og det gør vi gennem europæiske løsninger.
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Jeg har lyttet med interesse til det, som fru Pia Olsen Dyhr har fortalt om specielt udlændingepolitikken.
Grunden til det er, at det er et altdominerende tema, som vi alle sammen her i Folketinget er nødt til at fokusere på: Hvad gør vi i forhold til udlændingepolitikken? Der er jo to veje i Folketinget.
Der er den vej, som bygger på sådan ca. 30 stramninger af udlændingepolitikken, der er blevet lavet siden valget.
Så er der en anden vej, som SF, Enhedslisten, Alternativet og De Radikale står for, nemlig en række lempelser, hvor man helt eller delvis vil rulle den udlændingepolitik, der er blevet gennemført siden valget, tilbage.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Pia Olsen Dyhr om, er: Hvordan forestiller fru Pia Olsen Dyhr sig situationen, hvis der skulle komme nogen og sige, at man har et alternativ til den regering og den politik, der er nu?