runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Som jeg sagde, er jeg fuldstændig enig i, at der er mennesker i det her land, som har det rigtig svært, og dem vil vi også gerne hjælpe.
Men jeg må også lige påpege, hvad det beslutningsforslag, vi nu står med, starter med: »Aldrig har så mange danskere haft så mange penge mellem hænderne.
Arbejdsløsheden er rekordlav,« - hvilket er ukorrekt - »og velstanden har igennem længere tid været stigende, så der er blevet råd til rejser til udlandet, samtalekøkkener, fladskærme, nye biler og andre luksuriøse forbrugsgoder.
Det går kort sagt rigtig godt for danskerne - og så alligevel ikke.«
Det vil sige, at det er det, man måler, hvornår det går rigtig godt, på.
Det er jo på det her.
Jeg forholder mig til det, der er blevet fremlagt, det, vi bl.a. skal stemme om i dag.
Derfor er der stadig rigtig mange, der har det svært, og dem vil vi gerne hjælpe.
Men som jeg sluttede med at sige, så gør det her forslag det ikke alene.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Jeg synes godt nok, det i den grad er arrogant at spørge, om man er fattig, fordi man ikke kan rejse, om man er fattig, fordi man ikke har en fladskærm, om man er fattig, fordi man ikke har råd til et samtalekøkken.
Hvem snakker om de mennesker?
Der er jo ingen herinde, der står og snakker om de mennesker.
Jeg er da udmærket klar over, at Dansk Folkeparti vil gøre alt, for at folk skal have råd til samtalekøkkener.
Det er da derfor, at Dansk Folkeparti er med på, at folk skal have skattelettelser.
Er man fattig, hvis man ikke har råd til at købe penicillin til sine børn?
Hvis man går ind på hjemmesiden om loftet over kontanthjælpen, kan man læse om en familie med tre børn, der står op lidt i kl. 5 for at samle flasker, fordi et af børnene har fået halsbetændelse.
Er man så fattig, eller gør man det for sjov, fordi det bare er så hyggeligt at samle lidt flasker kl. 5 om morgenen?
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Vi vil meget gerne se på de muligheder, der er for overførselsindkomster.
Og jeg kan da sige specielt i forbindelse med ældreområdet, at vi da kun kan glæde os til, at Enhedslisten stemmer for, når vi skal lave finanslovforhandlinger, også i forhold til ældrecheck og andet.
Det kan vi da kun bakke op om, og ældrecheken vil vi også gerne hæve, næste gang vi skal se på det.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Det, vi taler om i forslaget, er de mennesker, der lever i fattigdom, og som har problemer, som det bl.a. er påvist i fattigdomsundersøgelsen i København.
Vi foreslår også i forslaget, at man ikke skal være afhængig af sin ægtefælles indkomst.
Vi foreslår, at man skal gøre noget for de mange pensionister og førtidspensionister.
Der er nogle af de mennesker, der lever i fattigdom i dag, og jeg går ud fra, at hr. René Christensen er enig i, at de ikke skal ud at arbejde.
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Det er hr. Bent Bøgsted, som arbejder med det område, og det vil jeg tage med hjem til ham.
Men jeg kan sige i forhold til det første, der blev sagt, at det jo er skægt, at det, men lægger ud med i bemærkningerne, netop er alle de andre ting, som jeg også nævnte før.
Det er det, man lægger vægt på.
Det er det, de rige har kunnet opnå, og det er det, der må være målet.
Jeg er da fuldstændig enig i, at det er de andre ting, der gør, at man kan leve et fornuftigt liv.
Det er jeg fuldstændig enig i, men det er ikke det, man lægger mest vægt på her i bemærkningerne.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Først skal jeg gøre hr. René Christensen opmærksom på, at grundlaget for at få dagpenge eller kontanthjælp er, at man skal tage et tilbudt arbejde.
Så dem, der får det, er dem, der ikke har kunnet få et arbejde.
Og især nu, hvor arbejdsløsheden stiger og masser af mennesker bliver fyret, bliver det altså sværere at få et arbejde; derfor kommer vi til at stå med rigtig mange mennesker, der kommer til at have et meget stort problem.
Når vi snakker om materielle ting, snakker vi altså om mad; vi snakker om at have et hjem; vi snakker om at have råd til at købe medicin til sine børn, når de bliver syge, og om at have råd til at købe vinterstøvler.
Og selvfølgelig er det materielle ting, men det er altså ting, som de fleste mennesker regner for ret afgørende.
Men jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti støtter LO's forslag om at halvere optjeningsperioden for dagpenge, så vi kan redde nogle af de mange mennesker, der har været så tåbelige ikke at forsikre sig, og som nu risikerer at komme til at stå helt uden indkomst.
Orla Hav (S), 2009-01-29:
Det sidste vil jeg gerne svare ja til.
Men det koster hård kamp i det daglige, for der er andre, der har andre dagsordener om det her.
Jeg skal bare nævne i forbindelse med beskrivelsen af de ældres vilkår, som fremgik af Jyllands-Posten, at det, som regeringen og hr. Erling Bonnesen undlader at gøre opmærksom på, er jo, at den gruppe af ældre, som får behov for mere og mere intensiv pleje, er stærkt voksende.
Det dræner jo midlerne til nogle af de andre grupper af ældre, som også har behov for pasning, pleje og omsorg, for dermed flyttes midlerne et andet sted hen, og derfor får de et ringere tilbud, end de tidligere har fået.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Mange tak for det svar.
Når man ikke kan svare direkte på det meget korte, præcise spørgsmål, der blev stillet, er det jo en klokkeklar bekræftelse.
Så tak for, at vi har fået konstateret, at vi har suverænt høje offentlige budgetter her i landet, og at en meget stor del af pengene er afsat lige præcis til sociale velfærdsforanstaltninger.
For så vidt angår den artikel, som der blev henvist til i svaret, har jeg set den, og det er meget interessant, hvis man også læser det, som ordføreren så ikke nævnte, nemlig at hvis de ældre selv bliver spurgt, svarer 80-90 pct. af dem, at de er meget godt tilfredse med den tilværelse, de har, den service, de får, og i det hele taget den måde, som tingene fungerer på.
Så jeg vil gerne slutte af med at stille det næste spørgsmål: Anerkender ordføreren det, der rent faktisk også ligger dokumentation for, altså at Danmark er et af de lande i verden, der har den mindste ulighed?
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Jeg vil godt starte med at sige til det første, der blev sagt her, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der har lavet det her beslutningsforslag.
Jeg refererer sådan set bare til, hvad der står i beslutningsforslaget.
Det med ferie er ikke en målestok, vi har.
Det er en del af bemærkningerne til forslaget her.
Så jeg refererer sådan set bare til det, der er fremsat, og det, vi skal debattere her i dag.
Det er sådan, at vi jo, som jeg har sagt, meget, meget gerne vil have, at så mange som muligt vil være med til at stemme for f.eks. ældrechecken.
Den vil vi da meget, meget gerne have hævet, og det skal alle da være velkomne til at stemme for.
Orla Hav (S), 2009-01-29:
Nu var det jo ordføreren, der brugte et retorisk spørgsmål om, hvad det var, der definerede fattigdom, og derfor er det jo ordførerens ordvalg, der virker stødende i forhold til de grupper, vi taler om.
Så derfor er det lidt for nemt at smyge sig uden om den problematik.
Når man laver en finanslovaftale, er det jo ikke tilstrækkeligt at få lov til at stemme for elementer, som andre i forvejen har defineret.
Jeg skal bare spørge: Vil det være sådan, at Dansk Folkeparti vil være indstillet på, at en bred kreds af Folketingets partier bliver indbudt til at være med til at løse de fattigdomsproblemer, som givet er i vores samfund, og som kunne blive løst i forbindelse med en finanslovaftale?
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Ordføreren sagde, at det jo var sådan, at vi ikke bare kunne give og give, så mange penge havde vi heller ikke.
Altså, at afskaffe 300-timers-reglen, starthjælpen og loftet over kontanthjælpen koster 300 mio. kr.
Nu ved jeg, at Konservative jo har meget mere indsigt i, hvordan regeringens økonomi ser ud, end SF, som står udenfor, men jeg vil bare gerne lige vide noget: Har vi ikke 300 mio. kr. i kassen?
Vivi Kier (KF), 2009-01-29:
Jeg synes hele tiden, jeg har pointeret, at jeg mener, det er vigtigt, at vi har et velfærdssamfund, som er der og støtter op om de mennesker, der ikke selv kan.
Så kan man jo vende og dreje det og bruge nogle ord og bruge smarte, sjove sætninger om rigmænd og alt muligt andet.
Som konservativ vil jeg gerne sikre et velfærdssamfund, men jeg mener ikke, at vi sikrer velfærdssamfundet ved blot at hæve overførselsindkomsterne til de beløb, som fru Line Barfod foreslår, og her vil jeg lige komme med et citat fra fru Helle Thorning-Schmidt, som i 2005 sagde: Jamen uligheden kommer vi jo ikke til livs bare ved at give kontanthjælpsmodtagerne højere ydelse.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Men det, jeg ikke helt kan forstå, er, at fru Vivi Kier siger, at vi ikke skal tage ansvar for de mennesker, der ikke sørger for at tage vare på sig selv.
Hvorfor skal de have masser af milliarder, så de ikke taber noget, mens de mennesker, der bliver fyret, og som har været så tåbelige ikke at forsikre sig - det kan vi hurtigt blive enige om at de burde have gjort - ikke skal have en krone?
Sådan forstår jeg fru Vivi Kier.
Vi risikerer at komme til at stå med mange, mange tusinde mennesker og familier, der må gå fra hus og hjem, og som kommer til at leve i fattigdom, og jeg kan forstå, at De Konservative ikke synes, vi skal bruge en krone på det, mens spekulanterne altså skal have milliarder.
Vivi Kier (KF), 2009-01-29:
Altså, et eller andet sted er det vel næppe så underligt, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti ikke er helt enige.
Det er måske netop grunden til, at vi er medlem af hvert vores parti.
Vi har taget mange debatter i den her sal.
Jovel, det bekymrer os, at vi lige nu ser en stigende ledighed, men nu er det jo ikke forbudt, at mennesker, som er ude på arbejdsmarkedet, og som har et job og et hus, også selv påtager sig et ansvar for at forsikre sig for at imødegå de ulykker, der nu engang kan ske.
For mig som konservativ er det utrolig vigtigt, at vi har et velfærdssamfund, som har et fintmasket net, der samler op der, hvor mennesker ikke selv kan.
Nej, lad nu folk selv påtage sig et ansvar, og så skal vi være der som det finmaskede net, der sikrer, at ingen falder igennem.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Det er jo desværre ikke noget nyt, at De Konservative gerne vil dele milliarder og milliarder ud til banditter i habitter og har stemt for de mange bankpakker, der er givet på det seneste, med masser af penge til spekulanter, men at de ikke mener, man skal gøre noget for at afskaffe fattigdom.
Jeg tror bestemt ikke, at det er en bombe under velfærdssamfundet at afskaffe fattigdom.
Tværtimod er det, der har bygget velfærdssamfundet op, at man i mange, mange generationer har arbejdet på at afskaffe fattigdom.
Denne regering har så desværre gjort, hvad den kunne for at genindføre den.
Jeg vil gerne høre, om De Konservative overhovedet ingen bud har på, hvad vi gør her og nu, for at rigtig mange mennesker ikke skal komme ud i fattigdom.
Ud over alle dem, der allerede lever i fattigdom, er der de mange, der nu bliver fyret fra deres arbejde.
Mange af dem har været så tåbelige ikke at blive forsikret og kommer til at stå uden dagpenge, og fordi de har en ægtefælle, kan de ikke få kontanthjælp, så mange af dem kommer til at stå helt uden indkomst og må derfor gå fra hus og hjem.
Har De Konservative nogen som helst bud på at hjælpe dem, eller er det kun spekulanter, der kan regne med hjælp fra De Konservative?
Vivi Kier (KF), 2009-01-29:
Jeg har også før konkret stået med det her beslutningsforslag og debatteret det.
Jeg vil ikke kommentere de enkelte elementer - jeg synes, jeg har gjort det før - men jeg vil i stedet sige, at jeg går ind for, at vi skal yde hjælp til de svageste borgere i vores samfund.
Men for at vi kan yde hjælp til vores svageste medborgere, skal der jo altså også være nogle penge, vi kan give ud af.
Og det er altså mennesker ude på arbejdsmarkedet, der via deres indsats er med til at sikre, at vi i Danmark kan opretholde et velfærdssamfund.
Det er vækst, det er høj beskæftigelse, der gør det muligt, at vi både kan opretholde og udbygge det velfærdssamfund, vi kender, og som vi har i dag.
Jeg mener, at vi til enhver tid skal sikre os, at det kan betale sig at gå på arbejde - ellers ender vi med overhovedet ikke at have nogen midler at bruge på velfærd.
Så derfor synes jeg, set under én hat og igennem mine briller, at det her beslutningsforslag vil være en bombe under vores velfærdssamfund.
Virkeligheden har så ligesom overhalet forslaget, idet der i bemærkningerne er anført noget omkring den rekordlave arbejdsløshed; jamen jeg har hørt fru Line Barfod spørge til situationen, som den er i dag.
Desværre ser vi jo i dag, at flere og flere er på vej ud i ledighed.
Dermed falder også den der ulighed, der også tales om i forslaget.
I en tid med stigende ledighed og med flere og flere ældre er det vigtigste fokus for mig som konservativ, at vi får fastholdt mennesker ude på arbejdsmarkedet.
Hvis vi ikke gør det, hvis vi ikke får skabt beskæftigelse og vækst, jamen så er der bare ikke nogen til at betale for den velfærd, vi i dag kender til.
Jeg vil slutte med at sige, at uanset hvor mange gange forslaget genfremsættes, kan vi Konservative ikke stemme for det.
Og jeg har jo hæftet mig ved, at ingen af de partier, som har været på talerstolen indtil nu, har kunnet tilslutte sig Enhedslistens beslutningsforslag.
Men jeg vil gerne tilkendegive, at der står et bredt politisk flertal bag de satser, vi har, altså hvor det er, man skal lægge det.
Og som jeg sagde før, er det væsentligt for os, at der er et incitament til, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-29:
Det er det, jeg spørger om, for det mener jeg er et postulat, som kun er medvirkende til at skræmme den danske befolkning, og det er ikke i tråd med den realitet, som findes.
Ellers har jeg ikke forstået lovgivningen i Danmark på det her område rigtigt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Altså, jeg ved ikke, om ordføreren har bemærket det, men der er faktisk mange ting, der er meget, meget galt i Danmark.
Da jeg arbejdede som sygeplejerske i distriktspsykiatrien på Nørrebro, havde vi et tæt samarbejde med socialforvaltningen, og man kunne så henvende sig dér sammen med sin patient og sige, at der nu var det her problem med, at barnet havde halsbetændelse, havde fået lus, børneorm, eller hvad ved jeg, og om det var muligt at få økonomisk hjælp til det.
For at man kan få økonomisk hjælp til sådan noget lægeordineret medicin, skal det være for noget, som er kronisk, for det skal være et eller andet ekstraordinært, der gør, at man kan få den hjælp.
Preben Rudiengaard (V), 2009-01-29:
Jeg hørte ordføreren nævne, at der var fattige mennesker i Danmark, som ikke havde råd til at købe penicillin til deres børn.
Og så er det altså et spørgsmål om, om det er de mennesker, der af den ene eller den anden grund kludrer i det, så de ikke har råd til det, for der er ikke nogen, der på det sundhedsmæssige område burde komme i klemme i det Velfærdsdanmark, som vi har i dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det er utrolig vigtigt for os, at vi får skabt et Danmark, hvor der ikke er fattigdom, hvor alle børn uanset alder, baggrund, kultur har de samme muligheder for at folde sig ud og være en del af det her materiale Danmark, samtidig med at de socialt heller ikke halter bagud.
Det her forslag, som kommer fra Enhedslisten, er en uændret genfremsættelse af sidste års B 55.
Grundlæggende er vi meget enige med Enhedslisten i, at vi skal afskaffe fattigdom, og et langt stykke hen ad vejen er vi også enige i, at det, der skaber fattigdom, er sådan noget som starthjælpen, loftet over kontanthjælp, 300-timers-reglen, og vi er også enige i, at overførselsindkomster skal reguleres fremover med den fulde satsregulering.
Men da vi er med i nogle af de her forhandlinger, f.eks. om SU-forliget og førtidspensionsreformen, gør det det desværre meget vanskeligt for os at stemme for det samlede forslag.
Vi tror mere på, at små skridt er bedre end ingen skridt, og hvor godt det er, kan vi selvfølgelig tage en diskussion om, men det er så i hvert fald den strategi, vi har lagt.
Men det glæder mig at kunne sige, at vi jo snart kommer med et fælles beslutningsforslag fra oppositionen, som Enhedslisten er en del af, hvor vi skal kigge på, hvordan vi kan få afskaffet de her fattigdomsydelser, som gør, at mange mennesker, heraf ca. 30.000 børn, ifølge tal fra beskæftigelsesministeren lever i fattigdom.
Så overordnet synes vi, det er rigtig godt forslag med gode intentioner, men vi kan desværre ikke stemme for det samlede forslag.
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Hvis vi specifikt skal tale om fattigdomsbekæmpelse, og det gør vi jo netop i dag, kan jeg kun sige, at hvis det er det her forslag, der skal lægges til grund for eventuelle forhandlinger, tror jeg ikke, at man bliver inviteret med, for det her forslag hjælper ikke på det.
Hvis vi bare går om og kigger på, hvordan man vil finansiere det her, så indikerer det i hvert fald ikke, at det er det bedste forslag at komme med.
Så hvis man har forhåbninger om det, tror jeg ikke, at man skal forlade sig på det, der ligger her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Altså, jeg tror ikke, at ordføreren har forstået lovgivningen på det her område ordentligt.
Jeg synes, at jeg har svaret, men jeg vil gerne gøre det igen, for gentagelse fremmer forståelsen.
Jeg har selv som sygeplejerske oplevet at stå med en familie, som ikke har kunnet få penicillin ifølge lovgivningen, fordi forældrenes situation var så dårlig, og fordi penicillin ikke er en ekstraordinær ting.
Ordføreren er velkommen til at ringe og høre.
Det kan godt være, at ting opfattes anderledes, når man er her på Christiansborg bag tykke mure, men hvis man bevæger sig lidt udenfor, er der faktisk en anden virkelighed.
Karen J. Klint (S), 2009-01-29:
Jeg vil gerne fortsætte lidt med det om aldersdiskrimination, og jeg kan så tage et eksempel, som ikke lige hænger sammen med handicap, nemlig diætmad.
Der er flere og flere mennesker, som f.eks. får fødevareallergi.
Hvis man har en glutenallergi, ophører diættilskuddet også, når man når en vis alder, men glutenallergien ophører jo ikke.
Jeg vil også gerne tilbage til selve essensen i forespørgslen her og spørge ordføreren direkte: Er der nogen af de initiativer, nogen af de puljer, som både den tidligere ordfører og også hr. Dennis Flydtkjær omtaler i en form for festtale her i dag, man reelt tror på vil nedsætte selvmordsraten blandt ældre?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jo, hvis der er åbenlys diskrimination - og så er det egentlig lige meget, hvilke områder det er på - så synes jeg da, man skal kigge på det.
Jeg har jo ikke mandat til på vegne af vores 25 mand store gruppe at stå her i dag og sige ja til nogle forskellige ting; det kan jeg ikke stå og forpligte mig til under en forespørgselsdebat.
Per Clausen (EL), 2009-01-29:
Det er jo rigtigt, som hr. Dennis Flydtkjær siger, at hvis man har fået tildelt hjælpen, inden man fylder 67 år, beholder man hjælpen, når man fylder 67 år.
Problemet opstår, hvis man først får lidelsen eller handicappet, efter man er fyldt 67 år, for så har man ikke den ret.
Og hvis den lidelse eller det handicap, man har, bliver forværret, så man får brug for at have en ledsager, efter man er fyldt 67 år, kan man heller ikke få den hjælp.
Så der er altså tale om et åbenlyst eksempel på diskrimination, som jo ikke kan klares ved fleksibilitet, men kræver, at man laver lovgivningen om.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Dennis Flydtkjær, om det ikke er sådan, at Dansk Folkeparti synes, at det at fjerne åbenlyse eksempler på aldersdiskrimination med henblik på at skabe bedre muligheder for, at ældre kan komme ud i livet, ud i samfundet og være aktive, må være en oplagt ting at få gjort noget ved hurtigt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jo, jeg synes egentlig, at folk skal have lov til et så aktivt liv som muligt, og derfor synes jeg også, at systemet er lidt for stift i dag.
Det skal jo være sådan, at når man kommer ned til en ældre, hvor der egentlig er sat tid af til, at man i dag skal tørre støv af, men hvor den ældre synes, der er mere behov for måske at få hjælp til maden, fordi den ældre har det dårligt eller andet, så skal der selvfølgelig være plads til, at man kan hjælpe den ældre på den måde.
Med hensyn til de handicappede, der, når de fylder 67 år, kommer ind under en anden ordning, fordi der gælder en anden lovgivning for dem, kan jeg egentlig kun sige, at jeg heller ikke synes, det er sympatisk, at man siger det på den måde.
Handicappede, der har fået hjælp, indtil de er fyldt 67 år, er jo ikke blevet raske, fordi de er blevet det år ældre.
Så vi skal selvfølgelig sørge for, at de får hjælp.
Det mener jeg også de kan i dag.
De skal bare ind under en anden lovgivning, og derfor skal de igen igennem det kommunale system for at blive visiteret til det.
Men så vidt jeg ved, kan man faktisk få det i dag.
Per Clausen (EL), 2009-01-29:
En enkelt ting, som jeg godt vil have også hr. Dennis Flydtkjærs kommentarer til, er det med, at ældre har mulighed for at leve et aktivt liv.
Det hænger jo bl.a. sammen med, om de ældre har mulighed for at komme ud i byen og være sammen med andre mennesker.
Nogle bliver jo desværre så handicappede eller får lidelser, der gør, at de har brug for at have en ledsager med.
Synes hr. Dennis Flydtkjær ikke, at det ville være oplagt for et parti som Dansk Folkeparti at få sådan et åbenlyst eksempel på aldersdiskrimination fjernet fra lovgivningen?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Vi har også tidligere i debatten her i dag hørt - og det glæder jeg mig over - at plejeboliggarantien er kommet, og at det rent faktisk skrider pænt frem på området.
Men jeg er enig med spørgeren i, at der stadig er nogle udfordringer på det felt, og at vi skal have de sidste boliger med også, og der må vi bare holde presset, så vi fortsat får drevet den udvikling frem og også får gennemrenoveret og nybygget de sidste boliger, så vi får det hele på plads.
Marianne Jelved (RV), 2009-01-29:
I 1996 besluttede Folketinget jo at udfase godt 40.000 boliger - 42.000 tror jeg det var - inden for 10 år.
Vi mangler altså de 12.000.
Vi har en demografisk udvikling med et stigende antal ældre over 80 år, og Ældre Sagen har påvist, at 23 pct. af de over 80-årige bor i plejeboliger.
Så vi har jo et akut behov, hvis vi skal opfylde de boligkrav, og derfor synes jeg ikke, det er godt nok at få at vide, at Venstre gerne vil tilpasse boligerne efter konjunkturmønstre osv.
Det kræver faktisk en planlægning, og det kræver formentlig også, at man skal se på, om det er de rigtige økonomiske betingelser, vi giver kommunerne på det her område.
Jeg synes godt, det kunne være lidt mere konkret, for det er en kæmpestor udfordring.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Og selvfølgelig kan man kun ønske sig, at de sidste ældreboliger, som måtte trænge til en meget kærlig hånd, også bliver ordnet.
Nu kan man ikke ordne alt på en dag, men jeg kan kun have et håb og et ønske om, at man får fremmet den proces så meget, som det nu er praktisk muligt og passer ind i de samfundsøkonomiske rammer.
Det tror jeg ikke at nogen kan være imod.
Marianne Jelved (RV), 2009-01-29:
Et af de grundlæggende vilkår for ældre, når de ikke kan være så meget i vigør, om man så må sige, er jo boligforholdene, og derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om der er nogen planer eller overvejelser i Venstre og eventuelt i regeringen om at sætte skub i renoveringen af de sidste meget dårlige og utidssvarende plejeboliger, som der er knap 12.000 af.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Jeg kan sige, at når vi taler selvbestemmelsesmuligheder og selvbestemmelsesrettigheder, er det klart, at systemerne er til for borgerne, også for de ældre.
Så det gælder om at skabe mulighederne for de ældre, men tingene skal jo ligesom hænge sammen, før det kan komme fra tanke til handling.
I sidste ende gælder det selvfølgelig om at få skabt så gode rammer og muligheder for den enkelte ældre som muligt.
Det tror jeg ikke vi kan være uenige om.
Så er det fint, at vi prøver at få en diskussion om det med aldersdiskrimination, som spørgeren er inde på.
Jeg kan ikke stå og give noget forhandlingstilsagn her fra talerstolen, men det er da fint, at man kan prøve at tage en snak om tingene i et udvalgsmøde, eller hvor det er relevant at gøre det, så vi kan prøve at få det analyseret nærmere.