runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2012-02-01:
Jamen jeg har stadig væk den indvending imod det, at jeg faktisk ikke synes, at det er noget, Kirkeministeriet skal blande sig i.
Jeg synes, at man skulle lade være med at komme med sådan nogle notater, og jeg synes i øvrigt, at man – det gælder sådan set ikke kun Kirkeministeriet, men egentlig ministre og ministerier i al almindelighed – skal afholde sig fra at gå ud og holde folk i hånden med sådan nogle notater her.
Men jeg synes bare, at det bliver specielt grelt for folkekirken, fordi vi har haft den enorme og store ytringsfrihed, og det har vi selvfølgelig, fordi vi forkyndte det kristne budskab.
Og der skulle ikke sidde en pave og blande sig, for det er for evangeliets skyld, at den ytringsfrihed er der.
Med hensyn til Facebook vil jeg sige, at jeg har været ude at kritisere folkekirken på Facebook.
Det vil sige, at jeg har kompromitteret folkekirken.
Hvad vil man gøre ved det?
Det der med, at vi skal afstå fra at komme med kompromitterende udtalelser om folkekirken, hvad vil man egentlig gøre ved det fra ministeriets side?
Jeg synes, det er noget mærkeligt tanteri, og jeg synes, at det er noget mærkeligt formynderi.
Det er derfor, at jeg har rejst det her spørgsmål.
Jeg vil sige, at når jeg også i min tid har modtaget sådan nogle tantede formaninger fra Kirkeministeriet, har jeg da altid tænkt rend og hop.
Jeg er sognepræst, og jeg forkynder evangeliet, og jeg står til ansvar over for min samvittighed også i forhold til den kritik, jeg kommer med af folkekirken.
Jeg har kritiseret folkekirken, og jeg har kritiseret folkekirkelige forhold.
Hvad er det for noget, det der med, at vi skal afstå fra udtalelser, der kompromitterer folkekirken?
Vi har altså som præster en meget udstrakt ytringsfrihed også i forhold til at kritisere vores egen kirke, og det har vi i den protestantiske kirke altid gjort.
Det er faktisk det, der så at sige har været dynamikken, altså, at man har kunnet sige, hvad man mente, og så i øvrigt tage diskussionen.
Så jeg anfægter simpelt hen det her notat og siger rend og hop.
Manu Sareen (RV), 2012-02-01:
Nu kom der ikke et spørgsmål, hvilket jeg havde regnet med, men en lang tale, hvori vi har været nede at vende paven og mange andre ting.
Det er altid prisværdigt at blive klogere på den kirkelige historie, men det er jo ikke det, det her drejer sig om.
Det her drejer sig om, at vi skaber nogle rammer – hvis man ønsker at bruge dem – for dem, som er ansat.
Det er jo ikke unikt for Kirkeministeriet eller for præster, at man ser den her slags rammer.
Det er der mange andre, der også har fået sat.
Jeg ved, at f.eks. partiet Venstre, efter at der var en pressemedarbejder, som kom til at skrive nogle ting, man ikke skulle, skyndte sig at lave nogle regler for, hvordan de sociale medier kan bruges.
Det synes jeg et eller andet sted er ganske fornuftigt, og det synes jeg egentlig også det her er.
Der er mange andre eksempler på, at ansatte er kommet til, fordi man ikke er helt fortrolig med de nye sociale medier, at skrive nogle ting.
Det her er jo bare en slags reminder, en slags: Værsgo, her er også en måde, man kan gøre det på.
Tænk jer lige om.
Det synes jeg ikke der er noget galt i.
At hæve det op til ytringsfrihed og alle mulige andre ting synes jeg lige er at stramme den.
At ordføreren har kritiseret folkekirken, viser jo netop den mangfoldighed og den bredde, folkekirken har.
Der er tradition for at kritisere tingene, og det skal man jo blive ved med.
Det står jo ikke nogen som helst steder, at debatten skal knægtes, og at ytringsfriheden skal knægtes.
Det her forholder sig overhovedet ikke til, hvad ordføreren har gjort – det er garanteret strålende – men det forholder sig kun til en ting, og det er nemlig brugen af Facebook.
Og vi kan bare se, at der er masser af erfaringer, der viser, at det faktisk er en god idé med retningslinjer.
Det er derfor, er jeg helt sikker på, at den tidligere regering satte det her arbejde i gang, som vi griber og selvfølgelig sætter i verden og står på mål for, fordi det er fornuftigt.
Christian Langballe (DF), 2012-02-01:
Jeg mener ikke, at det her notat bliver mere klogt af, at det er den tidligere regering, der er kommet med det.
Men jeg vil så sige i forhold til loyalitet over for arbejdspladsen, at vi siden reformationen, og dvs. siden pavedømmet blev afskaffet, har haft en meget udstrakt ytringsfrihed, med hensyn til hvad vi kunne sige om kirken.
Luther stod nede i Worms og talte pavekirken midt imod.
Når der står, at man skal afstå fra udtalelser, der kan kompromittere folkekirken, er det jo sådan en befaling.
Og jeg må altså sige, at jeg i min tid som præst og før det, men også som præst, har kompromitteret folkekirken, fordi jeg har kritiseret forhold i folkekirken, også i meget kraftige vendinger.
Jeg synes, at den slags notater her ikke klæder Kirkeministeriet.
Kirkeministeriet skulle lade være med at blande sig i sådan nogle ting.
Vi har et decorum i forhold til ikke at bringe vores embede i miskredit, og det fungerer i bedste velgående.
Så jeg synes, at det er en besynderlig form for forsøg på sådan at skulle ind at diktere og blande sig i alle mulige anliggender i forhold til forkyndelse og i forhold til, hvad man siger.
Så jeg mener altså stadig væk, at der er tale om, at man ligesom forsøger at knægte ytringsfriheden, og det er derfor, jeg spørger.
Manu Sareen (RV), 2012-02-01:
Vejledningen om præsters brug af sociale medier har til hensigt at støtte præster i deres brug af sociale medier.
Den blev udarbejdet i foråret 2011, altså under den tidligere regering.
Det gør den ikke ringe, tværtimod, for den er et rigtig, rigtig godt stykke værktøj.
Det er et redskab og et værktøj, som præster kan benytte sig af for at undgå faldgruber, der kan være forbundet med at anvende sociale medier.
Det har vi set masser af eksempler på.
Formuleringen, som er taget ud af dens bredere sammenhæng, tager ikke sigte på at begrænse ytringsfriheden.
Der er flere gode råd om, at man skal være opmærksom på, at skriftlige ytringer kan fremstå meget firkantede og få en mere bombastisk virkning, end afsenderen oprindeligt har tiltænkt dem.
Vejledningen er blevet positivt modtaget i arbejdsgruppen om præsters arbejdsmiljø, hvor Præsteforeningen, Provsteforeningen og biskopperne er repræsenteret.
Der blev den drøftet den 24. maj 2011.
Nu har ordføreren faktisk tidligere fortalt, at kirkeministeren skal gøre meget ud af at lytte til de kirkelige aktører, og det er jo også lige præcis det, der sker i den her sammenhæng.
Noget andet er, at alle offentligt ansatte har en loyalitetspligt over for deres arbejdsplads.
Den vedrører bl.a., at man ikke må ytre sig i urimelig grov form eller fremsætte åbenbart urigtige oplysninger om væsentlige forhold inden for sit eget arbejdsområde.
For præster gælder tillige, at de er forpligtede af folkekirkens bekendelsesgrundlag.
Christian Langballe (DF), 2012-02-01:
Tak, formand.
Vil kirkeministeren på baggrund af et notat fra Kirkeministeriet om brug af sociale medier, hvori man kan læse, at præsterne »skal afstå fra udtalelser, der kompromitterer folkekirken«, oplyse, hvilken ret ministeren har til at begrænse præsters ytringsfrihed?
Vil ministeren på baggrund af et notat fra Kirkeministeriet om brug af sociale medier, hvori man kan læse, at præsterne »skal afstå fra udtalelser, der kompromitterer folkekirken«, oplyse, hvilken ret ministeren har til at begrænse præsters ytringsfrihed?
Jane Heitmann (V), 2012-02-01:
Jeg har ikke yderligere, tak for svaret.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-02:
Altså, hvis der er nogen, der blander noget sammen, er det hr. Bjarne Laustsen som sædvanlig.
Man kan jo ikke tage noget, fremhæve noget, vi har været med til tidligere, og sige, at det var et brud på et forlig, når Dansk Folkeparti ikke har været med i noget forlig på det område tidligere.
Hvis vi går tilbage og ser på dagpengereglerne, ved jeg ikke, hvor langt tilbage man skal kigge på et forlig der.
Dansk Folkeparti var ikke en del af det, og så kan hr. Bjarne Laustsen jo klandre nogle andre partier for det.
Men her ligger der en klokkeklar lovtekst, lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, hvor hr. Bjarne Laustsen selv har været med til at formulere de paragraffer, jeg læste op.
Og så er det, jeg beder ministeren om at undersøge, om ikke det indgår i forliget om lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, for det kan jeg læse mig frem til det burde gøre.
Jeg forventer selvfølgelig, at der kommer et skriftligt svar fra ministeren på det og så en forklaring, hvis det ikke hører ind under et forlig.
Og hvis der er en god forklaring på, hvorfor det ikke hører ind under et forlig, så accepterer vi selvfølgelig også det i Dansk Folkeparti, og så har jeg åbnet op for, at Dansk Folkeparti er villig til at se på mere afbureaukratisering, som vi havde en aftale med Socialdemokratiet om at vi skulle i gang med efter et valg.
Det er vi så ikke kommet endnu, og det håber vi selvfølgelig at vi kan komme her i foråret.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Det er jo netop derfor, vi også har udvalgsdrøftelser, så det tror jeg nok vi skal finde ud af.
Men jeg vil bare gerne sige, at hr. Bøgsteds hukommelse ikke er så lang som hans anciennitet, for vi oplevede lige pludselig, at V, K og O indkaldte til forhandlinger om en finanslov, hvor man ville lægge et loft over, hvor mange dagpenge folk kunne modtage, og der var ikke noget med, at Socialdemokratiet blev inviteret til forhandlinger eller noget som helst.
Det klarede man fuldstændig selv.
Selv om man havde sagt op til valget, før valget, at man ikke ville røre dagpengene, så gjorde man det alligevel.
Og det, jeg klandrer hr. Bent Bøgsted for, er, at man siger et og gør noget andet.
Jeg har stor respekt for, at man laver et forlig.
Jeg var selv med til at lave det, og jeg var selv med til at formulere, at et parti kan træde ud ved at opsige det inden et folketingsvalg og stå frit efter et folketingsvalg.
Det er god parlamentarisk skik.
Så ved vælgerne, hvad de har at rette sig efter, når de går til valg, men at begynde at ændre på tingene midt i en valgperiode synes jeg ikke er smart.
Men jeg er glad for tilsagnet fra Dansk Folkeparti om, at man vil være med til at se på en større fleksibilitet i forhold til kommunerne, blot det er sådan, at folk kommer i arbejde, for det er det, der er behov for.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-02:
Altså, til det, som hr. Bjarne Laustsen refererer til der er blevet lavet under den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti, vil jeg sige, at det er sådan med et forlig, at det går man ikke ind og ændrer uden at invitere forligskredsen med.
Kan man så ikke blive enige, kan man selvfølgelig indkalde til forhandlinger om et helt nyt forlig.
Det, Dansk Folkeparti har været med til, har ikke været forligsbundet på den måde.
Her er en klokkeklar aftale fra 2002, som vi i Dansk Folkeparti mener der er et bindende forlig på med de ændringer, der er fremhævet i lovforslaget, og så beder vi ministeren om at undersøge det.
Hvis ministeren så kommer og siger, at man har gransket det hele, og at det ikke er forligsbundet, accepterer vi det på den måde.
Sidste gang, vi snakkede om forligsbrud, var i forbindelse med kontanthjælpsloftet, hvor det så viste sig, at der var en aftale om, at Socialdemokratiet kunne træde ud af bindingen, og det er fair nok.
Det er det, jeg beder ministeren om her, og hvis ministerens embedsmænd, når de har studeret det nærmere – og jeg kunne se, at de havde fokus på et andet punkt end det, jeg nævnte – kommer frem til, at der er et forlig på området, så er jeg da ret sikker på, at ministeren vil trække det her lovforslag tilbage og indkalde forligskredsen til en drøftelse af det her.
Så enkelt er det jo.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Jeg vil gerne kvittere for den sidste del af hr. Bøgsteds tale, for det virker jo ret fremkommeligt, at man stiller sig op og siger, at det er for slapt med de muligheder og den fleksibilitet, vi har, og at vi skal gå endnu videre.
Men det, der er interessant, er jo, at hr. Bent Bøgsted siger, at det er forligsbrud, og bagefter synes man, at det, der kommer, ikke er vidtgående nok.
Det virker lidt underligt.
Det var helt klart, at man ville lave nogle andre ting i forhold til at få flere i arbejde.
Så skal jeg da ellers nok love for, at man lige siden 2003 har lavet et angreb på samtlige de systemer, som vi kender.
Så det kan jeg ikke forstå.
Men jeg vil gerne give et tilsagn om, at vi kigger på det, hvis hr. Bent Bøgsted synes, der er nogle regler i forhold til det kommunale selvstyre, hvor vi kan gøre nogle flere ting, for at de unge mennesker kan bide sig fast på arbejdsmarkedet.
Det hører vi gerne om.
Det er jo sådan, at det fremgår af lovforslaget, hvor mange penge det offentlige bruger på den her opgave, og det er jo en kombination af, at det er flere forskellige kasser, der er inde over det her.
Men det er jo klart, at man, i og med at man får mulighed for at lave en mere fleksibel indsats, får mulighed for at lave en stærkere indsats over for nogle grupper, mens andre måske selv kan finde ud af det.
Det er jo ganske fornuftigt at have det på den måde, og derfor har vi i Socialdemokratiet respekt for det kommunale selvstyre.
Og når kommunerne nu kommer og siger, at de godt kan løse den her opgave, og at de selv kan finde ud af, hvem der har behov for, at de sætter hurtigere ind, og at der er andre, der godt selv kan finde ud af det, så synes vi da, det er en fornuftig løsning, og så behøver man ikke have nogen rigide regler.
Dem så vi rigeligt til under Venstre, der påberåbte sig liberalisme, frihed og det kommunale selvstyre, men når det kom til udførelsen af det, kneb det virkelig meget.
Her slipper vi det fri ved at sige, at man får en mulighed for at gøre nøjagtig, som man har gjort, men man har også muligheden for at tilrettelægge en indsats, der er mere fleksibel.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Nu er det sådan, at det her lovforslag jo er udmøntningen af en finanslovaftale, som regeringen har indgået med sit parlamentariske grundlag, nemlig Enhedslisten, og lovforslaget her handler, som jeg ser det, alene om at tilvejebringe finansiering for et andet forslag, som regeringen også har gennemført sammen med sit parlamentariske grundlag, nemlig fjernelsen af kontanthjælpsloftet.
Man sparer altså 200 mio. kr. på indsatsen over for de svage ledige, og så fjerner man kontanthjælpsloftet, som i øvrigt koster mere.
Men her har man altså fundet delvis finansiering til fjernelse af kontanthjælpsloftet.
Jeg vil bare for en ordens skyld spørge hr. Bent Bøgsted: Skulle det gå sådan, at ministeren indrømmer, at der her er tale om forligsbrud og så efterfølgende trækker lovforslaget her og indkalder forligspartierne til forhandling, vil det så ikke være sådan, at forligspartierne naturligvis også må få indflydelse på, hvad de eventuelle tilvejebragte midler så skal anvendes til?
Jamen det var jo klar tale, det var jo klar tale til de svageste ledige.
De bliver nu parkeret henne i bunken, dem skal vi ikke længere kere os om.
Det overrasker mig meget, at det er Det Radikale Venstres synspunkt.
Jeg kan forsikre den radikale ordfører om, at det her lovforslag indholdsmæssigt ikke er i nærheden af det, som den radikale ordfører refererede var Det Radikale Venstres politik, for det her handler ikke om resultatstyring; det her handler alene om at spare penge for at kunne fjerne loftet over kontanthjælpen.
Det er alene det, det handler om.
Jeg har endnu ikke fået svar på, hvad det er for en fleksibel indsats, altså, hvad er indholdet i den fleksible indsats?
Svaret var, at indsatsen er ingenting.
Det synes jeg er et rigtig, rigtig dårligt svar, Det Radikale Venstre giver landets allersvageste ledige.
I Venstre er vi af den opfattelse, at det lige præcis er den gruppe af ledige, der har brug for en helt særlig ekstraordinær indsats, og lad mig bare minde den radikale ordfører om, at der jo typisk er tale om ledige, som har været i kontanthjælpssystemet igennem en årrække.
Så er det misbrugsproblemer, der er tale om, har der været alle muligheder for kommunen til at indrette en helt særlig indsats.
Det er det, den radikale ordfører nu hævder vil komme til at ske, nemlig at man lægger det henne i bunken, og at der ingenting kommer til at ske.
Det er et rigtig, rigtig dårligt svar.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-02:
Jo, det er normal praksis, når der sker den slags, at man så har indflydelse på, hvad pengene skal bruges til.
Det er normal procedure.
Nu ved vi ikke, hvad ministeren kommer frem til, og jeg er heller ikke sikker på, at ministeren lige er hundrede procent sikker på det endnu.
Det skal også medgives ministeren, at ministeren ikke behøver at svare på, om det er forligsbrud her i dag.
Der skal være tid til at granske loven ordentligt.
Men jeg glemte så at sige, at selv om vi i Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for noget af det, kan vi ikke støtte forslaget, for det her med 6-12 måneder går jo også ud over dem, der virkelig gerne vil ud i en aktivering og få afprøvet, om de nu kan klare sig ude på arbejdsmarkedet.
Så sent som i går var der på DR et indslag om en, der syntes, at det var alle tiders, at han var kommet ud i aktivering.
Nu kunne han få en fornemmelse af, hvad det var, og han kunne egentlig komme videre, selv om han var placeret i matchgruppe 3.
Det er dårligt at udsætte det i 12 måneder, så folk skal gå hjemme og trille tommelfingre eller ligge på sofaen.
Det er en dårlig indsats.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-02:
Dette lovforslag, L 76, er en udmøntning af en del af finanslovaftalen for 2012, som er indgået mellem regeringen og Enhedslisten.
Lovforslaget sigter på at gøre beskæftigelsesindsatsen mere fleksibel i forhold til indsatsen for den enkelte ledige.
Med disse justeringer får kommunerne mulighed for at tilrettelægge en mere smidig og individuel indsats – noget, som er blevet efterlyst fra flere sider, ikke mindst fra kommunerne selv.
Lovforslaget indebærer f.eks., at vi nedsætter varighedskravet for ret og pligt-tilbud fra 4 til 2 uger for dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere.
Det er der sund fornuft i, fordi vi nu fokuserer mere på det, som virker, frem for ufleksible standardkrav.
Det åbner op for bedre muligheder for, at kommunerne kan tilrettelægge en mere fleksibel indsats.
Samlet set mener jeg, at det er meget vigtigt, at de penge, vi bruger på en aktiv arbejdsmarkedspolitik – og det er jo faktisk ret mange penge på årsbasis – skaber mest mulig værdi for de ledige og for samfundsøkonomien.
Vi skal fra Folketingets side udstikke overordnede rammer og mål for den aktive arbejdsmarkedspolitik.
Det er så op til kommunerne – og det er deres opgave – at sikre, at disse mål opfyldes.
Det er også vigtigt for os at have den bibetingelse, når vi nu udstikker de her rammer og mål, at vi sikrer, at der er den fleksibilitet, at der er den mulighed og det spillerum til, at kommunerne kan tilrettelægge en indsats, ud fra hvad de mener er rigtigt at gøre, for det er ude lokalt, ude i kommunerne, ude i jobcentrene, ude hos den enkelte sagsbehandler, at man har en viden om, hvordan det lokale arbejdsmarked fungerer, hvordan de lediges ressourcer er, og hvad det er for nogle opgaver, de kan varetage.
Så det er helt essentielt, at vi på den måde deregulerer arbejdsmarkedspolitikken, selvfølgelig med de overordnede rammer og vilkår, som vi så udstikker.
Jeg har tillid til, at kommunerne med de øgede frihedsgrader i større grad kan tilrettelægge en indsats over for dem, som det hele jo handler om, nemlig de ledige.
Med disse bemærkninger skal Det Radikale Venstre udtrykke støtte til lovforslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Jeg vil bare spørge den radikale ordfører, om ikke den radikale ordfører kan beskrive for mig, hvad det er for en fleksibel indsats, der nu bliver mulighed for, som man ikke har kunnet gennemføre tidligere.
Og jeg taler her om de ikkearbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere over 30 år, som nu får forringet mulighederne for at komme i aktivering.
Hvad er det for en fleksibel indsats, kommunerne nu med det her lovforslag får mulighed for at gennemføre, som de ikke kan i dag?
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-02:
Det Radikale Venstre gik til folketingsvalg her i 2011, og der lancerede vi vores arbejdsmarkedspolitik »Jobindsats der virker«, og derfra vil jeg bare lige læse lidt op.
Der står: »Radikale Venstre vil vende op og ned på beskæftigelsespolitikken, og sætte fokus på resultater frem for komplicerede regler og ufleksible tidsfrister.«
Det er så igen det her med tidsfristerne.
Hvis det er givet, at der er knappe ressourcer – man kan ikke nå alting ude i jobcentrene – så siger vi, at i stedet for at allokere og binde nogle ressourcer til, at man død og pine skal lave en indsats hver 6. måned, skulle man så ikke gøre det, at man bruger de ressourcer på noget andet, som virker bedre, måske på nogle, som er mere arbejdsmarkedsparate, og så vente måske nogle måneder med at lave en indsats for dem, som ikke er arbejdsmarkedsparate.
På den måde bruger vi jo pengene der, hvor det giver mest mening, og jeg håber da, at Venstre stadig abonnerer på det synspunkt.
Men det, jeg vil sige, er, at det her jo handler om, at vi ikke skal give de udsatte ledige et tilbud, fordi det står et sted, men fordi det virker.
Altså, det håber jeg da at Venstre er enig med mig i: at det ikke må blive så rigidt, at vi bare skal gøre noget alibiagtigt, altså fordi det siger beskæftigelsesloven.
Det er jo det, vi laver om på nu ved at give en øget fleksibilitet.
Det er jo noget, som kommunerne efterlyser, og jeg håber da, at Venstre trods alt har en lille smule rest af tillid tilbage til kommunerne.
Mai Henriksen (KF), 2012-02-02:
Hr. Nadeem Farooq siger, at pengene skal bruges bedst, og med den sætning risikerer man jo at komme til at lade en masse mennesker i stikken.
For selv om man bruger penge på at aktivere de her mennesker, er de jo langt fra arbejdsmarkedet, og man ved jo, at det ikke vil have samme effekt, som hvis det er dem, som er tæt på arbejdsmarkedet.
Så jeg tror, det er rigtig, rigtig svært at gå den vej, hvor man skal bruge pengene på dem, som er de mest arbejdsmarkedsparate.
Jeg vil bare spørge hr. Nadeem Farooq, hvordan han kan være sikker på, at det egentlig vil føre til en forbedret indsats.
Jeg læser nogle flotte ord om fleksibilitet og noget individualitet, men jeg kan ligesom fru Ulla Tørnæs ikke se, hvad det er, der nødvendigvis fører til en forbedret indsats med det her lovforslag.
Så det håber jeg at ordføreren kan oplyse lidt om.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Jamen så kunne vi igen høre hr. Bjarne Laustsens store medfølelse med kommunerne, og det overrasker mig særdeles meget, al den stund at vi i Venstre sådan set er optaget af de ledige, da det handler om, at de ledige får mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Nu siger hr. Bjarne Laustsen så igen, at kommunerne da bare kan fortsætte med at gøre det, som de indtil nu har fået penge fra staten til at gøre, og jeg vil bare spørge hr. Bjarne Laustsen: Er det ikke sådan, at man med lovforslaget her fjerner omkring 200 mio. kr. fra kommunerne?
Så med hvilke ressourcer er det at kommunen så bare lige skal gøre det, som hr. Bjarne Laustsen altså har en forventning om at kommunerne fortsat vil gøre, uagtet at hr. Bjarne Laustsen fjerner det økonomiske grundlag for, at kommunerne kan gøre det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-02:
Jeg deltager selvfølgelig meget gerne i at sandsynliggøre og forklare undervejs i udvalgsarbejdet, det vil være helt naturligt.
Og så vil jeg bare endnu en gang glæde mig over, at jeg oplever en meget bred enighed Folketinget om, at vi får analyseret det her område igennem og også får nogle konkrete resultater ud af det efterfølgende.