runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Vores vision i Det Konservative Folkeparti er at få mest muligt for pengene, og hvis jeg skulle nævne et eksempel i forbindelse med voksenuddannelse, vil jeg nævne, at vi har ændret på nogle præmisser.
Tidligere kunne man som efterlønner eller pensionist gå på statsbetalt uddannelse.
Det har vi nu lavet om, så egenbetalingen bliver større, og vi har ændret på nogle andre præmisser.
Det er nøglepunktet.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Hvorfor skal det offentlige forbrug stige, når der er krise?
Jo, det skal det jo, fordi det offentlige forbrug er med til – og det mener selv finansministeren, det kan vi få bekræftet lige om lidt – at mindske følgerne af krisen og er med til at forberede, at vi kommer ud af krisen, det kan hjælpe samfundet ud af krisen.
Den krise, den private økonomi har skabt, kan den offentlige sektor være med til at mildne følgerne af og hjælpe os ud af.
Dertil bruges der penge.
Det sker i øvrigt i hele Vesteuropa i øjeblikket, anderledes er det ikke.
Det skal man da ikke gøre til noget mærkeligt.
Det er almindelig nationaløkonomi, det læser man på handelshøjskolen.
Anne Baastrup (SF), 2010-12-15:
Jeg kan forstå, at hr. Mike Legarth mener, at VUC-centrene ikke taler sandt, når de siger, at de frygter, at de snart skal nedlægges.
Hvad er hr. Mike Legarths ambition, når det drejer sig om de arbejdsgiverbetalte uddannelser, hvor man kan videre- og efteruddanne sig i en kortere periode, flytte fra et job til et andet, når man står i den situation, at hvis man bare har en eller anden form for længerevarende uddannelse, så skal man selv betale et sted mellem 30.000 og 80.000 kr. for et kursus?
Hvad er De Konservatives vision, når de stiller sådan nogle ting op?
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Det, jeg gerne vil have hr. Morten Bødskov til at forholde sig til – den fælde, han skal gå i – er, om han er i stand til at stå på Danmarks vigtigste talerstol og bilde befolkningen noget løgn ind.
Og det er jo det, vi er godt på vej ud i.
Nu spørger jeg igen på en endnu simplere måde: Sidste år brugte kommunerne 5 mia. kr. mere end den stigning, de var blevet givet – er det en besparelse?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jamen de overskrider deres budgetter, og hvad er årsagen til det?
Finansministeren har da selv lavet store redegørelser for at finde ud af årsagerne til det, og det handler jo lige nøjagtig om det, jeg står og siger.
Det handler om, at man har lavet nogle økonomiaftaler med kommunerne, som ikke gør det muligt for kommunerne at afholde de udgifter, de har.
Når finansministeren slår en tyk streg over de demografiske udfordringer for kommunerne – altså at der kommer flere ældre, og at udgifterne til pleje dermed stiger – når finansministeren ikke vil give kommunerne mulighed for i tilstrækkelig grad at sikre, at de har pengene til det skred, der er i udgifterne, de penge, man skal bruge på socialt særlig udsatte grupper, og når man ikke vil give penge til, at de børn i folkeskolerne, som har behov for specialundervisning, rent faktisk får det, jamen altså, så er det da klart, at man kommer i en situation, hvor budgetterne skrider.
Når man lægger den ramme, og når kommunerne har de udgifter, så skrider budgetterne. Men jeg synes bare, man ligesom må prøve at forholde sig til: Hvad er det, der sker i kommunerne?
For hvis man er utilfreds med det, kommunerne gør, og man kan have den type af synspunkter, som fremføres i øjeblikket fra højrefløjens side, så synes jeg, man skal gå ud i kommunerne og pege på, hvad det er for børn, der ikke skal tvangsfjernes, hvad det er for elever, der ikke skal have specialundervisning, hvad det er for pensionister, som ikke skal have den hjælp, som de får i dag.
Det må man jo tage et ansvar for, hvis man ikke vil tage et ansvar for de rammer, som man rent faktisk lægger for kommunerne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-12-15:
Det er jo meget interessant, ikke så meget talen, for det var mest en kritik – det bruger vi også tid på i Liberal Alliance – men jeg synes altid, at man også skal have et svar, når man kritiserer.
Det synes jeg desværre ikke at der kom så meget af.
Men nok er nok, når det gælder udgifter i det danske samfund.
Vi kan ikke blive ved med bare at diskutere, hvordan der skal postes flere penge ud, når man slet ikke vil tale om, hvordan pengene skal komme ind.
Når man hører hr. Morten Bødskov, er det jo, som om Anker Jørgensen ikke har været statsminister forgæves.
Det er jo den samme politik, man nu skal til at føre igen, og det er derfor, at vi i dagens udgave af Information kan se, at førende økonomer advarer imod, at der nu er to klare veje i dansk politik, og de fører begge direkte mod afgrunden.
Der er ikke noget svar på, hvordan ganske almindelige mennesker skal få en bedre tilværelse, hvordan ganske almindelige mennesker skal kunne få ordentlig sundhedsbehandling, hvordan ganske almindelige mennesker skal kunne få deres børn til at gå i en ordentlig skole.
Det kan man kun gøre, hvis man laver reformer, egentlige økonomiske reformer af skattesystemet, efterlønnen, pensionsalderen, arbejdsmarkedet.
Hvad vil Socialdemokratiet på det område, ingenting eller hvad?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jeg synes, at det var et spændende indlæg, og jeg glæder mig til at se, hvordan det vil udkrystallisere sig som et – det må man jo sige, vi er på vej mod et folketingsvalg – eventuelt kommende parlamentarisk grundlag for en, lad mig så sige det, forhåbentlig ikke nyvalgt borgerlig regering.
Men det kan jo ske, at man skal af med efterlønnen.
Der er vel stort set ingen skatter, der skal være tilbage, og sådan lige med et slag på tasken med bare de der skatteforslag, man har, koster det vel i omegnen af 33 mia. kr., og når man så kan stå og anklage folk for at bruge for meget uden at sige, hvordan den type af skatteomlægninger skal finansieres, synes jeg måske, at det tenderer noget af det mere uansvarlige, der er hørt i dag.
Man kan vel ikke have den opfattelse, at selv hvis man fjerner topskat, og jeg ved ikke, hvor mange andre skatter man vil fjerne, så finansierer det hele sig selv.
Der er slet ingen problemer.
Det synes jeg måske er en kende uansvarligt.
Men jeg vil sige, at vi er enige i, at der er behov for reformer af det danske samfund.
Hvis det er sådan, at man har så store problemer med at klare de nødvendige reformer af det danske samfund på højrefløjen i dansk politik, er det deres eget problem.
Vi tager gerne over, vi har anvist, hvordan det skal gøres, hvad der skal til, for at vi får investeret mere og får folk til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-12-15:
Men det her minder om sådan en forvansket udgave af sloganet for avisen Dagen, altså fra folk, der ikke kan tale, til folk, der ikke kan regne, eller noget i den stil.
Altså, der var jo ikke et eneste svar på, hvad Socialdemokratiets politik er.
Det var en eller anden general tilsvining af det borgerlige Danmark for at tage ansvar for dansk økonomi og af Liberal Alliance i særdeleshed, fordi vi tager lidt mere ansvar for dansk økonomi.
Men prøv dog at komme med et bud selv.
I øvrigt vil jeg godt rette en misforståelse.
Vi kommer ikke med forslag til skattelettelser i omegnen af 33 mia. kr., det er for over 50 mia. kr., hvis man nu endelig skal gå ind i det sandfærdige forhold.
Så kan man læse Børsen i dag, og der kan man se, at hvis man laver en vækstpolitik på 1 pct., vil en LO-familie tjene 46.000 kr. om året.
Vi har førende erhvervsorganisationers ord for, at vores politik vil give en vækst på det dobbelte.
Det kan godt være, at hr. Morten Bødskov kan stå der og smile med lidt korslagte arme osv., fordi man bare venter på, at den almindelige metaltræthed skal sørge for, at hr. Morten Bødskov bliver minister.
Men det kommer jo til at koste ganske almindelige LO-familier på pengepungen, på uddannelsessystemet, på sundhedssystemet.
Man er nødt til i politik at have nogle svar.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Morten Bødskov om på det minut, der nu er til rådighed, at komme med et svar på, hvordan Socialdemokraterne vil sikre væksten, hvordan Socialdemokraterne vil sikre, at alle de øgede udgifter, ikke alene dem, hr. Morten Bødskov taler om i dag, men også dem, alle ordførerkollegaerne hver eneste uge lover, skal finansieres.
Kom med et svar i stedet for den sædvanlige Anker Jørgensen-agtige overbudspolitik, der fører Danmark tilbage over afgrundens rand.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Ja, det kan det sagtens, for det er det, der sker rundtomkring i kommunerne.
Og jeg må sige, at jeg er meget, meget overrasket over, at man ikke i den borgerlige blok har nogen fornemmelse af, at der skulle være foregået nogen besparelser i kommunerne eller i regionerne.
Altså, i går eller i forgårs holdt finansministeren pressemøde om sin Økonomiske Redegørelse.
Næste år er der minusvækst, og finansministeren siger selv, at der skal fyres op mod 3.000 i kommunerne og i regionerne og i staten som følge af minusvækst næste år.
Altså, hvis man virkelig ikke kan se, at der foregår besparelser i kommunerne på ældre, på børn, på udsatte grupper, på vores syge, på vores sygehuse, hvis man virkelig er kommet så langt ud, at man fornægter den virkelighed, som gør sig gældende for almindelige familier, almindelige danskere rundtomkring, så er det det bedste bevis på, at man så trænger til at komme væk fra regeringskontorerne og ud og besøge almindelige danskere.
Det var jo en brandtale af dimensioner.
Altså, vi har jo peget på et af de forhold, nemlig at vi mener, at der skal laves reformer, som sikrer, at folk bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det kan vi jo starte med at tage fat på.
Men problemet er jo, at vi har et handlingslammet flertal og i øvrigt et parlamentarisk grundlag, som valgte at forlade en finanslovaftale, og dermed er der jo ingen samling om den økonomiske politik i den blå blok.
Vi har fremlagt, hvad vi mener der skal til.
Så synes jeg måske nok, at det er at slå sig lige vel højt op at anklage Socialdemokraterne for – tror jeg – mere eller mindre aldrig at ville tage et ansvar for de nødvendige reformer.
Jeg skal bare minde om, at hvis ikke Socialdemokraterne i 2005 og 2006 var gået i spidsen for behovet for reformer, tror jeg, at de fleste herinde er enige om, at det så måske havde været lidt svært med den daværende velfærdsaftale.
Den velfærdsaftale var med til at styrke holdbarheden i mange årtier frem, som der står.
Det er ikke os, men det er dem, der nu sidder i regeringskontorerne, som har soldet velfærdsaftalens gevinster op i ufinansierede skattelettelser.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Der er jo mange ting, der bliver bedre, når vi får en ny regering.
Der kommer f.eks. flere i arbejde.
Vi får en bedre indsats for velfærden.
Vi får en bedre indsats for klimaet.
Der er mange ting, der kunne remses op.
Men selv om vi gør en god indsats for at få flere i arbejde, så vil der jo nok lang tid endnu være mange arbejdsløse.
Der er nok også stadig væk langtidsarbejdsløse.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet: Kan vi være sikre på, at der kommer nogle reformer for de arbejdsløse, der sikrer en social sikkerhed for de arbejdsløse, som gør, at dagpengene får en højere værdi?
Vi ved jo alle sammen, at dagpengenes værdi er styrtdykket de senere år, sådan at ens indkomst halveres, når man bliver arbejdsløs.
Kan vi være sikre på, at vi kan få nogle forbedringer igennem, som gør, at arbejdsløse har et anstændigt liv, indtil de igen får et arbejde?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Det, Enhedslisten kan være sikker på, er, at en ny socialdemokratisk ledet regering vil have øjnene og blikket stift rettet mod behovet for at skabe vækst, skabe arbejdspladser, skabe fremgang for Danmark.
Det er det bedste, vi kan gøre for dem, der på grund af den modsatte politik ført fra den her regerings side, er havnet i arbejdsløshed.
Det gælder de unge, det gælder de langtidsledige, og det gælder dem, som er i vores dagpengesystem.
Det er helt sikkert, som vi kan se af de ændringsforslag, der i dag er stillet til finansloven, at fattigdomsydelserne også vil blive fjernet.
Så der er en hel række af initiativer i det udspil, som Socialdemokraterne sammen med SF har fremlagt, som vil gøre det langt bedre for de arbejdsløse, og som vil betyde, at fokus i langt højere grad rettes mod skabelsen af vækst, sikring af arbejdspladser og sikring af muligheder for dem, der på ulyksalig vis er havnet i arbejdsløshed.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Jeg er helt sikker på, at vi får fjernet de der fattigdomsydelser, som er indført under den her regering, ingen tvivl om det.
Jeg er som sagt helt sikker på, at vi får skabt nogle flere arbejdspladser, og det er selvfølgelig det bedste alternativ.
Men vi kan altså også se, at arbejdsløse – og det er blevet værre igennem de 10 år med den her regering – må se, at deres dagpenges værdi er forringet dramatisk.
Der er mange, der allerede i dag spørger, om det overhovedet kan betale sig at være medlem af en a-kasse, når man ikke får mere i dagpenge, når man bliver arbejdsløs.
Det er derfor, jeg appellerer meget til, at Socialdemokratiet tager den side af sagen op og siger, at vi er nødt til at gøre noget for dem, vi ikke har skaffet i arbejde.
Fordi de store virksomheder fyrer folk i bundter, er vi nødt til at gøre noget, for at de selvfølgelig kan uddanne sig, og sørge for, at de bliver tilbudt nyt arbejde, men at de indtil da kan leve et nogenlunde normalt liv og ikke er tvunget til at flytte fra hus og hjem, fordi deres økonomi bliver fuldstændig smadret.
Derfor bliver vi jo nødt til at kigge på, hvordan satserne for arbejdsløse kan blive sat i vejret og satserne for dem på kontanthjælp kan blive sat i vejret.
Det er ganske almindelige familier, som i dag er virkelig hårdt ramt.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Der kommer jo et ændringsforslag til afstemning senere her i dag, når vi skal stemme om ændringsforslagene til finansloven, hvor de af partierne, som mere eller mindre stadig væk, må man forstå – det kan udvikle sig fra time til time – hænger fast omkring den her finanslov, jo har mulighed for virkelig at vise, at de mener det, når de siger, at de er modstandere af fattigdomsydelserne, 450-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen.
Det gælder Kristendemokraterne, og jeg har også forstået, at Liberal Alliance på et tidspunkt har udtalt sig mod starthjælpen.
Så må vi jo se, om der er vilje til at forfølge den hjertevarme, som man fra de her partiers side har, når man holder skåltaler.
Nu kommer ændringsforslaget til afstemning, og så kan vi jo se det.
Man kan være i hvert fald sige for Socialdemokraternes vedkommende, at fattigdomsydelserne bliver fjernet, og det gør de, fordi vi ikke vil være med til at trykke folk i svære kår endnu længere ned, men sikre, at de har muligheder for at få et arbejde, sikre, at de har muligheder for at få en uddannelse, så de kan komme videre i livet.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Det var ikke tavshedspligten, der gjorde sig gældende.
Tak for det.
Jeg vil gerne høre den socialdemokratiske ordfører, hr. Morten Bødskov, om det, han var inde på, da han talte om, at Kristendemokraterne gik med i finanslovforliget sådan mere af nød end af lyst.
Jeg vil godt korrigere den opfattelse og måske bringe fokus lidt hen på: Hvad var alternativet?
Da jeg hørte ordførerens tale, må jeg sige, at jeg i hvert fald blev bestyrket i, at det var meget korrekt af Kristendemokraterne at gå ind og tage økonomisk ansvar i forhold til den for landet lidt vanskelige økonomiske situation.
Jeg vil egentlig også sige det på den måde, at ordføreren burde se på de resultater, vi fik igennem: flere hospicepladser, så der er det antal hospicepladser til at sikre døende en værdig afslutning på livet, som eksperterne siger der er behov for; at der bliver ydet en ekstra social indsats, ved at vi har en pulje til netop at sikre, at væresteder, behandlingstilbud osv. kan fortsætte; at mellemindkomstfamilier får råd til at sende deres børn på efterskole; at vi får en værdikommission, så vi får en grundlæggende værdidebat.
Jeg kunne blive ved, men nu stopper den begrænsede taletid mig, så jeg kan ikke nå at nævne alle resultaterne.
Men hvad har Socialdemokraterne egentlig gennemført bare inden for det sidste halve år, som gør, at de kan sige: Det var det, vi fik igennem?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jeg har fuld respekt for, at Kristendemokraterne har gjort deres indflydelse gældende.
Sådan er det jo her på Christiansborg, og har man mulighed for det, skal man selvfølgelig gøre det.
Men et af de punkter, jeg diskuterede før med hr. Frank Aaen, og som jeg har forstået er centralt for Kristendemokraterne, er at sikre, at folk, der kommer fra vanskelige kår, som ikke har fået ordentligt fodfæste på arbejdsmarkedet eller i uddannelsessystemet, som hænger fast i kontanthjælp, som får starthjælp, eller som er ramt af 450-timers-reglen, skal have bedre kår.
Nu kommer forslaget til afstemning, og Kristendemokraterne slog sig jo, dengang man kom i Folketinget igen, med hr. Per Ørum Jørgensen i spidsen op på lige nøjagtig det punkt, at man var imod fattigdomsydelserne og ikke ville have, at folk skulle trykkes ned; de skulle have muligheder, det var folk fra svære kår, som var ramt af de her ydelser.
Nu har man muligheden for rent faktisk at gøre noget ved det.
Vil man så bruge sin indflydelse på at stemme med oppositionen og mod regeringen på det her punkt?
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Keep it simple.
Jeg siger: Hr. Morten Bødskov har selv bekræftet, at der aldrig er blevet brugt så mange penge på velfærdssamfundet, som der bliver nu.
Kan det samtidig være en besparelse?
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Jeg forstår godt, at man er temmelig frustreret i blå blok, måske ikke mindst Dansk Folkeparti, for meget af det, som Dansk Folkeparti nu bliver tvunget til at stå på mål for, er jo konsekvensen af en uansvarlig økonomisk politik, hvor børnene i kommunerne, hvor pensionisterne i kommunerne, hvor eleverne i folkeskolen, eleverne på ungdomsuddannelserne og de ansatte på sygehusene jo mærker konsekvenserne af regeringens økonomiske politik. Jeg tror ikke, at vi to spørgere skal gå rundt i ret mange byrådssale for rent faktisk at finde budgetplanlægninger, som har betydet megabesparelser.
Det er jo det, der er virkeligheden.
For når man ikke fra den her regerings side, og som det eneste parti, der stemmer for bloktilskudsaktstykket i Finansudvalget, vil sikre, at kommunerne har penge eksempelvis til det pres, der kommer fra flere ældre, at man har penge til at indfri det faktum, at flere børn har vanskeligere kår og skal have specialundervisning, når man ikke vil være med til at sikre, at kommunerne har penge til de udsatte sociale grupper i tilstrækkeligt omfang, så kommer megabesparelserne, og det er det, vi ser lige i øjeblikket.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg kan bekræfte det, som fru Marlene Harpsøe siger, nemlig at der bliver brugt flere penge, også på folkeskoleområdet.
Men jeg vil også gerne stadig væk understrege for ligesom at gøre billedet fuldstændigt, at vi også er inde at prioritere omkring uddannelsesområdet.
Det har jeg vedkendt mig fra starten af, men det gør vi jo så også – synes vi i øvrigt selv – på en intelligent måde i den forstand, at vi bl.a. friholder det, det drejer sig om, nemlig undervisning og den kompetencegivende uddannelse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-12-15:
Vi skal blive ved folkeskolen, og jeg er også sikker på, at Venstres finansordfører er glad for det, for så kan Venstres ordfører få lov til at bekræfte, at der faktisk er sket et fald i udgifterne til normalundervisning fra 2002 til 2009 på folkeskoleområdet på 6 pct.
Det viser den uvildige BDO-rapport, som er blevet udarbejdet i år.
Så kan Venstres ordfører også bekræfte, at når Venstres ordfører taler om, at der er afsat flere penge til folkeskolen, handler det bl.a. om, at kommunerne nu skal afsætte penge til lærernes pension for lærere, som før var statsansatte tjenestemænd og fik pension fra statskassen, men nu skal de overenskomstansatte lærere have pension fra kommunerne.
Den pensionsindbetaling tæller regeringen med, når regeringen forkynder, at der er brugt flere penge på folkeskolen og den enkelte elev.
Det er altså penge, der ikke kommer den enkelte elev, men lærernes pension, til gode.
Vil Venstres ordfører bekræfte det?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Det, jeg gerne vil forholde mig til – jeg er i øvrigt glad for, at vi bliver ved folkeskolen, for det synes jeg er et helt centralt emne – er, at de resultater, der kommer ud af det, er gode, uanset hvad man så medregner eller ej.
Det, der kommer ud af det, er, at vi har bedre elever i forhold til f.eks. læsning.
Eleverne læser lige så godt nu i 3. klasse, som de før gjorde i 4. klasse, og eleverne er nu lige så gode til matematik i 4. klasse, som de før var i 5. klasse.
Det, jeg så i et tidligere svar prøvede at give udtryk for, er, at det afgørende så også er, at vi fastholder den udvikling frem til afgangsklasserne, sådan at de har muligheden for at gå ind i ungdomsuddannelserne.
Så det er det, der er det afgørende for os, altså de resultater, vi får ud af de ressourcer, som vi stiller til rådighed, og de rammer, vi lovgivningsmæssigt stiller op, og den frihed, som også folkeskolen gerne skulle have med det udspil, som vi nu er kommet frem til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-12-15:
Jeg synes, at det er så interessant, at Venstres ordfører netop henholder sig til resultater, for en af de mest gennemgribende resultater, vi har set fra de forgangne uger er jo den PISA-rapport, der viser, at under den her regerings tid er det blevet markant dårligere med de 15-åriges læsning, matematikkundskaber osv. Det her handler om, at der ude i kommunerne er uuddannede lærere, som bliver ansat som vikarer, fordi kommunerne ikke har råd til at ansætte uddannede lærere.
Det her handler om, at der er blevet fyret cirka dobbelt så mange lærere, som det faldende elevtal kan retfærdiggøre.
Der er tale om, at der aflyses timer i et hidtil ukendt antal.
Jeg er ret spændt på, hvad det er for et resultat, hr. Jacob Jensen tror der kommer ud af den her førte politik.
Der er som sagt brugt 6 pct. mindre på normalundervisningen i folkeskolen fra 2002 til 2009.
Det håber jeg at hr. Jacob Jensen her i anden omgang vil bekræfte.
De penge, som hr. Jacob Jensen taler om, der er afsat, går til at lærerpensioner og ikke til undervisning.
Vi ser, at alle kommuner i det kommende år skal spare rigtig, rigtig mange penge på folkeskolen.
Hvad er det for nogle resultater, hr. Jacob Jensen forventer ud af det her?
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Altså, jeg kan sige, at vi også har investeret massivt i fagligheden i folkeskolen, som jeg kan forstå at fru Pernille Vigsø Bagge også interesserer sig for.
Det synes jeg er godt.
Siden 2003 har der været afsat mere end 5 mia. kr. til bl.a. flere timer i dansk og matematik for de yngste klasser, og det er jo noget af det, der giver resultater, hvilket jeg også nævnte lige før.
Man læser bedre, og man regner bedre i de små klasser.
Udfordringen er så – og det er også det, PISA-undersøgelsen egentlig dokumenterer – at den positive udvikling i de små klasser selvfølgelig også skal række frem til de sidste klasser.
Men det helt afgørende for mig er at slå fast, at vi har et velfærdssamfund og en offentlig sektor, herunder på folkeskoleområdet, sundhedsområdet og ældreområdet, som aldrig før har haft så mange ressourcer.
Man kan ikke nævne et år, hvor der er blevet brugt færre ressourcer på offentlige velfærdsydelser.
Så er det bare, vi siger: Lad os nu holde det niveau for at sikre, at der er orden i økonomien, når vi nu ikke har de samme indtægter, som vi har haft tidligere.
Lad os holde det historisk høje niveau og så sikre, at rammerne bliver bedre lovgivningsmæssigt og tage ved lære af de mange, mange eksempler, der er rundtomkring, på, at man organiserer sig bedre og gør strukturerne bedre.
Det er det, der er vores pointe med det finanslovforslag, vi debatterer i dag.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg skal forsøge at gøre det kort:
Hr. Morten Bødskov siger i sin ordførertale, at man siger tingene, som de er.
Det er jo altid godt, men kan hr. Morten Bødskov så ikke sige tingene, som de er, og dermed bekræfte, at der aldrig før er blevet brugt så mange penge som i år på offentlig velfærd?