runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-03-10:
Tak både for ordet og for indlæggene i debatten.
I forbindelse med reformen af SU-systemet og rammerne for studiegennemførelse i 2013 var det forudsat, at kursister med en gymnasial uddannelse ikke længere vil kunne få SU til enkeltfag på hf- og gymnasieniveau.
Muligheden for SU til gymnasial supplering, altså det, vi kalder GSK, blev samtidig begrænset til kun at omfatte korte intensive forløb, og kun hvis forløbene blevet udbudt efter bekendtgørelsen om gymnasial supplering, GS-bekendtgørelsen.
Det specifikke adgangskursus til ingeniøruddannelsen udbydes ikke efter GS-bekendtgørelsen, og det var derfor, at reformen betød, at adgangen til SU til enkeltfag for adgangskurset til ingeniøruddannelsen blev afskaffet.
Det må vi helt åbent erkende ikke var hensigtsmæssigt, og det er derfor, vi gerne vil ændre loven.
Med lovforslaget skabes der så hjemmel til, at der også kan gives SU til enkeltfag for adgangskurset til ingeniøruddannelsen, hvis forløbet altså ligesom GSK tilrettelægges kort og intensivt, og samtidig benytter vi så med det her lovforslag lejligheden til at foretage en række mindre ting, herunder til at tydeliggøre hjemlerne til udbud af adgangskurserne til ingeniøruddannelsen og andre tekniske uddannelser – der tænkes specifikt på maskinmesteruddannelsen, som også blev nævnt.
De væsentligste, jeg kan nævne, er en regel om, at højeste fribeløb skal gælde, når en elev ikke kan få SU til sin ungdomsuddannelse, fordi eleven tidligere har modtaget SU til flere end fem ungdomsuddannelser, og regler om at indhente oplysninger fra indkomstregisteret og samkøre oplysningerne i kontroløjemed, som SF's ordfører var inde på.
Alt sammen mener jeg er ganske fornuftige ændringer, der netop bare skal få det hele til at hænge lidt bedre sammen.
Så var der en række mere faktuelle spørgsmål fra nogle af ordførerne om økonomi og andet.
Det vi jeg foreslå vi besvarer skriftligt.
Hvad angår SU til danske studerende i udlandet, er det jo så en lidt anden problemstilling.
Man kan få SU til op til 4 års uddannelse i udlandet.
Det synes jeg er ganske glimrende.
Vi håber jo også, og det er også en af ideerne med at tage ud og studere i udlandet, at man bringer de erfaringer med hjem igen, men det er selvfølgelig en diskussion, vi altid kan have.
Jeg mener blot ikke, at den skal foregå i sammenhæng med det her lovforslag.
Tak for ordet.
Daniel Rugholm (KF), 2015-03-10:
Da den konservative ordfører, hr. Per Stig Møller, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hans ordførertale op.
Dette lovforslag drejer sig om SU-ordningen og indeholder nogle justeringer af den aftale, som vi indgik med regeringen i 2013, om en reform af SU-systemet.
Det betyder, at satserne harmoniseres, og forslaget føjer til, at SU udvides til at omfatte studerende, der supplerer gymnasiet med enkeltfag, der giver adgang til ingeniøruddannelser, af kort og intensiv varighed.
Det forekommer rimeligt.
Vi har brug for dygtige ingeniører.
Desuden bliver det lettere at skabe adgangskurser til ingeniøruddannelsen og lignende tekniske uddannelser.
Det er af samme grund også rimeligt.
Der sker justeringer i reglerne om forældreindkomst, hvilket også kan være rimeligt, når vi Konservative ønsker et samfund, hvor vi ikke indretter os efter, at 10 pct. af befolkningen skal betale til 90 pct. af befolkningen.
Også dette kan være rimeligt, da vi jo ønsker, at de studerende gennemfører deres uddannelser hurtigere, hvilket ingenlunde er tilfældet, når man foretager mange studieskift.
Til gengæld vil det nok være rimeligt, om vi under udvalgsarbejdet ser nærmere på SU til vores studerende, der har valgt at studere i udlandet, hvis studieforløb jo ikke nødvendigvis svarer til de danske.
Her må vi se nærmere på fleksibiliteten i ydelserne, eftersom vi jo ønsker, at flere unge tager dele af deres uddannelse i udlandet.
Med disse bemærkninger kan vi gå ind for forslaget, men vi ønsker altså at få ministerens reaktion på problemerne med SU til unge, der studerer i udlandet.
Merete Riisager (LA), 2015-03-10:
Vi behandler nu L 149, og lad mig starte med at sige, at Liberal Alliance støtter forslaget, som jo er en teknisk justering af det eksisterende SU-system.
Det positive ved det her lovforslag er bl.a., at det kan tænkes at øge rekrutteringen til de tekniske uddannelser, og det ser vi som positivt.
Når det handler om den måde, som lovforslaget er udformet på, undrer vi os en lille smule over, at de økonomiske konsekvenser af lovforslaget ikke er særlig velbeskrevet.
Det kan være, ministeren har en kommentar til det, for det er jo altså en ordentlig ting at gøre, at man skriver det ordentligt i et lovforslag.
Når det kommer til hele SU-systemet, ønsker vi jo i Liberal Alliance at fjerne loftet for, hvor meget de studerende kan tjene ved siden af SU'en.
De presser altså det danske SU-system gevaldigt.
Det er jo ganske udmærket, at danske skatteydere betaler SU til, at unge mennesker kan koncentrere sig om deres studier, men det er lige vel meget at forlange af de danske skatteborgere, at de også skal betale SU til unge mennesker fra alle mulige andre dele af EU.
Rosa Lund (EL), 2015-03-10:
Jeg vil også starte med at hive fat i den del af lovforslaget, som vi er allergladest for i Enhedslisten, nemlig at det nu bliver muligt at få SU til suppleringskurser til de tekniske videregående uddannelser, i særlig grad maskinmesteruddannelsen og ingeniøruddannelsen.
At det skulle være muligt at få SU til de suppleringskurser, er noget, som vi i Enhedslisten har kæmpet for længe.
Vi synes, det er rigtig dejligt, at det her lovforslag åbner op for det.
Så vil jeg også sige, at jeg faktisk synes, det er rigtig rart, at regeringen med det her lovforslag generelt anerkender, at man altså har brug for en eller anden økonomisk understøttelse, mens man er studerende, og mens man tager en uddannelse.
Men det er dejligt, at den anerkendelse er der nu – i en eller anden grad.
Ligesom FTF ser vi det også i Enhedslisten som en fin mulighed, at man nu hæver fribeløbet for de unge mennesker, som skal starte på deres sjette ungdomsuddannelse.
Vi mener, det er lidt en lappeløsning.
Den bedste løsning for os at se
havde været, at man simpelt hen bare fjernede reglen om, at man maks. må få SU til fem ungdomsuddannelser.
Men det her er en udmærket lappeløsning.
Vi har ligesom Dansk Folkeparti brug for at få klarhed over, hvad forslaget egentlig har af økonomiske konsekvenser, både samfundsøkonomisk, men også for den enkelte studerende, og det spørgsmål vil vi selvfølgelig rejse i udvalgsbehandlingen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-10:
Og det er også sådan, at når man rejser ude i verden og fortæller både erhvervsfolk og studerende om, hvordan vi har gratis adgang til uddannelse i Danmark, og at vi ovenikøbet kan få SU, så er det et af de systemer, som vækker forundring, det vækker begejstring, og det vækker faktisk også en lille smule misundelse. SU har vi jo hovedsagelig af to årsager, og de handler begge to om kampen mod ulighed, nemlig at vi skal sikre, at flest mulige tager en uddannelse, og at vi skal sikre, at vi har et system, som gør, at man også økonomisk har mulighed for at uddanne sig.
Så er vi i SF særlig glade for punktet, der giver SU-berettigelse til suppleringskurset til de tekniske uddannelser.
Det er af hensyn til tilgangen til uddannelserne – og så er der lige den detalje, som jeg er meget glad for, bl.a. fordi jeg jo er Grønlandsordfører, nemlig at man i lovforslaget sikrer, at DTU stadig kan udbyde adgangskurset til diplomuddannelser i Grønland.
Det er vigtigt, at vi bevarer og støtter uddannelse i Grønland til fordel for vækst og sikring af kvalificeret arbejdskraft.
For at vi kan bevare vores meget unikke SU-system, er det selvfølgelig nødvendigt, at vi sørger for, at folk ikke udnytter og misbruger systemet.
Der har Datatilsynet udtrykt bekymring for, hvorvidt det er sagligt og nødvendigt at give adgang til indkomstregisteret.
Ministeren har svaret, at det både er nødvendigt og sagligt at samkøre oplysningerne, hvis Styrelsen for Videregående Uddannelser skal kunne føre løbende kontrol, så systemet ikke misbruges.
Den her særlige del af lovgivningen vil vi i SF holde skarpt øje med.
Men vi kan støtte lovforslaget, som det er fremsat.
Jeppe Bruus (S), 2015-03-10:
Tak for det, formand.
Statens uddannelsesstøtte er selvfølgelig en helt central del af vores danske model.
Den giver sådan set mulighed for, at man kan tage en uddannelse, uanset hvor man er født, og af hvem man er født.
Det er jo i høj grad noget, der er med til at understøtte den sociale mobilitet.
Det er selvfølgelig afgørende for de studerende, der benytter sig af uddannelsesstøtten, at det til dels selvfølgelig er med til at bidrage til de studerendes succes på studiet, men sådan set også vigtigt for vores samfunds bundlinje, for vi har behov for at blive klogere og dygtigere.
Derfor er det også vigtigt også for os socialdemokrater, at vi værner om SU'en.
Den skal bruges, ikke misbruges, og vi skal sørge for, at vi ender der, hvor der er brug for den.
Min kollega, Venstres ordfører, har loyalt gennemgået ændringerne, så det vil jeg undlade at gøre lige så tekstnært, men glæde mig over, at vi sørger for, at der fortsat tilbydes SU til ingeniøruddannelsernes korte adgangskurser.
For ved den sidste ændring af SU-loven blev det besluttet, at der kun skulle gives SU til gymnasial supplering, der bliver udbudt efter GS-bekendtgørelsen.
Det havde jo altså den utilsigtede konsekvens, at adgangskurserne til ingeniøruddannelserne ikke længere var SU-berettigede.
Det er selvfølgelig vigtigt for de videregående uddannelser, at de kan hjælpe de studerende med at komme godt i gang.
Derfor er jeg glad for, at vi nu får rettet op på den utilsigtede konsekvens.
Vi fortsætter arbejdet for at sikre gode vilkår for vores uddannelser og dermed også for de studerende.
Vi er jo også gennem høringen til det her lovforslag er blevet bekræftet i, at der er opbakning fra uddannelsesinstitutionerne, og det er vi naturligvis glade for.
Det blev også nævnt flere steder, at der er tilfredshed med, at korte, intensive adgangskurser til tekniske uddannelser nu også bliver SU-berettigede.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Hele ideen med forslaget omkring etableringen af engrosmodellen, som vi jo ganske rigtigt vedtog for et par år siden, er jo, at nu skulle der leveres den billigere el til de almindelige forbrugere, som de partier, som står bag den oprindelige liberalisering af elsektoren i Danmark, har lovet i årevis, og som de almindelige forbrugere ikke har fået.
Enhedslisten stemte for den her model ud fra det synspunkt, at når man har gennemført en omfattende liberalisering af et område, er det vel også fornuftigt nok at forsøge at sikre, at der er en eller anden form for konkurrence, da alternativet jo er rigtig, rigtig dårligt.
Vi har også igennem en række år kunnet se, hvordan elpriserne for de almindelige elforbrugere har været støt stigende, mens de har været faldende for nogle af de store elforbrugere.
At vi så hører mest om de store elforbrugeres vanskeligheder og udfordringer og problemer er så en helt anden sag.
Men det er så baggrunden for, at vi oprindelig har støttet det her forslag.
Nu blive det forsinket af en række grunde.
Det har vi så valgt at tage til efterretning og konstatere, at sådan er det.
Og når man tænker på, hvor længe de almindelige elforbrugere har ventet på at blive ramt af markedets velsignelser i form af billigere elpriser, så klarer de nok at vente et år mere.
Værre er det jo, hvis det viser sig, at nogle af de forudsigelser, der faktisk blev fremlagt i de analyser, der blev lavet, før vi vedtog den her lov, ikke holder; altså at man i første omgang sådan set ikke vil opleve, at energipriserne bliver lavere, men at man formentlig vil opleve, at de bliver lidt højere, og at de så i løbet af et stykke tid vil blive lavere.
Så der kan være mange spændende udfordringer forude i den her proces, som langt overgår det, at vi i dag tager stilling til, om vi vil udsætte det et års tid af nogle hovedsagelig tekniske årsager.
Steen Gade (SF), 2015-03-10:
Forslaget er jo en udmøntning af energiaftalens forslag om, at vi skal have en engrosmodel, og det er også aftalt blandt energiaftalens forligspartier, at vi skal lave det på den her måde.
Når man har hørt nogle af mine forgængeres taler, kunne det lyde, som om det ikke var noget, vi havde aftalt, men lad mig så lade være med at sige andet, end at det er noget, vi har aftalt alle sammen.
Og nu stemmer vi jo så også alle sammen i energiforliget for den her udskydelse og den ændring, der ligger i det her forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-10:
Med lovforslaget her udskydes indførelsen af den såkaldte engrosmodel til april næste år.
Radikale Venstre støtter engrosmodellen, fordi vi mener, at den vil sikre mere konkurrence på elmarkedet og dermed billigere priser for danskerne.
Derfor er det ærgerligt, at den bliver udskudt et års tid.
Vi tager til efterretning, at det først kan lade sig gøre til næste år, og vi ser så frem til, at det sker der.
Radikale Venstre har et ønske om at friholde netvirksomhederne for tab, hvis en elhandelsvirksomhed eksempelvis går konkurs.
Klima-, energi- og bygningsministeren har jo orienteret forligskredsen om, at der kommer et ændringsforslag fra ministeriets side om det.
Det er vi glade for.
Derfor kan vi samlet set støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-03-10:
I Dansk Folkeparti er vi også glade for, at engrosmodellen blev aftalt for 3 år siden mellem de partier, der indgik energiforliget, og lovgivningen fulgte da også efter meget hurtigt og blev vedtaget i juni 2012.
Siden da har regeringen meddelt forligskredsen og i øvrigt Folketinget, at det har været nødvendigt at udskyde ikrafttræden af engrosmodellen med henvisning til, at der skulle være nogle it-problemer.
Det er også det, der bliver brugt som begrundelse for, at vi nu er nødt til at vedtage det her lovforslag, som udsætter engrosmodellen til at træde i kraft den 1. april 2016 – dvs. med ca. 1½ års forsinkelse i forhold til den oprindelige køreplan.
Hr. Thomas Danielsen fra Venstre var inde på, at der måske også kunne ligge andre forklaringer bag, nemlig at regeringen har haft svært ved at overholde EU's budgetkrav, hvis man indførte engrosmodellen allerede i 2015, fordi engrosmodellen netop indeholder et engangsprovenutab på 1 mia. kr., som man så ville skulle indregne i finansloven for 2015, og dermed kunne man komme i karambolage med EU's budgetkrav.
Det er jo ikke en begrundelse, som regeringen selv har brugt, men man har da kunnet læse mange steder, at der er temmelig mange mennesker, der har analyseret sig frem til, at det nok var sådan, det hang sammen.
Det tror jeg også det gør.
Men begrundelsen, som regeringen bruger her, er, at der er tale om it-problemer.
Jeg kan jo ikke modbevise, at det skulle forholde sig sådan, så det må vi jo tage for gode varer, for vi kan jo ikke tro, at regeringen fremlægger oplysninger, som er forkerte.
Derfor må vi jo væbne os med tålmodighed og vente yderligere et halvt år på den her engrosmodel, som gerne skulle give danskerne billigere strøm.
Det er rigtig godt med den billigere strøm, og det glæder vi os fra Dansk Folkepartis side over.
Vi er også glade for, at vi med den her lovændring også finder en fornuftig løsning på, hvordan man håndterer risikoen for tab, når det er andre og mindre virksomheder, som skal opkræve elafgifter til statskassen.
Det er der så fundet en god model for, som vi også indfører med loven her.
Så det glæder vi os til.
Desværre er det jo et mønster, regeringen bruger, altså det her med at udskyde alle de ubehagelige ting til engang efter efteråret 2015.
Så kan man måske tænke sig til, hvorfor det lige præcis er det tidspunkt, alting bliver udskudt til – f.eks. også ændringer på dagpengeområdet.
Men det kan jo være, at man så kan udskyde problemerne, så der er nogle andre, der skal løse dem, når den tid kommer.
Det var bare en lille mistanke, jeg har, og det kan da være, at regeringen vil modbevise det.
Men jeg skal da sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her, vi får endelig vores engrosmodel, og alle it-problemer burde være løst til om 13 måneder, når den kan træde i kraft.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-03-10:
Mange tak.
Jeg takker ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Formålet med engrosmodellen er at fremme konkurrencen på elmarkedet, ved at forbrugerne efter engrosmodellens indførelse kun vil modtage beregninger fra deres elhandelsvirksomheder for den samlede elydelse inklusive transportydelser, PSO, elafgift, moms, og en større del af de forbrugerrelaterede opgaver skal varetages af konkurrenceudsatte virksomheder.
De konkurrenceudsatte virksomheder må formodes at have fokus på lavest mulige omkostninger, og det kan alt andet lige bidrage til over tid at reducere prisen på elektricitet til glæde for forbrugerne.
Da engrosmodellen blev vedtaget i 2012, blev det vedtaget, at elhandelsvirksomhederne skulle indbetale elafgifterne direkte til toldog skatteforvaltningen.
For at sikre afgiftsindbetalingerne blev det vedtaget, at elhandelsvirksomhederne skulle være omfattet af en kollektiv forsikringsordning.
Ved forberedelse af udmøntningen af engrosmodellen har der vist sig praktiske vanskeligheder med at gennemføre en forsikringsordning for elhandelsvirksomhedernes afgiftsindbetalinger.
Derfor foreslås det med lovforslaget, at netvirksomhederne skal varetage afgiftsindbetalingerne ligesom i dag.
Dermed bevares den samme sikkerhed for afgiftsindbetalingerne som i dag, og forsikringsordningen vil dermed ikke være nødvendig.
Endelig er begrundelsen for forslaget om at udskyde engrosmodellen og leveringspligten til den 1. april, at branchen og Energinet.dk skal have tid til at indstille sig på den ændrede rollefordeling i engrosmodellen, herunder skal der ske tilpasninger i it-systemer og administrative procedurer inden ikrafttrædelsen.
Jeg kan forstå, at der er et politisk ønske om at friholde netvirksomhederne fra tab på grund af manglende betalinger fra en elhandelsvirksomhed også i videre omfang, end der er lagt op til i det fremsatte lovforslag.
Jeg vil allerede nu gøre opmærksom på, at jeg agter at stille et ændringsforslag herom, og ændringsforslaget vil have som formål, at netvirksomheden i en sådan situation ikke alene vil kunne få dækket sit tab på afgiftsbetalingen – det er der allerede nu lagt op til i lovforslaget – men at virksomheden gennem en forhøjelse af indtægtsrammen også vil kunne få dækket tab på grund af elhandelsvirksomhedens manglende betaling for transportydelsen.
Lad mig igen takke for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkeltelementer i udvalget, og med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Altså, Venstre har ikke aftalt, at vi skulle udskyde engrosmodellen.
I Venstre beklager vi, at man må udskyde engrosmodellen.
Vi havde gerne set den implementeret hurtigere.
Men Venstre er for engrosmodellen, og Venstre er for øget konkurrence på elmarkedet.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Thomas Danielsen og Venstre har siddet og aftalt at fremsætte det her lovforslag som en konsekvens af, at man er med i en aftale om engrosmodellen, og at alt det, hr. Thomas Danielsen nu siger om alle de ulykker, der rammer elforbrugerne i det her land, er en konsekvens af aftaler, som Venstre selv har indgået med regeringen?
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Venstre bliver nødt til at stemme for, at vi udsætter engrosmodellen, vi kan jo ikke gennemtvinge engrosmodellen.
Så det bliver vi sådan set tvunget til som en del af det forlig og den aftale, som vi er med i, om en engrosmodel i Danmark, som gør, at vi får en øget konkurrence på elmarkedet, som sikrer billigere energi.
Men derfor bliver jeg nødt til at beklage, at processen har været så langtrukken, som den har været, og har haft de økonomiske konsekvenser for danskerne, som den har haft.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Jeg forstår, at Venstre stemmer for det her lovforslag, fordi man gerne vil have engrosmodellen indført, men den er jo vedtaget.
Det, Venstre stemmer for, når man stemmer for det her lovforslag, er at udsætte den.
Så Venstre stemmer jo for alle de ulykker, som hr. Thomas Danielsen ridsede op ville ramme elforbrugerne i det her land, når man stemmer for det her lovforslag.
Det kunne man sådan set bare lade være med.
Det er vel heller ikke Venstres ansvar, at regeringen har smølet så meget med de finansielle forhold, at der mangler 1 mia. kr.
Lone Loklindt (RV), 2015-03-10:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det danske grundvand er noget af det, som danskerne har de allerhøjeste tanker om og vil værne allermest om.
Der er rigtig mange steder i verden, hvor man ikke kan drikke vand fra hanen, og der er mange steder, hvor det smager af klor.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at vi har styr på de reserver, vi har, og derfor er grundvandskortlægningen jo en forudsætning for at beskytte vores ressourcer, og det er så den, der nu skal fortsætte, men med en nedsat takst, kan man sige, men det er rigtig vigtigt, at kortlægningen kan fortsætte de næste 5 år, fordi vi ikke er helt færdige.
Der er kommet en del høringssvar til lovforslaget, og et af dem gik på, hvordan det nu lige er, man kan få nogle af de forskellige interessenter, der er i vandbranchen, med ind over, og derfor er der rigtig godt, at der bliver etableret en koordinationsgruppe, som har repræsentanter både fra KL, Danske Regioner, DANVA, Foreningen af Vandværker og GEUS, sådan at der er de forskellige interessenter og aktører i forhold til at holde styr på vores grundvandsreserve og også få kortlagt det, der måtte mangle.
Når vi har brug for at åbne nye boringer, er det meget vigtigt, at der er den koordination.
Med de ord kan jeg bare sige, at Det Radikale Venstre naturligvis støtter forslaget.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Tak for det.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan bruge helt så lang tid på den her sag som Venstres ordfører.
Den del, hvor jeg så jævnfør hr. Per Clausens bemærkninger også synes, at det står en lille smule uklart, hvorfor Venstre føler sig tvunget ind i, handler jo om udskydelsen, der er blevet nævnt, men også at justere, sådan at vi sikrer, at vi rent faktisk får de afgiftsbetalinger i kassen, at vi rent faktisk får de penge, også nu hvor vi har private aktører, som vi kan risikere forlader markedet.
Det er jo den justering, som jeg betragter som relativt teknisk.
Vi kan jo godt diskutere den i dag.
Det var ikke så meget det, jeg hørte, at der blev diskuteret.
Jeg tror, at det er vigtigt at gardere sig imod det tab, som man ellers kunne lide, og derfor synes jeg, at det er fornuftigt, at man nu har en ordning, hvor man afregner med netselskaberne.
Jeg synes i øvrigt også, at det er fornuftigt, som ministeren har tilkendegivet, at man gerne vil gardere sig i forhold til, hvordan netvirksomhederne så kan få godtgjort de udgifter, de måtte have, hvis der er private aktører, som forlader markedet, som går konkurs eller på en måde forsvinder, fordi det jo er prisen ved at lave en liberalisering.
Gevinsten bliver forhåbentlig, at der er meget få, som bliver udsat for den kranke skæbne, og vi til gengæld får nogle billigere elpriser.
Men Socialdemokraterne støtter forslaget, ligesom vi har støttet engrosmodellen.
Vi synes, det er vigtigt, at når man gør det her, skal man også gøre det ordentligt, og derfor er vi selvfølgelig også med på at lave de udskydelser, som er nødvendige for at få det ordentligt på plads, og i øvrigt sikre, at der ikke er nogen, der står med håret i postkassen, hvis der er nogle af de private aktører, der må forlade markedet.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-10:
Der har været en meget konstruktiv dialog, også med branchen, på det her område, og det er mit indtryk, at vi har fundet frem til det, som umiddelbart er den mindst besværlige model.
Men jeg er glad for, at vi er nået frem til, hvor vi er nu.