runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Men det er jo ikke kommunerne, der fastlægger rammerne.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der fastlægger, hvad kommunerne har at budgettere ud fra.
Så kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti mener, det er at gøre kommunerne en tjeneste, men hvad med kommunernes borgere?
Gør det de ældre en tjeneste, at der bliver skåret yderligere ned i deres hjemmehjælp?
Gør det børnene i vuggestuen en tjeneste, hvis der ikke er en pædagog til at skifte ble, når de har behov for det, men først, når alle børnene skal skiftes på en gang?
end at man ruller skattelettelserne tilbage for de rigeste i det her land og siger: I kan godt nøjes med det samme privatforbrug, som I havde i 2009, I behøver ikke at få 7,3 mia. kr. i skattelettelser i år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Det er sjældent, at jeg vil kalde Enhedslistens ordfører for ekspert, men jeg vil alligevel sige, at fru Line Barfod er en af eksperterne i at blande mange ting sammen på en gang – det er fru Line Barfod bestemt ekspert i.
Dummebøder, mennesker af kød og blod, trafikuheldsofre og så også hele diskussionen om skatteomlægninger i Danmark var nogle af de ting, som var med i ordførerens spørgsmål.
Grunden til, at vi støtter det her lovforslag, er, at vi synes, der bør være en sund interesse i at sikre, at der er en større sammenhæng mellem det budget, som en kommune laver ud fra den drift, man har, ud fra den forventning, man har, og så de endelige regnskaber, når året er gået og man går ind og kigger på, hvordan 2011 gik, hvordan 2012 gik.
Der har vi kunnet se alle årene tilbage så at sige, at der har været store milliardoverskridelser i kommunerne.
Det er meget vanskeligt på den lange bane at acceptere det, hvis vi skal sikre den langsigtede sociale velfærd i det her land.
Derfor støtter Dansk Folkeparti det her forslag.
Vi tror på, at det er noget, som vil gøre kommunerne en tjeneste, vi tror faktisk på, at det er en god måde at gøre det på, og derfor støtter vi det her forslag.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
En grund til, at man overskrider budgetterne, kan være, at man faktisk gerne vil tage sig af de ældre i kommunen, der har behov for det, sikre, at de kan blive ved med at få en god hjemmehjælp.
Det kan være, at der sker et trafikuheld, så der er nogen i kommunen, der bliver handicappet og får brug for døgnhjælp, og det vil man gerne give dem, men det betyder så, at man overskrider budgettet.
Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti synes, at kommunerne skal have dummebøder, hvis de prioriterer at give et ordentligt liv til kommunens borgere, mens man synes, det er fuldstændig rimeligt, at de rigeste i det her land kan få lov til at have et privatforbrug, der i år er 7,3 mia. kr. højere end det privatforbrug, de kunne have i 2009, for det er, hvad man giver dem i skattelettelser i år med Dansk Folkepartis stemme?
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Jeg tænker jo mange ting.
Når ordføreren siger, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Rasmus Prehn, roder mange ting sammen, så tænker jeg, at det jo også godt kunne være ordføreren, der ikke var klar over, at ting hænger sammen ude i virkeligheden, at når man har nogle udgifter og nogle indtægter, der skal hænge sammen, påvirker de hinanden på en eller enden måde.
Det vil sige, hvis man har meget store udgifter på nogle områder, hvor borgerne f.eks. har et retskrav på noget, så påvirker det også de udgifter, man har.
Så man kan ikke bare lave en fast ramme for nogle udgifter og sige, at så kan alting forudses, fordi der kommer de her udgifter, som man ikke kan styre, fordi folk faktisk har et retskrav på det.
Så der er nogle sammenhænge ude i virkeligheden, som det ville være rart også afspejler sig i den lovgivning, der kommer, og i den debat, som vi har, når vi så diskuterer de her lovforslag. Men nogle af udgifterne kan man jo godt styre, så det, jeg er interesseret i, er, om ordføreren vil love, at Dansk Folkeparti så ikke vil stemme for forslag det næste år, der giver nye udgifter og opgaver til kommunerne, uden at der er en garanti for, at den enkelte kommune også er fuldt kompenseret for det, sådan at man faktisk kan overholde de budgetter, man har.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-04:
Vi støtter ethvert tiltag, der kan tilskynde til mådehold i det offentlige forbrug, og især når det handler om et utilsigtet overforbrug i den offentlige sektor.
Danmarks største problem er sammen med mangel på arbejdskraft, at vi bruger for mange penge i den offentlige sektor.
Især i 2009 så vi, at vi ikke bare brugte rigtig mange penge i den offentlige sektor og ude i kommunerne, men også at der blev brugt flere penge, end det var hensigten fra Folketingets flertals side.
Der kan man jo godt have det synspunkt, at man ønsker, at vi skal have en endnu større offentlig sektor, og at kommunerne skal have endnu flere penge.
Det synspunkt er helt legitimt.
Det er helt legitimt, at man mener, at det ikke er nok at have verdens største offentlige sektor, men at man skal distancere sig voldsomt fra det land i verden, der har den næststørste offentlige sektor.
Man kan også godt mene, at man ikke overhovedet kan have en velfærdsstat, medmindre verdens største offentlige sektor vokser endnu mere.
Man kan også godt mene, at det er umuligt for kommunerne at løse deres opgaver med verdenshistoriens største budgetter, som de har her i 2011, hvor kommunerne aldrig har haft flere penge.
Det er alt sammen et legitimt synspunkt, som jeg og mit parti ikke deler, men det er legitimt at have den holdning.
Det, jeg ikke kan forstå, er, hvis man mener, at kommunerne skal bruge flere penge, end der er vedtaget i Folketinget.
Det må være sådan, at når der er et parlamentarisk flertal, demokratisk valgt, som træffer en beslutning om, hvor stor rammen skal være, skal den ramme også overholdes.
Så kan man jo kæmpe for, at der skal føres en anden politik, således at man poster endnu flere penge ud i kommunerne, men man burde respektere, at der er behov for en vis styring.
Det er i alle organisationer og også i den offentlige sektor ret vigtigt, at man overholder sine budgetter.
Det, vi forsøger med lovforslaget her, er jo at sikre, at budgetterne bliver overholdt.
Det modsatte synspunkt, at budgetter ikke skal overholdes, har jeg meget vanskeligt ved at forstå.
Også efter at have hørt oppositionsordførere agitere for det
har jeg ikke nogen forståelse for, at man synes, at kommunernes økonomi skal sejle, og at rammerne skal overskrides.
Vi støtter lovforslaget, og vi mener, at det burde finde bred opbakning, selv om man kan have forskellige holdninger til, hvor store budgetterne skal være ude i kommunerne.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Jeg er ked af, at spørgerens fantasi ikke rækker længere end til, at det enten er kaos, eller også er det det her, for det er ikke virkeligheden.
Virkeligheden er, at der er en lang række instrumenter omkring styring, som går på, at man faktisk holder de aftaler, der er indgået.
Det, der ligger i forslaget her, er jo, at man laver et bødesystem for overskridelse af nogle budgetter, samtidig med at man fastholder, at man ikke giver nogen garantier for noget som helst, andet end at de forudsætninger kan ændre sig, fuldstændig som de blev det i slutningen af 2010.
Så vi kunne jo starte med at sige, at vi skal have nogle aftaler, som vi også fra regeringspartiernes side faktisk overholder.
Alene det ville være en fornyelse, som vi ville kunne komme rigtig langt med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Undskyld, men det er lidt, som når vi hører begrundelserne fra S og SF om, hvad man vil gøre for at finde de her 33 mia. kr., eller hvad man nu skal ud at finde for at få det hele til at løbe rundt, når man overtager magten her i kongeriget, for man vil lave nogle drøftelser og sætte sig ned ved kaffebordene osv.
Helt konkret har vi haft nogle år, hvor der har været overskridelser på 5 mia. kr. på serviceudgifterne i kommunerne.
Nu tager vi et eksempel.
Hvor skal pengene komme fra?
Det er spørgsmål nummer et.
Det andet spørgsmål er: Hvad vil SF stille op som alternativ for at sikre sig i årene frem?
Hvis ikke man vil det, som ligger i det her forslag, har man, så vidt jeg kan se, ikke nogen som helst muligheder andet end lidt løs snak og nogle gode forventninger og så ellers et pænt smil.
Det er jo ren lak og ikke andet.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Det, jeg har en drøm om – hvis vi skal tale om drømme her – er at få en anden måde at samarbejde på mellem regering og kommuner.
Men det, vi skal gøre, er, at vi skal se på, hvad det er, der egentlig er nødvendigt at dokumentere, og hvad det er, der er nødvendigt at have som styringsredskaber i den offentlige sektor.
Det mangler vi en diskussion om.
Af de mange milliarder, der bliver brugt her, går rigtig mange ressourcer i kommunerne til administration og bureaukrati, og beskæftigelsesområdet er et udmærket eksempel på et sted, hvor så mange penge bliver brugt forkert i stedet for at blive brugt på det, der er meningen, nemlig en aktiveringsindsats, som giver pote.
Hele det område er vi nødt til at kigge på for at frigøre de midler, der er der, og så skabe den nødvendige ramme og ikke en totalt overflødig ramme, som bare skal holde fast på, at de borgerlige partier godt ved, hvad det vil sige at kontrollere.
Rasmus Prehn (S), 2011-02-04:
Jamen udgifter og indtægter skal passe sammen, og når vores ordfører siger: » … glem det.
Det sker ikke«, er det jo, fordi vi rent faktisk er i tæt dialog med vores partifæller i kommunerne og med andre byrådsmedlemmer.
Vi kan jo se, at hvis der er noget, man er optaget af ude i landets kommuner, er det at gøre alt, hvad man kan, for at overholde sine egne budgetter.
Vi er parate til at give et løft, så vi kan sikre ordentlig velfærd, men vi regner da helt klart med, at man overholder de her budgetter.
Det er da også det, man er optaget af i landets kommuner.
Vi synes ikke, vejen frem er sanktioner.
Vi synes, vejen frem er realistiske økonomiske rammer, så vi ikke skal til at reducere i velfærden, til at afskedige offentligt ansatte midt i en krisetid.
Det er da den forkerte vej at gå.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Allerførst vil jeg da gerne kvittere for, at fru Meta Fuglsang synes, at jeg holdt en fin tale.
Det kan man da altid bruge, selv om vi måske ikke er enige i indholdet.
Men jeg vil gerne sige, at det, der er det grundlæggende, jo er, at vi gør alt, hvad vi kan, for at give kommunerne de rette værktøjer til at have fokus på, at der er større sammenhæng imellem, når man laver et budget, og når man står med det endelige regnskab i hånden.
Vi kan se og historikken siger efter mange, mange års erfaring, at der ikke er den store sammenhæng.
Massive overskridelser kan godt gå, når man har højkonjunktur, og der er penge i kassen, om jeg så må sige, men når der så begynder at blive lidt smalhals, og hvor vi netop gerne vil sikre, at den optimale velfærd, den sociale velfærd også er til stede om 10 år, om 15 år, om 20 år, så prøver man på at lave nogle tiltag, som kan gøre, at kommunerne bliver bedre i stand til at overholde deres egne budgetter.
Det er det, der er hele det grundlæggende element i det her lovforslag og andre lovforslag, som vi har haft, bl.a. det om halvårsregnskaber, som vi jo havde til behandling for 14 dage siden.
Og det er, må jeg sige til fru Meta Fuglsang, sund fornuft.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-04:
Det er jo en fin tale om de her overordnede ting og om det lange sigt og finansieringsreformer, og hvad ved jeg.
Jeg snakker om, at det her betyder, at den enkelte kommune skal overholde sit budget for 2011, ellers bliver man straffet.
Så det, jeg gerne vil høre, er: Hvad er Dansk Folkepartis bidrag til, at det her kan lade sig gøre?
For kommunerne kan godt styre udgifterne et vist stykke, men det er jo Folketinget, der er i stand til at pålægge nogle opgaver, som de faktisk også skal overholde inden for det her budget, og der mangler jeg et udspil fra ordføreren om, hvad det så er, han vil garantere at Dansk Folkeparti går ind i for at gøre sin del af arbejdet, for at kommunerne kan overholde det her og ikke bliver pålagt bøder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-02-04:
Fru Meta Fuglsang kan i hvert fald være forvisset om, at når Dansk Folkeparti er med i en aftale om økonomi her i Folketinget, er der balance i tallene, så er vi sikre på, at der er plusser, der hvor der også skal være minusser.
Sådan vil det også være, hvis vi går ind i nogle forskellige aftaler om ændringer af den måde, hvorpå man går ind og lave beregninger af, hvordan kommunerne skal tildeles driftsmidler.
Der ligger jo et stort arbejde i Finansieringsudvalget, og det håber jeg at fru Meta Fuglsang er klar over.
Selv om Socialistisk Folkeparti jo ikke er en del af aftalen, så ligger der faktisk en aftale, hvor Det Radikale Venstre sammen med regeringen og Dansk Folkeparti er enige om, at Finansieringsudvalget skal arbejde på at analysere hele det her område, som er meget komplekst, DUT-principper og alt muligt andet, over for kommunerne for måske at sikre en bedre udligning imellem de enkelte kommuner, således at man også i de mindrebemidlede kommuner kan give den optimale service over for kommunernes borgere.
Der ligger da et stort arbejde, og jeg kan ikke give nogen garantier, ud over at vi selvfølgelig indgår i de forhandlinger, når de måtte komme, og vi gør det selvfølgelig ud fra en sund, positiv betragtning.
Så vil jeg gerne sige, at jeg nu nok mener, at jeg har min erfaring med i bagagen med hensyn til det med de kommunale udfordringer.
Jeg har selv 14 års baggrund som lokalpolitiker, og har været med til at lave mange af de her ting ude i de enkelte kommuner.
Tak, hr. formand.
Der var såmænd ikke noget nyt i, at Socialistisk Folkeparti ikke kunne støtte det her forslag, man kan sige, det nok var ret ventet.
Men jeg vil alligevel gerne have lov til at stille SF's ordfører et spørgsmål om de her søde drømme, som vi hørte om tidligere fra den socialdemokratiske finansordfører, som er citeret for at sige, at man godt kunne skyde en hvid pind efter det, hvis man troede, at der ved en eventuel ny rød regering ville komme nye milliarder ind til at blive pumpet i kommunerne
: Når man nu går ud og siger, at man tror på det her, uden at der skal være nogen sanktioner, uden at der skal være nogen form for specifikationer, dokumentation, finansiel situationsfornemmelse eller andre krav til kommunerne, hvad er det så, SF vil stille i udsigt i stedet?
Hvad er alternativet til, at man skal gøre det?
For hvad sker der, hvis ikke kommunerne fremadrettet kommer til at overholde de her budgetter?
Hvad vil SF så stille som krav i stedet?
Sophie Løhde (V), 2011-02-04:
Den socialdemokratiske ordfører svarer bare ikke på det, jeg spørger om: Hvad vil der ske, hvis kommunerne under en socialdemokratisk ledet regering overskrider budgetterne?
Det må være, fordi den kommunale ordfører fra Socialdemokratiet ikke har noget godt svar.
Det har jeg til gengæld noteret mig at den politiske ordfører for Socialdemokraterne har.
Han udtalte i sidste uge: »Hvis der er nogen, der drømmer søde drømme om, at vi bare vil sende flere penge ved kommunale budgetoverskridelser, så glem det.
Det sker ikke«.
Jeg gentager: » …, så glem det.
Det sker ikke«.
Det vil sige, at man på den ene side sidder og fortæller om alle mulige matadorpenge, man vil give til kommunerne, og som bare ikke specielt er nogle, man kan købe ret mange varer for, og på den anden side vil man ikke ud med, hvad det så er, man vil gøre i forhold til at sikre, at vi selvfølgelig skal få indtægter og udgifter til at stemme.
Det er jo udtryk for en uansvarlighed, at man ikke vil forholde sig til, hvad det er for en politik, man vil føre, såfremt der ikke er det til stede, at kommunerne også formår at få indtægter og udgifter til at passe sammen.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Jeg har forstået, at Venstres synes, at kommunerne skal have dummebøder, hvis de tillader sig at mene, at der skal være mere end én pædagog til at tage sig af børnene, at man ikke skal vente på, at alle børn skal have skiftet ble på en gang, men faktisk synes, at man skal skifte ble, efterhånden som der er behov for det.
Hvis kommunerne tillader sig at bruge penge på det, skal de have en dummebøde.
Mens man altså mener, at de rigeste i det her land skal have lov til i år at bruge 7,3 mia. kr. mere til eget privatforbrug, end de brugte i 2009.
Det er et politisk valg, og det er jo meget klart.
Jeg ved godt, hvad jeg synes, og jeg kan så også forstå, hvad Venstres synes.
Sophie Løhde (V), 2011-02-04:
Jeg synes, det er en lille smule trist at skulle høre på, at det ikke skal gælde for de rigeste.
Altså, vi lever her i Danmark i et samfund, der har verdens største offentlige sektor, og vi har samtidig en verdensrekord i skattetryk.
Så er det vel ikke urimeligt, at vi kigger på de udgifter, vi har, og får dem til at stemme med indtægterne, særlig når det er, at vi også i Danmark har været igennem effekterne af en stor international økonomisk krise, og der er faktum, at kommunerne i 2011 vil have det samme til rådighed, som de havde i budgettet for 2010.
Det er et historisk højt udgiftsniveau i den offentlige sektor, det er 74 mia. kr. mere end det, Nyrupregeringen lagde for dagen, og som Enhedslisten støttede tilbage i 2001.
Line Barfod (EL), 2011-02-04:
Det, vi mangler at se i praksis, er, at regeringens politik også skal gælde for de rigeste i det her samfund.
Det er jo helt tydeligt, at man dér ikke mener, at der skal sættes tæring efter næring.
Så hvorfor er det, man mener, at der skal skæres ned på folkeskolen og skæres ned i forhold til børnene og de ældre osv., for at de rigeste kan få et endnu højere forbrug, end de havde i 2009?
Sophie Løhde (V), 2011-02-04:
Personligt har jeg jo den opfattelse, at vi også i 2001 med det niveau, Nyrupregeringen lagde for dagen, havde et velfærdssamfund.
I dag bruger vi 74 mia. kr. mere, end Nyrupregeringen brugte, og derfor har vi også et godt velfærdssamfund i dag.
Men man er da hele tiden som kommune nødt til at se på sine indtægter og udgifter, og når det en række steder bl.a. er nødvendigt at se på skolestrukturen, så skyldes det jo bl.a., at der i en lang række kommuner her i de kommende år ses et faldende børnetal.
Der mener jeg sådan set, at det giver sig selv, at når der er et faldende børnetal i nogle kommuner, skal man ikke opretholde det samme antal lærerressourcer på området.
Det synes jeg sådan set er udtryk for sund fornuft, at man på den måde prioriterer, og det glæder mig da, at den socialdemokratiske ordfører også synes, det er nødvendigt, at man sætter tæring efter næring.
Det mangler vi bare at se i praksis.
Jeg vil gerne gentage, at vi i Danmark har verdens suverænt højeste skattetryk.
Det er ikke en placering, vi i Venstre nødvendigvis synes er særlig positiv for Danmark.
Vi har samtidig verdens største offentlige sektor.
Jeg synes ærlig talt, det fortæller allermest om Enhedslisten, hvis de mener, det er udtryk for en dummebøde, at man også i kommunerne skal sørge for, at indtægterne passer med udgifterne.
Jeg kan ikke bekræfte den udlægning, som den socialdemokratiske ordfører kommer med.
I perioden 2011-2013 skal kommunerne holde udgifterne i ro.
Det vil sige, at de kan opretholde det samme udgiftsniveau som i budget 2010.
Men da niveauet i kommunernes regnskab for 2009 ligger væsentligt over niveauet for henholdsvis 2010 og 2011, har kommunerne selvsagt måttet tilpasse deres budgetter.
Sådan er det også derhjemme, og jeg formoder, at det også er sådan i hr. Rasmus Prehns private økonomi.
Hvis man hvert år har det samme beløb, men har brugt for mange penge det ene år, er man nødt til det efterfølgende år at tilpasse sit budget.
Rasmus Prehn (S), 2011-02-04:
Først og fremmest skal jeg høre, om Venstres ordfører kan bekræfte, at det faktisk er sådan i indeværende budgetår, at kommunerne har budgetteret med mindre, end der var aftalt, simpelt hen fordi de er pressede på økonomien.
Der er så få indtægter til kommunerne, at de bliver nødsaget til at budgettere med mindre end det, der egentlig var lagt op til, fordi man har for få penge.
Kan ordføreren bekræfte, at man har budgetteret med mindre end det, der er lagt op til i aftalen?
Sophie Løhde (V), 2011-02-04:
Lovforslaget, som vi her behandler, er et led i udmøntningen af finanslovaftalen, og formålet med det er at styrke den enkelte kommunes incitament til at overholde de økonomiske rammer for 2011, som er aftalt mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.
Siden 2001 har kommunerne fået tilført massivt flere penge til den borgernære service.
Alene i år bruger vi 74 mia. kr. mere på den borgernære velfærd, end hvis Nyrupniveauet fra 2001 alene var videreført og prisreguleret.
Det svarer i sig selv til, at realvæksten i det offentlige forbrug har været på omkring 1,6 pct. om året siden 2001, og det betyder derfor alt i alt, at udgangspunktet for konsolideringen, som vi nu står over for, er et aktuelt højt udgiftsniveau.
At de kommunale serviceudgifter skal holdes i ro i de kommende år, skal jo ikke kun ses i lyset af, at regeringen siden 2001 har prioriteret udviklingen af den offentlige service meget højt.
Efter en omfattende international krise er de barske realiteter, at det er vigtigere end nogen sinde, at vi har orden i økonomien.
Som led i genopretningen af den offentlige økonomi er det derfor også helt centralt, at kommunerne respekterer de økonomiske rammer, der aftales, og som ligger til grund for de årlige finanslovaftaler.
Med lovforslaget foreslås det, at der vil ske en modregning i bloktilskuddet, såfremt kommunerne under et overskrider de aftalte rammer, hvoraf 60 pct. – foreslås det – sker individuelt og 40 pct. kollektivt.
I 2011 betyder det, at kommunerne kan opretholde det samme udgiftsniveau som i budget 2010, hvorfor der kun vil ske modregning i bloktilskuddet, såfremt kommunerne under et overskrider de aftalte rammer for serviceudgifterne, som vel at mærke hviler på et historisk højt udgiftsniveau.
Med lovforslaget får kommunerne derved et betydeligt incitament til at sikre det, som vi også alle sammen er tvunget til derhjemme, nemlig at skabe balance mellem indtægter og udgifter, så gældsætningen sættes i bero, og jeg kan på den baggrund meddele, at vi i Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag.