runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Tak for ministerens møden frem i debatten her.
Jeg synes, det er chokerende, at ministeren er så tendentiøs.
Altså, angående det her med at tale om kystnærhedszonen og kyster: Det er jo simpelt hen noget eklatant sludder, at der skulle være planlægning for kysterne.
Har ministeren aldrig været ude i virkeligheden?
Hvor er det, ministeren kan se et eneste byggeri på kysten?
Det, der chokerer mig, er den her totale københavnervirkelighed, som ministeren bevæger sig i.
Det synes jeg simpelt hen er så rystende, også når ministeren taler om, at vi ikke mere må indrette det til erhverv, men at det skal være i 5 år gamle erhvervsbyggerier eller landbrugsbyggerier.
Tror ministeren virkelig, at der er nogen, der gider at indrette deres erhvervsvirksomhed i sådan noget gammelt skidt?
Ved ministeren ikke, hvad det koster at etablere sig?
Det er det, der er det sådan helt verdensfjerne, når vi diskuterer det her.
Så er der det, at ministeren kan tale om, at man giver ansvaret tilbage til kommunerne.
Det er jo simpelt hen noget sludder.
Man fjerner jo kompetencer fra kommunerne.
Og når ministeren står og siger, at de skal give tilladelse til f.eks. erhvervsbyggeri, må jeg sige, at der da er lokalplaner.
Der er da planer for, om det skal være blandede boliger og erhverv, om det er til erhverv, om det er til detailhandelen.
Der er da ingen kommuner, der bliver pålagt at skulle give tilladelse til erhvervsbyggeri midt i et blandet bolig- og erhvervsområde eller midt i et detailhandelsområde.
Altså, det er helt verdensfjernt.
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Nu ved jeg ikke, hvad hr. Esben Lunde Larsen kalder for kyster i Danmark.
Det er måske det, vi andre kalder for strande.
Altså, hvis det er de 300 m, hr. Esben Lunde Larsen kalder for vores kyster, er han gal på den.
Det kan jeg tilgive ham, for han er jo ikke ordfører på området.
Det er faktisk sådan, at kysterne mange steder strækker sig flere kilometer ind i landet, ikke mindst landskabeligt.
Jeg tror nok, at der ville komme pænt meget ballade, hvis vi gav frit slag på de 300-3.000 m.
Det er kyster.
Det hedder kystnærhedszonen.
Det kan godt være, at hr. Esben Lunde Larsen kan finde en anden definition på Wikipedia, men i Danmark kalder vi altså de 300-3.000 m for kystnærhedszonen.
Det er en planlægningszone; det er ikke en forbudszone.
Så det er hr. Esben Lunde Larsen, der ikke kan sine ting hjemmefra.
Så vil jeg lige tilføje, at jeg faktisk har indgået et væddemål med en af mine kollegaer om, hvorvidt hr. Esben Lunde Larsen ville tage patent på virkeligheden, for det gør han altid.
Og det er så spændende, at virkeligheden kun findes i Ringkøbing, hvor hr. Esben Lunde Larsen er viceborgmester.
Men jeg må sige, at jeg er minister for hele Danmark, så jeg laver love, der giver et Danmark i balance, som sjovt nok er en titel, jeg har lånt et andet sted fra, ikke love, der imødekommer 29 af mine venners ønsker.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-02-21:
Som forsker bruger jeg ikke Wikipedia til at finde definitioner, vil jeg sige til ministeren.
Dem skal jeg nok finde de steder, hvor man finder den slags, så det behøver ministeren slet ikke at bekymre sig om.
Det er jo simpelt hen så tydeligt at se, at ministeren ikke befinder sig i virkeligheden.
Når man er i debat med ministeren, må man gang på gang minde ministeren om, hvordan virkeligheden ser ud.
Men ministeren sprang jo let og elegant over det med erhvervsbyggeriet og også over det med, at man skal give tilladelse.
Det passer jo simpelt hen ikke.
Der er jo helt klare planlægningsregler for, hvad man skal som kommunen.
Det, der jo er så drønærgerligt, er, at ministeren tromler hen over kommunerne, sådan som ministeren gør det.
Og det, at det sker under dække af, at man giver ansvaret tilbage til kommunerne, er jo det største bluffnummer i det her.
Det er selvfølgelig også det, Venstre ikke kan stå inde for.
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Dengang vi diskuterede loven, var vi rigtig mange, der mente, at der skulle stå kan.
Det gør, at kommunerne i dag skal give en tilladelse også de steder, hvor det faktisk rammer rigtig dårligt i forhold til deres samlede planlægning, og hvor det kan betyde, at de ikke kan få erhvervet over til de erhvervsarealer, som de har udlagt til det, men i stedet får det sådan lidt spredt og hovsaagtigt ude omkring byerne.
Det kan godt være, at det ikke er sket det lige præcis i Ringkøbing, hvor forskeren sidder og læser sine Grundtvigdisputatser, men der er altså andre steder i det her land, som også har en interesse.
Her kræver det et samlet blik og kræver, at vi balancerer tingene og tænker på udviklingen i hele landet.
Det er det, vi har gjort med det her lovforslag.
Vi har sagt: Der skal være ens regler for alle kommuner, men nogle særlige redskaber i de områder, der er vanskeligt stillede.
Det synes jeg da giver rigtig god mening.
Og jeg kan godt forstå, at Venstre ærgrer sig over, at de ikke kan stemme for det her lovforslag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-21:
Jeg har blot et enkelt spørgsmål i forbindelse med det, der har været meget fremme i debatten i dag, omkring det her lovforslag, nemlig den beskæftigelsesmæssige effekt, hvor der især er blevet taget udgangspunkt i en konkret henvendelse, som vi har fået her i Folketinget.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren vil oplyse, hvad Udvalget for Planlægning og Detailhandel, HK HANDEL, DSK og nogle andre har sagt eller har erfaringer med i forhold til den beskæftigelsesmæssige effekt, når der tages udgangspunkt i den henvendelse, som vi har fået fra Daugaard Pedersen.
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Det er jo ganske enkelt.
Når man bygger de her hypermarkeder, kan det godt være, man skaber tre nye arbejdspladser, men man mister tilsvarende to, tror jeg er det præcise tal.
Det er omvendt, man skaber to og mister tre.
Altså, den samlede beskæftigelsesmæssige effekt ved at bygge de her kæmpestore butikker får vi et helt klart svar på koster arbejdspladser.
Rosa Lund (EL), 2013-02-21:
Jeg vil gerne starte med at opklare for Venstres ordfører, at den her forespørgsel er rejst, lang tid før regeringens udspil til en SU-reform kom, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne spørge til uddannelsespolitik og indhold, for det er jo langt mere interessant end at diskutere, hvad der skete i valgkampen, synes jeg.
Er Venstres ordfører ikke bange for, at man, hvis man kobler SU'en op på ECTS-pointene, ikke lægger Enhedslisten i skraldespanden, men lægger en masse studerende i skraldespanden, nemlig dem, som dumper ved deres eksamener, fordi de ikke har været fagligt rustet, eller fordi der er sket et eller andet i løbet af deres semester, som gør, at de ikke har kunnet følge med, eller fordi – noget, som Venstres ordfører ikke talte så meget om – at man ikke har så mange timer på f.eks. professionshøjskolerne?
Frygter Venstre ikke, at det at koble SU'en op på ECTS-pointene i virkeligheden vil gøre det præcis modsatte af det, vi gerne vil?
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Jeg er først og fremmest glad for, at ordføreren anerkender, at der var forhandlinger, for jeg tror nok, at det kom til at stå sådan i ordførerens tale, at det var der ikke.
Jeg vil, i forhold til hvad et landdistrikt er, sige, at jeg i min tale sagde ganske tydeligt, hvad et vanskeligt stillet landdistrikt er.
Det er, når kommunen kan gå ind og vurdere et område og sige: Her er der tilbagegang i bosættelse eller beskæftigelse og ikke for stort et pres på arealressourcerne.
Så er det kommunens skøn, der gælder.
Det er en definition, vi kommer til at beskrive nærmere i noget vejledningsstof, som kommer til at gøre det endnu klarere, hvad det her område dækker over.
Jeg kunne godt nævne tre, fire eksempler, men det er sådan set ikke det interessante.
Det interessante er, at den her lov har været gældende siden september forrige år, og det vil sige, at der selvfølgelig ikke ligger hundredvis af eksempler på det her, så det tager jo lidt tid at lave den her planlægning. Hvad angår kystzonen, kan vi nævne i hvert fald tre, fire, fem, seks eksempler på det her, som jo lige så godt kunne ligge et andet sted, eller som alligevel ikke får en tilladelse selv under den lov, som Venstre og Konservative har lavet. Jeg kan se, jeg er løbet tør for tid, men der var også tre spørgsmål i et, så hr. Jørn Dohrmann må vælge et af dem en gang til, hvis han vil have det uddybet.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jeg vil godt først sige, at vi havde en god drøftelse om det her forslag.
Det skal ikke være sådan, at det skal lyde, som om vi ikke var til forhandlinger, hvis det er det indtryk, der kommer til at stå tilbage, for det har vi.
Men vi kunne ikke blive enige.
Det er vist det korte svar på det.
Det andet, jeg sidder tilbage med, er, at nu nævnte ministeren så et sted, hvor der var noget i kystnærhedszonen, men jeg ville jo gerne have haft, der var nævnt tre, fire stykker.
Eller er det sådan, at man har lavet lovforslaget, fordi der var en enkelt, der ikke rigtig kunne finde ud af det?
Jeg sidder egentlig også tilbage med, at man har lavet et lovforslag, fordi en enkelt ikke har kunnet finde ud af det, og så er det, jeg gerne vil vide, hvad er et vanskeligt stillet landdistrikt er.
Kan en kommune bare nu frit definere det?
Det ene sted har man ingen tillid til kommunerne, de gør det forkerte, og en enkelt laver noget forkert, og så laver man det om.
Og et andet sted, i det nye lovforslag her, skriver man: Nu må I selv finde ud af, hvad et vanskeligt stillet distrikt er.
Det harmonerer vel ikke rigtig sammen, så vil ministeren ikke prøve at forklare mig det?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Jeg kan godt forstå, hvorfor ordføreren hellere vil tale om noget andet end det, lovforslaget egentlig går ud på, men at det skulle være så grelt, havde jeg ikke forestillet mig.
Vi hørte, at der blev refereret til det – hvad skal man sige? – høringssvar, der var blevet sendt ind af Daugaard Pedersen.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at når man stopper nogle af de her planlagte byggerier – vi er vel enige om, at der er nogle planlagte byggerier undervejs derude – betyder det, at der er noget arbejde, der ikke bliver udført, og at der er nogle jobs, der ikke bliver besat.
Er Det Konservative Folkeparti fuldstændig ligeglad med det i den her situation, hvor vi står og mangler arbejdspladser, altså at man på den måde tager dem som gidsel nu?
Så er det bare det, at jeg ikke kan forstå, at man ikke, når vi både har haft en fra Konservative og en fra Venstre, der har siddet på miljøministerposten, har gjort noget ved de fejl eller de mangler, der skulle have været rettet op på, men først vil gøre noget, når der kommer en anden regering.
Men det er da godt, at man kan blive klogere.
Jeg vil gerne spørge, om ikke ordføreren så lige hurtigt kan nævne 3-4 forskellige steder, hvor der har været problemer med kystnærhedszonen.
For det er jo det, der bliver refereret til hele tiden, nemlig: Uha, nu skal man passe på, og man skal have det tilbagerullet.
Men jeg vil gerne høre nogle eksempler på, hvor det har været galt.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-21:
Det var rigtig mange spørgsmål fra ordføreren fra Dansk Folkeparti, og jeg beklager også, at jeg ikke havde mere taletid før til min ordførertale, for så kunne det jo være, at jeg kunne have begrundet nogle af de ting dybere, for det kan jeg høre, at hr. Jørn Dohrmann faktisk efterlyser.
Men jeg vil tage en af de ting op, som hr. Jørn Dohrmann fremhæver, og det er den henvendelse, som vi har fået fra Daugaard Pedersen.
Den tager udgangspunkt i ti byer, som bliver nævnt, og som alle sammen vil opføre tre store butikker, hvor der skal være 40 arbejdspladser i hver.
Så ganger man lige op, og så siger man, at det er 1.200 arbejdspladser, som man går glip af.
Man glemmer for det første, at der ikke er planlagt 30 nye butikker.
Det er fremtidsudsigter – måske, måske, hvis og hvis og hvis.
Det betyder faktisk, at andre steder vil de opleve, at der bliver nedlagt arbejdspladser, at der bliver afviklet arbejdspladser.
Det er da ikke udvikling.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-02-21:
Det er jo så også sådan, at man som ordfører skal forholde sig til, om der er andre elementer.
For det med de 1.200 jobs eller de 30 butikker, eller hvad det er, kan vi altid diskutere, altså om de nu ligger ude i kommunerne.
Men det med de overflødiggjorte landbrugsbygninger, som man jo egentlig skulle lave om og gøre klar til andre forretninger, bliver man nu også bremset i.
Det er jo også arbejdspladser, og jeg tror, at tallet i sidste ende nok skal komme derop imod i sidste ende, men det er jo en trossag.
Det, jeg gerne spørge ind til, er, om De Konservative egentlig ikke er optaget af, at vi får lavere fødevarepriser og får noget mere konkurrence på det her område.
Eller har man den holdning, at vi skal til at gå tilbage til, at det er staten, det er miljøministeren, der skal bestemme, hvor hver enkelt butik skal ligge henne, for øget konkurrence får man ikke noget af?
Er det, fordi der er nogle særlige interesser, der har vundet her, at De Konservative bare har stemt ja til, hvad de har fået præsenteret?
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-21:
Jeg kan trøste ordføreren med, at vi faktisk ikke bare har sagt, at vi vil stemme ja, vi har faktisk fået rigtig mange indrømmelser, som vi er godt tilfredse med.
Nu nævnte ordføreren det der med landbrugsejendomme, der var blevet forladt, og at de jo også skulle tælles med i det samlede billede – det tror jeg ikke lige at Daugaard Pedersen har talt med, men lad nu det ligge – men hvis man tager det med de efterladte landbrugsejendomme, betyder det her lovforslag faktisk, at vi får endnu flere overflødiggjorte bygninger i spil, ikke kun landbrugsejendomme i de 29 kommuner og på de 15 øer, men faktisk de overflødiggjorte bygninger i alle de kommuner, som er trængte.
Og det drejer sig som sagt ikke kun om landbrugsejendomme, men om alle typer af overflødiggjorte bygninger.
Det vil faktisk betyde, at man måske får endnu flere arbejdspladser, fordi der er tale om flere tomme bygninger.
Så spørger ordføreren til det der med priserne.
Jeg vil sige, at det er noget, som vi fra konservativ side er meget, meget optaget af.
Det er jo baggrunden for, at vi kommer med det ene forslag efter det andet, som skal sætte punktafgifter ned, som skal sætte skatter ned, som skal sætte afgifter ned, for afgifter er virkelig noget af det, som er med til at gøre vores priser i Danmark højere end priserne syd for grænsen.
Det ville jo betyde, at priserne nord for ville være meget, meget lavere, hvis det ikke havde noget med det at gøre.
Det er immer væk skatter og afgifter, punktafgifter, som har en meget stor betydning for, at vi har et meget højt prisniveau i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Der har jo, jeg ved ikke, om det gælder alle partier, men i hvert fald rigtig mange partier, været talt rigtig meget om, at der nu skulle gøres noget for landdistrikterne, underforstået for alle landdistrikter.
Der blev sagt, at der er behov for at få skabt nogle rammer for noget mere vækst og beskæftigelse og udvikling.
Så jeg vil gerne – også på baggrund af det svar, ministeren selv har givet nu, og den debat, der har været indtil nu – have ministeren til helt præcis enten at bekræfte, at det her ikke gælder alle landdistrikter, eller også, om jeg så må sige, at bekræfte, at det kommer det til.
For som jeg forstår det, der ligger her nu, gælder det ikke alle landdistrikter.
Det var et langt svar på et meget enkelt spørgsmål, men det kan jo tages som en bekræftelse af, at det her ikke gælder alle landdistrikter.
Det er det, som jeg og Venstre harcelerer over, for det er det, der er signaleret.
Hvad nu hvis man et sted siger, at man vurderer, at der er en tilpas negativ udvikling, til at man kan gå i gang med det, og så går man i gang med det, og så bliver der klaget til Natur- og Miljøklagenævnet – går jeg ud fra det må være, eller hvor der nu skal klages – af dem, som måtte være utilfredse med det, og så vil der jo komme en masse sager på den måde.
De kunne have været helt undgået.
Man får skabt et nyt bureaukratihelvede med det her, som kunne have været undgået.
Ida Auken (S), 2013-02-21:
Nej, tværtimod.
Vi har lavet et fast track i klagesystemet, så hvis man er under denne bestemmelse, kommer man simpelt hen hurtigere igennem systemet.
Igen må jeg sige, at Venstre næsten lyder, som om de overhovedet ikke ønsker en landzone, som om der bare skal gives fuld gas alle steder, og at det der med by og land, om det er det ene eller det andet, stort set ikke spiller nogen rolle.
Der er en grund til, at man må nogle ting i landzoner og nogle ting i byzoner.
Det er jo for at prøve at holde tingene lidt fra hinanden.
Det gælder ikke kun for 29 kommuner i det her lovforslag.
Vi har ikke valgt vores 29 venner og klappet dem på skulderen og sagt: I skal have noget.
Vi har sagt, at alle kommuner, der har nogle vanskeligt stillede landdistrikter, skal have en ekstra hjælpende hånd.
De skal have lov til lige at gå lidt videre med at holde by og land adskilt.
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Nu ved jeg ikke, hvilke forestillinger hr. Flemming Møller Mortensen gør sig om min pensionsopsparing, men jeg kan sige så meget, at det er nok ikke det, om min pensionsopsparing kommer i spil, der gør forskellen på, om man får igangsat minedrift i Grønland eller ej.
Det udelukker jo ikke, at der er et offentlig-privat partnerskab bag det.
Et offentlig-privat partnerskab har at gøre med, om det offentlige og det private går sammen om nogle initiativer, men det kan man jo sagtens gøre på grundlag af nogle kalkuler, der viser, at der er et markedsbaseret grundlag for at gøre det, og det er jo det, vi skal have undersøgt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Offensiv debat og offensiv indsats.
Jeg kan håbe, at statsministeren vil præcisere, hvornår det arbejde er sat i gang erhvervsministerierne imellem, for ud fra det, jeg kender til, er det sat i gang.
Den her regeringen har også udråbt en arktisk ambassadør – det skete ikke i VK-regeringens tid –
og det er dog også et meget tydeligt signal om, at man er offensiv i forhold til opmærksomheden på hele det arktiske område.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål mere til hr. Lars Barfoed, og det er i forhold til risikovillig kapital, når det gælder råstofudvinding i Grønland: Er hr. Lars Barfoed villig til at satse sine pensionsmidler eller dele af pensionsmidler i råstofudvinding i Grønland?
For det her er et spørgsmål om risikovillig kapital, og som jeg kender det danske erhvervsliv og pengestrømmene, havde man måske for længe siden været ude, hvis man vidste, at der var et stort tilbageløb på en investering.
Men altså er hr. Lars Barfoed selv villig til at investere, i og med at hr. Lars Barfoed bliver ved med at tale om, at der skal være offentlig-private partnerskaber, også med statslige penge i investeringen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Nu vil jeg godt starte med at rette en misforståelse.
Det, at man laver forskellige former for sanktioner fra statens side over for folk, der begår forbrydelser, handler ikke om, at loven ikke er lige for alle – og det er jo sådan set svaret på spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Hr. Tom Behnkes tale forklarer, hvordan konservative justitsministre håndterede bandekrigen i 10 år.
De tror, de kan gøre det med snak, at det er det, der påvirker, hvad der sker.
Men med alt det, man har snakket om bandekriminalitet, skulle man tro, at det var overstået.
Altså, hold nu op!
Så vil jeg bare sige, at jeg anerkender simpelt hen ikke, at Det Konservative Folkepartis chikane af jægere, spejdere, pensionister og fiskere skulle være medskyldige i, at der er flere overfald i nattelivet.
Er det virkelig den logik, der ligger bag hr. Tom Behnkes syn på retspolitik: at man er nødt til at chikanere almindelige mennesker for at få de kriminelle til at reagere?
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Det er også noget sludder!
Det var fortsat sådan, at hvis man havde en kniv til et anerkendelsesværdigt formål, var det fuldstændig lovligt.
Man kunne købe en kniv i en butik, transportere den hjem.
Som spejder, som jæger, som fisker, som håndværker med alle mulige anerkendelsesværdige formål måtte man selvfølgelig gerne gå med sin kniv.
Det er klart.
Men uanset hvilken erhvervsmæssig baggrund man har, skal man da ikke rende rundt inde på diskotek kl. 3 om natten med en eller anden form for kniv.
Det skal man da ikke gøre.
Jeg tror da også, at de fleste murere tager noget andet tøj på, inden de tager på diskotek.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-21:
Højesteret var heldigvis mere fornuftige end regeringen; det er sådan set fint at det var tilfældet.
Men jeg er bare nødt til at spørge i forhold til den her voldsomme retorik, som hr. Tom Behnke fyrer af: Må Liberal Alliance godt have det synspunkt og støtte Jægerforbundet i, at de gerne må have knive på over 7 cm, uden at vi skal blive beskyldt for at være medskyldige i overfald i nattelivet?
Må man godt have det synspunkt?
Eller sender vi et forkert signal med vores snak om, at der er nogle mennesker, som i dag ikke må bære en kniv, som vi faktisk synes godt må bære en kniv?
Jeg synes bare, man skal passe på med at blande tingene sammen på den måde, som hr. Tom Behnke gør.
Vi står jo skulder ved skulder, for at bruge hr. Tom Behnkes udtryk, om at være imod de voldelige overfald.
Jeg tror så mere, det handler om, at der ikke er et ordentligt strafniveau, især i forbindelse med dem, der begår flere forbrydelser.
Og jeg kunne da spørge hr. Tom Behnke: Vil Det Konservative Folkeparti hjælpe Dansk Folkeparti og Liberal Alliance i vores kamp for, at banderne skal straffes hårdere, end de bliver i dag, og at folk, der begår en række overtrædelser, ikke skal have så meget rabat, som de får i dag?
Tom Behnke (KF), 2013-02-21:
Jeg forsøger bare at påpege det problematiske i, hvis man går ud med alt for store armbevægelser, og hvis man sender nogle signaler om, at nu er det ikke længere nær så strafbart at gå rundt med en ulovlig kniv.
Og det er jo det klare signal, regeringen og Liberal Alliance sendte, da man lavede en lovændring.
Det var det, der tog overskrifterne, for man rullede jo ikke retorikken tilbage og sagde: Nu skal I høre, vi ved godt, at vi i valgkampen før var lidt højt oppe i træerne, men nu laver vi en lovændring, så vi bare lige retter ind efter Højesteret, sådan at det ikke kun er Højesteret, der har sagt det, men at vi også har lavet nogle justeringer i den pågældende lov.
Det var ikke det, man gjorde.
Nej, man blev ved med de store overskrifter.
Og de signaler bliver opfanget ude i det kriminelle miljø – helt uden tvivl.
Det næste, der så blev sagt af hr. Simon Emil Ammitzbøll, var, at Højesteret heldigvis var mere fornuftige end regeringen.
Hvad for noget?
Det er jo præcis det Højesteret nåede frem til der var det politiske ønske.
Der var ikke noget politisk ønske i at straffe helt almindelige mennesker med, at de skulle i fængsel for almindelige forglemmelser.
Og vi skærpede straffen, vi skærpede også straffen, hvis det var i bandemiljøet, så vi har rent faktisk gjort en hel del af det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll efterlyser.
Men vi er klar til at gå længere, selvfølgelig er vi det.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-21:
Jeg er helt sikker på, at hr. Tom Behnke vil være i stand til at svare kort og fyldestgørende på mit spørgsmål og dermed spare tid for os alle. Hvis man tager hr. Tom Behnkes logik og siger, at et er, hvad Folketinget vedtager, noget andet er, hvilke signaler det, som Folketinget vedtager, sender ud i verden, så må det jo følge i lige linje af hr. Tom Behnkes logik, at skulle der komme en ny regering, hvad gud forbyde og alt det der, med Venstre og Konservative Dansk Folkeparti, altså VKO tilbage, så skulle man med det samme gennemføre nogle ændringer af knivloven for dermed at opnå den effekt, hr. Tom Behnke taler om.
Derfor er mit spørgsmål: Hvis Det Konservative Folkeparti fik magt, som de har agt, hvilke ændringer af knivloven er det så, man vil gennemføre?