runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Altså, det er jo svært at blive enig, jeg tror aldrig nogen sinde vi bliver enige.
Hvis man synes, at det ikke er rigtige og reelle arbejdspladser til de danskere, som arbejder inden for vedvarende energi, med vindmøller og med andet, en buldrende succes for Danmark, som jo virkelig har gang i også eksporten, så held og lykke med det synspunkt.
Der er jeg bare fuldstændig uenig.
Hvis man så samtidig prøver at sælge sig som et moderne, fremsynet parti, vil jeg sige endnu mere held og lykke.
Det tror jeg faktisk er vanskeligt, at man altså ikke mener, at vedvarende energi, vindmøller og solceller, er vejen frem.
Så er vi simpelt hen også uenige i den ting, men det er jo ikke noget nyt.
Vi er ret uenige om mange ting, vi Socialdemokrater og Liberal Alliance.
Under den borgerlige regering blev vi overhalet på den danske produktivitet.
Det siger OECD's egne tal.
Vi lå på en sølle 28. plads ud af 33 lande, det var ikke godt nok.
Hvad skete der under den borgerlige regering, i 10 år dengang i 00'erne, med vores uddannelsesniveau?
Det steg jo ikke, der var ikke en stigning, der var faktisk et fald i den andel af en ungdomsårgang, der fik en ungdomsuddannelse.
Det er jo nogle af de ting, vi skal forbedre for at styrke vores konkurrenceevne, og det er vores vej frem.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Jeg synes, det er meget behændigt at få ordet netop nu for at få mulighed for at rette hr. Magnus Heunickes påstand om uddannelsesniveauet under den tidligere regering.
Det var stigende, og det kan man forvisse sig om under profilmodellen.
Det, man nemlig måler på, er de unges evne til at gennemføre uddannelse fremadrettet.
Så de unge, som hr. Anders Fogh Rasmussen og hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister for, da de startede i skole og gik i skole, har en betydelig bedre mulighed for at få en ungdomsuddannelse end nogen tidligere generation, herunder dem, der voksede op under Nyrupregeringerne.
Men det kan vi tage en lang diskussion om – hvordan man ser på det.
Men jeg vil blive på uddannelsesområdet, for før valget udstedte S og SF jo en stribe af løfter, herunder til unge, der manglede en praktikplads.
I deres fælles udspil »De unge skal med« fremhævede de, at 7.000 unge stod uden en praktikplads og det var en katastrofe.
Det ville de, måtte man forstå, i S og SF ordne, få på plads, straks de var i regering.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Magnus Heunicke om, hvor stor stigningen har været i antallet af unge, der mangler en praktikplads, gennem de seneste 12 måneder, hvor S og SF sammen med De Radikale har udgjort den danske regering.
Hvor mange flere unge uden en praktikplads
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Jamen jeg kan forstå, at når man skal se på, hvordan det er gået, så handler det ikke om, hvad der så rent faktisk er sket: Har de unge så fået en uddannelse i Danmark?
Nej, det handler om, hvorvidt de er blevet parate til at kunne tage en uddannelse.
Men det kan vi jo ikke rigtig bruge til særlig meget her i vores samfund.
Det, vi kan konkludere, er jo, at vi har en fælles målsætning om, at vi skal op på 95 pct. af en årgang, der skal have en ungdomsuddannelse.
Og mens VK-regeringen havde ansvaret i 10 år, faldt andelen.
Den steg ikke, den faldt.
I løbet af 10 år faldt andelen af unge, der fik en ungdomsuddannelse.
Hvad så med de erhvervsfaglige uddannelser, som spørgeren jo her spørger til?
Den faldt søreme også.
Når det drejer sig om den alvorlige situation med unge mennesker, som mangler en praktikplads, så har vi som det første i første år sat gang i 3.000 ekstra skolepraktikpladser.
Men vi er ikke færdige.
Det problem skal løses.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Det er det rene pladder – undskyld udtrykket.
Jeg spørger ind til helt konkret, hvor mange flere der står uden praktikpladser i dag, end da fru Helle Thorning-Schmidt blev statsminister for et år siden.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at det drejer sig om 25 pct. flere unge.
I udspillet fra S-SF beklagede man – man mente, det var en katastrofe – at der var 7.000, der manglede en praktikplads.
Jeg kan oplyse, at i dette øjeblik er der 11.000, der mangler en praktikplads, og jeg mener, at regeringen skylder et svar på, hvordan man vil løse den udfordring.
Jeg synes også, man skylder et svar til de unge, der jo faktisk har troet på S og SF forud for valget og troet på, at man ville gøre noget aktivt.
Derudover finder jeg dybt problematisk, at regeringen vil fjerne det praktikpladstilskud til virksomhederne, som har været med til at holde hånden under praktikpladsantallet under VK-regeringen, mens krisen satte ind, og at man i stedet vil finansiere det ved ikke at lave regulære, rigtige praktikpladser, men bare flere skolepraktikpladser.
Lad mig henvise til, at ordføreren selv skelnede meget mellem rigtige arbejdspladser, regulære arbejdspladser og så sådan nogle lidt fiktive arbejdspladser.
Det blev der henvist til før.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Jeg tror faktisk, det var vennerne ovre i Liberal Alliance, som begynde at vurdere, om arbejdspladserne inden for vedvarende energi nu også var reelle og regulære, rigtige arbejdspladser.
Min pointe var netop, at den skelnen kunne jeg ikke forstå – bare lige for at få det rettet.
Når det drejer sig om praktikpladssituationen: Jeg synes, det er et kæmpeproblem, at vi stadig væk har for mange mennesker, unge mennesker, som godt vil tage sig en uddannelse, men hvor systemet ikke er klar, virksomhederne ikke er klar, skolerne ikke er klar til, at de også kan færdiggøre den uddannelse, som de er begyndt på.
Hvis vi kan enes om det – at det er et problem, det skal vi have løst – så tror jeg, vi er nået et stykke ad vejen her.
Man kan sagtens sige, at det ikke er godt nok.
Nej, jeg vil også gerne nå endnu længere, og det kæmper vi for: hvert år at nå endnu længere, så vi til sidst har en fast garanti for, at når man starter på en uddannelse, så kan man også færdiggøre den.
Men det er altså lysår bedre end det, VK-regeringen kunne præstere på det område.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Tak for det.
Noget af det, jeg bemærkede i statsministerens åbningstale og også i hr. Magnus Heunickes tale her i dag, var, at der blev talt meget om arbejdspladser, og jeg synes, det er glædeligt, at regeringen gerne vil skabe flere arbejdspladser.
Det er også glædeligt, at den akutpakke, som åbenbart er regeringens flagskib i den sammenhæng, ifølge de oplysninger, der ligger nu, skaber 385 arbejdspladser.
Det er glimrende, det er jo godt, at det går den vej.
Men sandheden er jo bare, at ledigheden stadig væk er høj.
Og regeringen har haft det her som hovedpunkt, siden regeringen startede sin virkeperiode sidste år, og der er ikke sket noget, der rykker overhovedet i den forholdsvis høje ledighed, vi har.
Derfor vil jeg spørge, hvordan det så kan være, at man ikke drager den konklusion, at man kommer de mennesker til undsætning, der nu risikerer at falde ud af dagpengesystemet – der nu risikerer den utryghed, det vil skabe for dem og deres familier?
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Det, der er sket med ledigheden siden valget, er jo, at den er blevet en hovedprioritet for Danmarks regering.
Det har betydet, at vi har stoppet den styrtblødning, som skete måned efter måned under VKO.
Den er stoppet.
Faktisk har vi jo i dag en situation, hvor ledighedstallene udviser en ledighed på præcis samme niveau, som ledigheden var på, dengang Dansk Folkeparti selv foreslog det dagpengeindgreb, som vi Socialdemokrater stemte imod.
Den er på præcis samme niveau.
Spørgsmålet er: Hvordan kan Dansk Folkeparti tro, at de kan slippe af sted med sådan et stunt, sådan en kolbøtte, sådan en – ja, undskyld udtrykket – ussel omgang politisk plattenslageri.
Man foreslår selv et indgreb; der er ikke ændret noget som helst i forudsætningerne, og nu prøver man så at skyde skylden på alle andre.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Hr. Magnus Heunicke ved jo udmærket godt, at Dansk Folkeparti allerede i valgkampen sagde, at hvis ledigheden ikke kommer væsentligt ned, er vi nødt til midlertidigt at forlænge dagpengeperioden.
Det var i øvrigt det, Arbejdsmarkedskommissionen også anbefalede, nemlig at man afhængigt af konjunkturerne kunne blive nødt til at lave en midlertidig forlængelse.
Og det var jo det, regeringen sådan set gjorde, da den trådte til, og vi støttede, at man midlertidigt forlængede dagpengeperioden.
Nu står vi så her, et år efter at regeringen trådte til, og det ryk i retning af lavere ledighed, som regeringen havde som mål, er ikke sket.
Jeg synes, Hr. Magnus Heunicke lyder sådan lidt som gode gamle Komiske Ali fra Irakkrigen, når han bliver ved med at snakke om, at vi skal flere job, vi skal have lavere ledighed.
Men det sker jo ikke, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.
Hvorfor så ikke konkludere, at indtil det engang måtte ske, at ledigheden falder – hvad vi håber på – forlænger vi altså dagpengeperioden og støtter de mennesker og kommer den utryghed til livs, der er ude i landet lige nu.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Der var jo noget rigtigt i det, der her blev sagt fra Dansk Folkepartis side, nemlig at regeringen i sin første finanslov lavede en midlertidig forlængelse.
Og som forberedelse til i dag har jeg nu læst de her gamle citater igennem, for jeg vidste, at det var noget, man ville spørge om fra Dansk Folkepartis side.
Jeg kan forstå, at man dengang sagde, at det trods alt var meget godt, at der blev lappet lidt på nogle af de ting, som VKO gennemførte, men jeg har ikke set nogen steder, at Dansk Folkeparti var klar til finansieringen af det.
Jeg har ikke set nogen steder, at Dansk Folkeparti var klar til at finansiere det, at vi fik repareret på det angreb, som Dansk Folkeparti selv var chefarkitekt bag.
hvis man så siger, som hr. Peter Skaarup gør: Nå ja, men vi havde da egentlig regnet med i Dansk Folkeparti, at vi kunne ændre lidt på aftalen, hvis konjunkturerne ikke vendte – så er spørgsmålet jo bare: Hvorfor pokker blev det så ikke skrevet ind som en forudsætning i den aftale, man lavede under VKO?
Dengang havde man jo masser af indflydelse.
Det har man så ikke i dag, og det kan jo selvfølgelig være ærgerligt, når man er Dansk Folkeparti, men vi er nogle, der glæder os over det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jamen rolig nu, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Hvis man har læst aviserne de seneste måneder, kan man jo se, at jeg har forholdt mig til det her spørgsmål mange steder, og hver eneste sted har svaret været det samme.
Og svaret til fru Johanne Schmidt-Nielsen i dag er også: Nej, vi har ikke fortrudt.
Jeg synes faktisk, at det, vi gjorde dengang, var at tage ansvar for Danmarks økonomiske situation på et tidspunkt, hvor finanskrisen havde raset, og hvor vi skulle genoprette dansk økonomi.
Men for mig at se er der ingen forskel.
Altså, der er ikke noget problem i, at man på den ene side gør de ting, der er nødvendige for dansk økonomi på lang sigt, så der er troværdighed omkring dansk økonomi, og på den anden side på kort sigt tager de initiativer, der sikrer nogle folk imod ellers at blive ramt voldsomt her til nytår.
Det var præcis det, Dansk Folkeparti sagde, både i valgkampen før valget i september sidste år og i foråret, da vi behandlede regeringens forslag, og det, som vi siger nu, så der er fuldstændig sammenhæng i tingene.
Nu er der to ting i det.
Den ene er, at fru Anne Baastrup jo rent faktisk ikke ved, hvad vi har gjort, altså hvordan vi har forsøgt at presse på for de ting, vi synes er rimelige, og hvornår vi har gjort det.
Det er den ene ting.
Noget af det bunder bl.a. i en forskellig tolkning af, hvordan EU-reglerne er i forskellige EU-lande, hvilket gør, at vi i Danmark har en slappere linje i forhold til at have strikt styring af det her, end man har i en række andre EU-lande.
Så vi mener, at vi har handlemuligheder med hensyn til at gøre noget for at komme problemerne til livs i vognmandsbranchen.
Og hvis jeg skal tage det, fru Anne Baastrup nu siger, som udtryk for, at vi er enige om det, og at fru Anne Baastrup i øvrigt har regeringspartierne bag sig i det spørgsmål, ja, så kan vi jo få gjort noget ved det i en fart.
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Jamen vi er rent faktisk også i gang.
Problemet er bare, at Dansk Folkeparti har siddet og set den udvikling fortsætte igennem flere år, uden at man over for den daværende transportminister på noget tidspunkt rejste det på en sådan måde, at det kunne høres.
Det var først, efter at vi har fået vores regering, at vi rent faktisk er gået i gang med at se på, hvordan vi kunne løse problemerne, og vi satser jo på, at vi får en afklaring i løbet af november måned.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kunne som finansordfører have rejst det på et langt tidligere tidspunkt over for den tidligere transportminister og sagt: Det vil jeg have.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde intet.
Og det er derfor, det er lidt hyklerisk, når Dansk Folkeparti står i en situation her, hvor de på en eller anden måde har haft regeringsmagten sammen med Venstre og Konservative i 10 år, og det først er, når vi får en socialdemokratisk ledet regering, at vi rent faktisk tager fat i problemerne og får løst dem.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl har intet foretaget sig i 10 år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, der var en vis spændvidde i det her spørgsmål.
Det gik fra, at vi nærmest var i regering.
Så var det noget med, at vi ikke havde gjort oprør imod det på en måde, så det kunne høres.
Og så kom det til sidst til, at vi i øvrigt ikke havde gjort noget som helst.
Jeg sagde bare stilfærdigt i første runde, at fru Anne Baastrup rent faktisk ikke ved, om vi har råbt vagt i gevær.
Det ved hun jo faktisk ikke om vi har gjort, så derfor synes jeg, det var en forholdsvis hurtig kommentar, fru Anne Baastrup havde.
Jeg tror, at rigtig mange mennesker, der oplever det her som et problem ude i vognmandsbranchen, gerne vil se løsninger, og jeg gav så før håndslag på, at hvis regeringen er optaget af det og vil komme med løsninger, er vi med på det.
Den deltager jeg meget gerne i, men det handler også om, at vi fremadrettet får løst problemerne.
Trine Bramsen (S), 2012-10-04:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at han ikke er helt tilfreds med vores regering, og han siger derfor direkte, at han ønsker et andet flertal bestående af i hvert fald Dansk Folkeparti og Venstre.
Det betyder jo samtidig, at der skal stilles krav til Venstre for det tætte samarbejde, og jeg vil derfor gerne høre, om ordføreren er enig med sin kollega, hr. Martin Henriksen, i, at udlændingepolitikken som minimum skal rulles tilbage til det, der var før folketingsvalget, en tilbagerulning, der som minimum betyder, at pointsystemet skal genindføres, og at reglerne for familiesammenføring med børn skal tilbagerulles.
Kan ordføreren bekræfte, at det er et ultimativt krav fra Dansk Folkeparti til partiet Venstre, hvis dette samarbejde skal indgås?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, det er jo fuldstændig rigtigt set, at den nuværende regering har gennemført en massiv række af lempelser på udlændingeområdet, og at det, der egentlig var serveret til befolkningen før folketingsvalget sidste år, var, at hvis man fik den nuværende statsminister, ville vi have en stram udlændingepolitik, der ville fortsætte uændret.
Det var sådan hovedbudskabet.
Alligevel har vi altså set den her lange, lange række af lempelser.
Det er fuldstændig rigtigt, at vores mål selvfølgelig er, at vi får et flertal her i Folketinget, der, som vi siger, som minimum bringer reglerne tilbage til de regler, vi havde før valget, altså at vi får genoprettet udlændingepolitikken.
Trine Bramsen (S), 2012-10-04:
Jeg kan så oplyse ordføreren om, at den lange, lange række af lempelser, der har været på udlændingeområdet, omfatter fire: for det første tilbagerulningen af pointsystemet, for det andet lempelsen af reglerne for familiesammenføring med børn, og så har der været den seneste asylpakke, som vi har set, og fattigdomsydelserne.
Men når det nu er, at ordføreren er så bange for, hvad der skal ske på udlændingeområdet, så kunne jeg godt tænke mig, at han samtidig løftede sløret for, hvilke nye krav til stramninger på udlændingeområdet der vil være et krav til Venstre for et fremadrettet samarbejde.
For ordføreren siger jo direkte, at det er minimumskrav, at de her fire tiltag bliver tilbagerullet.
Hvilke yderligere krav om udlændingestramninger vil der komme til Venstre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Nu kan man jo tælle lempelserne på forskellig vis.
Jeg har en lang liste her over lempelser, i øvrigt lempelser, som giver offentlige merudgifter på forventeligt 880 mio. kr. Så det er en dyr omgang for danskerne med de lempelser, regeringen har gennemført på udlændingeområdet.
Det bliver ikke bare dyrt for samfundet kulturelt, men det bliver også dyrt i forhold til vores pengekasse.
Hvilke andre ting der måtte være nødvendige at gennemføre, kan man jo ikke sige noget om på forhånd.
Vi har hele tiden haft den holdning, at man løbende skal vurdere, hvad der er nødvendigt at gøre i forhold til de ting, vi mener er vigtige på udlændingeområdet.
Nu siger vi så bare klart, hvad angår de lempelser, regeringen når at lave inden næste valg, at der vil vi gå til valg på at få udlændingeområdet normaliseret og komme tilbage til de regler, der var før folketingsvalget, og dermed jo også i virkeligheden på mange områder komme tilbage til det, i hvert fald to af de nuværende regeringspartier stillede danskerne i udsigt.
Det skal man også lige huske på.
Men jeg vil meget gerne komme tilbage, også i fremtidige debatter selvfølgelig, hvis der er noget nyt under solen, og så underholde med det, for det er et område, der optager os rigtig meget i Dansk Folkeparti.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Tak til fru Marianne Jelved for en tale, som i hvert fald indeholdt flere løsninger, end den indeholdt kritik af alle andre.
Det vil jeg gerne hilse velkommen.
Det synes jeg egentlig tegner godt for samarbejdet.
Forhåbentlig er det også en anerkendelse af den fremstrakte hånd, vi er kommet med, for at vi kan finde nogle brede løsninger, som netop går ind og tager hånd om det problem, som fru Marianne Jelved jo også nævnte i sin tale, nemlig at vi har en konkurrenceevne, som er blevet presset op gennem de gode tider, og som vi har behov for at gøre noget aktivt for, for at vi ikke skader den yderligere.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge fru Marianne Jelved, om fru Marianne Jelved ser noget perspektiv i det forslag til en erhvervsskattepakke, som vi har lagt frem i vores finanslovforslag, hvor vi går ind og kigger målrettet på nogle af de skatter og afgifter, som skaber grænsehandel, hvor vi viderefører boligjobordningen, som ifølge et svar fra Finansministeriet i dag har holdt hånden under 15.000-20.000 arbejdspladser, og hvor vi i fællesskab går ind og tager bredt ansvar for at skabe vækst og beskæftigelse i samfundet.
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg håber, at fru Ellen Trane Nørby anerkender, at jeg ikke kan stå og foregribe finansministerens forhandlinger om den kommende finanslov.
Men vi har noteret os i Radikale Venstre, at Venstre er kommet med et bud og gerne vil bidrage til en finanslovforhandling, og derfor går jeg også ud fra, at de vil bidrage til et resultat, hvis vi vil kunne blive enige.
Men det er klart, at vi gerne vil bidrage til, at konkurrenceevnen forbedres.
Det er bare et langt, sejt træk, og problemet løses ikke meget hurtigt, for så havde vi jo løst det meget hurtigt.
Derfor anerkender jeg, at Venstre gerne vil bidrage til at løse konkurrenceevneproblemet, og jeg kan ikke afvise, at vi kan finde løsninger sammen.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg er fuldstændig enig med fru Marianne Jelved i, at det er et langt, sejt træk, men det handler også om, hvilken retning man sætter for samfundet.
Det er det, vi har hørt fra en lang række erhvervsledere: Hvis der ikke sker noget nu, hvis der ikke bliver sendt nogle positive signaler, som går i retning af færre afgifter, færre byrder, så risikerer vi, at danske produktionsvirksomheder er rykket ud af landet om 10 år.
Derfor er det jo også et valg, regeringen står over for: Vil man lave en bred aftale, som sænker nogle skatter og afgifter, eller om vil man gøre det samme, som man gjorde i sidste finanslovaftale med Enhedslisten, hvor man altså trak den anden vej og gjorde det dyrere at producere i Danmark?
Jeg vil gerne spørge helt konkret til to elementer.
Fru Marianne Jelved lagde meget vægt på den grønne omstilling.
Det er vi sådan set enige i, men boligjobordningen, som regeringen nu lægger op til at afskaffe, har jo i høj grad også været med til at understøtte energirenoveringer.
Den nettomålerordning, som regeringen nu stopper, og den energiforbedringsordning, som man ikke vil indføre alligevel, hiver jo i den modsatte retning.
Hvordan hænger de her ting sammen?
Lidt tilsvarende er der Højteknologifonden, som regeringen vil spare på.
Hvordan hænger det sammen med det, fru Marianne Jelved står og siger nu?
Kan vi håbe på, at det er et udtryk for, at man gerne vil se positivt på de konkrete forslag, vi er kommet med på det område?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg vedkender fuldt ud, at der er tale om prioriteringer.
Vi har valgt at skaffe ekstra midler til at kunne finansiere det højeste optag, der endnu har været på de danske uddannelsesinstitutioner.
De penge må vi jo tage et andet sted fra.
Uddannelse er for os helt afgørende for også på sigt at øge konkurrenceevnen og skabe bedre muligheder for vækst, højere produktivitet, fordi alle analyser viser, at det at have en videregående uddannelse og komme ind i en virksomhed øger produktiviteten i den pågældende virksomhed.
Det er jo et bidrag til den store satsning, som uddannelse er.
Derfor er pengene taget andre steder fra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jeg tror, at enhver, der har fulgt den her debat i dag, har kunnet høre, at en stor del af debatten har handlet om de her dagpenge, dagpengeperioden og dem, der falder ud af dagpengesystemet her til nytår, hvis man følger reglerne, som de er nu, og ikke gør noget ved det.
Jeg tror også, at de, der har fulgt debatten, ikke bare i dag, men over tid, har kunnet høre, at Det Radikale Venstre er det parti af regeringspartierne, der i særlig grad har modsat sig ændringer til gavn for de mennesker, der ellers falder ud af dagpengesystemet.
Derfor vil jeg bare gerne spørge fru Marianne Jelved som ordfører for Det Radikale Venstre her i dag ved åbningsdebatten, om den modstand, Det Radikale Venstre har imod sådan nogle ændringer, gør, at der ikke vil kunne findes løsninger i finanslovforhandlingerne om f.eks. en midlertidig forlængelse af dagpengeretten.
Altså, er modstanden så massiv, at De Radikale simpelt hen vil modsætte sig, at man forhandler sig frem til en løsning i finanslovforhandlingerne, hvor man imødekommer nogle af os, der mener, at der bør ske noget på området?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Det Radikale Venstre står ved de aftaler, vi har indgået, og regeringen har formuleret sig omkring dagpengene, og det står vi ved.
Så vil jeg gerne, eftersom hr. Thulesen Dahl nu er spørger, bruge lejligheden til at sige, at der – og jeg har tjekket det, siden jeg sidst havde ordet over for hr. Thulesen Dahl her i salen – ingen ændringer er i tallene for ledighed eller beskæftigelse fra det, man vurderede i 2010, og til det, som er der nu.
Det var det, jeg mente, da jeg sagde, at det gik, som vi vidste det ville gå, med de forudsigelser, der var i 2010, hvor vi stemte for dagpengeændringerne, men ikke var med i et forlig, fordi vi ikke måtte komme med i det.
Jeg ved ikke, hvem der forbød os det, men samlet måtte vi i hvert fald ikke komme med.
Der er ingen af de forudsætninger, der er ændret, og derfor synes jeg, det er meget hult af hr. Thulesen Dahl at svinge sig op på den hvide hest og spille helt og løbe fra den aftale, som hr. Thulesen Dahl selv har været med til at indgå.