runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nu nævner ministeren jo så, at den skal være et alternativ til P 1, og jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at den skal være et alternativ til P 1 og den målgruppe, der i dag er på P 1, for at skabe noget konkurrence til Danmarks Radio.
Er det rigtigt?
For jeg synes jo, det bliver modsagt lidt af, at det bliver en radiokanal, der skal have op til 43 pct. musik, hvilket jo netop i højere grad gør den til en musikradio, der mere ligner P 3 eller P 4. Måske kan kulturministeren bringe klarhed over det.
Så står jeg her med en artikel fra MediaWatch, der netop også på baggrund af det koncept, man har valgt til radioen, refererer, at det skal være en radio for en målgruppe på over 35 år.
For så er det jo, medmindre man nu er begyndt at definere unge som værende over 35 år – det er vi nogle der ville være glade for – ikke en radio for den unge målgruppe, ministeren er i gang med at skabe.
Men kan ministeren bekræfte det?
Jeg er nødt til at fastholde, at der jo er en årsag til det med »Lulu og Leon«, som rigtigt nok blev produceret for licensbetalernes penge ovre på TV 3, en station, som har milliarder af kroner i ryggen og måske egentlig selv burde gøre noget for at tiltrække seerne og lave ordentlig dramatik i Danmark, frem for at det er licenskroner, der skal bruges på den.
Der producerer man så en serie, som er ganske udmærket.
Den bliver bare set af meget, meget få mennesker, og derfor vælger man ikke at videreføre den.
Derfor bliver den købt af Danmarks Radio, for der ser man altså dramaserier.
Er det ikke meget bedre brug af licensbetalernes penge, at drama rent faktisk bliver produceret og udsendt i de medier, hvor folk rent faktisk ser dem?
Det synes jeg Liberal Alliances medieordfører mangler at svare på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-28:
Nu håber jeg, ordføreren også hørte, at jeg jo talte om public service: mere for pengene, øget kvalitet.
Når det er sagt, så kom eksemplet om »Lulu og Leon«, tv-serien fra TV 3, støttet af public service-puljen, senere købt af Danmarks Radio og sendt der, netop som et eksempel på, at der åbenbart bliver produceret så godt public service-tv med støtte fra public service-puljen, at selv hr. Mogens Jensens eget kvalitetsstempel, nemlig DR siger, at det er af så høj kvalitet, at man vil købe det og sende det i den bedste sendetid.
Jeg siger ikke, at det for mig er formålet, at det, der bliver produceret med støtte fra public service-puljen, skal sendes på DR.
Jeg nævner bare, at dem, som hr. Mogens Jensen plejer at bruge som kvalitetsmålestok, faktisk synes, det var så godt, at de gerne ville sende det kl. 20, dvs. i den bedste sendetid.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Det er jo selvfølgelig bare en lille smule besynderligt at høre det skifte, der er kommet, fra hr. Simon Emil Ammitzbøll var radikal medieordfører, til han nu er blevet medieordfører for Liberal Alliance.
Væk er al snak om vigtigheden af oplysning og kultur og dannelse i samfundet.
Næh, nu er vi ude på ultraliberalismens yderste kant, nu handler det om markedet, det handler om konkurrence, og det eneste, vi sådan set manglede, var, at Liberal Alliance havde fået ført ind i medieforliget, at der også skulle være nye serieprogrammer om bankvirksomhed i Danmark, så var det hele jo sådan set fuldendt.
Nu nævnte ordføreren for Liberal Alliance som et argument for public service-puljen, at der er en serie, som er blevet købt tilbage, som blev produceret på TV 3, af Danmarks Radio.
Det er da en katastrofe.
Det viser jo netop, at public service-puljen ved at poste penge i dramaproduktion ovre på TV 3 ikke når ud til tilstrækkelig store målgrupper.
Det kan man på DR, og derfor købte DR den tilbage.
Hvorfor ikke lægge de dramaproduktioner i DR, hvor folk rent faktisk ser dem?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Nej, det vil det jo ikke.
Det er en anden profil, som kommer på den nye kanal.
Men som sagt mener jeg, at dele af det vil blive varetaget af den nye kanal, og at dele af det kulturelle og musiske stof, som kommer til at mangle fra P 2, vil blive varetaget godt på de øvrige kanaler i Danmarks Radio, hvor der også er forpligtelser, i forhold til hvordan indholdet på de forskellige kanaler skal være.
Men det er klart, at man ikke kan få det hele; man kan ikke både bevare P 2 og have den nye kanal.
Så selvfølgelig vil jeg medgive ordføreren, at der vil findes folk, som synes, det ville være bedre blot at have P 2. Men vi mener, at den nye kanal er bedre, og vi mener, at det nye miks, som bliver lagt ned over kanalerne på Danmarks Radio, giver fordele for lytterne.
Og især synes vi, det er rigtig positivt, at der kommer et meget stort fokus på samfundsstoffet på den nye radiokanal.
Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Det, hr. Troels Christensen sådan betegner som lidt hobbyvirksomhed, sådan må man forstå hans udtalelse, er f.eks. it-kurser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Troels Christensen, om han og Venstre ikke er opmærksom på, at der faktisk er rigtig mange mennesker, som har et meget stort behov for at få opkvalificeret deres it-kompetencer.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når hr. Troels Christensen har gennemgået statsbudgettet og er nået frem til, at der er brug for penge,
mener han så virkelig, at det er vigtigere at beholde skattelettelserne til de 10 pct. rigeste danskere, end det er at sikre, at der er penge til at gennemføre en yderligere oprustning af efteruddannelsesindsatsen?
Det må han jo mene, siden han når frem til, at lige præcis den måde, vi i hvert fald skal finde nogle penge på for at vise, at vi er rigtig ansvarlige, er ved at skære ned på efteruddannelsen – det, alle ellers hævder er en forudsætning for, at der kan komme økonomisk vækst i Danmark i fremtiden.
Troels Christensen (V), 2010-10-28:
Nu er det der med at skære ned sådan noget underligt noget
Jeg kan fortælle, at fra 2007 og frem til nu er investeringen i videreuddannelser i Danmark steget fra 5,5 mia. kr. til 7,4 mia. kr., så man kan ikke kalde det særlig begrænsende eller besparende.
Nej, det er sket, fordi vi i regeringen har villet det med livslang læring.
Nu står vi altså bare i en situation, hvor vi skal samle regningen op, fordi vi agerer ansvarligt modsat dem ovre på den anden side, som jo bare lader det hele sejle.
Det vil vi ikke være med til.
Vi skal samle regningen op, og så målretter vi i stedet for uddannelserne til kerneområderne, det, som vi er sikre på er det, der er vigtigst, når man skal videre med sit fag, når man lige trænger til en ekstra lille kompetence og den fleksibilitet, det giver.
Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Jeg vil godt spørge hr. Troels Christensen, om han mener, at det, vi har brug for i Danmark i dag med stigende arbejdsløshed og den viden, vi har om, at dem, der arbejder i Danmark, og også de arbejdsløse, har et stærkt, stærkt behov for få fornyet og forbedret deres kvalifikationer, er, at man skærer ned på efteruddannelsen? Er det ansvarligt?
Troels Christensen (V), 2010-10-28:
Det lovforslag, vi skal i gang med her, handler om selve genopretningsplanen.
Der er jo en stribe lovforslag, vi skal have igennem systemet her for at implementere, for at gennemføre genopretningsplanen fra foråret.
Det her område drejer sig om selve deltagerbetalingen på voksenuddannelser og videregående uddannelser.
Her justerer vi lidt op, og vi justerer lidt ned, vi målretter faktisk deltagerbetalingen for de forskellige fag, således at man sikrer sig, at der på det, man kalder kernefagene, altså dansk, matematik, engelsk og dansk som andetsprog, bliver en lav deltagerbetaling sammen med naturvidenskab, historie og samfundsfag, tysk og fransk.
Det gør vi for at målrette selve indsatsen, sådan at dem, der har en kort uddannelse, har mulighed for at gå ind og sikre sig en fleksibilitet ved lige at give den en ekstra skalle i forbindelse med de kernefag, de mangler.
Omvendt går vi hen og hæver betalingen på en række andre fag, idræt, latin, livsanskuelse, psykologi samt samarbejde og kommunikation.
Det kan selvfølgelig være ærgerligt nok, og man kan spørge: Hvorfor skal de så hæves?
Men som sagt: Når riget fattes penge og vi skal sikre os, at så mange som muligt kommer i arbejde, må vi altså koncentrere os om kernefagene.
Og det er egentlig det, vi gør.
Man kan jo se, hvis man går deltagerne igennem, at det faktisk er sådan, at der også er rigtig mange pensionister, der går på VUC, og det er jo vældig fint, men omvendt ser vi jo helst, at kompetenceudviklingen sker der, hvor man er sikker på, at man kan komme videre, hvis man får mulighed for at få et enkelt ekstra fag.
Samtidig ser vi også, at der er mange, som har en videregående uddannelse, som tager de her fag.
Der siger vi altså så, at når situationen er, som den er, og man vil uddanne sig på et lavere niveau end det, samfundet har betalt for en, må man selv betale noget mere.
Det er sådan set det, der er filosofien i det her.
Her bidrager så den del af områderne til selve genopretningsplanen og til at sikre, at vi får en solid økonomi, og at ikke alt for mange arbejdspladser flytter ud af landet, altså sikre, at vi får en solid og bæredygtig samfundsøkonomi.
Loven træder i kraft den 1. januar 2011, og Venstre tilslutter sig forslaget.
Per Stig Møller (KF), 2010-10-28:
Altså, det, der er ideen med det, er, at det er et alternativ til P 1, så man også kan få yngre lyttere ind.
Derfor har jeg heller aldrig været enig i det med, at målgruppen er over 35 år, men jeg har registreret, at det er blevet sagt, så det har hr. Mogens Jensen fuldstændig ret i.
Men mit valg har ikke været at sige, at målgruppen skal være over 35 år.
Så udtalelsen om, at målgruppen skal være over 35 år, kommer jo ikke fra mig, for jeg har aldrig været enig i den smalle betegnelse.
Jeg har registreret, at det er blevet sagt, men det er ikke min opfattelse.
Til spørgsmålet om, hvorvidt den skal være et alternativ til P 1 eller P 2, vil jeg sige, at den skal være et alternativ til P 1 og P 2, og hvad angår den klassiske musik, vil jeg henvise til kulturdirektøren, Morten Hesseldahl, der jo har sagt, at den klassiske musik kommer til at stå lige så stærkt i Danmarks Radios programflade som før – og de bruger selvfølgelig også DAB'en.
Og det manglede da også bare andet; når man har orkestrene, skal man selvfølgelig anvende dem.
Det vil jeg gerne bekræfte – så har jeg udtrykt mig uklart, hvis jeg har givet indtryk af andet.
Det var det, jeg mente med det.
Og derfor sagde jeg jo også, at man kan have en filosofi om det eller en politisk holdning til det, og det er det, vi har.
Så jeg erkender da fuldstændig, at den kanal, der nu kommer, ikke var tegnet i SR’s udspil fra år 2000.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Det er muligt, men så er det også udtryk for, at der ikke bare er tale om en videreførelse af de tanker, SR-regeringen havde, for det var ment som en smal kanal, og derfor er det logisk, at det er det, man kender som P 2, som har den fjerde radiokanal.
Og det er jo det billede, ministeren vil bryde.
Det kan han have alle mulige grunde til, og man kan så diskutere politisk, om det skal brydes – det er klart – men det er ikke rigtigt at sige, at det bare er en videreførelse af de tanker, der lå i SR-regeringens udbudsmateriale.
Per Stig Møller (KF), 2010-10-28:
Europa-Kommissionens behandling er naturligvis et meget relevant spørgsmål.
Jeg kan ikke sige, hvordan det går med det, for jeg aner ikke, hvordan Europa-Kommissionen vil reagere.
Nu kommer lovforslaget til første behandling her, så vil der være en høringsrunde i offentligheden, og samtidig vil den afhøring, om jeg så må sige, af Europa-Kommissionen finde sted.
Men hr. Holger K. Nielsen vil selvfølgelig som medlem af Kulturudvalget blive orienteret.
Det er fuldstændig rigtigt, at Socialdemokraterne og Radikale vedtog den fjerde kanal som en smal kanal, og jeg kan huske, at det enten var ordføreren eller ministeren, der sagde, at lyttertallet ikke var afgørende; det står i Folketingets forhandlinger.
Ja, og det vil jeg også gerne have at vi husker, når vi skal evaluere den nye kanal, for det er jo en videreførelse af SR-regeringens, men vi har bare ønsket at se, om ikke vi kan lave en kanal, der bringer samfundsstof og kulturstof, og også musik, men musik i en sammenhæng – musikken må ikke bare blive et tapet, men skal være i en sammenhæng på den nye kanal.
Lad os se, om ikke man kan få flere interesseret i de stofområder.
Både hr. Holger K. Nielsen og jeg vil jo være glade, hvis det lykkes.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Jeg har to spørgsmål.
Vil ministeren medgive, at da SR-regeringen udbød den fjerde radiokanal, lå det helt klart i betingelserne, at det skulle være en smal kanal?
Og kan ministeren give nogle oplysninger om, hvordan det går med Europa-Kommissionens behandling af radiokanalen?
Per Stig Møller (KF), 2010-10-28:
Jeg tror ikke, jeg kan bekræfte det sidste om, at det kommer til at påvirke kvalitet og indhold – jo, måske på den måde, at der kommer bedre kvalitet i indholdet – for meningen med udlægning er jo, at man altså så også får produceret tingene ude, og de skal jo produceres til Danmarks Radio, det er det, der er hele pointen.
Så jeg kan ikke bekræfte, at der kommer dårligere kvalitet og indhold, måske tværtimod, fordi det kan laves til andre priser og på en anden måde, når det produceres ude.
Så det kan man ikke sige.
Til gengæld vil der blive brug for flere medarbejdere ude i produktionsmiljøerne, og det er jo ikke så tosset endda.
At riget fattes penge, vil jeg lige kommentere ved at sige, at det selvfølgelig ville have været smartest, hvis vi kunne tage alle de her ekstra licensmidler og f.eks. lægge ind i satspuljeforliget eller overføre dem til statskassen.
Det kunne da have været det smarteste, men der er bare det ved det, at det må vi ikke, for det er altså en medielicens, og den skal bruges af mediebrugerne.
Det, forliget går ud på, er at finde ud af, hvordan vi bruger de ekstra midler bedst, og det er det, vi har truffet beslutninger om.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Jeg vil bare spørge, om det ikke vækker bekymring hos ministeren, at vi sådan set svækker vores public service-institutioner, uanset om vi taler om DR eller TV 2-regionerne, i en tid, hvor der rent faktisk er behov for at styrke dem.
Jeg forstår godt, at man kan have ideer om alternativer, det tror jeg vi alle sammen kan have, men var det ikke rimeligst, at man, i en tid, hvor riget fattes penge, brugte pengene på at styrke det, vi har, frem for at kaste sig ud i nogle eksperimenter, som vi ikke ved hvad bliver til?
Må jeg ikke i den forbindelse spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at DR har gennemført en stor fyringsrunde, og at man bl.a. har gjort det, fordi man ikke længere skal have P 2.
Man gør det også, fordi regeringen jo med det her forlig sammen med forligspartierne har besluttet, at der over de næste 4 år skal lægges for yderligere 400 mio. kr. produktion uden for Danmarks Radio, hvilket også koster arbejdspladser og dermed selvfølgelig også påvirker kvalitet og indhold i det, Danmarks Radio producerer.
Kan ministeren bekræfte det?
I hvert fald for os Socialdemokrater er det sådan, at vi selvfølgelig lytter til folk og læser, hvad folk skriver til os.
Jeg tror lidt, at det er det, der har ramt Det Konservative Folkeparti, når man nu med det her nye radioprojekt efter min opfattelse også svigter mange af de mennesker, der har stemt på Det Konservative Folkeparti, for den konservative ordfører kan jo ikke garantere, at den klassiske musik og det kulturstof, der tidligere var på P 2, vil overleve.
Det er jo klart, at når der forsvinder en hel kanal i DR, kan det samme stof jo ikke være til stede. Jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører kan garantere, at den samme mængde stof, hvad angår klassisk musik og kulturstof, vil være til stede på den nye radiokanal.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Lad mig indledningsvis sige igen, at jeg faktisk finder det utilstedeligt, at man insinuerer, at statsministeren skulle have lagt pres på TV 2.
Den socialdemokratiske ordfører siger, at det måske er sket; vi ved det ikke.
Så synes jeg, at når man ikke ved det, og at når der ikke er noget som helst tegn på, at det er sket, skulle man lade være med at antyde, at det er sandsynligt, at det skulle være sket; når der ikke er noget som helst belæg for det. For at svare på spørgsmålet om P 2 vil jeg sige, at jeg synes, at vi har taget godt hånd om det, og at jeg er sikker på, at de dele af P 2, som folk sætter stor pris på, vil blive varetaget godt af de øvrige kanaler.
Så vil jeg advare den socialdemokratiske ordfører mod at danne sit verdensbillede ud fra de e-mails, som lander i ens indbakke.
Hvis det var sådan, at man skulle det, tror jeg, at vi alle sammen skulle være imod grindefangst i øjeblikket her i Folketinget, og det tror jeg ikke at vi er.
Men det var et sidespring.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Nej, vi lægger faktisk stor vægt på det, man kalder armslængdeprincippet.
Det må jeg sige at vi gør, det finder vi vigtigt.
Hvis politikerne begynder at blande sig i programlægningen i Danmarks Radio, går det helt galt.
Det har man eksempler på i andre lande: Rusland, Italien, Venezuela – you name them – ubehagelige lande.
Derfor er det fantastisk vigtigt, at man har det armslængdeprincip.
Selvfølgelig skal man kunne diskutere det, man skal kunne diskutere alt, men det er der jo ikke tale om.
Her er der tale om et fuldstændig bevidst forsøg på at intimidere og presse Danmarks Radio til at følge en bestemt politisk linje; det er, hvad der er tale om fra Dansk Folkepartis side.
Når hr. Søren Espersen går ud og siger noget, når fru Pia Kjærsgaard går ud og siger noget, så er der tale om trusler, og der er tale om intimidering, der er et forsøg på at få Danmarks Radio til at ændre sin måde at lave tv på.
Det er sandheden i det, og det bryder vi os ikke om.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Det var noget af en svada, hr. Holger K. Nielsen kom med mod Dansk Folkeparti med både ordet hetz, og at vi ville svække Danmarks Radio mest muligt osv.
Det er jo slet ikke det, der er tilfældet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Holger K. Nielsen: Er det egentlig ikke et sundhedstegn, når vi som politikere følger godt med og gerne vil kommentere ting, som finder sted i samfundet?
Er det ikke vores pligt som folkevalgte?
Vi ved jo godt, at vi ikke styrer den daglige programlægning; det har vi en bestyrelse og en øverste direktion i Danmarks Radio til at gøre.
Er det ikke SF, der faktisk ligger lidt for meget på den lade side?
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Nu synes jeg, det er noget pjat, når hr. Holger K. Nielsen siger, at det er noget vrøvl, hvad jeg står og siger.
Vi repræsenterer forskellige partier, der synes, at vi hver især er i vores fulde ret, så derfor synes jeg ikke, at vi skal bruge et sådant ordvalg over for hinanden.
Det vil sige, at SF er imod, at vi får skrevet de her ting, Dansk Folkeparti er for, at vi får lavet nogle præciseringer i forhold til, hvad det er, Danmarks Radio skal styrke, og hvad de eventuelt også skal øge.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
At sammenligne en opprioritering af EU-stof med, at det skal notificeres, er da noget dybtgående vrøvl, for at sige det rent ud.
De to ting har jo ikke noget med hinanden at gøre.
Det, jeg så vil spørge om, er: Hvorfor lige EU-stoffet?
Der er da også andre stofområder, man kunne opprioritere.
Hvorfor ikke Afghanistankrigen?
Man kunne da også godt skrive ind, at den skulle opprioriteres.
Hvorfor ikke klimastoffet?
Hvorfor ikke NATO-samarbejdet?
Der er da mange områder, man kunne skrive ind.
Hvorfor lige EU?
Det vil jeg da gerne have en forklaring på.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Nu skal det endelig ikke komme til at lyde, som om SF er for armslængdeprincippet og Dansk Folkeparti imod.
Vi har jo netop sagt, og jeg har også lige sagt det i mit første spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen, at vi godt ved, at vi ikke kan ændre programmerne som sådan.
Men vi vil gerne være i dialog, og vi er faktisk i en god dialog med Danmarks Radio.
Så jeg synes, det er et helt utroligt plan, man fører det her op på.
Men det er da godt, at SF og især ordføreren lægger så meget mærke til, hvad Dansk Folkeparti siger, og hvordan vi kommunikerer med Danmarks Radio.
Men jeg vil godt lige vende tilbage til noget andet, og det er et spørgsmål omkring den nye radiokanal.
Hr. Holger K. Nielsen siger ikke, at man vil rulle det hele tilbage, og det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til.
Hvis der sker et regeringsskifte på et tidspunkt, vil man så, hvis man har mulighed for det tidsmæssigt, rulle det tilbage?
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-28:
Dansk Folkeparti ligger ikke på den lade side, når der skal stilles krav til Danmarks Radio.
Men hvordan har fru Karin Nødgaard det egentlig med, at det nu er kommet med, at EU-stoffet skal opprioriteres?
Er det ikke lidt underligt for et EU-modstanderparti som Dansk Folkeparti, at man her lægger navn til et ønske fra Venstres EU-parlamentarikere, som mener, at de bliver behandlet for lemfældigt i medierne?
Disse parlamentarikere indsender så det til regeringen, det kommer med, og Dansk Folkeparti æder så bare det hele råt.
Det synes jeg da er lidt underligt, det må jeg sige.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
I forbindelse med det sidste vil jeg sige, at jeg synes, vi havde nogle rigtig gode drøftelser i forligskredsen.
Det havde vi såmænd også, inden oppositionen forlod forhandlingerne omkring det her emne.
Det var der, vi kunne se, at det blev meget, meget svært for dem fremadrettet, hvis de skulle have en helt anden situation end dem, der kom udefra og entrerede det danske tv-marked.
Så vil jeg altså også godt sige, at det, der er væsentligt i forbindelse med, at vi har fået lavet produktplacering, som jeg tror er vejen frem – en vej, som også kan styres – jo er, at vi siger, at der skal gøres opmærksom på det før programmer og efter programmer, så der ikke er nogen, der er i tvivl om, at de kommer, samt at det for de programmer, der er målrettet unge under 14 år, ikke kan anvendes.
Så jeg synes faktisk, vi har taget højde for mange ting, og jeg synes, vi har haft en god debat i forbindelse med forhandlingerne om det.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Jamen fru Karin Nødgaard må jo give mig ret i, at der simpelt hen er en total modsætning i at sige, at DR skal være mindre detailstyret, og så opridser man i punkterne derefter en masse forslag, der drejer sig om, at DR nu skal øge og styrke.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke give mig ret i, at det også må forekomme folk mærkeligt, at man beder Danmarks Radio om at øge og styrke en lang række indsatser – det koster jo penge – samtidig med at man altså nu har fyret omkring 100 medarbejdere ude i DR.
Det hænger da ikke sammen.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Må jeg så ikke til sidst spørge ordføreren om det med skjult reklame?
Nu sagde ordføreren, at det ikke lige var Dansk Folkepartis kop te.
Nu bliver der gennemført en lovgivning om skjult reklame, der gør, at forbrugerne meget let kan blive vildledt.
Vi har jo en markedsføringslov herhjemme, hvor skjult reklame er forbudt, men nu indfører vi skjult reklame i radio- og tv-lovgivning.
Hvorfor brugte Dansk Folkeparti ikke sin indflydelse, satte foden ned og sagde: Nej, det vil vi ikke være med til?