runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2015-04-28:
Indledningsvis vil jeg nævne, at vi jo i Venstre deler forslagsstillernes keren sig om en vellykket integration, og vi ønsker jo som udgangspunkt også at sætte ind på de områder, som forhindrer, eller som skader udlændinges integration her i landet.
Der er efter vores opfattelse også mange områder, hvor vi kan sætte ind.
I Venstre foreslår vi jo bl.a. et styrket integrationsprogram med en nedsat ydelse, som stiger i takt med evnen til at integrere sig i det danske samfund.
Vi deler jo også Dansk Folkepartis syn på tvangsægteskaber.
Vi har sammen lavet 24-årsreglen, hvilket vi jo blev takket for, ikke kun i den danske befolkning, men også i vide indvandrerkredse.
Hvis man for det første nu tog udgangspunkt i, at det væsentlige og det væsentligste her var at undgå risikoen for medfødte sygdomme og handicap hos børn af fætre og kusiner, har jeg i hvert fald selv forstået det sådan, at den dokumenterede risiko er dobbelt så stor om end fortsat lille ved fætter-kusine-børn uanset led set i forhold til børn af ikkefamiliært beslægtede.
Så hvis det er det med sygdommene, der er argumentationen bag forslaget, burde forbuddet vel egentlig også gælde alle fætter-kusine-ægteskaber generelt og altså i alle led, uanset om det er første, andet, tredje eller fjerde.
For det andet må jeg også sige, at jeg ikke finder de sådan helt udpindede forlag til kontrol af borgernes familier og ægteskabelige forhold sådan specielt udkrystalliseret, og i mine ører lyder det ikke helt realistisk at gennemføre den form for overvågning.
Det vil formentlig også være noget administrativt tungt.
Så på den baggrund må jeg desværre over for hr. Martin Henriksen konkludere, at vi i Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det samme skulle jeg hilse og sige gælder for Det Konservative Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-28:
Jeg tror ikke på, at de handlingsplaner, hvor man kan køre kampagner osv., er nok.
Så kan det jo også godt være i nogle situationer, at det kan være meget, meget svært at påvise, at en person er udsat for f.eks. tvangsægteskab.
Men hvad synes ministeren det fortæller om en familie og det miljø, som nogle personer vokser op i, hvis man i generation efter generation bliver gift med fætre og kusiner?
Er det så et sundt miljø?
Er det en god udvikling, når vi taler om integration, efter ministerens opfattelse, eller er det noget, vi bør gøre mere for at forhindre?
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Den væsentlige forskel er, at børn er børn, og sådan er det, og børn har ikke den samme mulighed for at vide, hvad der er normen i samfundet.
Og derfor er den afgørende forskel, at børn altså er børn.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-28:
Nu synes jeg måske, at ordføreren skal passe en lille smule på med at udlægge det, jeg står og siger.
Til at det er ligegyldigt, vil jeg tværtimod sige, at jeg synes, de kommuner, der mangler, skulle tage at få en vis legemsdel med sig, for det her er ualmindelig vigtigt, og det provokerer mig, når der er kommunalpolitikere, der står og trækker lidt på skulderen og siger, at de hellere vil have det billigt, for det afspejler jo præcis de holdninger, vi også oplever hos nogle blå partier her i Folketingssalen, altså at det her ikke er så vigtigt, og at det måske ville være sjovere bare at få lidt mere for pengene på kort sigt.
Jeg tror bare, det er dyrere på lang sigt, jeg tror, det koster danske arbejdspladser, og jeg tror ikke, vi er tjent med et arbejdsmarked, der ikke overholder de her regler.
Så selvfølgelig går jeg ind for, at vores fælles skattekroner ikke skal bruges på social dumping, og jeg går ind for alle de redskaber, der kan få os derhen.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jeg troede jo egentlig, at en ordfører som socialdemokrat gerne ville ramme de blå kommuner.
Det gør man ikke her, for nu går man ud og beskytter de blå kommuner.
Det hænger jo sådan set ikke helt sammen.
Men fair nok med det, det skal jeg ikke sige noget til, men det kan være, at hr. Jakob Engel-Schmidt vil takke ordføreren for at beskytte de blå kommuner.
Jeg troede egentlig, det var socialdemokratisk politik, at man vil have ens regler, at man vil have, at de lever op til de krav, der er, så man undgår social dumping, men jeg kan forstå på ordføreren, at hun siger: Det er helt i orden, vi har styr på vores kommuner, det er de blå, den er gal med, men det gør ikke noget, bare vi har styr på vores kommuner.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-28:
Jamen hr. Bent Bøgsted kan måske i virkeligheden svare bedre selv, for det er faktisk ikke de socialdemokratiske kommuner, der halter, det er de blå kommuner, der i høj grad mangler i den sidste ende.
Det er de sidste, hr. Bent Bøgsted taler om; det er ikke mine kommunalpolitikere.
Derfor tror jeg i virkeligheden, at man fra Dansk Folkepartis side skal overveje, om der skal noget mere kommunal vilje til.
Derudover forstår jeg ikke ordførerens lange forklaring om, at hvis det bare står på papir, bliver det også virkelighed.
Vi har et hav af eksempler på, at det har været krævet, og så har man tænkt, at nu har man gjort det, man skulle, og så har man lukket øjnene for, om det så rent faktisk også blev til virkelighed.
Jeg mener, at man bør se også lidt bredere på det her, for mit mål er jo ikke bare, at det kommer til at stå i samtlige kontrakter over hele landet, for alle offentlige myndigheder.
Mit mål er, at de ord ikke bare bliver til ord på et stykke papir, men at der rent faktisk sidder nogen i den anden ende, som føler så meget for, at de rent faktisk også bliver håndhævet, at der bliver brugt ressourcer på at kontrollere de folk, der f.eks. bygger den lokale folkeskole, og at der, hvis man finder ud af, at reglerne bliver brudt, så også bliver sanktioneret.
Og vi ved godt – det tror jeg vi alle sammen ved – at det ikke er nok at stille kravet, der skal også følges op, og der skal også være den politiske vilje til at skride ind, hvis reglerne bliver brudt.
Jeg tror på, at det lokale ejerskab i den sammenhæng er rigtig vigtigt, og det betyder noget.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Min konklusion på det her er, at jeg da er glad for, at den socialdemokratiske ordfører siger, at social dumping for skatteborgernes penge ikke er i orden, men jeg mener, at Socialdemokratiet så i praksis accepterer, at der er social dumping for skatteborgernes penge, fordi man netop ikke vil tage det skridt og sige, at så skal kommunerne altid udbyde deres arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår.
Så accepterer man det jo i praksis.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-28:
Nej, det er bestemt ikke okay.
Jeg har været efter en lang række politikerkolleger i det kommunale regi, som ikke tog det her seriøst nok, og som havde den ene sag efter den anden med rumænere, der ikke fik nogen løn, når de gjorde rent på den lokale folkeskole, og måtte spise madpakker, som eleverne havde smidt ud, fra skraldespandene.
Det er ikke okay.
Men det, vi diskuterer i dag, er, hvordan vi kommer det bedst muligt til livs, hvordan vi kommer derhen, hvor vi alle sammen i fællesskab gerne vil hen, nemlig hen til at vores fælles skattekroner ikke bliver brugt på social dumping.
Og jeg tror ikke på, at vi her, hvor vi er nu, hvor der faktisk er skred i det i det kommunale og regionale regi, hvor der er ejerskab, hvor rigtig mange politikere er begyndt at gøre rigtig meget ved det her, så herindefra skal begynde at lovgive på den måde, det er lagt frem her – for i mine øjne vil det ikke være det mest effektive der, hvor vi er nu.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Som jeg har forstået debatten med de sidste to spørgere, kan jeg udlede, at Socialdemokratiet ikke støtter det forslag fra LO og FTF om at indføre arbejdsklausuler – punktum.
Så er der bare et spørgsmål.
Ordføreren siger, at det er klart, at man skal komme efter dem, hvis ikke de opfylder kravene, men hvis nu arbejdsklausulerne blev indført, havde de et lovkrav, så de havde noget at forholde sig til over for dem, der fik udbudet, og det har de ikke nu.
Nu er det sådan efter forgodtbefindende – hvem kan nu komme efter hvem, og hvem kan nu sørge for, at de ikke bryder reglerne.
Ordføreren står og roser kommunerne og regionerne og siger, det er dejligt, der er så mange, der bruger arbejdsklausuler, men hvordan vil ordføreren så få de sidste med på at bruge arbejdsklausulerne?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Mange tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører skitserer meget, at der skal være tale om frivillige aftaler eller en frivillig brug af arbejdsklausuler for kommunerne.
Så er det okay med Socialdemokratiet, at der er nogle kommuner, der altså ikke stiller krav om danske løn- og arbejdsvilkår, at der er kommuner, som laver social dumping for skatteborgernes penge?
Er det så okay set med Socialdemokratiets øjne?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Mange tak.
Med de her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at afvikle den danske model.
Den danske model er jo netop kendetegnet ved, at overenskomster kun gælder for arbejdsgivere, som har tiltrådt en overenskomst, eller som er medlem af en arbejdsgiverforening.
De her forslag er altså udtryk for, at man både vil blæse og have mel i munden.
Man vil have, at overenskomster fortsat skal være private og skal indgås af arbejdsmarkedets parter – den del er vi enige i – men så vil man også have, at de skal gælde for alle.
Det kan vi ikke tilslutte os.
Styrken ved den danske model er netop, at det er arbejdsmarkedets parter, der indgår aftalerne.
Det synes vi at man skal værne om.
Hvis det er sådan, at man ønsker at lovgive om, at der skal opretholdes visse løn- og arbejdsforhold, skal der stå i loven, hvad lønnen skal være.
Derfor er det et brud med den danske model, når man vil indføre den her type klausuler.
Det kan vi ikke på nogen som helst måde bakke op om.
Til SF's ordfører vil jeg sige, at det nogen gange er lidt utroligt, hvad man skal høre på.
Vi har aldrig nogen sinde sagt noget om, at 30 kr. i timen er okay.
Det kan ordføreren ikke finde et eneste citat om.
Det, vi har sagt, er, at vi bakker op om den model, vi har i Danmark, hvor udgangspunktet er, at løn- og arbejdsforhold aftales mellem arbejdsmarkedets parter.
Det betyder også, at det i dag er sådan, at skulle der være en arbejdsgiver eller arbejdstager, der kunne blive enige om 30 kr. i timen, vil det jo ikke være ulovligt.
Det sker nok ikke i Danmark.
Jeg er ikke bekendt med, at det sker, og jeg tror heller ikke, at ordføreren vil kunne finde mange eksempler på, at det sker.
Det er af nogle helt andre årsager.
Vi er også af den opfattelse, at gennemfører man det her, så undergraver man fagbevægelsens rolle i Danmark, for skal overenskomster ophæves til lov, og det vil de skulle, er det jo ikke længere fagforeningerne, der skal ud og sørge for, at de aftaler, som arbejdsmarkedets parter indgår, bliver overholdt.
Derfor tror vi ikke, at man helt har gennemtænkt konsekvenserne af at gennemføre en sådan lovgivning, for det vil betyde, at vi vil få et helt fundamentalt anderledes arbejdsmarkedet end det, vi har i dag.
Det vil betyde, at vi politikere i langt højere grad end i dag vil skulle tage stilling til, hvad overenskomsterne skal indeholde.
Det mener vi ligger godt hos arbejdsmarkedets parter, som jo i dag har værktøjer, som de kan tage i brug, hvis det er sådan, at de ønsker en virksomhed overenskomstdækket – og det gør de også i rigt omfang i dag.
Det kan man så synes om, hvad man vil, men det fungerer sådan set godt.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Tak, og tak for ordførerens indlæg.
Enten har ordføreren ikke gjort sig den ulejlighed at læse det her forslag, læse ILO-konventionen, læse det cirkulære, som ministeriet har udsendt, om, hvordan man anbefaler at bruge arbejdsklausuler, eller også forsøger ordføreren helt bevidst at sprede forvirring om, hvad det her forslag går ud på.
Så jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at der intetsteds, hverken i ILO-konventionen eller i ministeriets cirkulære om brugen af arbejdsklausuler eller i det fremsatte forslag fra Enhedslisten og Dansk Folkeparti, står noget som helst om, at man skal lovgive om lønnens størrelse.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte, at sådan er det?
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jeg skal bare lige høre hr. Joachim B. Olsen om det her med, at man ikke skal blande sig, og at man skal beskytte den danske model.
Det er også fair nok – det synes vi også i Dansk Folkeparti.
Men når nu LO og FTF går ud og anbefaler, at man skal indføre arbejdsklausuler, betyder det så, at LO og FTF ser stort på den danske model, og at de egentlig er ligeglade med, om den danske model overlever?
For det er det, hr. Joachim B. Olsen siger, nemlig at det er på vej, at så er man klar til at ødelægge den danske model, hvis det bliver indført.
Betyder det så, at LO og FTF er helt forkert på den og har misforstået situationen, når de går ud og anbefaler, at der skal indføres arbejdsklausuler?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
De skal jo ikke betale mere for at få bygget noget end nødvendigt.
De skal selvfølgelig have bygget noget af en god kvalitet, noget, der kan holde – det er noget, der vil få prisen op – men de skal jo ikke betale mere for det end højst nødvendigt.
For gør de det, er der jo færre penge at bruge til andre ting.
Og det er ikke størst mulig omtanke at give mere for et produkt, end nødvendigt er.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Altså, vi må bare konstatere, at det, som hr. Joachim B. Olsen lægger vægt på i forhold til den danske arbejdsmarkedsmodel, er retten til underbetaling – retten til underbetaling.
Det er det, det går ud på.
Den ret ønsker Liberal Alliance også at fastholde, når det er det offentlige, som udbyder et arbejde.
Liberal Alliance er imod, at man fra det offentliges side med skatteborgernes penge stiller krav om danske løn- og arbejdsvilkår.
Jeg håber da, at vælgerne noterer sig, at det er sådan, det er.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Jeg tror, at det, jeg sagde, og det er det, jeg står ved, er, at løn- og arbejdsforhold er noget, jeg mener skal forhandles mellem arbejdsmarkedets parter.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg har sagt, at mit udgangspunkt er, at hvis voksne mennesker, voksne, myndige mennesker, indgår en aftale om løn- og arbejdsforhold – du får x antal kroner for at udføre et arbejde, og vi er enige om den pris – kan jeg ikke se, at det tilkommer andre at blande sig i den aftale.
Det er i øvrigt også sådan, den danske model virker i dag.
Så er der alle mulige andre forhold, der gør, at vi ikke ser lønninger til 30 kr. i timen i Danmark.
Det har noget med at gøre, at vi er meget produktive.
Det er det, der ligesom giver fundamentet for høje reallønninger.
Vi har investeret.
Der er lavet massive investeringer gennem årtier ude i virksomhederne, der gør, at man står med ny teknologi, nye maskiner, nye computere osv., der øger lønmodtagernes arbejdskraft.
For der er jo en konkurrence mellem arbejdsgiverne om at tiltrække arbejdskraft.
De må jo betale det, der skal til, for at de kan få den arbejdskraft, de har brug for.
Det er alle sådan nogle forhold, der gør, at vi har høje lønninger i Danmark.
Det er ikke det, man ønsker at indføre – kædeansvar eller arbejdsklausuler eller noget som helst andet – der gør, at vi har høje lønninger i Danmark.
Nej, det er ikke en ulovlig model, men det er en uhensigtsmæssig model, og vi er ikke enige i den.
Men det er ikke ulovligt.
Men jeg synes, og det er helt åbenlyst, at Enhedslisten også med det her beslutningsforslag fortolker ILO-konventionens artikel 94 ret bredt, også bredere, end der er begrundelse for, at vi kan gøre, i forhold til hvad det er, vi har vedtaget i Danmark, hvor det netop kun gælder for staten.
Man vil også udbrede det til kommuner og regioner.
Det er der ikke grundlag for.
Det har Danmark ikke tilsluttet sig, så der snyder man på vægten med det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har det fra, at man så er nødt til at lovgive om lønnens størrelse.
Det må ordføreren gerne uddybe.
Men jeg kan så måske få svar ved at stille et nyt spørgsmål
: Mener ordføreren, det, regeringen, Enhedslisten og SF har gjort, er ulovligt, i og med at vi pålægger alle statslige myndigheder og statslige virksomheder, der ikke er i konkurrence, at stille krav om løn- og arbejdsvilkår i henhold til den her konvention, og at vi løser det ved at henvise til de mest repræsentative overenskomster?
Er det en ulovlig model, vi har fundet der?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Det er korrekt: Det står der ikke noget om.
Men det ville jo være konsekvensen.
Altså, hvis det er sådan, at man siger, at virksomhederne skal leve op til overenskomsterne – hvis det skal stå i loven, og det vil det jo skulle, hvis man pålægger virksomheder kædeansvar eller de her arbejdsklausuler, som indeholder kædeansvar – så skal de jo vide, hvad det er, de skal forholde sig til.
Derfor er det nødt til at stå i loven, hvad det er for en løn, man skal udbetale f.eks. Det kan man ikke komme uden om.
Jeg tror, det fungerer ganske godt, som det gør i dag, at det er fagbevægelsen og arbejdsgiverne, der sammen bliver enige om, hvad for nogle løn- og arbejdsforhold, der skal være på de enkelte virksomheder, for det ved de langt mere om, end vi gør.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Mange tak for det.
Jamen jeg er egentlig glad for hr. Joachim B. Olsens bekræftelse af, at timelønninger på 30 kr. er helt i orden efter Liberal Alliances opfattelse, for det var det, jeg sagde.
Det bygger jo på, at Liberal Alliances ordfører har udtalt, at den løn, som bliver aftalt mellem voksne mennesker, nemlig en lønmodtager og arbejdsgiver, er der ikke nogen der skal blande sig i.
Sådan forstod jeg også det, der blev sagt fra talerstolen, altså at det også gjaldt, hvis det var 30 kr. i timen.
Det er, som ordføreren har udtalt, sund konkurrence, at det er sådan.
Der er bare en kæmpestor, dyb skillelinje mellem Liberal Alliance og SF, når vi taler om, at det offentlige skal udbyde noget arbejde.
Der vil vi sikre, at der ikke er nogen af de private firmaer, som aflønner deres medarbejdere med 30 kr. i timen.
Vi vil sikre, at de skal have, hvad der svarer til en overenskomstmæssig løn.
Og der er altså som sagt en afgrund til forskel på Liberal Alliance og SF.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-28:
Tak for det.
Nu er det jo ikke den eneste måde at få ting til at ske på, at vi herinde i den her sal beslutter det.
Det kan ellers godt en gang imellem virke besnærende bare at bestemme alting.
Det betyder i mine øjne, at vi i praksis er nået meget længere, end hvis vi tvinger det ned over hovedet på kommunerne herindefra.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Mange tak for ordførerens store, varme omsorg for den danske model.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren er modstander af de regler, der gælder for staten og statslige virksomheder, der ikke er i konkurrence på det her område.
Det er jo regler, der siger, at staten, statslige myndigheder, statslige virksomheder, som ikke er i konkurrence, skal stille krav om løn- og arbejdsvilkår i henhold til den her ILO-konvention, som vi taler om.
Er ordføreren modstandere af de regler?
Og mener modstanderen, at de regler er et indgreb i den danske model?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-28:
Jeg bakker op om den danske model.
Jeg mener, at arbejdsgivere og arbejdstagere skal lave overenskomster og aftaler, i forhold til hvordan man lønner og organiserer arbejde.
Derfor mener jeg faktisk også, at det forslag, man fremsætter her, er et frontalangreb på den danske model; det er sådan set derfor, vi ikke kan sige ja til det.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Ja, det er jo et interessant spørgsmål.
Det kan være, at hr. Jakob Engel-Schmidt kan få ministeren til at svare på det.
Jeg kan i hvert fald ikke svare på det.
Men det er jo lidt bemærkelsesværdigt at se, at der sker en stigning og Venstre så alligevel siger: Vi vil ikke lovgive på området, det skal arbejdsmarkedets parter finde ud af.
Vil det dermed sige, at man i Venstre læner sig tilbage og siger: Det er helt fint, at der kommer arbejdskraft til Danmark, der arbejder til under de lønninger, vi har i Danmark, bare arbejdsgiverne får gavn af det?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-28:
Det er et godt spørgsmål, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Jeg mener, som jeg også sagde i min ordførertale, at det vil være et problem for vores private virksomheder, særlig de mindste.
Nu er det jo sådan, at de fleste statslige organisationer er eksperter i bureaukrati, dygtige til at flytte papirer og også dygtige til at kontrollere de virksomheder, man indgår kontrakter med.
Nu betragter jeg jo ikke mig selv som oraklet i Delfi, men det er meget muligt, at hr. Bent Bøgsted har ret i, at antallet af sager er vokset.
Og der har Venstre jo, i øvrigt også sammen med Dansk Folkeparti, stemt for, at man i finansloven for 2014 får en pose penge til netop at bekæmpe social dumping.
Og et af de indsatsområder er nemlig bilaterale aftaler med de forskellige lande.
Jeg spurgte for nylig ministeren ind til det: Hvordan går det så med de her bilaterale aftaler?
Regeringen har skyndt sig ganske langsomt på det her område.
Faktisk er den første aftale indgået medio april, altså 1 år og 3 ½ måned efter at arbejdet blev igangsat i Folketingssalen.
Det er jo også derfor, at jeg kigger ud under mine buskede øjenbryn ned på forslagsstillerne og tænker: Hvis man nu fremsætter det her forslag – og det gør man jo – mener jeg i virkeligheden, det burde være mere interessant at spørge ind til, hvorfor det er, at regeringen skynder sig langsomt på de områder, man ved virker i bekæmpelsen mod social dumping.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Det er jo ikke overraskende, at Venstre siger nej til det.
Som hr. Jakob Engel-Schmidt siger, har Venstre tidligere sagt, at de siger nej til brug af arbejdsklausuler.
Det er helt forstået, og det er gjort klart flere gange.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge om, vedrører, at det her jo skulle være en hjælp til at dæmme op for social dumping, og vi har jo set en kraftig stigning i forekomsten af social dumping.
Jeg skal bare høre hr. Jakob Engel-Schmidt, om han ikke kan bekræfte, at siden den her regering er kommet til, har vi set en kraftig stigning i antallet af sager med social dumping.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg mener nu stadig væk, at det samråd var fuldstændig klart, men det kan vi jo blive ved med at diskutere.
Jeg vil så sige, at jeg egentlig tror, at hr. Eigil Andersen af sit hjertes godhed er på vej til at blive fjende af den danske model.
For hvis du skal nå 100 pct., skal det ske via lovgivning, og så har jeg gjort det klart, hvad konsekvenserne er.
De er, at vi skal til at lovgive om løn- og arbejdsvilkår, og det ønsker jeg ikke.
Så der er selvfølgelig en politisk forskel mellem hr. Eigil Andersen og mig.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Jeg må desværre skuffe ministeren ved at sige, at det samråd, der bliver omtalt, og som ministeren betragter som meget klart, betragter jeg som særdeles uklart.
Jeg mener bestemt ikke, at det er blevet belyst på en ordentlig måde ved den lejlighed.
Men lad os så tage det holdningsmæssige.
Når det er sådan, at der er en del kommuner, der ikke anvender de her arbejdsklausuler og stiller krav om danske løn- og arbejdsvilkår, og der dermed altså bliver underbetalt, når man ikke stiller det som et krav, er ministeren så ikke indstillet på, at det skal vi følge op på, sådan at der i 100 pct. af tilfældene i kommunerne i Danmark bliver aflønnet på danske vilkår?