Connie Hedegaard (KF), 2009-05-15:
Det er der især én grund til.
Det er jo egentlig grund nok, men desuden ville en ordning som foreslået være både administrativ tung og meget omkostningsfuld.
Hvis forslaget skulle gennemføres, ville det kræve, at man opbyggede en administration, som på et detaljeret grundlag verificerede varige besparelser, som kan henføres til husholdningernes adfærd.
Der er et væsentligt problem i, at besparelserne jo ikke nødvendigvis vil være begrundet i en ansvarlig klimaadfærd, de kan jo f.eks. også udspringe af hensyn, som ikke har noget med klimaet gør, f.eks. et ønske om at spare penge.
Man kan f.eks. tage isoleringen af etageadskillelsen til en kælder eller et loft, hvor investeringen betaler sig tilbage i løbet af lad os sige 10 år.
Gør forbrugeren så det, fordi hun sparer penge, eller fordi hun ønsker at gøre en indsats for klimaet?
Samtidig mener regeringen heller ikke, at det er rimeligt at lade husholdningerne og virksomhederne betale to gange.
Det ville jo være konsekvensen.
Først skal man betale over energiregningen via forhøjede energiafgifter og energipriser, også på grund af kvotemarkedet, og dernæst skulle man så betale over skatten via et statsligt opkøb af kvoter.
Men allervigtigst er det jo, at forslaget ikke vil give nogen effekt, heller ikke i forhold til Danmarks opfyldelse af Kyotoforpligtelsen.
For et eventuelt opkøb fra statens side vil bare reelt betyde, at Danmark pålagde sig selv en endnu større forpligtelse end aftalt i Kyoto i forbindelse med byrdefordelingen, hvor vi jo som bekendt i forvejen er et af de lande, der har påtaget sig de skrappeste forpligtelser.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Men lad mig lige benytte anledningen til at erklære mig grundlæggende uenig i antagelsen om, at energibesparelser ikke nytter noget inden for det kvoteregulerede område, for det er jo det, der er afsættet for Enhedslistens forslag.
En energibesparelse er et vigtigt og omkostningseffektivt bidrag, dels til at sikre husholdningerne en sikker energiforsyning, som de kan betale, dels til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne i en verden med svingende og på sigt jo også stigende energipriser.
Så i forhold til klimaet er det rigtigt, at energibesparelser inden for den del af energiforsyningen, som er kvoteomfattet, ikke betyder noget for de globale udledninger, men på bare lidt længere sigt kan det jo have betydning, i og med at det gør det nemmere at sænke kvoteloftet i de efterfølgende perioder.
Det modsatte budskab til husholdninger og virksomheder vil jo til sammenligning være: I kan bare bruge løs, herregud, det er jo kvotereguleret.
Men de vil altså løbe ind i store problemer, i takt med at priserne stiger.
Hver gang vi som forbrugere foretager klimabevidste valg, sender vi et signal om, at virksomhederne skal levere mere energieffektive køleskabe, frysere og byggematerialer, og hvad det nu kan være, og dermed er vi jo også med til at understøtte EU’s regulering på området og derved muliggøre fremtidige ændringer i nedadgående retning af kvotetildelingen.
Energibesparelser er således væsentligt for den langsigtede politiske indsats på flere fronter for både at sænke udledninger og at opfylde visionen om et samfund, der på sigt kan blive uafhængigt af fossile brændsler.
Men Enhedslistens forslag er en unødvendig, uhensigtsmæssig og tung overbygning til den indsats, Danmark i forvejen gør.