runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Jeg forstår på det, som ministeren sagde, og det, som hr. Ole Hækkerup siger i dag, at det faktisk er ambitionen at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Så kan man jo have en lang diskussion om, hvor effektiv den der stramning, som Socialdemokraterne og regeringen fremlagde her i Folketingssalen, egentlig var, men pointen er sådan set, at uanset om vi har den diskussion eller ej, kan man se, at tilstrømningen har været stigende igennem et godt stykke tid, og det forventes, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der får en opholdstilladelse i år.
Så hvis det er ambitionen, må hr. Ole Hækkerup vel også medgive, at uanset hvor begejstret hr. Ole Hækkerup er for regeringens ændringer af asylreglerne, er der behov for mere.
Eller mener man bare, at nu er alting godt, som det er i dag, og at vi derfor sådan set ikke behøver at foretage os yderligere på udlændingeområdet?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-22:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er fremgået, ønsker Dansk Folkeparti med det her forslag at stramme asylreglerne ud over den stramning, som regeringen allerede fik igennem Folketinget i efteråret.
Hvis man kigger på den stramning, må man jo i dag nøgternt konstatere, at den har virket, i hvert fald hvis man kigger på antallet, der søger asyl i Danmark.
Det bekræfter for mig, at betingelserne for at få asyl og betingelserne for at få familien med er afgørende for, hvor mange der søger asyl – jævnfør netop den effekt, vi har set af stramningerne, der blev foreslået i efteråret og kom igennem lige efter årsskiftet.
Jeg tror i øvrigt ikke, at man i den forbindelse skal undervurdere, hvor meget signaler også kan betyde præcis på det her område.
Altså, ét er de regler, der er, men det rygtes jo også videre, som eksempelvis Dansk Flygtningehjælp har påpeget.
Tilsvarende betyder dette forslag, at det gælder alle, altså både dem, der er personligt forfulgte, og dem, der får asyl, fordi de kommer fra urolige områder sådan mere generelt.
Martin Geertsen (V), 2015-05-22:
Som jeg sagde til hr. Martin Henriksen før, kan hr. Martin Henriksen ikke trække mig længere ind i den debat, og det ved hr. Martin Henriksen også godt, men jeg forstår godt spørgsmålet.
Jeg vil dog sige, at hvis man skal gøre noget – og jeg vil gerne understrege, at jeg sagde, hvis man skal gøre noget – på det her område, giver det i mit hoved mest mening, hvis man gør det på europæisk plan, altså at det er der, man starter diskussionen, og hvis der skal foretages ændringer, for så vidt angår landenes tilknytning til de internationale konventioner, så er det også på europæisk plan.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Men nu har vi jo diskuteret de internationale konventioner i et godt stykke tid efterhånden, faktisk i rigtig mange år, og Venstre har også bidraget til den debat.
Og jeg tænker på, om Venstre på et eller andet tidspunkt når frem til en konklusion, i forhold til hvad man så mener, der skal gøres ved de internationale konventioner.
Vi kan jo diskutere herfra og til dommedag, uden at der sådan set kommer noget ud af det.
Og jeg går jo ud fra, at når der er Venstrefolk, der diskuterer det og rejser det her som en problemstilling, er det, fordi man i Venstre mener, at de internationale konventioner på urimelig vis binder Danmark til nogle ting, som Venstre sådan set godt vil ryste Danmark løs af – det går jeg ud fra, for ellers diskuterede man det vel ikke på den måde, som Venstre gør.
Så hvis man vil gå fra ord til handling, må det vel også betyde, at Venstre mener, at en dansk regering så må sætte sig ned med den britiske regering og snakke om i fællesskab, hvordan man f.eks. kan gøre noget ved det på europæisk plan – i Europarådet kunne være et eksempel, men det kunne også være i EU.
Mener Venstre, at en dansk regering skal sætte sig sammen med den britiske regering og finde ud af, hvordan man gør noget ved sagen?
Martin Geertsen (V), 2015-05-22:
Jeg tror, jeg vil begrænse mig til her at sige, at vi synes, man skal lægge meget mærke til den engelske udvikling på det her område.
Men det, jeg siger her, er, at så længe vi har bundet os til nogle internationale konventioner, skal vi naturligvis overholde de forpligtelser, indtil vi så at sige beslutter os for noget andet.
Men hr. Martin Henriksen får mig ikke trukket længere ind i den debat – og det ved hr. Martin Henriksen også udmærket godt – end til at sige, at vi gerne vil lægge mærke til den engelske udvikling, og at vi intet har imod, at de internationale konventioner bliver sat til diskussion, og slet ikke, hvis det kan foregå på europæisk plan.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Det er jo godt, at Venstre også vil stramme familiesammenføringsreglerne for flygtninge, så det vil jeg gerne kvittere for.
Men så kommer den argumentation, som vi også har hørt et par gange fra ministerens side, altså at man ikke mener, at det her kan rummes inden for Danmarks internationale forpligtelser.
Man kan selvfølgelig have en lang diskussion om, hvorvidt det kan det eller ej, men jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den del af det, altså de internationale forpligtelser, for vi har jo også nogle forpligtelser over for vores egen befolkning, og hvad vejer så tungest?
kunne jeg så fristes til at spørge Venstre.
I Dansk Folkeparti ved vi i hvert fald godt, hvordan vi har det med det.
Er det en proces, som Venstre mener at en dansk regering skal bakke Storbritannien op i?
Martin Geertsen (V), 2015-05-22:
Et af de argumenter, der ligger bag det her forslag fra Dansk Folkeparti, som vi behandler nu, er, at vi skal sikre, at flygtninge, der opholder sig i Danmark midlertidigt, ikke tilskyndes til at gøre deres ophold permanent ved at få en familiesammenføring.
Jeg må sige klart, at Venstre udmærket forstår forslagsstillernes bekymring på området, og derfor er det jo også vigtigt, at vi helt principielt holder fast i, at flygtninge drager tilbage til deres hjemland, når det er muligt rent faktisk at vende tilbage.
Og vi synes ikke, at regeringen har delt den bekymring til fulde.
I al fald har de med en lang række lempelser af dansk udlændingepolitik gjort det noget mere attraktivt at komme til Danmark som asylansøger – en efter vores opfattelse uansvarlig politik, når vi ser på de massive udfordringer, vi har integrationsmæssigt og på asylområdet i al almindelighed.
I Venstre foreslår vi i lighed med forslagsstillerne stramninger på området for familiesammenføring.
Bl.a. har vi jo foreslået, at betingelserne for familiesammenføring skal være afhængige af vurderingen af den pågældendes integrationsegnethed.
Der skal altså med andre ord stilles flere betingelser, før en tilladelse til familiesammenføring kan gives, når udlændingen kun vurderes som værende potentielt integrationsegnet i Danmark.
Men når alt det er sagt, ønsker Venstre, at Danmark overholder sine internationale forpligtelser, og selv om der jo kan være megen fornuft i det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat, tvivler Venstre overordentlig meget på, om vi her holder os inden for vores konventionsforpligtelser, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Ja, det er det jo på den måde, at vi ønsker, der skal være en god balance i vores asylpolitik.
Og det er derfor, vi allerede har foretaget de opstramninger på asylområdet, vi har, ved i højere grad at arbejde med et midlertidighedsbegreb på asylområdet.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Det er rigtigt, at antallet, der søger om asyl, er faldet fra et ekstremt højt niveau til et højt niveau, og det er jo sket inden for nogle måneder.
Men hvis man sammenligner de første måneder i år med de første måneder sidste år, kan man se, at det ligger på nogenlunde samme niveau.
Hvis du kigger på den udvikling, der har været siden 2011, så kan du jo se, at antallet, der søger, og antallet, der får opholdstilladelse, er steget løbende.
Man forventer op imod 12.000 i år, og hvis vi bare kommer i nærheden af det, er det jo faktisk et meget, meget højt tal.
Så derfor forstår jeg ikke, at man fra Socialdemokratiets side er tilfreds med den nuværende udvikling.
Man siger hele tiden, at vi skal sørge for, at der ikke kommer flere, end at vi også kan nå at integrere dem.
Men mener den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Hækkerup, at vi kan nå at integrere alle de mennesker, der kommer nu, når man kigger på de massive integrationsproblemer, vi har i de danske samfund med islamisk fundamentalisme, ekstremisme og parallelsamfund?
Det kan man sige er det yderliggående, og ellers er det mere stille og roligt.
Men det er efter vores opfattelse stadig problematisk, at der er et pres på vores kultur, vores institutioner osv.
Mener man virkelig, at vi kan blive ved med at håndtere måske endda op mod 12.000 mennesker om året alene på asylområdet?
Mai Mercado (KF), 2015-05-22:
Altså, der står jo ikke nogen steder i det her forslag, at det skal gøres på en sjusket måde.
Jeg synes faktisk, det er ret detaljeret og ret præcist beskrevet, hvad det er for ændringer, forslagsstillerne gerne vil have.
Jeg tror simpelt hen ikke, jeg forstår, hvorfor man ikke både kan lade Straffelovrådet foretage de vurderinger, som er af teknisk karakter, og samtidig støtte det her forslag og dermed politisk tilkendegive, at man sådan set er enig.
Hvis der sidder nogle og følger med i debatten lige nu, tror jeg, de tænker: Hvorfor kan man ikke bare gøre begge dele?
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Hvad fru Marie Krarup er i tvivl om, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Men det, jeg kan sige meget klart, er, at Socialdemokraternes holdning til det her spørgsmål er fuldstændig entydig, og jeg gentager: Vi foragter de mennesker, der tager af sted.
Hvis vi ikke mente, at det her var et seriøst problem, og hvis vi ikke ønskede at stramme lovgivningen på det her område, havde vi jo ikke bedt Straffelovrådet om at komme med den her udtalelse.
Marie Krarup (DF), 2015-05-22:
Jeg forstår ikke, hvordan det kan ødelægge justitsministerens mulighed for at have en politisk holdning til, hvad man skal gøre.
Altså, en politisk holdning er vel noget, der findes inde i justitsministerens eget hjerte.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Den vil jeg gerne bidrage med, når Straffelovrådet kommer med deres deludtalelser, og det forventer jeg Straffelovrådet gør meget snart.
Så fremsætter jeg et lovforslag på baggrund deraf.
Som jeg sagde før, tør jeg ikke sætte en præcis dato på, og jeg må også være helt ærlig og sige, at der er grænser for, hvor stor kapacitet vi har i Justitsministeriet, ikke mindst set i lyset af terrorangrebet mod København.
Der arbejdes på sagen, jeg tør ikke sætte en præcis dato på – men det har vores og min store interesse.
Den har jeg jo som justitsminister lige givet udtryk for.
I mine øjne er det landsforræderi, hvis en dansker eller en herboende udlænding rejser eksempelvis til Syrien eller Irak og kæmper for Islamisk Stat imod Danmark, imod den koalition, vi er en del af, imod demokratiet, imod frihedsrettighederne.
Så er man landsforræder, og det ønsker jeg kommer til at fremgå af vores straffelovgivning.
Det er min holdning, og det har det været hele vejen igennem.
Straffelovrådet bidrager til teknisk og fagligt at få grundlaget på plads.
Min politiske holdning er fuldstændig klar: Det er landsforræderi, og det skal selvfølgelig straffes.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-22:
Jo, men Straffelovrådet kigger jo ikke på den her del, som jeg har forstået det.
Det kan selvfølgelig være, jeg tager fejl.
Som jeg har forstået det, er det Justitsministeriet, der kigger på det forslag, en fælles blå blok har.
Og ministeren sagde: Jeg kan sådan set godt se nogle ting i det, og det kigger vi på hurtigst muligt.
Men nu er der jo så gået noget, der ligner et halvt år, siden vi i december måned bragte forslaget over til ministeren.
Jeg kunne godt spørge lidt drillende, om ministeren tror, vi får svar, inden der kommer valg.
Men al den stund det jo kun er statsministeren, der ved, hvornår der kommer valg, så kan det selvfølgelig være et svært spørgsmål at svare på.
Men ministeren kunne måske så svare på, om hun forventer, at der er svar på det inden sommerferien.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Der arbejdes stadig væk på spørgsmålet.
Det er et rigtig, rigtig svært spørgsmål at belyse, fordi der er mange dilemmaer forbundet dermed.
Jeg tør ikke sætte en præcis dato på.
Jeg forventer derimod, at Straffelovrådet er færdig med deres deludtalelse inden sommer, så vi snart kan få det på plads.
Karsten Lauritzen (V), 2015-05-22:
Jeg vil godt benytte lejligheden til at spørge, om justitsministeren kan komme nærmere ind på, hvornår man er færdig med det arbejde med at se på Venstres forslag om et indrejseforbud til Syrien, som jo ligger i forlængelse af beslutningsforslaget og også vil være noget, der vil være en del af de pågældende kapitler i straffeloven, som ministeriet og ministeren jo har arbejdet på i efterhånden noget, der ligner et halvt år.
Kan ministeren i dag her i Folketingssalen fortælle, hvornår vi får noget mere faktuelt at forholde os til?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Tak for det.
Straffelovens kapitel 12 og 13 omfatter som bekendt en række temmelig forskellige forbrydelser mod Danmark og danske interesser.
Jeg vil sådan set gerne være med til at se nærmere på enkelte af bestemmelserne for at se, om vi kan sikre en mere tidssvarende lovgivning.
Jeg tænker selvfølgelig her først og fremmest på den form for landsforræderi, der består i, at danskere tilslutter sig en fjendtlig styrke for samtidig at kæmpe imod danske styrker.
Det er jo en på alle måder absurd situation, og det foregår i Syrien og Irak, samtidig med at vi udsender danske styrker til at nedkæmpe Islamisk Stat. Islamisk Stat er en organisation, der i al sin tanke og alt sit virke er inhuman.
Der er blevet begået enorme forbrydelser, og de er en trussel mod os alle sammen.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen på det allerskarpeste tager afstand fra danske statsborgere, herboende udlændinge som tager til områder med væbnet konflikt, hvor danske styrker deltager, for at deltage i kampen mod den koalition, som de danske styrker indgår i.
Som bekendt anvender straffeloven ikke direkte begrebet landsforræderi, men indeholder derimod en bestemmelse om bistand til fjenden under krig, hvilket bl.a. omfatter at gøre tjeneste i en fjendtlig krigsmagts væbnede styrker.
Den bestemmelse har mange år på bagen, og jeg synes, det er vigtigt at få kortlagt, om den også kan bruges i forhold til de situationer, danske soldater indgår i.
Derfor bad regeringen allerede sidste år Straffelovrådet om at vurdere det her spørgsmål, og jeg har i januar måned bedt Straffelovrådet om at fremrykke arbejdet.
Vi forventer, at der snart foreligger en deludtalelse om spørgsmålet, og så forventer vi fra regeringens side hurtigt at følge op med lovforslag, som utvetydigt kriminaliserer danskere, der tilslutter sig en fjendtlig styrke for at kæmpe mod danske soldater.
Om det betyder ændringer i straffelovens kapitel 12 og 13, vil jeg bestemt ikke afvise, og som jeg sagde det før, vil jeg gerne hurtig fremsætte lovforslag i forhold til det, der vedrører landsforræderi.
Jeg vælger i min tale i dag at dvæle ved det her spørgsmål, fordi jeg også tror, at det er det, der har forslagsstillernes største interesse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-22:
Jeg synes, det er helt fair, at ministeren siger, at hun ikke kan give en dato, og det tror jeg heller ikke at der er nogen der forventer.
Marie Krarup (DF), 2015-05-22:
Jeg synes da, det er flot, at Socialdemokraterne kan påstå, at de foragter landsforræderi.
Jeg synes bare, at man ligesom kunne gøre noget mere, når man både besidder justitsministerposten og har en ordfører på området.
Så længe man ikke gør det, er det et utydeligt billede, der tegner sig.
Jeg er i tvivl om, om man virkelig mener, at landsforræderi skal kunne straffes.
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Jeg synes helt ærligt, at den her debat er alt, alt for vigtig til den slags politisk mudderkastning.
Justitsministeren gjorde det endda klart, at vi betragter det som landsforræderi.
Men det er klart, at vi også er et parti, der respekterer, at vi er et retssamfund.
Det skal altså være ordentligt.
Det er ikke noget, man bare lige finder på.
Man kan ikke klare sig med tom retorik, når det handler om lovgivning.
Det skal være et ordentligt juridisk grundlag, og det er jo derfor, Straffelovrådet er blevet bedt om at komme med en udtalelse.
De er endda blevet bedt om at fremrykke deres arbejde, så deres arbejde forventes færdigt snarest.
Og på den baggrund – og så siger jeg det igen meget klart – ønsker vi, at der skal være en hjemmel til, at man kan straffe den her type forseelser, også betegnet landsforræderi.
Marie Krarup (DF), 2015-05-22:
Socialdemokraternes ordfører siger, at man gerne vil straffe, at man gerne vil straffe hårdt.
Så tilføjes der: Der skal ikke herske tvivl om, at det er det, Socialdemokraterne gerne vil.
Jeg vil sige: Der hersker meget stor tvivl hos mig.
Hvorfor kan man ikke udtrykke en politisk holdning?
Hvorfor kan man ikke omsætte den i handling til at sige, at man ønsker at revidere det her lovmateriale, så det bliver soleklart for alle danskere, at det her er ulovligt, og at det også er det, Socialdemokraterne ønsker?
Jeg er i den grad i tvivl om, om Socialdemokraterne mener, at landsforræderi er forkasteligt.
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Det har jeg svaret på, og det har justitsministeren svaret på.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Spørgeren havde fornøjelsen af at følge ministerens tale fra sit kontor, og spørgeren har også deltaget i andre lignende debatter i Folketingssalen, hvor ministeren har holdt stort set den samme tale.
Derfor vil jeg godt gentage mit spørgsmål.
Hvornår går man så fra at sige en masse, som lyder fint og flot, til rent faktisk at gøre noget ved det?
Man kan jo ikke blive ved med at holde den ene tale efter den anden, hvor man siger, at lige om lidt sker der noget, og lige om lidt sker der noget.
Altså, lige om lidt har vel også en eller anden tidsbegrænsning, går jeg ud fra, eller hvordan?
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Eller også var det, fordi spørgeren ikke var til stede under ministerens redegørelse, hvor hun jo gjorde det fuldstændig klart, at der er igangsat et arbejde, Straffelovrådet er blevet bedt om at vurdere det her. Der er altså tale om nogle bestemmelser, der kræver en ordentlig juridisk gennemgang, inden vi går ind og ændrer på vores lovgivning.
Det arbejde er i fuld gang.
Når den faglige vurdering ligger, ser vi Socialdemokrater positivt på eventuelle ændringer.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Tak for det.
Den her diskussion har jo været her i lang tid, og jeg kan forstå på Socialdemokraterne, at de mener, at man skal komme efter de her mennesker.
Det forstår jeg ligesom er synspunktet, det er blevet gentaget igen og igen.
Men lige så snart man har sagt det, siger man efterfølgende: Vi vil heller ikke afvise, at man gør et eller andet ved det.
Altså, hvornår går man fra at afvise at gøre et eller andet ved det til rent faktisk at gøre noget ved det?
For hvis Socialdemokraterne mener, at lovgivningen ikke er tilstrækkelig på området og man skal være bedre til at komme efter de her mennesker, hvorfor i alverden har de så ikke gjort det?
Jeg spørger, måske fordi jeg er lidt naiv, men jeg forstår det simpelt hen ikke.
Trine Bramsen (S), 2015-05-22:
Straffelovens kapitel 12 og 13 omfatter en række meget forskellige forbrydelser mod Danmark og danske interesser, og jeg skal starte med at sige, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte det forslag, som vi behandler her i dag, og som handler om en generel revision af netop straffelovens kapitel 12 og 13.
Det er ikke, fordi vi på nogen måde sympatiserer med de mennesker, der på helt uacceptabel vis tilslutter sig ekstremistiske grupperinger, og det er ikke, fordi vi ikke ønsker, at der venter dem en hård straf, når de vender tilbage til Danmark.
Vi er sådan set hele tiden opmærksomme på at sikre, at vores lovgivning er i sync med samtiden og de udfordringer, der måtte vise sig.
Det skal straffes, og det skal straffes hårdt, når man tilslutter sig skadelige terrororganisationer, og når man direkte medvirker til at bekæmpe en dansk militær indsats.
Det er jo også baggrunden for, at justitsministeren, som hun gjorde rede for, allerede har bedt Straffelovrådet om en gennemgang af den eksisterende lovgivning på området, en vurdering, der, som justitsministeren sagde, forventes at foreligge snarest, og som der naturligvis vil blive taget bestik af.
I terrorloven har vi jo netop bestemmelser, der sikrer, at der er en hård straf for den her slags forseelser, og der er også supplerende lovgivning, som skal understøtte, at det generelt straffes, når man tager af sted og tilslutter sig ekstremistiske organisationer.
For nylig indførte vi en ny lov, der handler om pasinddragelse, en lov, der allerede er taget i anvendelse.
På samme vis kommer vi Socialdemokrater aldrig til at afvise at indføre nye initiativer, der kan stoppe den her slags ondskab.
Så for at slutte, hvor jeg startede, vil jeg gerne understrege, at vi Socialdemokrater gerne straffer og også hårdt, hvis danskere tilslutter sig ekstremistiske organisationer og tilmed bekæmper danske soldater.
Der skal ikke herske tvivl om vores holdning til de her ugerninger.
Men vi ser altså ikke grund til at foretage en generel revision af straffelovens kapitel 12 og 13.
Vi afventer Straffelovrådets vurdering, og på den baggrund ser vi positivt på justeringer af de to kapitler.
Og på den baggrund skal jeg meddele, som jeg startede med at sige, at vi Socialdemokrater ikke støtter forslaget her.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-22:
Ja, det er klart min intention – hvis jeg får lov at fortsætte som landets justitsminister.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-05-22:
I Radikale Venstre mener vi, at det er en helt grundlæggende rettighed at kunne leve sammen med sin familie, og det gælder naturligvis også for mennesker på flugt.
Nogle gange er det nemlig sådan, at en hel familie ikke har mulighed for at flygte sammen, og så ser vi af og til, at kun den ene – det er ofte manden – flygter alene.
Og kommer han til Danmark, og er han berettiget til asyl, så har han naturligvis også ret til at få sin familie hertil.
Vi synes derfor, det er et utrolig dårligt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og vi kan ikke støtte det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-22:
Jeg synes jo, at vi skal gøre noget for alle mennesker, og det handler altså også om flygtninge.
Jeg vil ikke være med til at fattiggøre flygtninge, som Dansk Folkeparti rigtig gerne vil.
Jeg mener, at det giver en ualmindelig dårlig start på et liv i Danmark.
Det kommer til at påvirke deres børn, som kommer til at klare sig ringere, og så står vi med et stort integrationsproblem.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke også skal gøre noget for danskere, som bor her i landet.
Og jeg tror, at hr. Martin Henriksen kender SF godt nok til at vide, at vi også kæmper for mange sociale rettigheder til dem, der bor her i landet.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-22:
Jamen altså, jeg ved godt, at Socialistisk Folkeparti er glade, hver gang de har mulighed for at rulle nogle af de fornuftige ting tilbage, som Dansk Folkeparti fik gennemført under den tidligere regering.
Men så lad mig stille spørgsmålet på en anden måde: Når vi f.eks. med jævne mellemrum har sager med danskere, som af forskellige årsager bliver syge i udlandet, kommer til skade, eller hvad det nu kan være, og ligger i en hospitalsseng i udlandet, men ikke har mulighed for at blive transporteret til Danmark, fordi der kan de syge ikke blive transporteret hjem med offentlig hjælp, hvordan tror SF så at danskerne ser på de sager, når de samtidig kan se, at hvis der er tale om nogle mennesker, der er kommet til Danmark, og som vi har givet en opholdstilladelse, så kan det offentlige godt punge ud, i forhold til at deres familier kan komme til Danmark?
De behøver ikke engang være syge eller noget – der betaler vi for, at de kommer til Danmark.
Kan fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke se, at det er hamrende urimeligt?