runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-11:
Altså, jeg synes, at enhver form for balance er bedre.
Det er jo også derfor, at jeg, siden jeg sendte det her spørgsmål ind, er blevet lidt overrasket – og nu går jeg lidt udenfor spørgsmålet; nå, formanden hører ikke, hvad jeg siger nu, håber jeg.
Vi har jo bemærket, at Charlottenborg lige pludselig ud af det blå fik en ekstra bevilling, fordi de havde problemer med økonomien, og det betyder nu, at på Charlottenborg, der har under 8.000 betalende gæster, får hver enkelt gæst faktisk 1.000 kr. i støtte, i forhold til hvordan Charlottenborgs støttesystem er.
Der er en lang, lang række kulturinstitutioner uden for Storkøbenhavn, som ville save deres ene ben af, hvis de kunne få den samme løsning.
Og det er jo der, hele min problemstilling er.
Det er, at lige nu er det meget nemt, hvis der er noget i København, der har det hårdt – så går vi ind og redder det.
Men hvis det samme er tilfældet uden for København, er det noget sværere.
Marianne Jelved (RV), 2015-03-11:
Jeg vil godt lige understrege helt klart, at i 2007, da man vedtog kommunalreformen, var der også en skævvridning.
Alligevel valgte man at gøre sådan, som jeg lige har beskrevet det før.
Det kunne man selvfølgelig lave om, og så kunne man gøre det på den måde, som jeg nu prøver at beskrive: at tage det, amterne betalte før, og dele ud til de kommuner, der ligger på Sjælland, og sige: Nu tager I hver især jeres bid af det her og betaler til Copenhagen Phil.
Er det bedre?
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Problemet med historie er, at det er historie.
Der kan være rigtig gode grunde til, at man gjorde det, dengang man gjorde det, men der sker heldigvis også en form for udvikling, der gør, at man jo skal standse op en gang imellem og sige: Okay, er der andet end historie, der gør, at vi nu gør det, som vi gør?
Er der måske en bedre grund til at gøre det på en anden måde?
Det er det, der gør, at jeg tror, at rigtig mange – det er i hvert fald det, jeg har fået rigtig, rigtig mange henvendelser om – vil sige, at det er svært på baggrund af en kommunalreform, som efterhånden har nogle år på bagen, at forsvare, at man stadig væk bare bliver ved og ved og ved med at køre rundt i den samme rille.
Det er jo lidt der, problemet ligger.
Ministeren siger, at Sjællands Symfoniorkester dækker hele Sjælland – stor respekt for det, det er jeg også opmærksom på.
Men hvis man også kigger på de andre symfoniorkestre, kan man se, at de jo ikke bare dækker deres respektive kommuner; de kommer også meget rundt.
Jeg tror, de vil være meget villige, det er i hvert fald mit indtryk, til at lave en eller en form for større dækning, hvis det betød en eller anden form for større rygdækning fra statens side.
Man har jo også i England diskuteret det her meget, og der er man faktisk nået til en konklusion, der siger, at hvis der skal være en reel balance mellem London på den ene side og resten af landet på den anden side, så bør man måske faktisk reducere kunststøtten markant i London til fordel for at sætte den respektivt op uden for London.
Og det gør man, fordi man i London har flere rige mennesker, der er flere turister og flere muligheder for at kunne få en indtjening på, skal vi sige mere markedsorienterede vilkår, end der selvfølgelig er i de tyndere befolkede områder.
Mener ministeren ikke, at det måske faktisk er lidt samme problemstilling, man har her?
Ikke fordi det skulle være en en til en-løsning eller noget; det er slet ikke det, jeg argumenterer for.
Der skal være forskel mellem hovedstad og provins, men lige nu i øjeblikket, hvor der er en så voldsom skævhed, kunne man måske reducere den ved en lignende løsning.
Jeg er altså ikke helt så optimistisk i forhold til det med, at hvis der bare er en eller et par stykker, som kommer uden for hovedstadsområdet, så har vi sikret, at der er fornødent fokus på, at man ikke giver alle pengene bare i hovedstadsområdet.
Det betyder også noget, hvor mange det er, der sidder der.
Derfor synes jeg, at man politisk bør have et ønske om, at der skal være en markant bedre balance end bare repræsentanter i størrelsesordenen et par stykker.
Er ministeren ikke enig i det?
Marianne Jelved (RV), 2015-03-11:
Jeg synes hele tiden, der er en balance i form af også at respektere dem, der bliver udpeget af de faglige folk, nemlig de navne, der lægges op til mig som mulige medlemmer af et udvalg, altså at jeg også respekterer den faglighed, som ligger til grund der.
Og når jeg spørger til, hvorfor man har gjort sådan og sådan, og hvorfor man ikke har gjort sådan eller sådan, så får jeg jo nogle fagligt funderede svar, ikke nogen politisk funderede svar.
Jeg vil meget gerne dele de erfaringer med Kulturudvalget, herunder også spørgeren.
Jeg synes bare, vi har brug for lidt mere tid, for Kunstfonden har jo efter den nye lovgivning kun fungeret i godt et år.
Så skulle vi ikke lade den komme i gang og så følge op på det og prøve at se, hvad vi kan gøre?
Og vi kan jo også bidrage ved at deltage i Kunstfondens repræsentantskabs møde en gang om året, hvor de tager de temaer op, og hvor de gerne vil drøfte det med politikerne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-11:
Der henvises til forslaget til finansloven for finansåret 2015.
Marianne Jelved (RV), 2015-03-11:
Jeg synes faktisk, der er en rigtig god forklaring på den her sag.
Jeg kan godt forstå reaktionen, når man ser tallene, så det er fint nok.
Derfor er det også godt spørge, så vi kan få det afdækket.
Men historien er jo, at Copenhagen Phil også hedder hele Sjællands Symfoniorkester.
Det skyldes, at orkesteret er forpligtet til at holde koncerter over hele Sjælland og dermed berører en lang række eller faktisk alle de sjællandske kommuner og ikke kun Københavns Kommune.
Indtil kommunalreformen i 2007 var orkesteret delvis finansieret af amtslige midler fra de sjællandske amter og det tidligere Hovedstadsråd.
Det var amterne og Hovedstadsrådet, der etablerede orkesteret og gjorde det i fællesskab med den hensigt, at det skulle dække alle kommunerne på Sjælland.
Det kan jeg faktisk kun have respekt for.
Så sker der jo det, at der kommer en kommunalreform under VK-regeringen, og der er vi ikke med i det forlig.
Jeg ved ikke, om vi havde handlet anderledes, end den daværende regering gjorde, men den daværende regering besluttede, at de midler, som var kommet fra amterne og Hovedstadsrådet, skulle tilbage til staten, og staten skulle dele ud til dem, der havde fået dem før.
Så oprindelig var Copenhagen Phil et kommunalt orienteret orkester for alle kommuner på Sjælland og er det stadig væk.
Men man kunne se det på dem, der betalte dengang; det kan man bare ikke i dag.
Derfor er jeg glad for at få spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Så siger jeg tak.
Så har vi da fået det skåret fuldstændig ud i pap og bøjet i neon.
Og det er rigtigt, at jeg meget sent trykkede mig ind til en kort bemærkning, men det, der fik mig til at trykke på knappen, var en bemærkning, der kom til allersidst i ordførerens sidste svar til hr. Simon Kollerup.
Det var den gode sætning, som jeg sætter stor pris på at politikere kommer med, nemlig at det, man mener før et valg, også er det, man mener efter et valg.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Som med alt muligt andet af Venstres politik er det, vi mener før et valg, også det, vi ønsker at gennemføre efter et valg.
Vi finder jo, at det her ville være en, hvad skal man sige, stor udgift for samfundet, og derfor ønsker vi at sige nej til forslaget.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Tak igen for et ordentligt svar.
Og det, som jo fremstod meget klart, er, at det er et fortsat nej til De Konservatives forslag, som vi behandler her i dag.
Jeg tror måske, der er mange af dem, der støtter ordføreren og nogle af os andre i et nej til De Konservative, som kunne være interesseret i at vide, hvordan det ville blive, hvis nu ordførerens parti skulle i regering efter et kommende valg.
Altså, kan man være sikker på, at Venstre vil stå stejlt og sige nej til De Konservatives forslag, og at det ikke er noget, vi vil se på den anden side af en eventuel ny regeringsdannelse med Venstre og Konservative?
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Altså, vi kan jo starte med at se på skatteministerens svar på spørgsmålet om, hvilken udgift det ville medføre, altså de penge, vi så skulle finde et andet sted for at kunne finansiere det her.
Det ville i det år, vi er i, koste os ½ mia. kr., og det ville, når vi når til 2020, være steget til 4½ mia. kr.
Og det er jo immer væk nogle penge, som vi så mangler i statskassen, og som vi enten skal undlade at bruge eller skal finde et andet sted.
Med de penge, vi har at gøre godt med nu,
fastholder vi jo det, jeg meldte ud, nemlig at vi hellere vil være med til at sikre, at folk med lave indkomster får nogle skattelettelser, så de ud over at være motiveret heroppe i hovedet også bliver motiveret af deres tegnebog, så de får lyst til at komme ud og bidrage til det her samfund.
Samtidig giver vi også erhvervslivet bedre vilkår, bedre konkurrencebetingelser, så virksomhedsejerne bibeholder lysten til at drive virksomhed og nye virksomhedsejere får lyst til at skabe nye virksomheder, og så kommer tingene til at gå op i en højere enhed.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, meget ligefrem ordførertale.
Jeg synes, at det er interessant at høre den konservative ordfører tale om anstændighed i det her spørgsmål, om borgerlig anstændighed, må man forstå.
Og jeg vil egentlig godt kvittere over for Venstres ordfører for at sige, at havde man midlerne til det, havde man hellere sænket skatten på arbejde og for erhvervslivet, fordi, som ordføreren sagde, det ville skabe jobs og det ville skabe udvikling.
Så er mit spørgsmål: Hvad mener ordføreren så at det konkrete forslag, vi behandler her, vil skabe?
Altså, hvad vil der komme ud af det forslag, De Konservative har fremsat her?
Jeg frygter jo, at vi risikerer at blæse mere luft i en ny boligboble.
Det er sådan noget, jeg frygter der kommer ud af det her forslag.
Men jeg er da interesseret i at høre, hvordan Venstres ordfører vurderer konsekvenserne af det her forslag.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Det vil jeg ikke kunne give et entydigt svar på, eftersom de enkelte medlemmer, der måtte være valgt ind efter folketingsvalget, skal gøre op med sig selv, hvilken overbevisning de har, og hvad de vil stemme.
Det ændrer jo ikke på, at et stort parti som Venstre har en linje, man vil følge, og det er den, der er vores officielle politik.
Det ændrer heller ikke på, at der kan være nogle enkelte, som er uenige i det synspunkt.
Jeg synes, det er styrken i et parti, at man kan have den dialog og den diskussion og den påvirkning internt i et parti, og at man har nogle forskellige holdninger og opfattelser af, hvad man synes er det rigtige.
Jeg kommer jo selv fra Aarhus, hvor – nævner ordføreren – der er nogle husejere, som har nogle høje ejendomsvurderinger, som også giver dem en stor belastning.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Jo, men det hænger jo for pokker sammen.
Altså, pointen er jo netop, at hvor vi fremlægger en politik, der satser på fællesskabet, der kan investere mere i det offentlige forbrug, mere i vores velfærdssamfund, så går det her forslag i den stik modsatte retning.
Der skal findes penge; der skal findes 4,5 mia. kr. Og det kan godt være, at det for ordføreren er et knips med fingrene, men så vil jeg godt se, hvor de penge skal findes henne.
For det kommer jo til at koste i forhold til den investering, man kunne lave i vores velfærdssamfund og i vores fællesskab.
Og det er det, jeg som socialdemokrat står for, og det står vi fast på; vi ønsker en stigning i de offentlige udgifter – en beskeden stigning, nuvel, men det er altså et nej tak til at hive 4,5 mia. kr. ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Eller vil de følge ordførerens budskab og stemme imod en fastfrysning af grundskylden?
Lad os nu holde os til det her forslag.
Forslaget er, at i stedet for at man bruger 20 mia. kr. mere i den offentlige sektor i 2020 end i dag, skal man kun bruge 15,5 mia. kr. mere i den offentlige sektor i 2020, end man bruger i dag.
Til gengæld kan man sørge for, at boligejerne ikke skal betale mere i grundskyld.
Det er det, der er forslaget.
Vil hr. Simon Kollerup forholde sig til selve forslaget i stedet for at tale om alt muligt andet?
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Jeg tror, at jeg i en del af min ordførertale gjorde lidt ud af også at remse det her forslag op sammen med en række andre forslag til skattelettelser og afgiftslempelser, som bl.a. Det Konservative Folkeparti er kommet med.
Og derfor skal det selvfølgelig ses i en samlet pakke.
Men det er rigtigt, at der er politiske forskelle, heldigvis, i Folketinget.
Ordføreren og ordførerens parti vil gerne have en minusvækst i det offentlige forbrug; vi siger fra socialdemokratisk side, at vi gerne vil investere mere i vores fællesskab, vi vil gerne have råd til at kunne have en beskeden stigning i de offentlige udgifter, fordi vi tror, at det er vigtigt for et ordentligt velfærdssamfund.
Det er derfor, vi ikke synes, det er rimeligt at finansiere de 4,5 mia. kr., som det her koster, ud af vores offentlige velfærd, og det er derfor, vi siger nej til det.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det er jo rigtigt, som hr. Simon Kollerup siger, at der i de kommende år frem til 2020 bliver brug for flere penge, fordi der bliver flere ældre, der skal have pleje og sundhedsbehandling osv.
Det vil ifølge regeringen koste 11 mia. kr.
Regeringen vil selv finde 12 mia. kr. ved at effektivisere den offentlige sektor.
Man behøver ikke at skære ned på noget, man kan bare bruge af effektiviseringsmilliarderne.
Hr. Simon Kollerup siger så: Hvad skal der skæres ned på?
Jamen det er jo ikke det, der er forslaget.
Det her forslag vil koste omkring 4 mia. kr., og det vil sige, at hvis man blot nøjes med at bruge 16 mia. kr. mere i den offentlige sektor i stedet for 20 mia. kr. mere i den offentlige sektor, har man finansiering til det her forslag.
Der er jo ingen nedskæring; der er bare det, at man ikke bruger så mange ekstra milliarder, som Socialdemokraterne gerne vil.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Så lykkedes det heller ikke i anden runde, og så har spørgeren jo desværre ikke flere muligheder for at komme med sit svar på, hvor det er, Keld og konen skal undvære de her ting, som vi har i vores velfærdssamfund.
Man kan ikke finansiere et forslag til 4½ mia. kr., uden at helt almindelige mennesker også vil mærke det som mindre offentlig velfærd.
Derudover er det selvfølgelig vigtigt, at vi har en reguleringsprocent – lige nu er den på 7 pct. – som gør, at man ikke kan have eksorbitante spring i udviklingen i grundskylden fra år til år, og jeg synes, at det er fint, at vi har det loft.
Det sætter nogle begrænsninger, men vi kommer ikke uden om, at vi altså med det her forslag, vi står og behandler i dag, mangler 4½ mia. kr. i vores offentlige kasse, og det trækker De Konservative lidt på skulderen af.
Det synes jeg egentlig ikke er ordentligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Jeg tror, at man må undre sig ude i stuerne, for der bliver jo ikke svaret på det spørgsmål, der bliver stillet.
Spørgsmålet er her: Hvad siger regeringen til de mange mennesker?
Det kan godt være, at en del af dem bor østpå, der bor to tredjedele af danskerne trods alt, men der bor givetvis også mange vestpå, i jyske byer, som oplever, at de ikke kan blive boende i deres bolig, fordi regeringen sidder med armene over kors og lader ejendomsskatterne stige.
Her har vi så Keld og hans kone, som bor i et lille hus, som de selv karakteriserer det som, på 97 m² i Brønshøj, og de er ikke sikre på, at de kan blive boende i deres bolig.
Så der savner de jo et svar, og det er derfor, jeg stiller spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører.
Hvad er svaret til de familier, som ikke kan se, at de kan blive boende i deres lejlighed eller deres hus, fordi ejendomsskatterne får lov til at stige år efter år?
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Det er næsten rørende at høre De Konservative svinge sig op på de høje tangenter omkring fagforeningsmedlemskab og gode socialdemokrater.
Nu var vedkommende pensionist, kunne jeg forstå, og måske en, der benytter sig af de offentlige velfærdsydelser på nogle strækninger.
Det er 4½ mia. kr., Det Konservative Folkeparti vil tage ud af det offentlige system.
Det er mange penge, og det vil undre mig, om ikke Keld, som er eksemplet i den her case, også vil blive ramt af det.
Så derfor virker det sådan lidt, som om man foregøgler folk, at man kerer sig enormt meget om deres situation, men i virkeligheden skærer man ned på noget af det, der er det fællesskab, som de her mennesker også indgår i.
Vi bekymrer os meget over, hvor finansieringen skal komme fra, og det er det, vi fortsat ikke får noget svar på, men nu har hr. Brian Mikkelsen så en mulighed for igen at rejse sig op og komme med det svar, for så længe det mangler, synes jeg, at det her virker helt irrelevant.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Årsagen til, at vi er i politik, er jo, at vi ønsker at gøre livet bedre for danskerne, så man kan blive boende i sin bolig, så man kan have et arbejde.
Derfor synes jeg, at der var en sådan meget kold, teknokratisk, sådan meget socialdemokratisk fremstilling af, hvorfor man ikke vil lette boligskatterne, hvorfor man nærmest vil jage folk fra hus og hjem, i den præsentation, vi fik fra ordføreren her.
Jeg har et konkret spørgsmål til ordføreren.
Den 5. marts bragte dagbladet Politiken et interessant interview med Keld Caspersen, som er 66 år, og som har arbejdet i 42 år som typograf, indtil han blev pensioneret.
Han er gift med en sygehjælper, og han har altid stemt socialistisk, som han siger.
Han har været med til at bringe den nuværende regering til magten, men han er forundret, han er harm, står der her i titlen, over, at regeringen med stadig stigende ejendomsskatter er ved at beskatte ham og hans kone ud af det lille hus på 97 m² i Brønshøj.
Det er rigtigt, jeg hørte godt, at ordføreren sådan lidt hånede Østdanmark, men der bor også lidt mennesker i Østdanmark, og Brønshøj ligger østpå, det er rigtig nok.
Han har altid stemt socialistisk for at få gode arbejdsvilkår, han har været medlem af en aktiv fagforening, haft politiske kammerater osv., men det piner ham alligevel lidt, at regeringen jagter ham sådan som pensionist, og han synes, at det er meget, de betaler for den lille grund.
Han slutter så af med at sige, at det ikke er sikkert, at de kan blive boende i deres hus, fordi regeringen lader ejendomsskatterne stige år efter år, en typisk god regeringskernevælger.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
De Konservatives forslag om at fastfryse grundskylden på 2014-niveau vil ifølge partiet selv koste op mod 4,5 mia. kr.
De Konservative foreslår, at forslaget skal finansieres ved at skære i det offentlige forbrug, altså med andre ord nulvækst i vores velfærd.
En fastfrysning af grundskylden er dog langtfra det eneste omkostningskrævende forslag, som De Konservative er kommet med.
Den Konservative ønskeliste er lang, og den er dyr.
Listen indeholder alt lige fra en afskaffelse af topskatten og arveafgiften til nedsættelse af selskabsskatten og registreringsafgiften, ligesom en række andre afgifter også skal lettes eller helt fjernes.
På en eller anden måde kan det jo lyde meget rart, men med til historien hører også, at pengene skal findes et sted.
Og her synes jeg, at det ville klæde De Konservative at fremlægge et mere klart svar på, hvor der skal skæres i vores velfærd.
Er det i folkeskolen, i ældreplejen, eller er det måske politibetjentene, der skal være færre af, for at man kan finansiere det forslag, vi står med i dag?
Socialdemokraterne vil ikke den nulvækst, som skærer ned på vores velfærd.
Vi mener, at der skal være plads til at investere i fællesskabet og plads til en beskeden stigning i de offentlige udgifter.
Der er brug for at investere i vores fællesskab, hvis vi skal kunne levere samme offentlige service, i takt med at der kommer flere ældre og flere studerende, samtidig med at sundhedsvæsenet f.eks. skal kunne anvende den nyeste og ofte også dyrere behandlingsform og medicin.
Den samme erkendelse havde De Konservative jo selv, da man sad i regering.
I VK-regeringens 2020-plan stod der, og nu citerer jeg altså de borgerliges egne ord, følgende: Nulvækst i det offentlige forbrug i mange år frem over vil reelt betyde, at man bliver nødt til at spare på kernevelfærd.
Det står på side 16 i 2020-planen.
Så det er jo let nok at love skattelettelser i øst og vest – i det her tilfælde nok mest i øst – men når det kommer til finansieringen, bliver der lavet mange konservative krumspring for at undgå at svare på det.
Jeg synes derfor, at De Konservative skylder vælgerne et klart svar på, hvem der skal betale for det her forslag.
Hvem skal betale for De Konservatives mange løfter om skattelettelser og fastfrysning af grundskylden?
Lad mig så bare til sidst slå fast, ligesom ministeren også gjorde det, at vi jo allerede i dag har et loft over, hvor meget grundskylden må stige år for år.
I dag er reguleringsprocenten fastsat til maksimalt at udgøre 7 pct.
Samtidig må de kommunale skatter ikke stige under et, og på den måde er grundejerne sikret mod store stigninger i deres grundskyld.
Endelig mener vi selvfølgelig også, at der skal være en sammenhæng mellem værdien af grunden i virkeligheden og den værdi, som der skal betales skat af.
Med de bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokraterne heller ikke kan støtte Det Konservative Folkepartis beslutningsforslag.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-17:
Jamen det er lidt mærkeligt, for når man læser forslaget, kan man jo forstå, at også Det Konservative Folkeparti mener, at grundskylden er en kommunal skat.
Og derfor er det helt op til kommunen at beslutte sig for, hvad den kommunale skat på det her område skal være.
Men det, det handler om, er jo, om man synes, det grundlæggende system skal være sådan, at der beskattes på baggrund af den faktiske værdi, eller om der skal lægges et kunstigt niveau her, som vil begunstige nogle, som har haft høje prisstigninger på et tidspunkt, hvor grundskylden ikke fulgte med på grund af det loft, man selv har indført, og altså ikke begunstige alle andre, som så kan slutte sig til køen af lejere, der ingen glæde får af det her forslag.
Eller synes man, at den skattepolitik, vi skal føre herinde, skal komme alle til gavn?
Der må man bare sige, at når man kigger på de sidste 10-15 år, kan man se, at der er ført en skattepolitik, som er entydigt til gavn for boligejerne på bekostning af alle dem, der ikke er det, og som ikke har været økonomisk ansvarlig i forhold til at undgå den utryghed, som boligejerne fik, da krisen ramte os og blev forstærket af en boligboble, som er understøttet af den politik, man førte i årene op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Der bliver jo ikke svaret på mit konkrete spørgsmål, som handler om anstændighed; som handler om, at politik og skattepolitik er et spørgsmål om, hvad man synes er retfærdigt.
Lad os eksempelvis tage Aarhus Kommune; her stiger grundskylden for den enkelte familie fra 2014 og frem til 2018 med 30 pct. Det kan være den unge familie, som bor i en lejlighed inde i midtbyen i Aarhus.
Ja, det kan også være overlægefamilien i Risskov, men det kan også være den helt almindelige unge familie, som har købt et hus lige syd for Aarhus.