runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-01:
Vi har i Danmark en meget velfungerende ældrepleje.
De ældre er meget godt tilfredse med den praktiske hjælp og personlige pleje, som de modtager i plejehjem og plejeboliger.
Den seneste brugertilfredshedsundersøgelse viser eksempelvis, at ni ud af ti ældre er tilfredse med eller meget tilfredse med hjælpen.
Men det betyder selvfølgelig ikke, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at der ikke kan gøres endnu mere.
Vi skal jo fortsat arbejde på at udvikle ældreplejen til gavn for de ældre.
Og derfor har vi i Vækstforum foreslået, at der skal være mere konkurrence mellem private leverandører om opførelse af plejeboliger.
I dag er der reelt et loft over huslejen for de plejeboliger, som private leverandører opfører uden offentlig støtte.
Regeringen lægger bl.a. op til at fjerne det loft.
Det betyder, at ældre med behov for en plejebolig får mulighed for frit at vælge bolig efter egne behov og egne ønsker, nøjagtig som det gælder for alle andre, der skal finde en bolig her i landet, det være sig ejer- eller lejebolig.
De private leverandører må forventes at have en stærk interesse i at holde huslejen på et niveau, der kan betales af en bred gruppe af folkepensionister.
Der er således ikke tale om et luksustilbud til de rigeste.
Forslaget vil efter min bedste opfattelse være til gavn for brede målgrupper af ældre, f.eks. dem, der ønsker en særlig boligbeliggenhed – det kunne jo være i nærheden af børn og børnebørn – eller som ønsker en særlig type ældrebolig, og jeg synes ærlig talt, det er lidt fattigt, at Socialdemokraterne gang på gang, onsdag efter onsdag, debat efter debat, forfølger alle områder, hvor der er en valgfrihed til borgerne.
Det må trods alt være vores opgave politisk at sikre, at borgerne kan indrette sig, som de bedst vil, og at man ikke som i plansocialismens bedste år siger: Der er ét tilbud, og det kan I tage, og det kan I være glade for.
Benedikte Kiær (KF), 2010-12-01:
Hvis man kigger tilbage i tiden, har der altid været et system, et civilsamfund, der er gået ind og har hjulpet børn, som har det skidt, og som er i en udsat situation.
Jeg tror også, at vi vil komme til at skulle se det fremadrettet, nemlig at vi som samfund og civilsamfund skal holde øje med, om der er nogle børn, der lider under omsorgssvigt, eller som bor under nogle forhold, som ikke tjener dem godt.
Det tror jeg desværre altid vil forekomme på den ene eller anden måde, og da er det jo vigtigt, at vi som samfund sætter ind, både i forhold til nogle børn, som lider under omsorgssvigt, og i forhold til at sikre og sørge for, at man har mulighed for at kunne leve et aktivt liv, komme ud på arbejdsmarkedet og dermed også kunne sørge for sig selv.
Det er det, der er virkelig vigtigt: at man tager aktivt stilling og gør en indsats.
Med hensyn til fattigdomsåret vil jeg blot lige nævne, at formålet med fattigdomsåret var at skabe debat og synlighed omkring fattigdom og social udstødelse, og jeg må sige, at det formål på mange måder er nået med de initiativer, der er sat i gang, og det er på den baggrund, at jeg har udtalt, at jeg er tilfreds med fattigdomsåret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-01:
Nu vil jeg lige gøre opmærksom på, som jeg sagde i mit indledende svar, at SAS har anket den her afgørelse fra Kommissionens side, fordi SAS er af den opfattelse, at bødens størrelse er ude af proportioner med forseelsen.
Der må vi jo så afvente, hvad resultatet bliver af den anke.
Men SAS har oplyst, at selskabet i en årrække har arbejdet med en række initiativer, der skal sikre, at selskabet overholder konkurrencelovgivningen.
Man har indskærpet retningslinjerne, man har lavet uddannelsesaktiviteter, man gennemfører kontroller af praksis.
Det finder jeg er tilfredsstillende i den her situation.
Line Barfod (EL), 2010-12-01:
Jeg fik stadig væk ikke svar på mit spørgsmål.
Hvor mange år mener ministeren, der skal gå, før ingen børn lever i familier, der er så fattige, at de ikke har råd til at holde jul?
Ministeren svarede vedrørende udsatte børn, omsorgssvigtede børn.
Det er jeg med på, men det er jo ikke det, jeg snakker om.
Vi kan altid risikere, selv i de rigeste familier, at der er børn, der bliver udsat for omsorgssvigt, overgreb osv.
Jeg spørger til fattigdom.
Regeringen har indført fattigdomsydelser.
Det er regeringen, der har gjort, at en lang, lang række børn lever i fattigdom, og derfor vil jeg bare gerne høre: Har ministeren en vision om, at vi skal have afskaffet den fattigdom, og at børn ikke skal vokse op i fattigdom i Danmark?
Eller mener ministeren, at vi må indstille os på, at sådan vil det bare blive ved?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
Som nævnt er det sådan, at vi nu ændrer SU’en, sådan at man får SU til den normerede tid.
Og vi har lige været omkring, at hvis man bliver færdig før tid, er der også mulighed for en bonus.
Når det gælder sommerskoler og øvrige tiltag, der kan fremme, at man kan blive færdig før tid, så fremgår det jo også af regeringens SU-oplæg, at vi vil nedsætte nogle arbejdsgrupper, der skal prøve at kigge på de muligheder.
Vi vil simpelt hen skabe et overblik over, hvad der er i dag, og hvor meget de muligheder bliver benyttet, og om der er nye initiativer, vi kan iværksætte.
Så der kommer et øget overblik over de ting.
Men jeg vil sige, at der altså i dag er gode muligheder for på universiteterne, ikke mindst i form af sommerskolerne, at tage ekstra fag, så man kan nå at blive færdig før tid.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Jeg er lidt nysgerrig efter at få at vide, om videnskabsministeren eller Videnskabsministeriet har undersøgt, hvor mange studerende der rent faktisk gennemfører hurtigere end på normeret studietid, når de starter på en videregående uddannelse.
For mig bekendt er det kun ganske få, der gør det.
Og fred være med de få, der gør det.
Det kan vi sagtens kigge på en ordning om.
Men det er jo ikke interessant i forhold til det store politiske billede.
Derfor vil jeg spørge, dels om ministeren har tal på, hvor mange der gennemfører hurtigere end på normeret studietid, dels om ministeren gør sig nogle overvejelser om en bonus, hvis man gennemfører på normeret studietid, men ikke hurtigere end på normeret studietid.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
Incitamentet til at blive færdig inden for normeret studietid er der jo, al den stund SU’en følger den normerede studietid.
Der er det så, vi har sagt, at hvis der er nogle, der har mulighed for at blive færdige før, har lyst til de ekstra sommerskoler, eller hvad det måtte være, så skal de belønnes for det.
Men hovedreglen er selvfølgelig, at vi går ud fra, at man afslutter sin kandidatuddannelse inden for de 5 år, den er normeret til.
Så bliver der spurgt til, i hvilket omfang det her kommer til at ske.
Det er korrekt, at der i dag ikke er særlig mange, der benytter sig af det.
Derfor giver det mening at få de her arbejdsgrupper til at kigge på, hvad vi kan gøre for at fremme, at flere får den mulighed.
I regeringens oplæg og i forberedelsen til SU-reformen har vi et estimat om, at det er et sted mellem 3 og 5 pct., men vi synes bestemt også, det er værd at kigge på det og at honorere de ekstra ihærdige.
Det hører jeg ligesom at Socialdemokraterne i hvert fald ikke er imod, og at de også er interesseret i, at vi arbejder for, at vi gør en hel del for, at vi får flere til at afslutte inden for normeret studietid, og det synes jeg faktisk regeringens SU-reform lægger op til.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Hvorfor vil ministeren straffe unge på videregående uddannelser, der bliver udsat for en social begivenhed eller sygdom, tager uddannelsespraktik i en virksomhed, dumper til en eksamen m.v., så de ikke kan færdiggøre deres uddannelse ved hjælp af det ekstra SU-år?
Spørgsmålet lyder: Hvorfor vil ministeren straffe unge på videregående uddannelser, der bliver udsat for en social begivenhed eller sygdom, tager uddannelsespraktik i en virksomhed, dumper til en eksamen m.v., så de ikke kan færdiggøre deres uddannelse ved hjælp af det ekstra SU-år?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
Jamen det vil ministeren heller ikke, og jeg er rigtig glad for spørgsmålet, for det giver mig jo anledning at præcisere det.
Regeringen ønsker naturligvis ikke at straffe de unge.
Tværtimod har vi også efter omlægningen af SU'en, som regeringen jo har foreslået, verdens mest generøse SU-system.
Regeringens udspil til reform af SU-systemet skal bl.a. medvirke til, som nævnt, at de studerende færdiggør deres uddannelse tidligere.
Derfor foreslår vi, at der fremover gives SU i den tid, uddannelserne er normeret til.
Der er jo en grund til, at det hedder normeret tid, og det er den tid, der er enighed om det bør tage at læse et studium.
Universiteterne er altså forpligtet til at tilrettelægge studierne, så de kan gennemføres på normeret tid.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at offentlige ydelser dækker det, de skal, og ikke mere.
Derfor er der fornuft i, at man får 5 års SU til 5 års studium.
Det ændres der simpelt hen ikke ved.
Det er heller ikke meningen, at f.eks. studieophold eller virksomhedsophold skal være studietidsforlængende, hverken i dag eller fremover.
Der, hvor det er fagligt relevant, har jeg som sagt foreslået, at det skal være et helt naturligt element at læse f.eks. et semester i udlandet.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Fordelen ved det SU-system, vi har i Danmark, er, at det er utrolig enkelt.
Fordelen ved at have det ekstra SU-år, som jeg godt vil understrege at det ikke er alle der bare bruger uden videre, er, at det netop er en buffer til særlige situationer.
Det er så enkelt, at hvis man ikke kan gå den lige vej, har man muligheden for det ekstra halve eller hele år, og så bliver man færdig.
Vi er i Socialdemokratiet optaget af, at vi får flest muligt til at gennemføre deres uddannelse.
Vi er meget bekymrede over, at regeringen konsekvent kalder det et fjumreår, forstået på den måde, at det bare er unge, der slasker igennem uddannelsen og så lige napper det ekstra SU-år med.
Det er ikke vores oplevelse af de unge mennesker.
Det, vi til gengæld kan se, er, at det ekstra SU-år ud over normeret studietid gør, at man samler en gruppe op, som ellers rent faktisk ikke ville gennemføre deres uddannelse, fordi deres SU ellers ville stoppe dag et, efter at de har overskredet den normerede studietid.
Bekymrer det ikke ministeren, at vi kommer til at miste nogle unge, der ikke gennemfører deres videregående uddannelse?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
For regeringen betyder det også meget, at vi har et fleksibelt SU-system, et system, der gør det muligt for den enkelte studerende at tilrettelægge sine studier, finde ud af, hvad det er for nogle valgmuligheder, der er.
Som fru Christine Antorini ved, ligger det jo også i regeringens SU-reform, at der er forskellige muligheder for startlån, slutlån, forskellige bonusordninger, som vi har været inde på.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi lader det være op til den enkelte studerende at benytte sig af de forskellige muligheder, der er.
Den fleksibilitet, det giver i SU-systemet, hylder vi meget i regeringen.
Så spørger fru Christine Antorini igen til, hvad der sker, hvis man måtte blive udsat for sygdom eller dødsfald i den nærmeste familie, eller hvis der opstår ting, der gør, at man i en periode ikke kan koncentrere sig lige så meget om studierne.
Der er altså ingen ændringer i forhold til i dag.
Det vil også fremover være muligt at få de yderligere SU-klip fuldstændig ligesom i dag efter en konkret ansøgning.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at regeringens SU-pakke består af mange flere ting end bonusordningen, for den består stort set kun af nedskæringer i SU’en.
Det tager vi i den næste runde spørgsmål, som vi har her, nemlig vedrørende, at regeringen vil fjerne det sjette år med SU.
Men lad os kigge på det der med at gennemføre på normeret studietid.
Jeg har to spørgsmål til det.
Det ene er: Er regeringen optaget af, at vi kan lave en positiv motivation, så man gennemfører på normeret studietid?
For det står der ikke noget om i regeringens SU-forslag.
Det går kun på, at man gennemfører hurtigere end på normeret studietid, og vi ved, at det kun er ganske få, der gør det.
Så vil regeringen være med til at kigge på, at der er en bonus til den studerende, hvis man gennemfører på normeret studietid, sådan at vi får flere igennem hurtigere?
Det andet er: Er der nogle konkrete initiativer på vej fra ministerens side, der gør, at det ikke bare er nogle få steder, der er sommerskoler, og nogle få steder, hvor man overvejer at arbejde med en trimestermodel i stedet for en semestermodel, sådan at vi kan få sat skub i, at den lange periode hen over sommerferien kan bruges til regulær undervisning?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
Nu skal det lige siges, at der jo er flere elementer i regeringens SU-reform.
Et af elementerne er, at vi ligesom lægger op til, at nu gennemfører man altså studierne på normeret tid.
Vi giver SU til det, studierne er normeret til.
Hvis der derudover er unge mennesker, der enten kan se, at de kan tage ekstra sommerskoler, der er ECTS-berettiget, enten herhjemme eller i udlandet, eller som ligesom kan magte at tage yderligere fag i et semester, ligesom man f.eks. kan på flere forløb på Aarhus Universitet, hvor man tager to og tre fag, der hver giver ti ECTS-point, så vil vi da gerne give en belønning.
Sådan som det er i dag, mister man de sidste SU-klip, hvis man bliver færdig før tid.
Der synes vi da, det er rimeligt, at hvis man er ihærdig, virkelig anstrenger sig og bliver færdig før tid, så skal man da have en honorering svarende til den SU, man går glip af.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Der blev bestemt ikke talt usandt i går.
Det her er jo en del af regeringens genopretningspakke, og den har jeg sådan set også kommenteret i foråret, men da var spørgeren desværre ikke medlem af Folketinget.
Så der er sådan set ikke noget nyt, det er også oplyst for Folketinget.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Jeg kan godt forstå, at skatteministeren har travlt med at svare på spørgsmålet, for det er jo rigtig ubehageligt, når det er blevet sagt flere gange, både af skatteministeren og også af medlemmer af Venstres folketingsgruppe, at skattestoppet lever i bedste velgående.
Så undrer det mig rigtig meget, at skatteministeren to gange nu siger, at det gør det ikke, mens han i går i salen fra Folketingets talerstol sagde, at det lever i bedste velgående.
Nu er jeg, på godt gammeldags jysk, fuldstændig på herrens mark.
Mener ministeren så, at han ikke har talt usandt over for Folketinget?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Jeg kan i hvert fald sige, at det, jeg sagde i går, nemlig at regeringen står bag skattestoppet, står jeg fuldt og helt ved.
Jeg står også fuldt og helt ved den genopretningspakke, som vi lavede i foråret, som spørgeren så desværre ikke havde mulighed for at følge.
I den forbindelse sagde regeringen helt åbent, at der var et par områder, hvor vi havde valgt at suspendere skattestoppet, og det var
sådan set for at tage højde for den internationale krise, der er.
Derfor må jeg bare sige, at der sådan set ikke er noget nyt omkring det her.
Det har vi også diskuteret tidligere.
Regeringen fastholder, at der skal være et skattestop, det er helt afgørende, og det er også afgørende for den danske befolkning.
Men jeg kan jo konstatere, at det, som S og SF vil, er noget helt andet, det er at sætte skatten op.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
S og SF har helt klart meldt ud, at vi vil lade skatterne stige, men vi står ved vores ord om, at vi derefter lader dem være i ro.
Det er ikke sådan, jeg oplever det, når jeg læser om skattestoppet.
Så er det en vedvarende ting, det er noget, der er, det er ikke noget, hvorom man bare kan sige, at det holder man lige en pause fra, og så går man igen tilbage til det.
Derfor kan jeg stadig ikke helt få det til at hænge sammen, at skatteministeren i går sagde fra Folketingets talerstol, at skattestoppet eksisterer, det har nærmest aldrig nogen sinde haft det bedre, og så nu siger, at nå nej, man kan godt sige, at man en gang imellem ikke overholder skattestoppet.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Det, som videnskabsministeren lægger op til, er jo et meget bureaukratisk og indviklet system, hvor man efter ansøgning, uanset hvad der måtte ske, ikke ved, om man kan regne med, at man kan få nogle ekstra SU-klip eller ej.
Der er en grund til, at der er det sjette SU-år til unge, der tager en videregående uddannelse, og det er jo netop for at kunne opsamle det, der ikke skal over i en eller anden bureaukratisk ansøgningsproces med, hvad der i øvrigt er af ventetid, og hvad ved jeg.
Derfor er jeg noget forundret over, at det netop er en konservativ minister, der lægger op til en utrolig bureaukratisk model i stedet for at holde fast i den enkelhed, der er i systemet, medmindre det vitterlig er videnskabsministerens holdning, at unge bare fjumrer sig igennem et sjette år, fordi det bare er alle tiders lige at få det der ekstra SU-år med.
Jeg er sikker på, at unge er optaget af at gøre deres uddannelse færdig og komme ud at få et job, hvad der i øvrigt kan være svært nok, sådan som krisen kradser nu.
Så jeg vil godt spørge, om det virkelig er ministerens opfattelse, at de bare fjumrer sig igennem et sjette år for sjovs skyld.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Jo, det kan jeg sagtens afklare, for det er jo den måde, som S og SF vælger at bruge skattestoppet på, nemlig ved at man bekender sig til det ved festlige lejligheder, men når det gælder praktisk politik her i Folketingssalen, så gør man noget helt andet.
Det, som er afgørende for regeringen, er, at man står vagt om, at skatter og afgifter ikke skal stige.
Derfor er det rart at høre SF stå i Folketingssalen og helt åbent og ærligt erkende, at skatterne skal stige.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Selv om det er lidt sent på dagen, synes jeg, der er grund til at kvittere for den åbenhed, der nu er om, at skatterne kommer til at stige betragteligt under en S-SF-regering, hvis den måtte komme.
Det er der mange af os der arbejder imod.
Men jeg kan sige helt klart, at det, som vi diskuterer nu, kunstig befrugtning, er en del af genopretningspakken fra foråret, så det er der sådan set ikke noget særlig nyt i.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-01:
Når ministeren i Berlingske Tidende siger, at den ordning, som Københavns Universitet fik dispensation til under tidligere videnskabsminister Helge Sander, hvor fakulteter belønnes, hvis de ansætter flere kvinder, er diskrimination, mener ministeren så, at den stigende andel af kvindelige nyansatte professorer er et udtryk for kønsdiskrimination?
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Hvordan mener ministeren, at unge skal kunne gennemføre en videregående uddannelse på kortere tid end normeret studietid, sådan som uddannelserne er indrettet i dag?
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at unge skal kunne gennemføre en videregående uddannelse på kortere tid end normeret studietid, sådan som uddannelserne er indrettet i dag?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-12-01:
Nu er det jo sådan, at forslaget om at give bonus for at gennemføre studierne hurtigere end på normeret tid skal ses som en gulerod, en mulighed, en gulerod, regeringen gerne vil give til studerende, der er målrettede, og som lægger en ekstra indsats i deres uddannelse.
Det er således et initiativ, der giver de studerende mere frihed og flere valgmuligheder.
Det er altså en ekstra mulighed og ikke en ulempe for de studerende.
Det er da en forbedring.
I dag mister de studerende retten til de resterende SU-klip, hvis de gennemfører på under normeret tid, og det vil regeringen altså ændre på, så de hurtige studerende ikke ligefrem mister SU.
De skal simpelt hen ikke straffes, men de skal belønnes for at være ihærdige.
Det håber jeg ikke S er modstandere af.
Nogle uddannelser er allerede i dag tilrettelagt så fleksibelt, at studerende kan tage ekstra fag, sommerskole eller lignende, og dermed kan de gennemføre hurtigere end normeret.
Eksempelvis rummer flere af CBS' og Aarhus Universitets uddannelser allerede den mulighed.
Mange steder er det jo også muligt for universitetsstuderende at afslutte deres specialer hurtigere end på den normerede tid og derved altså blive færdige hurtigere end på normeret studietid, og det vil vi gerne honorere.
Jeg har forstået, at S også er tilhængere af, at unge kommer både hurtigere i gang med studierne og bliver hurtigt færdige.
Christine Antorini (S), 2010-12-01:
Tak for besvarelsen.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, at vi hos Socialdemokraterne også er optaget af, om vi kan skabe noget positiv motivation til, at unge gennemfører på normeret studietid, og også til, at de starter hurtigere efter endt ungdomsuddannelse, sådan at man, senest et eller to år efter man er færdig med ungdomsuddannelsen, går i gang med sin videregående uddannelse.
Begge dele vil nemlig betyde, at der kommer flere unge ud på arbejdsmarkedet med en videregående uddannelse, og det er vi meget optagede af og finder helt nødvendigt i forbindelse med en fremtidig vækststrategi for Danmark.
Det er selvfølgelig også derfor, vi med interesse har set det forslag, som regeringen er kommet med, om at gennemføre en bonusordning, hvor man bliver belønnet, hvis man gennemfører på kortere tid end den normerede studietid.
Det der med, at det skal ske på kortere tid end normeret studietid, er vi i princippet ikke imod, men sagen er jo bare den, at det er der stort set ikke nogen unge der gør i dag – det kunne jeg også høre af ministerens svar.
Der har da også været en række personer fra universiteterne, der har sagt, at det sådan set kunne være udmærket, hvis det vel at mærke kunne lade sig gøre, men at det kan det ikke i dag.
Når jeg stiller spørgsmålet her til videnskabsministeren, er det, fordi det jo ikke nytter noget, at man fremsætter nogle symbolske forslag, der skal få flere til at gennemføre hurtigere, hvis det i realiteten ikke kan lade sig gøre.
Så det ene spørgsmål er, om ministeren er helt afvisende over for, at vi kan finde en gulerod, der gør, at man, hvis man gennemfører på normeret studietid, får en belønning.
For så er der jo noget at snakke om, for alle studier er jo indrettet efter, at man gennemfører på normeret studietid.
Det andet spørgsmål er, om ministeren så vil gøre nogle tiltag i forbindelse med eksemplerne vedrørende sommerskoler og en trimestermodel, hvor man i stedet for at have to semestre har tre semestre over et år, og om hun så vil gennemføre det, før der kan blive tale om at bruge positiv motivation over for dem, der gennemfører hurtigere end normeret studietid, for realiteten er, at det er der stort set ikke nogen der gør i dag.
Yildiz Akdogan (S), 2010-12-01:
Hvad er ministerens holdning på regeringens vegne til den ordning, som Københavns Universitet fik dispensation til under tidligere videnskabsminister Helge Sander, hvor fakulteter belønnes, hvis de ansætter flere kvinder, og som ligestillingsminister Lykke Friis bakker op om?
Per Stig Møller (KF), 2010-12-01:
Det halve års dispensation er givet ud fra den betragtning, at det giver SBS tid til at programsætte serien, ikke ud fra en formodning om, at forholdene ændrer sig.
SBS har selv bedt om en udsættelse, efter at Filminstituttet har givet dem et halvt år.
Ansøgningen var begrundet med, at terrortruslen er rykket tættere på Danmark, siden produktionen blev igangsat.
På den baggrund frygtede SBS væsentlige indsigelser fra sine kommercielle samarbejdspartnere, specielt annoncører og distributører.
Men det er altså SBS' egen beslutning, om de mener, at forholdene er bedre egnet til udsendelse af »Cellen« i løbet af det næste halve år.
Hvis deres beslutning bliver, at de ikke ønsker at udsende serien, så behøver de sådan set ikke at forklare hvorfor – de skal bare betale pengene tilbage.