runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg synes, at vi skylder at beskytte alle, om de er i mindretal eller i flertal, imod enhver form for chikane, trusler, overfald, overgreb og andre aktiviteter, handlinger, der kan forulempe.
Jeg vil gerne advare mod, at vi udtager nogle religiøse grupper og gør det til et særligt problem, for enhver, der chikaneres på baggrund af sin religion, skal nyde vores beskyttelse.
Sådan må det være i et demokrati.
Så kan der være grupper, der er i en helt særlig situation, og jeg afviser ikke, hvis der er et lille religiøst mindretal på et asylcenter, at de så kan være i en særlig udsat situation.
Men det er et ansvar for operatørerne – dem, der driver asylcentrene – at få rettet op på de problemer, der måtte være.
Jeg har hørt om situationen i Tyskland.
Jeg har altså ikke fået nogen officielle indikationer på, at vi skulle være i noget, der er sammenligneligt her i Danmark, men det ændrer selvfølgelig ikke på, også med nogle af de personer, der er stået frem i offentligheden, at er man på et dansk asylcenter, skal man selvfølgelig hverken chikaneres eller trues eller forulempes i øvrigt, fordi man er kristen eller i øvrigt tilhører en anden religiøs overbevisning.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Min bekymring skyldes, at vi syd for grænsen, i Tyskland, oplever en debat i de her uger og dage, hvor fremtrædende tyske politikere ser sig nødsaget til at foreslå, at man simpelt hen laver asylcentre for kristne og asylcentre for muslimer, fordi graden af chikane har taget overhånd og er et dagligt og stort problem.
Jeg går ikke ud fra, at ministeren i dag – det er trods alt kun få uger siden, vi havde et samråd sammen – er i stand til at oplyse Folketinget om graden af chikane, overfald og andet.
Men jeg håber, når den information er tilgængelig, at den selvfølgelig vil blive mangfoldiggjort i Folketinget.
Mit spørgsmål skyldes naturligvis også, at ministeren har været meget højlydt i sin opfordring til at beskytte danske jøder mod chikane på gader og stræder og opfordrer politiet til at handle.
Jeg synes, at vi skylder at beskytte kristne mindretal på asylcentre på samme måde.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Man kan undersøge utrolig mange ting, men jeg tror måske det er bedre i den konkrete situation at handle i forhold til de problemer, der måtte være, det vil sige at få indskærpet, at man på alle asylcentre, ved alle operatører, skal holde øje med det her, være opmærksom på problemet, slå ned på det, når man oplever det.
Jeg er enig med spørgeren i, at der altså er noget grundlæggende forkert i, at det er den person, der bliver forulempet, der skal flyttes væk.
Så må man sanktionere nogle andre, eventuelt isolere dem, hvis ikke de kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Jeg er ikke så bange for sanktioner.
Vi har ikke så mange sanktioner, når det gælder asylansøgere, for medmindre der er tale om relativt voldsom kriminalitet, er det rigtig svært at udvise flygtninge, fordi de netop får beskyttelse, også i forhold til internationale konventioner.
Men jeg afviser ikke, at der er nogle skridt, vi kan tage i den retning, for det bør sådan set stå ret enkelt, at når man er asylansøger i Danmark, så skal man overholde de spilleregler, der er.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Der er intet usædvanligt i den her aftale.
Vi har ændret Nordsøbeskatningen, vi har dermed øget statens indtægter, og det er lagt til grund for, hvad vi sammen med et flertal blev enige om at prioritere, nemlig at forbedre togdriften i Danmark og binde landet tættere sammen.
Det ønskede Venstre ikke at deltage i, hverken indtægter eller udgifter, og det er en ærlig sag.
Selvfølgelig vil der løbende blive taget højde for oliepriser, produktivitetsudvikling, skatteindtægter og alt muligt andet, når vi laver økonomiske redegørelser.
Men jeg vil bare slå fast: Der er 28,5 mia. kr. Togfonden DK, og disse 28,5 mia. kr. afhænger hverken af oliepriser, produktionsomfang eller produktionsomkostninger.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Det er jo grundlæggende en fuldstændig grotesk situation, at der er udlændinge i Danmark, der er udvist, og som har fået den klare besked fra det danske samfund, at vi ikke ønsker, at de skal være her – det er jo ofte på baggrund af begået kriminalitet – som så vender tilbage.
Derfor er min forargelse i forhold til de personer, deres udtalelser og deres tilstedeværelse nøjagtig lige så stor som hos de fleste andre danskere, der enten har set udsendelsen eller hørt den omtalt.
Hvad vil vi gøre ved det?
Vi vil fortsætte den indsats, der allerede er i gang, herunder sikre en bedre kontrol ved vores grænser.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til den dokumentarudsendelse, der blev sendt på TV 2 torsdag aften den 22. januar 2015, og som handlede om de udviste udlændinge, der bryder deres indrejseforbud og vender tilbage til Danmark, og hvad vil ministeren tage af initiativer for at forhindre, at udviste personer kommer tilbage, og for at straffe dem, der alligevel gør det, hårdere?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Det gav de indtægter, der så er lagt til grund for Togfonden DK, og det håndterer man fluktuationer i, som man håndterer det ved alle andre skatter, der kan påvirkes over tid og gå op og ned.
Og der er ikke noget usædvanligt i det.
Men det, der står klart i dag, er, at det, vi med sikkerhed ved, er, at Venstre ikke vil elektrificere jernbanen, for man mener ikke, man har råd til det.
Jeg er glad for at være en del af et meget bredt flertal i Folketinget, der er af en anden opfattelse – til gavn og glæde for de mange pendlere, som kommer hurtigere frem.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Foreløbig vil jeg lige rette formanden: Jeg hedder Jacob Jensen.
Og jeg vil rette ministeren: Jeg er ikke finansordfører, jeg er økonomi- og kommunalordfører.
Men det skal ikke skille os ad på nogen måde.
Bortset fra det vil jeg bare spørge – nu har jeg lige stillet spørgsmålet for et øjeblik siden – om man kan forvente, at en del af den her ekstra, nye finansiering så skal komme fra højere skatter.
Det kunne vi ikke helt få et svar på, og det vælger jeg så at tolke derhen, at det ikke er afvist, altså at det er muligt, at man så vil hente de her manglende midler ved højere skatter.
Så kan jeg også spørge, om man kan afvise fra ministerens side – det er måske et område, som ministeren kender bedre til – at man måske også vil kigge i kommunekassen, altså stramme økonomien for kommunerne yderligere ud over den milliard kroner, man allerede har hentet, i forhold til da man overtog magten, altså hente flere penge fra den borgernære service til at kunne finansiere det her prestigeprojekt, som åbenbart er blevet nærmest en religion for regeringen med statsministeren i spidsen: Det skal gennemføres.
Uanset om forudsætningerne er fuldstændig fjernet, skal det gennemføres.
Jeg spørger: Kan man finde pengene andetsteds?
Om det skal være højere skatter, har vi ikke kunnet få svar på.
Jeg spørger, om man kan regne med at finde pengene hos eksempelvis kommunerne.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jeg synes faktisk, det er fabelagtigt at høre Venstres skatteordfører her.
Nu har vi også haft formanden for Skatteudvalget og Venstres finansordfører, men der er jo ingen andre, der så nidkært forfølger selv en lille rest på 10 eller 15 mio. kr., der måtte ligge som udisponeret som følge af en ændring i skattesystemet, som vi har foretaget.
Det ved jeg fra min tid som skatteminister.
Man kunne blive forfulgt af hr. Torsten Schack Pedersen, som mente, at der var 10 mio. kr. i overskud fra en eller anden marginal ændring i skattesystemet, som man havde ret til at bruge.
Derfor er det da helt mageløst i dag at stille sig op og sige, at man ikke, når man laver en togfond og vil lave kollektiv trafik, også kan forlade sig på de provenuskøn, der er på det tidspunkt.
Der er intet usædvanligt i det.
Det ved hr. Torsten Schack Pedersen også godt.
Det eneste, man søger at dække over, er, at man ikke ønsker at investere i bane, hverken i Thisted eller på Sjælland, hvor de forskellige spørgere nu kommer fra.
Det ønsker man ikke, det er en ærlig sag, men stå dog ved det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Men det er jo en tilståelsessag fra ministerens side.
Man er enige om at bruge pengene, og så må man se, hvor de kommer fra.
Hvis ikke de kommer på den ene måde, kommer de nok på den anden måde.
Altså, så er det jo virkelig let at lave politiske aftaler: Vi vælger at bruge en masse penge på et eller andet formål, man kan blive enige om, og hvis ikke pengene kommer på den ene måde, kommer de på den anden måde.
Det er der da ikke meget forsigtighedsprincip over, og det er da helt evident, at alle sidder tilbage med den opfattelse: Nu gjorde regeringen det her med nordsøolien, og så kom der en togfond, og hvis pengene ikke kommer på den ene måde, kommer de nok på en anden måde.
Der ligger jo en milliardregning og truer ude i fremtiden, hr. minister.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Ja, det er jo det, der fremgår af aftalen, nemlig at det vil vi løbende tage stilling til, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt.
Men det, der jo er det interessante nu, hvor det er Venstres skatteordfører, der melder sig på banen, er, om det her er et udtryk for et nyt princip, altså om det ikke er sådan, at man fremover, når man laver skattepolitik i Venstre, vil lægge de beregninger, som er på det tidspunkt, hvor man ændrer i skattesystemet, til grund for det, man ønsker at finansiere, hvad enten man vil sætte skatter ned eller man vil afholde nye udgifter.
Derfor ender det her jo, da jeg går ud fra, at man vil bruge de samme principper.
Vi har ikke ændret principperne for dét, vi har ikke ændret principperne for, hvordan man beregner oliepriser eller indtægter fra olie.
Det eneste, der står tilbage, er, at Venstre fortæller, hvilke af togfondsprojekterne der ikke skal blive til noget, hvis man får magten.
Vi andre er jo enige om, at de nok skal blive til noget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Det kniber jo meget med at få ministeren til at forholde sig til det helt centrale.
Ministeren siger: Vi har besluttet at bruge 28,5 mia. kr.
Hvis pengene så ikke kommer ind, som vi har aftalt og slået os op på, så finder vi dem på anden vis.
Der synes jeg bare ministeren skylder at sige: Hvad er det så for en anden vis?
For bare mens vi behandlede lovforslaget i sin tid, faldt provenuet frem til 2020 med lige knap 4 mia. kr. Det vil sige, at bare i tiden, fra regeringen fremsatte lovforslaget, og til det blev vedtaget, forsvandt der 4 mia. kr. ud af det, der skulle være finansiering.
Jeg skal bare høre: Hvilke anlægsudgifter eller andre udgifter har regeringen så tænkt sig at udskyde i sin 2020-plan for at sikre, at de udgifter, man regnede med der kom penge ind til, bliver afholdt?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Det, man kan regne med med den her regering, er for det første, at vi ikke bruger en krone, vi ikke har.
Det er vores forsigtighedsprincip, og det er endda lykkedes os at få den stemning til at brede sig også til landets kommuner, hvilket jo ikke helt var tilfældet, dengang Venstre sad i Finansministeriet.
Derudover kan man regne med, at vi har en fast målsætning om, at der skal være balance mellem indtægter og udgifter i 2020.
Det har vi arbejdet vedholdende med, og der er vi kommet hen.
Det er jo det, som er grundlaget for vores økonomiske politik ...
[Lydudfald]
... det, som man gør indimellem, nemlig at vi tager politiske initiativer, der øger statens indtægter, som f.eks. harmoniseringen af nordsøoliebeskatningen.
Det giver så mulighed for at afholde nogle udgifter, man ellers ikke kunne, og det har vi aftalt med et bredt flertal i Folketinget.
Der er intet usædvanligt ved manøvren.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Sådan er det – det var svaret i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt ministeren er enig i, at en lavere oliepris også vil betyde færre indtægter.
Det er jo godt, for så er vi enige så langt.
At det ikke betyder noget for de 28,5 mia. kr. samlet set, er jo så udtryk for den prioritering, som regeringen vælger at foretage.
Men det betyder noget, hvordan prioriteringerne så finder sted, og når der er færre indtægter, sådan er det jo – eller sådan er det, blev der vist sagt; det er en anden radikal, der har sagt det andet – så betyder det også, at man skal finde alternative indtægtskilder, og det er blot det, vi spørger til.
Jeg har lige spurgt for et øjeblik siden: Kan vi regne med, at man så vil arbejde med højere skatter for at finde en alternativ indtægtskilde, eller kan vi udelukke, at højere skatter vil være en del af løsningen på at finde den forskel, der nu er mellem, hvad man før forventede af olieindtægter, og hvad man nu forventer af lavere olieindtægter?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Der kan jo ikke være tvivl om, og det fremgår også af de mange svar, der er givet til Folketinget, at lavere oliepriser giver staten lavere indtægter fra Nordsøen.
Altså, sådan er det.
Og højere oliepriser giver staten højere indtægter.
Det har bare ikke noget med Togfonden DK at gøre, for selv om vi måtte opleve, at oliepriserne pludselig gik igennem skyerne som følge af en verdensomspændende energikrise – det er jo set før – har vi ikke nogen planer om at lægge dobbelt så meget bane ud af den grund.
Derfor er det her grundlæggende et politisk spørgsmål, der handler om, at Venstre ikke vil være med til at harmonisere beskatningen af nordsøolien og indtægterne derfra.
Det er uforståeligt for mig, fordi jeg synes, det er rimeligt at stille virksomheder, der arbejder i det samme hjørne af verden med at udvinde olie, på samme vis.
Og man vil ikke være med til at prioritere udgifterne til Togfonden DK.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Det ville være rigtig godt, hvis det så får den ønskede virkning.
Det er selvfølgelig godt, at der gøres en indsats, men hvis man kigger på facts, og det kan nogle gange være rigtig godt, er situationen jo den, at der i 2014 var 476 personer, der blev taget for at være kommet illegalt ind i Danmark efter at være blevet udvist.
Det tal er det højeste igennem mange år, og tallet har været stigende over årene.
Når der nu sidder en socialdemokratisk regering – sammen med De Radikale – der har haft ansvaret igennem noget tid, er det gode spørgsmål jo, synes jeg, til regeringen: Er det nok at fortsætte den indsats, som man har gjort, der jo betyder, at tallet for, hvor mange man har taget, gennem årene er steget hvert år?
Det er jo så bare dem, man har taget.
Derudover er der en gruppe udviste kriminelle, der kommer tilbage, men som ingen jo ser eller hører om, ud over at de måske begår kriminalitet, uden at politiet er opmærksom på det.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren mener, at det er nok at fortsætte den hidtidige indsats.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om straffene: Er ministeren enig i, at det er uheldigt, at man ikke får den straf oveni, som man jo er friholdt for, fordi man bliver løsladt før tid, når man bliver taget efter at være blevet udvist fra Danmark?
Nogle kunne jo spørge sig selv: Er det rimeligt, at man slipper for den afsoning, når man bryder det princip, der var, for at kunne slippe ud efter halv tid?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg vil gerne starte med at sige, at problemet er reelt, for der er udlændinge i Danmark, der begår kriminalitet, og som på baggrund heraf udvises af Danmark, og nogle af dem vender tilbage.
Det er indiskutabelt.
Men tal er jo en mærkelig størrelse, for det er også sådan, at vi udviser flere udlændinge, end vi gjorde tidligere.
Det går jeg ud fra at Dansk Folkeparti synes er positivt, fordi det selvfølgelig kun sker, hvis grundlaget er til stede herfor.
Der er også meget, der tyder på, at politiet er blevet bedre til at pågribe de pågældende, hvilket jo bl.a. skyldes, at den her regering har forstærket indsatsen over for ulovligt ophold i Danmark.
Så når man kan se en stigning, bliver man nok nødt til, i hvert fald bare en gang imellem, at prøve at gå et par spadestik dybere, hvis tallene også er et udtryk for, at vi fra myndigheds side er blevet dygtigere, og at der samlet set udvises flere.
De nuancer er jo væsentlige at få med i diskussionen.
Det er jo derfor, at jeg netop har fremsat forslag for Folketinget om at forstærke den kontrol, vi har ved grænserne.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Ja, der er meget at gøre, for det, der er sket under den nuværende regering, er jo, at der er kommet væsentlig flere asylansøgere, at der er kommet væsentlig flere tilrejsende kriminelle, der laver kriminalitet i Danmark, og det betyder, at der er rigtig mange personer i vores fængsler, som man meget vel kunne udsende til det hjemland, de har, og sørge for, at afsoningen finder sted dér.
Og de lande, der er tale om, er jo nogle lande, vi egentlig skulle formodes at have et fornuftigt samarbejde med, mange af dem er EU-lande, det er østeuropæiske lande, så hvorfor det er, at det skulle være så svært, har jeg svært ved at forstå.
Jeg synes, det er oplagt, at man styrker indsatsen for at få flere til at afsone i hjemlandet.
Det er rigtigt, at der så i 2014 blev overført 30 udlændinge til afsoning i hjemlandet.
Det er selvfølgelig fint, at der er udsendt 30, men når man tænker på, hvor stor en del det er af de indsatte i danske fængsler, og hvor mange der kommer tilbage efter at være blevet udvist og laver ny kriminalitet – de tal er jo også stigende – så er det, som ministeren siger, ikke godt nok.
Det er simpelt hen ikke godt nok; det er for lidt, og der sker for lidt fra regeringens side.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil forstærke de aftaler, der er på området, og skabe nogle nye aftaler med de pågældende lande, så flere dømte udlændinge i Danmark kan afsone deres straf i hjemlandet.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om ministeren personligt vil gå ind i den indsats ved at bestille tid hos de relevante landes ministre i forhold til de her sager – det handler bl.a. om Rumænien, som er et stort land i forhold til kriminalitet, og det handler om Litauen, som også er et stort land i forhold til begået kriminalitet i Danmark.
Vil ministeren selv personligt gå ind i de her sager og sikre sig, at der kommer til at ske noget nu?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Det her er et meget relevant spørgsmål, som hænger meget sammen med det, vi lige har diskuteret, for det siger sig selv, at vi i Danmark må have en fælles interesse i, at hvis man er udlænding og kommer hertil og begår kriminalitet, så bliver man hurtigt oversendt til afsoning i sit eget hjemland.
Der er ikke nogen grund til, at man som udlænding sidder og udfylder en dansk fængselsplads; jeg vil meget hellere bruge vores kriminalforsorg til også at påbegynde den resocialisering af danske statsborgere, som er nødvendig, hvis vi både vil have mindre kriminalitet, færre ofre og færre kriminelle i Danmark.
Man må jo sige, at der er sket noget på området.
Jeg kan fortælle, at der i årene fra 2010 til 2011 blev overført fem udenlandske afsonere til afsoning i hjemlandet, og det er jo så i den periode, hvor Peter Skaarup har haft meget, meget stor indflydelse på den førte retspolitik, nemlig i hvert fald mestendels, under den tidligere regering.
Siden 2012 – og det er før min tid, så det er ikke min fortjeneste – har skiftende socialdemokratiske justitsministre opprioriteret indsatsen, og der er nu siden 2012 overført 81 udenlandske afsonere, og det er jo en ret stor stigning.
Det er faktisk et meget lavt udgangspunkt, det er et meget lavt tal, men det er en stor stigning, og det er jo så et godt bevis på, hvorfor det er godt med en anden regering end den, der var tidligere, hvis man mangler eksempler på det, også fra hr. Peter Skaarups side.
Er vi i mål?
Nej, det er vi ikke.
Eksempelvis sidder der i mine øjne for mange europæiske borgere i de danske fængsler, og derfor er det selvfølgelig nødvendigt, at vi kommer længere ad den vej, hvor vi kan hjemsende afsonere.
Jeg har faktisk lige selv skrevet til den nye kommissær og sagt, at jeg synes, vi bliver nødt til at bevæge os videre på det her felt, herunder få lavet en praktisk teknisk gruppe, der på tværs af landene kan understøtte, at flere bliver hjemsendt.
Så det går i den rigtige retning, men der er stadig meget at gøre.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Det næste spørgsmål, der er stillet, lyder sådan her
: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at flere udvisningsdømte kriminelle afsoner i hjemlandet, og vil ministeren fremadrettet i højere grad satse på at indgå bilaterale aftaler med de mest relevante lande herom?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Nu er det jo svært at give et ja eller nej-svar på et hvorfor-spørgsmål, for spørgeren indleder med at spørge, hvorfor der er en strafrabat.
Det er rigtigt, at det gælder for udviste udlændinge, og det kan synes utrolig mærkeligt.
Hvorfor er det sådan, at udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, bliver prøveløsladt på et tidligt tidspunkt med i øvrigt – og det er vigtigt – den meget, meget klare præmis, at de skal vende tilbage til deres hjemland?
Jeg har stillet samme spørgsmål, har haft samme undren.
Det er for at få dem ud af de danske fængsler, det er jo det helt korte svar.
Og det er også et væsentligt element i hele den her diskussion, for vi har i forvejen, synes jeg, for mange udenlandske afsonere i danske fængsler.
De optager dyre fængselspladser – jeg vil egentlig hellere have dem hjem til deres hjemland.
Jeg afviser ikke at skærpe straffen på det her område, for hvis man er udvist og vender tilbage, så skal man sanktioneres, men vi bliver også nødt til at overveje, om vi vil fylde vores danske fængsler op med udlændinge, som slet ikke burde være her.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Jeg synes, der er en tendens til, at ministeren taler lidt udenom, så jeg kunne godt tænke mig at stille et meget præcist spørgsmål, som jeg også stillede før, men ikke fik svar på.
Det lyder sådan her: Hvorfor får udvisningsdømte strafrabat, og hvorfor bliver den reststraf, man ikke automatisk skal afsone, ikke afsonet, hvis man bryder de regler, der ligger til grund for, at man får halv straf?
Kan ministeren ikke bare svare ja eller nej på det og fortælle, om man vil gøre noget ved problemet?
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Så vil jeg spørge i forhold til det udgangspunkt, som ligger i spørgsmålet, nemlig om ministeren er enig i, at en lavere oliepris vil betyde et lavere aktivitetsniveau i Nordsøen og dermed et lavere indtægtsniveau derfra – og ved at spørge ud fra det også stille det spørgsmål, der hedder: Er ministeren enig med mig i, at en lavere oliepris også betyder, at en lavere andel af de 28,5 mia. kr. så kommer fra olien?
Er ministeren enig i det?
Martin Henriksen (DF), 2015-01-28:
Jeg tror, man skal passe på med at bilde folk ind, at vi kan løse det med nogle scannere og med noget overvågning af nummerplader og de biler, som kommer ind.
Det kan være med til at gøre en forskel, selvfølgelig kan det det, og dermed er det jo også positivt.
Men det siger jo sig selv, at det er godt, hvis du har folk stående ved grænsen og vi så giver dem – myndighedspersoner, politibetjente og/eller toldere – mandat til, at de kan vurdere, om den bil, der kommer kørende nu, er en, man skal trække ind til siden og kontrollere.
Altså, der må jeg sige, at der har jeg da trods alt stadig væk meget tillid til de personer, som vi uddanner i Danmark, og til, at der er man måske bedre i stand til at foretage en vurdering på baggrund af ens erfaring, end en scanner eller noget andet er i stand til.
Så derfor er spørgsmålet stadig væk: Kan ministeren ikke se, at der jo alt andet lige må være en større sandsynlighed for, at man fanger nogle flere, hvis man har en fast og permanent grænsekontrol, hvor myndighedspersonerne får lov til at vurdere, om folk skal trækkes ind til siden?
Det er den ene del af spørgsmålet.
Og den anden del er: Vil den forstærkede indsats, som ministeren taler om, indebære, at der bliver tilført flere ressourcer i form af flere politibetjente og flere toldere?