Line Barfod (EL), 2009-11-12:
Det nordiske samarbejde er på mange måder meget enestående i forhold til andre internationale samarbejder, fordi det i den grad hviler på et folkeligt engagement.
Det var de folkelige organisationer, der startede med at gå sammen i et nordisk samarbejde, og som fortsat udgør en stor grundsten.
Det er stort set umuligt at finde nogle, der for alvor mener, at man ikke skal samarbejde i Norden.
Men det er jo ikke naturgivent, at det vil blive ved med at være sådan, og derfor mener jeg, at det også er afgørende, når vi diskuterer et stærkere samarbejde på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område, at vi skal sikre, at de folkelige organisationer bliver inddraget, selvfølgelig Foreningerne Norden, som er dem, der arbejder mest med det nordiske samarbejde, men i høj grad også dem, der sikrer det frivillige beredskabsarbejde.
Jeg synes, det er utrolig glædeligt, at Foreningerne Norden og de forskellige frivillige beredskabsorganisationer er gået sammen og bl.a. nu er i gang med at prøve at sikre oprettelsen af et frivilligt beredskabsforbund i Grønland, fordi det i den grad vil være med til at styrke beredskabet i Grønland.
Jeg mener, at det er afgørende, at det kommer til at indgå i det fremtidige arbejde både for Nordisk Ministerråd og for Nordisk Råd, altså at vi skal sikre, at man i de debatter, vi har, den måde, vi arbejder på, der inddrager de folkelige organisationer og sikrer, at der også er løbende debatmøder osv. om, i hvilken retning befolkningerne i Norden ønsker, at samarbejdet skal udvikle sig, for det er så afgørende, at vi har opbakning fra befolkningerne til samarbejde på det her område.
Der ligger mange spændende ting i rapporten.
Jeg synes, at noget af det, der mangler i rapporten, er hele spørgsmålet om Nordens rolle i forhold til freds- og konfliktforskning og i forhold til faktisk at spille en meget aktiv rolle ved at mægle i konflikter.
Der er jo desværre flere af de nordiske lande, der er med i EU og har bundet sig til EU's terrorlister, og som derfor ikke længere aktivt kan medvirke til at mægle i konflikter rundtom i verden.
Vi oplevede på mødet i Nordisk Råd den tidligere finske præsident Ahtisaari, der klart sagde, at vi havde et stort ansvar for massakren på Sri Lanka, fordi vi fulgte terrorlisterne og dermed var medansvarlig for, at man ikke kunne sikre en fortsat fredsbevarende styrke på Sri Lanka.
Jeg mener, at det ville være rigtig godt, hvis vi fra Nordisk Råds side kunne sikre, at vi får et mæglingsinstitut i Norden, som kan gå ind og overtage den rolle, som de nordiske lande ikke kan påtage sig i øjeblikket, i hvert fald ikke de nordiske lande, som er med i EU og derfor har bundet sig op på terrorlisterne.
Så synes jeg i øvrigt, at det ville være rigtig godt, hvis man begynder at få langt større ambassadesamarbejde mellem de nordiske lande.
Jeg tror også nu, hvor Lissabontraktaten træder i kraft og man begynder at lave EU-ambassader, at det er rigtig vigtigt, at de nordiske lande har nogle ambassader, der kan fremme vores indsats og kampen for også at vise, at de nordiske lande er noget særligt.
Jeg tror hurtigt, at vi drukner på en kæmpestor EU-ambassade, der skal fremme de store EU-lande.
Så der er nok at tage fat på.
Og så, som jeg har sagt et par gange under debatten, mener jeg, at det er afgørende i forhold til det arktiske område, at de fly, som man skal investere i fra de nordiske lande i de kommende år, bliver nogle fly, der faktisk kan bruges i det arktiske område.
Jeg er selvfølgelig enig i, at vi ikke kan nøjes med de nordiske landes indsats, og at vi også skal have Canada, USA og Rusland med, men det er trods alt afgørende, at vi også selv har nogle fly, der kan bruges.
Derfor mener jeg, at det er fuldstændig vanvittigt, hvis man fra dansk side vil bruge 15 mia. kr., som vi ellers kunne have brugt på velfærd og andre gode ting, på at købe nogle kampfly, der kan bombe ude i verden, men som ikke kan bruges i Arktis.
Det er simpelt hen en fejlinvestering af skandalestørrelse, og jeg synes, at man i stedet skulle gå sammen med de andre nordiske lande om at se, hvordan vi får nogle fly, som vi faktisk kan bruge til miljøovervågning og til søredning.