runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Det her lovforslag udspringer af finansloven for 2015, og i den kan vi jo tydeligt se, at vi et folketingsvalg nærmer sig.
Det er en ret normal taktik, lige meget hvilken regering der nu sidder, at man lige før et valg skal lave en finanslov, som giver et godt afsæt.
Forslaget handler jo konkret om, at man vil forhøje loftet over fradrag for fagforeningskontingenter fra i dag 3.000 kr. til 6.000 kr., og det er jo for at understøtte en høj organisationsgrad på arbejdsmarkedet.
I Danmark er vi rigtig glade for den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter med arbejdsgiverne på den ene side og arbejdstagerne på den anden side selv forhandler overenskomster, lønforhold og i det hele taget vilkårene på arbejdsmarkedet.
Det er vigtigt, at der er en god balance i styrkeforholdet imellem de to, og vi har jo igennem en årrække set, at et stort antal personer har meldt sig ud af fagforeningerne, og det har altså skabt en ubalance.
I andre lande er det politikerne, der sidder og forhandler overenskomster, og sådan synes jeg ikke det skal være i Danmark.
Men skal den danske model give mening, er vi også nødt til at have en balance i det her, så der også er en styrke i fagforeningen.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det giver god mening, at man nu politisk vil give et incitament og pege på, at det er godt at være medlem af en fagforening, så vi kan bevare den gode model.
En anden god grund, synes vi, er spørgsmålet om velfærdsturisme og social dumping, hvor fagforeningerne spiller en meget markant rolle i at undgå og bekæmpe det.
Det synes jeg også er et væsentligt og godt argument for nu at hæve fradraget for fagforeningskontingenterne igen.
Så vil jeg lige kort nævne, at vi også kan støtte lovens andet element, som der ikke er så mange, der har været inde på, nemlig en ændring af lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag, for så vidt angår Færøerne og Grønland.
Overordnet vil jeg sige, at vi også er ganske positivt indstillet over for det her lovforslag.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jamen jeg kommer ikke til at stå her på talerstolen og fremlægge en samlet liste 10 år frem i tiden, som der blev spurgt om, over, hvad vi mener der skal til for at sikre, at vi også har den danske model i fremtiden, og at vi har et dansk arbejdsmarked, hvor man i fællesskab kan være med til at tage hånd om ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det giver ikke mening; det kan ikke lade sig gøre.
Så vil jeg sige om omsorgen for PL-reguleringer og inflation i det her forslag: Forslaget ser ud, som det ser ud, og det er finansieret i det finanslovsforslag, der ligger.
Hvad der så vil blive en del af finanslovsforhandlingerne om 10 år, kan jeg ikke forudse.
Men jeg kan give en garanti, som jeg allerede har givet en gang, nemlig at kampen mod social dumping og for, at vi har en ordentlig dansk model med nogle stærke fagbevægelser, som kan løfte lønmodtagernes interesser, vil hr. Ole Birk Olesen også se Socialdemokraterne stå i spidsen
for næste år, næste år igen, året efter det og sågar også om 10 år.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Men det må man jo nogen gange acceptere i politik.
Det, der bare er interessant, er: Hvis man synes, det er meget vigtigt, at der er en fradragsmulighed på op til 6.000 kr. i 2015, så må man jo også gøre sig klart, at i 2016 er 6.000 kr. ikke det samme værd som i 2015, og i 2017 er det endnu mindre værd og i 2018 endnu mindre igen.
Jeg vil bare høre, om Socialdemokraterne synes, det er i orden, at den her fradragsmulighed over årene bliver udhulet af inflationen.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Om ikke andet må jeg sige til de borgerlige, at jeg synes, det er fantastisk med den detaljerede interesse for, hvordan vi har valgt at skrue det her sammen.
Det her er jo et forslag, som ruller den forringelse, som man valgte at gøre til en del genopretningspakken, tilbage.
Der sendte man kriseregningen til helt almindelige danske lønmodtagere.
Det er det, vi her retter op på.
Hvad der ellers skal til for at styrke og sikre den danske model 10 år frem i tiden tror jeg ikke at hr. Ole Birk Olesen kan få nogen til at stå og lave en udtømmende liste over.
Men noget, man kan se meget, meget tydeligt, hvis man kigger på indsatsen under den borgerlige regering med Dansk Folkeparti som støtteparti og på den nuværende regering, er, at vi er dybt optaget af at kæmpe for et ordentligt dansk arbejdsmarked uden social dumping og uden asocialt løntrykkeri.
Det vil vi blive ved med at være.
Og i modsætning til det, man kunne se under den borgerlige regering, følger vi det også op med en økonomisk prioritering af området, så SKAT sammen med andre myndigheder kan gennemføre langt flere kontrolbesøg ude på arbejdspladser landet over og jo næste år over dobbelt så mange som i år.
Så ordføreren kan ikke få en udtømmende liste fra mig, men ordføreren kan være helt tryg ved, at det her er et område, hvor vi vil følge udviklingen og stå vagt om den danske model, der har været med til at gøre Danmark til så stærkt et land, som det er i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Med det her lovforslag hæver man loftet for, hvor højt et fagforeningskontingent man kan fradrage i sin skattebetaling, fra 3.000 kr. til 6.000 kr., og det er i absolutte tal.
Så går der noget tid, og så kommer inflationen.
Den kommer jo hvert år, og så er 6.000 kr. ikke længere 6.000 kr. værd.
Det her fradrag bliver mindre og mindre værd, og om 10 år vil det måske være 10-20 pct. mindre værd end i dag.
Jeg vil høre, om Socialdemokraterne til den tid så vil hæve det igen.
Altså, vil Socialdemokraterne til den tid regulere det opad, sådan at det ikke bliver udhulet af inflationen?
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jeg er ikke helt sikker på, hvilken del af forslaget hr. Torsten Schack Pedersen er meget sur over.
Hvis man kigger på, hvad forslaget koster, som var det, jeg indledningsvis ligesom kunne høre der var stor omsorg for, vil jeg sige, at det her vil medføre et mindre provenu på 810 mio. kr. i 2015, og det bliver så et lavere beløb efter tilbageløb.
Men hvis det er det, hr. Torsten Schack Pedersen er meget ked af, vil jeg sige, at jeg egentlig synes, det tal ligger relativt tæt på det, vi tidligere har talt om.
Så vil jeg bare sige, at det da er paradoksalt, at vi på en dag, hvor vi netop har behandlet en udvidelse af den skatteordning, der gør, at danske virksomheder kan konkurrere globalt om de klogeste hjerner til nøglemedarbejderpositioner og forskeropgaver i danske virksomheder, skal have at vide, at vi ikke er optaget af, hvad der sker i verden omkring os, og at det ikke har nogen betydning.
Det er altid sjovt at høre, hvilke ord man skal have lagt i munden af Venstres ordfører.
Og havde jeg haft lidt mere tid og formanden ikke havde rejst sig, ville jeg også gerne have fortalt lidt mere om, hvad det er i finansloven, der er med til at sikre vækst og job, men det må vi så tage i en anden sammenhæng.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Jamen jeg tror, at hvis fru Astrid Krag har undladt at lytte til, hvad hendes både tidligere og nuværende partikollega hr. Ole Sohn siger, kan man jo selvfølgelig godt have det synspunkt, at hvad der sker i verden omkring os, har ikke nogen betydning.
Men jeg må bare konstatere, at Socialdemokratiets ordfører jo så heller ikke kan sige, at det her forslag på nogen måde bidrager til, at vi får flere i beskæftigelse, at det gør det mere attraktivt at være i arbejde.
Og jeg synes bare, det er ærgerligt, at regeringen har en finanslovsaftale på 31 sider, som er klinisk renset for vækstinitiativer, og så vælger man det her.
Og jo, så kan det da godt være, at det er polemisk sagt, at man ikke engang indfrier sine egne valgløfter, men det må fru Astrid Krag jo så selv stå ved og forklare de folk, der stemte på Socialdemokratiet og SF, hvorfor dette løfte ej skulle tages helt så bogstaveligt.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Jamen det er jo en næsten rørende omsorg, som man forstår man skal føle fra Venstres ordførers side, og tak for det.
Jeg vil sige, at det forslag, vi lægger frem, er jeg glad for bliver til virkelighed nu.
Har der været forhandlet om det tidligere?
Ja, det er vel ikke nogen hemmelighed, at der har været det.
Det er ikke noget, Venstre har haft nogen lyst til at være med til at indgå en aftale om.
Og som jeg sagde i min ordførertale, lærer jeg nok aldrig helt at forstå Venstres modvilje mod noget af det, der er helt grundlæggende i det danske samfund, nemlig at mennesker organiserer sig for at skabe et bedre arbejdsliv for sig selv og for andre.
Og det er jo det, der er kernen her.
Det her er det bedste værn, altså at sørge for, at vi har en stærk fagbevægelse, at vi har de kollektive modeller, vi har i Danmark.
Og det er det bedste værn mod social dumping, mod, at der er nogen, der slår bunden ud af det danske arbejdsmarked, mod arbejds- og lønvilkår, som man ellers for årtier siden har kæmpet sig væk fra.
At Venstre har den modvilje mod det, efterlader i hvert fald mig med en tvivl om, hvor meget man skal lægge i, at hr. Claus Hjort Pedersen, tror jeg det var, for nogle år tilbage kom til at drømme om muligheden for at konkurrere med tyske lønninger.
Og jeg vil bare sige, at det aldrig nogen sinde kommer til at stå på Socialdemokraternes program at nærme os en tilstand, hvor man kan være »arm trotz Arbeit«.
Og det er det her altså med til at sikre os imod.
Måske er det det, Venstre mener der skal til.
Det synes jeg er en uhyggelig vision.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Jeg kunne godt tænke mig, at Socialdemokratiets ordfører ville forklare, hvorfor man alligevel ikke indfrier det valgløfte, man kom med.
Altså, hvorfor er det kun noget af det?
Nu har man jo ligesom skubbet det her i 3 år, i forhold til hvad man lovede, og så kommer man jo ikke i mål med det, man lovede.
Det vil jeg egentlig gerne have et svar på.
Så kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvor mange arbejdspladser der kommer ud af det her forslag, og hvilken gavnlig effekt det har på danskernes lyst til at arbejde mere.
For jeg ved ikke, om det er det her forslag, der skal betragtes som noget, der fremmer vækst og beskæftigelse; vi har i hvert fald ikke set andre ting fra regeringen i den her finanslovsaftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Nej, det er ikke korrekt forstået, at hver gang vi i Venstre stemmer nej til et lovforslag, hvor regeringen laver det ene og det andet på skatteområdet, er det ensbetydende med, at vi lover at rulle det tilbage.
Det ville jo i givet fald betyde, at vi skulle bruge enormt store summer af vores råderum til bare at fjerne en række af regeringens ulykker, og derfor forbeholder vi os jo altid retten til at lave en skattepolitik oven på den, der er gældende, i det øjeblik, magten måtte skifte.
Men jeg må bare sige, at det jo er fair snak, at man hellere vil prioritere, at folk kan få et større fradrag for at være medlem af en dyr fagforening end at tage initiativer, der skaber vækst og private arbejdspladser i Danmark.
Det er det, vi fra Venstres side prioriterer.
Astrid Krag (S), 2014-11-25:
Det er jo meget klar tale til de 1,3 millioner danskere, eller hvor mange det lige præcis er, der står til at kunne få glæde af det her forslag, at det vil blive rullet tilbage.
For sådan hører jeg Venstres ordfører sige det, altså at man fra Venstres side vil fremsætte et lovforslag, der ruller den her forbedring tilbage, når man får magten.
Er det korrekt forstået, ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-25:
Som jeg sagde, har vi i det finanslovsudspil, som Venstre har lagt frem for 2015, sagt, at vi vil bruge pengene på noget andet.
For vi mener sådan set, at der er et større behov for at genindføre en boligjobordning, som regeringen afskaffer, at afskaffe NOx-afgiften og sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Og det bruger vi pengene til i vores finanslovsudspil for 2015, for vi må konstatere, at det finanslovsudspil, som regeringen har fremlagt, er fuldstændig blottet for nye vækstinitiativer.
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Jamen hvis der er nogen, der forsøger at udnytte systemet eller snyde, så skal vi selvfølgelig kigge på det.
Det er ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger, om Dansk Folkeparti mener, at vi skal have mindre undervisning på engelsk på vores videregående uddannelser for at sørge for, at der kommer færre hertil og læser på en relevant uddannelse i Danmark og er med til både at løfte vores uddannelsesniveau og sådan set også vores arbejdsmarked.
Tak til ordføreren for talen og tak til Dansk Folkeparti for et godt og konstruktivt samarbejde.
Det er en fornøjelse at være ordfører på et område, hvor der er bred konsensus om, hvordan vi arbejder os fremad.
Selvfølgelig kan der så være uenigheder, og en af de uenigheder fremfører ordføreren selv i snakken om udenlandske studerende, og der bliver nævnt et beløb på 350 mio. kr., som er den ramme, vi har til SU, og det skal ses som en del af den samlede SU-bevilling på omkring 19 mia. kr.
Et af de løsningsforslag, som ordføreren tidligere har været ude med, er, at vi på vores universiteter og andre videregående uddannelser skal rulle nogle ting tilbage, så vi ikke i lige så høj grad underviser på engelsk.
Hele den her visionsdebat handler om, hvordan vi udvikler vores forskning og innovation, og den handler også om, hvordan vi i højere grad omfavner den internationalisering, som er hele forudsætningen for, at vi kan udvikle vores innovationskraft og vores forskning. Så mit spørgsmål er bare det enkle: Mener Dansk Folkeparti, at vi skal omfavne den internationalisering, eller mener Dansk Folkeparti, at vi skal rulle den tilbage?
Rosa Lund (EL), 2014-11-25:
Jeg er sådan set glad for, at vi er enige om, at det ville være dejligt, hvis der var nogle flere kvindelige forskere.
Så jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået det helt rigtigt, nemlig at Dansk Folkeparti mener, at måden, vi løser det her – vi kan kalde det ligestillingsproblem – på, er ved at motivere kvindelige forskere på den ene eller den anden måde.
Jeg kunne tænke mig, at Dansk Folkepartis ordfører ville være lidt mere konkret: Hvis det ikke skal være YDUN-programmet, der skal motivere, hvad skal det så være?
Også tak til Dansk Folkepartis ordfører for ordførertalen.
Jeg har et spørgsmål angående det her med kvindelige forskere.
Derfor vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti overhovedet synes, det er et problem, at der er mange flere mandlige end kvindelige forskere.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-25:
I SF er vi enige med ministeren i, at Danmark skal bevare sin gode internationale position i forhold til forskning og innovativ tænkning.
Specielt ser vi meget gerne Danmark som et foregangsland i anvendelsesorienteret forskning inden for de offentlige opgaver, og det vil vi meget gerne, sådan at vi kan styrke kvaliteten og få en effektiv ressourceudnyttelse i den offentlige sektor.
Det er jo f.eks. inden for dagtilbud, inden for skoler, sundhed, sygdomsbehandling, socialfaglig indsats m.v. Vi synes, det er vigtigt, at de offentlige opgaver inden for sundhed, uddannelse og det sociale område baserer sig på den nyeste viden.
På den måde garanterer vi, at de konkrete opgaver varetages på den mest effektive måde.
Det giver rigtig god mening for os, at erhvervsakademier, professionshøjskoler, som direkte arbejder med anvendelsesorienteret forskning og udvikling, får flere ressourcer, så de her institutioner rent faktisk kan medvirke til at forske netop på de områder, som de er specialiserede i.
Men det er ikke kun inden for den offentlige sektor, at vi i SF ønsker mere relevant anvendelsesorienteret forskning.
I SF prioriterer vi også mere forskning inden for miljø og klima.
Vandteknologi er et væsentlig område at målrette forskningen mod, sådan at vi sammen kan sikre rent drikkevand, rensning af spildevand og mindske udslippet af klimagasser i vandsektoren.
Miljøet – både det nære og det fjerne – er udsat for negative påvirkninger, hvilket kræver, at vi som lokalsamfund og også som verdenssamfund handler aktivt for at ændre vores nuværende måde at omgås naturen på.
Så i SF ser vi meget gerne, at der fra statens side investeres i forskning inden for de områder, hvor vi støder på de fleste udfordringer.
Men det er lige så vigtigt for det samlede forskningsniveau i Danmark, at de private forskningsmiljøer får de politiske og økonomiske rammer til at kunne foretage den frie forskning.
Man har faktisk ofte set banebrydende forskningsresultater, når der ikke har været fastlagte rammer, og derfor skal både de private og de offentlige forskningsmiljøer have forudsætningerne til at kunne varetage vigtige opgaver for Danmarks position inden for nytænkning og forskning.
Et højt forskningsniveau i Danmark, som gør os i stand til at konkurrere på verdensplan med de store spillere, kræver, at ansvaret for forskning deles mellem politikere i Folketing, de offentlige og de private vidensinstitutioner og private virksomheder.
Det er et samfundsmæssigt ansvar at bevare Danmarks gode innovative kompetencer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-25:
Der er ikke nogen her, der kan få en bevilling, hvis man ikke er dygtig nok, og det er det, der er hele målet med programmet, altså at få flere kvinder til at søge.
Det er jo en mindre bevilling.
Der er 17, der har fået, men der var 500, der søgte, som nu forhåbentlig vil søge ud – det ser det også ud til – i andre forskningsprogrammer, og derfor får vi flere talenter i spil.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-25:
Jeg synes, at det, jeg kan høre, er, at vejhjælp er en forsikringsydelse, fordi den også tilbydes af forsikringsselskaber.
Så hvis forsikringsselskaber begynder at sælge bananer, vil bananer også være en forsikringsydelse.
Altså, er en forsikringsydelse ikke, at man forsikrer sig mod en eller anden ulykke, og hvis ulykken indtræffer, så får man et beløb af forsikringsselskabet til at dække sit tab ved ulykken?
Jeg vil spørge: Når firmaer, der tilbyder indbrudsalarmer, kommer ud og kigger, om der er tyve i huset og lukker huset af osv.,
er det så også forsikringsydelser, fordi man også der kan sige, at finansieringen på en eller anden måde er kollektiv, og at godet er større for dem, der bliver ramt af indbrud, end for dem, der ikke bliver ramt af indbrud osv.?
Hvordan hænger det sammen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-25:
Jeg opfordrer gerne: Flere kvinder, søg flere forskningsmidler!
Det er hermed sagt og gjort.
Det var nok ikke nok.
Vi har i hvert fald ventet længe, og der er, som jeg redegjorde for, nogenlunde lige så mange kvindelige ph.d.-studerende, nogenlunde lige så mange kvindelige og mandlige forskere på et lavere niveau, men vi mangler kvindelige forskningsledere.
For talentet er der, og vi skal have udnyttet alle talenter.
Som det er ordføreren udmærket bekendt, er YDUN jo en opfordring, men ikke en udelukkelse af mænd, som også har søgt.
Det gælder blot om, at det er de dygtigste, der her får midlerne.
Men det er åbenlyst klart, og det er jo det, der er søgt dispensation til, at hvis der er to lige dygtige ansøgere, så er det kvinden, der skal have bevillingen i den her sammenhæng.
Det her er hele formålet med puljen, og det ser ud til at virke, ligesom det virkede med det forrige program, og vi har i dag fået kvindelige topforskere ud af det.
Lige præcis udviklingskontrakterne fra 2015 til 2017 sidder vi og forhandler nu, og et af de mål, som til dels videreføres, og som faktisk udvikles i udviklingskontrakterne, der jo er de samme mål for alle videregående uddannelsesinstitutioner – dem, jeg fastsætter, til gengæld fastsætter de selv en række mål, som de selv har valgt – indgår sammenhæng.
Det indgik også i den forrige udviklingskontrakt, sammenhæng mellem uddannelsesinstitutionerne, men også en pligt til samarbejde, og det vil sige, det også gælder samarbejde den anden vej – for jeg mener, at ordføreren tidligere sagde samarbejde fra professionshøjskolerne til universiteterne – i og med at pligten og det pligtige mål gælder for alle videregående uddannelsesinstitutioner.
Og det er med meget velberåd hu, at vi har tilføjet samarbejde, fordi det netop er nødvendigt, at uddannelsesinstitutionerne samarbejder også om forskning.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-25:
Ja, for så har ministeren jo en rigtig god mulighed for det, hvis ikke det står i forbindelse med innovation, hvad jeg nu ikke forstår, for innovation handler selvfølgelig også om hele vores sundhedsområde og plejeområdet osv.
Det er jo der, vi står rigtig stærkt.
Så jeg køber ikke helt argumentet, men dejligt, hvis der kan ske noget fremadrettet.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren vil være med til at bruge udviklingskontrakterne, som nu skal indgås med alle uddannelsesinstitutioner, om ministeren vil være med til at forpligte til et samarbejde på tværs af institutionstyper om lige præcis forsknings- og udviklingsarbejder.
Så er muligheden der jo nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-25:
Grunden til, at de ikke er med, er jo, at den her redegørelse udspringer af aftale om Danmarks Innovationsfond og det arbejde, der pågår i forbindelse med forskning og innovation knyttet dertil.
Jeg synes jo, det er ordføreren forhåbentlig bekendt med, at forsknings- og evidensmidlerne, som vi netop har afsat i forskningsreserven igen i år til de maritime uddannelser for første gang og til professionshøjskolerne, er virkelig vigtige.
Det er bestemt ikke et udtryk for en lavere prioritering, blot for, hvordan den her redegørelse indgår i aftalen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-25:
Tak for det.
Man skal selvfølgelig altid lede efter det, der ikke bliver sagt, eller det, der ikke er skrevet.
I forhold til det dokument, vi har fået, er der på side 4 om de primære offentlige forsknings- og uddannelsesinstitutioner specifikt ikke nævnt forskning ved professionshøjskoler og erhvervsakademier og de maritime uddannelsesinstitutioner.
Jeg hører heller ikke ministeren nævne det i sin gennemgang, så derfor vil jeg spørge, om ministeren vil arbejde for, at institutioner som erhvervsakademier og professionshøjskoler, som jo direkte er dem, der arbejder med anvendelsesorienteret forskning og udvikling, i højere grad får ressourcer, som sætter dem i stand til at løfte denne opgave, som også har med forskning at gøre.
Jeppe Bruus (S), 2014-11-25:
Jeg deler fuldt ud den bekymring, at vi jo sådan set tager nogle af de dygtigste og uddanner dem ud af deres profession.
Det er også derfor, jeg understreger, at jeg mener, de skal være mere baseret på forskning.
Vi er simpelt hen nødt til at se på, hvordan vi løfter en god læreruddannelse og gør den endnu bedre – i tråd med de andre uddannelser, der er på professionshøjskolerne.
Bertel Haarder (V), 2014-11-25:
Jeg er ganske enig med ordføreren, som er kommet med et meget seriøst oplæg.
Men det, der får mig til at spørge, er denne tale om professionsuddannelserne og deres tilknytning til forskningen.
Her har vi jo et kæmpe problem, når det gælder den pædagogiske forskning, som i stort omfang ligger på det, der tidligere hed Danmarks Pædagogiske Universitet – som nu er blevet en del af Aarhus Universitet – og som måske på visse måder er udmærket, men som den danske folkeskole ikke har særlig meget glæde af, om overhovedet nogen.
Og det hænger jo sammen med, at DPU desværre trækker dygtige lærere ud af folkeskolen og opkvalificerer dem, uden at de vender tilbage.
Derfor ville jeg bare opfordre ordføreren til at være opmærksom på det problem, som jeg synes at vi i fællesskab skulle få gjort noget ved.
Så ser jeg også over på ministeren, der nikker.
Det kunne da være, vi kunne få et samarbejde om det.