Liselott Blixt (DF), 2008-05-06:
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi i et samfund løfter i fælles flok, og at det, vi gør for nogle, gavner nogle andre.
Det er jo lige så godt som forebyggelse.
Ved at give nogle penge ud en gang, kommer der flere penge en anden gang.
Det er der økonomer, der har beregnet.
Så et eller andet sted vil det også være godt for pensionister, førtidspensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Når en arbejdsgiver tilbyder sine ansatte en sundhedsforsikring, gælder det alle, høj som lav.
For Dansk Folkeparti var det vigtigt, at skattelovgivningen skulle omfatte alle medarbejdere i en virksomhed, og vi dannede dermed grundlaget for, at denne ordning blev til.
I dag er der ca. 600.000, som er omfattet af en sundhedsforsikring, og den bliver betragtet som et personalegode, som mange værdsætter, og det giver en tryghed for den enkelte.
Vi ser, at det hovedsageligt bliver tilbudt på det private arbejdsmarked, men også i det offentlige kan man se flere og flere, der tegner en forsikring.
Mange kommuner har det som tilbud på de områder, hvor man har svært ved at finde arbejdskraft, og derfor gavner det i høj grad også kommunen som virksomhed, at deres medarbejdere hurtigere vender tilbage til deres job.
For Dansk Folkeparti er der flere gode markører: tryghed hos den enkelte medarbejder, den ansatte vender hurtigere tilbage til sit arbejde, der er færre borgere på sygedagpenge, og der bliver kortere ventelister i det offentlige sundhedsvæsen.
Ventetiden på sygehusene er faldet med 35 pct. siden 2001, og de faldende ventetider i det offentlige sundhedsvæsen kommer alle til gode, uanset private sundhedsforsikringer.
I det offentlige sygehusvæsen er der generel og lige adgang til behandling, og ventetidsgarantien, der blev indført, har faktisk givet alle en privat sundhedsforsikring.
Hvis ventetiden overstiger 1 måned, kan man uden at have tegnet en privat sundhedsforsikring få behandling på et privat sygehus i Danmark.
Sundhedsforsikringer er nu eksploderet i antal, og mange taler om, at det er med til at gøre uligheden større.
Men det mener vi ikke i Dansk Folkeparti, tværtimod.
For 6 år siden var der omkring 141.000, der havde forsikringen, og det var alle sammen direktører og overordnede ledere.
Det siger sig selv, at når nu vi får den udbredt, så den også gælder for den ansatte på gulvet, det være sig kontorpersonale, hjemmehjælpere eller rengøringsassistenter, udligner vi den forskel, der var før.
Sundhedsforsikringer sikrer, at endnu flere får en hurtig og effektiv behandling, og det har stor betydning for den enkelte, at han eller hun hurtigt kan blive rask igen, og et kort fravær fra arbejdsmarkedet er en stor samfundsøkonomisk gevinst.
Men vi skal samtidig holde fast i, at vi skal have et offentligt sundhedsvæsen i høj klasse.
Sundhedsforsikringerne skal blot supplere vores offentlige system.
Vi skal udvikle vores sundhedssystem og være bedre til at udnytte de fordele, der er ved, at det offentlige og det private arbejder sammen.
Forsikringerne øger kapaciteten, fordi der tilføres flere penge til det samlede sundhedssystem, og det er med til at gøre køen kortere for alle, også dem uden en sundhedsforsikring.
Og i alle disse diskussioner om forsikringer glemmer man tit, at forsikringen også er med til at give behandlingen på de bløde områder i vores sundhedssystem som f.eks. fysioterapi og psykologhjælp.
Vi kan fra Dansk Folkeparti derfor ikke tilslutte os forslaget.