runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Det er jo fint at få det at vide.
Jeg synes bare på en måde, at det er lidt vildt, at man går ind og hjælper Lars Løkke og regeringen med at indfri et meget afgørende valgløfte for dem uden rigtig at få noget særligt for det, og at man så ikke engang ved, hvor mange arbejdspladser der kommer ud af at bruge det her meget store beløb.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Nej, fordi den ordning, som vi var optaget af sammen med Alternativet, er ordningen for 2016-2017, hvor vi ville have vetoret over, hvordan den skulle udformes i forhold til at være grøn.
Det skal jo defineres nærmere.
Når man ikke har gjort det endnu, kan man ikke regne på jobeffekten, for den er forskellig, afhængigt af hvilke tiltag den skal dække under.
Vi var med til sammen med ordførerens nuværende parti at afskaffe den gamle ordning, som jo så er en del af kompromiset for at lave den grønne ordning, fordi den var for dyr i forhold til de effekter, den havde.
Det var at skyde med spredehagl.
Man kunne bygge en jacuzzi, hvis det var det, man ville.
Det synes vi ikke var pengene værd.
Så det er længe siden, vi har sagt det her.
Det kan ikke komme som en overraskelse.
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Nu bliver det en diskussion om noget fuldstændig andet.
Men ordningerne tjener ligesom forskellige formål.
Selskabsskattediskussionen handlede jo om investeringsvilkårene i Danmark.
Det er to fuldstændig forskellige ting.
Jeg forstår egentlig godt, hvorfor SF gerne vil have det til at handle om noget andet, eftersom man nu stemmer for at bruge penge, der kunne være gået til forskellige velfærdsforbedringer, på en boligjobordning, der giver ganske få arbejdspladser, og som næste år med den ændring, man laver af den, vil give endnu færre arbejdspladser.
Så hvis man endelig er ude i at bruge meget store millionbeløb på at gøre det her af hensyn til nogle grønne omstillingsting, var der mange meget mere effektive måder at gøre det på, og så ville man ikke samtidig kunne lade det være op til regeringen at fjerne forskellige velfærdsordninger i stedet for.
Det er jo det, der vil komme til at ske, når man skal finansiere ordningen på finansloven.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Men omfanget af det her er efter min mening bare christiansborgfnidder, når det er værst.
Ja, vi bruger nogle penge på det her til grøn omstilling.
Vi kunne godt tænke os, at jobeffekten var større.
Det er den så ikke.
Dengang med skatteaftalen i 2012 sagde man også: Vi bliver nødt til at give nogle bedre rammevilkår for virksomhederne for at skabe danske arbejdspladser og for at beholde danske arbejdspladser.
Det brugte vi så rigtig mange flere penge på, end vi gør til det her forslag, uden at der var nogen jobeffekt.
Sådan kan man jo sammenligne tingene til evig tid.
Vi støtter det her forslag, fordi det bliver øremærket til grønne tiltag, og det er en del af vores politik.
Jamen hvis Folketinget er interesseret, vil jeg gerne stå heroppe og udbrede mig om SF's politik og om, hvordan vi kan få penge i kassen.
Vi har mange spændende forslag, bl.a. om at tilbagerulle selskabsskattelettelserne, og det drejer sig jo om mange gange flere penge end det, vi kommer til at bruge her; vi vil også gerne have afgifter på hormonforstyrrende stoffer – vi vil faktisk helst have et totalforbud, men det kan vi se at der ikke er flertal for; der er en række forureningsområder, hvor vi gerne vil indføre afgifter; vi vil gerne have en finansskat.
Jamen jeg kan blive ved.
Jeg tror egentlig, at partierne herinde er mere interesseret i deres egen politik, end at jeg bliver ved, men jeg skal gerne sende en mail til hr. Pelle Dragsted, og så kan vi måske foreslå nogle af de ting sammen, også selv om ordføreren ikke er enig i, hvad nogle af pengene skal bruges til.
Men vi har rigtig mange gode forslag, det skal ordføreren ikke være tvivl om.
Pelle Dragsted (EL), 2015-08-26:
Hvis der er noget, jeg synes er pinligt i hele den her sag, så er det det forløb, som vi har været vidne til.
Men jeg vil gerne stille et meget konkret spørgsmål.
Når nu SF skal forhandle 2016-ordningen, hvor forventer SF så at finde finansieringen?
Altså, hvilken finansiering vil man acceptere?
Vil man acceptere en finansiering, der kommer fra ulandsbistanden, vil man acceptere, at den bliver taget fra et råderum, som ellers skulle have været brugt til velfærd, eller vil man pege på nye indtægter i form af skatter – tror man, at det på nogen måde har gang på jorden?
Altså, hvordan forestiller partierne bag den her aftale sig at de skal få enderne til at mødes, når de skal finde finansieringen til den her ordning, som jeg oven i købet kan se at man begynder at snakke om at man vil gøre endnu dyrere?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Det er meget rørende med den omsorg for mit parti og for Alternativet, men jeg tror, at vi er udmærket klar over, hvad det er, vi har gjort.
Vi vil gerne bruge nogle penge på grøn omstilling – jeg gentager gerne mig selv – og derfor vil vi gerne lave en boligjobordning, der får et grønt sigte.
En del af den forhandling og det kompromis var, at den ordning, vi var imod og var med til at afskaffe, skulle fortsætte uændret i 2015.
Det var ikke vores prioritering, men det var det, der skulle til for at få en ordning for 2015 og 2016, som bliver grøn.
Jeg har sagt det mange gange, og jeg skal gerne sige det igen.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Det var faktisk ikke ordføreren, der erkendte det.
Det var faktisk skatteministeren, som erkendte, at det var spild af penge, fordi man kunne have fået flere arbejdspladser for færre penge, hvis man havde gjort noget andet.
Thomas Danielsen (V), 2015-08-26:
Boligjobordningen er en succes, og det er en ordning, som rigtig mange danskere er glade for, og som vi selvfølgelig fortsætter.
Det, jeg især undrer mig over at ordføreren ikke vil svare på, er, at i en lignende ordning i Klima- og Energiministeriet regi, hvor ordføreren selv sidder som forhandler, har man aldrig sat spørgsmålstegn ved, hvor effektiv den er til jobskabelse osv. Der har man haft fokus på de goder, der har været ved den.
Det er fair nok at sætte spørgsmålstegn ved det, men mit spørgsmål bliver så bare: Vil Socialdemokraterne nu også sætte spørgsmålstegn ved den energispareindsats, vi laver, med mange af de samme opgaver, som måske er dobbelt så stor, og som man i hvert fald selv har ønsket skulle fordobles, når nu vi kommer til forhandlingerne om en måneds tid?
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Jeg mener faktisk, at begge dele og alting jo som udgangspunkt skal gennemanalyseres, og jeg synes da også, det er interessant.
Jeg vil i øvrigt sige, at Venstre i valgkampen jo ikke lovede, at man ville sikre, at boligjobordningen også gav energiforbedringer.
Tværtimod sagde man, at man bare skulle have en boligjobordning.
Jeg er sådan set meget enig i, at det kompromis, man nu har lavet med nogle andre partier – SF og Alternativet – gør det til en bedre ordning, for nu får man da trods alt noget grønt ud af at smide 1,8 mio. kr. ud ad vinduet pr. job, men jeg vil meget gerne blive ved med at diskutere, hvordan vi kan spare energi, og hvordan vi kan sikre grøn omstilling.
Så jeg synes da, at man skylder en forklaring på, hvor man er endt henne, og hvorfor man har gjort det alligevel, når man selv må indrømme, at man kunne have fået flere jobs for færre penge.
Thomas Danielsen (V), 2015-08-26:
Tak for det.
Jeg er meget glad for, at Socialdemokraternes klima- og energiordfører er gået på talerstolen i det her spørgsmål.
For vi har jo senest evalueret energispareindsatsen, som ligger i Klima- og Energiministeriet, i 2012, og da havde Socialdemokraterne ikke noget problem med det.
Tværtimod har vi fået lavet en analyse, og vi skal så allerede her fra næste måned til at lave en ny ordning, som faktisk er dobbelt så stor som den her, fordi Socialdemokraterne har bakket op om, at man skal fordoble indsatsen – 2 mia. kr. – til energiforbedringer osv.
Der er aldrig blevet sat spørgsmålstegn ved det, sådan som der bliver gjort nu.
Der er aldrig blevet sat spørgsmålstegn ved, hvor mange job der bliver skabt ved det her.
Tværtimod viser rapporten rent faktisk, at den nok ikke ligefrem har været en succes i forhold til private borgere osv.
Alle de bekymringer, som Socialdemokraterne har i forbindelse med boligjobordningen, er ikke noget, man sætter spørgsmålstegn ved i forbindelse med en ordning, der er væsentlig større, som bare ligger i Klima- og Energiministeriet, og som man bakker op om.
Hvad er det helt præcis der gør, at boligjobordningen skal gennemanalyseres på den vis i forhold til ordførerens engagement i Klima- og Energiudvalget?
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Jeg synes faktisk, at vi er nødt til lige at dvæle lidt ved det her, for det er jo påfaldende, hvis skatteministeren faktisk er kommet så langt ud på isen, at han ikke engang vil forsvare det, man er i gang med at gøre her.
Altså, man førte en valgkamp, hvor man sagde, at hvis vi ikke bevarer boligjobordningen, vil det koste 5.000 arbejdspladser, men efter at man havde vundet valget, genindførte man boligjobordningen permanent uden at kunne svare på, hvor mange arbejdspladser der er i den.
Man er simpelt hen ligeglad med, hvad man får ud af det; det skulle bare gøres.
Det var det, der kom frem på samrådet i sidste uge.
Nu har vi så fået regnet på det, og så kan man så konstatere, at det er penge ud ad vinduet.
Faktisk sagde skatteministeren også på samrådet, at man kunne have fået flere jobs for færre penge ved at gøre noget andet.
Så vi har altså dokumenteret, at Venstreregeringen nu med fuldt overlæg faktisk vælger at spilde skatteborgernes penge.
Man får en meget lille effekt.
Det er sådan, at det koster 1,8 mio. kr. pr. job.
Man kunne altså have ansat relativt mange flere folk for de penge, hvis det endelig var det, man ville.
Men selv om man altså spilder skatteborgernes penge, er skatteministeren ikke engang i stand til at ville forsvare det her i Folketingssalen, selv om vi nu skal stemme om det.
Det blev indrømmet på samrådet, at man kunne have fået flere jobs for færre penge.
Det mente skatteministeren var den rigtige vej at gå.
Så vil jeg bare gerne høre, om skatteministeren også mener, at det var rigtigt dengang under valgkampen at sige, at man ville få 5.000 arbejdspladser ud af det, når man godt vidste, at det ikke var rigtigt.
Så jeg synes, at skatteministeren skulle gå på talerstolen og forsvare, hvorfor man spilder skatteborgernes penge, og hvorfor man, når man godt kendte tallene allerede under valgkampen, bevidst førte danskerne bag lyset, og hvorfor man synes, at vi har brug for en ordning, som koster 1,8 mio. kr. pr. job, når vi kunne bruge pengene meget bedre til at skabe meget større forbedringer også på arbejdspladssiden.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Jeg tror godt, SF's ordfører ved, at det ikke er det, der er problemet.
Problematikken er, at når man gør en specifik indsats for et eller andet, kigger man på, hvad man vil gøre, og hvor pengene skal komme fra.
Lad os tage boligjobordningen som eksempel her.
Lad så nu sige, at den i 2016 bliver rigtig god.
Det vil være sådan, at 100 pct. af fradraget vil gå til energiforbedringer.
Det vil man kunne se i 2017, når man kigger tilbage på, hvordan ordningen er forløbet i 2016.
Men ordningen er i forbindelse med finansloven for 2016 finansieret ved at tage midlerne fra ulandsbistanden.
Ville Enhedslisten i den forbindelse kunne gå ind for en sådan aftale, selv om vi er meget glade for, at pengene bliver brugt til energiforbedringer?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Det vil sige, at når det handler om de ting, som Enhedslisten lavede sammen med regeringen, da SF sad i regeringen – og også da SF ikke længere sad i regeringen, SR-regeringen – så ville man aldrig være med til noget, hvis man var uenig i selskabsskattelettelser eller stramninger på asylområdet eller noget.
Der er jo kun én kasse, må man sige, så hvis man blander det så meget sammen, som jeg synes ordføreren gør det her i dag, nemlig at når SF og Alternativet gerne vil gennemføre vores egen politik, som faktisk handler om, at vi gerne vil bruge nogle penge på at sikre grøn omstilling, så må man ikke, fordi der er én stor kasse og der er ting, som man aldrig vil støtte eller ikke er enig i.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
For en ting er, at man indgår i en finanslovssammenhæng, hvor der bliver gennemført en række ting, som man ikke måtte være enig i, men som ikke indgår som en del af finanslovsforhandlingerne, når finanslovsforhandlingerne foregår i slutningen af året.
Et andet spørgsmål er, når man har en konkret aftale om et eller andet, hvor man vil bruge penge på noget.
Så plejer man i samme omgang at diskutere, hvor pengene skal komme fra, eller hvordan tingene skal finansieres.
Og der er jo det særlige ved den her aftale, at man har sagt, at man gerne vil et eller andet med noget grønt i 2016 og fremefter – vi ved endnu ikke, præcis hvad det er, og hvordan det kommer til at se ud – og man har i den sammenhæng overhovedet ikke haft nogen diskussioner om eller aftalt, hvor pengene skal komme fra.
I Enhedslisten har vi det sådan, at vi går ind for forbedringer, men i den sammenhæng er det også vigtigt at se på, hvordan de forbedringer så skal finansieres.
For hvis pengene skal komme fra en finansiering, vi er uenige i, så kan vi sådan set samlet set ikke gå ind for et forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Jeg ved ikke, om ordføreren kan huske debatten for et års tid siden.
Der var der jo en SR-regering, det var hen på efteråret, og der var finanslovsdiskussioner.
Der var specielt en diskussion om det her med familiesammenføring i relation til syriske flygtninge eller flygtninge generelt, der fyldte rigtig meget.
Selv om ordføreren ikke sad i Folketinget, er jeg sikker på, at han fulgte den debat meget nøje.
Samtidig, og det hænger overhovedet ikke sammen, var der jo finanslovsforhandlinger, og vi var, bl.a. også Enhedslistens ordfører og jeg, med til at forhandle 1 mia. kr. hjem til grøn omstilling, specielt økologi.
Det var jeg rigtig glad for.
Derfor tænker jeg bare, om Enhedslisten på det tidspunkt havde en dårlig smag i munden over, at man på den ene side jo lavede en finanslovsaftale og en finanslovsdelaftale om økologi osv.
og der på den anden side sad en regering, som lavede nogle meget hårde forringelser, syntes vi og syntes I, på det her område, og om de to ting ligesom på den måde hang sammen for Enhedslisten dengang.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Jeg tager ordet til tredjebehandlingen her i dag på vegne af Enhedslisten, fordi det jo er sådan, at det forud for den her tredje behandling jo er kommet frem, at der ifølge Skatteministeriet kun lige bliver skabt i størrelsesordenen 600 jobs med den her ordning.
Det får mig så til at tage ordet.
Jeg synes, det er vigtigt i den forstand, at vi har med en ordning at gøre, som koster lidt over 1 mia. kr., men kun skaber 600 job.
Vi har at gøre med en ordning, hvor det er sådan, at det blandt de 3,5 millioner danskere med de laveste indkomster kun er 8 ud af 100, der bruger fradraget,
mens det blandt de 100.000 rigeste danskere er 4 ud 10. Og vi har at gøre med en ordning, som i 2014 var indrettet sådan, at det var mindre end 30 pct. af fradraget, der blev givet til energiforbedringer.
Så er det, man bliver nødt til at spørge – og det blev skatteministeren spurgt om ved andenbehandlingen, men han ville ikke svare på det – hvorfor det er så fornuftigt at lave sådan en ordning.
Men jeg synes også, det er relevant, også når ordføreren for SF tager ordet, at man ligesom forklarer, hvad det fornuftige i det her er set fra et rødt-grønt synspunkt.
Det samme spørgsmål kan stilles til Alternativet.
Alternativet opererer jo med – det har jeg hørt mange gange i valgkampen – en økonomisk bundlinje, en social bundlinje og en grøn bundlinje.
Men hvad er det for en økonomisk bundlinje, der giver mening, hvis man kun kan skabe lige omkring 600 jobs for over 1 mia. kr.?
Hvad er det for en social bundlinje, man har med den her ordning, der kommer de rigeste til gode, finansieret af os alle sammen – altså også de fattigste – over skattebilletten?
Og hvad er det for en grøn bundlinje, vi har med at gøre, når det var mindre end 30 pct. af fradraget, der gik til energiforbedringer i 2014?
Jeg tror, at man, når der bliver stemt om det her i dag, skal være klar over, at det her fradrag, den her boligjobordning, aldrig var blevet til noget i år, hvis ikke SF og Alternativet var gået ind og havde hjulpet statsministeren med hans allervigtigste valgløfte.
Hvad er det for en ordning, vi kommer til at se?
En grøn ordning – men på hvilken måde?
Vi håber da på, at det bliver en grøn ordning.
Men det er da også relevant i den sammenhæng at se på, hvordan den bliver finansieret.
Hvor skal pengene komme fra?
Hvem skal betale?
Skal det være ved stigninger i selskabsskatten?
Skal det være ved stigninger i topskatten?
Det bliver det nok ikke.
Jeg kunne komme med andre eksempler – forringelser af velfærden i kommunerne, besparelser på flygtninge- og indvandrerområdet, forringelser af ulandsbistanden.
I den forbindelse synes jeg egentlig, det ville være rart, hvis ordførerne for Alternativet og SF kunne redegøre over for os andre, hvorfor det er så utrolig klogt at indgå denne aftale, og hvorfor man om lidt vil stemme for en sådan aftale.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Jeg synes, det er rigtig interessant, at Venstres ordfører her siger, at boligjobordningen har været en succes.
Det er jo lige præcis det, jeg godt kunne tænke mig at vi havde mulighed for at spørge skatteministeren om: På hvilke parametre synes man det har været en succes?
Jeg synes jo, at når man har rendt rundt i valgkampen sagt, at det skaber 5.000 arbejdspladser – at vi mister 5.000 arbejdspladser, hvis ikke vi har den her – så lyder det jo, som om man mener, at succeskriteriet er at skabe arbejdspladser.
Når man så finder ud af, at det ikke gav 5.000, men 600 arbejdspladser, og at de koster 1,8 mio. kr. pr. styk, så har man da et problem med at forsvare sin ordning.
Så kan vi jo diskutere ovre i Klima- og Energiministeriet, hvordan vi gerne vil lave energiforbedringer og effektiviseringer, men det er jo, fordi det er det, vi går efter, og ikke arbejdspladser, som skatteministeren og hans statsminister og andre sagde i valgkampen at man ville skabe med boligjobordningen – uden at de så har leveret på det.
Jeppe Bruus (S), 2015-08-26:
Nu er det åbenbart pinligt at debattere politik i Folketingssalen.
Jeg ved ikke, om det ikke er mere pinligt at støtte en regering og et lovforslag her, hvorom skatteministeren på samrådet sagde, at det er fuldstændig rigtigt, at man kunne have fået flere jobs billigere, og at det er fuldstændig rigtigt, at den ordning var fornuftig under en lavkonjunktur, men at man ikke kan sige andet, end at den får mindre og mindre effekt i sådan en højkonjunktur, som vi er i gang med.
Og da politik jo handler om at prioritere ressourcer, er vi sådan set bare af den opfattelse, at vi synes de ressourcer kunne være brugt bedre andre steder.
Jeg ved ikke, om det er specielt pinligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Jeg havde ikke tænkt mig at gå herop, men jeg mærkede en vis interesse for at stille nogle spørgsmål, og nu blev der lige sagt noget om underholdningsværdien herinde.
Det her er christiansborgfnidder, når det er værst, for det drejer sig om, at der er nogle, der er sure over, at SF og Alternativet har lavet en aftale med Lars Løkke Rasmussen, fordi man måske tror, at han ville være gået af som statsminister.
Selvfølgelig ville han ikke det; han havde så bare givet et bedre tilbud til Liberal Alliance.
Så er der det med Venstre, der prøver at lade, som om det her er den ultimative gavebod til danskerne, og at det kommer til at kurere arbejdsløshed og overfyldte sygehuse osv. osv.
Jeg synes simpelt hen, det er pinligt.
Vi vil gerne være med til at give et lille tilskud, så folk i højere grad får skiftet deres vinduer ud.
Vi bruger milliarder til støtte til landbruget, vi bruger milliarder til støtte til vedvarende energi.
Vi bruger rigtig mange penge på at understøtte erhvervslivet i alle mulige henseender, og vi bruger mange penge på at understøtte familier, så de kan få en nemmere hverdag.
Så er det heller ikke værre, altså at det her skal blive den ultimative debat.
Det synes jeg simpelt hen er for dårligt.
Vi har altså mange andre ting, vi også skal tage os af.
Så vil jeg gerne modtage nogle spørgsmål om det fuldstændig skandaløse i, at SF har støttet en Venstreregering i at gennemføre vores egen politik.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Jeg synes i hvert fald, at underholdningsværdien var relativt høj, da vi var i samråd, og vi jo faktisk ikke fik nogen svar på, hvorfor det var så god en idé at spilde en masse penge på at gøre noget, som man godt vidste var dumt; som man faktisk ikke lige havde fået regnet igennem.
Men man ville dog alligevel gøre det.
Og så bagefter finder man ud af, at det var pengene ud ad vinduet.
Det synes jeg da godt vi kunne klare en minister til at forsvare, men hvis ikke Venstre har mod og mandshjerte til at forsvare det i dag i salen, må vi jo finde ud af at få svar på en anden måde.
Jeppe Bruus (S), 2015-08-26:
Det er jo en lidt pudseløjerlig situation, vi står i, så lad mig stille ordføreren spørgsmålet: Ville det ikke være nemmere, at Venstre trådte op på talerstolen og fremlagde nogle af de argumenter, end at ordføreren som socialdemokrat endda af Venstres skatteordfører bliver beskyldt for at fremlægge Venstres politik forkert?
Så synes ordføreren ikke, det ville være nemmere, hvis Venstre kom op på talerstolen og forsvarede den ordning, de her er ved at lægge frem?
Stine Brix (EL), 2015-08-26:
Tillykke da til SF med, at de har et møde med statsministeren.
Eller er man parat til at gå ind og finde en finansiering, som man kan opnå enighed med Venstre om, f.eks. at skære i udviklingsbistanden eller ved at tage af det råderum, som ellers skulle bruges på velfærd?
Altså, arbejder man med den mulighed fra SF's side, eller skal den her ordning død og pine gennemføres, uanset at ingen ved, hvordan finansieringen skal være?
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-08-26:
Så ordføreren erkender, at det ikke er spild af penge?
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Nej, det har en meget, meget stor værdi, og derfor gør vi også alt, hvad vi kan, for at skabe arbejdspladser.
Derfor er det også ret interessant, at skatteministeren har sagt, at vi kunne have fået flere arbejdspladser for færre penge, hvis vi havde gjort noget andet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-08-26:
Jeg vil bare lige vende mig mod ordførerens retorik omkring det her med at spilde folks penge.
Anser ordføreren det for totalt uden værdi, at det nu er anslået, at 600 mennesker bliver i stand til at brødføde sig selv i stedet for at være på offentlig forsørgelse?
Er det et totalt spild?
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Angående det med udbuddet her: Det, der er dokumenteret, når man læser det, er, at det ikke har haft en effekt, at man har fået hjælp til noget andet, og at det ikke har givet et ekstra arbejdsudbud der.
Men det er jo også rimelig klart, at når der er blevet sagt om den tidligere regerings udspil, at regeringens udspil ikke er særlig ambitiøst, og at det, vi med sikkerhed ved, er, at regeringens udspil fjerner 5.000 arbejdspladser, så tales der jo ikke om arbejdsudbud.
Så taler vi jo om, at det, man sagde i forbindelse med ikke at videreføre boligjobordningen, betyder, at vi mister 5.000 arbejdspladser.
Det viste sig at være løgn, og det er jo okay.
Louise Schack Elholm (V), 2015-08-26:
Jeg synes, ordføreren skulle have bedre styr på tallene.
De tal, som ministeriet kommer med, er arbejdsudbud, det er ikke arbejdsefterspørgsel.
Det er to forskellige ting.
Derfor skal vi i hvert fald også se på, hvad det er, vi rent faktisk vil hjælpe danskerne med.
Vi har lovet danskerne, at vi vil bruge penge på, at det skal blive lettere at være dansker, at man skal have lettere ved at få den hjælp, man gerne vil have, i stedet for at det skal være så besværligt, som ordføreren siger.
Jeg er godt klar over, at Socialdemokraterne åbenbart ikke værdisætter så højt at tænke på, hvad der kommer danskerne nærmest.
I stedet for skal vi have en eller anden meget langstrakt diskussion om den ene eller anden beregning.
Vi mener rent faktisk, at det er vigtigt at hjælpe danskerne, og vi mener også, det er vigtigt at holde sine løfter.