runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Nu fik jeg jo ikke noget svar fra den konservative ordfører på, hvornår de 10 mia. kr. skal falde.
Falder de alle sammen i 2011 og føres videre i 2012 og 2013, eller sker der ikke noget i 2011 og ikke noget i 2012, og kommer de først i 2013, eller hvordan fordeler man dem?
Det må regeringen jo da have gjort sig nogle overvejelser om.
Så tilbage til børneværelset.
Regeringen kommer nu med den her reform og lægger en check i børneværelset og siger: Nu tager vi pengene fra jer.
Og så siger de, at så er det finansieret fremover, og der er ingen regning efterladt til kommende generationer.
Men det er jo regeringens påstand.
Hvis vi tager uafhængige økonomer, hvis vi tager de økonomiske vismænd, hvis vi tager dem, der ikke har nogen politisk interesse i at sidde og vurdere tingene, men bare skal prøve at anlægge en objektiv økonomisk vinkel, siger de jo i det her diskussionsoplæg, som jeg formoder at hr. Mike Legarth kender, at der er en regning, der bliver efterladt i børneværelset, at der ikke er skabt balance, at den strukturelle balance gør, at gælden bare vil vokse og vokse fremover.
Var det ikke en idé, om Det Konservative Folkeparti begyndte at anlægge en mere realistisk linje, så det skønmaleri, der ligger til grund for det, vi behandler i dag, ikke var til stede?
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Med hensyn til de 10 mia. kr. vil jeg sige, at de bliver fremlagt i forbindelse med finansloven, og så må man have tålmodighed indtil da og se, hvordan de bliver udmøntet.
Så synes jeg godt nok, det er påfaldende, at jeg her fra talerstolen skal høre på kritik af De Konservative med hensyn til at skabe langsigtet balance og holdbarhed i økonomien, når nu vismændene, der er de ypperste uvildige økonomer i det her land, netop har givet en sønderlemmende kritik af S og SF's »En Fair Løsning« og »Fair Forandring« og fair det ene og fair det andet.
Det er pivhamrende gennemhullet; der er ikke hold i noget af det, og der er ingen konkrete tal for, hvordan man vil løse de udfordringer, vi står over for.
Man påstår oven i købet, at man vil forhandle med EU om at overholde konvergensprogrammet, hvilket er fuldstændig urealistisk.
Og Finansministeriet har regnet på S og SF's skatteplan og sagt, at den er underfinansieret med 11 mia. kr. Så jeg tror ikke, det er Det Konservative Folkeparti, man skal skyde på.
Vi har hele tiden sagt, at vi er klar til at trække i arbejdstøjet, hvis der er nogen, der vil være med til at åbne velfærdsforliget eller indgå andre aftaler om reformer på arbejdsmarkedet.
Mike Legarth (KF), 2010-06-10:
Jamen Det Konservative Folkeparti er familiernes parti, ligesom vi er skattelettelsesparti nr. 1 i det her land.
Regeringen har børnefamilierne i fokus.
Det er jo vigtigt, at vi nu sørger for at få den her regning betalt, for hvis vi ikke gør det, havner den regning i børneværelset, og det vil vi under ingen omstændigheder medvirke til.
Det er meget vigtigt, at vi for adresseret den gældssituation, vi er i, og at vi får betalt regningen, for ellers er det jo, at det går, som det har gjort i Grækenland, Spanien og Portugal.
I Spanien har man fuldstændig fjernet børnechecken, og vi ser i andre lande, at de offentligt ansatte må gå 20 pct. ned i løn.
Så sagen er, at vi beskytter børnefamilierne imod, at vi som samfund skal betale renter og dermed ikke i fremtiden vil være i stand til at fastholde det velfærdssamfund, vi gerne vil have.
Hvis vi ikke har penge til det, lider børnefamilierne jo under, at børnehaver, skoler og alle de ting, vi gerne vil se i et velfungerende velfærdssamfund, ikke vil kunne få tilstrækkelige midler til rådighed.
Derfor er det vigtigt, at vi – og også børnefamilierne – nu i en eller anden udstrækning medvirker til at betale regningen.
Det anerkender vi fuldstændig at de kommer til, men der er jo tale om en 2-års-plan eller en 3-års-plan, hvis man tager udskydelsen af hævelsen af topgrænsen med, fordi vi jo der solidarisk medvirker til, at de, der tjener mest, også er med til at betale regningen.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Et af de elementer, som vi behandler i dag, er jo netop det her med, hvor man så placerer regningen.
Bl.a. er det på Det Konservative Folkepartis hjemmeside blevet anført, at man har fået hævet børnechecken med 2.000 kr. Spørgsmålet er simpelt hen: Hvad er der sket med Det Konservative Folkeparti som familieparti i denne sammenhæng?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Jeg medgiver gerne, at det er store krav at stille til kommunerne, at de skal overholde aftalerne, som bliver indgået, for det har de ikke før været i stand til at gøre, og der må vi jo så stramme op for at få dem til at overholde aftalerne.
Det er helt klart, at det skal de gøre.
Det er en helt klar forventning og forudsætning.
Men vi er jo ikke de første, der stiller de forudsætninger op og kræver, at kommunerne overholder deres vækstrammer.
Det er jo ikke noget nyt.
Det brugte man jo også i den regering, som var, før VK-regeringen kom til, så det er der ikke noget som helst nyt i.
De skatteomlægninger, der kom i 2003, 2004 og 2007, var finansieret, og der kan man så kun beklage at kommunerne ikke overholdt deres del af forpligtelserne over for resten af samfundet.
Jeg mener, det er en rigtig sund styringsmekanisme at lave nogle vækstrammer for kommunerne, for ellers løber det løbsk.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Under ordførerens tale var der perioder, hvor man kunne få det indtryk, at den pakke, som vi behandler i dag, faktisk er socialt afbalanceret og ikke skæv.
Jeg vil bare indledningsvis gøre opmærksom på, at alene med børnechecken er det sådan, at de 10 pct. fattigste af befolkningen får et 0,99 pct. mindre rådighedsbeløb, og at de 10 pct. rigeste får 0,03 pct. mindre.
Det relative tab er altså 30 gange større for de fattigste end for de rigeste.
Men det, jeg synes er interessant at få svar på nu, er angående hr. Mikkel Denckers bemærkning om, at begrænsningen af fradraget for fagforeningskontingenter er rimeligt, fordi der bl.a. bliver givet støtte til at fremme bestemte politiske holdninger.
Hvis det ræsonnement ligger til grund, burde vi jo også fjerne fradragsmulighederne for bl.a. den stærkt borgerlige tænketank CEPOS.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål, eller om det var en holdningstilkendegivelse fra hr. Nick Hækkerup, men det er da godt med nogle forslag til finanslovforhandlingerne.
Det takker jeg for.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Jeg kan jo ikke tvinge hr. Mikkel Dencker til at forstå det, men så kan jeg i hvert fald spørge direkte: Vil Dansk Folkeparti og hr. Mikkel Dencker forfølge samme ræsonnement og være med til at støtte, at fradragsmuligheden for den stærkt borgerlige tænketank CEPOS bliver begrænset, fordi de jo fremmer og støtter politisk virksomhed, eller drejer det her sig kun om at ramme politiske observanser, som man ikke er enig i?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Nu vil jeg sige, at der altså er den væsentlige forskel på aktiviteterne i CEPOS og i fagforeningerne, at CEPOS i hvert fald lever op til deres formålsparagraf og gør det, som deres støtteydere forventer.
Med fagforeningerne er det anderledes.
Her forventer medlemmerne vel, at man laver fagligt arbejde, sikrer sine medlemmer nogle ordentlige arbejdsforhold og nogle gode lønforhold, men holder sig langt fra at drive partipolitik ved at støtte S, SF og Enhedslisten og have travlt med at bekæmpe regeringen og Dansk Folkeparti.
Her ryger man langt ud over, hvad medlemmerne forventer.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt, at der er denne begrænsning af fradrag for fagforeningskontingent, for der er nemlig en tendens til, at fagforeningerne bare kører derudad.
Én ting er, at man finansierer sit faglige arbejde over kontingentmidlerne, og det er helt fint, at der er fradrag for det.
Men når man også begynder at bruge kontingentpengene på at drive politiske kampagner, synes jeg ikke, det er rimeligt, at der er adgang til så store fradrag.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg er spændt på, hvornår Dansk Folkeparti så vil gå efter Mærsk.
Alle de, der handler i Netto, Bilka, Føtex osv., er jo med til at betale støtten til politiske partier, men det kan vi jo høre om om lidt.
Det, der egentlig fik mig herop, er, at jeg gerne vil høre Dansk Folkepartis begrundelse for, hvorfor det er børnefamilierne, der skal betale, når der nu er kommet et svar, der viser, at hvis man droppede de topskattelettelser, som man ellers havde lovet de rigeste – man tager altså ikke noget fra de rigeste, men de får bare ikke de endnu flere penge, de var blevet stillet i udsigt – kunne man lade være med at skære ned over for børnene.
Hvad er så Dansk Folkepartis begrundelse for, at det er børnene, der skal betale regningen for de store skattelettelser, der er givet i årene forud?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Hvad angår elementet om børnechecken i genopretningspakken, er det jo ikke nogen hemmelighed, at det har været Dansk Folkepartis politik igennem mange år at spare på børnechecken.
Vi har igennem mange år sagt, at vi ønsker, der skal være et loft over børnechecken, så den kun kunne gives til de første to børn i familien, så derfor kan det ikke være overraskende for fru Line Barfod, at vi nu har fået forhandlet noget igennem, som næsten er det, vi hele tiden har sagt vi ønskede.
Jeg kom med begrundelsen i mit ordførerindlæg, nemlig at vi synes, at for nogle familier, som har mange børn, bliver det nærmest en hovedindtægt i sig selv at få børnecheck.
Det synes vi ikke er rimeligt, det er ikke i orden, og det er også med til at hæmme integrationen, så derfor.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jamen jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti har den holdning, at hvis man kan finde et forslag, der rammer indvandrere, vil man gennemføre det forslag, også selv om det måske rammer en række andre.
Men så har jo man ændret det, så man rammer samtlige børnefamilier og ikke kun dem med mange børn.
Men man rammer jo også pensionisterne med det her forslag.
De kommer jo også til at miste nogle penge på grund af de skatteændringer, der bliver lavet, og hvorfor har man så ikke sørget for at friholde pensionisterne?
Hvorfor er det, der er så mange, der skal betale?
Hvad er det, der er Dansk Folkepartis begrundelse for, at man synes, det er så vigtigt, at de allerrigeste her i samfundet skal blive ved med at få kæmpe skattelettelser?
Hvorfor?
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-10:
Det offentlige underskud er alle danskeres underskud, og derfor er det også rimeligt, at alle danskere er med til at bidrage til, at det bliver nedbragt.
Det er rigtigt, at alle danskere bliver ramt; også pensionister bliver ramt af, at man fastfryser personfradraget.
En folkepensionist kommer til at betale 28 kr. mere i skat om måneden, og det synes jeg ikke er et særlig stort beløb, slet ikke når man sammenligner med, hvor mange gode ting Dansk Folkeparti har fået kæmpet igennem til pensionisterne bare inden for de sidste par år.
Pensionstillægget er blevet forhøjet med 2.000 kr. årligt bare i år i forbindelse med forårspakken, pensionisterne får selvfølgelig også lettelsen af bundskatten på 1,5 procentpoint, og det opvejer flot de 28 kr. Vi har også fået kæmpet igennem, at der bliver givet den grønne check på skattefri 1.300 kr. årligt, som alle pensionister også får del i, og det er jo væsentligt over den grønne check på 600-700 kr. årligt, som regeringen havde foreslået de skulle have.
Så vi har fået kæmpet ting igennem, som langt kompenserer de 28 kr.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Hvis vi skal gå ind i en teknisk definition af konvergenskrav og lignende, er der jo flere variabler, og en af variablerne er den produktionsnedgang, vi har i landet.
Den er krisen jo i høj grad medvirkende til.
Jeg kan slet ikke forstå hr. Klaus Hækkerups argumentation, nemlig at det er regeringens skyld, at vi er havnet i den her krise.
Det mener jeg godt nok er at skyde over målet.
Så må jeg bare sige, at jeg ikke har hørt nogen socialdemokrat fra 2001 til 2008 – altså før den internationale krise – sige, at vi lige skulle sanere i de offentlige udgifter, og at vi lige skulle klappe hesten.
Det må jeg sige godt nok ikke er at tage ansvar for sine egne beslutninger.
Det, regeringen har gjort, er systematisk at lade være med at følge de råd, som hr. Klaus Hækkerup og hans partifæller er kommet med i regeringsperioden fra 2001.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Jeg snakkede ikke om perioden efter den økonomiske krise.
Men ansvaret for, at vi fik et strukturelt underskud, og det er det, vi står og behandler i dag, er jo netop regeringens.
Det er de ufinansierede skattelettelser; det var påstanden om, at vi kunne bruge penge, så Venstre kunne gå ud og bruge penge til at købe vælgerstemmer for ved valgene i 2005 og 2007.
Alt det ligger forud for krisen.
Det er jo mærkeligt, at Venstre ikke forstår definitionen på den strukturelle balance, for den er jo netop hævet over finanskrisen.
Jeg forstår virkelig ikke Venstres ordfører.
Det er ellers tydeligt defineret af EU; det er tydeligt defineret af Angela Merkel i forbindelse med den tyske saneringsplan.
Det er rigtigt, at vi har en krise nu, men Venstre har jo givet fuldkommen ufinansierede skattelettelser, og det er måske det, der mest af alt har påvirket den strukturelle balance.
Jeg synes bare, det ville klæde Venstre at erkende det.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Jamen altså, jeg behøver slet ikke at forholde mig til rygter eller gisninger eller vurderinger af, hvad der er regeringens politik, for vi fremlægger den jo åbent og ærligt.
I modsætning til visse andre siger vi: Vi mangler 24 mia. kr. over de næste 3 år i dansk økonomi, og så lægger vi en plan frem, der viser, hvordan vi finder de 24 mia. kr.
Det er den, jeg svarer på spørgsmål om, og jeg vil aldrig nogen sinde udstede nogen garantier, belært af den tidligere formand for Socialdemokraterne, som udstedte en garanti, som han på ingen måder kunne leve op til; tværtimod brød han den, så snart man fik statsministerposten på plads igen.
Så må jeg også sige, at jeg synes, det er lidt flot, jeg synes, det er utrolig flot, at Socialdemokraterne i dag afkræver snart den ene snart den anden minister svar på vores planer om den ene bagatel og den anden bagatel og størrelsesordenen – ja, jeg siger bagatel – sammenlignet med, at S og SF har fremlagt en plan, hvor man ikke kan redegøre for mange milliarder kroner i dansk økonomi.
Jeg synes faktisk, det er en anelse pinligt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Da jeg genså undervisningsministeren efter pinse, havde jeg sådan set
håbet, at hun var rejst væk i en hel uge – det er der så mange ministre, der gør.
Grunden til, at jeg siger det, er, at jeg forstår, at det udelukkende er undervisningsministerens idé, at der skulle skæres på det her område.
Det kom meget bag på mig, for jeg havde ikke hørt noget om, at det skulle ske før pinse.
Det mener jeg ikke at der blev sagt noget om på det her område.
Jeg mener også, at det er aldeles uklogt at skære i det område, for det er jo sådan, at selv om det er folk, der er beskæftiget,
så er det her er jo blevet brugt – og det tror jeg at undervisningsministeren også bliver nødt til at erkende – til at hjælpe rigtig mange mennesker, i forbindelse med at en virksomhed var ved at lukke ned eller flytte.
Man har fået SVU, samtidig med at man har lavet en fratrædelsesordning, så man reelt undgik at blive fyret, og så fik man uddannelse, så man kunne komme videre i et andet job.
Vil undervisningsministeren ikke godt erkende, at det var sådan, det blev skruet sammen, og at det er sådan, det er i dag?
Hvis man skærer det ned, halverer det, hvilke konsekvenser får det så for dem, der er yderst på arbejdsmarkedet?
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Hvis ikke det var for den økonomiske situation, havde vi slet ikke fremsat det lovforslag, og jeg noterede mig, at hr. Niels Helveg Petersen pegede på, at det slet ikke er nødvendigt, fordi det er så få penge, det tilvejebringer.
Men det er jo situationen, når man skal tilvejebringe rigtig mange penge over 3 år, at så er det en god idé at komme rundt i mange hjørner, for ellers belaster man så særlig hårdt dér, hvor man finder penge.
Derfor er den del her også med.
Det er jo ikke mit første valg at skære i uddannelse, men det er så stor en del af statens budget.
Når vi giver regionerne flere penge, for at de kan lave et endnu bedre sygehusvæsen, friholder kommunerne for beskæringer overhovedet, og friholder forsvaret, fordi vi har et bredt forlig, så er der en meget stor del tilbage, som er undervisningsudgifterne på statens budget, og derfor bidrager jeg.
Men jeg vil gerne sige, at jeg stadig væk synes, det er lidt hyklerisk at spørge om, hvad det her betyder for de kortuddannede, når S og SF vil skære i de kortuddannedes ferier.
Altså, man skal arbejde 1 uge mere om året, og det er de timelønnede, der skal omfattes af det, for vi andre vil ikke blive omfattet af det.
Og nu truer man så i øvrigt også de kortuddannede med efterlønsforringelser, hvis man ikke får det, som man vil have det.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
På fødevareområdet er det sådan – og det ved jeg at undervisningsministeren også kender noget til – at man udsætter tingene for en cocktaileffekt.
Det er, når f.eks. pesticider arbejder sammen med andre – det giver et godt billede af det.
Jeg vil spørge, om det her forslag har været udsat for sådan en cocktaileffekt, hvor man har kigget på både brugerbetaling, nedsættelser, nedskæringer osv.
Det, som det ender op med, er, om det er klogt at gøre det i en situation, hvor vi kommer til at mangle hænder.
Det erkender alle parter at vi kommer til.
Er det så også klogt at straffe dem, der har fået mindst uddannelse, i et samfund, hvor vi gerne skulle have alle til at bidrage og holde sig fast på arbejdsmarkedet i længst mulig tid?
Er det så klogt?
Så vil jeg gerne sige, at jeg tror, at det der med efterlønsgaranti spiller undervisningsministeren et puds.
Poul Nyrup Rasmussen lovede en efterlønsgaranti.
Har vi ikke det?
Er det ikke sådan, at alle danskere, hvis de er medlem af en a-kasse og opfylder betingelserne, får et efterlønsgarantibevis?
Så alle de garantier, vi har givet for efterlønnen, er fastholdt til punkt og prikke.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Det er jo fuldstændig fantastisk at høre, at hvis ikke Socialdemokraterne gjorde, som de gjorde med efterlønnen tilbage under Nyrupregeringen, så havde Venstre afskaffet den.
Altså, det er jo helt fantastisk, fordi det jo så ville betyde, at Venstre skulle have iværksat et statskup, og der er vi dog ikke kommet til.
Selv om vi syntes, at det var alvorligt under den tidligere regering, og at der var behov for forandring, så valgte vi dog at søge at få flertal på demokratisk vis, og det er jo så sket ved de efterfølgende tre valg, og det er egentlig vældig godt.
Det er det, der betyder, at selv om jeg ikke er vild og begejstret over at skære 40 uger af den SVU-periode, man kan få, og selv om det rammer 500 personer om året, som dermed vil få en mere begrænset adgang til højere forsørgelse, så er det dog immer væk en hel del bedre end det, SF og S har i sprøjten, for det, der vil ske, hvis man ikke har styr på dansk økonomi, er altså, at vi mister arbejdspladser.
Hvis renten stiger, ryger der arbejdspladser – det ved man altså, det er et faktum.
Hvem er det så, der mister arbejdet?
Ja, det er de kortuddannede.
Det er dem, der er mest udsatte.
Og der vil jeg sige, at hvis valget står mellem at reducere SVU'en eller at reducere beskæftigelsen i det danske samfund, så er mit svar klart: Jeg mener, det er rigtig godt, at folk har mulighed for at forsørge sig selv og deres familie.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-10:
Det er muligt, at ydelsernes niveau er en bagatel for ministeren, men for de mange mennesker, som faktisk er afhængige af de her ydelser, er niveauet bestemt ikke en bagatel.
Derfor vil jeg gerne gentage det spørgsmål, som fru Christine Antorini også stillede til ministeren, nemlig om der er ændringer af ydelsesniveauet på vej, for ministeren siger, at det her lovforslag ikke indeholder, at satserne bliver ændret.
Det ville være relevant for os alle sammen at få at vide, om man har nye forringelser på vej – altså, om vi nu står her og forholder os til et forslag, der går ud på, at man nedsætter perioden fra 80 til 40 uger, men at man også har forringelser af satserne på vej.
Det er jo ikke mindst relevant for de ufaglærte, der overvejer deres fremtidige uddannelsesmuligheder.
Nu siger ministeren så, at ministeren ikke vil komme med nogen garantier, men jeg går ud fra, at ministeren helt klart kan bekræfte, at der ikke på nuværende tidspunkt er nogen som helst overvejelse om at ændre ydelsesniveauet.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Jeg kan gentage, at for så vidt man ønsker at følge med i regeringens politik, er man meget velkommen til det.
Vi har fremlagt en genopretningsplan, som bl.a. retter sig mod at sikre, at vi har arbejdspladser til de kortuddannede i fremtiden, og det er der mange områder, der bidrager til, herunder mit.
Det er ikke noget, jeg er specielt glad for, men jeg erkender, at det er fuldstændig nødvendigt, at vi får styr på dansk økonomi, for de personer, der vil være allermest udsatte, hvis vi ikke får styr på de offentlige finanser, er de kortuddannede.
Jeg synes altså fortsat, at det er utrolig hyklerisk af S og SF, at man fremturer her i salen i dag, hvor ens egen skatteordfører har noteret sig, at der mangler milliarder af kroner i ens egen økonomiske plan og har vedkendt sig, at der er et totalt hul.
På en dag, hvor man fra Socialdemokraternes leders side har sået tvivl om, hvorvidt man vil beskytte efterlønnen, og har gjort det fuldstændig tydeligt og har forsøgt at true sig til, at de kortuddannede timelønnede skal arbejde 1 uge mere om året, synes jeg faktisk grænser til det pinlige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-10:
Det svar havde altså absolut intet at gøre med det, jeg spurgte om – altså nul, ingenting.
Jeg siger, at jeg godt kan høre, at ministeren ikke vil komme med en garanti for, at man ikke forringer ydelsesniveauet for SVU'en.
Jeg spørger så ministeren, om ministeren kan afkræfte, at der skulle være planer om det på nuværende tidspunkt – om man på nuværende tidspunkt har noget sådan på vej.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Det agter jeg ikke at oplyse.
Christine Antorini (S), 2010-06-10:
Det er heller ikke det, vi beder om.
Så cirkulerer der et rygte om, at man ydermere faktisk vil skære i selve ydelsens størrelse.
Det har direkte betydning for konsekvensen og virkningen af det her lovforslag, hvis det også er en del af det.
Ministeren fremhævede selv, at regeringen og Dansk Folkeparti lægger kortene på bordet.
Man kan se det i genopretningsplanen, som det hedder.
Der står ikke noget om det her, og når vi diskuterer de øvrige nedskæringer, der er på SVU'en, må det være så nemt for ministeren at sige: Nej, vi vil ikke skære i SVU'en.
Så jeg spørger en gang til: Er det korrekt forstået, at det, der ligger i kortene, er, at man også vil skære på ydelsen ud over antallet af uger?
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Jamen jeg er overhovedet ikke uvant med, at oppositionen spekulerer i, hvad regeringen måtte agte at gøre, og det er helt i orden.
Det er vi meget glade for i regeringen, for det er sådan set helt i orden, at man interesserer sig for, hvilken politik regeringen fører.
For den er jo gennemsigtig.
Det er en, man kan forholde sig til.
Vi lægger jo tingene frem, sådan som vi har diskuteret dem.
Den, der først af alle har mindet mig om, at det er en rigtig dårlig idé, er den tidligere socialdemokratiske formand, hr. Poul Nyrup Rasmussen, som jo udstedte en garanti om efterlønnen, som viste sig ikke at holde.
Nu kan jeg så sige, at jeg har fået genopfrisket hukommelsen, ved at den nuværende formand, fru Helle Thorning-Schmidt, ej heller vil stille nogen garantier, men kun vil stille en form for garanti, og det er, at den plan, man har lagt frem, ikke holder.