runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2013-05-03:
Jeg bliver jo lidt urolig, når jeg hører Venstres ordfører udtale sig, og som jeg hører det for en hel dels vedkommende noget valent, for punkt 1: Justitsministeren har ikke givet tilstrækkelige oplysninger, og punkt 2: Venstre har ikke nogen problemer i den her sag overhovedet med det forløb, der er.
Betyder det virkelig, at Venstre mener, at justitsministeren her i salen skal stå og oplyse konkret og i detaljer om eventuelle konkrete operationer, som PET foretager sig?
Er det det, Venstre mener?
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Nej, det er ikke det, som Venstre mener.
Men vi mener sådan set godt, at justitsministeren kunne strække sig længere i forsikring om, at der ikke er sket lovbrud i den her sag.
Det betyder så, at justitsministeren løber en større politisk risiko, hvis det skulle være tilfældet, men hvis det ikke er tilfældet, er det jo en ikkeeksisterende risiko.
Det her er jo en meget højt profileret sag, som der er skrevet meget om, og det er jo sket før, at man er gået ud og har afvist, at det skulle være tilfældet, når en sag har været meget beskrevet og der er nogen, der har sat spørgsmålstegn ved PET's arbejdsmetoder og har spurgt, om de er lovlige.
Der siger vi – og det har jeg noteret mig at flere partier i Folketinget har sagt – at vi godt kunne have tænkt os, at oplysningsniveauet var en smule højere.
Jeg skal i øvrigt sige, at man i Enhedslistens beslutningsforslag, som jeg formoder at hr. John Dyrby Paulsen har læst, vil kunne se, at de faktisk også tager stilling til den her problemstilling, så hvis man skulle nedsætte en undersøgelseskommission, skal det selvfølgelig være i respekt for, at der er grænser for, hvor megen åbenhed man kan forvente i den her sag.
Men med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt justitsministeren kan påtage sig et politisk ansvar, mener jeg sådan set godt man kan forlange det.
Morten Bødskov (S), 2013-05-03:
Som fru Pernille Skipper ganske udmærket ved og vil høre, når jeg læser det følgende op, så er det noget, vi har beskæftiget os med ganske mange gange efterhånden.
Og jeg føler bare anledning til endnu en gang at gentage det, som PET-chefen da også har slået fast, altså at det er ufravigeligt for PET, at tjenesten – og så kommer det – hverken kan, må eller vil medvirke i operationer, der tager sigte på at slå nogen ihjel, uanset om der er tale om civile eller militære personer.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Tak, formand.
Justitsministeren har redegjort for, hvad beslutningsforslaget fra Enhedslisten omhandler, og sådan set også i vid udstrækning den konkrete sag.
Man har jo med interesse kunnet læse i Jyllands-Postens artikler om Morten Storm-sagen, og den dokumentation, der er fremlagt, er jo dokumentation, som man skal forstå kommer fra én kilde og er én udlægning.
Der er altid en anden version af sådan nogle historier.
Det, Morten Storm siger, kan være rigtigt, men det kan også være forkert.
Vi er i Venstre enige med Enhedslisten så langt, at der er en lang række ubesvarede spørgsmål i den her sag, som det ville være rart at få nogle svar på.
Vi har også selv forsøgt at få nogle svar fra justitsministeren, og vi er sådan set enige med Enhedslisten i, at de svar, der er givet, ikke er fyldestgørende, og man kan undre sig over, at der ikke kan svares mere omfangsrigt, når Folketinget spørger.
Det ville jo være i alles interesse.
Det er sådan set ikke Venstres opfattelse, at der er noget at komme efter i den konkrete sag, og derfor vil vi heller ikke være med til at nedsætte en undersøgelseskommission, for vi synes ikke, der er nok tungtvejende beviser, der peger på, at der er sket et lovbrud.
På den anden side er vi også utilfredse med, at justitsministeren ikke på et tidligt tidspunkt har været ude at sige: Det, Jyllands-Posten skriver, kan jeg under ministeransvar fortælle ikke er korrekt; der er ikke sket lovbrud i den konkrete sag.
Justitsministeren har sagt mange ting, men det har ofte været de samme ting, og det har ikke været den her forsikring, som jo gør, at man som borger i Danmark kan lægge sig i sin seng og være overbevist om, at der ikke er noget i denne sag, og at alt er sket inden for lovens rammer.
Det er som sagt Venstres opfattelse, at det er tilfældet, men vi kan sådan set også godt forstå, at nogle har fået det modsatte indtryk, når Jyllands-Posten kører en sådan kampagne og fremlægger en lang række ting, uden at der bliver svaret igen fra de relevante myndigheder, eller uden at justitsministeren stiller sig op og påtager sig det politiske ansvar i den forbindelse.
Det bringer jo mistillid til Politiets Efterretningstjeneste, og det er ikke noget, vi mener er berettiget.
Vi mener sådan set heller ikke, at PET kan være tjent med, at der kan drages tvivl om, om nogle af deres aktioner er lovlige eller ej.
I Venstre har vi tillid til Politiets Efterretningstjeneste og også til deres arbejde – de løfter en meget vigtig opgave – men vi må også erkende, at det kunne være rart i denne sag med lidt flere og fyldestgørende svar og forsikringer fra justitsministeren.
Men på nuværende tidspunkt er vi ikke indstillet på at støtte Enhedslistens forslag om en undersøgelseskommission.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Jamen altså, undskyld mig, det er jo et lidt sært svar, hvis man må være så fri.
Altså, der er en mængde dokumentation, der er fremlagt i medierne.
Der er flere eksperter – Institut for Menneskerettigheder, Amnesty International, professorer i statsret – som siger, at her er der så mange indicier for, at Morten Storm taler sandt, altså at PET faktisk har medvirket til drab.
Altså, hvad skal der til, for at justitsministeren vil forholde sig til sådan nogle indicier?
Hvor meget dokumentation skal der frem?
Kan der komme et eller andet tidspunkt, hvor der er så meget, der peger i retning af, at Politiets Efterretningstjeneste har begået lovbrud, at justitsministeren vil undersøge det, eller vil justitsministeren aldrig nogen sinde undersøge en sådan sag?
Morten Bødskov (S), 2013-05-03:
Det første spørgsmål vedrører rammerne for det nye tilsyn.
Det er jo sådan set rigtigt nok, at det nye tilsyn ikke har til opgave at kontrollere enkeltoperationer, men som jeg sagde, er der med den politiske aftale, der er lavet, jo indgået en aftale om, at Kontroludvalgets indsigt bliver styrket.
Dermed styrkes også kontrollen med Politiets Efterretningstjeneste – den bliver styrket via Kontroludvalget – og herunder altså mulighederne for at få indsigt i PET's brug af civile som agenter.
Når det handler om de oplysninger, der jo primært har været fremme i Jyllands-Posten, så finder jeg altså ikke anledning til at kommentere på mediehistorier, og det gælder jo så også de spørgsmål, som spørgeren her rejser.
Det mener jeg, og det er et principielt spørgsmål for mig, at jeg her fra Folketingets talerstol hverken vil begive mig ud i at beeller afkræfte mulige konkrete efterretningsoperationer.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om to ting.
For det første vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte, at en sag, som den vi behandler et beslutningsforslag om i dag, altså sagen vedrørende Morten Storm, ikke vil kunne blive taget op af det nye tilsyn, som justitsministeren ellers omtaler i sin tale.
Det er det ene, jeg gerne vil bede om en bekræftelse på.
Det andet er, at jeg gerne vil bede om, at ministeren forklarer, hvordan han forholder sig til den dokumentation, der er blevet fremlagt hovedsagelig i Jyllands-Posten.
Der er jo en række lydoptagelser, kvitteringer osv., som peger i retning af, at Morten Storm altså taler sandt, når han siger, at PET og han selv har medvirket til i hvert fald et forsøg på drab i Yemen.
Der er jo en modsætning mellem det, som justitsministerens PET-chef nu siger, og den dokumentation.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Nu har jeg jo tilsyneladende fået den opgave at være pædagogisk konsulent for Dansk Folkeparti.
Det er en vanskelig opgave, vil jeg sige.
For 2 uger siden havde vi en debat om dele af dagpengelovgivningen, hvor hr. Bent Bøgsted næsten sagde det samme, nemlig at det ikke var en ting, som man kunne støtte.
Ikke desto mindre blev jeg ringet op af en journalist i dag, der sagde, at den politiske ordfører for Dansk Folkeparti, hr. Kristian Thulesen Dahl, ville opfordre til, at de blev inddraget i forhandlinger om dagpengene, endda ændringer af lovgivningen.
Så tænkte jeg: Det var da sjovt, at Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører havde sagt, at han ville stemme imod det, da jeg fremlagde det i forrige uge.
Det drejer sig om, at man tager uddannelse, hvis der er andre, der kan tage jobbet imens.
Hvis ikke der findes nogen, der præcis kan fylde et job ud, må den uddannelsessøgende eller den, der er på uddannelse, selvfølgelig gå ud af uddannelsen og gå ind og passe arbejdet.
Det står også i forslaget, og det er jo i øvrigt ikke nyt stof.
Nu tror jeg, vi er næsten lige gamle, ordføreren og jeg, og derfor kan vi huske, at vi i 1990'erne, da Socialdemokraterne regerede i landet, havde sådan en ordning.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
Så siger hr. Christian Juhl, at det er inden for dagpengeperioden, inden for de 2 år.
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen.
Så har jeg en rettelse til hr. Christian Juhl vedrørende det fra sidste uge – og den var jeg for øvrigt også ude med i går: Det er en masse gode beslutningsforslag, som Enhedslisten kommer med, men de skal indgå i et samlet hele, og det er der, jeg siger, at de kan indgå i en reform af dagpengesystemet, hvor man laver hele systemet om.
Det er det, hr. Kristian Thulesen Dahl har henvist til.
Det var også det, jeg nævnte i forbindelse med forhandlingerne i forrige uge – at det skulle indgå i et samlet hele.
Der vil Dansk Folkeparti da gerne være med til at forhandle en ny dagpengereform på plads, hvis vi ellers kan blive inviteret til det af regeringen.
Det er slet ikke det, der er problemet, og der kan de her forslag da sagtens indgå som elementer.
Der er mange aspekter i det.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Ja, der er mange syge forklaringer på, hvorfor man ikke vil støtte enkeltforslag, og hr. Bent Bøgsted skal jo selv bestemme, hvad for nogle argumenter han bruger.
Men det ville da være fremkommeligt, at man – hvis man havde lyst til at lave forlig her i Folketingssalen – så sagde: Ja, det der forslag var et godt element at tage med, det der var godt, men det der duer ikke.
Her ved vi ingenting, fordi de siger nej til alt det, som Enhedslisten foreslår, og Dansk Folkeparti skal jo sådan set også selv bestemme, hvad man siger nej til.
Men jeg vil bare sige, at det her forslag stort set er gratis.
Forårets erfaringer indeholder netop det element, at vores uddannelsessystem er gearet til at give folk den her rettighed på visse områder – de skal trimmes på nogle andre områder.
Det betyder, at hvis man giver folk ret og pligt til f.eks. uddannelse i et antal uger i løbet af en periode som i det her forslag, så kan det bygges ind i normale dagpengeperioder.
Det er det, der er det geniale ved det.
Men da Dansk Folkeparti jo ikke ønsker at støtte det, hvordan pokker skal man så få en fornemmelse af Dansk Folkepartis ønsker, og hvorfor skulle man invitere Dansk Folkeparti med i forhandlinger om et dagpengesystem?
Alene det faktum, at ordføreren for ca. en måned siden sagde til mig, at han ikke ville være med til at åbne loven op igen, men at han kun ville være med til at forlænge dagpengeperioden med ½ år, gør jo, at man ikke kan finde ud af, om det er noget værd at forhandle med Dansk Folkeparti.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-07:
Jeg synes, at hr. Christian Juhl sludrer lidt.
Altså, Hr. Christian Juhl bliver ved med at sige: Inden for rammerne af dagpengene.
Og når der så står »som har opbrugt deres dagpengeret«, er det jo 1 års dagpenge efter de 2 år, og så kan hr. Christian Juhl jo ikke komme og sige, at det stort set er gratis.
Problemet med mange af de beslutningsforslag, som Enhedslisten kommer med, og som Enhedslisten burde have taget op med regeringen i forbindelse med forhandlinger, men som Enhedslisten åbenbart ikke har magtet at tage op, er jo, at der ikke anvises nogen finansiering i dem.
Det er sådan med spredehagl, i stedet for at man går samlet til regeringen og siger: Hør engang, regering, vi har de her ønsker, som vi skal have igennem – og så få det forhandlet på plads i stedet for at komme med alle de beslutningsforslag.
Jeg ved ikke, hvor mange det bliver til, før vi er færdige, det kan godt være, det er oppe på 20 beslutningsforslag, eller 22, eller hvor mange det nu er.
Dem kunne man taget samlet med til regeringen, som Enhedslisten jo sidder som støtteparti for, og som man virkelig har mulighed for at sætte tommelskruerne på, og sige: Det her skal vi have igennem.
Det ville være den rigtige vej at gå med alle de forslag, som Enhedslisten kommer med, i stedet for at sprede dem ud på en masse beslutningsforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Tak, formand.
Det er regeringens politik, at de ledige skal opkvalificeres efter behov.
Det er vigtigt, at vi bruger opkvalificering og uddannelse med omtanke, så vi siger ja til uddannelse og efteruddannelse til de personer, til de medborgere, som har brug for det.
Det fungerer ikke helt optimalt i dag.
Det handler vi også på.
Der eksisterer allerede i dag en række muligheder for opkvalificering, f.eks. gennem ordinære uddannelsesforløb.
Der er også muligheder for jobrotation.
Jeg skal ikke undlade at nævne her i denne forbindelse, at de ledige også har ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Men vi kan gøre det bedre, og det er netop regeringens ambition med det udredningsarbejde, som er blevet søsat.
Der er nedsat en ekspertgruppe, som anført af den tidligere skatteminister Carsten Koch skal se på, om vi får nok beskæftigelse for de penge, vi hvert år bruger på den aktive uddannelses- og arbejdsmarkedspolitik.
Så vi lægger op til et udredningsarbejde.
Det, der er vigtigt for regeringen, er, at vi hjælper de ledige, hvad jeg også var inde på i min tale, men at vi ikke fastholder de ledige længere end højst nødvendigt.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Det er et rigtig godt udgangspunkt for at komme videre, synes jeg.
Det er jo dybest set politik, vi skal lave i den her sal, og i stedet for, at der bare er et udvalg af specialister, der kigger på det, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er egentlig Det Radikale Venstres bud på, hvordan vi gør flexicuritymodellen bedre og får den til at fungere optimalt, får den til at køre længere på literen?
Ikke hvad der er Koch-udvalgets mulige forslag.
Hvad er Det Radikale Venstres politik på det her område?
Hvad er Det Radikale Venstres konkrete forslag på det her område?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-07:
Jeg tror, det er meget forskelligt for den enkelte.
Jeg har set talrige eksempler på folk, der på 6 uger lige kan få det løft, der skal til for at være parat til det job, der er derude, og hvor det er fuldt tilstrækkeligt.
Og så er der andre sammenhænge, hvor man måske skal helt ud at skifte spor.
Det er jo også derfor, vi i fællesskab har haft så meget fokus på f.eks. voksenlærlinge osv., fordi det skal der også være plads til.
Jeg tror, vi skal kunne rumme det hele i vores system, men der er ingen tvivl om, at de 6 uger er tilstrækkeligt for mange, og at det gør en stor forskel, at den mulighed er der og nu også uden maksimalt loft over, hvor meget det må koste.
Tak for det.
Det vigtigste, vi som politikere kan gøre for de mennesker i vores land, der ikke har noget arbejde, er at sikre, at de får et.
Det må altid være vores hovedprioritet.
Men vi deler i Socialdemokratiet sådan set Enhedslistens tro på, at vi skal bruge de der perioder, hvor folk går arbejdsløse, fordi der ikke er noget arbejde at få, til at opkvalificere dem og uddanne dem og gøre dem klar til et nyt arbejde – særlig de mennesker, der arbejder i brancher, som er på vej ud af vores land, eller hvor det også i fremtiden bliver sværere og sværere at finde noget at lave.
De skal opkvalificeres, så de kan skifte spor, så de kan komme over i noget andet og komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Derfor investerer vi jo også i uddannelse, og vi har sammen med Enhedslisten haft et virkelig, virkelig godt samarbejde, hvor vi har lavet en indsats, hvor vi netop går væk fra pisken, vi går væk fra de der håbløse initiativer i vores beskæftigelsessystem og over til noget, der rent faktisk giver nye kompetencer.
Vi har fjernet loftet over 6 ugers selvvalgt uddannelse, vi har investeret generelt i voksen- og efteruddannelse, vi har lavet en stærk indsats for ordblinde voksne, og vi har f.eks. også skaffet flere pladser til voksenlærlinge.
Det er rigtig, rigtig vigtige initiativer, når man tror på, at det er uddannelse, der skal til, og at der også senere i livet skal være brug for og plads til at lære nye ting og komme videre på nye arbejdspladser.
I forhold til den konkrete indsats i vores beskæftigelsessystem er det jo en større maskine at få lavet om.
Det er også derfor, som ministeren allerede har været inde på, at der er sat et udredningsarbejde i gang.
For vi deler jo i Socialdemokratiet og Enhedslisten bekymringen om, om vi nu også gør det bedst muligt for vores arbejdsløse i øjeblikket.
Og vi deler den nagende følelse af, at der nok er noget, vi kunne gøre bedre og få mere for pengene ved, og derfor er det her udredningsarbejde også vigtigt.
Men lad os nu lige give det tid, og lad os tage den der samlede diskussion under et.
Det synes jeg vil være fornuftigt, når vi senere på året får deres konklusioner.
Det arbejde er i gang, og Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte forslaget, som det foreligger.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Nå, så må vi jo vente på det.
Så vil jeg gerne spørge lidt mere konkret.
Lad os tage et enkelt element ud.
Vi har fjernet loftet over 6 ugers uddannelse.
Mener ordføreren, at 6 ugers uddannelse er nok for ledige, eller skal vi også løfte loftet over, hvor mange uger, man kan tage?
Nu har jeg 40 års erfaring med om ikke at være arbejdsløs, så i hvert fald at kende arbejdsløse, og jeg har også selv være arbejdsløs i en periode.
Det var nok før ordførerens voksenperiode, men jeg kan fortælle, at da jeg var arbejdsløs, fik jeg chancen for f.eks. i et halvt år at lære at arbejde med metal
Det gav intet arbejde, og så sagde arbejdsformidlingen, som det dengang hed: Tag du at skifte over til bygge og anlæg, der må du gå endnu et halvt år.
Det gav mig arbejde, og begge dele gav mig kvalifikationer, som gjorde, at jeg kunne søge her og der.
Om vinteren søgte jeg på fabrikkerne, og om sommeren søgte jeg på byggepladserne, og jeg havde stort set arbejde bagefter, bl.a. fordi jeg fik den mulighed for at tage mig 1 års uddannelse.
Jeg kan forstå, at blandt Venstrefolk er det først og fremmest pisken, der er god.
Altså, hvis man kan piske folk, skal de nok bestille noget.
Der tror jeg, at hvis man kan gøre dem klogere og dygtigere, så skal man bare se effektivitet på det danske arbejdsmarked.
Pisken duer ikke mere, den hørte til i 1930'erne eller før den tid.
Derfor vil jeg gerne opfordre til at nytænke i Venstre.
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
Jeg tror, det handler om både pisk og gulerod i beskæftigelsesindsatsen.
Det handler også om, at vi i hele vores uddannelsessystem sørger for, at de unge mennesker får en uddannelse, de kan bruge til noget, når de er færdige med folkeskolen og gymnasiet osv.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg sådan set ikke støtter synspunktet fra Enhedslisten om, at vi skal vende tilbage til 1990'erne, hvor man kunne gå på dagpenge i adskillige år og sådan set blive koblet af.
Det, jeg lytter mig til, at Enhedslisten en gang imellem siger, er: Vi er sådan set tilfredse med, at man kan gå i mange, mange år på dagpenge.
Det er ikke nogen hjælp.
Vi skal sørge for, at folk kommer i beskæftigelse hurtigst muligt.
Så er der jo også mulighed for at blive opkvalificeret, og der er jobrotationk, for bare at nævne et tiltag, som vi kunne gøre meget mere ud af her i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Nu kan jeg jo ikke forhindre, at ordføreren hører det, han vil høre.
Uanset om jeg råbte det højt eller brugte et andet sprog, hjalp det nok ikke.
Det her drejer sig om 1 års uddannelse, det drejer sig ikke om at gå i mange år.
1 års uddannelse drejer det sig om, fordi 1 år er en rigtig god investering.
Og det drejer sig ikke om at koble arbejdsløse af, det drejer sig om at koble arbejdsløse på, og det drejer sig om at give arbejdsløse en ret til uddannelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren ville have sagt, hvis der var nogle myndigheder, som ville bestemme, hvilken uddannelse ordføreren havde det privilegium at kunne vælge, da han var ung.
Det er jo det, det drejer sig om, nemlig at give ret til uddannelse og valgfrihed og dermed frigøre kræfter hos mennesker i stedet for at give dem pisk og gulerod, som om det var en eller anden flok køer, man trak hen over græsmarken.
Det er mennesker, som man skal have udviklet til at være dynamiske og yde en ekstra indsats og være endnu dygtigere på arbejdsmarkedet, og derfor drejer det sig om at give dem ret til uddannelse.
Nu lytter jeg jo altid med stor opmærksomhed, når fru Ane Halsboe-Jørgensen holder et oplæg, især i den her tid hvor vi nærmer os en helt særlig dato, som ikke er fru Ane Halsboe-Jørgensens fødselsdag, men den 1. juli, hvor det jo er alvor for ret mange arbejdsløse.
Derfor er det jo rigtig spændende at høre om regeringens signaler om, at man så vil tage andre initiativer.
I øvrigt var jeg glad for at høre om de enkeltelementer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2013-05-07:
Men den snak er hr. Christian Juhl og hr. Christian Juhls parti jo selv inviteret med til, så det er jo så nemt.
Vi har jo en fælles aftale og et håndslag på, at vi inden for ganske kort tid skal evaluere situationen og de initiativer, vi i fællesskab har taget for vores arbejdsløse i den seneste tid.
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
I Venstre er vi sådan set optaget af, at flest mulige kommer ud på arbejdsmarkedet, og at flest mulige er i beskæftigelse.
Det er jo også derfor, at vi sammen med regeringen har lavet en vækstplan og har lavet en skattereform.
Det er da for at få vækst i det her samfund.
Det bidrager ikke til væksten i Danmark, det gør det altså ikke.
For det er job, der skal til.
Der skal være job i den anden ende, og den største hjælp til de ledige i øjeblikket er da at få skabt nogle flere job i Danmark, og ikke, som Enhedslisten har fremsat forslag om både i sidste uge og i denne uge, at man kan forblive ledig i længere tid.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Jeg tror, at det største udbytte af det her vil komme, hvis det er sådan, at det indgår i en jobplan.
Men der mener jeg så til gengæld, at hvor det i dag er sådan, at der er mange arbejdsløse, som bliver mødt af et nej i jobcentrene – for det er de meldinger, jeg får fra en del arbejdsløse – bør vi konstruere et system, der gør, at den arbejdsløse i højere grad vil møde et ja i jobcentrene.
Det har selvfølgelig også noget med økonomi at gøre, altså om der er penge til det, og der mener jeg, at det godt kan komme til at spille en stor rolle med den milliard kroner, der er afsat i vækstplanen til øget voksen- og efteruddannelse.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Med hensyn til at den arbejdsløse skal mødes af et ja i jobcenteret, er hr. Eigil Andersen så ikke enig med mig i, at det faktisk skal være en rettighed, som den arbejdsløse kan møde op med?
Så skal det ikke være noget med at komme med hatten i hånden eller noget i den stil.
Det vil jeg gerne have hr. Eigil Andersens kommentar til.