runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Tak for det.
Det drejer sig om frit valg mellem at forankre jobsøgningen i jobcenter eller hos en godkendt privat aktør.
Grundlæggende er det sådan set
Enhedslistens opfattelse, at i det første ledighedsår skal medlemmerne af en a-kasse kun have kontakt med deres a-kasse.
Først derefter skal deres kontakt være med bl.a. jobcenteret.
A-kasserne skal dækkes økonomisk for den nye opgave, det gælder f.eks. udarbejdelse af jobplaner i samarbejde med medlemmerne, jobcentre, uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere samt intensiv og håndholdt jobformidling via samarbejdsaftaler med arbejdsgiverne.
Kommunerne kender ofte kun deres eget arbejdsmarked og kan derfor ikke vejlede de arbejdsløse om jobmuligheder på den anden side af kommunegrænsen.
Den tidligere regering sagde til jobcentrene, at de ikke skulle bruge tid på kontakt til virksomhederne, og de har ofte heller ikke engang overblik over efterspørgslen hos de lokale arbejdsgivere.
De ved også, hvilke kvalifikationer arbejdsgiverne efterspørger, og hvilke kurser der kan være relevant for deres ledige medlemmer at tage.
Da forskellige fagforeninger og a-kasser arbejder sammen i lokalområderne, vil a-kasserne også kunne vejlede medlemmer, der ønsker at uddanne sig eller søge job på andre fagområder.
Hvis vi ser på rådighedsvurderingen, ser vi, at tallene også viser, at jobcentrene laver flere fejl end a-kasserne.
Hvis vi ser bort fra de faglige a-kasser, er der intet, der tyder på nogen gevinst ved at bruge andre aktører over for arbejdsmarkedets arbejdsløse.
KORA-undersøgelsen peger direkte på, at det er dyrere at bruge private aktører frem for jobcentre, og det vil sige, at denne ordning bliver dyrere og dårligere for de arbejdsløse, og vi kan således ikke støtte beslutningsforslaget fra Venstre, Konservative og Liberal Alliance.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Tak, formand.
Det her lovforslag går jo ud på, at de ledige selv skal have ret til at vælge, hvilken aktør de vil have til at hjælpe sig med at komme videre og komme i arbejde.
Det er spørgsmålet om, om de skal have lov til at vælge mellem jobcenter, a-kasse, vikarbureau, en virksomhed, eller hvad det nu er, man kan tænke sig.
Dansk Folkeparti synes, at vi, når vi skal til at lave reformen, skal kigge på, hvordan vi finder de bedste tiltag fra dem alle.
Der skal et samarbejde igennem med jobcenter og a-kasser og andre aktører.
Der er sikkert nogle, der ikke kan klare sig, og det kan godt være, der er nogle andre aktører, der ikke er så gode, og som må væk, mens der er nogle andre aktører, der er gode.
A-kasserne er vidt forskellige i deres arbejde: Nogle gør det rigtig godt, andre gør det måske knap så godt, men fælles for a-kasserne er, at de kan gøre uhyggelig meget for deres medlemmer, hvis de vil.
Men det korte af det lange er i sidste ende, hvem der skal betale, for de vil alle sammen gerne have, at det er staten, der betaler for den indsats, de gør.
Der er mange a-kasser, der gør en rigtig stor indsats, og tak for det, det er slet ikke det.
Vi skal bare, når vi skal i gang med at lave reformen, trække på den gode indsats fra alle, så vi kan få det bedste fra alle parter, og så skal vi have et ordentligt samarbejde i gang, så vi kan få gjort den bedste indsats for de ledige.
Lige nu og her kan vi ikke støtte forslaget, fordi vi mener, det skal ind i de store forhandlinger om, hvordan den fremtidige indsats skal være, for det er dér, det hører til, og jeg er da også sikker på, at forslagsstillerne vil tage det med ind i de forhandlinger – det er der nok ingen tvivl om.
Men det er klart, vi skal se på den indsats, der gøres, og vi er åbne over for at se på, hvordan vi bruger det bedste fra alle parterne i forbindelse med den indsats, der skal gøres over for de ledige.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-01-28:
Det synes jeg jeg forsøgte at forklare.
Det er den arbejdsløse selv, og vi skal selvfølgelig gøre noget for den arbejdsløse.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvem han synes er bedst til at tage sig af de arbejdsløses vilkår det første år af arbejdsløsheden.
Er det jobcentrene, er det a-kasserne, eller er det de private aktører?
For det første vil jeg høre, om ordføreren ikke anerkender KORA-undersøgelsen, hvor man direkte peger på, at det er dyrere at bruge private aktører frem for jobcentre.
For det andet: Hvilke aktører mener ordføreren bringer de ledige tættest på arbejdsmarkedet?
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Jeg synes, der er en række aktører, som gør det fortrinligt, og som fremadrettet sådan set kunne spille en langt større rolle, end de gør i dag.
Jeg nævnte ISS som et eksempel på en privat virksomhed, som i den grad hjælper mange ledige i job, og de kunne godt spille en større rolle.
Jeg har også nævnt Dansk Metals a-kasse, som er en a-kasse, der har succes med at formidle jobs til deres medlemmer.
Det er bare to eksempler.
Så er der jo den undersøgelse, som jeg mener man skal sætte nogle spørgsmålstegn ved.
Kan man sammenligne den indsats, de private aktører laver der?
Er det den samme gruppe af mennesker, som jobcentrene i den samme periode har ydet en indsats over for?
Og det sætter jeg et stort spørgsmålstegn ved.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-01-28:
Nu står jeg som ordfører for Socialdemokraterne, og jeg har stor respekt for hele den her proces.
Jeg har respekt for, at der har siddet nogle eksperter i det her udvalg og kæmpet med det, og nu spørger vi parterne.
Regeringen kommer med et udspil, parterne kan byde ind, og så kommer vi sikkert til at forhandle de her ting.
Det eneste, jeg bare siger, er, at jeg synes, at man skal have fokus på at få den enkelte i arbejde, og der kan man komme rigtig, rigtig langt med samarbejde.
Lige nu kan jeg ikke se nogen grund til, at man ikke bare skulle gøre det.
Det fokus vil jeg egentlig godt have, og så synes jeg, vi skal tage diskussionen på det tidspunkt.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-01-28:
For os at se er det rigtig vigtigt, at strategiske forskningsmidler og offentlige midler bruges til at løse samfundsmæssige problemer, til at skabe vækst, til at skabe arbejdspladser, at der er et tæt samspil mellem forskning og erhvervsliv, fordi det lige præcis er i spændet mellem forskning og erhvervsliv, offentlige midler og privat initiativ, at mange nye interessante løsninger kan findes, både på samfundsmæssige problemer og i erhvervslivet til at skabe eksport, til at skabe arbejdspladser
Så målet her med sammenlægningen og oprettelsen af én fond, altså netop det at sikre den her målretning, er, ud over at vi sætter stor pris på, at det også simplificerer systemet, noget af det, vi i Det Konservative Folkeparti altid har haft som et sigte i vores overvejelser om forskningsmidler.
Og derfor er vi rigtig glade for, at det også er sådan, det er blevet i det her meget brede forlig.
Så er der en anden ting, jeg lige vil pointere, og det er, at der er tale om en uafhængig fond – altså uafhængig af ministeriet – og at man også får lavet et uafhængigt sekretariat.
Så med andre ord: Vi er glade for resultatet, og vi bakker op om lovforslagene.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
På vegne af fru Merete Riisager skal jeg læse følgende tale op: Liberal Alliance er en del af forliget om Danmarks Innovationsfond, og vi støtter derfor de tre lovforslag.
For os har det været væsentligt, at en betragtelig del af de afsatte midler ikke er bundet til bestemte projekter eller temaer.
Det er afgørende, at de midler, der afsættes til forskning i Danmark, går til forskning, der viser den højeste forskningsmæssige standard, i stedet for at gå til temaer, der er sidste nye mode på den politiske scene.
Politikere er ikke eksperter til at udpege, hvilke steder det vil være fornuftigt og fordelagtigt at forske.
Vi ved ikke, hvor der vil ske nybrud i forskningen, eller hvor det vil kunne betale sig at sætte ind, så virksomhederne får det bedst mulige udgangspunkt for innovation.
Vi kan acceptere, at der i dette forlig er afsat nogle midler til bestemte områder, men vi ser gerne, at man fremadrettet får et langt større fokus på forskningsmæssig excellence end på trends og politiske modediller.
Det er også afgørende for os, at de organisationer, der udvælger forskning, er professionelle, gennemsigtige og har internationalt udsyn.
Vi skal hele tiden blive bedre til at bekæmpe nepotisme og indspisthed, ting, der let opstår i et lille land som vores, hvor alle kender alle, når det kommer til eksempelvis forskningsmiljøer.
Vi skal have mere international repræsentation i de organisationer, der finder og udpeger de forskere og virksomheder, der får bevillinger, og vi skal have øjne på det udefra, der sørger for, at vi ikke kører af sporet.
Vi kommer alt for let til at sidde og se på vores egne navler, og det fører ikke til god forskning.
Fri konkurrence mellem de bedste, professionel udvælgelse og en stejl kurve for uddeling af midler, hvor vi afsætter en stor del til de allerbedste, er vejen frem.
Liberal Alliance støtter alle tre lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2014-01-28:
Jeg skal jo passe på, at jeg ikke kommer til at gentage det, tidligere ordførere, der har stået heroppe, har sagt.
Det tror vi særlig vil være godt for små og mellemstore virksomheder, som vi jo har mange af i Danmark.
Lige præcis i små og mellemstore virksomheder foregår produktionen og vidensudviklingen samme sted, og derfor er det også der, innovationen sker i praksis og sker i hverdagen.
Og derfor er det rigtig vigtigt, at de små og mellemstore virksomheder har nogle helt klare veje ind til at få noget økonomisk støtte til deres projekter, og det tror vi at denne nye fond vil være bedre til end de mange forskellige ordninger, der har været indtil nu.
Vi er rigtig glade for, at der kommer en samlet indgang, og at man på den måde har forsimplet processen og således kan sikre bedre udvikling og mere innovation i Danmark.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at fonden ikke udelukkende er rettet mod innovation, men også mod forskning.
Det Strategiske Forskningsråd har jo lige netop med den forskning at gøre, som er på nippet til at blive til virkelighed, og derfor mener vi i Enhedslisten, at den passer rigtig godt sammen med Højteknologifonden og Rådet for Teknologi og Innovation i en ny fond, så der kommer den her samlede indgang.
Fonden skal også stå for udmøntningen af bevillinger til de nye samfundspartnerskaber, som skal sikre, at overordnede prioriteringer kan komme ud af laboratorierne og ind i virkeligheden, og det glæder vi os i Enhedslisten meget til at se foldet ud.
Det synes vi er endt rigtig godt ud, og det synes vi også er afspejlet i fondens bestyrelse.
Når det så er sagt, havde vi også ønsket os i Enhedslisten, at der blev en plads i bestyrelsen eller i et repræsentantskab til lønmodtagernes organisationer, fordi det er på gulvet ude i virksomhederne, at ideerne opstår, og at den egentlige innovation foregår.
Det kunne der desværre ikke opnås enighed om, men vi tror alligevel, at den her nye fond med klare indgange vil sikre bedre muligheder for virksomhederne, og vi tror også, at den her nye fond vil være særlig til gavn for beskæftigelsen i Danmark, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Trine Mach (SF), 2014-01-28:
Tak for det.
Som de øvrige ordførere er vi også i SF svært glade for aftalen om etableringen af Danmarks Innovationsfond.
Vi er, som fru Lotte Rod lige sagde, et af de lande, der investerer mest i forskning og udvikling.
Det behøver man i virkeligheden bare at skæve til miljøområdet for at kunne se.
Men vi ville jo gerne have mere ud af de investeringer.
Vi vil gerne have, at de udkrystalliserer sig i konkrete nye løsninger, produkter, systemer og virksomheder og dermed i vækst og arbejdspladser.
Det kan omsættes til mere vækst og mere beskæftigelse, end det sker i dag.
Et mere slagkraftigt system kan bringe innovative virksomhedsfolk og dygtige forskningskræfter sammen, og udgangspunktet er, som flere har sagt, samfundets og virksomhedernes behov og udfordringer.
På den måde er vi med Danmarks Innovationsfond ikke kun med til at styrke Danmarks position som foregangsland på forskningsområdet, vi imødekommer også de udfordringer, vi står over for som samfund, og vi skaber grobund for mere vækst og mere beskæftigelse.
Det er noget, der kommer både befolkningen og erhvervslivet til gode.
Derfor er vi i SF glade for, at vi har en samlet aftale, og vi bakker op om hele pakken.
Lotte Rod (RV), 2014-01-28:
Hvert år investerer vi knap 20 mia. kr. i forskning og udvikling.
Det gør Danmark til et af de lande, der bruger flest penge på forskning og udvikling i forhold til vores BNP.
Det er jeg stolt af som radikal.
Med lovforslagene her skaber vi en markant forenkling af strukturen på forsknings- og innovationsområdet.
Vi sammenlægger de eksisterende fonde til en ny samlet fond, Danmarks Innovationsfond, som kommer til årligt at uddele i størrelsesordenen 1,6 mia. kr. til strategisk forskning, udvikling og innovation, afhængigt af bevillingerne på finansloven.
Vi bygger dermed videre på de gode erfaringer fra Det Strategiske Forskningsråd, Højteknologifonden og Rådet for Teknologi og Innovation og skaber dermed en mere sammenhængende indsats med øget fokus på løsningen af samfundsudfordringer.
Radikale Venstre støtter forslagene.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Der er en lang række private aktører, der gør det rigtig godt.
Jeg kan nævne Markman, som er en anden privat virksomhed, der gør det godt.
En lang række andre virksomheder gør det faktisk godt og bringer ledige i arbejde.
Jeg tror, det handler meget om, at vi og kommunerne skal være meget skarpere på at stille krav og sætte kriterier op for, hvad en god jobsøgningsproces er, og hvad det er for nogle krav, man som aktør på det her marked skal leve op til.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Jamen det er også god og videnskabelig praksis.
Man skal jo vælge de resultater, som bedst fremmer ens standpunkt – sådan har jeg det også selv.
Men når nu KORA-undersøgelsen viser, at det er dyrere at gå til private, kommer man jo ikke uden om det faktum.
Det er den ene ting.
En anden ting er, at ordføreren nævner to, nemlig en a-kasse og en virksomhed.
Han nævner ikke andre aktører i den forstand, som den borgerlige regering har indført begrebet, nemlig virksomheder, som netop ligger uden for det produktive erhvervsliv, og som har til opgave at have med de arbejdsløse at gøre.
Der er nemlig stribevis af skandalehistorier, hvor det for virksomhederne først og fremmest har været for at tjene penge, og det passer rigtig godt med KORA-undersøgelsen.
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ordføreren for det store parti Socialdemokraterne, om hun mener, at f.eks. 3-6 måneders uddannelse på en højskole kunne være en god idé for en usikker ung arbejdsløs, der ikke rigtig har modet til at banke på en arbejdsgivers dør, når han eller hun søger arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-01-28:
Det bliver svært at overgå det dér, der skal rammes ind og hænge hos hr. Christian Juhl.
Det vil jeg heller ikke prøve på, og jeg vil i hvert fald ikke komme yderligere ind på hele den her beskæftigelsesreform, vi er i gang med.
Selvfølgelig er det ligesom ved de sidste to beslutningsforslag sådan, at vi ikke kan støtte det, fordi vi jo netop afventer de her parter og så skal diskutere det.
Jeg er dog nødt til at sige, at en af de ting, som vi jo synes er rigtig vigtigt med den her beskæftigelsesreform, er, at vi selvfølgelig også tænker helt anderledes, end vi har gjort før.
Jeg snakker med en del arbejdsløse, som føler, at de bliver jagtet igennem systemet, som ikke rigtig føler, at de er med til at være en del af deres egen arbejdsløshed, og som også dermed føler, at de egentlig godt kunne tænke sig at være mere en del af det, men at de sådan set bare bliver pakket i kasser og rammer.
Det er jo ikke godt.
Der er jo ikke noget, der er værre, end hvis man føler, at folk bare jager rundt med en og man bare skal slå hælene sammen og gå den vej.
Det kunne være rigtig godt med en reform af beskæftigelsesindsatsen, der tager udgangspunkt i den enkelte ledige og også sikrer varig beskæftigelse, og det tror jeg også at vi får, hvis vi får mere tillid i systemet og mere fokus på at sikre, at virksomhederne selvfølgelig skal have de medarbejdere, de efterspørger, men også sikre, at medarbejderne så også bliver klædt på til det.
Derfor er det også vigtigt for os, at den enkelte får den hjælp, som den enkelte har brug for.
Hvis vi har 100 arbejdsløse, er der næsten 100 forskellige måder at gøre det på.
Til den enkelte er der kun én rigtig måde.
Hvem der skal stå for det og hvordan, skal vi jo nok komme ind på i de kommende forhandlinger, har jeg lige hørt ministeren sige, og den diskussion kommer vi til at tage, men jeg er også nødt til at sige, at det vigtigste for mig helt præcis er at have fokus på den enkelte, have fokus på med vedkommende at få vedkommende i uddannelse eller arbejde.
Det tror jeg er rigtig godt for de her mennesker.
Men vi skal også sige til hinanden, at det er fint nok for dem, der kan selv og selv kan være med til at gå i den retning, de vil, og pege på nogle muligheder.
Der er også bare nogle, der ikke kan, men dem har vi jo så selvfølgelig også større mulighed for at hjælpe.
Så igen: På grund af de bemærkninger, som jeg sagde før, kan vi ikke støtte forslaget, men vi synes bestemt, at det er et rigtig godt emne at diskutere, når vi kommer dertil, altså, hvordan kan vi få de her arbejdsløse til selv at tage medansvar i deres arbejdsløshed og være med til at få et arbejde og komme i uddannelse.
Det er jeg sikker på at de gerne vil være med til.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Det er ikke for at trække tingene ud, men jeg vil gerne sige tak til arbejdsministeren for den meget skarpe og gode analyse af umyndiggørelsen af de arbejdsløse under det nuværende system.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-01-28:
Da den konservative ordfører fortsat ikke kan være her, har jeg også lovet at tage mig af denne tale.
Som Konservative går vi ind for, at de 6 ugers selvvalgt uddannelse afskaffes som rettighed, men bibeholdes som en mulighed efter en konkret beskæftigelsesmæssig vurdering af jobkonsulenten på jobcenteret.
Alt for ofte får nyuddannede ledige med friske kvalifikationer mere uddannelse gennem 6 ugers selvvalgt-modellen, hvor der i stedet typisk ville være mere behov for jobtræning på arbejdsmarkedet.
Det mener i hvert fald de seks største byer i et fælles indlæg.
Tildelingen af uddannelse bør ske i dialog mellem den ledige og jobcenteret ud fra en individuel vurdering af arbejdsmarkedets behov og den lediges risiko for langtidsledighed.
Den myndighed, der bevilger uddannelsen, bør også have ansvaret for økonomien, modsat situationen i dag.
Uddannelse skal være et målrettet supplement, der opkvalificerer ledige til et på forhånd defineret erhverv, frem for at være en underholdende overspringshandling for nogle.
Der er brug for et opgør med kassetænkningen og et opgør med systemtænkningen.
Der er også brug for, at ansvar og økonomi i langt højere grad følges ad, for der bruges ca. 500 mio. kr. på ordningen, men uden at der er evidens for, at ordningen rent faktisk bidrager væsentligt til at få ledige i job.
Derfor er vi medforslagsstillere på det her beslutningsforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Der har Produktivitetskommissionen også været inde og pege på, at vi også der bruger rigtig mange penge, og vi bruger dem ikke specielt fornuftigt.
Det er bare ikke det, vi står og diskuterer her, men den diskussion skal vi også tage på et tidspunkt.
Det bliver nok ikke med os som ordførere, det bliver nogle af vores kollegaer, som kommer til at tage den, men den diskussion er sådan set lige så relevant.
Jeg synes faktisk, det er rimeligt, at man diskuterer ordninger og om de skal afskaffes, hvis der ikke er noget afkast af dem, altså hvis pengene simpelt hen ikke i det her tilfælde medfører beskæftigelse, for det er sådan set det, der er meningen med ordningen.
Men der er jo et alternativ, og nogle gange er man ligesom nødt til også at se på det, nemlig at pengene jo kunne være brugt på noget andet, f.eks. lavere skatter og lavere afgifter, som ville have medført beskæftigelse.
Og der må man bare sige, at der står Enhedslisten helt alene med det synspunkt, at det ikke ville have medført en højere beskæftigelse.
Jeg fornemmer sådan en anti-akademisk tilgang til de her spørgsmål fra Enhedslistens side, men det er vel ret svært at komme uden om, at det er nogle ret grundige undersøgelser, der er lavet.
De penge, som vi har brugt på det her, er jo også penge, som er opkrævet af folk med lave lønninger.
De penge skal selvfølgelig bruges ordentligt, og det ser det ikke ud til at de bliver.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Hvis vi, hver gang et ungt menneske starter på universitetet, skulle spørge, om det kan betale sig, hvordan pokker skulle vi så regne det ud?
Vi kan jo ikke få en eneste arbejdsgiver til at sige, at han om 5 eller 7 år f.eks. har brug for ordførerens kvalifikationer, som ordføreren har erhvervet sig på det universitet.
Det kan være, at ordføreren slet ikke har lyst til at bruge dem på en virksomhed bagefter.
Det kan man jo ikke.
Og der er investeringen jo ekstremt stor i forhold til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det vil sige, at vi her har med en gruppe at gøre, hvor samfundet investerer vildt mange penge pr. person uden at ane noget som helst om afkastet.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Nu bliver jeg så kaldt for akademiker.
Når det passer i en anden sammenhæng, så bliver jeg kaldt for kuglestøderen, og når det passer i den her sammenhæng, er det så akademikeren.
Det ved jeg ikke om jeg er, selv om jeg godt nok har læst på et universitet.
Men fair nok.
Det, der er relevant, er jo – og det kan jeg ikke forstå skulle være specielt kontroversielt – om de penge, man bruger på en indsats, giver et afkast.
De penge er jo opkrævet i skat fra mennesker, og skatteborgerne må forvente, at pengene bliver brugt fornuftigt, at der er et afkast f.eks. i form af, at ledige rent faktisk kommer i beskæftigelse.
Vi køber ikke den der med, at uddannelse for uddannelsens skyld er et gode.
Det gør vi simpelt hen ikke.
Pointen med de her penge, som bliver brugt her, er, at de skal føre til beskæftigelse.
Det er også det, der er bedst for den enkelte.
Hvis man har lyst til at tage på højskole eller tage på alle mulige andre kurser, er det meget, meget fint og godt, men det må være for egen regning.
Det kan man ikke forvente at naboen skal betale for.
Nu efterspurgte man evidens før.
Det er der i hvert fald på det her område.
Der er evidens for, at pengene her ikke er brugt, og vi skal ikke spilde skatteborgernes penge.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Ja, nu prøvede jeg ellers at øve mig på den svære disciplin, det er at snakke med en akademiker om evidens og den slags ting.
Det var derfor, jeg prøvede at tage Rambølls rapport frem.
Heri står – nu håber jeg, at jeg formulerer det rigtigt – at 6 ugers selvvalgt uddannelse vurderes af 60 pct. af de spurgte at have øget viften af job, som disse mennesker kan søge.
Det er deres vurdering.
Over 50 pct. vurderer, at 6 ugers selvvalgt uddannelse har øget deres mulighed for at komme i job.
Skal vi se bort fra denne store videnskabelige viden, når nu den står der, og hvorfor vælger ordføreren kun perifere fakta fra den rapport, der er lavet?