runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Mange tak for ordførertalen.
Jeg er enig i rigtig mange af synspunkterne, bl.a. at klimaforandringerne sætter det her i et nyt perspektiv og et nyt lys.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når det nu er sådan, at staten har fået et betydeligt milliardbeløb ind i udbytteskat som følge af salget af Cheminova, er det så ikke rimeligt, at vi nu siger – der er jo kommet ekstra penge i kassen – at vi bruger dem på at få ryddet op i stedet for at vente og lade Høfde 42 indgå i en generel prioriteringsdiskussion om jordforurening, når vi nu ved, at det her er en ekstraordinær situation, en ekstraordinær forurening med ekstraordinær risiko?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-03:
Ministeren, som jeg er i dette øjeblik, har ikke brudt med forståelsen om, at det er forureneren, der betaler.
Staten har jo netop bistået med en del af sikringen af hele Høfde 42, fordi staten selv har deponeret affald der i sin tid.
Så hvor fru Ida Auken får fra, at jeg skulle bryde med princippet om, at det er forureneren, der betaler,
Det må fru Ida Auken jo gøre rede for.
Jeg opfatter ikke det her som så særlig en sag, så staten skal gøre andet end det, staten gør: Føre samtale med regionerne om varetagelse af det ansvar, der er regionernes, og i 2018 på baggrund af de indrapporteringer, der kommer fra regionerne, påbegynde en ny forhandling i 2019.
Ida Auken (RV), 2016-03-03:
Det har jo to gange i historien været sådan, at staten løftede sit ansvar i den her sag og gik ind og foretog sig nogle ting.
Det er bare i den situation, jeg vil spørge ministeren, om han anerkender, at staten stadig væk har et ansvar for den forurening og de tilladelser, man gav, og at man dermed også kan sige, at den her sag er ekstraordinær i forhold til andre forureningssager, som alene er regionernes ansvar.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-03:
Det gør ikke spor.
Jeg vil bare lige svare fru Ida Auken, hvis det er i orden.
Når vi har indrapporteringerne fra regionerne i 2018, skal vi jo drøfte med regionerne, hvad de anbefaler med hensyn til håndtering af den her situation.
Det vil jo blive et anliggende, som også kommer til at blive en drøftelse i Folketinget, og dermed kan man, alt afhængigt af hvilket politisk parti man sidder i og hvem der har regeringsmagten på det tidspunkt, gøre gældende, om staten skal intervenere mere eller mindre i sagen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Jeg vil gerne starte med at sige velkommen til vores nye miljø- og fødevareminister.
Jeg kan allerede fornemme, at vi sikkert har en masse muntre stunder og timer foran os med spændende politisk debat.
Jeg vil gerne stille ministeren et enkelt spørgsmål: Kan ministeren garantere, at ingen forurening, ingen overhovedet, siver ud af Høfde 42?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-03:
Jeg vil gerne takke for velkomsten.
Jeg kan garantere ordføreren, at det er Region Midtjylland, der har ansvaret for det, der foregår i Høfde 42, og det er også Region Midtjylland, som har ansvaret for, om der eventuelt forsvinder gift ud af depotet.
I det tilfælde, der måtte ske noget, der kræver ekstraordinære foranstaltninger, må man forholde sig til det.
Det gjorde man, sidste gang man lavede spunsvæggen, på grund af det udslip, der var på det tidspunkt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Tak for svaret.
Hvis der nu skulle ske en ekstraordinær situation, så der kommer forurening ved Høfde 42, hvem har så ansvaret for at rydde op?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-03:
Det er regionen, der har ansvaret.
Men det er klart, det afhænger af omfanget.
Som vi så i Fredericia, da der skete et sammenbrud på havnen, iværksætter man et beredskab i forbindelse med det.
Jeg ville da til enhver tid, hvis der skete et større, alvorligt udslip, tale med mine ministerkolleger om, hvorvidt regeringen med de ansvarsområder, vi har, kunne bistå med materiel for at sikre, at der ikke sker en naturkatastrofe.
På fuldstændig samme måde har man et beredskab, der bistod med det udslip, der var i Fredericia.
Men det er regionen, der har ansvaret.
Men da jeg bor i et land, som ordføreren i øvrigt også gør, hvor vi har en interesse i, at der ikke er sektorlignende forhold, er det helt naturligt, at man taler sammen om at løse problemerne.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-03:
Mange tak for det.
Jeg skal undskylde over for Folketinget, at jeg ikke var her, men jeg blev vitterlig låst ude.
Det var åbenbart ikke et godt nok argument, så jeg beklager meget forsinkelsen.
Jeg vil meget gerne have lejlighed til at sige på mit partis vegne, at vi naturligvis også tager situationen i forhold til Høfde 42 ganske alvorligt.
Hvis depotet bryder sammen, bryder ud i havet, kan det have meget, meget store konsekvenser for miljøet, og naturligvis bør vi være utrolig forsigtige.
»Better safe than sorry«
er nok et udtryk, der passer meget godt i denne situation.
Men det ændrer jo ikke på, at bekæmpelse af jordforurening lovgivningsmæssigt er regionens ansvar.
Men jeg vil også gerne sige meget klart, at i Det Konservative Folkeparti mener vi også, at staten har et ansvar i denne sag.
Staten har selv været med til at forurene og bærer på den måde en del af ansvaret.
Staten har så også været med til at gøre rent så at sige ad to omgange.
Men man er jo desværre ikke nået hele vejen i mål.
Det var vigtigt for os, at det her med klimaforandringer blev skrevet ind i den vedtagelsestekst, som vi står bag sammen med Venstre og Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Socialdemokratiet, fordi vi netop må huske at tage højde for, at der er vejrfænomener, der ændrer sig.
Nu ser vi frem til, at regionerne i 2018 får et overblik over den forurening, som kan true overfladevandet, og at der så i 2019 udestår den her prioritering og finansiering af den videre indsats.
Men jeg vil også være ærlig og sige fra Det Konservative Folkepartis side, at vi på ingen måde vil udelukke, at staten kan gå ind og finansiere det her, for det er en ekstraordinær situation.
Det er svært for regionen alene at skulle løfte denne opgave.
Til sidst vil jeg bare henvise til det, min socialdemokratiske kollega sagde, om, at hvis der kommer en ny situation, må vi naturligvis vurdere på ny.
Med de ord vil jeg sige tak for, at man lidt forsinket ville lytte.
Ida Auken (RV), 2016-03-03:
Vi er allerede ved at finde ud af, at ministeren har det noget svært med forureneren betaler-princippet.
Det er ellers et godt gammelt knæsat princip i Danmark, at dem, som tjener penge eller har tjent penge på forurening, også har et ansvar, fordi forureneren betaler.
Men det må vi tage en anden gang.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om han ikke mener, at det her er så særlig en sag, at man godt kan tale om, at staten har et ansvar her, selv om regionerne har ansvaret for bekæmpelsen af jordforurening.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-03:
Først en lille drillende bemærkning: Nej, jeg har ikke læst nogen betænkningsbidrag, som hr. Christian Juhl lige nævnte, for de er ikke indkommet endnu.
Det gør de først, når vi skal afgive betænkning.
Men jeg har læst høringssvaret og har selvfølgelig bemærket de forskellige høringssvar, som er kommet.
Så må jeg bare sige, at vi jo f.eks. har et eksempel fra Ringkøbing.
Vi overflyttede sådan set SKATs betalingscenter her fra hovedstaden til Ringkøbing.
Man var nødt til at ansætte omkring 150 nye medarbejdere, og man kunne sagtens finde kvalificeret arbejdskraft.
Og faktisk viste det sig også, at inden for ganske kort tid forbedrede man sig i betalingscenteret.
Man blev 70 pct. mere effektiv.
Så det her argument om, at når der sker en udflytning og en omorganisering, er det lig med en dårligere sagsbehandlingstid, er ikke nødvendigvis rigtigt.
Det kan godt blive bedre.
Hans Andersen (V), 2016-03-03:
I dag behandler vi to lovforslag, nemlig L 140 og L 141.
Lovforslagene er en del af en samlet lovpakke om overflytning af opgaver fra Arbejdsskadestyrelsen til ATP, og de er begge en del af regeringens plan »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«.
Den 1. oktober 2015 fremlagde regeringen en plan for udflytning af statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet til hele landet.
Statens organisationer løser jo opgaver til gavn for borgere og virksomheder i hele Danmark, og derfor skal opgaveløsningen ligeledes være fordelt i hele landet.
Opgaverne skal løses effektivt og have en høj faglig kvalitet.
Det er vigtigt.
Planen er derfor at skabe en bedre geografisk balance i Danmark, som vil skabe mere nærhed til borgere og virksomheder.
De to lovforslag, som vi behandler i dag, vil ved overdragelsen af opgaver alene ændre på myndighedsansvaret og varetagelsen af sagsbehandlingsopgaverne.
Således foreslås det, at der etableres en ny selvejende institution under navnet Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, som skal modtage teknisk og administrativ bistand fra ATP.
De arbejdsopgaver, som Arbejdsskadestyrelsen og Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring i dag varetager,
vil således blive placeret hos den selvejende institution Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Med lovforslaget tillægges Arbejdsmarkedets Erhvervssikring alle konkrete sagsbehandlinger, herunder i relation til finansieringen af erhvervssygdomsområdet, sagsbehandlinger af personskader og udbetalinger af erstatninger m.v.
Hermed ændrer vi ikke på tilskadekomnes og forsikringsselskabernes rettigheder og pligter.
Vi vil gerne sikre en effektiv og enkel behandling af borgere og virksomheder og en behandling, som har en høj faglig kvalitet, hvorfor vi foreslår de to enheder slået sammen til én selvejende institution, som kan varetage lige netop denne opgave.
Dermed er vi med til at skabe et Danmark i bedre balance.
På den baggrund vil Venstre gerne anbefale lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-03:
Der har længe været problemer med sagsbehandlingen i Arbejdsskadestyrelsen i forhold til sagsbehandlingstid, fejlbedømmelser, it osv.
Det vil beskæftigelsesministeren gøre noget ved ved at flytte Arbejdsskadestyrelsen til en ny selvejende institution, som får navnet Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Administrationen og sagsbehandlingen skal så foretages af ATP.
I Alternativet er vi som udgangspunkt positivt stemt for begge dele.
ATP har ry for effektivitet, effektiv sagsbehandling.
Udflytningen af arbejdspladser synes vi også er en god idé, selv om der selvfølgelig skal meget mere til for at sikre vækst i provinsen og landdistrikterne på sigt.
Jeg er selv valgt i Nordjylland, og hver eneste arbejdsplads, der bliver flyttet derop, bliver altså mødt med meget, meget stor tilfredshed og glæde, og jeg skal love jer alle sammen, at der er kompetent arbejdskraft til at varetage de arbejdspladser.
Der er dog en række spørgsmål, som vi vil have bedre svar på i den kommende udvalgsbehandling.
Der er en del skeptiske høringssvar i forhold til, hvorvidt overflytningen af Arbejdsskadestyrelsen til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring/ATP vil føre til et kompetencetab gennem medarbejderflugt.
Så Alternativet kommer til at gå ind i udvalgsbehandlingen med et åbent sind.
Hos os er det de mennesker, der er tilskadekomne, der er helt i centrum.
Det er mennesker, der har krav på erstatning, eller som venter på deres afgørelse i sager, der også har meget, meget stor betydning for deres familier.
Hvis de her love ender med at gøre forholdene bedre for de mennesker, hvis det er vores vurdering, at det gør de, f.eks. gennem kortere ventetid, færre fejl, bedre it, så kommer vi til at støtte det.
I modsat fald gør vi ikke, for så synes vi, at det ville være smartere at tilføre Arbejdsskadestyrelsen flere ressourcer.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jeg skal beklage min langsomme finger.
Jeg vil gerne høre ordføreren om noget.
Hvis vi nu bare bruger vores sunde fornuft og siger, at virksomheden har store problemer i forvejen, har haft store problemer og har været belastet af omorganiseringer, udvidelser, nyt edb osv. osv., mener ordføreren så, at det er rigtigt nu at omorganisere en gang til og så flytte helt ud i hvert hjørne af Danmark, ned til Vordingborg, over til Haderslev, op til Hillerød?
Mener ordføreren virkelig, at det vil være at tage hensyn til de tilskadekomne og til dem i centrum?
Altså, jeg mener, at det jo næsten kun kan gå galt, det kan jo næsten kun skabe større problemer.
Jeg kan ikke se bare én virksomhedsledelsesmæssig fordel ved de her ting.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-03:
Det er jo nogle af de ting, vi rigtig gerne vil have afklaret, som vi rigtig gerne vil gå et spadestik dybere på, men den sammenligning i forhold til en privat virksomhed synes jeg ikke rigtig holder.
Jeg har selv en virksomhed, en lille virksomhed med fire ansatte, og hvis jeg skulle flytte den på grund af tumult, vil jeg tænke på, om der er et kundegrundlag på det sted, hvor den kommer hen, og det bliver jo mildest talt ikke mindre af, at man flytter virksomheden.
En anden ting, der gør sammenligningen rigtig svær, er, at en almindelig, privat virksomheds mål jo er at skabe profit, selvfølgelig værdi, men profit er en meget central ting.
Det er vi jo ikke ude på at skabe her.
Vi vil udflytte og vurdere den her udflytning på baggrund af, om den skaber værdi for tilskadekomne borgere.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jeg er helt fuldstændig enig.
Det her er ikke en privatkapitalistisk virksomhed.
Det er en offentlig virksomhed, en offentlig styrelse, som skal ledes, og som skal inspirere de ansatte til at yde en god indsats med det formål, man har.
På den måde er det en virksomhed ligesom al mulig anden aktivitet, hvor man er nogle, der skal løse en fælles opgave.
Det her er en styrelse, og derfor spørger jeg, fordi der jo skal ledelse i enhver virksomhed
: Tror ordføreren, hvis man har problemer i den her styrelse, at hvis man omorganiserer og flytter den ud i alle verdenshjørner, at man så får en bedre drift ud af det?
Så håber jeg, at jeg har gjort mig forståelig.
For min sunde fornuft siger mig, at ja, så skaber man tre andre problemer, og så skal vi da lige love for at få lange ventetider – det siger ministeren jo også selv.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-03:
Det vil vi gerne sammen med Enhedslisten have lov til at undersøge.
En af grundene til, at vi giver den en chance, er, at ledelse er utrolig vigtig.
Vi synes, at det tyder på, at ATP er gode til ledelse, og hvis der er en rigtig god ledelse, tror vi, at det her kan løses klogt.
Men lad os undersøge det, lad os se på det, og lad os få gravet det spadestik dybere som Socialdemokraterne siger.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-03:
Hvis det her lovforslag er svaret, gad jeg nok vide, hvad der blev spurgt om.
Jeg undrer mig over, hvordan vi kan nå frem til det her lovforslag, hvis det altså handler om at hjælpe en positiv udvikling i gang, hvis man altså har arbejdsskadesagsbehandlingen for øje og ikke alt muligt andet.
På en og samme tid vil regeringen oprette et helt nyt institut, nemlig Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, overflytte sagsbehandlingsopgaver til ATP og så altså flytte fysisk til tre nye byer.
For SF er spørgsmålet: Hvordan får vi behandlingen af arbejdsskadesager til at fungere bedre?
Det er jo det væsentlige spørgsmål.
Det naturlige svar vil jo være at styrke Arbejdsskadestyrelsen med flere ressourcer, ikke at nedlægge den og flytte resten til en ny organisation, dele til ATP og flytte ud til tre nye byer, som jo ikke på forhånd har gjort sig bemærket med særlige kompetencer på det her område.
Der en række forskellige bekymrede høringssvar.
Jeg vil nøjes med at slå ned på et par stykker.
HK stiller et principielt spørgsmål om de retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgerne ved overflytning af myndighedsansvaret fra en offentlig myndighed til en selvejende institution.
Dansk Metal mener, at der er risiko for, at kvalitet og behandlingstider forværres, og Dansk Metal er også bekymret over opsplitningen på flere geografiske enheder.
Konklusionen fra Dansk Metal er, at de frygter tab af viden og ressourcer.
Det er jo ikke kun fra fagbevægelsen, der er indkommet kritik.
Også Dansk Arbejdsgiverforening er betænkelig ved, at der sandsynligvis i den her forbindelse vil være et betydeligt tab af både viden og kompetencer.
Jeg vil sige, at der indiskutabelt er brug for et mærkbart løft, når det kommer til at forbedre sagsbehandlingen i arbejdsskadesager, både i sagsbehandlingstid og i kvalitet.
Men når det er udfordringen, er lovforslaget bare ikke svaret, selv om jeg da vil anerkende, at der bagved ligger nogle andre gode intentioner.
Men hvis vi holder fokus på behandling af arbejdsskadesager, kan jeg ikke se, at det her lovforslag bringer os nærmere et positivt mål.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-03:
Vi støtter lovforslagene.
Det gør vi, ikke fordi vi vil stå og påstå, at så bliver alting bedre, hvad angår behandlingen af arbejdsskadesager, men det er en del af en plan for udflytning af arbejdspladser, som vi står bag.
Vi mener, at det på lang sigt er hensigtsmæssig at gøre det, og derfor står vi bag de to lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2016-03-03:
Jeg oplever i hvert fald, at alle, der interesserer sig for den her sag – alle partier, alle, der er involveret i det på en eller anden måde – tager det her spørgsmål og den her sag alvorligt, og derfor synes jeg også, man skal starte med at kigge på, hvad der er vurderingen af det på nuværende tidspunkt.
En del af det er fjernet, og der er fortsat det her med spuns og indkapsling, og det vurderes til at være sikkert.
Skulle der så imod forventning opstå en ekstraordinær situation, vil man selvfølgelig tage det op til en drøftelse og få det håndteret.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-03:
Når man laver ændringer, er der en omstillingsfase.
Det kommer man ikke uden om.
Det, der jo altid er håbet, er, at gevinsterne på sigt opvejer de omkostninger, som er i starten, når man laver noget om.
Det er en vigtig opgave for os herinde nogle gange også at vise noget politisk mod og lave om på nogle ting, vel vidende at der kan være nogle indkøringsvanskeligheder, men at vi forventer en gevinst på den lange bane.
Og det er det, som jeg ser det her som et udtryk for.
Så deler jeg i øvrigt ikke ordførerens præmis om, at man kan betragte Arbejdsskadestyrelsen som en virksomhed i den forstand.
Det er jo et spørgsmål om, at de varetager nogle opgaver, og hvis man vurderer, at de ikke varetager de opgaver ordentligt, og det ikke fungerer godt nok, så må man jo lave det om på et tidspunkt.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvornår vi fra regeringspartierne får en egentlig melding på, hvordan man skaber flere arbejdspladser.
Altså, det er jo fint at flytte rundt på arbejdspladser, hvis der er en fornuftig forklaring på det.
Men her er der ingen – ingen – forklaring på, at det giver fordele, hverken for brugerne eller for lokalområderne.
Det skaber jo ikke en ny arbejdsplads nogen som helst steder, men det flytter nogle arbejdspladser fra et sted til nogle andre steder.
Hvornår får vi en plan for, hvornår der reelt kommer nye arbejdspladser, i stedet for at man bare flytter rundt på de gamle?
Hans Andersen (V), 2016-03-03:
Situationen er jo i øjeblikket den, at antallet af job stiger.
Antallet af job i Danmark stiger, og vi har i vores finanslovsaftale faktisk lempet de skatter og afgifter, der er pålagt virksomhederne, og det er med til at skabe vækst.
I Venstre er vi jo så optaget af at skabe yderligere vækst, for vi er ikke tilfredse med den vækst, vi oplever i dag, og vi så gerne en højere vækst og dermed skabelsen af flere arbejdspladser.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Lad os sige, at ordføreren havde en virksomhed, der var i krise og havde problemer med at levere det, den skulle.
Ville han så begynde at eksperimentere med at omorganisere?
Ville han så begynde at flytte den til tre forskellige destinationer, altså uden at det var begrundet i selve driften, men bare fordi man vurderede, at det da var pænt, at den lå i Haderslev, i Vordingborg eller i Hillerød?
Ville man eksperimentere med det, hvis man er en virksomhed, der har problemer med at levere det, man skal, på det område, man er på?
Hans Andersen (V), 2016-03-03:
Jeg synes jo, at det i forhold til Arbejdsskadestyrelsen er nødvendigt at få kigget på, hvordan vi får håndteret det bedst muligt og bedre end i dag og får en nedbringelse af sagsbehandlingstiderne.
For de er ikke er tilfredsstillende, det er de bestemt ikke. Man kan bare kigge tilbage på de sidste 3-4 år og se, at der jo har været udskiftning af direktører, og at der har været et sagsbehandlingssystem, der er kørt i grøften.
Så der er en lang række ting, som gør, at man kan sige, at der simpelt hen er brug for at kigge på det her på en anden måde.
For de kan i den grad håndtere it-systemer og større administrative systemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-03:
Tusind tak for det.
De foregående ordførere har gennemgået indholdet, men kort fortalt er det jo, at Arbejdsskadestyrelsen omdannes til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring som en selvejende institution, og at sagsbehandlingen af konkrete sager samt administration overgår til ATP.
Vi kan godt støtte det her lovforslag.
Vi kan høre på ordførerne her, at det er der sådan set bred enighed om.
Der er alt for lange ventetider i Arbejdsskadestyrelsen i dag, og jeg er helt enig med hr. Christian Juhl i, at det er et problem i sig selv i den forstand, at det sådan set er med til at gøre folk mere syge og få folk længere væk fra arbejdsmarkedet.
Derfor er der også nødt til at ske noget på det her område.
For os handler det ikke så meget om, at man udflytter Arbejdsskadestyrelsen og laver den til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, det handler sådan set om, at der skal ske noget på det her område.
Vi tror, at det her kan være med til at bidrage positivt til, at man får ventetiderne ned.
ATP er dygtige, de har en digitalisering af deres arbejde, som vi tror kan komme til stor gavn også på det her område, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne have, at min kollega får en chance for at uddybe sine meninger, især på to områder.
Det første er: Hvad er det, der gør, at ordføreren tror, at hvis man omorganiserer en virksomhed og splitter den op i tre enheder, som ligger ca. 300 km fra hinanden, så kan man lave arbejdet mere effektivt? Hvorfor lytter ordføreren ikke til nogle af de der alvorlige indsigelser, der har været, om, at man med det her risikerer både en fordyrelse og en forlængelse af sagsbehandlingen?
Man risikerer også at tabe viden og kompetence, når vi flytter en organisation som den her, især når vi laver en hel masse ting på en gang.
I forvejen har der været store problemer med edb-systemer, og hvad ved jeg.
Vi har lagt problemer nok på skuldrene af de stakkels mennesker, der arbejder i Arbejdsskadestyrelsen.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-03:
For det første vil jeg sige, at jeg også har læst høringssvarene.
Jeg tog derfor også kontakt til nogle af organisationerne, og jeg må sige, at i min mundtlige kontakt fornemmede jeg ikke den samme skepsis, som jeg også har læst ud af høringssvarene.
Så er det jo fuldstændig korrekt, som ordføreren påpeger, at der har været problemer med edb-systemerne i Arbejdsskadestyrelsen.
Og der er det jo så at ATP kommer til at overtage ansvaret.
Mig bekendt har de ikke haft de problemer.
De er meget professionelle på det område, og derfor tror jeg, at de vil kunne løse nogle af de her opgaver hurtigere til gavn for borgerne og i sidste ende til gavn for hele samfundet.
For mit håb med det er, at det vil være til gavn for hele samfundet og selvfølgelig til gavn for de enkelte borgere, som er i systemet, hvis vi kan få ventetiden ned og dermed forhåbentlig mange tilbage på arbejdsmarkedet hurtigere.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Vi er vel enige om, at der er behov for stor indsigt, stor viden, stor rutine for at lave noget så kompliceret som arbejdsskadesagsbehandling.
Gør det så ikke indtryk, at der bliver sagt stort set hele horisonten rundt, at der kan forekomme tab af kompetence og viden?
Gør det ikke indtryk, at ministeren selv i et af svarene på spørgsmålene siger: Jo, vi kan ikke lige med det samme forvente, at der kommer et fald i sagsbehandlingstiden?
Det signalerer da, at der er et eller andet, som ikke bare lykkes sådan her.