Karen J. Klint (S), 2013-03-12:
Dagens lovforslag omhandler fire områder i sundhedsloven, som Venstres ordfører her har tydeliggjort.
Der er tre direkte ændringer og én præcisering.
Jeg vil også indlede med at sige, at det meste af lovforslaget sådan set har været i høring allerede for et år siden, og da indarbejdede man en masse af de bemærkninger, der kom, i lovforslaget, som har været i høring nu.
Så det, vi lovbehandler i dag, er sådan set ikke helt nyt.
Men tilbage til min ordførertale.
Jeg vil først tage to af ændringerne.
Den første ændring – og det er den, der faktisk også lå i den tidligere regerings handlingsplan – er, at mindreårige børn skal kunne beskyttes mod forældres aktindsigt, hvis der er mistanke om kriminelle handlinger over for barnet.
Retsvæsenet kan jo ikke ligebehandle en eventuel sigtet i det retslige arbejde, hvis man på den måde har fået indsigt i nogle oplysninger, som andre ikke ville få.
Så det er ikke alene en beskyttelse af det pågældende barn til at kunne sige nogle ting, uden at far og mor kan læse det, men også en ligebehandling af mennesker over for retssystemet.
Det vil særlig være i forbindelse med incestsager, men også i forbindelse med nogle voldssager.
Det synes vi faktisk er en rigtig god ændring.
Så er der det forslag om at nedsætte aldersgrænsen for sterilisation, så den følger myndighedsalderen.
Der vil jeg så bare nøjes med at sige her, at der også indføres en refleksionsperiode på 6 måneder.
Og så kan der også være en undtagelse fra den refleksionsperiode.
Hvis f.eks. en gravid forløses ved kejsersnit og samtidig ønsker at blive steriliseret, kan det gøres ved samme lejlighed.
Det synes jeg faktisk lyder som noget rigtigt godt.
Så har jeg også noteret mig, at man skal tænke det mere handicapvenligt ind, end det i forvejen er, så døve, der benytter sig af tegnsprog, selvfølgelig også skal kunne få en samtale på det sprog, som de har som deres modersmål, hvis jeg kan tillade mig at kalde det det.
Så er der præciseringen af de to begreber alvorlig bivirkning og alvorlig uønsket hændelse, således at det nu kommer til at fremgå af selve vævsloven og ikke i bemærkningerne til den tidligere lov eller i de bekendtgørelser, som omhandler det.
I en tid, hvor flere og flere børn undfanges ved brug af sæd og æg fra donor, fra anden person end moderens partner, er det en meget relevant tydeliggørelse.
Den sidste ændring er en tydeliggørelse af adgangen for personer under 18 år til at give gendanneligt væv til søskende eller forældre.
Donation kræver i forvejen fire samtidige kriterier for, at man kan gennemføre den, og det er, at der ikke findes anden egnet donor, at modtageren er en søskende, en forælder eller i særlige tilfælde i nær familie til donor, at det skal være for at skabe mulighed for at redde modtagerens liv, og at den pågældende potentielle donor ikke gør indvendinger.
Det kan f.eks. være en forælder eller en søskende, der i sin oprindelige habile tilstand ville have været en potentiel donor til at afgive knoglemarv som livreddende behandling for modtageren.
Den inhabile person er således ikke en tilfældig voksen, men en nært beslægtet og kan alene bruges som donor i tilfælde, hvor der ikke er andre egnede donorer.
Heller ikke her ligger beslutningen hos det behandlende sundhedspersonale, men hos en værge og med godkendelse i Sundhedsstyrelsen før indgrebet.
Så jeg oplever egentlig, at der kommer en ny og styrket retssikkerhed ind, både over for de børn, som kan være potentielle donorer, og over for voksne, som har mistet evnen til selv at give samtykke.
Vi har modtaget mange mails fra bekymrede personer, der siger, at det her er overgreb på folk, som er inhabile.
Jeg oplever faktisk, at det er en tydeliggørelse af spillereglerne, og jeg vil også gerne slutte med at sige, at det her altså ikke handler om, at man kan foretage indgreb på bevidstløse mennesker.
Det er nogle andre beslutninger.
Det er ikke til forskning, det er for at tilgodese nogle mennesker, der i forvejen ville have hjulpet hinanden.
Så Socialdemokraterne kan støtte forslaget.