runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Der er bestemt ikke tale om, at jeg står og henviser til, hvad alle andre gør.
Det kan godt være, at hr. Karsten Lauritzen gerne vil høre det sådan – det skal jeg ikke helt kunne afvise, men fair nok.
Der er et problem, og der skal reageres på misbrug, og det bliver der også.
Som sagt har jeg redegjort over for Folketingets Europaudvalg, at når det handler om spørgsmålet om mulighederne for at suspendere visumfrihed, så bakker jeg og regeringen fuldkommen op om det.
Og hvad angår reaktion, så benytter vi os jo selvfølgelig af den i øvrigt velfungerende tilbagetagelsesaftale med Serbien, som vi har, og som betyder, at der kan ske hurtig hjemsendelse af personer, som ikke har ret til ophold i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Tak for den besvarelse.
Spørgsmålet udestår så stadig væk – og det er jo lidt det samme som det forrige spørgsmål – hvad ministeren specifikt vil gøre.
Ministeren refererer til, hvad andre myndigheder gør, hvad andre myndigheders muligheder er, hvad politiets, udlændingemyndighedernes, Udlændingestyrelsens og i det her tilfælde Europa-Kommissionens muligheder er, men ministeren siger ikke, hvad Danmark og ministeren vil gøre.
Det er jo formålet med spørgetiden, at man som medlem af oppositionen kan se ministeren i øjnene, stille spørgsmål til ministeren og få et klart svar på, hvad det er, den danske ansvarlige minister specifikt vil gøre.
Vi har en stor mængde serbere, der ubegrundet sidder i Danmark, udnytter det danske asylsystem, fylder op og tager pladsen fra folk, der er reelle flygtninge.
Hvad vil ministeren specifikt gøre, og vil ministeren i EU i særlig grad fremme det her forslag, som jo er præsenteret, ikke af Danmark eller af ministeren, men af en række andre lande?
Det ville være rart at få et klart svar på, hvad det er, ministeren vil gøre – ikke hvad alle mulige andre vil gøre, men hvad ministeren vil gøre.
For det er vel formålet med, at ministeren har ansvar for området, at man så også præsenterer et klart politisk svar på, hvordan man løser nogle af de udfordringer, man står over for, og ikke blot henviser til, hvad alle andre gør.
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Tak for det, formand.
Ansøgninger om asyl fra serbiske statsborgere behandles, som jeg lige sagde, som åbenbart grundløse asylansøgninger, og Udlændingestyrelsen har oplyst, at der i 2012 er meddelt afslag til alle ansøgninger om asyl fra serbiske statsborgere.
Også en række andre EU-lande har gennem en periode modtaget et stort antal ubegrundede asylansøgninger fra Vestbalkan, og det kædes sammen med, at der i 2009 og 2010 blev indført visumfrihed for borgere fra dette område, som har biometriske pas.
Det er uacceptabelt, at personer, der er fritaget for kravet om visum, udnytter dette til at søge asyl, selv om de jo ikke har noget asylmotiv.
Jeg er derfor helt enig i, at der bør reageres på sådan et misbrug, som vi også var inde på i det tidligere spørgsmål.
Spørgsmålet om fritagelse eller indførelse af visumkrav reguleres jo i EU.
I den forbindelse blev der lagt vægt på en snarlig vedtagelse af ændringer af visumforordningen, hvor der bl.a. lægges op til at indføre en ny mekanisme til midlertidig suspension af visumfrihed i tilfælde af misbrug.
Som jeg også har redegjort for i Folketingets Europaudvalg, bakker regeringen fuldt ud op om dette forslag, og der pågår i øjeblikket forhandlinger mellem Europa-Parlamentet og rådet om forslaget, og når mekanismen er på plads, kan vi begynde at overveje den konkrete anvendelse af den.
Det er også en tilgang, de andre EU-lande har til sagen.
Når det er sagt, kan vi dog fortsætte med at benytte os af de andre midler, vi har til at bekæmpe misbrug af vores asylsystem, herunder fortsat hurtig behandling af ubegrundede asylansøgninger i åbenbart grundløs-proceduren.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at Kommissionen foreslår en række andre tiltag, der kan sættes i værk på nuværende tidspunkt, herunder at der indføres en bedre udrejsekontrol på Vestbalkan og bedre indrejsekontrol ved EU-grænserne.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Vil ministeren – som beskrevet i Politiken den 9. november 2012 – i lighed med en række andre EU-lande kræve visumfriheden suspenderet for Serbien?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Punkt 2, alle de redskaber, som eksempelvis politiet har til rådighed, bliver brugt.
Når det handler om ansøgning om asyl fra serbiske statsborgere, ved hr. Karsten Lauritzen udmærket godt, at de behandles som grundløse asylansøgninger, og som hr. Karsten Lauritzen allerede har sagt, har Udlændingestyrelsen til mig oplyst, at der i 2012 er meldt afslag til alle – alle – ansøgninger om asyl fra serbiske statsborgere.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Man må udlede af ministerens svar, at ministeren ikke mener, at der er en særlig udfordring med den voksende andel af serbere, og at ministeren ikke mener, at der skal gøres noget særligt.
Det er jo tankevækkende.
Vi har her en gruppe af asylansøgere, som er kommet til Danmark, og det er en voksende gruppe på flere hundrede mennesker.
Ingen har i 2012 fået asyl.
De har alle sammen eller de fleste af dem, 348, søgt om humanitær opholdstilladelse.
Det er der så 5 af dem, der har fået.
Det er en stor gruppe mennesker, der kommer til Danmark, søger om asyl, får afslag på asyl, udnytter de danske asylregler, går under jorden, og der ville det være naturligt, at landets ansvarlige minister i Folketingssalen kom med den klare politiske tilkendegivelse, at det selvfølgelig er uacceptabelt og der skal gøres en helt særlig indsats for at få lukket det hul, der tilsyneladende er opstået på det her område i asylsystemet.
Det ville være rart at få den klare politiske tilkendegivelse af ministeren.
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Der er rigtig mange udfordringer, som skal håndteres af politiet.
En af udfordringerne vedrører udlændingeområdet, og som sagt har jeg endog meget stor tiltro til, at politiet arbejder både målrettet og også hurtigt og effektivt, når det handler om det her område, og selvfølgelig benytter sig af alle de værktøjer, de har i kassen, og et af de værktøjer, de har i kassen, er altså, at er der familiemedlemmer, som går under jorden, kan de udsende de tilbageværende familiemedlemmer og så på et senere tidspunkt udsende den resterende del af familien.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Det er jo flot, at ministeren kan remse op, hvilke muligheder politiet har, men det, der er formålet med spørgetiden her, er jo at få ministeren til at komme med nogle politiske tilkendegivelser.
Derfor ville det jo være rart at høre ministeren sige, at man anerkender, at der er et stort og voksende problem med serbiske asylansøgere.
De får alle sammen afslag, udnytter de danske asylregler, bruger ressourcer hos politiet, fylder pladser op på asylcentre.
Det ville være rart at høre ministeren sige, at der skal gøres en særlig indsats for at forhindre, at de søger asyl, og for at sikre, at de bliver udsendt hurtigst muligt.
Det ville være rart at høre ministerens politiske tilkendegivelse og
ikke bare en opremsning af de muligheder, som politiet og udsendelsesmyndigheder har.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren stille og roligt: Mener ministeren, at der er særlige udfordringer med den her gruppe, og skal der gøres en særlig indsats for at få dem udsendt?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Spørgeren skal forstå svaret således, at opstår der situationer, hvor personer i udsendelsesposition forsøger at undgå udsendelse ved at lade familiemedlemmer gå under jorden, må politiet, så vidt det er muligt, udsende de tilstedeværende familiemedlemmer og udsende den resterende del af familien, såfremt det på et senere tidspunkt måtte være muligt.
Det er sådan, spørgeren skal forstå svaret.
Det er en mulighed, politiet har.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder sådan: Hvad er ministerens holdning til udfordringen med det stigende antal asylsøgere, der søger mod Danmark?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Tak for det, formand.
Den danske udlændingelovgivning bygger på det grundlæggende princip, at en udlænding, der har fået endeligt afslag på ansøgning om asyl og eventuelt afslag på en mulig ansøgning om humanitær opholdstilladelse, har pligt til at rejse frivilligt ud af Danmark.
Rejser udlændingen ikke frivilligt ud af Danmark, drager politiet omsorg for, at udrejsen sker.
Jeg må sige, at jeg har tiltro til, at politiet arbejder målrettet for både en hurtig og effektiv udsendelse af alle afviste asylansøgere og i den forbindelse selvfølgelig også benytter sig af alle de midler, der er til rådighed for politiet, herunder spørgsmålet om frihedsberøvelser.
Lad mig understrege, at regeringen ikke vil acceptere, at personer uden lovligt opholdsgrundlag i Danmark modarbejder myndighedernes arbejde i forbindelse med udsendelserne.
Derfor får udlændinge, der ikke er udrejst i overensstemmelse med udrejsefristen, som udgangspunkt et indrejseforbud i 2 år.
I de situationer, hvor personer i udsendelsesposition forsøger at undgå en udsendelse ved eksempelvis at lade familiemedlemmer gå under jorden, må politiet, så vidt det er muligt, udsende de tilstedeværende familiemedlemmer og udsende den resterende del af familien, såfremt det på et senere tidspunkt måtte være muligt.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Nu må formanden tillade, at jeg går tilbage til det der spørgsmål fra før.
Ministeren er jo selv inde på det.
Claus Birkelyng, som er vicepolitiinspektør i Nationalt Udlændinge Center under Rigspolitiet, siger altså om de her serbere – og nu citerer jeg fra den her Politikenartikel: »Samtidig er udsendelsen af dem forbundet med store praktiske problemer, fordi nogle familiemedlemmer går under jorden, mens andre sidder fængslet og venter på at blive sendt ud.«
Den ansvarlige, formoder jeg, ved Rigspolitiet siger her, at der er store problemer med det, og når ministeren siger, at der er en mulighed for at suspendere, så melder der sig jo det relevante spørgsmål, som ministeren slet ikke svarede på: Er det et forslag, Danmark vil bringe til bordet, et forslag, Danmark vil gå i front med, og som Danmark vil støtte?
Eller vil ministeren bare læne sig tilbage i denne sag som i alle de andre problemer på udlændingeområdet med stigende antal asylansøgere og sige: Det må de andre tage sig af, og så må vi læne os op ad det?
Tak for det svar, vil jeg sige til ministeren.
Skal ministerens svar forstås sådan, at man i særlig grad vil benytte sig af de muligheder, der er, for at hjemsende dele af familien, selv om man ikke kan finde et enkelt eller flere familiemedlemmer?
Det er noget, man ellers er meget tilbageholdende over for.
I udsendelsessituationer forsøger man at samle hele familien og udsende den, og det er der jo nogle, der spekulerer i.
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at man helt specifikt for den voksende og store gruppe af serbiske asylansøgere, som indtil videre og inden i år har fået asyl og er blevet anerkendt som flygtninge, i særlig grad vil benytte sig af den model, som ministeren er inde på?
Man vil altså udsende dem, man har kendskab til skal udvises, i stedet for at vente på at samle hele familien?
Er det sådan, man skal forstå ministerens svar?
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Hvad er ministerens holdning til udfordringen med det stigende antal asylsøgere, der søger mod Danmark?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Det, jeg udtalte mig om, var, hvilke værktøjer eksempelvis politiet og udlændingemyndighederne havde, og dem har jeg fuld tillid til at de selvfølgelig benytter sig af.
Det er klart, at det er uacceptabelt, hvis der er nogen, der misbruger vores system, og derfor skal vi også sætte ind over for det.
Lige i øjeblikket er der drøftelser mellem Europa-Parlamentet og Rådet i EU om den her suspensionsmekanisme, og der har regeringen jo klart tilkendegivet sin holdning over for Folketingets Europaudvalg, nemlig at vi bakker fuldt op om det forslag.
Desuden har vi jo en relativt velfungerende tilbagetagelsesaftale med Serbien, som betyder, at der kan ske en hurtig hjemsendelse af personer, der ikke har ret til ophold i Danmark.
Så det er en fejltolkning af mine udtalelser at tilkendegive, at der ikke skulle blive gjort noget.
Der bliver arbejdet meget målrettet og meget seriøst med det her problem, for vi skal selvfølgelig værne vores asylsystem mod misbrug.
Hvad hr. Peter Skaarup mener der ligger bag de forskellige voldtægter og voldtægtsforsøg, må hr. Peter Skaarup selv stå til regnskab for.
Jeg vil bare sige én ting, og det er, at det her er alvorligt, det skal tages alvorligt, det bliver straffet hårdt og kontant, og det skal det også.
Det skylder vi de ofre, som er udsat for de her forfærdelige forbrydelser.
Derfor bliver det taget meget alvorligt.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Var det ikke muligt for ministeren at svare på det og fortælle Folketinget, om regeringen har nogle konkrete initiativer, som man vil have på banen i forhold til strafniveauet?
For når man giver straffe, der i gennemsnit er på 2 års fængsel, når der begås en voldtægt, risikerer vi jo, at der opstår det fænomen, at mennesker, der kommer fra andre kulturer, hvor tingene straffes meget mere kontant – altså, hvor det er øje for øje og tand for tand – vil kunne opfatte det straffesystem, vi har i Danmark, som meget blødt, og at der under en eller anden form er en accept af, at folk, der bevidst planlægger nogle forbrydelser, får meget korte straffe, og at samfundet dermed mere eller mindre accepterer det.
Kunne man ikke tænke sig, at der var den sammenhæng?
Og kunne det ikke føre til, at ministeren ville genoverveje sit første svar og fortælle Folketinget, at det ville være fornuftigt, at få højere straffe for voldtægtskriminalitet?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Der skal, når det gælder voldtægt, være hårde og kontante straffe, for det er en meget alvorlig forbrydelse.
Og derfor tager både politiet og anklagemyndigheden det også meget alvorligt, og det gælder, uanset hvilken baggrund den pågældende, der er gerningsmanden, måtte have, altså hvad enten han har en dansk baggrund – er af dansk oprindelse – eller han har en indvandrerbaggrund.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
Vi skylder offeret den håndsrækning, at det bliver taget alvorligt.
Og det bliver det.
Derfor skal indsatsen i forhold til det her på ingen måde differentieres.
Uanset hvem der begår det, er det alvorligt, og det skal tages meget alvorligt.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Men det kunne jo godt være, at regeringen havde gjort sig nogle tanker om, hvad man kunne gøre i forbindelse med så gruopvækkende tal, som vi ser her.
Det håbede jeg sådan set ministeren også havde tænkt på forud for forberedelsen til besvarelsen af de mundtlige spørgsmål i Folketingets spørgetid i dag.
Jeg kunne f.eks. godt tænke mig at spørge mere konkret, om ministeren kan bekræfte, at det faktisk vil have en kriminalpræventiv effekt, hvis man sikrer sig, at de domme, der er i forhold til de voldtægtsforbrydere, der meget bevidste bruger det, der kaldes drug rape, altså det, at der forud for det forfærdelige forehavende, de har gang i, sker en bedøvelse, så blev på minimum 5 år – altså at det faktisk ville have en kriminalpræventiv effekt i forhold til dem, der planlægger sådan nogle overgreb, at dommen for den slags voldtægter var på minimum 5 års fængsel.
I dag er det jo sådan, at man her i landet i forbindelse med voldtægter giver nogle straffe, der er på et niveau, der i gennemsnit svarer til 2 års fængsel.
Og det er for mig at se alt for lidt.
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Jeg håber at holde mig inden for mit ene minut, og tak, formand, for ordet.
Svaret er ganske enkelt, at voldtægt er alvorligt.
Det skal straffes hårdt og kontant, og det gælder, uanset om voldtægtsmanden har dansk baggrund eller har indvandrerbaggrund.
Så enkelt kan det i grunden siges.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Tak for det klare svar om ministerens holdning til det her område.
Spørgsmålet er jo stillet på baggrund af en undersøgelse, der er blevet lavet, vedrørende voldtægtsdomme pådømt i Danmark i 2010.
Ifølge dagbladet BT er hver anden voldtægtsdømt udlænding – med en overvægt af irakere, iranere, tyrkere, somaliere og deres efterkommere
De er altså voldsomt overrepræsenteret i antallet af voldtægtsdomme i Danmark.
I 2010 blev 32 med dansk baggrund dømt for voldtægt, og 27 indvandrere og 7 efterkommere af indvandrere blev dømt, altså i alt 34 personer.
Og da indvandrere og efterkommere i Danmark udgør knap 10 pct. af den danske befolkning, betyder det, at der er et ekstremt stort kriminalitetsproblem blandt personer med udenlandsk baggrund, der altså ved en sammenligning bliver dømt for langt flere voldtægter end danskere.
Selv formanden for Folketingets Retsudvalg, der er fra SF, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, var, da BT gennemgik de her tal, chokeret og udtalte følgende: »Det er vildt bekymrende, at indvandrere og flygtninge er så overrepræsenteret blandt de dømte for voldtægt i forhold til folk med dansk baggrund.«
Det, som er årsagen til, at vi gerne vil høre ministerens holdninger til de her ting, er jo også, at det er vigtigt med konkrete handlinger fra regeringens side for at bekæmpe det her fænomen, fordi dem, det går ud over, bliver så krænket, som der er tale om.
Det er både fysisk og psykisk ufattelig krænkende at blive udsat for en voldtægt.
Så spørgsmålet til ministeren er altså: Hvad vil ministeren så rent faktisk gøre ved det, i forhold til de tal, vi ser?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Holdningen er meget klar.
Derfor er voldtægt også en meget grov forbrydelse, som vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe.
Det gælder i øvrigt, uanset om gerningsmanden er af dansk oprindelse eller har indvandrerbaggrund.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at en stor en del af de voldtægtsforbrydelser, der pådømmes i de danske retssale, begås af mænd med indvandrerbaggrund?
Hvad er ministerens holdning til, at en stor andel af de voldtægtsforbrydelser, der pådømmes i de danske retssale, begås af mænd med indvandrerbaggrund?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Jeg tror, vi er helt enige om, at der er et problem her.
Der er personer, som ikke skal have beskyttelse i Danmark og derfor ikke skal have asyl.
Vi arbejder med det her på flere forskellige planer.
Jeg tror, hr. Karsten Lauritzen bad om en garanti for, at der var færre serbere, der skulle søge asyl i Danmark.
Nu er det jo ikke mig, der bestemmer, om folk vil søge asyl i Danmark eller ej, det ved hr. Karsten Lauritzen ganske udmærket godt.
Men jeg kan i hvert fald garantere, at de værktøjer, der ligger i værktøjskassen på nuværende tidspunkt, har politiet og udlændingemyndighederne også fremover.
Og som sagt pågår der drøftelser i EU mellem Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan vi kan forstærke indsatsen yderligere, og det bakker regeringen fuldt op om, som vi har redegjort for over for Folketingets Europaudvalg, og det er ganske udmærket.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Vil det sige, at hvis jeg – og det kan jeg love ministeren at jeg nok skal gøre – om et halvt år stiller et spørgsmål af lignende karakter, så står vi i en situation, hvor der er færre serbere, der grundløst søger om asyl i Danmark, og det går lettere for politiet med at få udsendt de pågældende?
Vi kan jo ikke få nogen klare svar fra ministeren på, hvad ministeren vil gøre.
Ministeren er god til at henvise til, hvad andre gør.
Det kan også være en del af det at være minister, men det ville nu være rart med nogle klare politiske tilkendegivelser i stedet for bare henvisninger.
Men fred være med det.
Det vil ministeren ikke.
Det er ministerens måde at være minister på; det lever vi med, indtil videre i hvert fald.
Men så ville det være rart, hvis ministeren kunne give den garanti, at ministeren tror, at når vi mødes hernede om et halvt år, så går det langt bedre med den tvangsmæssige udsendelse af de her personer, som fylder op i asylcentrene, der er fyldt op i forvejen, og at Danmark har støttet midler i EU-systemet, der sikrer, at vi får løst det her problem, og at situationen samlet set er forbedret.
Det ville da være rart, hvis ministeren kunne give det politiske tilsagn, at det er det, ministeren regner med sker inden for den næste tidshorisont.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Tak for det.
Jeg vil godt kvittere for, at SF ikke giver udtryk for, at det er en helt tåbelig ordning, men giver udtryk for en prioritering.
Det synes jeg da er lidt mere imødekommende end Socialdemokratiet var med deres budskab.
Og den blev brugt som undskyldning for, at det var o.k. for regeringen at afskaffe boligjobordningen.
Der kom noget andet, og man havde tidligere været lidt sure på boligjobordningen, fordi man ikke mente, at den var grøn nok, og så skulle der komme noget andet i stedet for.
Det blev så heller ikke til noget.
Altså, er det ikke problematisk for SF – jeg har i hvert fald erfaret, at der er nogle SF'ere, der forsvarer regeringsgrundlaget meget, meget grundigt – at ikke engang det, der står i regeringsgrundlaget, kan danskerne regne med.
Boligjobordningen afvikles.
Der skulle komme noget nyt.
Det nye kommer ikke, men man fastholder afviklingen af boligjobordningen.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Jamen i forhold til at opnå resultater, så at sige, synes jeg absolut ikke, at regeringen har noget at skamme sig over.
Vi gennemførte et historisk og ambitiøst energiforlig i foråret, som Venstre jo også medvirkede til efter en masse slid og slæb med at få Venstre trukket ind i nogle forhandlinger og få dem til at være med til at tage et ansvar for energipolitikken de kommende år.
Der bliver opsat flere havvindmølleparker, der bliver lavet massive energibesparelser og energirenoveringer – alt sammen noget, som skaber både grønne resultater og job.
I forbindelse med den her finanslov er det jo korrekt, at boligjobordningen ikke fortsætter.
Den fortsætter heller ikke i en grøn udgave, den er omprioriteret til andre ting.
For vi kommer foran på nogle af de områder, hvor hele verden vil efterspørge løsninger, som vi kan levere.
Så jeg mener absolut ikke, at regeringen har noget at skamme sig over, når det handler om at opnå grønne resultater.
Jeg er glad for, at Venstre også er begyndt at bekymre sig om den sag.
Det er noget nyt og spændende.
Venstre har fremsat det her forslag om at bevare boligjobordningen.
Det forslag kan SF ikke støtte, regeringspartierne kan ikke støtte det.
Vi har i forbindelse med finanslovforhandlingerne fundet, at der ikke er råd til at opretholde det, det har været en dyr måde at skabe arbejdspladser på.
Havde der været mange flere penge i samfundet, ville jeg ikke afvise, at det var noget, vi kunne have opretholdt.
Men det har været en meget dyr måde at skabe nogle arbejdspladser på.
Til gengæld gennemfører regeringen så nogle andre tiltag, som gør, at vi kan nå målet om at skabe vækst, skabe beskæftigelse, om at bekæmpe social dumping – alt sammen med metoder, der er langt stærkere end dem, der ligger i forslaget her om at bevare boligjobordningen.
Det er en for dyr og for ineffektiv måde at skabe job på.
Der er et relativt stort dødvægtstab på ordningen, altså arbejde, der bliver udført alligevel, selv om man ikke får det her tilskud.
Som sagt: Havde der været mange flere penge i samfundet, var det da muligt, at det var noget, der skulle fortsætte.
Vi har været positive over for det tidligere.
Det er der ikke.
Vi er i en vanskelig situation, hvor vi må prioritere skarpt.
Vi har prioriteret at investere i uddannelse, i infrastruktur, i jobskabelse med andre metoder end det, der ligger i ordningen her.
Så vi kan ikke støtte forslaget.