runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Når nu den radikale ordfører ikke vil svare på fru Merete Riisagers spørgsmål, vil jeg gøre det.
Det er jo ikke sådan, at vi ved noget om det faglige niveau.
Tilsynet går jo på noget andet, og tilsynet er ret tilfældigt, fordi friskolerne selv vælger deres tilsynsperson.
Så ville det ikke være smart, at vi fik noget mere viden om den slags?
Den radikale ordførers tale indeholdt jo rigtig mange pæne ord.
Hvad nu, hvis skolen ikke lever op til det?
Ville det så ikke være rart, at vi havde nogle redskaber?
Ville det ikke være rart med et skærpet tilsyn, så vi fik den viden, som den radikale ordfører ikke har, og som ministeriet ofte heller ikke har?
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Ja, vi havde en aftale i udvalget, men det var før, I valgte at trække sagen herned i salen i stedet for.
Jeg synes sådan set, at det korte af det lange er, at hvis man, som Dansk Folkepartis ordfører antyder, har nogle erfaringer, har oplevet noget, der gør, at man sår tvivl om fagligheden på en konkret friskole, så skal man da ikke gå og putte med det.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Nu bad jeg faktisk ikke om ordførerens vurdering, men spurgte bare rent faktuelt: Er ordføreren ikke enig med mig i, at den måde, det foregår på i dag, betyder, at man faktisk ikke undersøger elevernes kundskaber?
Er det ikke korrekt?
Er ordføreren enig med mig i, at den måde, man laver tilsyn på i dag, betyder, at man ikke undersøger elevernes kundskaber, altså den viden og de færdigheder, som eleven har opøvet og tilegnet sig igennem undervisningen?
Det undersøger man ikke i det nuværende tilsyn.
Er ordføreren enig med mig i det?
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Jeg mener ikke, at det er en politisk vurdering, hvordan man skal lave tilsynet.
Det har vi netop dygtige faglige medarbejdere til i Kvalitetsog Tilsynsstyrelsen.
Jeg sidder ikke i Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen.
Jeg er her som politiker, og det, der er vigtigt for mig i den her sag, er, at vi på den ene side har muligheden for at lave frie skoler, men at vi på den anden side selvfølgelig sørger for, at alle friskoler lever op til det, man også skal i folkeskolen, nemlig at uddanne vores unge mennesker til at leve i et demokrati og til at have et højt fagligt niveau.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Nej til parallellovgivning, og nej til at ændre grundloven.
Det tror jeg faktisk godt ordføreren ved, så jeg anser det lidt som et retorisk spørgsmål.
Ordføreren siger: Det siger sig selv, at vi skal sætte de her krav om, at fagligheden er i orden; det siger også sig selv, at vi ikke vil finde os i indoktrinering.
Godt så!
Hvis man har den holdning, som vi jo også har i Liberal Alliance, hvad kan ordføreren så have imod: punkt 1, en høring, hvor vi faktisk bliver klogere, fordi vi spørger eksperter, der faktuelt ved, hvad det er, der sker; punkt 2, at vi faktisk tester kundskaberne, altså ikke kun spørger skolerne, hvad de selv synes, men at vi tester børnenes kundskaber, altså hvad børnene har fået ud af den undervisning, de har modtaget?
Hvad kan ordføreren have imod det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Anstændighed.
Ordføreren er jo på vild flugt fra det, hun lige har sagt.
Hun siger, at hun antager, at niveauet er blevet bedre, fordi man har skærpet certificeringen og ændret nogle ting.
Ordføreren antager, men hun ved det ikke.
Synes ordføreren virkelig, at det er godt nok at kunne antage?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Jeg vil egentlig lige appellere til at udvise en anelse anstændighed.
Der bliver sagt noget om antagelser om de muslimske friskoler og diskussionen af dem, på baggrund af at Akkari har været vikar i en muslimsk friskole for 10 år siden.
Jeg gør opmærksom på, at der faktisk er kommet ny lovgivning på området siden.
Der er tilsyn med alle skoler, der er certificeret tilsyn, og der er også fra ministeriets side tilsyn med skolerne.
Jeg har også forstået på ministeren, at der specifikt på de her skoler har været rettet ekstra opmærksomhed.
Det siger sig selv.
Det skal vi jo gøre i alle forhold.
Så nej, jeg er ikke bange for noget som helst.
Jeg er ikke bange for at tage de her diskussioner.
Jeg beder bare om at udvise anstændighed, når vi har dem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Ordførerens tale bekræfter mig egentlig i, at man generelt er bange for at diskutere disse ting, siden ordføreren bliver nødt til at bruge ord som skræmmekampagne og henvise til ændringer af grundloven, men det vil jeg lade ligge.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren mener, at det faglige niveau er blevet bedre i de muslimske friskoler, så jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvorfra ordføreren ved det.
Kan ordføreren garantere mig, at det faglige niveau er fuldt på højde med, hvad vi kan forvente af en dansk friskole?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Det er præcis det, der er kernen, vil jeg sige til fru Merete Riisager.
De frie skoler kan vælge at teste børnene.
Der er friskoler, der gør det, men man har også friheden til ikke at gøre det.
Det tilsyn, der er med skolen, er et tilsyn, som skal sikre, at skolernes virke står mål med målsætningen for folkeskolen.
Det ligger simpelt hen i kernen af de frie skoler, at man ikke fra politisk side går ind og tester det enkelte barn.
Men der foregår da rigtig, rigtig mange opfølgninger på børnenes faglige niveauer på de forskellige friskoler, men det er lige præcis det, der er op til de forældre, der udgør bestyrelserne på skolerne, hvordan man gør det.
Men overordnet set får skolen tilskud, når dens virke står mål med det, som børnene skal lære i folkeskolen.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Det giver ikke mening, at ordføreren bliver ved med at angribe Liberal Alliance for ting, vi ikke har sagt.
Man bør parkere det, så vi kan tale om det, som vi faktisk taler om her.
Jeg ved, at ordføreren ved en hel masse om friskoler, også om tilsynet, så ordføreren ved også, at man faktisk ikke tester kundskaberne.
Man tester ikke, hvad børnene har lært.
Hvorfor gør man ikke bare det i stedet for den her klasserumsdeltagelse, som man har i dag?
Hvad kan der være i vejen for faktisk at finde ud af, hvad børnene egentlig har lært?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-06-04:
Jeg kan ingenting have imod at have en høring om de frie skoler.
Det er 4 år siden, man lavede certificeringen af de tilsynsførende, og det kunne være en anledning til at sige, at vi skal prøve at se på, hvordan erfaringerne så er, som det er nu.
Jeg har alt imod at holde en specifik høring om muslimske friskoler, men en høring om de frie skoler og om certificeringen, som vi ændrede 1. august 2010, ville jeg sådan set synes var et fint udgangspunkt.
Som tilsynsførende – jeg har selv været tilsynsførende på en fri skole – er man jo inde i klasserne, man følger børnene, og så skal man vurdere, om det, de kan, står mål med, hvad der er i folkeskolerne, og jeg forestillede mig ikke, at et liberalt parti ville ønske at skærpe specifikt det for muslimske friskoler.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Først kan jeg simpelt hen ikke lade være med at stille et spørgsmål til det her med, at Socialdemokraterne altid siger, at folkeskolen skal være det naturlige førstevalg.
Hvorfor skal det egentlig det?
Hvorfor skal Socialdemokratiet blande sig i, hvad der er forældrenes førstevalg?
Hvorfor kan forældrene ikke bare selv få lov til at vælge, hvad det er, de mener er den bedste skole?
Det undrer mig, hver eneste gang det bliver nævnt.
Så siger ordføreren det her med, at vi ikke vil finde os i, at skoler indoktrinerer eller er ekstremistiske.
Men ministeren har lige stået og sagt, at man ikke ved noget om de muslimske friskoler.
Man ved ikke noget særskilt om de muslimske friskoler, fordi man ikke opgør dem separat.
Man ved ikke noget om dem særskilt.
Så hvordan kan ordføreren stå her og sige, at man ikke finder sig i det, altså hvorvidt de indoktrinerer eller er ekstremistiske, når man faktisk ikke ved noget om det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Der tales om forskellige vinkler og opbakning til en høring – det er jo glædeligt.
Men Venstre ville jo ikke være med til, at vi lavede en høring om muslimske friskoler, som kunne have gjort os alle klogere på området.
Man vil så have en generel høring, og det er fint nok.
Men hvad siger ordføreren til, at der er sådan en voldsom modstand fra regeringspartierne og SF og Enhedslisten, som ikke vil bakke op om, at muslimske friskoler og religiøse friskoler bliver en del af den høring?
Hvad er ordførerens mening om det?
Bakker hun det op?
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Det gør altid indtryk på mig, når der er andre kloge mennesker, der udtaler sig om forskellige ting.
Jeg må så også sige, at jeg samtidig synes, at man har en forpligtelse til at høre det fra flere forskellige vinkler, så man ikke på baggrund af en enkelt bog eller udtalelse begynder at ændre på lovgivningen.
Derfor håber jeg – som jeg også sagde til Liberal Alliances ordfører – at der bliver held med at få lavet en decideret høring på det her område, for jeg synes jo egentlig, at vi alle sammen kunne have glæde af at blive klogere på området.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Det er jo sådan, at friskolen selv vælger sin tilsynsperson, og det er jo allerede et problem i sig selv.
Gør det ikke indtryk, når en person som Ahmed Akkari, der har undervist på muslimske friskoler, fortæller det, han gør?
Får det ikke ordføreren til at tænke på, at vi måske skulle kigge lidt på at ændre tilsynet og skærpe det, så vi er sikre på, at bl.a. muslimske friskoler lever op til det, vi forventer af en dansk friskole.
Og at friskolen ikke modarbejder det danske samfund og ikke modvirker integrationen, men sørger for, at eleverne får en ordentlig skoleuddannelse, så de kan få sig en ungdomsuddannelse og bagefter også få en chance for enten at uddanne sig eller få et arbejde?
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører skal stille de spørgsmål til regeringspartiernes ordførere.
Men jeg vil sige det på den måde, at jeg jo har forsøgt – også i udvalgsarbejet, og det ved hr. Alex Ahrendtsen godt – at finde ud af, om man i fællesskab kunne blive enige om at lave den her høring og få den i hus.
Jeg mener helt klart, at man kan lave høringen med forskellige typer af overskrifter, og i mine øjne kan muslimske friskoler sagtens indgå under de overskrifter.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Men det, vi taler om i Liberal Alliance, er jo, at skolerne skal leve op til det, som allerede står i loven, dvs. at der ikke stilles nogle nye krav her.
Det handler om at sikre, at det tilsyn, der føres, faktisk afdækker, om der er det faglige niveau, som friskolerne skal levere ifølge loven.
Så der ikke nogle nye krav her.
Det handler jo også om, hvordan man gør det.
Så vil Venstre være åben over for en ændring af tilsynet, sådan at man faktisk måler fagligheden, f.eks. ved hjælp af test af børnenes kundskaber, så man præcis ved, hvad det er, de her børn kan, i stedet for bare at bede skolerne om selv at komme med en redegørelse for, hvad det faglige niveau er?
Anni Matthiesen (V), 2014-06-04:
Helt generelt er vi nervøse for, at det kommer til at ramme bredt på alle typer af friskoler, hvis vi begynder at dreje på nogle af de knapper, der betyder, at tilsynet så bliver strammet.
Der findes jo i dag rigtig mange forskellige typer af friskoler; lilleskolerne og privatskolerne osv.
Derfor synes vi, det er problematisk, hvis man generelt begynder at stramme tilsynet, så man dermed kommer til at straffe alle på samme måde.
Det kunne jo være, at vi også skulle vælge at kigge på, hvordan man reelt gør i nogle af vore nabolande på det her område.
Men her og nu synes vi jo egentlig, at man allerede har værktøjerne.
Det kan så godt være, at vi skal have en diskussion, om, om man anvender værktøjerne på den rette måde.
Og der vil jeg sige, hvad også Dansk Folkepartis ordfører bl.a. var omkring, at jeg synes, det ville være oplagt at lave en høring om det her, så vi alle sammen kunne blive klogere.
Derfor håber jeg da, at man også i udvalget kan blive enige om at få stablet en høring på benene, og at vi dermed får nogle eksperter ind at fortælle os om det.
Lotte Rod (RV), 2014-06-04:
Tak til Dansk Folkeparti og Liberal Alliance for at rejse debatten.
Det er jo egentlig Jeppe Mikkelsen, der er vores friskoleordfører, men han er til eksamen, så derfor tager jeg sagen i dag.
Det har betydet meget for os gennem hele vores radikale historie.
Det gælder for alle friskoler, uanset religiøs, ideologisk eller anden overbevisning.
Alle friskoler skal ligesom folkeskolerne forberede eleverne til at leve i vores samfund med frihed og folkestyre.
De skal udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Vi Radikale skal ikke gøre os til dommere, for det er ikke en politisk vurdering.
Det har vi et fagligt tilsyn til.
Og det er jo ikke så tit, at Radikale siger noget pænt om kontrol, men med Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen har vi jo faktisk en kontrolmekanisme, der holder øje med, at alle skoler tilrettelægger undervisningen på en måde, så eleverne forberedes til at respektere forskellige holdninger til etiske, politiske og religiøse spørgsmål, og at borgerne har en række grundlæggende frihedsrettigheder, og at man har ret til at ytre sig og tænke frit og ret til at dyrke den religion, man vil.
Det er en helt afgørende del af vores demokrati.
Hvis man får en mistanke om dårlig undervisning eller lignende, har man muligheden for at tage kontakt til styrelsen, og som radikal er det min holdning, at der med vores frihed netop følger et ansvar for også at tage den kontakt, hvis man opdager ulovligheder.
For hvis en skole ikke lever op til vores demokratiske værdier eller høje faglige niveau, skal den selvsagt ikke have statstilskud.
Og der har det jo altså ikke noget at sige, om den er muslimsk eller ej.
Jeg ved fra ministeriet, at der er ført tilsyn med 21 frie grundskoler, med hensyn til om skolerne har forberedt eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre.
Og senere i år vil styrelsen kigge nærmere på de frie grundskoler, der har de største faglige udfordringer.
Annette Lind (S), 2014-06-04:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi har nogle gode friskoler i Danmark, og at vi ikke skal kategorisere dem hver for sig.
De skal naturligvis følge reglerne – det skal de muslimske friskoler, og det skal alle andre friskoler, og derfor har de lige så stor eksistensberettigelse som alle andre.
De skal selvfølgelig overholde reglerne og lovene og uddanne til demokrati og frihed, akkurat som ministeren sagde.
Og derfor mener jeg, at de har en berettigelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Jamen jeg er da glad for, at ordføreren bekræfter, at vi havde en aftale om, at muslimske og religiøse friskoler skulle være en del af den høring.
Det synes jeg at ordføreren skulle gå hjem og sige til Orla Hav, som er formand for udvalget, og som ikke vil imødekomme det.
Men nu har vi hørt her i salen, at der er en helt klar aftale om det.
Det vil vi skrive til formanden.
Så vil jeg bare stille et spørgsmål om noget helt andet, og det er nemlig om Lars Aslan Rasmussen, som er socialdemokrat og sidder i Københavns Byråd, og som ikke vil poste penge i muslimske friskoler.
Er ordføreren enig med sin socialdemokratiske kollega?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Tak for det.
Liberal Alliance og Dansk Folkeparti har forsøgt at få en høring op at stå, hvor muslimske friskoler skulle være en del af det, og det har man bekæmpet ret målrettet fra regeringsfløjens side.
Vi ved noget, men ikke ret meget.
Kan ordføreren ikke fortælle mig og andre, om hun ikke synes, det er en god idé, at der kommer en høring, hvor et af emnerne er muslimske friskoler, og hvor vi får indkaldt nogle eksperter, nogle, der ved noget om det her, der så kan fortælle os, hvordan det egentlig hænger sammen derude med det faglige niveau, og eventuelt kommer med nogle anbefalinger til, hvad vi kan gøre?
Ville det ikke være dejligt?
Støtter ordføreren ikke, at vi får mere viden og får den der høring?
Annette Lind (S), 2014-06-04:
Nu er der jo rigtig, rigtig stor forskel på, om man kategoriserer friskolerne for sig, eller om man har viden om friskolerne.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Ordføreren er lige kommet på her efter ministeren, som har sagt, at man ikke ved noget særskilt om de muslimske friskoler, fordi man ikke opgør, hvilken trosretning de enkelte skoler beskæftiger sig med.
Man ved heller ikke noget om de kristne friskoler eller alle mulige andre.
Man opgør det simpelt hen ikke.
Så hvad ved ordføreren egentlig om fagligheden og om, hvorvidt man indoktrinerer på de muslimske friskoler?
Hvor har ordføreren den her viden fra?
For det kunne jo være interessant for os, som også er en del af Folketinget, at få indsigt i den viden.
Annette Lind (S), 2014-06-04:
Først og fremmest skal folkeskolen være førstevalget, fordi folkeskolen er folkets skole.
Det er en fuldstændig unik foranstaltning, som vi har i Norden.
Det er en skole for alle, og der ser arbejdernes børn direktørens børn, og sådan skal det blive ved med at være.
Derfor er det førstevalget.
At vi ikke ved noget om de muslimske friskoler, er jo noget forbistret vrøvl.
Selvfølgelig ved ministeriet en masse om de muslimske friskoler.
Der er jo også skærpet tilsyn.
Rosa Lund (EL), 2014-06-04:
I Enhedslisten betragter vi, og det tror jeg vi alle sammen gør herinde, friskoler som en stor del af den danske skoletradition.
Oprindelig var friskoler tænkt som en skoleform, der kunne og skulle udfordre den pædagogik, der eksisterer i folkeskolen.
Jeg tror, at vi alle sammen kan lave mange og lange analyser af, hvordan friskoler bliver brugt i dag.
Men netop fordi det oprindelig var tænkt som noget, der skulle udfordre den almindelige folkeskole, har friskolerne frihed til at tilrettelægge undervisningen, så den passer lige præcis til deres overbevisning, som både kan være af pædagogisk eller religiøs art. Vi ønsker i Enhedslisten, og det vil jeg også gerne understrege igen, jeg tror, jeg understreger det, hver gang vi har en debat her i salen om friskoler, at folkeskolen bliver så god, at den ikke længere bliver et fravalg for forældrene.
Vi ønsker, at folkeskolen skal være forældrenes førstevalg.
Hvorfor ønsker vi det?
Det ønsker vi, fordi folkeskolen er en meget vigtig del af sammenhængskraften i vores samfund, som min socialdemokratiske ordførerkollega også forklarede det fra talerstolen for lidt siden.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi i Enhedslisten er godt tilfredse med, at der findes friskoler.
Vi vil gerne holde fast i, at de netop har deres frihed til at forme og tilrettelægge undervisningen, præcis som de vil.
Faktisk ønsker vi os jo, at vi kunne putte lidt mere af den frihed over i folkeskolen, så folkeskolen også fik lidt mere frihed til at tilrettelægge sin hverdag.
Det er et tilsyn, som vi i Enhedslisten er glade for og trygge ved og ønsker skal fortsætte.
Det er som bekendt et grundlæggende krav i friskoleloven, at de frie grundskoler efter deres formål og i hele deres virke skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre, altså demokrati, samt at udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende frihedsrettigheder.
Det har vi også været lidt inde på i debatten her.
Herunder er det også meget vigtigt for Enhedslisten, at man også lærer og har respekt for ligestilling mellem kønnene.
Det vil jeg gerne understrege.
Nu er det jo sådan, at hvis man ikke lever op til de her ting som friskole, kan man enten blive udsat for et skærpet tilsyn, eller også mister man støtten.
Det er vi helt trygge ved i Enhedslisten.
Lige når vi er ved den del, som handler om demokrati og inddragelse, vil jeg sige, at det faktisk er noget, vi er meget optaget af i Enhedslisten, både i folkeskolen og i friskolerne.
Det er noget, vi ønsker både i folkeskolen og friskolen, så lad os da endelig diskutere, hvordan vi kan udvide elevernes mulighed for ikke bare at lære om demokratiet, men for at være en del af demokratiet.
Det kunne vi godt tænke os i Enhedslisten.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
For det er sådan, at de frie grundskoler generelt har et højere fagligt niveau, men der er meget store udsving på de enkelte grupper.
Dernæst ønsker vi at undersøge, hvorvidt det kan gøres sådan, at man på de skoler, hvor der er begrundet mistanke om at fagligheden ikke er i orden, laver et eftersyn, hvor man efterprøver kundskaberne.
Det vil sige, at man ikke bare går ud og spørger: Hvordan går det her?
Man efterprøver rent faktisk børnenes faglige kundskaber, for kun på den måde kan man finde ud af, hvordan det faglige niveau faktisk er.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-04:
Nå, jeg kom først?
Det faglige niveau og de muslimske friskoler har vi nu diskuteret i nogle runder.
Vi er lidt bekymrede for, at det faglige niveau ikke er i orden, men vi ved det ikke.
Ville ordføreren være interesseret i at få den viden, så vi på et faktuelt grundlag kunne tale sammen, i stedet for at vi skal stå her og bruge ord som anstændighed og skræmmekampagne og den slags?
Jamen det er jo glimrende, at Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen nu er gået i gang med at kigge på de nævnte skoler i Akkaris bog.
Det er selvfølgelig så bare ærgerligt, at det først sker, fordi han har skrevet den bog.
Jeg ser frem til redegørelsen.
Nu har ministeren så fået en masse indspark her.
Jeg synes ikke, det har været mærkværdigt.
Jeg synes faktisk, det har været en politisk diskussion.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren gerne vil skærpe tilsynet, for at vi kan være helt sikre på, at det faglige niveau er i orden?
Og det andet spørgsmål er: Hvad ved ministeren om det faglige niveau ude på de muslimske friskoler?
Jeg ved faktisk ikke så meget om det.
Merete Riisager (LA), 2014-06-04:
Jeg kan jo nogle gange blive bekymret for, om ordførerne hører det, jeg siger, eller om de bare beslutter sig for at høre noget bestemt.
Hvis man alligevel skal ulejlige en fri grundskole, som har problemer med fagligheden, hvad er så problemet med faktisk at undersøge kundskaberne i stedet for bare at gå ud og bruge deres tid med at sidde på bageste række og se, hvad der foregår i klassen?
Det her handler om metode, det handler om at undersøge de faktiske kundskaber i stedet for bare at gå ud og spørge, hvordan det går.
Christine Antorini (S), 2014-06-04:
Jeg mener, at der er et meget præcist regelsæt, der giver muligheden for, at Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen kan gå ind på mange forskellige niveauer, herunder også med et skærpet tilsyn, uanmeldte tilsyn, og i sidste ende, at man kan fratage en fri grundskole pengene, hvis dens indsats ikke står mål med fagligheden, med demokratiet eller de andre ting, som man skal leve op til, når man er en fri grundskole.
I forhold til muslimske friskoler: Vi opgør altså ikke, hvad der er for forskellige trosretninger.
Vi kan se, hvilke friskoler der er religiøse friskoler, men vi opgør det ikke med hensyn til forskellige religioner.
Derfor er det eneste svar, jeg så kan give – nej, det første er det vigtige, for det er også et svar til fru Merete Riisager – at det jo lige præcis er derfor, at vi følger dem, hvor fagligheden er lav.
Det er jo det, det handler om.
For der er et problem, hvor vi skal kigge på, om der er noget, der skal skærpes, om der skal ændres, og i sidste ende hvorvidt de kan få tilskud, hvis de ikke lever op til fagligheden.
Men det gælder jo alle.
Det andet er, at jeg har besøgt forskellige muslimske friskoler.
Der er nogle, hvor man kan sige, at fagligheden høj.
Det kan man også se på afgangsprøverne.
De får ret gode resultater.
Men vi ved også, at der er nogle, som ikke står mål med fagligheden, og derfor er der også eksempler på muslimske friskoler, der er blevet lukket.