runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2011-12-14:
Jeg vil sige, at jeg selvfølgelig også ligesom hr. Erling Bonnesen har fået henvendelser om det her, og jeg synes, vi skal tage dem alvorligt, og jeg synes også, at skatteministeren og dermed regeringen har reageret ved at udskyde indførelsen af NOx-afgiften med et halvt år.
Det giver mulighed for, at man kan indfase det, og at man kan arbejde med at nedbringe sit NOx-udslip.
Må jeg ikke, når vi snakker om boksehandske til et blåt øje, sige, at jeg også har været meget optaget af den her afgift, man havde lagt på voksenefteruddannelse for folk, der har mistet deres job.
Og vi må jo konstatere, at 180.000 har mistet jobbet de sidste 3 år, fordi den borgerlige regering reagerede for sent og for ringe og for småt.
Hver gang vi forelagde det, mente man ikke, man skulle gøre noget.
Derimod lagde man afgift på det, vi skal leve af i fremtiden.
Derfor har det været afgørende, at vi samlet set trækker Danmark i en grønnere retning og i retning af at investere i det, vi skal leve af.
Vi investerer i voksenefteruddannelse, vi investerer i praktikpladser derude, og så synes vi ikke, at folk i landdistrikterne, der er blevet arbejdsløse, skal gå fra hus og hjem efter en 2-års-dagpengeperiode.
Den er blevet forlænget, og så laver vi en løsning, som beskæftigelsesministeren kommer til at stå for.
Det vil sige, at jeg faktisk er stolt og glad over de prioriteringer, der ligger.
Så vil jeg gerne sige, at det selvfølgelig rammer flere forskellige steder, og det har vi også taget alvorligt ved at udskyde det.
Jeg er godt klar over de problemer, der er, men samlet set mener jeg faktisk, at effekten af det her er rigtig.
Altså husk nu, at vi indførte et nyt princip, som den tidligere regering ikke levede under, nemlig et forsigtighedsprincip, der betyder, at vi ikke bruger penge, vi ikke har.
Vi skulle ikke gerne gøre hullet endnu større end de 95 milliarder.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-14:
Jamen det mantra, som regeringen har med, at man ikke vil bruge pengene, før man har dem, er jo så i hvert fald heller ikke noget problem for regeringen, for man stikker jo sugerøret ned i virksomhedernes og borgernes lommer og suger godt og grundigt op.
Så den side af sagen har regeringen umiddelbart ikke nogen problemer med i første runde, men det giver bare et problem i anden runde, og det er sådan set det, der er grundlaget for spørgsmålet her: når man suger pengene op af lommerne ude på f.eks. gartnerierne, slår det jo tilbage som en boomerang lige i nakken – i første runde på gartnerierne, men i anden runde jo på statskassen.
Så derfor hænger det jo sådan set ikke sammen.
Der er jo ikke nogen, der kan være uenige i, at det er fint nok at gå i en grønnere retning, og det er helt udmærket, at vi skal passe på vores miljø – det ved vi også alle sammen – men vi skal altså også lige have brød på bordet.
Og eftersom vi skal spise sundere, skal vi lige præcis også spise mere grønt, og derfor har vi jo brug for gartnerierne.
Det er derfor, at den prioritering undrer mig.
Men jeg er da selvfølgelig glad for, at regeringen i første runde har sagt, at det her nok ikke lige er alt for godt, så man starter med en udskydelse.
Så har jeg jo også haft lejlighed til at debattere med et par andre af ministerens kolleger om det, hvor man siger, at det er lidt mærkeligt, at vi ikke har kunnet finde ud af det i Danmark, når de kan i Sverige.
Jamen så synes jeg sådan set, at man skulle prøve at kigge på, hvad de gør i Sverige, for der tilbagefører de jo lige præcis en række af de her afgifter til erhvervene.
Så hvis ikke ministeren ligesom har haft det på blokken i forvejen, vil jeg da opfordre ministeren til at skrive: tilbageførsel af energiafgifter, f.eks. til gartnerierne, f.eks. til Aalborg Portland og f.eks. til alle de andre tunge danske arbejdspladser, som er på vej til at sige: Når vi alligevel skal bombes ud af landkortet, er vi nødt til at flytte til udlandet.
Så skulle vi ikke gøre en indsats for at holde dem herhjemme?
Så vil ministeren arbejde for at få de her afgifter ført tilbage til erhvervene, så de kan overleve her i Danmark?
Carsten Hansen (S), 2011-12-14:
Nu er det jo som sagt skatteministerens ressortområde, men mig bekendt indførte den tidligere regering jo også en NOx-afgift, og jeg kunne spørge tilbage: Tilbageførte man de 5 kr. pr. kilo, som man indførte som afgift dengang?
Det mener jeg sådan set ikke at man gjorde.
Og det var præcis med det samme formål, nemlig for at fremme sundheden, og fordi NOx er en meget, meget farlig gift i vores miljø; det er en, der især generer astmatikere og folk med luftvejssygdomme.
Vi tager også det andet alvorligt.
Jeg glæder mig over, at hr. Erling Bonnesen her også tager spørgsmålet op om landdistrikter og NOx- og fedtafgifter.
Men jeg vil bare sådan lige for god ordens skyld her læse op, at der er fremrykkede investeringer i veje, jernbaner og kystbeskyttelse for 1,6 mia. kr.; der er kommunale investeringer i skoler, daginstitutioner m.v. for 3,9 mia. kr.; der er regionale investeringer i nyt apparatur på sygehusene for 1,8 mia. kr.; der er renovering af almene boliger, bare i år for ekstraordinært 2,1 mia. kr. – vi lavede jo et bredt forlig her – og der er investeringer afledt af energiaftalen, hvis den går igennem, for 1,3 mia. kr.
Alt i alt investerer den her regering altså 10,7 mia. kr. i fremrykkede investeringer, hvoraf rigtig mange – naturbeskyttelse osv. – kommer vores landdistrikter til gode.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-14:
Jeg kan godt forstå, at ministeren sådan rækker ud efter et passende stort hæfteplaster til at sætte på, med hensyn til hvad man kan fylde på af andre ting.
En fremrykning af investeringer foretog den tidligere regering jo også i et forsøg på at prøve at holde, om jeg så må sige, hånden under aktiviteterne.
Fint nok med det, og så må vi se på et tidspunkt, hvor meget det hjælper.
Det kan vi da alle sammen kun håbe at det så vil gøre, men det løser bare ikke det grundlæggende problem, som ligger som grundlag for mit spørgsmål.
For så vidt angår det om NOx-afgifter, vil jeg sige: Ja, det gjorde vi også i VK-regeringens tid, og hvorfor?
Jo, fordi vi også lige præcis tog miljøspørgsmålet alvorligt.
Og ja, jeg tror, at ministeren lige skulle prøve at grave et par spadestik dybere i arkiverne og eventuelt spørge kollegaen, om der ikke blev foretaget en tilbageførsel af afgifterne der.
Det tror jeg lige at vi kan vende sådan ved en passende lejlighed ude ved kaffeautomaten eller et andet sted, altså når vi får lejlighed til det.
Men lad os begge to grave en gang i arkiverne.
Jeg er ret sikker på, at vi nok skal få et godt svar på det.
Men mit spørgsmål er så, når vi er enige om, at der er et problem: Vil ministeren så arbejde for, at det, det måtte slutte med, hvis ikke regeringen vælger at trække det hele af bordet, altså at de afgifter, der så måtte blive pålagt, f.eks. til gartnerierne, bliver tilbageført til erhvervet?
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Nu er ministeren jo ikke kun minister for folkeskoleområdet, ministeren er også minister for friskoleområdet, og der har jo igennem de senere år med mellemrum været problemer i friskolemiljøer, som hører til i den mere radikaliserede del af samfundet.
Der er også blevet taget nogle initiativer i forhold til at modvirke det, med ekstra kontrol og lignende, og jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren påtænker at gå ind i hele den her friskoleproblematik i forhold til de friskoler, som har vanskeligt ved at leve op til de krav og forventninger, der er inden for ligestilling, inden for demokrati og inden for medborgerskab, og om ministeren vurderer, at der er et reelt problem.
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Det er korrekt, at friskoler og privatskoler også hører under Børne- og Undervisningsministeriet, og det, der er det generelle udgangspunkt i forhold til samtlige fri- og privatskoler, er, at hvis de ikke lever op til folkeskolens formål – og det gælder selvfølgelig også i forhold til demokrati, ligeværd, ytringsfrihed osv. – kan de blive udsat for et tilsyn, herunder et skærpet tilsyn.
Og hvis de fortsat ikke lever op til det, der er folkeskolens formål, så kan de i sidste ende få frataget muligheden for at drive en friskole.
Hen over årene er det sket nogle gange, og jeg synes, det er rigtig fint, at man har muligheden for at sætte friskoler under skærpet tilsyn, af mange forskellige grunde, men med det udgangspunkt, at de skal kunne leve op til, at eleverne i sidste ende kan det, der svarer til, hvad der står i folkeskolens formålsparagraf.
Så vi har et velfungerende system, og det har været så velfungerende, at det også har betydet, at der er nogle, som har fået frataget deres mulighed for at drive friskolevirksomhed.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-14:
Ministeren har sagt flere gange, at i forbindelse med, at regeringen vil indføre klasseloftet på de 28 elever i gymnasierne, er der afsat en pulje, som gymnasierne kan søge, hvis de har brug for at bygge nye klasselokaler.
Jeg har også forstået, at det giver noget frustration hos erhvervsgymnasierne, fordi det åbenbart nu er kommet frem, at det ikke gælder dem.
Det gælder åbenbart kun de almene gymnasier, der har mulighed for at søge den her pulje.
Er det noget, ministeren kan bekræfte?
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Regeringen og Enhedslisten har lavet en aftale, hvor der afsættes 121 mio. kr. til at gennemføre et gennemsnitligt loft på maks. 28 elever i de gymnasiale uddannelser, og det dækker udgiften til loftet.
Derudover er der en såkaldt kapacitetspulje i Børne- og Undervisningsministeriet.
Kapacitetspuljen blev nedsat, i forbindelse med at gymnasierne blev lavet om til selvejende institutioner, og det vil så sige, at det er gymnasier, hvor man har det almene gymnasium og hf, og hvis det er, at de støder mod grænsen og skal udbygge, kan man søge fra kapacitetspuljen.
Den pulje kan alle de selvejende institutioner, der gik fra at være amtsgymnasier til at blive selvejende institutioner, søge.
Det er i den forstand uafhængigt af, at vi har afsat ekstra 121 mio. kr. til et maks.-loft på 28 elever i klasserne, men der er mulighed derudover for, at de almene gymnasier og hf, der blev til selvejende institutioner, også kan søge kapacitetsudviklingspuljen.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-14:
Som jeg forstår det, gør det, at erhvervsgymnasierne jo så ikke kan spise af den pulje.
Afrundingsvis vil jeg gerne sige, at jeg er glad for, at ministeren er indstillet på at kigge på det her område og måske prøve på at gøre konkurrencevilkårene mere lige.
Jeg vil også rigtig gerne overrække eksemplet her med tallene til ministeren, som ministeren så kan prøve at kigge på, for jeg må sige, at jeg mener, at det eksempel, som er her, er grotesk i forhold til lige konkurrencevilkår, og jeg vil høre ministeren, om ministeren har lyst til at se tallene.
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Jeg vil glæde mig til at modtage spørgsmålene fra spørgeren, og så får spørgeren selvfølgelig også et godt og grundigt svar fra Børne- og Undervisningsministeriet.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at børn og unge med en psykisk lidelse skal vente rundt regnet dobbelt så længe i Region Midtjylland og Region Nordjylland sammenlignet med Region Syddanmark, jf. den seneste ventetidsopgørelse fra Sundhedsstyrelsen?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at børn og unge med en psykisk lidelse skal vente rundt regnet dobbelt så længe i Region Midtjylland og Region Nordjylland sammenlignet med Region Syddanmark, jf. den seneste ventetidsopgørelse fra Sundhedsstyrelsen?
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Som jeg sagde i den tidligere spørgerunde, vi havde, er der nogle grunde til, at der er forskel på taksterne, og hvorfor et erhvervsgymnasium kan have en anden økonomi end det almene gymnasium.
Det er simpelt hen, fordi det er dyrere at drive nogle af det almene gymnasiums tilbud inden for de naturvidenskabelige retninger.
Det er bare for sige, at det er lidt vigtigt at holde fast i, at selv om det på papiret ser ud, som der er stor forskel på taksterne til de forskellige gymnasiale uddannelser, er der også en grund til det, nemlig uddannelsernes indhold.
Og renser man det for de forskelle, får de det samme i takst.
Til den anden del, som spørgeren er inde på, nemlig etablering af campus, synes jeg – ligesom spørgeren, kan jeg høre – at det er en rigtig god idé, at man laver nogle samlede ungdomsuddannelsesmiljøer.
Det er ikke, fordi vi synes, at man skal tvangsfusionere alle ungdomsuddannelserne.
Nogle steder har man valgt at lave nogle egentlige fusioner, andre steder nogle frivillige samarbejder.
Noget af det, vi er i gang med at kigge på i Børne- og Undervisningsministeriet, er, om vi kan gøre regelsættet lettere.
Vi vil snart kommer med et udspil til, hvordan det kan gøres lettere, hvis man vil lave en campus.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Det glæder mig, at ministeren anerkender, at der er et problem med ventetiderne for børn og unge.
Det er jo sådan, og det går jeg ud fra at ministeren er enig i, at regionerne i øjeblikket behandler flere patienter med psykiske lidelser, og alligevel er ventetiderne uacceptabelt lange.
Nu har jeg hørt ministeren redegøre for de regionsvise forskelle, og nu bliver jeg så i forlængelse af det nødt til at spørge ministeren: Hvornår er det så, at der er ens ventetid, uanset hvor i landet man kommer fra?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Mit udgangspunkt er jo, at vi skal have ventetiderne ned, og at for mange børn og unge venter i for lang tid.
Det tror jeg sådan set er noget, vi er enige med regionerne om.
Det er jo også derfor, at vi har afsat den pulje i fællesskab i satspuljeaftalen, som der nu kan søges om, så vi kan sørge for at få nedbragt de her ventetider.
Det er jo meget rigtigt, som spørgeren også siger, at der bliver behandlet flere.
Og man kan sige, at det på den måde helt klart er positivt, men når ventetiderne så samtidig bliver ved med at være for lange, er det jo ikke godt nok.
Når man kan se, at de kan gøre noget ved det i nogle regioner ved at lægge nogle metoder om, altså ved at have en anden tilgang til det, kan jeg ikke forestille mig andet, end at de andre regioner også vil tage ved lære af det.
Det er jo noget af det, vi har lagt ind i den pulje, som vi har udmøntet under satspuljen, altså at det ikke bare er et spørgsmål om at søge om midler, men også er et spørgsmål om i den ansøgning, man laver, at påvise, hvordan man kan få en øget aktivitet.
Det kan man jo gøre ved at kigge på den måde, de har gjort det på i Region Syddanmark.
Man kan gøre det ved at kigge på den måde, de har gjort det på i Region Sjælland, som jeg, da jeg var ude at høre om det, selv synes er meget inspirerende.
Her har de simpelt hen sagt, at det tager for lang tid, og at de bliver nødt til at fokusere ved at have færre børn inde i maskineriet – var jeg ved at sige – ad gangen og til gengæld nå at behandle dem på meget kortere tid.
Det tror jeg er til gavn for alle parter.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Færre børn i maskineriet
– det synes jeg da var et interessant statement at komme med her.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Nu løb tiden fra mig før, og det var derfor, det endte med at være så kort.
Lad mig uddybe: Det, man har gjort i Region Sjælland, er, at man simpelt hen har sagt, at man bliver nødt til at have nogle mere fokuserede forløb for de børn, man går i gang med en udredning om.
Men fordi man laver et så fokuseret og mere intensivt forløb, er der altså også nogle krav, som man kan forvente bliver honoreret fra alle parter.
Det er til glæde for alle parter, at det her sker hurtigt.
Det må så bare siges, at når man laver så intensiveret et forløb, er det færre børn, der kan være i forløbet ad gangen, men samlet set får man jo hjulpet mange flere hurtigere, og det er også det, ventetiderne fra Region Sjælland viser.
Så jeg tror sådan set, at den tilgang med at have nogle accelererede forløb, som det hedder på andre områder, og som vi har succes med, bl.a. er noget af det, man skal gå videre med.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Nu kunne jeg i forlængelse af ministerens svar så godt tænke mig at høre, hvad ministeren helt konkret agter at foretage sig for at nedbringe ventetiden og for, at behandlingsforløbene – som jeg hører det – skal kunne accelereres.
Så fik jeg ikke svar på mit forrige spørgsmål: Hvornår er det helt præcis, at ministeren har tænkt sig, at der skal være ens ventetider for børn og unge, der skal i behandling i psykiatrien?
Hvornår er det helt præcis, at der vil være ensartede ventetider, uanset hvorfra i Danmark man kommer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-12-14:
Jeg må erklære mig fuldstændig enig med skatteministeren i, at alle selvfølgelig skal betale den skat, som de er forpligtet til – hverken mere eller mindre.
Det er vi jo fuldstændig enige om.
Jeg er glad for, at ministeren nævner tre såkaldte ben i de initiativer, som regeringen har taget.
For sandheden er, at i de tre ben er provenueffekten fra en øget kontrolindsats 0 kr., provenueffekten af mere åbenhed er 0 kr., mens provenueffekten af regelændringerne hundrede procent er den stigende skat, som regeringen ifølge finanslovaftalen forventer at få fra multinationale selskaber.
Altså, det eneste, der giver en ekstraskat, er stramning af skatteskruen.
Det er ikke, fordi man tager nogle, der i dag ikke betaler den skat, de skulle, og sørger for, at de betaler den skat, de retmæssigt skal, hvis der måtte være selskaber af den karakter.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at der er for mange børn og unge, der venter for længe på behandling i børne- og ungdomspsykiatrien.
Ventetiderne skal ned.
De nyeste tal på området viser, at den gennemsnitlige ventetid for børn og unge i 2010 var 77 dage.
Tallene viser heldigvis også, at halvdelen af børnene venter mindre end 50 dage, altså under 2 måneder.
Men der er stadig store forskelle på ventetiderne fra region til region, og der er børn og unge, som venter i uacceptabelt lang tid.
Det vil jeg meget gerne være med til at lave om på.
Det er regeringens helt klare politik, at børn og unge, der rammes af psykiske lidelser, skal have hurtig hjælp.
For at sikre børn og unge hurtigere hjælp skal ventetiderne nedbringes i børne- og ungdomspsykiatrien.
Samtidig skal vi sikre, at ventetiden bruges til at give barnet eller den unge og familien støtte og vejledning, for vi må også sikre, at de her børn ikke mister kontakten til familien, skolen og vennerne, mens de venter på udredning og behandling.
Regeringen har på den baggrund sammen med satspuljepartierne – og et af de partier kommer spørgeren jo fra –
afsat godt 100 mio. kr. over 4 år til nedbringelse af ventetiden i børne- og ungdomspsykiatrien og til en styrkelse af samarbejdet mellem børne- og ungdomspsykiatrien, praksissektoren og kommunen.
Regionerne har allerede taget forskellige tiltag, både kapacitetsmæssige og organisatoriske, for at nedbringe ventetiden.
I Region Sjælland, hvor jeg for kort tid siden var på besøg, har de ved hjælp af leanmetoder i børne- og ungdomspsykiatrien nedbragt regionens ventetid, og den er i dag blandt de laveste i landet.
I Region Syddanmark, hvor de har den laveste ventetid, er der indført en ekstra tilskyndelse til at øge aktiviteten på de børne- og ungdomspsykiatriske afdelinger.
De afdelinger, der øger aktiviteten og behandler flere patienter end året før, får en økonomisk bonus.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Nu ligger læreruddannelsen ikke under børne- og undervisningsministeren mere, men jeg ved, at børne- og undervisningsministeren har et tæt samarbejde med uddannelsesministeren, og som sådan vil børne- og undervisningsministeren nok også blive inddraget, ifald der skal ske en revision af læreruddannelsen.
Mener ministeren, at hele dette dannelsesaspekt, som vi har gjort gældende her i forhold til parallelsamfund og medborgerskab og lignende, står stærkt nok i læreruddannelsen og i forhold til de kompetencer, som lærere skal give videre?
Og der tænker jeg ikke kun på faglige kompetencer, jeg tænker dannelse som dannet som et helt menneske, dannet i forhold til at have en stor fagviden, i forhold til en historik, den religiøse arv, den demokratiske arv, vi har som samfund.
Mener ministeren, at det står stærkt nok, og agter ministeren, når vi kommer til en revision af læreruddannelsen, hvad vi jo nok gør på et eller andet tidspunkt, at tage initiativer i forhold til uddannelsesministeren, når det gælder dannelsesområdet?
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Det er sådan, at hele dannelsesaspektet fylder en pæn og vigtig del af læreruddannelsen.
Det var faktisk sådan, at da læreruddannelsen blev ændret for et par år siden, kiggede vi særskilt på det, der så ufolkeligt hedder KLM, altså kristendom, livskundskab og medborgerskab, og som er et element, som alle lærerstuderende skal have, fordi det er et underlag for, lige præcis hvordan man arbejder med det, der er folkeskolens formålsparagraf, i forbindelse med demokrati, medindflydelse, ytringsfrihed osv.
Så det var der et særskilt fokus på i forbindelse med ændringen af læreruddannelsen, og det er mit indtryk, at det fungerer rigtig godt.
Nu er det sådan, at der er nedsat en følgegruppe, der følger, hvordan det går med læreruddannelsen, og de har til opgave at kigge den efter i sømmene der, hvor den måske kan gøres lidt bedre i forhold til det, der var formålene.
Det er nu ikke mit indtryk, at det er det såkaldte KLM-fag, som der er behov for at kigge på, for det har fundet en form.
Men nu må vi høre, hvad følgegruppen anbefaler, når de fremlægger deres forslag til eventuelle ændringer af læreruddannelsen.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-14:
Hvad er ministerens holdning til, at der bør være lige konkurrencevilkår mellem de almene gymnasier og erhvervsgymnasierne?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at der bør være lige konkurrencevilkår mellem de almene gymnasier og erhvervsgymnasierne?
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Jeg går ud fra, at det, som spørgeren mener, er de lige økonomiske vilkår, for det er det korrekt at der har været en diskussion af.
Det er jo sådan, at vi har som udgangspunkt, at der skal være lige vilkår, men lige vilkår betyder ikke, at de skal have den samme takst, og det er der nogle grunde til.
For de gymnasiale uddannelser har en profil, der er ret forskellig, og lad mig komme med nogle eksempler på det.
Hvis man tager det tekniske gymnasium, htx, kan man se, at det – det siger næsten sig selv – har en klar teknisk profil, men det betyder også, at det, for at de kan drive de linjer, der hører til htx, er en uddannelse, der er dyr at drive, fordi de i langt højere grad end f.eks. handelsgymansiet både skal have laboratoriefaciliteter og værkstedsfaciliteter.
Handelsgymnasierne har så nogle andre studieretninger, som lokalemæssigt ikke er så omkostningstunge, og derfor kan man se, at der er en forskel på taksten i forhold til, hvad det tekniske gymnasium får, og hvad handelsgymnasiet får.
Men hvis man renser det for de forskelle, der er på uddannelsesretningerne, kan man se, at det alt andet lige er sådan, at de får det samme i takst.
Der, hvor forskellen så kommer, ud over at der er nogle forskellige linjer, er ved, at overenskomsterne for lærergrupperne er forskellige, og det giver sig udslag i, hvad det koster at drive den ene eller den anden gymnasiale uddannelse.
Men overenskomstforhandlinger er ikke børne- og undervisningsministerens bord.
Anni Matthiesen (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Jeg har nogle helt konkrete eksempler på noget, hvor jeg i hvert fald synes der er nogle urimelige økonomiske forskelle mellem de almene gymnasier og erhvervsgymnasierne.
Jeg har et eksempel, som faktisk er fra min egen kreds, hvor Grindsted almene gymnasium og Erhvervsgymnasiet Grindsted ligger med 100 m afstand fra hinanden.
Og det vil jeg egentlig gerne høre ministerens holdning til.