runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Baggrunden for den her forespørgsel er jo en udtalelse fra sundhedsministeren under det konservative landsråd, hvor han gjorde det klart, at han ikke havde noget imod, at de private sygehuse kom op på at omfatte 50 pct. af alle behandlinger.
Det var jo en interessant udtalelse, som ministeren senere har forsøgt at bagatellisere.
Men når man ser på den politik, som regeringen fører sammen med Dansk Folkeparti på sundhedsområdet, kan man jo alligevel godt få det indtryk, at det ikke bare er sådan, at ministeren er ligeglad med, at de private behandlinger får det omfang, men at det sådan set også er en ting, som ministeren synes er anbefalelsesværdig.
Og det kan man jo se på bl.a. det eksempel, vi har haft fremme i medierne de seneste dage, hvor det er kommet frem, at man fra offentlig side betaler en overbetaling på 50 pct. ved fedmeoperationer.
Det er blevet beskrevet i medierne som en nyhed og en sensation.
Der er bare det at sige, at ministeren i hvert har været bekendt med det her forhold siden juni måned i år, og det er jo heller ikke det eneste eksempel, vi har haft, på, at der betales en solid overpris på operationer, som udføres i det private sygehusvæsen for det offentliges regning.
Når man så ydermere har gjort det, at man har indført et såkaldt frit sygehusvalg, som betyder, at man giver patienter, som har sygdomme, som kan behandles med overskud for et privat sygehus, bedre muligheder for at blive hurtigt behandlet end andre patienter, så kunne meget tyde på, at den rigtige baggrund og den rigtige hensigt med regeringens sundhedspolitik sådan set er at styrke de private sygehuse.
Jeg synes også, det understreges af ventelisternes udvikling.
Ventelisterne var i 2007 præcis lige så lange, som de var i 2004 - og så er de i øvrigt efterfølgende eksploderet!
Forklaringen på regeringens politik var, at man ønskede at bekæmpe ventelisterne.
Det er ikke lykkedes, til gengæld går det rigtig godt med at styrke de private sygehuse.
Så jeg er lidt spændt på at høre ministerens udlægning af, hvordan man vil sikre den gratis og lige adgang til sundhedsvæsenet i fremtiden.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Tak for det.
Hr. Per Clausen snakker meget om ideologi, men ideologi ses jo nok fra det sted, hvor man står, og hvis man skal følge hr. Per Clausens udsagn, står det jo rigtig, rigtig slemt til.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Per Clausen ikke er enig i, at den bedste måde at få at vide, hvordan kvaliteten og servicen er i det danske sundhedsvæsen, herunder også på sygehusene, sådan set er at spørge dem, der reelt er i kontakt med systemet. De undersøgelser, der er lavet, viser jo, at ni ud af ti patienter på sygehusene faktisk enten er meget tilfredse eller tilfredse med den behandling og det forløb, der har været i forbindelse med deres sygdom.
Får det ikke hr. Per Clausen til at konkludere, at det måske ikke står så skidt til, som Enhedslisten forsøger at ridse op?
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Jeg er enig i, at der i dag udføres et godt og stort arbejde på de danske sygehuse, som er medvirkende til, at langt de fleste mennesker, der kommer i behandling, har haft en god oplevelse - så god, som den nu kan være, når man starter med at være syg og have en eller anden lidelse, som skal behandles.
Men jeg er nu sikker på, at hvis fru Birgitte Josefsen spurgte dem, som i gennemsnit tilbringer 20 uger på venteliste, om de synes, at det er rart at stå på den venteliste, ville fru Birgitte Josefsen få et andet svar.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Det er jeg så ikke sikker på at jeg vil, for der er jo rigtig mange, der vælger at stå på ventelisten i de 20 uger.
Det skal vi være ærlige at sige.
Men vi har haft et udvidet frit valg, der betyder, at den enkelte borger har kunnet forlade det offentlige system og bevæge sig over i det private, hvis vedkommende ikke ønskede at vente så længe.
Det er der ca. 180.000, der har gjort, og der er så andre, der har valgt at vente lidt længere.
Men det, jeg er meget optaget af, er sådan set den kvalitet, der leveres af det danske sundhedsvæsen, og det er lige fra den praktiserende læge til sygehusene.
Hr. Per Clausen var også inde på i sin ordførertale, at vi rangerer meget lavt.
Nu er der lige lavet en EU-undersøgelse, der viser, at man har større chance for at overleve en kræftsygdom i Europa.
Her er det steget med 3 pct. i gennemsnit i hele Europa, men faktisk med 6 pct. her i Danmark inden for de sidste 3 år.
Betragter hr. Per Clausen det som en positiv udvikling eller en negativ udvikling?
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Det er jo rigtigt.
Det er da også fuldstændig korrekt, at hvad angår kræftbehandling, har Danmark desværre været meget, meget langt bagud i forhold til andre europæiske lande.
Det er man nu ved at indhente, og det giver selvfølgelig nogle gode procentuelle stigninger.
Jeg sammenlignede en helt konkret ting, nemlig udgifterne til sygehusene, sundhedsbehandlingen, og konstaterede, at når den nuværende regering praler af, at den har forgyldt sundhedssektoren, dækker det over den kendsgerning, at efterslæbet i forhold til andre nordvesteuropæiske lande er øget i den her periode.
Så synes jeg, at det er meget spændende, at fru Birgitte Josefsen nu mener, at de mennesker, der står på ventelister, står der frivilligt.
Jeg tror, at fru Birgitte Josefsen bliver nødt til at erkende, at en af grundene til, at man står på venteliste, er, at man har en sygdom, som der ikke er noget privathospital, der ønsker at behandle, fordi privathospitalerne ikke kan tjene penge på den.
Det er jo fastlagt, at privathospitaler kun behøver at tage imod de patienter, de vil tage imod, og det vil sige dem, de kan tjene penge på.
Jeg forstår på fru Birgitte Josefsen, at det er Venstres politik, at det ikke skal være afgørende, hvor lang ventetid man skal have, hvis der er et privat sygehus, der udbyder den behandling, man har brug for.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt, det har Enhedslisten sagt i lang tid, men jeg vil gerne spørge fru Birgitte Josefsen, hvordan hun sådan har tænkt sig, at det skal sikres, om hun tror, at det hjælper på muligheden for at indfri det løfte, at man i dag har et betalingssystem til privathospitaler, der medfører, at de får overbetaling, i hvert fald hvis vi går ud fra, at det kan gøres for det, som det offentlige sygehus får for at lave en tilsvarende behandling, og om hun også mener, at det giver meget mening at bruge sådan en betegnelse som »mest sundhed for pengene«, når man sådan systematisk har overbetaling af privathospitaler.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Ja, nu ved jeg ikke, om man har overbetalt nogen.
Der er sådan set også nogle undersøgelser, der viser, at der er nogen, der har fået en underbetaling, men det, vi er optaget af i Venstre, er patientrettigheder.
Derfor støtter vi op omkring det udvidede frie valg, og vi støtter sådan set også op om, at der er nogle muligheder for at bevæge sig fra det offentlige ud i det private, hvis der er et privat tilbud, man kan bevæge sig hen til.
Det er der en række borgere der har gjort, så det, der er vigtigt for os, er patientrettighederne, og det, der også er vigtigt for os, er, at vi løbende får gearet hele sundhedssektoren til at kunne producere flere sundhedsydelser, så alle borgere kan blive behandlet så hurtigt som overhovedet muligt.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Ja tak.
Jeg hæftede mig ved, at fru Birgitte Josefsen overhovedet ikke svarede på fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål, men svarede, at det offentlige sundhedsvæsen er grundstammen i dag, og at hun også tror, at det vil være det i fremtiden.
Det afhænger jo fuldstændig af, hvad vi gør politisk, og det ved fru Birgitte Josefsen udmærket godt.
Det, der sker i øjeblikket, er en klar økonomisk favorisering af de private hospitaler, og det er absolut langt fra fair og lige konkurrence.
Jeg vil spørge fru Birgitte Josefsen, som rigtignok ikke er medlem af regeringen, men dog ligesom er part i et parti, som understøtter regeringen - sådan må jeg tolke det: Hvad er Venstres og dermed fru Birgitte Josefsens smertetærskel for den ulighed, der har eksisteret siden 2002 med en favorisering af de private sygehuse?
Hvad er smertetærsklen?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Nu ser jeg jo ikke så stor en ulighed, som jeg tror fru Lone Dybkjær ser.
Det udvidede frie valg har faktisk betydet mere lighed.
For det betyder jo, at alle borgere har mulighed for at bevæge sig hen et andet sted end det offentlige, hvis der vel at mærke er et andet sted at bevæge sig hen.
Men hvor lang tid der går, inden redegørelsen fra regeringens side foreligger, er jeg igen nødt til at sige at jeg ikke er herre over, så det kan jeg ikke give et svar på.
Det spørgsmål må stilles et andet sted.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-13:
Jeg har den opfattelse, at da fru Birgitte Josefsen trods alt er sundhedsordfører for Venstre og Venstre på en eller anden måde er en del af regeringsapparatet, så har Venstre også en holdning til, hvor længe man vil acceptere de unfair vilkår, der er i dag.
Jeg snakker overhovedet ikke om fri og lige adgang og alt det der, som fru Birgitte Josefsen bliver ved med at gentage.
Jeg snakker om en økonomisk favorisering af de private sygehuse, og hvis fru Birgitte Josefsen er uvidende om det, tror jeg, at hun stort set er den eneste, som er uvidende om det af dem, der i øvrigt beskæftiger sig med området.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Spørgsmålet er en del af regeringsgrundlaget.
Der pågår et arbejde i ministeriet.
Hvornår det arbejde er færdigt, må man spørge ministeren om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-11-13:
Jeg vil godt spørge ordføreren for Socialdemokratiet med baggrund i, at der jo siden 2001 er blevet ansat 2.000 personer ekstra, altså læger og sygeplejersker, i det offentlige sundhedsvæsen, om ordføreren så mener, at det er at udhule det offentlige sundhedsvæsen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Det, der er hovedproblemet, er, at vi har rigtig mange patienter, der ikke bliver behandlet - der venter ½ år på behandling.
Det skyldes beslutningen under Schlüterregeringen om at reducere antallet af optag på medicinstudiet, så man under Schlüterregeringen optog 2.500 færre på lægestudiet, end man gjorde de efterfølgende 10 år under Nyrupregeringen.
Det er hovedproblemet.
Det er det, der er svaret på, at vi ikke får løst de opgaver, som vi har.
Det er helt indlysende, at der bliver behandlet flere i dag, fordi man kan lave mange flere ambulante behandlinger, og det skal der selvfølgelig bruges personale til.
Det, der jo er interessant, er ikke kun, hvem der bliver behandlet, men også hvem der venter, og ventetiden er altså nu ½ år for 95 pct. af de borgere, der venter på 1 af de 18 væsentlige operationer, man taler om, når man diskuterer det her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-11-13:
Jeg er glad for, at ordføreren kan bekræfte, at der er ansat 2.000 ekstra læger og sygeplejersker i det offentlige sundhedsvæsen, og at vi dermed ikke nedprioriterer det offentlige sundhedsvæsen.
Et andet spørgsmål, jeg godt vil frem med, er, at i foråret cirkulerede der interne socialdemokratiske papirer, hvori der stod, at det private sygehusvæsen var et godt supplement til det offentlige, og jeg vil godt høre, om ordføreren fra Socialdemokratiet kan bekræfte det.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jamen det offentlige sundhedsvæsen er grundstammen i dag, og det tror jeg det vil blive ved med at være, men jeg vil gerne gentage, at vi ikke har nogen problemer med, at der er et privat supplement.
Og så er det altså lægen, der visiterer til behandling.
Så jeg går ud fra, at det altid er en lægefaglig vurdering, der ligger til grund, når en borger sendes videre til behandling.
Så har vi i dag nogle problemer, der gør, at den ikke altid kan blive så kort som overhovedet muligt, og det, vi gerne skal nå frem til, er jo, at den bliver så kort som overhovedet muligt.
Det betyder, at vi altid skal fokusere på, at man får flere ressourcer i sundhedssektoren.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Når det nu er sådan, at regeringens økonomiske politik betyder, at Danmarks efterslæb i forhold til sundhedsudgifter og i forhold til andre nordeuropæiske lande vokser år for år, mener fru Birgitte Josefsen så, at det er klogt at have et system, hvor man sikrer private sygehuse generelt set højere betaling end offentlige sygehuse?
Er det ikke sådan, at de ressourcer, der går til at give de private sygehuse overbetaling, jo i realiteten går fra behandlingen af andre patienter, og at konsekvensen af Venstres og fru Birgitte Josefsens politik ikke er, at man sætter fokus på patienterne, men at man i praksis kommer til at sætte fokus på de private sygehuses overskud?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jeg deler ikke hr. Per Clausens betragtninger om, at vi har et meget, meget stort efterslæb.
Det kommer lidt an på, hvordan man læser de forskellige analyser, der ligger.
Jeg ved ikke, hvor det er, hr. Per Clausen har søgt sin viden, for det er ikke de samme faktorer, som jeg i hvert fald finder, når jeg leder.
Som jeg har sagt, er vi optaget af, at vi har et godt offentligt sundhedsvæsen, og vi er også optaget af, at vi har en privat sektor, som er god og har en høj kvalitet.
Jeg vil gerne gentage, at det for os er vigtigt, at patienterne får en god behandling, at de får en hurtig behandling, og så er vi sådan set ikke så optaget af, om det sker det ene eller det andet sted, men vi vil meget gerne have, at de to sektorer arbejder sammen.
Karen J. Klint (S), 2008-11-13:
Det, jeg havde markeret for, var sådan set også lidt prisforskellene.
Jeg er glad for, at ordføreren har gentaget, at Venstre også går ind for fairness, for det, der ligger i fairness, er jo også, at man skal kunne sammenligne.
Så jeg vil spørge ordføreren, hvornår Venstre er parat til, at vi så får resultatet af analysen af prisdannelsen på området, og om vi også får en analyse af den kvalitetsforskel, der måske kan være, sådan at når vi stiller krav til et offentligt sygehus om, at det skal have den og den standard, så skal vi også lægge de samme krav til grund til f.eks. antallet af operationer, for at man er dygtig nok til at foretage dem.
Hvad er det, Venstre lægger i begrebet fairness til gavn for patienterne?
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
I regeringsgrundlaget er der sat ind, at man skal have gennemanalyseret hele takstsystemet, og det er det, der ligger i fairness.
Det er jo sådan, at det er regeringen, der er tovholder på den udredning, der er i gang, og vi i Venstres folketingsgruppe ser meget frem til den redegørelse, der kommer, og så vil vi forholde os til de fakta, der ligger på bordet, når redegørelsen foreligger.
Karen J. Klint (S), 2008-11-13:
Ordføreren har ikke nogen fornemmelse af, hvornår man er klar med den analyse; det blafrer lidt, kan jeg høre, så vi må jo væbne os med tålmodighed.
Så vil jeg bare spørge, om det er en analyse, der så bliver gjort til genstand for debat, eller om det er en analyse, man holder inden for regeringsgrundlagets gode venner, sådan at det er regeringen, der forholder sig til analysen.
Eller vil man udvide den til den større debat? Så vil jeg også lige nå at spørge: Når man nu taler om fairness, er det vel også fairness set fra patienternes side at få behandlet flest mulige patienter til den rigtige pris.
Jeg har heller ikke noget imod private tilbud, de private laver også et rigtig godt arbejde, men jeg har noget imod, hvis man kan få tre behandlet i det offentlige, mens man kun kan få to behandlet i det private.
Så var det måske bedre at kanalisere pengene til det offentlige, hvis det er der, vi får behandlet flest patienter.
Så det handler vel også om at få behandlet flest patienter til den rigtige pris og ikke kun om, at det skal gå hurtigt.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jeg er nødt til at beklage, men jeg er ikke en del af regeringen, jeg er en del af Folketinget, og derfor har jeg altså ikke nogen indflydelse på, hvornår analysen foreligger.
Det kunne jo være spændende, hvis jeg havde, men det har jeg desværre ikke.
Så når den kommer, tror jeg den vil blive delt med alle, som det plejer at ske.
Jeg er da fuldstændig enig med fru Karen J. Klint i, at vi skal sørge for, at så mange som muligt bliver behandlet, også til en rigtig pris.
Men jeg vil sige det sådan meget kort: Uanset om det er i det private eller det offentlige, skal man jo betale for det, man får.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-11-13:
Jeg blev utrolig glad over at høre fru Josefsen sige følgende: Det offentlige sygehusvæsen skal være grundstammen, og private sygehuse skal være supplementet i det danske sundhedsvæsen.
Jeg tror, man vil kunne finde tilsvarende sætninger fra mig i ganske mange arkiver.
Det samme vil man kunne finde fra mange konservative politikere hen ad vejen.
Jeg er meget, meget glad for det, og jeg vil så høre, om det betyder, at fru Josefsen og Venstre har forladt ønsket om at arbejde sig hen imod at få frit valg fra første diagnosedag, og at de patienter, der så valgte det private sygehus, kun ville kunne få 85 pct. af udgiften med sig.
Har man forladt det principielle synspunkt, som man kæmpede meget stærkt for i 1990'erne?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er, om Venstre er parat til at sørge for, at det fine princip om, at det offentlige skal være grundstammen, også kommer til at afspejle sig i, hvordan man får ressourcerne fordelt mellem det offentlige og det private.
Birgitte Josefsen (V), 2008-11-13:
Jamen det er jo dejligt, at der er i hvert fald én, der er glad i dag.
Så er vi jo godt på vej.
Vi støtter op om det frie valg.
Der er netop indgået en finanslovaftale, hvor der også er beskrevet, at fra den 1. juli er det udvidede frie valg genindført med 1 måned.
Hvad der kommer i fremtiden, vil jeg ikke stå her og give et bud på, for det, vi er optaget af, er hele, hele tiden at forbedre de tilbud, der er i sundhedssektoren.
Det er jo, fordi vi gerne vil, at vi kan levere en god sundhedsoplevelse og en god sundhedsydelse til hver enkelt borger.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-11-13:
Det var desværre ikke så præcist et svar, som man kunne have ønsket sig.
Jeg skal prøve at spørge lidt mere præcist: Vil Venstre være med til at lægge kræfter i at sørge for, at det offentlige sygehusvæsen også fremover får mulighed for at være grundstammen i det danske sundhedsvæsen?
Hvis den her undersøgelse af DRG-taksterne viser, at der i dag er en skævvridning, hvis det viser sig, at den meget firkantede regel om en behandlingsgaranti på 1 måned til alle behandlingsformer leder ressourcerne i nogle uhensigtsmæssige retninger, vil Venstre så være klar til at se på det, f.eks. ved at introducere ideen om, at man laver en behandlingsgaranti, der bygger på en lægefagligt fastsat tidsfrist inden for de forskellige diagnoser?
Vil man være så fleksibel, vil man være så fokuseret på det overordnede princip, nemlig at det offentlige skal være grundstammen i vores sundhedsvæsen, mens det private skal være det positive, konkurrerende supplement?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-13:
Indledningsvis vil jeg høre, om ordføreren kan oplyse, hvor mange hjemmehjælpere og pensionister der i hvert fald ifølge ordføreren har en sundhedsforsikring.
Men jeg vil også godt høre ordførerens kommentar til den udtalelse, der kom i sidste uge fra fru Pia Kjærsgaard.
Jeg citerer: Det er afgørende, at det offentlige sundhedssystem kommer tilbage i verdenstoppen, fordi det udgør selve forudsætningen for, at alle danskere, uanset om de er i arbejde eller på anden vis har råd til en sundhedsforsikring, er ligestillede, når det gælder om at få den bedst tænkelige sygdomsbehandling.
Citat slut.
Betyder den udtalelse, at Dansk Folkeparti ikke længere mener, at der skal være et skattefradrag for sundhedsforsikringer - et skattefradrag, som alene i 2000 betød, at der forsvandt 350 mio. kr. fra statskassen?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-13:
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at de offentlige hospitaler, som har forpligtelse til forskning, til uddannelse og til akutmodtagelse, selvfølgelig så også skal have en betaling, der kan dække disse udgifter.
Det er også derfor, at betalingen til de private hospitaler bør være ganske meget lavere.
Og jeg tror faktisk, at når et svensk privathospital kan levere disse screeninger i Region Midtjylland til halvdelen af prisen, er det et fingerpeg om, hvor meget man får i overbetaling.
Man kan jo i hvert fald se i forhold til det, som man betaler til privathospitalet ude i den gamle tv-bygning, at det ser gruelig slemt ud.
På privathospitalet derude får man 78.000 kr. for én behandling mod fedme, én operation: 78.000 kr.!
På det offentlige hospital får man 50.000 kr., der sker altså en overbetaling på 28.000 kr.
Det er da noget, der er til at tage og føle på.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-13:
Men som jeg sagde tidligere, er der seks kommuner, der har tegnet forsikringer, og det vil sige, at alle de hjemmehjælpere, der nu er i de kommuner, i hvert fald har en sundhedsforsikring, og jeg tror også, der er enkelte, der selv har tegnet en.
Jeg støtter fuldt ud, som fru Pia Kjærsgaard sagde, at vi skal have et offentligt sundhedssystem i verdensklasse.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Der var mange spændende ting i det, hr. Anders Samuelsen sagde.
Men jeg vil spørge til en enkelt ting, som hr. Anders Samuelsen ikke var inde på, og det er noget, der har fyldt en del i debatten i dag, som jo ikke så meget har været en ideologisk debat.
Men det, jeg vil spørge hr. Anders Samuelsen om, er: Synes hr. Anders Samuelsen, det er fornuftigt, at man indretter et system sådan, at det offentlige betaler overpris for at få ydelser leveret af det private?
Man har jo i virkeligheden insisteret på at lave et planøkonomisk prissystem, hvor staten fastsætter priserne, og så er staten kommet til at fastsætte priserne på en række områder sådan, at private virksomheder får overbetaling.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Hver eneste gang, der bliver betalt en overpris, hvad enten det er det private eller det offentlige, der betaler overpris, er det selvfølgelig tåbeligt og et udtryk for, at man har indrettet systemet på en forkert måde.
Men uanset hvilken måde vi strikker systemer sammen på, er det også sådan, at når det offentlige fylder så enormt meget, som det gør i sundhedssystemet, bliver det meget, meget vanskeligt at finde den model, hvormed man kan undgå, at der vil være nogle ujævnheder i systemet, og man vil også opleve, at der bliver betalt overpris.
Den reelle løsning på problemet er i bund og grund at øremærke via konto til den enkelte borger, altså at det er borgeren, der ultimativt bestemmer, hvor han vil have leveret varen.
Det er jo den rene markedsløsning, kan man sige, men det er jo ikke lige nøjagtig den løsning, der ligger lige for i dette Folketing.
Per Clausen (EL), 2008-11-13:
Nej, men i en eller anden forstand kunne man jo godt sige, at hvis den regering, vi har nu, og som jo hævder at være liberal - jeg ved godt, at hr. Anders Samuelsen ikke er helt tilfreds med graden af liberalisme i regeringen - faktisk havde et ønske om at sikre, at den offentlige sektor fik mest muligt for pengene, er hr. Anders Samuelsen så ikke enig med mig i, at i stedet for at have et statsfastlagt prissystem, hvor man dikterer en pris til såvel regionerne som de private sygehusejere, ville det være langt mere oplagt, at regionerne havde frihed til bare at kunne sende det, de havde brug for at få lavet et andet sted, i udbud?
Det ville da alligevel være lidt mere marked end det, man har nu, og måske også lidt mere fornuftigt.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-13:
Der bliver jo peget på to elementer her.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg overhovedet ikke synes, den nuværende regering er liberal nok, dens liberalisme er fuldstændig defineret af de grænser, som Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti sætter.
Jeg går jo ind for et maks. skattetryk på 47 pct., og det er det, der gør mig ultraliberal.
Resten af Folketinget synes, at 49 pct. er det optimale, men det er jo en diskussion, vi kan tage på et andet tidspunkt.
Så vil jeg gerne gentage, at jeg synes, at hver eneste gang man har mulighed for at se på, om vi kan lave bedre og mere optimale indkøbssystemer og udbudssystemer, skal vi selvfølgelig gøre det.