Trine Mach (SF), 2015-03-17:
I SF er vi i udgangspunktet positive over for at gøre administrationen i den offentlige sektor så let, enkel, effektiv og fejlfri som muligt, og vi vil helst lade dem, der er gode til at gøre noget, gøre det.
Derfor mener vi i SF, at det i udgangspunktet er en god idé at overflytte myndighedsansvaret på de her udvalgte områder til Udbetaling Danmark, som jo har ansvaret for og erfaringen med udbetaling af en lang række sociale ydelser.
Når det er sagt, er der en række elementer i forslaget, som vækker bekymring hos os, og dem vil vi gerne have afklaret og drøftet i det videre udvalgsarbejde, før vi kan sige endeligt god for forslaget.
Og fire overordnede bekymringer er det, jeg egentlig vil bruge min tid på herfra.
Hvad er kommunernes opgave, hvis forslaget vedtages?
Der bliver estimeret en række besparelser på omkring 22 mio. kr. i kommunerne, som de tilsyneladende skal kunne bruge på andre områder.
Men det er jo sådan, at kommunerne skal behandle de undringslister, som Udbetaling Danmark udarbejder og oversender, og så må der jo forventes fortsat at ligge arbejdsopgaver i kommunerne på det her område.
For os er det i hvert fald uklart, hvad omfanget af de opgaver er, og om de er modregnet i de estimerede besparelser, som kom med forslaget, og det vil vi gerne have bragt klarhed over.
Det er helt afgørende for os, at kommunernes opgaver er klare, tydelige og finansierede, og at den antagede effektiviseringsgevinst ved det her rent faktisk hænger sammen.
For det andet synes vi, det kan være en god idé, at data- og registerkompetente folk i Udbetaling Danmark udarbejder såkaldte undringslister, selv om vi ikke mener, det er et specielt præcist juridisk begreb.
Men hvis det kan hjælpe kommunerne med at finde og udbedre fejl i udbetalingen af sociale ydelser, kan der være en idé i det.
Og selvfølgelig skal de kriterier være offentligt tilgængelige.
Selv om det måske ikke er data af det, man kalder personfølsom karakter, skal det selvfølgelig behandles ordentligt, respektfuldt og retmæssigt.
Jeg vil egentlig derfor bede ministeren om at redegøre for, hvordan vi sikrer, at data bliver opbevaret, behandlet og destrueret ordentligt i kommunerne.
Et helt banalt spørgsmål, der har rejst sig hos os, er, hvornår en undringsliste ikke længere er gældende.
Hvad sker der med den gamle, når Udbetaling Danmark kommer med en ny?
Hvordan sikrer vi, at den bliver destrueret, og at den nye begynder at gælde?
Hele den procedure er meget, meget svær at få hold på i forslaget.
For det tredje er vi en smule sådan lorne ved den her ukonkrete samarbejdsaftale mellem Udbetaling Danmark og kommunerne.
Når lovforslaget lægger op til, at ministeren kan fastsætte nærmere regler for samarbejdsaftalen med henblik på, som det hedder, at sikre det optimale grundlag for et forpligtende samarbejde, så synes vi egentlig, at vi mangler lidt greb om det her i Folketinget.
Vi synes selvfølgelig, at aftalen er helt afgørende for, at det her samarbejde kan fungere ordentligt og tjene formålet om at finde og udbedre fejl på en let og effektiv måde.
Men skulle man ikke have en politisk diskussion om, hvad hovedindholdet i en sådan samarbejdsaftale er?
For den ser jo faktisk ud til at skulle danne ramme om indtil flere af de ting, man kan finde retssikkerhedsmæssigt problematisk og relevant at diskutere i den her sammenhæng, herunder det her med, hvordan det er, man behandler undringslisterne fra Udbetaling Danmarks side.
Så har vi en fjerde bekymring, bliver det vel efterhånden, som er, at lovforslaget lægger op til, at Udbetaling Danmark skal samarbejde med private pensions- og forsikringsselskaber og have hjemmel til et særligt samarbejde med disse om borgere, som modtager førtidspension.
Jeg er klar over, at intentionen er, at personer, som tilkendes førtidspension fra det offentlige, kan gøres opmærksomhed på deres eventuelle rettigheder i private forsikrings- eller pensionsordninger.
Og derfor vil jeg egentlig også gerne bede ministeren om at redegøre for: Hvad er det for regler, retningslinjer og begrænsninger, som skal gælde for Udbetaling Danmarks samarbejde og dataudveksling med pensions- og forsikringsselskaberne?
Hvordan er det nu, og hvad skal der gælde med forslaget?
Er der et skift her?
I hvilket omfang må Udbetaling Danmark samarbejde?
Og hvordan kan det egentlig være, at de her private registre ikke fremgår af undringskriterierne?
Det er helt afgørende for os i SF, at en sådan hjemmel udelukkende er til for borgerne og ikke kan fungere som kontrol.
Jeg savner egentlig lidt et godt argument for, hvilket problem den her hjemmel rent faktisk løser.
Er det sådan, at ministeren har en begrundet formodning om, at førtidspensionister ikke er opmærksomme på deres rettigheder i private selskaber?
Hvis det er tilfældet, tænker jeg, at problemet løses bedre af kommunen og sagsbehandlerne, og jeg forventer selvfølgelig – som af alle andre – at de oplyser borgerne om deres rettigheder.