runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Man kan tage eksemplet med statsministeren, der render rundt og siger, at hun ikke vil have, at EU skal være en social union.
Det er noget, Angela Merkel sagde, da hun skulle på besøg i London, og så kopierede den danske statsminister det udtryk.
Altså, jeg kunne med lige så stor ret sige, at hvis der skal være indhold i det, så skal man komme med en liste, der viser, hvor EU i dag bevæger sig ind på socialområdet, og hvor EU så ikke skal gøre det fremover.
Jeg har jo spurgt til det med børnechecken, jeg ved ikke hvor mange gange, altså hvorfor vi skal sende børnecheck til børn i andre lande, og jeg har spurgt til det med SU, men jeg får ingen svar på de ting.
Derfor kan jeg jo med lige så god ret sende den retur og sige, at det bliver tom snak, hvis man siger, at EU ikke skal bevæge sig hen til at være en social union, men i realiteten vil man ikke komme med eksempler på, hvor det så er, at EU er gået for vidt.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Ja, det skal jeg gerne gøre, og det kan være, at vi skal tage det efterfølgende, for jeg har kun 30 sekunder her.
Er det stadig væk Venstres holdning, at man skal indskrænke konfliktretten?
Vi har hørt, at det er Dansk Folkepartis holdning, men er det stadig væk også Venstres holdning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Venstres holdning er, at der ikke findes A-fagforeninger og B-fagforeninger.
Det synes vi er en god idé, det er det, der hedder den danske model.
Og vi mener altså ikke, at nogen er mere lige end andre, når det kommer til fagforeninger.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at det er lykkedes, i hvert fald midlertidigt, at genforene de tidligere så forenede, men på det seneste ret uforenelige, japartier i form af en fælles udtalelse, så tillykke med den, vi må jo se, hvor meget substans der er i det.
Mit spørgsmål går egentlig på dagens forespørgsel, for den handler jo om, om ikke vi burde følge det eksempel, som man er gået i gang med i England, hvor man laver en kulegravning af, hvad der egentlig er konsekvenserne af, at man på en lang, lang række områder har overladt suverænitet til EU, og hvor man så vil tage en diskussion med den engelske befolkning om det.
Det synes Enhedslisten er en fornuftig idé, og jeg vil da gerne spørge ordføreren: Hvorfor er det så slemt at sætte sådan en proces i gang, at man bare afviser den tanke fuldstændig?
Jeg opfatter ikke, at der i forespørgslen ligger, at vi absolut skal kalkere den engelske løsning.
Vi har jo på flere punkter andre, hvad kan man sige, relationer til EU end England, men det er jo hele tanken om at lave den kulegravning og så tage en debat i befolkningen.
Hvorfor er det så farligt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Vi havde for et par uger siden en forespørgsel stillet af Liberal Alliance, som gik på det her med at lave et kompetencekatalog, hvor det jo lidt virker, som om det udspringer af netop den britiske debat, hvor man tænker, at so ein ding müssen wir auch haben.
Og det, jeg på det tidspunkt i al fredsommelighed opfordrede til, var: Lad os nu lige vente og se, hvad den britiske udredning viser, inden vi begynder at kaste kræfterne ind i at lave vores egen.
Der er jo ikke nogen grund til at tro, at den vil være monumentalt anderledes end den britiske.
Det, som jo er interessant i forhold til de dele af den britiske udredning, som er kommet frem, som man har offentliggjort indtil videre, er jo, at balancen ser ud til at være ganske fin, den ser ud til at være ganske udmærket, og det synes jeg da at vi skal tage ad notam og læne os op ad.
Det, som jeg reagerer imod, er den der tanke om at ville genforhandle hele traktatgrundlaget, for hverken Rom eller traktaten herom blev bygget på én dag; det tager altså sin tid, og det mener vi ikke er det, Europa har mest brug for her og nu.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Jamen der vil debatten jo vise, om der vil være flertal og en holdning i befolkningen om, at vi skal genforhandle Danmarks relation til EU.
Jeg opfatter ikke, at der i forespørgslen ligger en konklusion på forhånd; det er jo en opfordring til, at alle partier i Folketinget lytter til den store bekymring, der er i befolkningen, og den voksende kritik, der er af, at EU blander sig mere og mere i spørgsmål, som befolkningen egentlig havde fået indtryk af at EU aldrig kommer til at blande sig i.
Og jeg tror bare, det er uklogt, at hr. Jakob Ellemann-Jensen og de andre i de forenede japartier ser bort fra det, og at man ikke går i gang med en sådan debat på baggrund af en grundig undersøgelse.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Vi ser sådan set heller ikke bort fra det.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er det, vi fokuserer på her, egentlig den farbare vej, det er de realistiske løsninger.
For det er jo ikke en farbar vej at sætte sig ned og sige, at nu bestemmer vi selv i alle 28 lande, hvilke dele vi vil være med i, og hvilke dele vi ikke vil være med i, som sådan et eller andet stort tag selv-bord, for så falder hele fællesskabet jo fra hinanden.
Det, vi siger, er, at vi har et fællesskab, som vi er enige om, og at vi har en traktat, som vi er enige om, men lad os da diskutere, hvad det er for politiske områder, man skal blande sig i; lad os give bedre plads til, at vi kan være uenige politisk om de her emner.
Det er jo det, som den seneste tids debat om den såkaldte velfærdsturisme også har vist.
Den har vist, at vi i det europakonstruktive flertal går ind for tanken om EU, men vi er bare uenige om politikken inden for samarbejdet.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren – som jo så i øvrigt beskæftiger sig pænt meget med sagen, og det kan jeg da rose ordføreren for, modsat statsministeren, som ikke rigtig gik så meget ind i selve sagen – ikke kan se, at det da godt kunne være til fordel for Danmark, at vi tog bolden op og diskuterede de ting, der ligger om EU nu: Hvordan udvikler EU sig?
På hvilke områder har vi en interesse i at have selvbestemmelsesret i hele den her diskussion, også om velfærdsturisme?
Det er jo den diskussion, man har i England, hvor den britiske regering er i gang med at analysere 33 områder, hvor de siger at der er et behov for at vurdere, om der er grund til at trække noget magt tilbage for en gangs skyld i stedet for hele tiden at bringe magt til Bruxelles.
En af de ting, som diskuteres meget, er formålsparagraffen for EU, altså det, at man stadig væk arbejder mod en stadig snævrere union.
Der vil jeg godt spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen
: Var det egentlig ikke også i Venstres interesse at få ændret den formålsparagraf for EU, for den betyder jo, at alt, hvad man laver, hele tiden skal virke i retning af en stadig snævrere union.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Tak for det.
Jeg håber, jeg kan huske det hele.
Jeg er helt enig i, at vi skal diskutere EU, og vi skal diskutere, hvad vi bruger det europæiske samarbejde til.
Det er sådan set også det, jeg lægger op til: at vi diskuterer politikken.
Det, som jeg synes er fejlen, man begår her, er, at man siger: Jamen lad os diskutere hele grundlaget, vi gør det på; lad os kaste det hele op i luften.
Altså, sidst man havde sådan en traktatproces, tog det 10 år.
Jeg synes, vi står over for nogle fælles udfordringer i Europa her og nu, som er mere påtrængende.
Det betyder ikke, at vi ikke skal diskutere, hvor vi gerne vil hen med vores fællesskab.
Jeg ønsker i den grad et tættere samarbejde i EU på nogle områder, mens jeg måske ikke ønsker et tættere samarbejde på andre områder.
Men generelt synes jeg, det er positivt, hvis vi har en tættere tilknytning til hinanden i Europa.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Må jeg så ikke bare spørge kort: Hvis nu Venstre kunne bestemme, stod der så fortsat i EU's formålsparagraf, at man fortsat skulle virke i retning af en stadig snævrere union?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Vi kommer søreme vidt omkring.
Det afhænger jo altså lidt af, hvordan man definerer social dumping.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i Venstre mener, at den danske model fungerer ganske glimrende, og at det er arbejdsmarkedets parter, som skal fastsætte de her ting.
Det går vi ind for her, og det går vi ind for i Europa.
Vi mener jo det samme her i salen, som vi mener i Bruxelles.
Men det har knebet lidt med at få en definition på social dumping, og det kan være, at hr. Jeppe Bruus kan hjælpe mig med det.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-15:
Her er det jo ganske klart, at Morten Messerschmidt har stemt imod de tiltag, der sådan set kunne styrke kampen mod social dumping i Europa.
Og vi har egentlig også lige i forhold til det her spørgsmål om konfliktretten herhjemme hørt Dansk Folkepartis formand sige ret tydeligt, at ja, det er stadig væk relevant at indskrænke fagforeningernes mulighed for at konflikte mod virksomheder, der benytter en dårlig overenskomst som undskyldning for at trykke løn og arbejdsvilkår.
Og det forslag, der refereres til, er B 92 fra 2012, som Venstre var medforslagsstiller til.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren helt enkelt: Vil Venstre sammen med Dansk Folkeparti fortsætte kampen for at indskrænke konfliktretten herhjemme?
Og er det også Venstres holdning, som det åbenbart er Dansk Folkepartis, at man, når man er i Europa, også skal kæmpe imod tiltag, der kan begrænse social dumping?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Nej, vi ønsker ikke, at konfliktretten skal indskrænkes.
Den diskussion, vi helt konkret havde i forhold til Vejlegården, og som jeg også blev spurgt om før, handlede om, hvorvidt det skal være muligt i Danmark for en virksomhed at indgå en overenskomst med en anden fagforening.
Men det afgørende er, om der er ordnede vilkår på arbejdspladsen.
Vi synes grundlæggende, at hvis man som virksomhed laver overenskomst med den kristelige fagforening eller den kristelige arbejdsgiverforening, så må man godt det.
Dér, hvor det skiller, er, at man fra andre sider selvfølgelig kan have den holdning, at det skal være en LO-fagforening – men det er ikke den holdning, vi har.
Det afgørende er, om der er ordnede vilkår.
Så skal vi som samfund, som nation have de frihedsrettigheder i forhold til EU-reglerne, der gør, at vi kan sikre ordnede vilkår på arbejdsmarkedet.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-15:
Jo, men så er det, jeg bliver rigtig bekymret, fordi vurderingen af det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti var medforslagsstiller på for nogle år siden, og som omhandlede den her begrænsning af konfliktretten – det var reelt det, det var – var, at det netop ville betyde, at vi fik et massivt inflow af østarbejdere, der kunne tilbyde, hvis det beslutningsforslag var gået igennem, deres arbejdskraft til en meget lav løn.
Så det, hr. Kristian Thulesen Dahl nu gør, er at stå på talerstolen i Folketinget og sige ét, mens det, Dansk Folkeparti har gjort i andre sammenhænge, reelt vil betyde noget helt andet, nemlig massiv løndumping på det danske arbejdsmarked, massiv indskrænkning af konfliktretten.
Og det synes jeg ærlig talt er bekymrende, meget bekymrende endda, når vi tager den danske model i betragtning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Det beslutningsforslag, der henvises til, blev ikke i det pågældende efterår fremsat i Folketinget.
Og det blev det ikke, fordi man fra regeringens side sagde, at hvis det blev gennemført, ville EU-regler betyde, at vi ville blive nødt til at acceptere eksempelvis polske overenskomster i Danmark.
Og det ville Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke.
Derfor blev det beslutningsforslag ikke fremsat.
De EU-regler, der ville pålægge os at skulle gøre det på en bestemt måde, gjorde, at det så selvfølgelig ikke ville være en god idé at gennemføre det.
Altså, det kan vi godt tage en lang diskussion om.
Jeg var selv indblandet i diskussionen dengang, jeg kan sagtens huske det.
Men det er bare lige for at få alle nuancerne med i forhold til det, hr. John Dyrby Paulsen her kommer ind på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Tak, formand.
Nu er forbrødringen intakt igen blandt de såkaldte europapolitiske partier, som jeg kan forstå terminologien er.
Nu er det jo fristende at spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen, hvordan det nu er gået med Venstres arbejde de sidste 5 år med at sætte hegnspæle i EU.
Når vi nu har en debat om, i hvilken retning EU går, noterede jeg jo før debatten, i hvert fald da jeg forberedte mig, at man i 2009 gik til valg på at sætte hegnspæle.
Så vidt jeg husker det, var det socialområdet, sundhedsområdet, skatteområdet og uddannelsesområdet, som specifikt blev nævnt som områder, hvor Venstre ville sikre der blev sat hegnspæle for EU's udvikling, EU's kompetencer.
Så nu vil jeg gerne spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen: Er der på de fire områder kommet mere EU-kompetence, har EU blandet sig i flere forhold efter Venstres opfattelse, eller er det lykkedes at få sat hegnspæle, så EU nu blander sig i mindre på de fire områder?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Det er jo sådan set lige præcis det, jeg lægger op til i min ordførertale.
Når jeg siger, at man skal lave et nærhedstjek, altså at vi skal gå ind med landenes regeringer og Rådet og se på, hvad det er for et arbejdsprogram, Kommissionen lægger frem, og se på, hvad det er for nogle områder, vi bedre kan håndtere selv, og så få dem sorteret fra, så er det jo lige præcis en udløber af det her.
Vi mener jo det her, vi synes, det er vigtigt, at vi koncentrerer os om de ting, der giver mening i fællesskabet, i fællesskabet, og at vi koncentrerer os om resten her.
Det er netop derfor, vi laver det her nærhedstjek.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jeg er jo meget glad for, at man laver et nærhedstjek, men jeg er også interesseret i, om det afstedkommer noget, altså at det ikke bare er et tjek, og så sker der ingenting.
Derfor er det jo lidt interessant, når Venstre for 5 år siden gik til valg på, at man skulle sætte hegnspæle på nogle bestemte områder, om man så har kunnet pege på noget, hvor det faktisk er lykkedes i løbet af de 5 år.
Jeg kan ikke få øje på noget.
Tværtimod kan jeg få øje på, at vi i fællesskab har haft diskussioner med statsministeren og andre om børnecheck til rumænere, bulgarere og andre, der kommer til Danmark og får nogle rettigheder, som vi i fællesskab ikke troede de skulle have.
Det gælder også nogle SU-ydelser, vi skal aflevere til nogle borgere fra andre lande, og som vi i fællesskab ikke troede de skulle have.
Så jeg kan nævne en lang række eksempler, hvor det er gået i den gale retning i forhold til i hvert fald det at sætte hegnspæle.
Det var derfor, det kunne være, at hr. Jakob Ellemann-Jensen kunne komme med eksempler på det modsatte.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Jeg er jo egentlig glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl selv besvarer sit spørgsmål, for det her har jo netop betydet, at vi har fået de her diskussioner, altså at vi har fået diskussionerne om, hvor grænsen går, hvad det er for nogle sociale ydelser, man skal have adgang til, og hvornår det er, man skal have adgang til de her ydelser.
Det er netop den diskussion, vi har fået, og det er en vigtig diskussion, men den rokker jo ikke ved hele traktatgrundlaget osv.
Det her handler om politiske områder, hvor vi mener man skal diskutere det nationalt i stedet for at gøre det overnationalt.
Så ja, hr. Kristian Thulesen Dahl svarer egentlig selv på spørgsmålet.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-05-15:
Tak for det, formand.
Jeg sad nede på mit kontor og fulgte debatten, og når jeg sådan har bedt om ordet, er det jo, fordi jeg ikke synes, hr. Kristian Thulesen Dahl svarer helt klart på nogle af de spørgsmål, der er blevet stillet.
En ting er, at man kan være uenig om, hvad Morten Messerschmidt siger i valgkampen, og hvad Morten Messerschmidt har stemt nede i Europa-Parlamentet, men jeg synes ikke, det sådan står helt klart for mig, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti mener om konfliktretten på det danske arbejdsmarked.
Altså, mener Dansk Folkeparti stadig, at konfliktretten for danske lønmodtagere på det danske arbejdsmarked skal indskrænkes?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-15:
Det kunne være en fin, fin tanke, hvis vi gjorde.
Jeg ved ikke, om der ville stå den eksakte tekst.
Det, jeg siger, er bare, at den tekst er meget, meget svær at få ændret lige her og nu, så skal vi ikke fokusere på de ting, som vi faktisk kan gøre noget ved, i stedet for at kæmpe imod nogle vindmøller, som vi faktisk ikke kan gøre noget ved?
Jeg synes, det er et fint og nobelt træk, at vi arbejder mod en stadig tættere integration i Europa.
Det er vi varme tilhængere af.
Det betyder ikke, at vi mener, at fællesskabet skal blande sig i alle enkeltheder i nationalstaterne.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Hr. Morten Bødskov skal lige prøve at høre her.
Vi har fire forbehold – og måske endda flere, hvis man tæller det hele med – fra dansk side.
Vi har den holdning i Folketinget, at vi jo gerne selv vil bestemme vores velfærdspolitik.
Alt det bliver udfordret af EU, fordi Domstolen på alle de punkter, hvor hr. Morten Bødskov og andre bilder os ind at vi har selvbestemmelse, ikke reelt har det.
For Domstolen kan jo afgøre alle de her ting.
Domstolen kan afgøre alle mulige ting på forsvarsområdet, på udlændingeområdet, på børnecheckområdet.
Det er jo det, vi kan se.
Jeg vil godt spørge hr. Morten Bødskov: Vil Socialdemokratiet være med til at ændre det faktum, at Domstolen har så meget magt, at vi ingenting kan gøre her i Folketinget på de områder?
Morten Bødskov (S), 2014-05-15:
Man skal prøve at høre her: Altså, Domstolen dømmer på baggrund af den lovgivning, om man vil, der bliver vedtaget i vores EU-samarbejde.
Den lovgivning er resultatet af en politisk kamp.
Og der er da temmelig sikkert nogle områder – det er jeg da helt sikker på – hvor der har været flertal for noget andet, end hvad Socialdemokraterne typisk ville kunne tilslutte sig.
Men det er jo en politisk kamp.
Men altså, I er jo mod EU-Domstolen, må man forstå.
I er mod EU-Domstolen; I vil også dér tage forbehold over for enkelte beslutninger.
Så giver det jo ikke nogen mening at stå her og have en diskussion med hr. Peter Skaarup om, om man skal ændre grundlaget for EU-Domstolen.
For I er imod EU-Domstolens muligheder for så at sige at sikre, at der er ret og rimelighed i de beslutninger, der bliver truffet.
Det er jo sagens kerne i forhold til Dansk Folkeparti, at den tilgang, I har til det, vil have konsekvenser for Danmark.
Det vil koste vækst og arbejdspladser; det vil koste Danmark indflydelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak til ordføreren – jeg havde nær sagt for den moralske pegefinger, men lad det nu ligge.
Jeg synes nemlig, det er en god idé, at man prøver at svare på det, man bliver spurgt om.
Det er ikke altid, at man er i stand til det.
Det gælder os alle sammen.
Men jeg synes, forespørgslen er meget klar.
Den går jo ikke på, hvad vi hver især mener om EU.
Der bliver spurgt, om vi vil være med til at igangsætte en proces, hvor vi får kulegravet konsekvenserne af, at vi på en lang række områder har overladt suverænitet til EU, for derefter, når den kulegravning er færdig, at tage en bred debat med den danske befolkning.
Det er sådan set det, forespørgslen går på.
Sådan en diskussion vil statsministeren ikke have.
Det vil de forenede japartier – de genforenede japartier, skal jeg huske at sige – heller ikke have.
Jeg mangler bare et svar på, hvorfor man ikke vil det.
Hvorfor er man så bange for at tage en debat med befolkningen om konsekvenserne af EU's udvikling?
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Nu ved jeg ikke, hvem det er, der løfter moralske pegefingre.
Det synes jeg egentlig er Enhedslisten.
Det gør man jo meget tit, gerne over for os andre.
Jeg prøvede faktisk at tage den helt principielle debat – den helt principielle debat, om vi vil være med i det her fællesskab eller ej.
Enhedslisten melder altid klart ud: De vil ikke være med.
De tror, man altid kan finde på noget bedre end det, man har, i stedet for at prøve at forbedre det, man har.
Det vil de ikke.
Men Dansk Folkeparti står lidt mere lorent.
De vil gerne have alle fordelene, men de vil ikke være en god kammerat, der også deler med de andre.
Sådan tror jeg ikke danskerne er.
Det er ikke nogen måde at være på over for andre.
Det synes jeg faktisk er værd at svare på i dag.
Så kan jeg sige til hr. Finn Sørensens konkrete spørgsmål, om vi skal have lavet en engelsk proces, hvor vi kigger på nærheds- og subsidiaritetsprincippet og laver en analyse af det, at hvis hr. Finn Sørensen havde fulgt lidt med, ville han vide, at vi diskuterede det her i Folketinget for en måned siden, hvor det var Liberal Alliance, der stillede spørgsmålet.
Så den debat har vi jo haft og ført meget grundigt.
Derfor er vi faktisk kommet det skridt videre, at vi nu snakker om, hvad det er med det her Europæiske Fællesskab.
Jeg synes da, det er på høje tid, ikke mindst op til et europaparlamentsvalg, hvor rigtig mange, især de to nejpartier, Dansk Folkeparti hånd i hånd med Enhedslisten, har travlt med at få danskerne til at tro, at EU er en ond bureaukrat, der kommer og vil tage alting fra os.
Det er jo ikke rigtigt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Nu skal jeg nok i min ordførertale komme med et par eksempler på, at Enhedslisten har gjort en hel del mere for at forbedre EU's regler, end De Radikale har, når det drejer sig om kampen mod social dumping.
Jeg vil gerne have et svar på det, der bliver spurgt om: Hvorfor vil ordføreren ikke være med til at lave en grundig kulegravning af konsekvenserne af overdragelsen af suverænitet på en lang række politikområder – gode og dårlige konsekvenser, alt efter hvordan man analyserer det – sådan at vi kan imødekomme store dele af befolkningens bekymringer over, at det er gået for vidt med EU's indblanding i vores muligheder for selv at bestemme?
Ida Auken (RV), 2014-05-15:
Nu er det jo sådan, at England har lavet en analyse, og det interessante ved den analyse er, at man måske nok lå meget godt i fordelingen af, hvad der var national kompetence, og hvad der var EU-kompetence.
Hvis hr. Finn Sørensen ville gå ind i arbejdet og følge med i, hvad der sker i Europaudvalget, ville han vide, at vi, hver eneste gang der kommer lovgivning fra EU, får notater, der lige præcis svarer på spørgsmålet: Er det her noget, det er godt at lægge som EU-kompetence, eller er det noget, vi skal beholde på dansk jord?
Det diskuterer vi, hver eneste gang der kommer et forslag fra Kommissionen.
Så hvis nu Enhedslisten ikke bare ville sidde på sidelinjen og sige nej – sige nej til alt det gode, vi faktisk kan få ud af at være på den her politiske kampplads og arbejde med – ville de jo også vide, at hver eneste gang der kommer et forslag fra EU, tager vi den her debat.
Derfor er det den store principielle debat, vi har i dag, og Dansk Folkeparti har jo også sagt, at det var det, de gerne ville have.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jeg må jo komplimentere fru Ida Auken med så hurtigt at være blevet radikal, for det har jo altid sådan været det radikale islæt i EU-debatten at ville være de allermest begejstrede.
SF har haft en mere sådan turbulent historie i forhold til holdningen til EU.
Men der må jeg sige, at vi godt nok kan høre på talen i dag, at fru Ida Auken er fuldstændig radikal på det punkt.
Men det er jo bare ikke rigtigt, når fru Ida Auken siger, at danskerne ikke er bekymrede over den udvikling, der er.
Altså, alle de målinger, der er af den skepsis, der er i den danske befolkning, viser, at den skepsis er stigende.
Vi har et velfærdssamfund i Danmark, der er ret markant anderledes end de velfærdssamfund, de har bygget op i en række andre europæiske lande, og man negligerer fuldstændig, at der selvfølgelig vil være borgere i andre europæiske lande, der vil kunne have en interesse i at komme til Danmark og få andel i det sociale velfærdssamfund, vi nu har valgt at have i Danmark, og som i høj grad er skattefinansieret, hvor det i mange andre lande er finansieret på andre måder og på et langt lavere niveau end i Danmark.
Altså, kan fru Ida Auken ikke se, at den skepsis er fuldstændig berettiget, og at det at prøve at lave det til sådan en pegefingerleg og sige, at man ikke er en god kammerat, hvis man kan se, at der er nogle udfordringer i forhold til børnecheck og SU osv., som de får ret til, er fuldstændig at negligere den del af den danske befolkning, som faktisk grundlæggende er ret skeptiske over for det her?