runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor de nye krav er, at man skal have en speciallægeerklæring.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Jamen, altså, fru Ulla Sandbæk får det til at lyde, som om man ikke kan lære dansk, hvis man har posttraumatisk stress, ptsd – det kan man godt.
Så synes jeg ikke, at man skal have dansk statsborgerskab, og så er jeg sådan set, ja ligeglad med, hvad grunden er.
Alle kan forsøge, alle kan lære på et eller andet niveau; hvad enten man er analfabet eller har ptsd, er det altså muligt helt basalt at tilegne sig dansk.
Så kom med en dispensationsansøgning, hvis man kan sige: Jeg er analfabet, jeg har ptsd, whatever, som gør, at jeg ikke har kunnet opnå Dansk 3-niveau.
Jamen så kom da og vis noget mindre – vis, at du kan et eller andet.
Lotte Rod (RV), 2015-11-05:
Jo, men nu får man jo ikke bare sådan en dispensation.
Derfor er det jo ret relevant at høre Venstre, om man hermed sætter spørgsmålstegn ved hele handicapkonventionen og efterlevelsen af den.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Jamen skal vi ikke bare nedlægge det her Folketings Indfødsretsudvalg og så lade nogle læger sidde og afgøre, hvem der skal have statsborgerskab.
Det er altså os her i Folketinget, der bestemmer.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren sige, at praksis har været sådan, at søgte man dispensation, fik man dispensation.
Jeg vil bare sige, at nu er jeg jo ny, så det kan godt være, at jeg har misforstået noget, men det har faktisk ikke været mit indtryk.
Mit indtryk har været, at det har været fra sag til sag, og at man så har vurderet i Indfødsretsudvalget, om det her enkelte menneske skulle have dispensation.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren rent faktisk mener, at der har været den praksis, at hvis man søgte dispensation, fik man det automatisk.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Ja, sådan var det i sidste periode, hvor der var et andet politisk flertal.
Altså, der sad Venstre og stemte ja til nogle og nej til mange, og så var der partier, som altså tilsammen udgjorde et flertal, som stemte ja til revl og krat, rub og stub.
Jacob Mark (SF), 2015-11-05:
Så vil jeg så høre: Inden det kommer op i Indfødsretsudvalget, er det vel sådan, at det skal igennem en sagsbehandling, hvor der er nogle embedsfolk, der er meget dygtigere end mig, der ligesom skal vurdere, om de her mennesker har ret til dispensation.
Så hvis man ser samlet på alle de mennesker i Danmark, der har søgt om dispensation, også inden det kom op til Indfødsretsudvalget, er det så stadig rigtigt, at hvis de bare søgte dispensation, fik de det?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Jeg tror udmærket, at ordføreren er klar over, at det ikke var det, jeg mente, og hvis det forstås sådan, er det selvfølgelig godt, at vi får den misforståelse ryddet af vejen.
For nej, det er rigtigt, at det ikke er alle, der søger om dispensation, som så får sagen lagt op i Indfødsretsudvalget – det er korrekt.
Der er nogle, hvor dispensationsanmodningen er totalt ubegrundet, som bliver afvist i ministeriet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-05:
Ja, mange tak.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han ikke i alle tilfælde synes, at en erklæring er nok til at give dispensation, f.eks. en erklæring om, at den pågældende ansøger har posttraumatisk stress.
Vil det være anderledes, når man nu forlanger en speciallægeerklæring?
Vil ordføreren lægge det til grund for at give dispensation, altså en speciallægeerklæring på, at vedkommende har posttraumatisk stress i et sådan omfang, at vedkommende rent faktisk ikke kan lære dansk?
Dorthe Ullemose (DF), 2015-11-06:
Jeg skal igen på vegne af erhvervsordfører Hans Kristian Skibby, Dansk Folkeparti, fremsætte følgende tale her ved førstebehandlingen af L 38: Det overordnede formål med lovforslaget er som forelagt af erhvervs- og vækstministeren at gennemføre de regler, som følger af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om interbankgebyrer for kortbaserede betalingstransaktioner.
I Dansk Folkeparti har vi den klare politiske holdning, at man altid pr. kulance bør EU-implementere, men altid vurdere, hvorvidt de gældende lovændringer er til gavn for danske interesser, og hvorvidt der er tale om overimplementering.
I den pågældende sag er Dansk Folkeparti ikke sikre på, at det er den rigtige fremgangsmåde, at der som foreslået i lovudkastet overdrages ministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler for størrelsen af interbankgebyrer.
Den slags overdragelse af bemyndigelse til den til enhver tid siddende minister skal man efter vores opfattelse være varsom med.
I den skriftlige fremsættelse påpeger ministeren endvidere, at lovforslaget vil give størst mulig fleksibilitet i relation til gebyrstrukturen for såvel debitkort som kreditkort.
Vi noterer os dog, at lovforslaget sikrer, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen får det primære ansvar for tilsynet med forordningen vedrørende artikel 3.11, og at Forbrugerombudsmanden skal føre tilsyn med dele af artikel 12.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-06:
Vi bliver i de meget tekniske, men ikke desto mindre vigtige forslag.
L 38 er en konsekvens af en EU-forordning, som der tidligere er blevet redegjort temmelig fyldestgørende for her fra talerstolen.
Selv om forordningen har umiddelbar retsvirkning i Danmark, er der et behov for at lave supplerende dansk lovgivning, og det drejer sig bl.a. om, som det er blevet nævnt, at erhvervs- og vækstministeren får bemyndigelse til at fastlægge reglerne for de såkaldte interbankgebyrer i forbindelse med kreditkorttransaktioner.
Der er forskel på, om det er debitkort eller kreditkort.
Det afspejler den forskel, der er i omkostningerne, og det sikres også, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen får det primære ansvar for at føre tilsyn med forordningen, ligesom det også slås fast, at overtrædelse af forordningen kan straffes med bøde.
Lad mig bare lige knytte en enkelt kommentar til det, som den socialdemokratiske ordfører sagde.
Der er ingen tvivl om, at det var et dansk ønske at komme et andet sted hen end der, hvor forordningen landede, men der er jo tidligere under den tidligere regering givet et bredt mandat i Folketingets Europaudvalg, som den daværende regering og Venstre var en del af.
Da var det de 0,2 pct., vi landede på.
Derfor mener vi selvfølgelig fra Venstres side, at der leves op til de politiske aftaler og ønsker, der er indgået, og at man med lovforslaget sørger for, at danske regler kommer til at flugte med forordningen, og at der bliver de håndhævelsesbestemmelser, der skal til.
Så vi støtter naturligvis forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-06:
Ligesom det lovforslag, vi behandlede før, er der også her tale om resultatet af et EU-direktiv og -aftaler.
En del af det har, som den forrige ordfører sagde, umiddelbar retsvirkning, men der er altså så også dele af det, som vi skal tage stilling til her.
Som udgangspunkt er det jo rigtig godt med kontrol og tilsyn med de gebyrer, der gælder ved debitkort- og kreditkorttransaktioner.
Det er jo et af de steder, hvor det kan være rigtig svært for forbrugerne at vide hvad der foregår, og hvor også bankerne har taget sig nogle friheder.
Som det har været anført heroppefra af den socialdemokratiske ordfører, er der øjensynlig nogle problemer med dankortet som konsekvens af det, der er vedtaget i EU.
Det er noget, som gør, at vi i hvert fald i Enhedslisten er bekymrede over konsekvenserne af det, og det er ikke tilstrækkelig beroligende, selv hvis man får en aftale gældende frem til 2020, for der er ganske få år til det.
Så vi vil under udvalgsbehandlingen forsøge at undersøge det her og få mere klarhed over, hvad konsekvenserne er for vores betalingskort.
Det er nok et af de områder, hvor vi mener at det vil være fornuftigt at overlade en større beslutningskraft til det enkelte land.
Og det, at de danske ønsker ikke i tilstrækkelig grad er blevet imødekommet, viser jo, at her er et af de områder, hvor EU desværre kan gå ind og træffe nogle beslutninger, som får nogle konsekvenser, der ikke er det, som vi her i Folketinget ønskede.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-06:
Egentlig er det her ikke et specielt kontroversielt forslag, da det effektuerer allerede vedtagne EU-regler.
Alligevel bør man alligevel nogle gange stoppe op og spørge sig selv, om sådan et lovforslag helt grundlæggende er fornuftigt.
Det mener vi ikke i Liberal Alliance at det er, for det, der er tale om her, er helt simpel prisregulering af et produkt på det private marked.
Det forvrider markedet, det hindrer innovation, det hindrer fremskridt, nye produkter, som selvfølgelig kan være svære for politikere at forestille sig hvad kunne være, fordi man ikke ved, hvad der kan ske i fremtiden.
Derfor bør politikere også afholde sig fra sådan noget som prisregulering.
Det her lovforslag er udtryk for, at man har prisregulering.
I det her tilfælde kan en minister sidde og bestemme, hvad gebyrerne skal være.
Jeg vil dog gerne sige, at når det nu skal være sådan, så er den løsning, der er fundet her, sådan set pragmatisk og fornuftig.
Da vi er medlem af EU, så skal det jo være sådan her.
Så skal den her lovgivning implementeres, men vi forbeholder os alligevel retten til at sige nej til et lovforslag, som grundlæggende ikke er i forbrugernes interesse, for det er ikke i forbrugernes interesse, at man har prisregulering af produkter, hvis priser fastsættes på det private marked, for det er ikke i forbrugernes interesse på den lange bane med sådanne tiltag.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-06:
Så har vi at gøre med endnu en EU-implementering.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det overordnede formål er selvfølgelig at fjerne hindringer, så vi får et velfungerende europæisk marked for elektroniske betalinger og sikrer, at Danmark lever op til forordningens forpligtelser, herunder til at fastsætte størrelsen af interbankgebyrer.
Med det her forslag lægges der op til at give ministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om størrelsen af det her interbankgebyr for indenlandske transaktioner i Danmark.
At give den form for carte blanche til ministeren kræver virkelig, at vi andre er vågne og holder øje med, hvad der så sker i ministeriet, så udviklingen ikke går den forkerte vej, for det er vigtigt for Alternativet ligesom for mange andre, at det her lovforslag ikke kommer til at betyde, at gebyrerne bliver større.
Men det er så heldigvis ikke, hvad der lægges op til fra ministerens side.
Men som udgangspunkt er vi positive over for lovforslaget, selv om vi gerne vil se nærmere på dele af det under udvalgsarbejdet – det gælder både dankortet og den her bemyndigelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-06:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er bl.a. at sikre, at forordningens loft over interbankgebyrer i videst muligt omfang tilpasses gebyrstrukturen på det danske betalingskortmarked.
Formålet med lovforslaget er derudover mere overordnet at sikre, at Danmark lever op til sine forpligtelser efter forordningen, f.eks. i forhold til tilsyn og sanktioner.
Med lovforslaget bemyndiges erhvervs- og vækstministeren til at fastsætte nærmere regler for størrelsen af det interbankgebyr, som udbydere må tilbyde eller kræve i forbindelse med gennemførelse af en indenlandsk forbrugerrelateret debetkorttransaktion.
Det er hensigten, at jeg med denne bemyndigelse vil tillade, at udbydere anvender et såkaldt vægtet gennemsnitligt interbankgebyr på højst 0,2 pct. i stedet for et fast loft over det enkelte gebyr.
Det er den løsning, der skaber størst mulig fleksibilitet i forhold til gebyrstrukturen på det danske betalingskortmarked.
Afslutningsvis vil jeg også kort nævne, at da Folketinget på grund af den nært forestående folkeafstemning den 3. december ikke er samlet til møde i de 2 uger inden, er vi nødsaget til at stille ændringsforslag til andenbehandlingen af lovforslaget.
I dette ændringsforslag kommer der til at stå, at lovforslaget kan stadfæstes straks efter dets vedtagelse.
På den måde sikres det, at lovforslaget træder i kraft inden den 9. december, hvor forordningen om interbankgebyrer gælder i Danmark.
Lad mig så også slutte af med at give et par kommentarer i forhold til det, som fru Ida Auken meget rigtigt sagde, nemlig at det er en sag, der har været bred opbakning om, og som har strakt sig over længere tid.
Det er sådan set en sag, der har kørt helt tilbage fra 2013, hvor Kommissionen fremlagde sit forslag.
Herefter fik den daværende økonomiog indenrigsminister et mandat i Europaudvalget den 6. november 2014, hvor en af mandatgivningsdelene er, og jeg læser op, at medlemsstaterne opnår den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse lofterne over interbankgebyrer til nationale betalingskortsystemer, som tilfældet er nu i den gældende kompromistekst.
Det er så lige præcis det, som vi også fremadrettet skal sikre.
Derfor vil jeg sige, at jeg tror, det vil være en god idé, at jeg som minister også tilbyder, at der laves en teknisk gennemgang af det her lovforslag, som jeg ved, at der er udvalgsmedlemmer, der meget klogeligt har bedt om.
Og da der ikke er nogen, der har taget det op her i debatten, vil jeg, fordi jeg er en venlig mand, sige, at jeg synes, det kunne være en god idé at tage en drøftelse af det her, og den vil jeg indbyde til i næste uge, netop også for at tage nogle af de mere detaljerede spørgsmål i forhold til de forskellige korttyper og deres betydning, om jeg så må sige, i forhold til det lovforslag, der er fremsat. Så for ikke at have en lang teknisk diskussion, vil jeg tilbyde en teknisk gennemgang, hvor jeg selvfølgelig også selv vil være til stede.
Ida Auken (RV), 2015-11-06:
Mange tak.
Der er jo blevet gennemgået, hvad det er, vi laver i dag.
Jeg synes, at det er vigtigt at pege på, at vi i hele den her proces faktisk har været grundlæggende ganske enige om at forsøge at holde priserne på dankortet nede.
Vi har kæmpet en fælles dansk kamp i EU og er kommet så langt, som vi kunne, og nu skal vi så rette ind på et område, hvor jeg vil sige at jeg næsten ikke kan forestille mig den erhvervs- og vækstminister, som synes, det er rigtig fedt at banke priserne på dankortet op.
Det er klart, at man altid skal tænke sig om, når man giver en bemyndigelse af den her slags, og jeg synes, det er fint, at vi sikrer os, at der ikke sker noget i den dur.
Men selvfølgelig skal vi, når man har kæmpet kampene i EU, og med alle de fordele, vi har her, være med i et internationalt system på det her område og også rette ind, når der er ting, som ikke stemmer overens med resten af de europæiske regler.
Så Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-06:
SF støtter også forslaget.
Vi har dog nogle spørgsmål, vi gerne vil drøfte med ministeren og også i udvalget.
Vi er bekymrede for, om lovforslaget åbner for en prisstigning på brugen af dankort i Danmark.
Det er en bekymring, vi gerne vil have ministeren til at forholde sig til og noget, vi vil stille spørgsmål om under udvalgsbehandlingen af lovforslaget. Vi tror i øvrigt, og det er positivt, at loven vil åbne for, at mindre spillere på det danske og europæiske betalingsmarked kommer på banen.
Det vil være positivt.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-06:
Vi synes, at det er et positivt forslag.
Det er jo heller ikke særlig kontroversielt.
Det handler blot om, at vi får foretaget de tilpasninger i loven, som er nødvendige, efter at EU-forordningen om interbankgebyrer blev vedtaget tidligere på året.
Det er jo også en cementering af, at dankortet er en af de billigste betalingsformer i hele verden.
Der er jo også konsensus her i Folketinget om, at vi skal være glade for, at vi har et dankort, som jo i forvejen er reguleret i dansk lovgivning.
Det her er nødvendigt, for at der ikke skal ændres på de bærende forudsætninger, som ligger til grund for den dankortaftale, som vi bredt har støttet op om, og som skal sikre udviklingen af dankortet frem til 2020.
De gebyrlofter, som er indført på EU-plan, har ikke betydning for dankortet, da det jo i forvejen er et af verdens mest sikre og mest effektive betalingskort.
Så vi er positive over for forslaget.
Dorthe Ullemose (DF), 2015-11-06:
Da Dansk Folkepartis erhvervsordfører, Hans Kristian Skibby, desværre ikke har mulighed for at være til stede her ved første behandling af L 37, skal jeg hermed på vegne af ham holde følgende tale
Lovforslaget her indeholder en række forskellige elementer.
Lovforslaget tilsigter ifølge erhvervsministerens fremsættelse at fremme gennemsigtigheden og priskonkurrencen på boligmarkedet ved at åbne mulighed for, at Finanstilsynet kan oprette en prisportal for lånetilbud, og i den forbindelse indhente oplysninger og offentliggøre priser på finansielle realkreditprodukter.
I Dansk Folkeparti er vi absolut tilhængere af åbenhed om priser på realkredittilbud, men det, som vi ikke er helt overbevist om, er, hvorvidt en sådan prisportal vil være i stand til at give et brugbart overblik for den enkelte ejendomskøber.
Der findes mange forskellige typer af lån, og eksempelvis er forskellen på CITA-lån til traditionelle flekslån og de nyeste realkreditlignende lån via en række banker med til at vanskeliggøre oplysningsværdien af en kommende prisportal.
I Dansk Folkeparti vil vi i udvalgsarbejdet spørge ind til regeringens forventninger til en sådan prisportal.
Lovforslaget lægger op til at sikre en øget investorbeskyttelse med supplerende krav til investeringsforeninger og deres forretning.
Ligeledes foreslås der at fastholde det danske likviditetskrav til penge- og realkreditinstitutter frem til udgangen af 2016, og der bliver mulighed for penge- og realkreditinstitutter for at søge om fritagelse for det nationale likviditetsdækningskrav for i stedet at opfylde LCR-kravet. Lovforslaget indeholder også en række mindre ændringer, herunder ændringer af rent teknisk karakter.
Dansk Folkeparti støtter ikke pr. automatik lovmæssige tilretninger grundet nye EU-direktiver, men vil vurdere samlet, ud fra hvad der er bedst for Danmark og danske interesser, og vi vil derfor afvente anden og tredje behandling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-06:
Det er jo ikke et lille, let lovforslag, som vi nu behandler – det er temmelig omfattende – fra erhvervs- og vækstministerens side, men selv om noget er omfattende og kompliceret, kan det faktisk godt være ganske fornuftigt.
Grundlæggende drejer det sig om, at vi skal have tillid til vores finansielle sektor, at der er en ramme, som sikrer en stabilitet og en robusthed, således at nogle af de fejl og problemer, vi så under finanskrisen, ikke gentager sig.
Der er selvfølgelig taget en stribe initiativer både globalt og på europæisk plan for at sikre, at reguleringen bliver bedre og mere robust, men samtidig er der jo også mulighed for at styrke konkurrencen, så vi som forbrugere har flere muligheder.
Lovforslaget udmønter grundlæggende det såkaldte UCITS V-direktiv.
Det er tungt, langt og kompliceret, men som sagt er formålet ganske fornuftigt.
Jeg skal nok lade være med at gennemgå alle delelementerne.
Det tillader tiden heldigvis ikke.
Der er en række sikringer i forhold til investorerne og til os som privatpersoner, hvis vi investerer i investeringsforeninger, og det har til formål at øge gennemsigtigheden og sikkerheden på markedet og dermed konkurrencen.
Ja, nu bliver det så gjort klart, hvad det er for nogle bestemmelser, der skal gælde, således at man som investor er stillet på samme måde, uanset om det er investeringsforeningen selv, der står for opgaven, eller den er delegeret ud til nogle andre.
Det er igen et forslag, der skal være med til at styrke konkurrencen.
Sidste år indgik den daværende regering en aftale med Venstre, Konservative og SF om refinansieringsrisiko i forbindelse med rentetilpasningslån, og for at skabe større gennemsigtighed på markedet blev det aftalt, at der skal etableres en prisportal for lån i fast ejendom.
Derfor indeholder lovforslaget en hjemmel til, at det er Finanstilsynet, der kan etablere sådan en prisportal, for det har de ikke mulighed for med den gældende lovgivning.
Der er også bestemmelser om EU's likviditetskrav, som er i gang med at blive indført, og nogle overgangsbestemmelser, i forhold til om danske institutioner vælger at bruge de nye EU-regler eller bliver på de danske.
Det giver rigtig god mening.
Som sagt er det et temmelig stort, teknisk lovforslag, men der er bestemt fornuftige elementer, som sikrer, at robustheden på de finansielle markeder styrkes, og at vi samtidig også får styrket konkurrenceforholdene og gennemsigtigheden på markedet.
Det giver rigtig god mening, og derfor støtter vi i Venstre forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-06:
Det, der er vigtigt for den almindelige borger i det her forslag, er jo den bedre mulighed for at sammenligne det, man kalder finansielle produkter, altså forskellige lånetilbud og andre ting, altså produkter, som kreditforeninger, banker og andre tilbyder, og det er et klart fremskridt, som Enhedslisten varmt støtter.
Det er en jungle for forbrugerne, og hvis den her prisportal kan bidrage til at skabe en større gennemsigtighed, er det et klart fremskridt.
Man kan så sige, at den her enkle sag er bundet ind i et meget teknisk lovforslag på over 400 sider, det er på 428 sider, for at være helt nøjagtig, og man kan jo spørge sig selv, om alle i den her sal har læst, endsige har forstået, alle 428 sider af tungt EU-juristeri.
Jeg forstår egentlig godt, at bankerne, som jo ellers ikke er Enhedslistens bedste venner – de har i hvert fald aldrig støttet vores valgkamp – brokker sig lidt over de her tusind siders EU-juristeri, som de skal sætte sig ind i.
Det burde kunne gøres enklere, og for befolkningen er det selvfølgelig helt umuligt at følge med i, hvad der foregår.
Den tidligere ordfører, nemlig den socialdemokratiske, sagde, at finanssektoren er grænseoverskridende, og det er jo korrekt, ikke bare i geografisk forstand.
Vi har jo set en finanssektor, som har udvist en dybt uansvarlig adfærd og har båret et tungt medansvar for den krise, som verden er blevet væltet ud i, med de konsekvenser, det har haft for almindelige mennesker.
Så der er brug for regulering, og der er brug for krav.
Problemet er jo, at de tiltag, man har taget, er alt for få og ikke vidtrækkende nok, men ethvert skridt i den rigtige retning er selvfølgelig noget, vi fra Enhedslistens side kan støtte.
Meget af det er jo et spørgsmål om at gennemføre EU-direktiver i dansk lovgivning.
Der har vi jo den grundlæggende holdning i Enhedslisten, at det, at EU har vedtaget noget, ikke nødvendigvis betyder, at det samme er klogt, så vi forholder os til de forslag et for et, og i den udstrækning det trækker i den rigtige retning set ud fra almindelige menneskers interesser i Danmark og i Europa, støtter vi det.
I modsat fald afviser vi det.
I det her tilfælde opfatter vi – med den viden, vi har, inden udvalgsbehandlingen er startet – det her forslag som noget, der trækker i den rigtige retning, og derfor kan Enhedslisten, som det ligger nu, støtte lovforslaget.