runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Jeg synes, at ministeren undlader at svare på det, jeg spørger om.
Ministeren svarer skriftligt til Landbrugsraadet: Lovforslaget tager ikke stilling til, hvorvidt det skal være en dyrlæge, der skal varetage rådgivningen om egenkontrol med dyrevelfærd.
Det er sådan set det, der har gjort, at vi andre undrer os, for vi synes, at der er behov for, at det er en uddannet person, der skal foretage den kontrol.
Jeg forstår jo på det mundtlige her i dag, at det er ministeren sådan set enig i, men hvorfor svarer ministeren så sådan.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-02-27:
Jamen der er sådan set ikke den der direkte sammenhæng, som fru Bente Dahl efterlyser, mellem udførelsen nu af veterinærforliget, og hvordan de enkelte elementer skal konkretiseres, og så selve lovforslaget, fordi vi jo netop ikke i selve lovforslaget skal have præciseret, hvordan det skal implementeres inden for alle de forskellige elementer.
Det er jo en generel bemyndigelse til at sige: Nu kan vi forpligte dyrlægerne til at have en rådgivning i forhold til landmændene.
Og hvordan det så nærmere skal foregå, ja, det vil jo være en drøftelse blandt forligspartierne, som der dér vil være tale om, men som jo ikke skal skrives præcis ind i et egentligt lovforslag.
Så derfor har jeg syntes, det var hensigtsmæssigt at fremsætte lovforslaget nu, få hjemmelsgrundlaget på plads og så i øvrigt bl.a. få løst den irritation, der har været, i forbindelse med ægtefællesituationen, som det længe har været efterlyst at der skulle ske en justering af.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Ministeren undrer sig over, at vi kan være imod, at dyrlægerne skal udføre rådgivning.
For når Landbrugsraadet siger, at de synes, at det vil være godt, hvis lovgivningen ikke undtager andre end dyrlæger fra at foretage den her kontrol af egenkontrollen, så siger ministeren i sit svar: Lovforslaget tager ikke stilling til, hvorvidt det skal være dyrlæger, der skal varetage rådgivningen.
Og så er der vel ikke noget at sige til, at man bliver forvirret.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-02-27:
Der er ikke tvivl om, at der da skal være krav om, at man taler sprog, f.eks. dansk, norsk og svensk, altså at man kan gøre sig forståelig.
I den direkte kontakt er det jo helt afgørende.
Men det, jeg synes er interessant, er, at der faktisk også er områder, hvor det ikke er afgørende, at man f.eks. kan dansk.
Der vil jeg som eksempel nævne kødkontrollen.
Jeg synes, det er med i bemærkningerne, men jeg skal gerne uddybe det i svar på spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Tak for det.
Det kommer vi tilbage til i udvalgsarbejdet.
Jeg har allerede stillet en lang række spørgsmål, som skal belyse de her områder.
En af de andre pinde vil jeg gerne have belyst.
Det gælder netop det med sprogkravet, som jeg også spurgte om i min ordførertale.
Hvordan vil ministeren sikre kommunikationen mellem dyrlæger og deres menneskekunder?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-02-27:
Jeg synes altså, at lovforslagets tekst er rimelig klar.
Det, vi jo diskuterer, er § 8 b, hvor der kan fastsættes regler om dyrlægers forpligtelser i forbindelse med egenkontrollen med dyrevelfærd i landbrugsbesætninger, og det er jo et spørgsmål om at give det hjemmelsgrundlag til, at dyrlægerne får mulighed for at kunne følge op på det, de konstaterer i forbindelse med kontrol af egenkontrolprogrammet.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Ja, det mest oplagte er jo at konstatere, at det da er underligt, at ministeren ikke i sit lovforslag skriver, hvad det er, ministeren vil.
Det er da underligt, at man ikke her præciserer, hvad det er, man vil, i stedet for at komme og bede om at få en blankocheck.
Så kan ministeren og Venstre jo efterfølgende gøre, fuldstændig hvad de har lyst til.
Så jeg synes, man skulle have udformet det her lovforslag sådan, at vi vidste, hvad det handlede om, og så ville jeg også kunne tage stilling til ordførerens spørgsmål.
Det er meget vanskeligt, for hvis jeg viser nogen som helst form for imødekommenhed, så siger jeg samtidig ja til noget, hvor jeg ikke ved en pind om, hvad der sker, og det ønsker vi altså ikke i SF.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Jamen til det vil jeg bare sige: Vi er ikke taget i ed om det her lovforslag, inden det blev fremsat.
Så jeg vil lade det være op til udvalgsarbejdet, hvordan vi får strikket det her forslag fuldstændigt sammen, så der ikke er noget at være i tvivl om.
Jeg vil sikre, at dyrene har det godt i fremtiden, og at dyrlægerne, som jo egentlig skal fortælle, hvad det er, der er galt med dyrene, også kan forstå både landmændene og de andre dyrlæger, så der ikke opstår tvivl.
Det vil jo ikke være så godt, hvis det er, at man fejlmedicinerer dyrene fremadrettet, bare fordi man ikke forstår sproget.
Så jeg er enig i, at vi skal have det her klarlagt og præciseret meget mere.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-27:
Det er jo interessant at høre en loyal forligspartner.
Det går jeg ud fra at Dansk Folkeparti er, det er derfor, at jeg bruger den vending, for jeg kan jo høre, hvad Det Radikale Venstre siger om det her.
Men jeg forstår, at de to punkter, som man tidligere har været enig med regeringen om, ud af de tre her vil Dansk Folkeparti stemme for.
Så er der det med sprogkravene i forhold til en bemyndigelse
: Forestiller hr. Jørn Dohrmann sig, at der skal laves sådan en positiv/negativliste over sprog, der i hvert fald slet ikke kan komme på tale, eller sprog, der ud over de tre nordiske sprog kan bruges, hvis det er det, ministeren vil have?
For det er jo en fuldstændig blankocheck, som andre også har været inde på.
Hvis man ikke får noget at vide om, hvad det er, ministeren har tænkt sig, kan man tænke sig hvad som helst.
Men kunne man skære det til ved at lave en liste over anvendelige sprog inden for en bestemt ramme eller sådan noget?
Er det det, som Dansk Folkeparti tænker på?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Det, der er rigtigt forstået, er, at vi skal vide, hvad det er, der bliver til virkelighed, inden man ligesom lægger sig fast på andre planer.
Det er, som jeg siger, at når vi laver en aftale med ministeren, skal vi være helt sikre på, at man kan efterleve den aftale, som er indgået.
Det er ministerens eget valg at fremsætte lovforslag, og hvis de ikke kan gennemføres, er det ministeren selv, der må trække dem tilbage.
Så jeg har ingen problemer med, at vi skal behandle et lovforslag.
Jeg synes bare, at ministeren skal efterleve den aftale, der er indgået med andre partier, bl.a. Radikale og Dansk Folkeparti, sådan, at vi også får sikkerhed for, at det bliver ført rigtigt ud i livet, så vi ikke bliver - hvad skal man sige - ført bag lyset.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-27:
Jeg kan forstå på ordførerens sprogbrug, at man er meget skuffet over, at man ikke er blevet taget i ed, inden det her lovforslag blev fremsat, forstået på den måde, at Dansk Folkeparti jo plejer at give sit besyv med i sådan nogle sager, især når man også er forligspartner.
Det er man så åbenbart skuffet over, og det kan jeg jo ikke gøre noget ved.
Men må jeg forstå det sådan, at de to andre punkter - det drejer sig om liberalisering af lægemidler og uafhængighed - vil man stemme ja til, og det, der drejer sig om opfyldelse af veterinærforliget, vil man også stemme ja til, efter at man har snakket lidt i udvalget?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Jeg mener, at det helt klart er ministerens pligt at informere forligspartierne om, hvor langt man er, og om man kan nå at køre det her i to spor, kan man sige, eller om der opstår tvivl om, om man egentlig kan holde sig inden for det forlig, der er indgået.
Derfor må jeg bare sige, at hvis ministeren ikke kan give de her forsikringer, de tilsagn, så det kan afklares, inden man skal vedtage lovforslaget, kan lovforslaget ikke vedtages.
Så vi kan sige, at det er helt op til ministeren at sørge for, at alting er på plads, og at man dermed også holder sig til den aftale, som er indgået med bl.a. Dansk Folkeparti på det her område.
Vi ønsker ikke bare at give en blankocheck til ministeren, så ministeren efterfølgende kan gøre, som man har lyst til.
Derfor er det vigtigt for os, at vi har styr på tingene.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er jo ligesom Radikale Venstre med i veterinærforliget, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti mener, at det er hensigtsmæssigt, at det her lovforslag bemyndiger ministeren til at fastsætte regler om rådgivningsforpligtelser for dyrlæger.
Det er jo præcis rådgivningsforpligtelser, vi har lavet forlig om, og det er det, der arbejdes med i en arbejdsgruppe i øjeblikket.
Mener ordføreren, at det er hensigtsmæssigt at lovgive om ting, som er i arbejdsgruppe som opfølgning på et forlig?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Det er jo klart, at vi gerne vil se på, hvad der er det mest relevante på det her område, med hensyn til hvem der skal foretage den her kontrol, og derfor er det også meget vigtigt, sådan som vi ser det i Dansk Folkeparti, at de folk, der skal kontrollere, har den reelle uddannelse på området.
Så man kan sige, at der er to modstridende interesser, sådan som jeg ser det, på nuværende tidspunkt, og derfor skal vi jo finde ud af, hvordan vi sikrer en viden hos de folk, der skal foretage kontrollen.
Der har jeg den forestilling, at det ikke behøver at være dyrlæger, hvis de bare har den viden, der skal til for at løse opgaven og administrere det her.
Så jeg har ikke lagt mig fast på, at det kun er dyrlæger, der kan gå ind på det her område; det kan også være andre folk, som kan få den relevante uddannelse, uanset om de er startet som smed først og så har taget den anden uddannelse senere.
Bente Dahl (RV), 2009-02-27:
Det lyder sandelig godt, hvis jeg har forstået ordføreren rigtigt, og det vil jeg gerne lige høre om jeg har.
Altså, ordføreren sagde, at rækkefølgen er vigtig: Først skal vi have veterinærforligets udmøntning på plads, vi skal vide, hvor langt vi er, og derefter kan vi vedtage lovforslaget om det stof, som også veterinærforliget indeholder.
Er det rigtigt forstået?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi ikke er skuffede over noget som helst.
Altså, det er ministerens frie valg, hvordan man ønsker at arbejde i Folketinget, men der har jo førhen været ministre, som har fremsat ting, som de har været nødt til at trække tilbage, da de ikke har kunnet gennemføres.
Men altså, det er jo sådan nogle ting, som sker, når man arbejder i Folketinget.
Men vi synes bare, at som det er lagt frem her, er alt til diskussion sådan set, inden for visse grænser, kan man jo også sige.
Der er jo ting, som vi synes måske godt kunne være anderledes end det, der er fremsat her, men dermed ikke sagt, at hele lovforslaget bør skrottes.
Der er ting, der bør præciseres, som jeg også har udtrykt det, og derfor er det også meget interessant, hvor konstruktive de øvrige partier vil være i udvalgsarbejdet, og hvordan vi eventuelt kan forbedre forslaget her.
Det ser jeg frem til, ingen tvivl om det.
Så jeg vil bare ønske os god arbejdsvind i udvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Jeg kan bare sige til hr. Kristen Touborg, at den her lukkethed og den frygt for, hvad der kommer, jo ikke udpræget er delt af de høringssvar, som foreligger.
Så det er måske en frygt, som kun hr. Kristen Touborg har.
Man kan sige, at hr. Kristen Touborg og SF ser spøgelser.
Det tror jeg i hvert fald.
Jeg vil godt spørge hr. Kristen Touborg, om ikke han kan se det fornuftige i det, jeg spurgte ham om før, nemlig at man ikke har et sprogkrav for udenlandske læger, der er ansat i f.eks. slagterier, hvor det ikke er en forudsætning, at man kommunikerer.
Man siger, at det, vi sikrer os, er, at dyrlægerne kan kommunikere i den udstrækning, der er behov for det, og i den udstrækning, det er relevant i deres arbejde.
Det vil f.eks. betyde, at man selvfølgelig skal kunne kommunikere med en landmand, der taler dansk, men på et slagteri, hvor man skal lave kontrol for at sikre sig, at der ikke er salmonella, er det - for at vi kan få folk til det - nok, at man kan forstå f.eks. engelsk og i hvert fald kan kommunikere med sine kolleger og sine arbejdsgivere.
Hvorfor ser Socialistisk Folkeparti ikke fornuft i det?
Det har jeg svært ved at forstå, og derfor vil jeg gerne spørge SF's ordfører om det.
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Nu er det jo meget vanskeligt for ordførere at vide, hvad det er, Venstre og regeringen vil, for det skriver de jo ikke noget om.
Det betyder jo, at vi skal give en blankocheck, hvis det er sådan, at vi skal acceptere, at man godt kan sige ja til engelsktalende dyrlæger på slagterierne.
Det betyder jo, at vi ikke ved en pind om, hvad det i øvrigt har af konsekvenser.
Vi kan jo ikke vide, hvad ministeren mener, vi kan jo ikke vide, hvad Venstre mener, for det vil de jo ikke sige.
De vil først have lovforslaget vedtaget, og på et eller andet tidspunkt kan vi så komme til at indløse den blankocheck, vi har givet.
Derfor er det meget vanskeligt at svare på ordførerens spørgsmål, når Venstre og regeringen er så lukkede, at de ikke vil fortælle os, hvad det her lovforslag handler om.
Karsten Lauritzen (V), 2009-02-27:
Nu havde vi jo tidligere en meningsudveksling om det her med sprogkravet til dyrlægerne, og jeg vil godt spørge SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, om hr. Kristen Touborg ikke kan se det fornuftige i, at dyrlæger, der er ansat på slagterier f.eks. og laver rent kontrol på slagterierne, ikke er underlagt et krav om, at de kan tale dansk, norsk eller svensk, når man sikrer sig, at de har den faglige indsigt og er uddannet dyrlæge.
De kommer måske fra et andet europæisk land og kan sagtens udføre den kontrol, som vi i øjeblikket ikke kan finde danske dyrlæger til.
Hvorfor vil SF ikke være med til det?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Jo, men det er jo også derfor, jeg lægger op til den her åbne diskussion i udvalget.
Lad os nu tage den diskussion om, hvad det er for uddannelser, hr. Per Clausen ser der skal til for at kunne løfte den her opgave, og lad os så diskutere det færdigt.
Og der er jeg sikker på, at regeringen også er åben over for den diskussion, sådan at vi eventuelt kan få det præciseret, inden lovforslaget bliver vedtaget.
Det kan også godt være, at man først vil have det præciseret efterfølgende, men der skal vi jo også have garanti for, at vi så har noget indflydelse på det område.
Så der er ingen grund til at være rent kritisk på nuværende tidspunkt.
Det her kan jo sagtens løftes af andre folk, der får de her efteruddannelser, uanset om de er startet som bager først og så er blevet efteruddannet til andre ting.
Der må vi bare sige, at det, der er vigtigt, er, at de ved, hvad det er, de taler om, og at de har noget erfaring for at løfte opgaven.
Så jeg ser jo frem til det her, for den opgave kan sagtens løses.
Per Clausen (EL), 2009-02-27:
Det er klart, at hr. Jørn Dohrmann jo selv bestemmer, hvem han vil snakke med hvad om; det er klart.
Jeg er ikke sikker på, at hr. Jørn Dohrmann altid får de bedste resultater ud af det, der handler om dyrevelfærd, ved at isolere sig sammen med regeringen og Det Radikale Venstre.
Men det er hr. Jørn Dohrmanns eget valg, så det skal jeg ikke blande mig i.
Men står det ikke tilbage, når vi stiller det spørgsmål, hvad det er for en uddannelse, folk skal have, som skal træde i stedet for dyrlæger i forhold til den her egenkontrol, at så er hr. Jørn Dohrmanns svar det samme som Venstres svar, nemlig at det har man ingen anelse om?
Det er jo derfor, man snakker om den lange række af mennesker, det kunne være med en eller anden efteruddannelse.
Det er jo ikke så præcist.
Og synes hr. Jørn Dohrmann i det mindste ikke, at vi bør have det gjort klart, inden vi endelig vedtager lovforslaget?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-02-27:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg tror, at vi på de områder, hvor vi har forlig med regeringen, tager de ting med regeringen og de andre forligspartier og får det præciseret.
Jeg tror, det nogle gange er lidt nemmere at blive enige om nogle ting, når man ikke sidder alt for mange rundt om et bord.
Så jeg holder mig til, at vi tager det der.
Med hensyn til, hvad det er for nogle uddannelser, må jeg bare sige til hr. Per Clausen, at jeg forestiller mig, at man vælger de folk, som har den relevante uddannelse, til de her ting.
Så jeg synes, vi skal være åbne og tage den diskussion om, hvordan vi kan strikke det her forslag bedst muligt sammen; det tror jeg vi alle sammen er bedst tjent med.
Per Clausen (EL), 2009-02-27:
Jamen jeg synes da, det er en spændende og god måde, det her lovforslag bliver lagt frem på, på et tidspunkt, hvor der er mulighed for at få en åben debat om elementer i det, også elementer, der tilsyneladende indgår i et forlig.
Jeg kan love hr. Dohrmann, at vi gerne skal medvirke til at sikre, at udmøntningen af det forlig bliver så god som overhovedet muligt af hensyn til dyrevelfærden - ingen tvivl om det.
Men jeg vil gerne spørge hr. Dohrmann om noget, for hr. Dohrmann har jo det problem, at dyrlægerne siger, at de ikke kan leve op til den opgave med at kontrollere, egenkontrolprogrammerne og kvaliteten af dem, og så siger hr. Dohrmann, at man jo så må finde nogle andre til det.
Nu forsøgte jeg af Venstres ordfører - helt forgæves - at få at vide, hvem det var, man tænkte på, og jeg kan forstå, at det godt kunne være en smed, men at det krævede lidt efteruddannelse.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad er det for en uddannelse, man forestiller sig de mennesker skal have, der skal udføre det her arbejde, som man tilsyneladende ikke kan få dyrlægerne til at udføre?
Kristen Touborg (SF), 2009-02-27:
Tak for tilsagnet - så vidt.
Jeg vil godt høre lidt mere om det med egenkontrolprogrammet, der så skal kontrolleres, hvad enten det nu er af en smed eller en dyrlæge.
Og der forstår jeg, at det ifølge Dansk Folkeparti skal være en uddannet person, der gør det.
Men jeg vil godt have præciseret, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det skal være dyrlæger.
Når jeg spørger, er det jo, fordi det i høj grad er et spørgsmål om, at man skal ud og se, hvordan dyrene nu også har det, altså om landmandens egenkontrolnoteringer er i overensstemmelse med de faktiske forhold i stalden.
Derfor er det et område, der interesserer mig ret meget, også fordi jeg ved, at Dansk Folkeparti jo er interesseret i dyrevelfærd
Per Clausen (EL), 2009-02-27:
Jeg synes jo altid, at det er rart at møde unge mennesker, som nærer stor tillid til systemerne.
Det har jeg somme tider selv lidt svært ved i de kredse, jeg færdes i, men det er altid rart at møde mennesker, der nærer tillid.
Men jeg vil godt spørge hr. Karsten Lauritzen om en anden ting, for nu kunne jeg forstå, at det der med at se, om dyrene har det godt nok, altid skal gøres af en dyrlæge, men så kunne det være en anden eller en tredje, der så på det andet.
Jeg vil bare spørge hr. Karsten Lauritzen, om han mener, at det vil gøre tingene nemmere og enklere, at der sådan skal et hold af folk ud at se på forskellige ting, end at man siger, at dyrlægen så også tager sig af de andre ting, når han alligevel er der.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Aarhus Universitet startede med at være for forslaget, i studienævnet var man så imod forslaget, og så kan det godt være, at man er for forslaget igen.
Det viser bare, at det er endnu mere skizofrent, for nu har de over en kort periode haft tre meninger i stedet for to.
Det er ikke det, der er problemet.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Jeg må sige, at det kommer meget bag på mig, at ordføreren starter med at sige, at nu ønsker Aarhus Universitet ikke længere en ombudsmand.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Med hensyn til de udtalelser, der er kommet, på baggrund af at vi har fremsat det her forslag, siger Aarhus Universitet helt klart, at de opfordrer til, at man opretter en national ombudsmand for studerende.
De har sågar sendt et brev til videnskabsministeren sammen med Studenterrådet ved Aarhus Universitet og borgmesteren i Århus, hvori de opfordrer videnskabsministeren til at oprette en national instans, netop fordi Aarhus Universitet ikke måtte oprette en lokal ombudsmandsfunktion.
Lige præcis den ordning var de studerende faktisk ikke så vilde med, fordi den ikke sikrer uafhængigheden og uvildigheden i forhold til universiteterne.
Det er jo netop derfor, at en national instans ville være langt at foretrække frem for de her lokale - hvad man så ellers måtte ønske at kalde dem, når man nu ikke må kalde det en ombudsmand.
Hvorfor er det, at Venstre ikke kan se, at der er et behov, som ikke er dækket på universiteterne ved en uvildig instans, som altså varetager de studerendes interesser og kan bistå de studerende i forhold til systemet, i forhold til universiteterne og i forhold til ministeriet, for det er der, at de oplever, at deres retssikkerhed ikke er varetaget i dag.
Malou Aamund (V), 2009-02-27:
Forslaget om en studenterombudsmand stammer oprindelig fra Aarhus Universitet, som startede med at synes, at det her var verdens mest geniale idé, men senere gik stik imod den.
Så man kan sige, at starten på forslaget set udefra allerede har været lidt af en skizofren forestilling.
Nu tager Socialdemokraterne så forslaget op og foreslår, at man opretter en statslig national ombudsmand.
Hvis jeg nu skal være lidt imødekommende, så er der nogle af bemærkningerne i forslaget og i situationen, som den opleves ude på universiteterne, som jeg sådan set er enig i, men jeg er bare ikke enig i medicinen og i kuren, der bliver foreslået her. Venstre afviser altså forslaget, primært fordi vi mener, at ordningen er overflødig.
I dag kan studerende for det første klage til Videnskabsministeriet over universitetets afgørelser, for så vidt angår det retlige spørgsmål.
Hvad angår de faglige afgørelser, kan man klage til studienævnet, og sager om merit kan indbringes for det nye meritankenævn.
Folketingets Ombudsmand kontrollerer jo statslige og kommunale myndigheder og deres afgørelser og behandlinger af borgerne.
Folketingets Ombudsmand kan tage sager op på eget initiativ, og han dækker allerede området.
Så vi ser ingen grund til endnu en ombudsmand, når vi har en i forvejen.
For det tredje kan universiteterne selv oprette en tilsvarende funktion, hvis de har behovet, de skal bare kalde det noget andet end en ombudsmand.
Det synes jeg egentlig er en god idé, og man kunne overveje, om personen så ikke skulle varetage de ansattes interesser også.
For det fjerde mener vi ikke, at en studenterombudsmand vil gøre en forskel.
På universiteterne mangler der ikke en klagevej, men problemet er snarere, at de studerende ikke kender til den, der er.
Så i stedet for at indføre en overflødig ordning skulle man måske prøve at løse det reelle problem, nemlig den manglende kommunikation.
Og det er universiteternes ansvar.
Det er mit klare indtryk, at der er plads til forbedringer der.
Som sagt synes jeg ikke, at en national ombudsmand er den rigtige løsning og vejen frem, fordi ordningen er overflødig.
Vi har en ombudsmand i forvejen, universiteterne kan selv oprette den funktion, og der mangler ikke en klagevej; en sådan løser ganske enkelt ikke problemet.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-02-27:
Jeg må bare konstatere, at ordføreren simpelt hen ikke er orienteret om, hvad der er foregået på Aarhus Universitet.
Altså, der er slet ingen tvivl om, at Aarhus Universitet er for en national studenterombudsmand.
Diskussionen har jo sådan set gået på, om det skulle være en lokal eller en national ombudsmand, og der er Aarhus Universitet for en national ombudsmand.
Både de studerende, universitetet selv og hele byen i øvrigt ønsker, at man får sådan en instans.
Der er ikke behov for flere klageveje, siger ordføreren.
Hvis man læser forslaget, kan man se, at der jo ikke er tale om en ekstra klageinstans.
Der er tale om en, som skal kunne bistå de studerende i de her klagesager, som skal kunne hjælpe og vejlede dem igennem et system, som forekommer fuldstændig uigennemsigtigt, og hvor man som studerende risikerer, at det er vejlederen selv, der skal sidde og behandle en klage over vedkommende eller en kollega.
Så er der ikke noget galt i et system i dag, hvor de studerende gang på gang føler, at de løber panden imod en mur i forhold til universiteternes egne klagesystemer?