runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Jeg skal ikke blande mig i diskussionen om retorikken mellem de to folkepartier, men derimod prøve at spørge lidt ind til, hvordan det ligger med hr. Martin Henriksens og Dansk Folkepartis forhold til tortur.
Det synes jeg sådan set er meget mere spændende.
Jeg skal lade være med at komme med gamle blokindlæg og den slags.
Det ville være alt for langt under bæltestedet
Jeg vil i stedet for prøve at spørge til det her med de diplomatiske forsikringer.
Jeg har forstået, at DF er for dem, men kunne hr. Martin Henriksen ikke være bekymret for, at nogle af de mennesker, som bliver udsendt via diplomatiske forsikringer, for det første bliver udsat for tortur, og for det andet at vi er med til at legitimere den tortur, der ellers måtte foregå i de lande, der bliver lavet diplomatiske forsikringer med.
Helle Sjelle (KF), 2009-05-05:
Der er da ikke nogen tvivl om, at vi selvfølgelig helst ser, at vedkommende, som er terrorist, også bliver dømt.
Det er der selvfølgelig ikke nogen tvivl om.
Det vil jeg da meget gerne slå fast.
Det er de to hensyn, som ligesom skal forenes, og det er også det, som det her lovforslag jo søger at gøre.
Men altså, der er jo efter vores opfattelse ikke nogen tvivl om, at havde vi ikke haft situationer, som vi har haft - bl.a. med 11. september og lignende - så havde vi ikke stået i den situation, som vi står i dag, hvor vi er nødt til at behandle et forslag som det her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-05-05:
Der er sådan set problemer med, at der er nogle, der kan besøge deres familie.
Når vi problematiserede det under tuneserloven, så var det jo lige præcis, fordi Dansk Folkeparti gentagne gange i alle medier pustede sig op, så det næsten ikke var til at holde ud at høre på, om, at Dansk Folkeparti nok skulle sørge for, at også Kurt Westergaard og alle andre kunne være trygge.
Det, vi meget konsekvent gjorde fra oppositionens side, var at afsløre hulheden hos regeringen og Dansk Folkeparti.
Men jeg synes ikke, at jeg fik et præcist svar.
Jeg spurgte meget præcist: Hvis der skal bruges den mulighed, som loven her åbner for, nemlig diplomatiske udvisninger, er Dansk Folkeparti så dybt optaget af, at også internationale konventioner bliver overholdt?
Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Men jeg vil bare sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at det sådan set er menneskerettighederne, der gør, at det kan lade sig gøre.
Så Socialdemokraterne skylder jo stadig væk et svar på, om det så mere er menneskerettighederne, der er problematiske i den henseende.
Hvis Socialdemokraterne stadig væk fastholder, at det er problematisk - og dermed må man så lede ud af den konklusion fra Socialdemokraterne, at menneskerettighederne i visse henseender er problematiske - så er det en diskussion, vi fra Dansk Folkepartis side meget gerne tager med Socialdemokraterne, altså om man eventuelt kan indrette det på en anden måde.
Men jeg vil bare sige, at diplomatiske aftaler jo sådan set er en måde, hvorpå man kan sikre, at man kan udvise udlændinge og samtidig overholde de internationale konventioner; det står jo i lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Som jeg har sagt før, kan jeg bekræfte, at regeringen overholder sine internationale forpligtelser, de internationale konventioner, vi har, og vi efterlever de domme, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kommer med.
Det gør vi, men vi tillader altså også inden for den ramme, der så er tilbage, at bruge de redskaber, der er til rådighed.
Det gør vi også i forhold til andet almindeligt retsstof, men det betyder ikke, at man laver ting, som er i strid med menneskerettighederne og Danmarks internationale forpligtelser.
Det kan være og er muligt at finde en balance, og den synes jeg regeringen har fundet i det her lovforslag.
Det er bl.a. også derfor, fordi man gerne vil sikre, at vi lever op til vores internationale forpligtelser, at det står skrevet så ofte og så klart i bemærkningerne til lovforslaget.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-05:
Nu spørger jeg jo til det her, fordi jeg tidligere har været lidt bekymret for Venstres holdning til, hvilken vægt menneskerettighederne skulle have.
Derfor synes jeg selvfølgelig, det er glædeligt, at regeringen tilslutter sig, at der skal være en betydelig margen.
Så skal jeg spørge, om det gælder for retspolitikken generelt, eller om det specifikt er omkring de her diplomatiske forsikringer.
Synes Venstre, at der generelt skal være en sikkerhedsmargen, og på den måde stå inde for, at vi ikke skal gå til grænsen af overtrædelse af menneskerettighederne?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Jeg tror, at hvis man læser lovforslaget igennem, og det er jo et ganske stort lovforslag, vil man se, at Danmarks internationale forpligtelser er understreget rigtig mange gange, og at tingene nærmest er skåret ud i pap, også i forhold til at det for en ikkejurakyndig er kompliceret stof.
Derfor er det fuldstændig rigtigt, at vi respekterer vores internationale forpligtelser, og det betyder, at i de tilfælde, hvor vores internationale forpligtelser vil være krænket ved at bruge diplomatiske forsikringer, kan vi ikke gøre det.
Men der kan også være tilfælde, hvor det kan lade sig gøre, og der vil vi altså have det redskab i skuffen.
For hvis vi ved brug af dimplomatiske forsikringer kan undgå at have folk, som er udvist under henvisning til statens sikkerhed, gående frit rundt i Danmark på tålt ophold, vil vi ikke på forhånd afskære os fra det i Danmark.
Men vi skal respektere vores internationale forpligtelser såvel som menneskerettighederne, og det vil vi også gøre.
Derfor er vi trygge ved, at domstolene laver en konkret vurdering, når man skal bruge diplomatiske forsikringer.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-05:
Ja tak.
Jeg læser også bemærkningerne sådan, at regeringen tilslutter sig det, altså, anerkender, at det er situationen.
Så jeg skal spørge, om jeg kan få bekræftet, at Venstre synes, at når der er menneskerettigheder på spil, skal vi ikke gå lige til grænsen, men at der skal være en betydelig sikkerhedsmargen.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Som jeg også tror jeg sagde i min ordførertale, og det er så svar på fru Line Barfods spørgsmål om de diplomatiske forsikringer, er det jo en domstolsvurdering, om man vil benytte dem.
Og der er jeg altså tryg ved, at domstolene laver en vurdering, der sikrer, at Danmark overholder de internationale forpligtelser.
Der er jo set eksempler på, at det er muligt at bruge diplomatiske forsikringer, der er bestemt også set eksempler på, at det ikke har kunnet lade sig gøre, men hvis der er en mulighed, er det et redskab, som vi i Venstre og i regeringen vil have, fordi de folk, som vi anser for at være en fare for statens sikkerhed, altså er personer, som har forsøgt eller vil forsøge at lave nogle frygtelige ting i Danmark.
Det er ikke nogen, vi ønsker skal gå rundt på tålt ophold, så hvis man kan sende dem ud uden at krænke internationale forpligtelser, ønsker vi at gøre det.
Der kan jeg forstå, at man i Enhedslisten har det o.k. med, at terrorister går frit rundt i Danmark.
Sådan har vi det altså ikke i regeringen, og sådan har vi det ikke i Venstre, og derfor stemmer vi for det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2009-05-05:
Nu har vi jo i de sidste par dage oplevet den absurde situation, at vi har kunnet læse om nogle af de danske sager i andre lande, der har offentliggjort dem.
USA har offentliggjort, hvad to af irakerne på tålt ophold er mistænkt for, nemlig at hjælpe med at få selvmordsbombere til Irak, og fra en tysk dom har man også kunnet få nogle oplysninger.
Så det er altså så besynderligt: Når man siger, det er af hensyn til andre landes efterretningstjenester, er der altså andre landes efterretningstjenester, der mener, at man godt kan behandle det som åbne oplysninger, mens Danmark siger, at man ikke tør lægge det åbent frem, fordi man åbenbart ikke tror på, at vi kan finde ud af at holde til det i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Hvis man læser høringssvarene igennem, er det jo sådan, at der faktisk er en række af de høringsberettigede parter, som anerkender, at der nu kommer større retssikkerhed for folk, der er på tålt ophold, som anses for at være en fare for statens sikkerhed og er udvist efter udlændingelovens § 25, stk. 1 - hvis jeg ikke husker meget forkert.
Der anerkender man også, at der jo kan være et problem i, at nogle af de oplysninger, som Politiets Efterretningstjeneste har indsamlet, og som ligger til grund for den vurdering, at en person er til fare for statens sikkerhed, kan komme fra andre efterretningstjenester og kan afsløre Politiets Efterretningstjenestes metoder.
Hvis det kom ud til offentligheden, ville man måske ikke få de oplysninger, som man på nuværende tidspunkt får fra andre efterretningstjenester, og man kan som sagt komme til at afsløre nogle af de metoder, som Politiets Efterretningstjeneste har.
Derved har de folk, der måske er potentielle terrorister, eller som godt kunne tænke sig at lave terrorhandlinger i Danmark, en mulighed for at finde ud af, hvordan de undgår, at myndighederne opdager dem.
Det vil vi i Venstre ikke være med til, og derfor bliver der nødt til at være den her balance mellem at have nogle lukkede døre, samtidig med at der ikke kan være fuldstændig åbenhed.
Line Barfod (EL), 2009-05-05:
Enhedslisten har så ikke stemt for terrorpakken, for vi mener ikke, at man forsvarer demokratiet bedst ved selv at indskrænke demokratiet, indskrænke retssikkerheden og frihedsrettighederne.
Vi tror tværtimod på, at man forsvarer demokratiet ved at fastholde demokrati og retssikkerhed.
Men det er selvfølgelig altid glædeligt, at man tager et lillebitte skridt i retning af at forbedre det, man indførte med hemmelig retspleje, lidt, men hvorfor tager man så ikke skridtet fuldt ud og siger: Vi stoler på demokratiet, vi stoler på, at vi skal få afprøvet, om det her er nogle forfærdelige banditter - som hr. Karsten Lauritzen står og siger - som faktisk begår terrorhandlinger og hjælper med til, at der begås terrorhandlinger rundtom i verden, og som vi derfor skal have dømt og sat i fængsel, i stedet for at vi lader dem gå rundt på tålt ophold.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er vedrørende diplomatiske forsikringer.
Mener hr. Karsten Lauritzen ikke, at det er et kæmpe problem, at Danmark, der ellers er kendt for at være foregangsland i kampen mod tortur, nu selv går ind og siger, at vi under visse omstændigheder altså godt kan være med til at udvise folk til lande, der begår tortur?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Det er jo sådan, at vi nu laver en revision, der sikrer en mere effektiv indsats i forhold til folk, der bliver vurderet som værende en fare for statens sikkerhed og derefter står til udvisning.
Det med effektiviteten indeholder en domstolsprøvelse og dermed også en større retssikkerhed for de her folk, der så ofte er terrormistænkte.
Vi er glade for, at det er landet, hvor det er.
I forhold til hr. Morten Østergaards efterspørgsel efter en principiel stillingtagen synes jeg, at vi skal se lidt nærmere på problemstillingerne.
Det gælder både de folk, der er på almindeligt tålt ophold, og de folk, som anses for at være en fare for statens sikkerhed.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Jamen hr. Karsten Lauritzen har jo fuldstændig ret, for Det Radikale Venstre stemte også for terrorpakke 1, men det, der har været afgørende i diskussionen, er jo, om man så bagefter kan sige, at det viste sig at være lidt af et fejlskud, eller at vi her gik for vidt, og der har man måttet modtage megen kritik fra Venstrefolk undervejs, hvis man har problematiseret nogle af de bestemmelser.
Så er man nærmest gået terroristernes ærinde.
Der synes jeg, at vi her er kommet langt med det lovforslag, som ligger foran os.
Det, jeg bare siger, er, at det ville være udmærket, hvis man ville bruge den samme metodik på andre områder også.
Men tilbage til det konkrete.
Jeg synes, det er helt relevant at få en diskussion om, hvad man gør med verserende og tidligere sager, men jeg vil gerne bede om en principiel stillingtagen til, om ikke vi kan være enige om, at hvad man end beslutter sig for - om det er nye eller gamle regler - så må det gælde for alle administrativt udviste.
Det kan ikke være sådan, at man laver en særlig overgangsordning for dem, som netop har lagt sag an mod staten, fordi de føler sig uretfærdigt behandlet
jeg tror, det på et tidspunkt er kommet frem, at det er omkring ti sager, det drejer sig om i alt.
Men det må være sådan, at det gælder for alle tidligere administrativt udviste, at man enten følger de gamle eller de nye regler, alt efter hvad vi kommer frem til.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Jeg kan selvfølgelig huske forkert - men så vil hr. Morten Østergaard selvfølgelig korrigere mig - men terrorpakke 1, hvor man først åbnede for de administrative udvisninger, var jo forberedt af den regering, der var, før den nuværende VK-regering kom til i 2001, dvs. den socialdemokratiske regering, hvor mig bekendt Det Radikale Venstre også deltog.
Man kan jo sige, at regeringen blot har videreført det, som den pågældende regering, som også indeholdt Det Radikale Venstre, havde foreslået.
Så jeg forstår ikke rigtig hr. Morten Østergaards kritik.
I forhold til det andet punkt vil jeg sige, at jeg synes, det er noget, vi må se nærmere på i udvalgsbehandlingen.
Det er jo kompliceret stof, som vi diskuterer her i dag, og det er også et stort lovforslag.
Derfor får vi jo også en udvalgsbehandling, og der synes jeg, at det er en af de ting, vi skal tage en nærmere dialog og diskussion om.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-05:
Først vil jeg gerne sige til hr. Karsten Lauritzen og Venstre, at jeg synes, det er godt, at man i ly af nogle af de terrorpakker, der har været, kan komme frem til, at det, man vedtog, ikke var godt nok retssikkerhedsmæssigt.
Jeg vil sige, at jeg tror, at man måske med fordel kunne tage de samme briller på og se på, om der er andre hjørner af de forskellige terrorpakker, som i virkeligheden i bagklogskabens klare lys har vist sig at være en lidt dårlig vej at gå.
I hvert fald synes jeg, at man med tilfredshed, også når man har haft diskussionerne med forskellige Venstrefolk undervejs, har noteret sig, at Venstre her i hvert fald er gået med til at genindføre noget retssikkerhed.
Men mit konkrete spørgsmål går mere på de overgangsbestemmelser, som har været diskuteret lidt, fordi advokaterne i nogle af de verserende sager har givet udtryk for nogle betænkeligheder, og der vil jeg bare spørge, hvad Venstres opfattelse er.
Er det sådan, at de verserende sager skal køre efter de gamle regler, så vi ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft, hvad man jo normalt er tilbageholdende med, eller er det omvendt sådan, at de verserende sager skal følge de nye regler?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-05-05:
Jamen jeg synes bare, hr. Jørgen Poulsen skal forklare de pågældende mennesker, at det er der ikke tale om.
Danske embedsmænd tager sig ikke af, om noget er velset, de passer deres arbejde.
Jeg ved godt, at der også er folketingsmedlemmer, der tager til udlandet og kommer hjem og siger, at det dog er et forfærdeligt rygte, Danmark har, og så kan man høre, at de selv har båret ved til bålet.
Man må forklare udlændinge, som måske kommer fra andre kulturer og jo desværre på grund af deres tidligere liv også kan være meget bange for myndighederne, at det slet ikke er noget, danske embedsmænd beskæftiger sig med.
De er sat til at undersøge, om der er nogle betingelser, der er opfyldt, og netop når det drejer sig om indfødsret, er det jo efter direkte ordre fra de partier i Folketinget, der har indgået en aftale.
Det er jo for så vidt mere eller mindre uden om ministeren, fordi Folketingets Indfødsretsudvalg selv er et sagsbehandlende organ.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Jeg beklager, hvis ministeren har fået den opfattelse, for det, jeg taler om, er ikke kravene.
Kravene er selvfølgelig fuldstændig reelle, men der er mange, der oplever, at når de henvender sig, mødes de ligesom med en stemning af, at det ikke er velset, og jeg mener, at vi måske skal se på, om det er sådan.
Selvfølgelig er jeg enig i, at det skal dokumenteres.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Jeg er glad for, at regeringen vil leve op til de internationale forpligtelser, så kan det jo være, at det med de her diplomatiske forsikringer aldrig bliver relevant at diskutere, og at de aldrig kommer i brug - hvem ved?
Det, jeg mere tænker på, er, at vi er enige om, at det jo ikke er Sverige og Holland, vi taler om vi skal lave de her diplomatiske forsikringer sammen med.
Der er jo tale om torturstater rundtomkring i verden, som bruger de mest nederdrægtige metoder over for deres borgere.
Her kunne jeg bare godt tænke mig at spørge: Er hr. Karsten Lauritzen ikke bange for, at når vi laver en aftale med et land, som vi i øvrigt ved bruger tortur, om, at de i de her enkelte tilfælde ikke vil gøre det, der så er tale om en indirekte anerkendelse af, at der er brug af tortur, og dermed en legitimering af, at de her torturstater sådan set kan fortsætte, som de vil?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Jeg kan bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jeg har sagt gentagne gange, at jeg er tryg ved, at den konkrete vurdering af, om diplomatiske forsikringer er et redskab, som vi skal bruge, bliver foretaget af domstolene.
Og i øvrigt, hvis det skulle blive muligt i dag, skulle det så være Flygtningenævnet, som lavede den vurdering.
Der ville det så i forhold til domstolene være en udtalelse osv. fra Flygtningenævnet, der ville ligge til grund, og der ville man selvfølgelig også forholde sig til, om diplomatiske forsikringer er et muligt redskab.
Jeg må sige, at jeg har stor tillid til, at de danske domstole kan lave den her vurdering og sikre, at vi ikke gør noget, som krænker vores internationale forpligtelser.
Men i Venstre, og det vil jeg gerne understrege, ønsker vi at have det her redskab.
Hvis der er en mulighed for, at man kan gøre det og sikre sig, at diplomatiske forsikringer sker, uden at der sker en krænkelse af menneskerettighederne, og uden at vedkommende bliver udsat for tortur, og det holder, kan det være en mulighed for at udsende nogle, som er på tålt ophold i Danmark, fordi de er til fare for statens sikkerhed.
Dem vil vi ikke have her i Danmark, dem vil vi have ud, såfremt det er muligt og ikke i strid med vores internationale forpligtelser.
Det er den holdning, vi i Venstre har, og den kan jeg så forstå at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke deler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-05-05:
Hr. Martin Henriksen var jo selv inde på tuneserloven og roste den.
Det er lidt uforståeligt, for det var jo en symbollovgivning, som udelukkende blev til, fordi der var en B.T.-artikel på netop den dag, hvor man afsluttede finanslovforhandlingerne.
Så det blev regeringens og Dansk Folkepartis symbollovgivning, som jo ikke gjorde nogen tryggere.
Jeg tror, hr. Martin Henriksen undervejs i sin ordførertale sagde, at man afventede udvalgets arbejde.
Det, der var det groteske i forbindelse med tuneserloven, var jo netop, at man ikke kunne afvente det udvalgsarbejde, man selv havde været med til at nedsætte.
Nu behandler vi så et lovforslag, som har haft en ordentlig gennemgang, en ordentlig juridisk vurdering, frem for det makværk, som tuneserloven er.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-05-05:
Men der tager hr. Simon Emil Ammitzbøll jo desværre fejl.
Sandheden er, at det jo rent faktisk er muligt at gøre det i dag.
Den mulighed har været der også tilbage i 1990'erne, men der er ikke nogen regering, som har benyttet sig af den.
Nu får vi det jo trods alt hegnet ind af alle de ting, som vi er enige om der står i lovgivningen her.
Så fra at have en usikker situation, hvor en regering kunne vælge at gøre det her, hvis der var flertal for det, får vi nu en lovgivning, som hegner det ind og taler om internationale konventioner og regeringens forpligtigelse til at påvise, at der ikke kommer til at ske noget.
Vi går, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, fra en usikker situation til at få det her hegnet så meget ind, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Jeg forstår sådan set godt hr. Henrik Dam Kristensens svar.
Altså, efter al sandsynlighed er afsnittet om diplomatiske forsikringer jo symbolpolitik.
Det har overhovedet ikke noget med virkeligheden at gøre, for man har prøvet at hegne det så meget ind, at det efter al sandsynlighed aldrig kommer til at ske.
Det er vel i virkeligheden det, der er tilfældet.
Derfor kan man sige: Nå ja, hvad pokker, hvis det bare er symbolpolitik.
Men jeg er lige ved at sige: Hvad nu hvis?
Så sad vi to og resten jo tilbage med ansvaret for at have lavet en lovgivning, der gjorde, at folk kunne blive sendt ud med risiko for tortur alligevel og med risiko for, at vi indirekte anerkendte den tortur, der måtte være blevet begået i det land.
Og det er det, jeg ikke forstår Socialdemokraterne kan leve med.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-05-05:
Jamen jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg tror, at vi ser forskelligt på det.
For mig er det ikke en anerkendelse af nogle lande, som udøver tortur.
For mig handler det her om, at hvis vi kommer i den situation, at diplomatiske udvisninger skal bruges - det tvivler jeg på at vi gør - men hvis vi kommer i den situation, er det fuldstændig afgørende, at det er regeringens ansvar, at internationale konventioner er overholdt 100 pct.
Der prøvede jeg at læse et par af de passager, der er om diplomatiske udvisninger i lovforslaget, op - og som hr. Simon Emil Ammitzbøll ved, så fylder de faktisk tre sider, nemlig fra side 34 til side 36 i bemærkningerne.
De er jo fyldt med både internationale hensyn og internationale konventioner, og de er fyldt med, at det skal forelægges en domstol.
Altså, det er hegnet meget, meget ind, og det var det, jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale: Den indhegning her synes jeg er fuldstændig afgørende.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-05:
Jeg anerkender sådan set ligesom ordføreren, at langt det meste i det her lovforslag er små skridt i den rigtige retning, så det er sådan set ikke det, vi skal diskutere.
Det, som jeg i virkeligheden er mest bange for, er, om Danmark så ikke i de ganske, ganske få tilfælde, de så måtte blive brugt - er med til at legitimere den tortur, der i øvrigt måtte blive begået i de lande, som man laver diplomatiske forsikringer med.
For som jeg sagde før, er det jo ikke Sverige eller Holland, man skal lave de her aftaler med; det er jo sandsynligvis nogle af de værste diktatur- og torturstater i denne verden.
Henrik Dam Kristensen (S), 2009-05-05:
Jamen det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt de skal dømmes og straffes.
Det er jeg sådan set meget enig i.
Men det er jo ikke det, vi taler om.
Det, vi taler om, er, at man oven i en straf for fået en udvisningsdom.
Det er jo den situation, vi taler om.
Vi taler ikke om, at man ikke skal dømmes og straffes.
Det skal man.
Vi taler om, at man har fået den tillægsstraf, at man skal udvises, eller som den her sag, som vi kender, hvor man er blevet dømt ved en domstol til at blive udvist.
Så det er udvisning, det her handler om.
Jeg tror, at jeg sagde det så klart, som det overhovedet kan siges - i hvert fald for mit vedkommende - at Danmark skal leve op til de internationale forpligtelser.
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at den måde, som vi nu hegner det her ind på, er ekstrem vigtig.
Derfor lægger jeg vægt på de ting, som jeg har remset op, som er regeringens forpligtelse, og jeg konstaterer, at regeringen selv erkender, at mulighederne for at kunne bruge diplomatiske udvisninger er meget begrænsede, fordi man skal leve op til alle de krav, der er givet.
Det er jeg sådan set meget enig med regeringen i.
Det er ikke noget, der bliver nemt at bruge.