runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2010-06-02:
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører gør sig store tanker og drømme, når man ligefrem står på talerstolen og ønsker at få tak for, at man ikke har været mere hård.
Der er så rigtig, rigtig mange mennesker, der kommer til at opleve, at deres sociale sikkerhedsnet forsvinder under fødderne på dem, fordi Dansk Folkeparti har været med til at lægge stemmer til de mange, mange forringelser, der er.
Jeg synes, det kunne være et rigtig godt spørgsmål at stille fru Pia Kjærsgaard, hvad man egentlig har tænkt sig gøre med de mange mennesker, der falder ud af dagpengesystemet, når man forkorter perioden.
Jeg så godt, at fru Pia Kjærsgaard forleden i fjernsynet sagde, at hvis man var arbejdsløs, så kunne man jo bare gøre noget ved det og tage sig et arbejde, men kan fru Pia Kjærsgaard ikke bekræfte, at der findes mennesker i det her land, der ønsker et arbejde, men som ikke kan få det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Det kan folk trods alt, hvis de er på dagpenge eller skal på dagpenge, og det er jo sådan, at langt de fleste, der er på dagpenge, stadig væk fortsætter i den periode, de har, på 4 år.
Altså, det er jo ikke dagpenge til evig tid – det lyder nogle gange sådan, synes jeg, når Socialdemokratiet siger det.
Og det gennemføres i en periode, hvor vi kan se, at der heldigvis og forhåbentlig for os alle sammen er ved at ske en ændring med arbejdsløsheden.
Og der har vi det så bare på den måde i Dansk Folkeparti, at vi hellere vil have de arbejdsløse ud i arbejde end det, som Socialdemokratiet har foreslået, nemlig at vi alle sammen skal arbejde lidt mere, hvad der overhovedet ikke er opbakning til.
Karen Hækkerup (S), 2010-06-02:
Jo, men det giver jo ikke rigtig nogen mening, hvis man siger, at vi nu korter dagpengeperioden ned, hvis konsekvensen er, at der er folk, der bliver skubbet ud i ledighed, som ikke kan finde sig et job, og som dermed kommer ud af dagpengesystemet, så de skal have kontanthjælp.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke svare på mit spørgsmål: Hvad vil det komme til at koste staten, at man siger til folk, at de nu ikke skal gå på dagpenge, men at de nu i stedet skal have kontanthjælp?
Hvor mange penge vil det komme til at koste, og hvad er det for nogle folk, det vil berøre?
Jeg har da talt med mange, som siger, at det vil være ganske forfærdeligt, især for dem, der er lidt oppe i årene, at de her nye regler kommer, fordi de ikke kan se, hvordan de skal kunne komme ud af den situation, de er i.
Der er yngre, som gerne ville have haft noget voksenuddannelse, som nu må se, at den mulighed forsvinder.
Det er helt almindelige mennesker, som har det behov, og hvor Dansk Folkeparti siger, at der slet ikke er råd til at opfylde de behov.
Men det giver da ingen mening at tage penge fra folk, når det så ender med at give en større regning i den anden ende.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jamen det håber jeg så sandelig heller ikke at det vil.
Hele målet er jo at få folk i arbejde, og det ser ud, som om situationen kan være til det.
Og så er der altså ganske mange eksempler.
Jeg ved jo, at LO har vist nogle lodret forkerte, hvor folk er i en seniorordning, hvor der bliver taget hånd om dem netop i den alder, som fru Karen Hækkerup omtaler.
Så jeg tror altså heller ikke her, at man skal male fanden på væggen, men tværtimod have et håb om, at den her situation vil vende, i stedet for at lade det virke, som om det nærmest er noget, man ikke er interesseret i.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-02:
Jeg kan da godt forstå, at fru Pia Kjærsgaard gerne vil have andre partier med på nuværende tidspunkt, men det skulle man jo have tænkt over, dengang man gik på vandet.
Da der var gode tider, var det rigeligt, at VKO satte sig sammen og uddelte pengene.
Det andet, som jeg har en bemærkning til, er, at fru Pia Kjærsgaard siger, at man vil gøre det bedre for førtidspensionisterne.
Det tyder da ikke på de helt store forbedringer.
Men så tænker jeg på det med børnefamilierne, det er jo lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Vi havde oven i købet en familieminister, der i forbindelse med sidste valg sagde, at kvinderne skulle føde nogle flere børn.
Det kan man så være enig i eller ej, men vi er jo nødt til at have et passende antal børnefødsler, hvis ikke vi skal klare vores arbejdskraftproblemer gennem indvandring, og det, som Dansk Folkeparti gør nu, er jo lige præcis det modsatte.
[Lydudfald]
… utallige eksempler, men det bliver for langt nu at komme ind på det, på, at Det Radikale Venstre gerne havde deltaget i nogle forhandlinger, og hvor vi simpelt hen er blevet smidt ud, fordi VKO ikke ville have os med – for det var meget nemmere at lave det selv.
Og det er det jo, det er meget nemmere at lave det selv.
Jo færre partier der er, jo nemmere er det da, for så behøver man ikke tage hensyn til andre.
Hvad børnefamilierne angår, er sandheden jo i dag, at fertiliteten for indvandrerfamilierne og fertiliteten for efterkommerne og fertiliteten for danske kvinder er den samme nu.
Det har den ikke været tidligere, og derfor er det dem, der allerede har født, man rammer.
Når man så taler om, at børnefamilierne får 35.000 kr. skattefrit, har man ligesom ikke regnet med, hvad det koster med daginstitutioner og vuggestuer.
Det koster jo rigeligt med penge, sådan at man virkelig ikke kan sige, at der er tale om en rimelig fordeling mellem børnefamilier og ikkebørnefamilier, og det var jo det, hele børnecheckydelsen gik ud på.
Det er der, jeg ikke kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard virkelig vil være med til at have to politikker, en for danske børnefamilier og en for andre.
Men under alle omstændigheder rammer fru Pia Kjærsgaard jo også dem, hun gerne vil have til at føde nogle børn.
Og dem, der allerede har gjort det, bliver så ramt med tilbagevirkende kraft.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jamen det koster altså, uanset hvad koster det at have børn, og det skal det også gøre.
Det kan da ikke være anderledes, det skal ikke være gratis.
Nu hører jeg pludselig, at både børnechecken og daginstitutionerne og det hele er håbløst.
Det er det jo ikke.
Og det, jeg bare har noteret, er, at der trods alt har været velhavende familier, nogle, der var velhavende, og nogle på mellemindkomst, der var mindre velhavende, som har sagt: Vi kan egentlig godt forstå det her, vi har slet ikke behov for den børnecheck.
Dem tror jeg altså også at der er en del af.
Altså, jeg skal jo ikke stå og sige, hvordan den enkelte kommune skal få budgettet til at hænge sammen.
Det er kommunernes ansvar og kommunernes opgave, og det har kommunerne været for dårlige til, til trods for at de er blevet tilført meget, meget store midler igennem de senere år – meget store midler til renovering, til folkeskole, til fremrykning af investeringer, til ældrepleje osv. osv. I det små må jeg da bare sige til fru Astrid Krag, at hvis hun kunne få sine partifæller rundtomkring i kommunerne til at målrette de 300 mio. kr., der er sat af i finansloven til de ældre, ville det da være en god begyndelse, i stedet for at der er rigtig mange SF’ere, der sidder rundtomkring og ikke vil være med til det.
Der er penge i kommunerne, men selvfølgelig skal kommunerne ligesom alle andre også finde ud af, hvordan de vil budgettere.
Jeg tror egentlig, at rigtig mange kommuner allerede havde indstillet sig på at spare de 4 mia. kr., hvad de fandt meget, meget svært.
Det kunne så være, at nogle af de ideer, der ligger på ting, som bestemt ikke går ud over kernevelfærden, kunne komme til udmøntning.
Astrid Krag (SF), 2010-06-02:
Jeg synes ikke rigtig, at ordføreren fra Dansk Folkeparti giver noget ordentligt svar på, hvad man skal stille op i kommunerne.
Regeringen har selv i sin 2015-plan slået fast, at skal vi kunne have et uændret serviceniveau, når det kommer til vores ældre borgere, der har krav på en ordentlig ældrepleje, og til vores børn, der har krav på en ordentlig pasning og en folkeskole, der gerne skulle være i verdensklasser, skal der 2 mia. kr. til om året.
Nu kommer der 0 mia. kr. om året, og det kommer oven i et krav fra regeringen og i en aftale, man har indgået, om, at kommunerne skal finde 1 mia. kr. i effektiviseringer.
Derfor vil jeg bare spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun ikke er gevaldig bange for, at den aftale, man har indgået – og det er så med åbne øjne, kan jeg forstå, man ved udmærket godt, hvad nulvæksten betyder for kommunerne – kommer til at gøre rigtig ondt på kernevelfærden, på børnepasningen, på ældreplejen og på folkeskolerne rundtomkring i kommunerne.
Ole Sohn (SF), 2010-06-02:
Det vil sige, at der mangler penge i kassen, og de penge skal findes, og dem har Dansk Folkeparti så fundet ved at skære i børnechecken og i dagpengene.
Men man har jo også tidligere været med til at give skattelettelser; det gjorde man i 2004 på baggrund af det råderum, som regeringen overtog i den forrige regerings 2010-plan.
Men det forudsatte jo, at forudsætningerne for råderummet var til stede, bl.a. at det offentlige forbrug blev sat ned, og det blev det ikke, ergo – og det har statsministeren også bekræftet – er det sådan, at de skattelettelser, som blev givet i 2004, var ufinansierede.
Derfor står vi med en regning, som skal betales, og det er den, som Dansk Folkeparti så mener det er børnefamilierne og de arbejdsløse der skal finansiere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Det var altså ikke det, jeg hørte statsministeren sige.
Jeg hørte faktisk statsministeren sige, at der var finansiering hele vejen igennem, også i forhold til den seneste skatteomlægning.
Og så bed jeg mærke i, at hr. Ole Sohn sagde, at det offentlige forbrug ikke var sat ned.
Det er da en erkendelse fra Socialistisk Folkeparti.
Det har jeg ikke hørt før, men det fik vi så en bemærkning om nu, og det kan jeg da egentlig være godt tilfreds med.
Morten Østergaard (RV), 2010-06-02:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet om bevæggrunden fra Dansk Folkepartis side vedrørende børnechecken.
Jeg synes, det er mærkeligt.
Det kan jo være, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti kan oplyse mig om det, men er det sådan, at det er billigere at have børn, hvis man er indvandrerfamilie?
For jeg forstår, at argumentet jo er det, at indvandrerfamilier får mange børn, og at der derfor skal sættes loft over børnechecken.
Det har jeg bare ikke forstået.
Hvor er det, man går hen og køber ind og får rabat, hvis man er indvandrerfamilie, siden de børnefamilier åbenbart kan klare sig med færre penge?
Er det sådan, som fru Pia Kjærsgaard siger i dag, at Dansk Folkeparti har én børnepolitik for børn med dansk statsborgerskab eller danske børn med dansk oprindelse og en anden børnepolitik, når det handler om børn med en anden etnisk oprindelse, og at de altså må leve for færre penge end almindelige danske børn?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Nej, nej.
Der er jo ingen tvivl om, at uanset om man er en dansk familie med ni børn – der findes nok ikke så mange af dem, måske er der nogle, men tv har ikke fundet dem endnu – eller det er en somalisk familie med ni børn, så er det nøjagtig samme regler, der gælder.
Jeg tror så bare, at det vil være godt for den somaliske familie, hvis man ikke bare forventer ting, for det tror jeg der er en forventning om og en vanetilpasning med hensyn til, altså at man bare får af det danske samfund.
Jeg tror faktisk også, at det her vil betyde, at man måske begynder at få en anden tilgang til tilværelsen i Danmark; at man ikke bare får børnecheck, at man ikke bare skal lade sig forsørge af det offentlige.
Det tror jeg faktisk vil være en forbedring på bare lidt længere sigt.
Morten Østergaard (RV), 2010-06-02:
Det er jo helt evident, at det, som regeringen og Dansk Folkeparti har ønsket at sende af signal til danskerne, er, at de skal lade være med at få så mange børn.
Det er jo det helt åbenlyse signal: Lad nu være med at få så mange børn, og hvis I ikke har børn og er ramt af barnløshed, så lad helt være med at få børn.
I hvert fald skal I selv til at betale for det.
Men det, der undrer, er jo, hvordan de familier, der i dag har mange børn, skal kunne reagere på det her nye signal.
De kan jo ikke så godt aflevere de børn, de har fået engang, og derfor har de jo stadig væk de udgifter.
I hvert fald var det jo det, fru Pia Kjærsgaard sagde til Ritzau den 25.5., og jeg citerer: »Men det er da fuldstændig rigtigt, at det rammer folk, som får mere end seks, syv, otte, ni … 10 børn.
Og vi ved rent statistisk også – i de fleste tilfælde – hvem det er.
Det er jo så bare en kendsgerning.«
Er det, der er en kendsgerning, ikke netop, at fru Pia Kjærsgaard fører én børnepolitik, når det drejer sig om børn af anden etnisk oprindelse, og så har hun en anden børnepolitik over for danske børn?
Jeppe Kofod (S), 2010-06-02:
Jeg kunne godt tænke mig at gribe fat i et svar, som fru Pia Kjærsgaard gav tidligere, for man tror jo simpelt hen ikke, det kan være rigtigt.
Er det sådan, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti virkelig mener, at den mor, som har et barn, der eksempelvis er ramt af leukæmi eller har hjerteproblemer eller lungesygdomme eller er multihandicappet, og som gerne vil gå hjemme og passe det barn, fremover kun skal have en kompensation på 19.000 kr. om måneden?
Og kan det være rigtigt – og det er det, jeg ikke forstår – at den familie skal betale for den økonomiske krise og de ufinansierede skattelettelser til bankdirektører osv.?
Hvorfor er det sådan, at Dansk Folkeparti mener, at det er den mor, som ønsker at passe sit syge barn, der skal betale for det rod, der er i økonomien, og de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har givet de rigeste danskere?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Nej, det vil det ikke, for vi har jo ikke sat to regelsæt op.
Det er nøjagtig samme regelsæt.
Man kan sige ligeud, at der altså er folk med anden etnisk oprindelse, som kommer fra en anden kultur, og som kommer fra en anden del af verden, og som har en anden fertilitetsrate, og det er jo en kendsgerning.
Og jeg må så bare sige, at uanset hvem det er, så mener jeg stadig væk, at den ordning, der blev foretaget i mandags, er mere retfærdig.
Der er så lang en overgangsordning, og man har delt det mere ud på familierne, end man gjorde i første omgang, og det er nu 35.000 kr. skattefrit.
Jeg tror, at det er en mere retfærdig ordning, og jeg tror faktisk, at familierne har tid til at indordne sig under den.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-02:
Jeg vil gerne vende tilbage til den relevante problemstilling, hr. Rasmus Prehn rejste, nemlig det, der er skjult under overskriften i papiret her, altså erstatning af regler for tabt arbejdsfortjeneste.
Her står der, at der indføres et loft over kompensation til forældre, der i hjemmet forsørger et barn under 18 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse.
I praksis betyder det oversat folk med svært handicappede børn.
Det viser de eksempler, vi har fået så mange mail om de seneste dage.
Det er folk med svært handicappede børn, børn, som ikke kan komme i daginstitutioner på grund af de infektionsfarer, der er, osv. Med den her aftale vælger man at lægge betydelige besparelser på præcis de familier.
Antalsmæssigt er det måske ikke så stort et tal, men de besparelser, som man laver, er ekstremt intensive.
Det kan godt være, at ordføreren siger, at det ikke er noget særligt, men i 2011 skal den her besparelse på præcis de familier give 72 mio. kr.
I 2012 skal den give 167 mio. kr. Og i 2013 skal besparelsen her give 201 mio. kr. Finder ordføreren, at det er en rimelig måde at fordele samfundets ressourcer på?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jeg må sige, at det skal ses i lyset af en situation, hvor der skal foretages besparelser.
Man sidder i Finansministeriet og pløjer papirer igennem.
Man finder 100 mio. kr. her, man finder 50 mio. kr. her, man finder 75 mio. kr. her, og det er sådan lige i første omgang.
Og man skal op på 24 mia. kr.
Det er jo det, vi møder nu.
Så der vil være folk, som føler sig uretfærdigt ramt.
Og jeg må stadig væk sige, at i forhold til det her, som nu er omtalt igen, håber jeg, at man fra Socialdemokratiets side, når man har fået de her henvendelser, husker at sige til de familier, at de ikke bliver ramt, altså dem, der ringer ind nu eller mailer eller skriver på Facebook, eller hvad de gør.
Jeg håber, man husker at sige, at det ikke rammer dem.
Det gælder dem, der indstiller sig på ordningen pr. 1. januar 2011, og det, man har gjort, er jo, at man ensretter vilkårene for tabt arbejdsfortjeneste på lige fod med folk, der ellers behandler en nærtstående pårørende.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-02:
Så vil vi gerne hjælpe, så vil vi gerne støtte.
Nu har man besluttet, at vi i 2011 ikke længere skal have sådan et samfund i Danmark.
Der skal vi have et samfund, hvor børnefamilierne, der får et handicappet barn, bliver behandlet dårligere; hvor de udsatte handicappede børn i Danmark bliver stillet ringere.
Det er jo konsekvensen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Det sidste må jeg sige nej til igen.
Det her drejer sig om, at der er en finanskrise, hvor vi skal finde 24 mia. kr. på budgettet.
Det er det, det drejer sig om, nemlig en global finanskrise.
Sådan er det.
Jeg kan da godt sige til hr. Nick Hækkerup, at jeg egentlig tror, at alle mennesker og folketingspolitikere i forhold til familier, der er ude i en svær situation, måske ville give dem tre gange så meget, hvis der var mulighed for det – tre gange så meget.
Det er altså en svær situation, ingen tvivl om det.
Men jeg siger, og det finder jeg er meget vigtigt, at situationen for nogle er uændret.
Du skal ikke gøre noget som helst.
Din situation er uændret.
Og så vil jeg da godt sige: Lad os se, hvordan det kommer til at fungere.
Det synes jeg da i det hele taget vi skal med alting, vi gør i Folketinget.
Vi skal da følge sådan nogle ting nøje, naturligvis.
Astrid Krag (SF), 2010-06-02:
Under denne debat er det jo blevet meget klart, at der er blevet indgået en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som rammer børnefamilierne, og som rammer de arbejdsløse.
Men der er et element, som vi ikke har diskuteret så meget endnu i dag, og som jeg har set meget frem til at få lejlighed til at diskutere med ordføreren fra Dansk Folkeparti, nemlig spørgsmålet om nulvækst i kommunerne.
Det er jo også en del af den her aftale.
Hvis man ellers kigger på regeringens egen 2015-plan, ja, så kan man se, at kommunerne skulle have 2 mia. kr. om året for at kunne følge med demografien, for at have råd til børnepasning, folkeskoler og værdig ældrepleje.
Derfor må man også sige, at denne nulvækst er en meget alvorlig sag for vores kernevelfærd, der ligger ude i kommunerne.
Derfor vil jeg meget gerne høre ordføreren fra Dansk Folkeparti
: Hvad er det, der har forandret sig i den kommunale virkelighed i vores velfærdssamfund siden januar, der gør, at Dansk Folkeparti nu så entydigt tilslutter sig en aftale, der medfører nulvækst i kommunerne med forringelser af velfærden til følge?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jeg ved egentlig ikke, om man kan sige, hvor meget af det her der lyder interessant.
Det ved jeg ikke, men jeg mærker ikke noget honnør for, at Dansk Folkeparti var medvirkende til, at de besparelser, der lå på 4 mia. kr. i kommunerne, blev pillet af.
Og så skal kommunerne klare sig med de budgetter, de har.
Vi hører om offentlige nedskæringer, men det passer simpelt hen ikke, det passer ikke.
Der er det ligesom det med de såkaldte skattelettelser til de rige og rødvinsreform: Lad være med at sige det, lad være med at sige ting, der ikke passer, hold jer til fakta.
Jeg kan bare sige, at det offentlige forbrug er steget med 67 mia. kr. siden 2001.
Der har været 70 nyansættelser om dagen i den offentlige sektor siden nytår.
Kommunerne må altså også lære, hvordan de skal styre budgetterne.
Villy Søvndal (SF), 2010-06-02:
Det var godt nok mange at være i lommen på på en gang.
Nej, det er vi såmænd ikke.
Vi er frie mennesker og frie partier, der gør det, vi synes er rigtigt.
Spørgsmålet, som jeg forstod det, var, hvordan vi vil modernisere dagpengesystemet.
Vi har været imod de nedskæringer og forringelser, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lavet, af de grunde, som Dansk Folkeparti i øvrigt meget godt selv har argumenteret for indtil for en måned siden, nemlig at det var dumt at gøre det.
Og i modsætning til Dansk Folkeparti, der skifter opfattelse i den hastighed, går vi jo ikke ind og skifter opfattelse af det her.
Vi har ikke trukket pengene ud til at finansiere de ting, vi vil, for vi vil spørge, hvordan man bedst tilrettelægger et moderne, velfungerende dagpengesystem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-06-02:
Jeg syntes, det var mange spørgsmål på en gang, men må jeg begynde med at kvittere over for fru Lone Dybkjær med at sige, at vi ikke står helt alene.
Vi er da meget tilfredse i Dansk Folkeparti med, at Det Radikale Venstre kan tilslutte sig dagpengereformen, så nogle ting når vi da stadig væk.
Lad mig understrege, og det har været min holdning hele tiden, at jeg meget gerne ser, at der er andre partier med.
Derfor var jeg faktisk rigtig glad for – det var også derfor, jeg fremhævede det i dag – at der står mange partier bag hele velfærdsforliget, hvor efterlønsreformen er omfattet.
Så var der igen spørgsmålet om børnefamilierne.
Jeg synes, fru Lone Dybkjær lægger det op, som om det hele går i sort og der ikke rigtig er noget at gøre osv.
Jeg tror ikke på det, specielt ikke med den lange overgangsordning, hvor folk har tid til at indstille sig på nye forhold.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-02:
Nu havde jeg godt på fornemmelsen, da jeg stillede spørgsmålet, at det ville være svært for hr. Søvndal at svare på det, i og med at han jo skal tilfredsstille LO og Det Radikale Venstre på samme tid.
Der må man jo sige, at der er stor forskel på baglandets holdninger til dagpengesystemet.
Derfor er det meget naturligt, at hr. Søvndal ikke svarer.
Der står her i »En Fair Løsning«, at man vil modernisere dagpengesystemet.
Kan vi ikke få det konkretiseret?
Det må hr. Villy Søvndal da vide hvad dækker over, når hans eget parti lægger navn til sådan et detaljeret udspil, som dette er, bare ikke lige på det punkt, som jeg slår ned på.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Den her regering har foretaget så mange tiltag for at forbedre børnefamiliernes vilkår, at jeg næsten ikke kan huske dem alle sammen.
Vi har forbedret pasningsmulighederne med pasningsgaranti i alle kommuner.
Vi har nedsat taksten i daginstitutionerne.
Vi har lavet madordninger, frivillige madordninger i daginstitutionerne.
Vi har lavet en lang række tiltag.
Ja, inden den såkaldte madpakkeordning – det var sådan set ikke den, jeg tænkte på – gjorde vi det muligt for kommunerne at lave frivillige madordninger sammen med forældrene.
Sådan kunne jeg blive ved.
Det er bedre rammer for børnefamilierne, som netop gør, at det er nemmere at være børnefamilie i dagens Danmark, end det var før 2001.
Ja, det er det præcis, ligesom det er en radikal værdi, og det er derfor, vi laver den her genopretningsplan.
Det er overordnet set, fordi vi mener, at vi skal levere et samfund videre til de kommende generationer, hvor der er god konkurrenceevne, hvor der er job, og hvor der er gode uddannelsesmuligheder.
Det kan vi ikke, hvis ikke vi tager affære nu.
Så bliver det et gældspræget samfund, de skal overtage, hvor de ikke har muligheder for at få de job og skabe de uddannelser, som er vigtige, for at de kan få et godt liv.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-02:
Tak for det.
Ordføreren nævnte efterlønnen i sit indlæg.
Jeg vil derfor godt spørge: Hvad er det egentlig, Det Konservative Folkeparti forestiller sig?
Er det, at man vil lukke for tilgangen til efterlønnen, eller er det, at man vil gå ind og skære i bidraget hos dem, der har indbetalt efterlønsbidrag for at opnå efterløn, og begrænse deres adgang til efterløn?
Det er jo den første tanke, man må have gjort sig, når man har overvejet, hvad det egentlig er, man vil gøre ved efterlønnen.