runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-11-30:
Derfor gjorde vi jo registreringsafgiften for alle varebiler ens, uanset hvad bilen vejede.
Til gengæld er der så fortsat forskel på vægtafgiften og privatbenyttelsesafgiften.
Det har så betydet, at der faktisk er 42.000 varebiler, der er blevet nedvejet for at komme ned på den lave sats i vægtafgift.
Og det strider altså imod den tanke og de forudsætninger, som vi lavede lovgivningen ud fra i foråret, da vi omlagde bilafgifterne.
Så man kan vel sige, at det her lovforslag er et udtryk for, at der er fundet et lille hul i loven, og det ønsker vi at lukke med lovforslaget.
Ved at gennemføre lovforslaget genskaber vi faktisk den sammenhæng, der har været tidligere mellem registreringsafgiftloven og vægtafgiftloven, når man ser på varebilerne: Hvis man betaler høj registreringsafgift, så skal det modsvares af en lav vægtafgift og omvendt.
Derfor synes vi jo, at det er meget naturligt, at man, selv om man har fået nedvejet sin bil her i 2007, så fremover fra 2008 fortsat skal betale en afgift efter vægtafgiftloven, som om bilen ikke er blevet nedvejet.
Fra Venstres side ønsker vi jo, at man fortsat har miljøet i centrum, når vi taler om bilafgifter.
Derfor skal vi have lukket det her hul, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2007-11-30:
Jeg har et spørgsmål til ministeren.
Jeg er jo selv meget varm tilhænger af, at man skal lade sig inspirere af, hvad der sker andre steder, herunder også af, hvad der sker i Grønland.
Men når ministeren fremhæver, at børnehaveklassen hedder 1. klasse i Grønland, er jeg jo nødt til at spørge, om det betyder, at ministeren i virkeligheden gerne vil have, at skolestarten - hvad der svarer til 1. klasse i Danmark skal rykkes ned, så det, der er børnehaveklasse-skole i dag, bliver en 1.-klasse-skole.
Er det den inspiration, der ligger for det, ministeren sagde, eller var det bare sagt for at være lidt sjov med ordene?
Bertel Haarder (V), 2007-11-30:
Tak for den brede tilslutning til forslaget, som endnu en gang understreger det forhold mellem Grønland og Danmark, som et bredt flertal bakker op om, nemlig at når grønlænderne gerne vil overtage et område, så siger vi ja, så vidt det er muligt inden for grundlovens rammer.
Vi, der beskæftiger os med skolepolitik i Danmark, må konstatere, at grønlænderne er kommet forud for Danmark på tre punkter.
Og det er jo endnu et argument for, at Grønland har overtaget området.
Nu kan vi inspirere hinanden i stedet for at bestemme over hinanden.
Men uanset hvad vi kan sige, er det altafgørende i denne sag jo, at det grønlandske Landsting med 29 stemmer imod 0 har vedtaget, at dette er noget, man ønsker.
Og Folketinget har i dag kvitteret og sagt: Så gør vi det.
Det takker jeg for.
Line Barfod (EL), 2007-11-30:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne bemærke, at Enhedslisten støtter forslaget.
Vi har det princip, at når der kommer et forslag, som er indstillet i enighed af Grønlands hjemmestyre, støtter vi normalt det forslag, og det gør vi også i denne sag.
Vi mener i høj grad, at det er noget, som man skal bestemme og diskutere i Grønland.
Det er i Grønland, man skal diskutere, hvordan man styrker uddannelsessystemet i Grønland, og vi mener ikke, det hører hjemme at diskutere det i det danske Folketing.
Gitte Seeberg (NY), 2007-11-30:
Da vores ordfører, fru Malou Aamund, ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, skal jeg på Ny Alliances vegne læse hendes tale op:
Vi støtter lovforslaget om ændring af lov om folkeskolen i Grønland.
Vi mener, at 10 års undervisningspligt vil være til børnenes bedste og derudover ruste det grønlandske samfund til globaliseringen, hvor videnniveauet bliver den altafgørende faktor.
I Ny Alliance går vi ind for, at der i Danmark indføres 12 års undervisningspligt, så det er helt i tråd med vores politik at give hjemmestyret bemyndigelse til at udvide undervisningspligten i Grønland.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Nej, jeg forventer ikke at blive beriget.
Det er en selvfølge, at Det Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag, som er et ønske fra Grønlands hjemmestyre om at forlænge undervisningspligten i Grønland til 10 år, inklusive børnehaveklassen.
Nick Hækkerup (S), 2007-11-30:
Det foreliggende forslag handler grundlæggende om at lukke et skattehul.
Med den seneste ændring af registreringsafgiftsloven blev registreringsafgiften på varebiler på 2-2½ t og på varebiler under 2 t den samme.
Det skete for at skabe et incitament til at købe mindre og mere miljøvenlige varebiler.
Ændringen har imidlertid haft den uheldige konsekvens, at varebiler bliver nedvejet til under 2 t, så man kan betale lavere vægtafgift.
Det medfører et provenutab for statskassen i størrelsesordenen 170 mio. kr. årligt, og bilerne bliver hverken mindre eller mere miljøvenlige af det.
Socialdemokratiet støtter den foreslåede ændring af afgiftsstrukturen, fordi skattehuller naturligvis skal lukkes; plat, snyd og svindel skal ikke præmieres.
Der er imidlertid grund til at gøre et par bemærkninger.
For det første er det altid bekymrende efter vores opfattelse, når regler gives tilbagevirkende kraft.
Det skaber usikkerhed for borgerne.
Hvad kan man regne med, og hvad kan man ikke regne med?
I det her tilfælde havde det ikke været nødvendigt, hvis regeringen havde tænkt sig om i første omgang.
Det er ikke et skattehul, som er svært at forudse; det er blevet benyttet 42.000 gange siden den 24. april, så der er jo nogle, der har opdaget det.
Når vi alligevel støtter forslaget, også med den tilbagevirkende kraft, så skyldes det dels det gode formål, nemlig at lukke et skattehul, og dels, at man vel næppe kan sige, at de berørte har haft en berettiget forventning om, at de kunne slippe af sted med numrene.
For det andet mener Socialdemokratiet, at regeringen er for uambitiøs på området.
Med forslaget bringes afgiftsstrukturen tilbage til noget, der minder om situationen før ændringen i juni.
Skal der skabes et reelt incitament til at handle miljørigtigt, også når det gælder køb af varebiler, så kan det f.eks. ske ved at indføre en vejbenyttelsesafgift for lastbiler.
En sådan afgift kunne benyttes til at gøre de miljørigtige person- og varebiler langt billigere.
Socialdemokratiet mener, at regeringen bør benytte den varslede skattekommission til at inddrage et perspektiv, der handler om at skabe et reelt incitament til at købe miljørigtige biler og varevogne.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Bundlinjen for lovforslaget om at sætte selskabsskatten ned til 25 pct. var, at statskassen fik et større provenu.
Det var, at vi fik hentet de penge tilbage, som statskassen havde mistet, fordi der blev spekuleret med kapitalbevægelser mod den danske stat.
Og når vi valgte at sætte selskabsskatten ned, var det både for at sige, at de omlægninger, der skete for at kunne lukke hullet, også havde nogle negative påvirkninger på helt solide, gode, fornuftige danske selskaber, som vi gerne vil komme i møde, og samtidig også den virkning, at det danske skattesystem, ved at man sætter selskabsskatten ned til 25 pct., så bliver mere robust over for spekulationer.
Og bundlinjen er, at vi med den øvelse hentede 2 mia. kr. hjem til at styrke de offentlige finanser og til at levere den velfærd, som Folketinget her er så optaget af skal være god.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jamen det ændrer jo ikke ved logikken i, at for at lukke et åbenlyst skattehul, som man i øvrigt også selv havde ladet stå åbent, og hvor TDC og andre selskaber, vi aldrig måtte få navnene på, fordi de var belagt med hemmelighedskræmmeri, tømte statskassen for milliarder, så har man foræret f.eks. alle olieselskaberne ude i Nordsøen, så har man foræret f.eks. alle bankerne og alle forsikringsselskaberne et milliardbeløb i skattelettelser.
Så enkelt er det jo, og det er jo en mærkelig måde at lukke huller på, at man bare udvider dem til at gælde andre.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Altså, der ved hr. Frank Aaen godt, at hr. Frank Aaen taler mod bedre vidende, for hvis man tager den seneste sænkning af selskabsskatten, hvor vi satte selskabsskatten ned fra 28 til 25 pct., så er bundlinjen set fra statskassens side faktisk et ekstraprovenu på 2 mia. kr.
Det er fakta, vil jeg sige til hr. Frank Aaen
, at vi får et ekstraprovenu ind, fordi vi omlægger sådan, at vi både kan få lukket for de spekulationsmuligheder, som kapitalfondene især havde, og sænke selskabsskatten, så det er mere attraktivt at udøve virksomhed i Danmark og vælge at lægge sine investeringer på dansk jord og dermed under dansk selskabsbeskatning end at lægge dem andre steder.
Så bundlinjen for den ændring, der blev foretaget senest, er faktisk, at statskassen får et større provenu, som vi kan bruge til gode formål.
Vi får nemlig det provenu tilbage, som kapitalfonde og andre havde spekuleret ud af den danske statskasse.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jamen jeg synes jo bare, at når nu skatteministeren siger, at regeringen ikke har noget imod at lukke huller, så kunne man også anlægge en anden betragtning, nemlig at når skatteministeren får øje på et kæmpestort hul, så udvides det.
Jeg tænker f.eks. på TDC-hullet.
Da man endelig langt om længe fik øje på det, så lukkede man godt nok hullet, men man udvidede området, så skattelettelsen ikke bare gjaldt ét selskab, men den gjaldt alle selskaber, og samlet set blev selskabsskatten nedsat med 5 pct., svarende til ca. 8 mia. kr. i 2008, der i stedet for kunne være blevet brugt til velfærd.
Så altså til det der med at lukke huller vil jeg sige: Nej, de udvides.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Da vi vedtog ændringerne i registreringsafgiften i foråret, opstod der tydeligvis et hul i lovgivningen.
Det foreslår skatteministeren nu at lukke, og det er Det Radikale Venstre positive over for.
Jeg har dog den kritiske bemærkning til det, at lovbehandlingen i foråret jo altså ikke var tilfredsstillende, men vi skal jo have lukket det hul, der er opstået, og derfor støtter vi forslaget fuldt ud.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis også støtte lovforslaget.
Der er jo, som andre har sagt, tale om, at vi her er blevet opmærksom på et såkaldt skattehul, der bør lukkes, altså at man kan spekulere lidt i sammenhængen mellem registreringsafgiften og vægtafgiften på det her område og så få nedvejet bilerne til en lavere vægtafgift.
Det er et hul, der skal lukkes.
Vi taber penge på det, men det er ikke kun, fordi vi taber penge på det, at hullet skal lukkes.
Det er også, fordi der ikke, så længe vi ikke lukker hullet, er den sammenhæng mellem vægtafgift og registreringsafgift, der giver et incitament til en fornuftig, miljørigtig adfærd hos dem, der køber og bruger biler.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Omlægningen i foråret manglede jo det her hjørne vedrørende vægtafgiften.
Som hr. Nick Hækkerup fik sagt så fint, opstod der det her skattehul, og SF vil gerne være med til at lukke og forhindre dette utilsigtede hul på måske 600 mio. kr. om året.
Samtidig er der nogle miljømæssige gevinster, som vi også gerne vil indfri.
Jeg håber, at det her er det første skridt i en ny retning fra skatteministerens side, og at han vil være lige så glad for at lukke andre skattehuller i lignende hast, som han har gjort det i det her tilfælde, og at vi så kan bruge provenuet til at forbedre velfærden eller lempe skatten for dem med de mindste indkomster.
Så SF støtter forslaget, og vi er også med på at dispensere fra forretningsordenen på det her punkt, og hvad angår de kommende forslag, fordi vi skal have dem vedtaget i en fart.
Så vi støtter forslaget og vil arbejde for det i udvalget og for, at vi kan få det klart hurtigt og inden jul.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Jeg synes, de to foregående ordførere har argumenteret så glimrende for det her lovforslag, som jeg selvfølgelig skal sige at Dansk Folkeparti støtter.
Det er naturligvis ikke rimeligt, at folk, som en gang har benyttet sig af, at der var en ganske lempelig afgift på gulpladebiler på over 2 t, og dermed er sluppet med en billig registreringsafgift, igen skal få mulighed for at skumme fløden og lade bilen nedveje til en lavere vægt og dermed også slippe med en lav vægtafgift.
På den baggrund skal jeg sige, at vi kan tilslutte os de argumenter, som blev fremført af Venstre og Socialdemokratiet, og at vi derfor støtter lovforslaget.
Henrik Rasmussen (KF), 2007-11-30:
Vi Konservative mener, at det er vigtigt at sikre alle en god og fornuftig grunduddannelse.
Derfor kan vi bakke op om Grønlands hjemmestyres ønske om, at undervisningspligten i Grønland udvides fra 9 til 10 år, hvor der afsluttes med en prøve i 10. klasse, svarende til 9. klasse i Danmark.
Dette vil sikre væsentlig bedre muligheder for den enkelte elev for at få en eventuel videreuddannelse.
Den konservative gruppe støtter dermed dette lovforslag.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Min debut på Folketingets talerstol vil blive rigtig kort, for jeg skal bare meddele, at da fru Pernille Vigsø Bagge, som er SF's ordfører, ikke kan være her, skal jeg give besked om, at SF's kan støtte det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2007-11-30:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Enhedslisten kan støtte en forlængelse af koncessionen, men vi mener, at en endelig afklaring af værkets fremtid må ske snarest, som flere andre også har været inde på.
For os er det væsentligt, at vi kan overholde vandrammedirektivet, og at Gudenåens vilkår bliver gode fremover.
Dermed har vi ikke sagt, at en nedlæggelse af Tangeværket er svaret på det.
Vedvarende energi er også væsentlig for Enhedslisten, og her er Tangeværket i en anden konflikt med klima- og energiministeren om størrelsen af pristillægget for vandkraft.
Enhedslisten vil gerne markere, at vi ikke finder ændringen af pristillægget rimelig, og at det er modsætningsfyldt at forlænge koncessionen med den ene hånd og underminere Tangeværkets økonomiske grundlag med den anden.
Gitte Seeberg (NY), 2007-11-30:
Tusind tak, hr. formand, det er en fornøjelse at være tilbage her i Folketinget.
Ny Alliance stiller sig umiddelbart positivt til det fremsatte forslag, men ligesom andre ordførere mener vi også, at man skal se på, om perioden kan være kortere, og jeg er enig i hr. Helveg Petersens betragtninger om, at vi må prøve at se på det i udvalgsarbejdet.
Men jeg har også forstået ministeren sådan, at det drejer sig om at få den næste vandmiljøplan på plads hurtigst muligt, så det umiddelbart ikke nødvendigvis er 6 år, der er lagt op til som en forlængelse, men en kortere periode.
Men det synes jeg vi skal se på i udvalgsarbejdet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Da den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne gøre nogle få bemærkninger til forslaget. Jeg er enig med de ordførere, der har sagt, at vi ikke i dag foran os har et tilstrækkelig godt grundlag for at træffe en endelig afgørelse om fremtiden for Gudenaacentralen.
Vi har i Det Radikale Venstre med interesse læst de udspil, der er kommet fra Danmarks Naturfredningsforening.
Vi ser positive elementer i det, men vi har ikke et tilstrækkeligt beslutningsgrundlag i dag.
Det væsentlige spørgsmål for os ved behandlingen af dette lovforslag er i virkeligheden, hvor meget man skal forlænge koncessionen.
Skal det være 6 år eller et lavere antal år?
Jeg lyttede med interesse til, hvad hr. Steen Gade og hr. Torben Hansen sagde om det spørgsmål, og vi vil i det videre udvalgsarbejde forsøge at finde en løsning på, om det kan blive en kortere forlængelsesfrist end de 6 år.
Vi synes, det er for længe, det tager presset af for at finde en endelig løsning, og derfor er vi tilhængere af et kortere åremål, end der her er anført.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-11-30:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi fuldt ud, at der bliver en forlængelse af Tangeværkets driftstilladelse.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt for alle parter, og støtter også den model, som ministeren har lagt frem her, altså hvor man samlet set har en koncession, der forlænges med 6 år.
Og efter 3 år, når den samlede vandplanlægning efter miljømålsloven afsluttes, kan der tages endelig stilling til en langsigtet løsning.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi giver os selv tid til at finde den rigtige løsning og dermed har de 3 år til at kigge nærmere på undersøgelser for at opfylde de målsætninger, vi har.
Med hensyn til løsninger er det vigtigt for mig at slå helt fast, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker, at Tange Sø skal tømmes.
Der er mange små og større pattedyr, som lever i området omkring søen.
Det er lige fra egern til flokke af kronvildt, og i de senere år har vi også set, at odderen er begyndt at yngle ved Tange Sø.
Det er også et stort rekreativt område, man kan gå en tur ved Tange Sø eller i plantagen langs søen.
Mange vælger at tage en tur til søs med kano tværs over søen og videre ad Gudenåen.
Vi synes, det er et smukt stykke dansk natur, der skal bevares også til de kommende generationer.
Derfor hæftede jeg mig også ved, at hr. Steen Gade sagde, at der er nogle kulturpolitiske hensyn.
Det er jeg nemlig helt enig med hr. Steen Gade i.
Selvfølgelig skal vi værne om de kulturpolitiske hensyn, men så sandelig også de regionalpolitiske hensyn, for det er jo klart, at det er et område, som har en voldsom betydning for den lokalbefolkning, der er omkring Tange Sø, og selvfølgelig også for turismen i det midt- og vestjyske område.
Så vi går altså ind for, at vi finder en løsning, som sikrer ikke bare en god passage for større fisk, men samtidig også at selve søen bliver bevaret til glæde for alle naturelskere.
Det er de overordnede principper, som vi vil gå efter, og jeg synes, det er fornuftigt, at vi nu giver hinanden tid til at finde en fornuftig og god løsning på det.
Steen Gade (SF), 2007-11-30:
Jeg vil godt sige velkommen til Dansk Folkepartis nye ordfører på området, men samtidig komme med den lille bemærkning, at bidraget til vores energiforsyning fra værket her måske ikke er det, man skal tale allerhøjest om.
Det er totalt minimalt, så det kan ikke være derfor, værkets koncession skal forlænges.
Andre ordførere har sagt, at denne diskussion er gammel, og det er sandt.
Man kunne også sige, at den er så gammel, at den snart trænger til en afklaring, og det ligger der jo mildt sagt ikke i lovforslaget her om en 6-årig forlængelse.
Vi har jo haft debatten her en gang før, og det er jo noget der skal afklares hurtigt.
Selvfølgelig kan vi ikke gribe til at træffe en beslutning her og nu, for beslutningsgrundlaget foreligger ikke.
Vi har brug for et bedre beslutningsgrundlag.
Alle her ved jo, at Danmarks Naturfredningsforening har spillet ud med et forslag om at genskabe Gudenåen som den flod, den jo egentlig er.
Efter vores opfattelse vil der så, når vi om 3 år skal tage endelig stilling, ligge to forslag på bordet.
Det ene vil være et fornuftigt, grundigt forberedt og ganske stort stryg som den ene mulighed, og den anden mulighed vil være at vurdere undersøgelsens resultat, hvis man simpelt hen vælger at fjerne søen, i den forstand at man genskaber den vilde flod på stedet.
Jeg synes somme tider, at diskussionen er interessant, for man kan jo sige, at det på den ene side er fair nok, at folk der bor ved søen, tror, at den altid har været der, og er glad for den.
Det er jeg også, jeg kender området og har boet i nærheden af den, og det er klart, at det er attraktivt.
Det er den lidt besværlige diskussion, vi skal tage, men der kræves et bedre beslutningsgrundlag end det, vi har i dag.
Der vil komme et ændringsforslag fra vores side, og jeg håber, jeg kan få et løfte fra ministeren - enten i dag eller inden vi afslutter udvalgsarbejdet - om, at der bliver sat et nyt udredningsarbejde i gang, så vi om 3 år kan have et ordentligt beslutningsgrundlag, og sagen måske også kan få en ende.
Liselott Blixt (DF), 2007-11-30:
Tange Sø er en historisk sø, som er værd at bevare, og vi mener, det er vigtigt, at vi sender et signal om, at vi ikke ønsker at tømme søen.
Vi ønsker, at når naturen skal have frit spillerum, gælder det om at tage hensyn til alle.
Tangeværket er CO2-neutralt, og der foreligger ikke nogen plan for fremtiden, inden vandplanerne er udarbejdet og godkendt og derefter iværksat.
Dansk Folkeparti vil meget gerne være med til at fremme alternative energiformer som vandkraft.
Vi skal jo gerne sørge for at nedbringe vores CO2-udslip og udvikle alternative energiformer og det ikke kun med vindmøller.
Der vil altid være nogle, der bliver påvirket af nogle beslutninger på disse områder.
Men vi har her et vandkraftanlæg, der har eksisteret i over 80 år, så det er ikke noget nyt, der bliver tilført miljøet.
Også Dansk Folkeparti vil gerne bevare vores natur, men mange gange må vi også prioritere og se, hvad der passer til den nuværende situation.
Samtidig mener vi, at værket er et historisk monument, som er bevaringsværdigt og kan vise, hvad vi i tidligere tider har gjort for at etablere vandkraft i Danmark.
Vi bakker op om lovforslaget og siger ja til en forlængelse på 6 år, men kunne vi vælge frit, ville vi meget gerne forlænge endnu mere.
Torben Hansen (S), 2007-11-30:
Gudenåen er Danmarks nationale vandløb, og det er også det eneste vandløb i Danmark, der i sit nedre løb rummer flodens biologi og har flodens særkende.
Men rigsdagsloven fra 1918 giver mulighed for at producere vandkraft, og det betyder, at hele denne problematik sådan set også er et nationalt ansvar.
Det er den tredje koncessionsforlængelse, der nu lægges op til.
I forbindelse med den første koncessionsforlængelse frem til januar 2003 skulle der udarbejdes et projekt, og det skete.
Det skete ikke, og det skal Socialdemokratiet stærkt beklage, men der kom en 5-årig forlængelse oveni.
Så skulle der være fundet en løsning, og det vil sige, at vi i dag skulle stå med en løsning på problemet.
Men det gør vi ikke.
De 5 år er nu gået, og nu vil regeringen putte 6 ekstra år oveni.
Det er fuldstændig unødvendigt.
De endelige vandplaner skal foreligge om 2 år, de kommunale indsatsplaner om 3 år, og så ved man reelt, hvad der skal ske med vandmiljøet.
De foranstaltninger, der ligger i de kommunale indsatsplaner, skal iværksættes senest i 2012, målene skal være nået i 2015, og når målene skal være nået i 2015, nytter det altså ikke noget med en forlængelse af koncessionen til 2014.
Det er jo netop værkets drift, manglende faunapassager m.m., der forhindrer, at målene bliver nået, så en 6-årig forlængelse hænger simpelt hen ikke sammen.
Maksimalt 3 år vil være passende.
Så kender man alle planer, og derefter kan en eventuel yderligere forlængelse være betinget af, hvilke løsninger der er fundet frem til, og hvor lang tid de kan virke.
Hvis lovforslaget her vedtages, er der samlet set sket en 13-årig udsættelse, nemlig fra 2001 til 2014.
Alle disse år er pakket ind i, at planerne er lige rundt om hjørnet, men der begynder at blive meget langt hen til det hjørne.
Med forslaget her skydes debatten desværre endnu en gang til hjørnespark.
Nu vil man afvente de nye resultater, men det fritager jo ikke politikerne i dette Ting for at have en holdning til, om man synes, det er rimeligt eller ej, at Gudenåen og Randers Fjord-systemet mangler et så væsentligt stykke vej for at nå op på en god økologisk tilstand og mangler et så væsentligt stykke vej, når det gælder naturgenopretning.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at ansvaret for Gudenåen også er et nationalt ansvar, og at naturen skal oprettes, samt at det ikke er rimeligt, at løsningerne endnu en gang trækkes i halen med denne 6-årige forlængelse.