runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Nu er der kommet den her udtalelse fra Det Dyreetiske Råd, hvori de jo faktisk meget tydeligt siger, at det er rigtig godt for kvægs sundhed og velfærd, at det kommer på græs.
Men hvorfor har det taget ministeren et år at nedsætte den arbejdsgruppe?
Udtalelsen kom i februar 2006, og nu er vi godt hen i slutningen af januar 2007.
Hvorfor skal det tage et helt år for ministeren at træffe en beslutning om at nedsætte en arbejdsgruppe?
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Til hr. Per Clausen kan jeg sige, at jeg altid er bekymret, når vi siger, at vi skal have lovforslag på området.
Vi skal selvfølgelig have nogle gode etiske regler for alle områder, men undersøgelsesresultatet vil nok ikke være sort eller hvidt.
Der vil nok være mange af de forslag, der kommer frem, der siger, at det på den ene side er sådan og på den anden side sådan.
Produktionsmæssigt ville det nok mange gange være bedre, hvis dyrene blev inde.
På visse dage ville det være bedre, at køerne var på græs.
Hvis vi skal tage hensyn til miljøet omkring dyret, tror jeg, det vil være vanskeligt at sikre det ved, at det kom på græs altid, fordi det er så uensartet et sommervejr, vi har i Danmark, hvor det snart regner og vil give en masse pløre, og i andre tilfælde vil være meget tørt og meget solskin.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Man kan sige, at der er flere forhold, der har gjort sig gældende.
For det første er det jo ofte sådan, når der modtages rapporter, herunder også Det Dyreetiske Råds rapport, at en sådan rapport bliver sendt i høring.
Så er der en efterfølgende drøftelse, og som jeg også redegjorde for i mit indlæg, var der en stor rapport vi afventede der skulle komme, som bl.a. var inde og belyse det her område meget grundigt.
Og der fandt jeg det altså mest naturligt, om man så må sige, at få nogle af de store ting på plads, inden arbejdsgruppen endeligt blev nedsat.
Men det er klart, at man altid kan spørge sig selv, om man ikke bare skal hugge til, og så kan de om ikke andet så bare sætte sig sammen og afvente, at al dokumentation kommer på plads.
Jeg synes sådan set, at vi har forsøgt at få det her på plads hurtigst muligt, men der har bare været flere forskellige ting, der skulle falde helt i hak, inden arbejdsgruppen kunne blive nedsat.
Væsentligt synes jeg det er, at vi har fundet en rigtig god formand.
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at det ikke altid er helt nemt, når de her arbejdsgrupper skal nedsættes, at finde folk, som vi synes er rigtig gode til at påtage sig hvervet med at være formænd, men det lykkedes i den her sag.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
I den debat, vi tidligere har haft, hvor trillebøreffekten indgik som et delelement, er jeg ikke helt tryg ved, at ministeren ikke helt ved og ikke har gjort sig tanker om, hvornår et sådant udvalg skal være færdigt.
Jeg vil sige, at jeg finder det meget relevant, at der bliver foretaget ordentlige undersøgelser af det.
Men jeg vil alligevel godt spørge ministeren, om ikke ministeren har gjort sig nogen tanker om, om der skal gå et halvt år, et helt år eller flere år, inden udvalget skal fremkomme med rapporten om det.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at jeg mentalt allerede er ved at indstille mig på, at jeg får Trillebør som mellemnavn ud over Feltmann, og det vil jeg så leve med.
Jeg forstår udmærket godt, at der fra Folketingets side er et ønske om, at den her arbejdsgruppe skal gøre sit arbejde og også gerne gøre det færdigt inden for en overskuelig tidshorisont.
Jeg må så også bare sige til hr. Kristen Touborg, at det, jeg mest er optaget af, er dyrenes velfærd, og jeg er også optaget af, at de gode og dygtige mennesker, der nu sidder i arbejdsgruppen, har ro til at få gjort deres arbejde færdigt.
Så jeg vil sige, at jeg nok på en pæn måde skal få givet til kende over for arbejdsgruppen, at Folketinget er meget optaget af, at den her sag ikke trækker længere ud end højst nødvendigt, men naturligvis også inddrage de synspunkter, som hr. Kristen Touborg kom med, om, at det skal være et grundigt stykke arbejde, der bliver gjort, for det håber jeg vi er helt enige om.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret og så kun henvise til, at der jo er andre områder, hvor arbejdsgrupper sidder temmelig længe, 7-8 år, og stadig væk ikke helt ved, hvornår de kommer med deres rapport.
Det var egentlig under hensyn til sådanne forholdsvis aktuelle sager, at jeg godt ville høre lidt nærmere om, hvad ministeren tænkte på.
Men jeg har forstået budskabet, og det siger jeg tak for.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
I forlængelse af fru Mette Gjerskovs indlæg eller spørgsmål omkring økologisk produktion kan man sige, at der jo må være meget inspiration at hente der, for når man har stillet de regler op for økologer, f.eks. at køerne skal være på græs, så er det vel, fordi man har nogle overvejelser om og dokumentation på, at det er sundhedsfremmende, og det tyder meget også på.
Det andet var, at jeg ikke helt hørte, om den der arbejdsgruppe kun skal beskæftige sig med køer, eller om den også skal beskæftige sig med kalveproduktion.
Mig bekendt er der måske nogle problemer med den måde, man fodrer kalve på.
Det vil jeg gerne lige høre ministeren om.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Nu vil jeg sige til hr. Ole Glahn, at jeg tror, det lidt vil være at foruddiskontere debatten, hvis vi allerede nu skal begynde at diskutere, præcis hvad det er, arbejdsgruppen skal arbejde med af forskellige produktionsmetoder.
Men udgangspunktet er, at arbejdsgruppen skal arbejde med hold af malkekvæg, det er det, der er arbejdsgruppens hovedområde.
Og det er alle de forskellige typer malkekvæg, der findes i Danmark.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Det var ikke, fordi jeg ville have, at man allerede nu skulle forsøge at forholde sig til det, det var sådan set et forsøg på at støtte forslaget om, at der jo er inspiration at hente i rapporten, for der er jo opstillet nogle regler for den måde, man skal drive det på økologisk, og der er jo nogle særlige dyreværnshensyn, der bliver taget der, dem kunne man jo godt overføre til den mere traditionelle form for produktion.
Det var sådan set bare det, jeg gerne ville høre.
Jeg ville bare spørge ministeren, om ikke sådan nogle tanker også vil blive taget med.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Uden på nogen som helst måde at forsøge at foruddiskontere arbejdsgruppens arbejde, for der er en dygtig formand, der nok skal sørge for at lede det, vil jeg sige, at det jo er helt naturligt, at de nyeste produktionstyper, der har høj dyrevelfærdsmæssig betydning, naturligvis indgår i arbejdsgruppens arbejde.
Så vil jeg sige til hr. Ole Glahn, at det, der for mig som den ansvarlige dyrevelfærdsminister har været helt afgørende, har været, at der blev sat yderligere fokus på produktionsdyrene, og der er malkekvæg et af de områder, hvor jeg har ment det har været mest relevant at der blev nedsat en arbejdsgruppe med henblik på en lovregulering i fremtiden.
Det er derfor der, at fokus bliver for den her arbejdsgruppe.
Men det kan vi jo altid diskutere i en anden omgang.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
kvægs velfærd
Det er vel ikke sådan, at sundhed og velfærd er fuldstændig identiske ord?
Det synes vi i Socialdemokratiet er et meget, meget væsentligt element.
Det handler jo ikke kun om sundhed.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at det jo ikke altid er sådan, at det at komme på græs er det samme som velfærd.
Det kan være meget regnvejr og derved meget pløret, det kan jo også være 30 graders sol, og så må vi vel sige, at så ville køerne måske have det bedre under et skyggefuldt tag, som vi ser f.eks. i Israel eller USA og andre steder.
Så det er ikke altid velfærd at komme ud.
Vi har også en meget varieret fodersammensætning ved at lukke dem på græs.
Det kan være meget vandholdigt, det kan være tungt fordøjeligt, det kan være let fordøjeligt.
Det er ikke særlig godt for tarmfloraen hos et firemavet dyr med den forskellige sammensætning af foder, så det kan ikke altid ligestilles.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Så undrer det mig bare, at det blev brugt som argument, at det kun var sundheden, der blev forbedret, og ikke nødvendigvis velfærden.
Men lad det nu være.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Der må jeg sige til fru Mette Gjerskov, at det er jeg ikke helt enig i, for hvis ordføreren har været i en moderne stald, så tror jeg ikke, ordføreren har oplevet, at der er aggressivitet hos dyrene.
Ligesom på græs, hvor vi har en førerko, er der også en førerko i stalden, sådan er det.
Den aggressivitet er der ikke mere.
De går stille og roligt rundt på pæne klove, de fleste af dyrene, og de går tørre, fordi der er skrabet, så det er jeg ikke enig med ordføreren i.
Men ligegodt priser jeg, at ministeren har nedsat et udvalg.
Lene Espersen (KF), 2007-01-23:
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at jeg tror, det er helt afgørende for malkekvægs velfærd, at man forsøger at tage udgangspunkt i alle de forskellige produktionssystemer, vi har for øjeblikket, så man, om man så må sige, dækker hvert område ind rent videnskabeligt med anbefalinger.
Det, jeg i hvert fald har kendskab til ud fra de rapporter, som jeg har set forud for debatten her i dag, er, at der i hvert fald er noget, der tyder på, at det, alt efter hvilket produktionssystem man vælger, vil have forskellig betydning for dyrenes velfærd, hvorvidt der er afgræsning eller ej.
Og der kan man så gå ind og tage fat på, hvad det er for ting, der skal tages ekstra højde for, hvis man lovregulerer det område.
Økologi vil naturligvis indgå som en del af arbejdsgruppens område, men jeg mener også, det er meget vigtigt, at den går ind med hensyn til den konventionelle produktionsmetode og ser på, hvad man så kan gøre på det område, så man ikke fremhæver det ene produktionssystem for det andet.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Jeg vil først gerne kvittere for, at hr. Ole Glahn ligesom jeg lægger vægt på, at man respekterer de investeringer, som landmændene har gjort i en god mening, og at det ikke, som man næsten kunne frygte, bliver udlagt, som om man er ligeglad med dyrenes velfærd, for det er jo ikke det, jeg lagde op til.
Tak for det i hvert fald.
Det kan godt være, jeg misforstod det, hr. Ole Glahn sagde, men jeg forstod det sådan, at en økologisk ko giver en større ydelse end f.eks. en ko, der er i en løsdriftsstald.
Var det det, der blev sagt?
For det er i hvert fald ikke mig bekendt sådan, at økologiske køer giver en større ydelse.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Det mener jeg heller ikke at nogen har sagt.
Jeg mener, at det er meget vigtigt, og at vi netop i de debatter, vi har haft hele dagen i dag om dyrevelfærd, har understreget, at det, vi gennemfører her, skal være videnbaseret.
Jeg har også tilkendegivet tidligere, også i relation til det her forslag, at det er vigtigt, at vi har den viden.
Men det forhindrer jo ikke, at hr. Jens Kirk tidligere sagde, at han ikke mente, der skulle lovgivning til.
Men nu forstår jeg af svaret på mit første spørgsmål, at hr. Jens Kirk sådan set er enig med mig i, at lovgivning nok er nødvendig.
Så hr. Jens Kirk er altså blevet klogere på halvandet minut, og det er jo også dejligt.
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Hvis man spoler tilbage, sagde undertegnede, at der måske skulle lovgivning til i sidste ende.
Jeg sagde ikke, det sikkert var lovgivning.
Jeg kan spørge mig selv, hvis vi nu f.eks. går til punkt 5 i B 44: Hvorfor skal der i grunden lovgivning på det område?
Vi har allerede nu en gennemsnitlig fravænning på 30 dage eller godt og vel 30½ dag, tror jeg det er.
EU siger 3 uger.
Jamen hvorfor skal der så i grunden lovgivning om, at vi vil sige 4 ugers fravænning?
Det skulle vel ikke være nødvendigt, fordi man har fundet ud af, at det er det bedste.
På mange andre områder ved man jo godt, hvad der er bedst her og bedst der.
Der behøver jo ikke altid være lovgivning.
Der behøver ikke altid nødvendigvis at være lovgivning eller ekstra lovgivning på områderne.
Og derfor støtter jeg varmt, at ministeren nu indkalder svinegruppen igen, så vi på nogle områder forhåbentlig får ny viden frem, som kan være med til at ændre nogle af de ting.
Men først skal vi have viden på området.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Også Dansk Folkepartis ordfører bruger argumentet med, at det nok ikke vil være tilstrækkelig effektivt.
Man kan også sige det på en anden måde: at man dyrevelfærdsmæssigt kan bruge pengene bedre til andre ting end til at forøge velfærdskontrollen fra 5 pct. til 10 pct.
Jeg vil godt spørge hr. Christian H. Hansen: Hvis det nu viser sig, at man kan indføre brugerbetaling mod at opgive, at det er stikprøver, men at man får et besøg, at alle besætninger får et besøg f.eks. hvert sjette år, ligesom man gør i forbindelse med miljøkontrol i landbruget, vil Dansk Folkeparti så bakke op om et sådant forslag, altså om, at vi så kører det på den måde og dermed får en ordentlig kontrol af alle besætninger?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Se, nu synes jeg jo, at jeg har hørt spørgsmålet før i dag.
Så jeg har jo haft god tid til at sidde og forberede mig, kan man sige.
Jeg må sige, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der siger det her.
Det, jeg sagde før, var, at det er Fødevarestyrelsen og dermed eksperterne på området, som siger, at man ikke mener, at det vil have den virkning, som der lægges op til i beslutningsforslaget.
Så det er ikke bare noget, jeg har siddet og besluttet oppe på mit kontor: Det tror jeg at jeg vil gå ned i Folketingssalen og sige.
Jeg har faktisk lyttet til eksperterne.
For mig har det ingen betydning, om det er staten, der betaler det her, eller om det er brugerbetaling.
For mig er det effekten, altså om det har en virkning, der har betydning, og det er der, jeg siger, at jeg i første omgang lytter til eksperterne
Kristen Touborg (SF), 2007-01-23:
Finder hr. Christian H. Hansen, at det ville være for meget, at der i gennemsnit kom et besøg hvert tiende år?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg føler helt klart, at det optimale ville være, at næste gang der udkom en rapport på området, så pegede den på, at der var sket et drastisk fald i alle de ting, som vi har set at der nu har været en stigning i.
Det ville være det helt optimale, for så havde landmanden selv, kan man sige, sørget for, at de her ting var blevet bragt på plads eller i hvert fald var i bedring.
Når det er sagt, vil jeg sige: Nej, det er ikke for meget med et besøg hvert tiende år.
Det kan man jo ikke sige det er.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Jeg hæfter mig også lidt ved det samme, som ordføreren siger, nemlig at Fødevarestyrelsen for et par år siden konstaterede, at den ikke mente, at der ville ske en tilstrækkelig forbedring, ved at vi fordoblede antallet af kontrolbesøg.
Og hver gang vi har drøftet spørgsmålet om skuldersår, og hvad vi skulle gøre ved det – skuldersår er faktisk ret alvorligt, og det gør rigtig, rigtig ondt på søerne – så er man ligesom nået frem til, at man skal ud på besætningerne og se det, at man skal ud på besætningerne og gøre noget ved det.
Det er et af de eneste områder, hvor vi simpelt hen er nødt til at være ude på besætningerne.
ville ordføreren så være parat til at genoverveje sin position til det her forslag?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg vil næsten sige, at det har jeg faktisk svaret på ved før at sige, at hvis eksperterne pegede på noget andet, så var vi i Dansk Folkeparti villige til at lytte til det, vel vidende det, jeg også sagde med finansloven, altså at det jo skal indgå i en finanslovaftale, for vi snakker her om ca. 4,4 mio. kr. Men når vi taler om de her skuldersår, så synes jeg også, at erhvervet selv har en kæmpe opgave med at få det her løst.
Bare fordi skal ikke forstås sådan, at jeg synes, det her bestemt ingenting er, men sådan, at fordi vi gik over til at have et besøg hvert tiende år, så tror jeg desværre ikke, at det ville medføre, at skuldersårene blev bragt kraftigt ned.
Jeg tror, at det her kræver, at vi sender – det gør vi også med den her debat i dag – et kraftigt signal til erhvervet om: Vi vil ikke finde os i det, vi vil have det bragt ned.
Jeg håber, at erhvervet lytter til den debat, der er i dag.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-23:
Jo, men det samme signal sendte vi jo rent faktisk sidste år på samme tid, da vi havde en tilsvarende debat.
Og de meldinger, vi har fået om skuldersår for 2006, har jo været meget værre end det, vi så i 2005.
Så vi mener faktisk, det er på tide at gribe ind.
Mit udgangspunkt var egentlig, om ordføreren sammen med os andre i oppositionen er parat til simpelt hen i udvalget at tage initiativ til at få det her undersøgt en gang mere i Fødevarestyrelsen med de nye oplysninger, vi nu har om skuldersår.
Altså, der er jo flere og flere landmænd, som bliver politianmeldt, og slagterierne opdager flere og flere skuldersår, men det er jo noget, der opstår, fordi man ikke passer ordentligt på søerne ude på bedrifterne.
Så vil ordføreren være parat til at tage det her med i udvalget, altså til, at vi tager initiativ til at få en belysning af det her emne?
Jens Kirk (V), 2007-01-23:
Jeg er mange gange fuldstændig enig med hr. Ole Glahn.
Men jeg bliver lidt betænkelig, når vi som politikere på Christiansborg tror, vi har viden om alt, i stedet for at lytte til de videngrupper, vi nu nedsætter – eksperterne, som har viden på området.
Det må da være dem, der skal komme med løsninger på de problemer, og så skal vi måske prøve på at få dem ind i regler og love til sidst.
Det er ikke os, der skal komme og sige, hvordan det skal være.
Det skal da være ud fra fagkundskaben, og det skal være videnskabeligt.
Det skal ikke være antagelser, der skal bære det her.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg tror aldrig, fru Mette Gjerskov har oplevet, at jeg som ordfører her i salen eller som formand for Fødevareudvalget har modsat mig, at man undersøger nogle ting – bestemt ikke.
Så det ville jeg ikke have noget imod at man gjorde.
Jeg har så selv hæftet mig ved her i debatten at have sagt, at det for nogle år siden var sådan, at Fødevarestyrelsen pegede på, at det ikke umiddelbart ville have den effekt, som man skriver om i beslutningsforslaget.
Jeg hørte også, at ministeren var inde på det i sin tale heroppe i dag.
Det kunne jo godt være, at der allerede var blevet foretaget en sondering af Justitsministeriet igen for nylig på den baggrund, og jeg synes da bestemt, at vi skulle høre, om det er foregået.
Men vi skal da helt klart undersøge alt det, vi kan.
Det har vi altid været åbne over for i Dansk Folkeparti.
Der må jeg jo sige, at jeg faktisk ikke har hørt, at eksperterne har peget direkte på, hvor man så vil bruge pengene i stedet for.
Men må jeg så ikke for en gangs skyld selv stille mig under den der lyslampe, der hedder ekspert – jeg skal nok hurtigt gå ud igen – og sige, at de 4,4 mio. kr. vil jeg meget gerne bruge på dyrevelfærdsrejseholdet.
Ole Glahn (RV), 2007-01-23:
Jamen det var jo en konkret tilkendegivelse.
Det kan vi så drøfte i udvalget.
Jeg vil gerne stille hr. Christian H. Hansen et andet spørgsmål vedrørende den her arbejdsgruppe om hold af svin, hvor hr. Christian H. Hansen sagde, at der skulle arbejdes hurtigt.
Vil hr. Christian H. Hansen sige noget om, hvordan han forestiller sig at der skal komme afrapporteringer, som vi eventuelt kan tage lovgivningsinitiativer på grundlag af, altså, er det om ½ år eller om 1 år, eller hvad er det?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-23:
Jeg har jo altid sagt, og det sagde jeg også under behandlingen af et tidligere forslag i dag, at man nogle gange simpelt hen er nødt til at lægge pres på og sige: Nu skal det være en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe.
Altså, derfor har jeg altid haft det udgangspunkt, at det er klogt at sige det.
Men på den anden side tror jeg også, at alle partier er indstillet på – selv om jeg godt har hørt, at der har været en debat, som har peget i en anden retning – at man da også gerne vil træffe beslutning på grundlag af nogle ting, som er gjort færdig.
Altså, jeg må sige på forhånd, at jeg ikke vil være med til at træffe nogle beslutninger, hvor man så siger, at arbejdsgruppen er halvt færdig, og at vi nu kan afrapportere halvt, og så forlanger, at man skal lave et forslag ud fra det.
Der tror jeg også, at man ligesom skal kigge tilbage på dengang, oppositionen havde sin regeringstid, selv om det godt nok ligger utrolig mange år tilbage i historien.
Da ville den også godt have, at de her arbejdsgrupper gjorde tingene færdig, og det måtte de andre partier bare have forståelse for.
Det er bare den forståelse, jeg synes vi er nødt til at appellere over for hinanden til at vi bliver nødt til at have.
Der er ikke nogen rimelighed i, at vi træffer en beslutning på nogle halve grundlag.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-23:
Det er jo efterhånden svært at tilføre nyt til den debat, vi har, ikke blot fordi debatten i dag har været meget fyldestgørende, men også fordi det her jo er genfremsættelser, som vi kender fra sidste samling.
Genfremsættelserne betyder også, at vi fra Det Konservative Folkeparti ikke har ændret holdning til de her sager.
Vi mener stadig væk, at der er områder i B 44, som vi ikke kan støtte – det omkring sygestierne, det omkring rådgivning i forbindelse med nyetablering af stalde, som ministeren ganske rigtigt nævnte i sin indledning, og også spørgsmålet omkring gødning.
Derimod synes vi, det er meget fornuftigt, at justitsministeren nu vælger at retablere sin arbejdsgruppe om hold af svin for på den måde at få det bedst mulige erfaringsgrundlag samlet under et.
Hvad gælder de her mange forskellige pluk, der er, er det udmærket at få samlet oplysningerne om forholdene, således at vi kan tage stilling til indholdet i B 44, som vi eventuelt kunne støtte, hvis vi får en konkret vurdering på det.
Så med hensyn til B 44 synes vi, det er en god idé at få gennemgået det her via arbejdsgruppen.
Men der er ting, som vi i forvejen har sagt at vi ud fra det videngrundlag, som ligger allerede nu, ikke kan støtte.
Med hensyn til forslag B 45 er det jo også tilkendegivet, at ændringerne fra 2 pct. til 5 pct. gjorde, at man omlagde strukturen i sine kontroller, og at man ikke kan forvente, som der er blevet fra styrelsens side, at en øgning fra 5 pct. til 10 pct. vil have en virkning, der svarer til den, man fik, da man gik fra de 2 til 5 pct.
Så er der jo lige den lille hage ved det, at det her jo hører ind under finansloven, idet der er en omkostning forbundet med det her på 4,4 mio. kr.
Så derfor må vi afvise begge forslagene.