runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Jeg synes, vi skulle starte med at overholde den lovgivning, vi har vedtaget her i Folketingssalen.
Det tror jeg også er respektfuldt i forhold til den danske grundlov.
Og når statsministeren nu ønsker en specifik tilgang til tingene, så lad os da specifikt tale om børnechecken.
Min egen regering lavede jo en opsparingsordning med afsæt i en juridisk rådgivning.
Den er vedtaget her i Folketingssalen – den er vedtaget her i Folketingssalen.
Den er gældende dansk lov.
I øjeblikket administreres der ikke efter gældende dansk lov.
Det er uhørt, det er skandaløst.
Regeringen har ikke fremsat noget lovforslag.
Regeringen har ikke sikret sig, at der er parlamentarisk flertal bag den linje, som regeringen i øjeblikket administrerer efter.
Der udbetales børnecheck til folk, der ikke opfylder den danske lovs bestemmelser.
Så lad os da snakke specifikt om det.
Hvornår og på hvilken dag ønsker statsministeren, at hun og jeg skal tage en drøftelse om det her, eller hvor skal det ske?
Vi har sådan set det synspunkt, at den frie bevægelighed er et gode for Danmark.
Et lille, åbent land som Danmark har gavn af den.
Men vi skal også værne om det unikke ved det danske velfærdssamfund, og det gør man altså ikke ved bare at forære en børnecheck til den første, den bedste, der krydser grænsen.
Det gør man da ikke ved at lægge sig ned for den første, den bedste kontorfuldmægtig i Kommissionen, der giver udtryk for sit synspunkt.
Lige nu og her har regeringen altså i strid med et flertal i Folketinget lagt sig ned for Kommissionens fortolkning.
Man har ikke engang villet afvente en åbningsskrivelse, man har ikke drøftet med partierne, om der måske her var en sag, hvor man skulle gå hele vejen til EU-Domstolen for at se, om vi ikke kunne have en pointe.
Det synes jeg er slapt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Som hr. Lars Løkke Rasmussen nu hidser sig passioneret op over, så er det jo grundlæggende en holdning om, at går den, så går den.
Det er fint, at selv om vi ved, at vi ikke administrerer i overensstemmelse med reglerne, så skal vi bare fortsætte alligevel og vente på, at vi bliver opdaget, vente på, at vi får en åbningsskrivelse, vente på, at vi eventuelt får en dom.
Selvfølgelig skal vi rette ind i forhold til en forordning.
Det her handler om en forordning, det vil sige, at den her sag faktisk har direkte retsvirkning for den enkelte borger.
Selvfølgelig skal vi rette ind, når ikke en tilfældig embedsmand ovre i et eller andet ministerium, men dygtige jurister siger, at den her sag har vi ikke nogen chance for at vinde.
Skulle vi så sige til borgerne, at det kan godt være, I har et retskrav her, men det er vi bare ligeglade med?
Er det Venstres måde at opfylde de forpligtelser på, som man selv er enige i at vi skal opfylde over for EU?
Det kan godt være, at Venstre tænker, at går den, så går den, men sådan tænker regeringen ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-01-14:
Det er lidt uklart, hvad statsministeren egentlig tænker om dansk folkestyre.
Altså, hvis der er nogen, der arbejder efter devisen »går den, så går den« , så er det da statsministeren, som fuldstændig uden inddragelse af Folketinget administrerer i strid med en lovgivning, der er vedtaget af det danske Folketing.
Den ville aldrig gå med mig som statsminister.
Jeg ville initiere drøftelser, der sikrede, at der ville være et flertal bag regeringens politik.
Jeg ville, hvis jeg syntes, at den lov, der var vedtaget i Folketinget, ikke kunne opretholdes i sin nuværende form, fremsætte et nyt lovforslag.
Regeringen har ingenting gjort.
Regeringen har sendt en pressemeddelelse ud fra Skatteministeriet engang i sommer om, at gældende dansk lov administrerer vi ikke efter – uden at have fremsat et lovforslag, uden at have indledt forhandlinger, uden at komme med forslag til, hvad man alternativt kunne gøre for på en eller anden måde at stå vagt om det, der var en vilje til i den danske Folketingssal, da lovforslaget blev vedtaget i sin tid, nemlig at børnecheck får man altså ikke bare, første dag man træder ind på en jordbærmark.
Det er jo sådan set det, det handler om.
Jeg synes ikke, det er en klædelig måde at forvalte danske folkestyretraditioner på.
Det må jeg sige helt åbent.
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-14:
Jeg vil gerne gentage, at vi i Liberal Alliance ikke på nogen måde er bange for at pege på, at den administrative del i den offentlige sektor skal være mindre.
Det burde da være noget, vi kunne være enige om.
Hvis vi viser større tillid til de folk, som arbejder på gulvet i den offentlige sektor, som arbejder med kerneydelserne, så bliver der plads til, at man kan gøre den administrative del mindre.
Vi har masser af tal, og statsministeren kender tallene for, hvordan f.eks. socialrådgivere, som arbejder med familier med handicappede børn, bruger alt for meget af deres tid på administrativt arbejde.
Det kunne godt mindskes, så man samtidig kunne få færre til at arbejde med administration og reelt set øge antallet af timer, hvor der arbejdes med kerneydelser.
Men det vil man ikke i Socialdemokratiet og i regeringen, fordi man holder fast i et tal – tænk på et tal – i stedet for at tale om mennesker, og hvad indholdet er af den service, vi skal levere.
14.000 ekstra i beskæftigelse, lavere skat på arbejde – det er da også til gavn for den ganske almindelige dansker, at vi letter skatten på arbejde; og det er da i høj grad til gavn for den almindelige dansker, at vi sørger for, at vi bliver 17 mia. kr. rigere.
Men statsministeren tør ikke engang at tænke på, hvordan den offentlige sektor så ud under hendes forgængers ledelse, under Poul Nyrup Rasmussens ledelse.
Vi taler ikke engang om at formindske den offentlige sektor ned til den størrelse, den havde under Poul Nyrup Rasmussen, hr. Mogens Lykketoft, fru Marianne Jelveds regimente.
Ikke engang det taler vi om.
Men det tør statsministeren ikke, fordi det er så vigtigt at holde fast i et tal.
Det er jo statsministeren, der fyrer.
Vi taler om naturlig afgang.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Jeg skal bare minde om, at bare fra nulvækst til den vækst, vi foreslår, er der, hvis man omregner det – det er selvfølgelig svært, der skal tages mange forbehold – 33.000 mennesker.
Kan hr. Anders Samuelsen fortælle mig, hvem de er?
Kan han fortælle mig, hvem de 33.000 er?
Det er jo fair nok at gå ind for nulvækst eller minusvækst, eller hvad man nu går ind for, men man skylder da den danske befolkning at fortælle, hvem det er, der ikke skal være der mere.
Det er et meget enkelt spørgsmål, og hvis hr. Anders Samuelsen er så glad for det svar, man har fået fra Finansministeriet, så bør man jo også lige tage de 33.000 med og sætte handling bag det og fortælle, hvem det helt præcis er, der ikke skal være der mere.
Det er fint nok, at hr. Anders Samuelsen vil have en mindre offentlig sektor, men det har selvfølgelig nogle konsekvenser for den service, borgerne kan få.
Hvad er det for nogle konsekvenser, hvad er det, borgerne skal have mindre af, når det handler om service?
Det skylder Liberal Alliance at svare på.
Lars Barfoed (KF), 2014-01-14:
Jeg vil også gerne starte med at ønske statsministeren og alle andre i salen godt nytår.
Og så vil jeg sige, at jeg synes, det er modigt, grænsende til dumdristigt, af statsministeren selv at tage fat på hele spørgsmålet om velfærdsturisme i sin indledning her i dag.
For vi har jo nu fået konstateret, at regeringen er dybt splittet i den sag.
Økonomiog indenrigsministeren mener overhovedet ikke, at der er noget problem med velfærdsturisme, og har afvist, at det er noget, vi skal beskæftige os med som et problem, mens europaministeren mener, at det sandelig er en sag, som vi skal følge meget nøje, fordi der kan være et problem.
Og så har vi jo fået konstateret – i hvert fald i dag – at der er et flertal i det her Folketing, der mener, at regeringen administrerer reglerne om børnechecken – de værnsregler, der er lovgivning om her i Folketinget – i strid med et flertal i Folketinget.
Det har vi kunnet konstatere her i dag, og jeg mener, det er en meget alvorlig sag.
Det skal jeg så vende tilbage til.
Men jeg vil godt sige om velfærdsturisme, at Det Konservative Folkeparti ønsker fri bevægelighed i Europa.
Derfor skal vi også værne om den fri bevægelighed, og vi værner altså bedst om den fri bevægelighed ved at sikre, at vi gennemfører de forandringer, der er nødvendige for at undgå urimeligheder og utilsigtede effekter af fri bevægelighed.
Jeg synes også, at vi skal indskrive i den aftale, at regeringen går med på det hold bestående af Storbritannien, Tyskland, Holland og Østrig, der netop vil forpligte Kommissionen til, at vi nu indretter EU-reglerne så fleksibelt, at vi kan have sådan nogle værnsregler.
Vil regeringen være med på det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Det undrer mig virkelig, at hr. Lars Barfoed er med på den der galej.
Jeg troede et øjeblik, at det kun var Venstre, men det er så også Det Konservative Folkeparti.
Jeg er nødt til at sige det meget klart.
Altså, Danmark er med til at vedtage EU-lovgivning.
Når Danmark er med til at vedtage en forordning, har den faktisk direkte retsvirkning i Danmark.
Det vil sige, at den enkelte borger kan støtte retskrav på en forordnings tekst.
Det betyder selvfølgelig også, at vi i Danmark skal administrere i overensstemmelse med den forordning.
Hr. Lars Barfoed ved jo godt, at det er sådan, det forholder sig.
Han har været med til at diskutere EU i tilstrækkelig mange år til, at han ved, at det er sådan, det forholder sig.
Anbefaler hr. Lars Barfoed mig virkelig, at jeg skal administrere reglerne i strid med det, som vi kan se er lovteksten, og som danske jurister siger er lovteksten?
Skal vi hellere sige til borgere, der kan støtte retskrav på den her forordning, at det kan være lige meget?
Er det virkelig det, hr. Lars Barfoed anbefaler mig?
Jeg synes ikke, det klæder Det Konservative Folkeparti, for man har jo altid i Det Konservative Folkeparti ment i hvert fald to ting: Vi skal have den fri bevægelighed, vi er en del af det indre marked, og det er godt, og vi skal selvfølgelig være en retsstat.
Det vil sige, at den lovgivning, vi har aftalt med andre lande, skal vi selvfølgelig overholde.
Men det er bare, så vi holder fast i, at der er tale om en forordning, som rent faktisk giver den enkelte borger noget at støtte direkte retskrav på.
Det er derfor, at den her lovgivning er lidt anderledes end f.eks. direktiver, som skal omsættes til dansk lov.
For det er jo nok det, der gør forskellen på, om man er et japarti eller et nejparti, altså at man også, når det bliver lidt svært, går ind i de diskussioner og er med til at anerkende sagernes tilstand.
Jeg har to ting.
For det første vil det være udtryk for et brud i EU-politikken, hvis man altid skal sidde og vente på, at man får en dom imod sig.
Det har tidligere regeringer heller ikke gjort.
Det gjorde man bl.a. ikke i forbindelse med Metockdommen.
Så det vil være en nyskabelse, at vi sætter os ned og siger, at vi først ændrer tingene, når vi bliver opdaget, og når vi får en dom imod os – det er først da, vi ændrer tingene.
Sådan har det ikke været tidligere.
Sådan var det i hvert fald ikke med Metockdommen.
Jeg synes, det lige er vigtigt at få med, at det ville være en nyskabelse.
For det andet – og det er vigtigt her – får hr. Lars Barfoed det til at lyde, som om Holland og Tyskland og Storbritannien alle sammen er optaget af at få ændret EU-reglerne på det her område.
Jeg har ikke hørt Tyskland sige det.
Den tyske europaminister var, så vidt jeg forstår, heroppe så sent som i går og sagde det stik modsatte.
Så det er bare, så man ikke taler mod bedre vidende, i forhold til hvad andre lande mener i den her sag.
Og jeg hører i hvert fald hverken Tyskland eller Holland for den sags skyld gå ind og sige, at de gerne vil have ændret den fri bevægelighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-01-14:
Jeg må bare sige, at man godt nok bliver forvirret på et højere plan – altså, magen til ordleg – når der bliver sagt, at det der skal skabe klarhed.
Jeg tror, de fleste, der har hørt den her debat, har meget svært ved at finde ud af, om statsministeren synes, vi har et problem med velfærdsturisme, eller at vi ikke har.
Det er skiftende meldinger fra regeringspartierne fra den ene dag til den næste.
Nogle mener, at vi har et problem, nogle mener, at vi ikke har et problem.
Andre mener, at nu må vi også gøre noget konkret ved det.
Når jeg så spørger, hvad man har gjort, henviser man til en aftale om SU, vi skulle have lavet i fællesskab, hvor vi forpligter regeringen til at tage det her op i EU-sammenhæng for at få lavet om på tingenes tilstand.
For det, vi måtte erkende, da vi forhandlede SU, var, at vi fik en merregning.
Men hvad er der konkret sket fra regeringens side?
Det eneste konkrete, vi har set indtil nu, er det, som også hr. Lars Løkke Rasmussen var inde på, nemlig at man i sommer fjernede optjeningsprincippet i praksis, som det var forstået i den danske lovgivning, på baggrund af en henvendelse fra Europa-Kommissionen.
Det får vi så et åbent samråd om i Folketingets Finansudvalg i morgen kl. 11.30 – reklame – et samråd, hvor vi kan diskutere med justitsministeren og skatteministeren, på hvilket lovgrundlag man har foretaget den ændring.
For i Dansk Folkeparti har vi meget svært ved at se, at man har lovgrundlag for at foretage den administrative ændring i strid med danske lovregler.
Vi mener derfor, det er i strid med den danske grundlovs måde at fordele magten på, og det får vi selvfølgelig lejlighed til at diskutere i morgen på det samråd.
Men jeg må bare afslutningsvis sige, at det er meget svært at finde ud af, om regeringen mener, at velfærdsturisme er et problem, eller mener, at det ikke er et problem.
Vi hører skiftende meldinger hver evig eneste dag, og det er heller ikke til at blive klogere på det, når man hører statsministeren her i dag.
Anders Samuelsen (LA), 2014-01-14:
Det er ikke svært at svare på, hvem vi gerne vil af med i den offentlige sektor.
Det er en hel del af de administrative led i den offentlige sektor.
Alle tal peger på, at det ikke er, fordi vi siden slutningen af 1970'erne har fået flere social- og sundhedsassistenter, læger, lærere, pædagoger.
Deres antal er sådan set ikke steget, men omfanget af den offentlige administration er blevet forøget ganske eksplosivt.
Vi tør godt sige i Liberal Alliance, at den synes vi godt lige kunne blive lidt mindre.
Det tror jeg ikke ville gøre noget.
Måske skulle det oven i købet bygges op om, at staten ruller sig lidt tilbage, med hensyn til hvilke petitesser i borgernes opførsel den blander sig.
Jeg synes, det er vanskeligt at forstå, hvordan man kan sige nej til, at vores rigdom skal øges med 17 mia. kr.
Vi ville få 14.000 flere i beskæftigelse, hvis vi gennemførte nulvækst.
Er det ikke også velfærd at komme i arbejde?
Lars Barfoed (KF), 2014-01-14:
Nu startede jeg egentlig med at spørge statsministeren om det politiske omkring en europapolitisk aftale og til det, at vi i fællesskab skulle lave nogle værnsregler og også bidrage aktivt til, at der i EU-reglerne bliver mulighed for sådan nogle værnsregler.
For hvis vi mener, at EU-Domstolen på nogle områder går for vidt i sin fortolkning, kan vi jo bare lave reglerne om i EU.
Og det var det, jeg egentlig gerne ville have en diskussion med statsministeren om.
Så går jeg tilbage til det, som statsministeren af en eller anden besynderlig grund meget gerne vil diskutere, nemlig det med regeringens forvaltning af reglerne om børnecheck.
Det er jo ikke noget problem at anerkende, at forordningerne forpligter og giver rettigheder direkte til borgere og virksomheder og andre.
Men det, der er problemet her, er, at der ikke er nogen retsafgørelse, der fastslår, at den danske lovgivning om børnecheck og værnsregler i den forbindelse er i strid med forordningen.
Det eneste grundlag for det er, at der er nogle, der har den mening.
Der er nogle i Kommissionen, der har den mening, og der er nogle danske embedsmænd, der har den mening.
Men der er ikke nogen retsafgørelse, der fastslår, at de danske regler i lovgivningen er i strid med forordningen.
Det er det, der først og fremmest er problemet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Om den første sag skal jeg lige sige, at det simpelt hen ikke er rigtigt, at det først er debatten her i Folketinget, der har gjort, at der er blevet klarhed over det her med børnefamilieydelsen, for det er Folketinget blevet gjort opmærksom på fuldstændig klart.
Jeg tror, det er helt tilbage i oktober, at Folketinget er blevet gjort opmærksom på den måde at administrere på.
Jeg tror ikke, det kommer bag på nogen, at vi agter at indkalde Folketingets partier.
Jeg tror, at dem, der siger det, taler imod bedre vidende, for selvfølgelig vil vi indkalde Folketingets partier til at diskutere den her lovgivning.
Så er det sagt.
Men det ændrer ikke ved regeringens politik.
Det ændrer ikke ved regeringens politik, at der jo er andre ting end velstand, der betyder noget.
Det er også vigtigt for regeringen.
Det er også vigtigt for regeringen, at der er en vis omfordeling i vores samfund og et vist mål af lighed.
Jeg har fuld respekt for, at Liberal Alliances politik er nulvækst eller sågar minusvækst, formentlig.
Jeg ville bare have endnu mere respekt for det, hvis man ville fortælle, hvem det helt præcis er, der skal fyres i den offentlige sektor, hvilken service vi skal have mindre af i den offentlige sektor, for det er jo også et spørgsmål, der egentlig bør besvares i den sammenhæng.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-01-14:
Altså, jeg må sige, at det undrer mig, at regeringen ikke kan se, at EU lægger et pres på det danske velfærdssystem.
Og jeg må også sige, at jeg deler hr. Lars Løkke Rasmussens undren over statsministerens håndtering og regeringens håndtering af sagen om børnechecken, altså at man har lagt sig fladt ned for EU.
Jeg ved da godt, at hr. Lars Løkke Rasmussen ganske givet havde gjort præcis det samme, hvis han var statsminister – ikke for at diskutere det.
Men det er for mig uforståeligt, at regeringen ikke kan indrette reglerne således, at hvis man kommer til Danmark, arbejder og betaler skat, skal man selvfølgelig have adgang til de samme velfærdsydelser som andre, der arbejder og betaler skat.
Men man skal ikke kunne sende en børnecheck ud af landet.
Man skal naturligvis have en børnecheck, hvis man har børn her i Danmark, fordi den tager udgangspunkt i de leveomkostninger, vi har i Danmark.
Men det, jeg vil spørge statsministeren til, handler om kontanthjælpsreformen.
Nytårsmorgen trådte den i kraft, og det betyder, at når vi rammes af arbejdsløshed og kommer på kontanthjælp, skal vi fremover sendes ud i såkaldte nyttejob efter kort tids arbejdsløshed.
Kommunerne er jo nu i gang med at finde de opgaver, som nyttejobberne skal løse, og blandt de ideer, vi har hørt om, er f.eks. oprydning på strande og i parker, opsamling af hundelorte, trafikoptælling og havearbejde.
Regeringen har afvist al kritik af den her nyttejobordning og sagt, at kritikken er udtryk for jobsnobberi.
Men kritikken har intet med jobsnobberi at gøre, for det handler ikke om, at der er nogle af os, der er for fine til at gøre rent eller for fine til at lave havearbejde.
Det handler ikke om karakteren af arbejdet.
Det handler om, at opgaverne skal udføres for en betaling, som ligger langt under mindstelønnen, uden de rettigheder, som vi normalt har, når vi arbejder, ret til at optjene dagpenge, optjene feriepenge, forhandle en overenskomst, vælge en tillidsrepræsentant osv.
Det handler om, at der bliver skabt et B-arbejdsmarked, hvor arbejdsløse tvinges til at arbejde på ringere vilkår, for lavere løn og med færre rettigheder end deres kollegaer.
De job burde ikke kaldes nyttejob, de burde kaldes udnyttejob.
Statsministeren taler meget om ret og pligt, men jeg kan ikke få øje på de rettigheder, de mennesker, som skal være i de her såkaldte nyttejob, har.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren: Hvorfor mener statsministeren, det er rimeligt, at hvis vi rammes af arbejdsløshed, skal vi arbejde for en betaling langt under mindstelønnen og uden de rettigheder, som vi normalt har, når vi går på arbejde?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Det er ikke et stykke arbejde, som ellers ville være blevet gjort, det er et ekstra stykke arbejde.
Jeg tror, der er tusindvis af mennesker, som kan se sig omkring i det danske samfund og sige: Det ville være rart, hvis det blev gjort, og rart, hvis det blev gjort.
Og det er jo det, nyttejobbene består af.
Så jeg undrer mig virkelig over, at Enhedslisten ikke er enig i, at når man beder et menneske, der er på kontanthjælp, om at bidrage for den kontanthjælp, så er det dybest set af respekt for det enkelte menneske.
Det betyder, at man også bidrager, og at man har både nogle rettigheder og nogle pligter i den forbindelse.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man bliver så ophidset over de her nyttejob.
Jeg tror, det er godt for samfundet, men jeg tror, at det i lige så høj grad, måske i højere grad, er godt for den enkelte, der møder op og skal have kontanthjælp, at man også tager dem og deres arbejdsevne alvorligt.
Nu skal man aldrig generalisere ud fra anekdoter eller ting, man selv har oplevet, men jeg har da mødt unge mennesker, som også kom et sted hen og bidrog med noget og gjorde et stykke arbejde, der var vigtigt, og havde bygget ting, som de viste mig.
At se på dem og mærke, at de var stolte af det, de havde gjort, bekræfter mig i, at så tosset er det altså heller ikke, at man siger til mennesker, der er på kontanthjælp: Du kan også noget, du kan også bidrage med noget, som er vigtigt for samfundet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-01-14:
Rengøring i f.eks. daginstitutioner, rengøring af gader og stræder, vedligeholdelse af parker er, vil jeg sige til statsministeren, ordinært arbejde.
Hvis ikke statsministeren ved, at det er arbejde, der udføres af mennesker, som får løn for det, og som har det som et job, så er der for alvor tale om jobsnobberi.
Inden valget lavede Socialdemokraterne og SF et udspil om de her nyttejob, som, så vidt jeg husker, blev lanceret i statsministerens 1. maj-tale.
I det udspil blev det slået fast, at de arbejdsløse selvfølgelig ikke skulle arbejde til under mindstelønnen; de skulle have deres kontanthjælp, og den skulle der så arbejdes for, men man skulle maks. arbejde det antal timer, der svarede til mindstelønnen.
Altså, hvorfor synes statsministeren i dag, at det er rimeligt, at i tusindvis af danskere kommer til at gå rundt og udføre arbejde, som vi alle sammen får nytte af, arbejde, som andre mennesker har som ordinært arbejde, men til en timeløn, som jo ikke er i nærheden af mindstelønnen?
Hvornår skiftede statsministeren holdning?
Og hvorfor er det okay, at der er mennesker, der skal gøre rent i vores parker, i daginstitutionerne osv., uden at de får den samme løn som deres kollegaer, uden at de får de samme rettigheder som deres kollegaer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Jamen det er da meget enkelt: Regeringen mener ikke, at der er et stort og generelt problem med velfærdsturisme.
Regeringen mener ikke, at enhver borger fra Østeuropa eller andre steder fra, der kommer til Danmark for at arbejde, er en velfærdsturist.
Så det besvarer jo ganske enkelt spørgsmålet.
Og det, som jeg så kan undre mig over, er, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener.
Det mener regeringen ikke, vi mener ikke, der er et stort og generelt problem med velfærdsturisme.
Men vi vil også godt sige helt klart, at vi forventer, at EU-borgere, der kommer til Danmark, kommer for at arbejde og bidrage, og vi forventer selvfølgelig ikke, at de kommer for at udnytte de danske velfærdssystemer.
Det er meget enkelt.
Og i det omfang vi enten ser tegn på, at der er svig eller misbrug, eller vi kan se, at der er nogle ydelser, der bliver benyttet meget, også mere, end der kan forklares af krisen, så vil vi kigge nærmere på det spørgsmål.
Det er jo egentlig et balanceret, enkelt svar, og det, der blæser i vinden her, også efter i dag, er: Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig?
Er alle borgere, der kommer til Danmark for at arbejde, dybest set velfærdsturister?
Det er ikke et spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det ville være rart at få svar på det, men jeg vil have lov til at undre mig over, at Dansk Folkeparti aldrig giver nogen svar på det spørgsmål.