Bertel Haarder (V), 2010-12-01:
Jeg er først og fremmest glad for, at Kræftens Bekæmpelse bakker op om indholdet i Kræftplan III.
Det er jo bl.a. Kræftens Bekæmpelse, som har arbejdet for det og stået bag det, og derfor er jeg glad for opbakningen til det.
Og så kan ingen jo undre sig over, at Kræftens Bekæmpelses rolle er at være utålmodig, og de er selvfølgelig altid nødt til at ville noget mere, end vi politikere er i stand til at levere.
Men det er forkert at bruge udtrykket, at vi har skudt noget til hjørnespark, når vi har etableret en trappestige med penge allerede det første år, endnu flere det næste, det tredje og det fjerde, stigende til en halv milliard om året.
Jeg vil ikke kalde det at skyde det til hjørnespark, for så er det i hvert fald et meget ejendommeligt hjørnespark og et meget kostbart hjørnespark.
Så jeg håber ikke, vi skal høre det mere fra Kræftens Bekæmpelse – rent ud sagt.
Der ligger nogle meget store og krævende tiltag i Kræftplan III, både i forhold til at sikre hurtigere diagnoser til patienter med uklare symptomer, som kan tyde på kræft, og med indførelse af screening for tarmkræft.
Den slags kan altså ikke gennemføres fra den ene dag til den anden, det kræver forberedelse og planlægning.
Jeg har under det tidligere spørgsmål redegjort for baggrunden for den valgte implementeringsmodel.
Screening for tarmkræft indføres efter indstilling fra Sundhedsstyrelsen på baggrund af rådgivning fra Kræftstyregruppen og fra en arbejdsgruppe sammensat af sundhedsfaglige eksperter, Kræftens Bekæmpelse og regionerne.
Da ministeriet havde modtaget indstilling om indførelse af tarmkræftscreening i foråret 2010, blev der nedsat en faglig arbejdsgruppe, som fik til opgave at rådgive ministeriet om, hvordan screeningsprogrammet mest hensigtsmæssigt kan indføres.
Arbejdsgruppen bestod bl.a. af repræsentanter fra den multidisciplinære cancergruppe for tarmkræft, de enkelte regioner, Danske Regioner og Dansk Sygeplejeråd.
I arbejdsgruppen belyste man bl.a. de planlægningsmæssige udfordringer og kapacitetsmæssige konsekvenser, som screeningsprogrammet har for regionerne.
Hensigten har været at sikre, at regionerne er rustede til at løfte den nye store screeningsopgave og de behandlingsbehov, der vil følge i forlængelse af screeningerne.
Der er meget betydelige planlægningsopgaver forbundet med indførelse af tarmkræftscreening.
Der skal ske udbygning af kapaciteten på området, programmet har væsentlige personale- og uddannelsesmæssige konsekvenser for regionerne, og kompetencerne skal være på plads, så der sikres høj faglig kvalitet i screeningsprogrammet.
Derfor var der i arbejdsgruppen enighed om en trinvis implementering fra 2013 med de første screeninger i 2014, og de anbefalinger har vi fulgt.
Det er altså faglige eksperter på tarmkræftområdet og fra regionerne, der selv har været med til at udarbejde den plan for indførelse af screening for tarmkræft, som nu er vedtaget med Kræftplan III.
Jeg hæfter mig også ved, at den socialdemokratiske formand for Danske Regioners Sundhedsudvalg har udtalt sig positivt om implementeringsplanen.
Hun sagde, og jeg citerer: Vi respekterer den faglige opbakning til screening for tyktarms- og endetarmskræft, og det er positivt, at indsatsen skal implementeres over flere år, så vi kan få det hele planlagt ordentligt.
Citat slut.