runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Når jeg vælger at tage ordet i anden runde, er det, fordi en del af vores debat i dag har udviklet sig til at være en debat, som rækker ud over det lovforslag, vi faktisk behandler, nemlig en debat om det, som fru Christine Antorini og jeg i vores fælles brev i december kaldte for anden fase, altså det, der kommer nu, og som handler om at skabe vækstlag.
Og derfor synes jeg, det er vigtigt at pointere den kompleksitet, der er i den forhandling, vi har foran os.
Det Radikale Venstre er sådan set fuldstændig enig i, at der kan være et behov for at udvikle nye uddannelser, som er rettet mod et andet arbejdsmarked end det arbejdsmarked, som CVU’er retter sig imod.
Så må man lige huske, at CVU’erne i dag – for et CVU’s vedkommende i hvert fald – udbyder ingeniøruddannelser, og derfor er det ikke en fuldstændig fremmed fugl.
Men det er ikke mange dage siden, at vi førstebehandlede et meget vidtgående og meget stort lovforslag om erhvervsuddannelserne.
Folketingets flertal og vi alle sammen – det tror jeg meget tydede på – kom til at støtte forslaget om erhvervsuddannelserne.
Erhvervsuddannelserne har deres egne udfordringer, deres egne profiler, deres eget styringssystem, deres eget meget store arbejde med at få flere til at gennemføre en ungdomsuddannelse, standse frafaldet, øge fagligheden, fortsat udvikle sig med hensyn til undervisningsmetoder og eksamensformer, varetage forholdet til parterne og det erhvervsliv, som man er helt afhængig af i en vækstuddannelsessituation.
Derfor er det meget vigtigt for Det Radikale Venstre, at erhvervsuddannelserne får lov til at koncentrere sig om den meget store, vigtige opgave, samtidig med at vi så kan skabe et vækstlag.
Derfor er det ikke så enkelt, på hvilken måde man kan skabe det vækstlag, så længe man taler om meget faste modeller.
Vi er i hvert fald i Det Radikale Venstre optaget af at lave modeller, som ikke skaber skarpe skel mellem en type af uddannelser og en anden type af uddannelser, men som på den anden side heller ikke gør, at vi får nogle ungdomsuddannelser sat i en situation, hvor fokus i virkeligheden bliver mod at udvikle nye uddannelser på et andet niveau, når det er så tydeligt, at de tekniske og de merkantiFttm.072.fm Page 5278
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
le ungdomsuddannelser har brug for et ledelsesmæssigt fokus og en fortsættelse af den store indsats, som skolerne har gjort de sidste mange år.
Det er blot for at pointere, at vi har en forventning om, at det kommende forhandlingsforløb kommer til at være meget åbent over for, hvilke løsningsmodeller der er.
Jeg synes også, det er det, vi hører i dag.
Vi har dermed heller ikke nogen forventning om, at det kan løses i løbet af en ganske kort proces, og derfor håber vi også, at vi kan have en fokuseret proces i forhold til at få vedtaget lovforslaget om professionshøjskolerne, sådan at man i den del af sektoren kan komme i gang med at organisere sig efter det foreliggende.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Efter en meget opmuntrende og spændende debat om etablering af professionshøjskolerne går vi nu over til et lidt andet område, nemlig friskolernes mulighed for at etablere dagtilbud til børn fra 3 år og op til skolealderen.
Kort sagt går lovforslaget ud på, at friskolerne frit vil kunne etablere dagtilbud med fælles ledelse, sådan at man kan drage fordel af de synergieffekter, der foregår mellem skolen og dagtilbuddet.
Fællesskabet kan bl.a. udnyttes til at forberede den indskoling, som jo ligger forude for ethvert barn, der starter i dagtilbud.
Det er kort sagt et godt forslag, som giver friskolerne nogle øgede muligheder for at planlægge og give forældrene nogle gode tilbud.
Venstre støtter forslaget, som jo også er blevet meget vel modtaget i friskolekredse, hvor man udtrykker stor tilfredshed med lovforslaget.
Ikke desto mindre er der et lille ønske fra friskoleverdenen om, at man eventuelt også ville kunne omfatte 2½-årige børn i denne lovgivning.
Det er vi i Venstre åbne over for at drøfte og se på i udvalgsarbejdet.
Men kort sagt er det et lovforslag, som giver nogle gode muligheder for friskolerne, og vi støtter det.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Vi har i Socialdemokratiet prøvet at greje, hvad det her lovforslag egentlig går ud på, og vi er faktisk lidt i tvivl.
Det element, som den tidligere ordfører, fru Tina Nedergaard, fremhævede,
er jo faktisk ikke en del af selve lovændringen.
For at tage den bemærkning først, selv om det ikke er en del af lovændringen, er det f.eks. en af de ting, som vi Socialdemokrater gerne vil undersøge nærmere i udvalgsarbejdet.
For et er, at det kan være fornuftigt i nogle helt særlige situationer, men derfra og til at åbne generelt for, at det er en mægtig god idé at lave fælles ledelse på store skoler, store daginstitutioner, er vi ikke sikre på er en god idé.
Med hensyn til selve den ændring, der er i lovforslaget, handler den jo om, at man i dagtilbudsloven, som er blevet behandlet i et andet regi end her i Uddannelsesudvalget, har samlet en række love.
Det er også grunden til, at Socialdemokraterne ikke har støtFttm.072.fm Page 5279 Monday, August 20, 2007 11:33 AM tet de ændringer, som er i dagtilbudsloven ovre i det andet regi.
Det er som konsekvens af den lov, at man har fjernet muligheden for at oprette puljeordninger.
Det kommer så til at ramme nogle af de friskoler, som har et dagtilbud.
Og det, der så bliver foreslået med denne lovændring, er en ændring, sådan at man kan varetage opgaverne med dagtilbud som en privatinstitution.
Det kan godt være, at det er sund fornuft, og at det er den rigtige måde at gøre det på, men fordi der har været den store diskussion i forbindelse med dagtilbudsloven, herunder om forskellen på egentlige profitbørnehaver osv., vil vi gerne undersøge nærmere i udvalgsarbejdet: Hvad er egentlig konsekvensen af den lovændring, der foreslås her?
Bliver der åbnet for noget, som i virkeligheden er mere end det, som er intentionen, nemlig at friskoler, når nu man fjerner puljeordningen, alligevel kan have et dagtilbud?
Det var for hermed at udtrykke vores skepsis over for lovforslaget, fordi det er koblet på dagtilbudsloven, som vi ikke støtter.
Vi vil undersøge nærmere i udvalgsarbejdet, hvad der egentlig ligger i de få formuleringer, der ligger.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Det stod heller ikke helt klart for mig, fordi det jo også griber ind i et andet ministerområde, hvor man ikke nødvendigvis har siddet med ved forhandlingerne.
Det ser man i § 1 i lovforslaget, hvor § 36 ændres til, at skolens bestyrelse har den overordnede ledelse af pasningsordningen.
Man kan så diskutere, om det er en fælles ledelse, eller om det er skolens ledelse, men i paragraffen er det skolens ledelse.
Jeg synes i hvert fald, det kunne være meget positivt, hvis fru Christine Antorini vil bekræfte, at hun også i udvalgsarbejdet vil indgå i drøftelser om, om vi måske kunne nå til enighed om dette lovforslag, som jo kort sagt erstatter en ordning, der bliver fjernet via en lovgivning, som ministeren for familie- og forbrugeranliggender i øjeblikket gennemfører i Folketinget.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Det glæder mig, at også Venstres ordfører har haft problemer med helt at forstå, hvad det gik ud på, for jeg har selv haft det lidt skidt med, at jeg ikke sådan kunne gennemskue det.
Jeg har så foretaget en stille vurdering af nogle af de andre ordføreres forståelse, men det vil jo vise sig efterfølgende, om de også har haft problemer; det har jeg på fornemmelsen.
Så det er hermed bare et tilsagn om, at der er nogle ting, vi skal have spurgt ind til i forbindelse med udvalgsarbejdet, herunder fordi det jo i virkeligheden, som Venstres ordfører også siger, hovedsagelig handler om en lovgivning om noget helt andet, end vi normalt beskæftiger os med i Uddannelsesudvalget, nemlig dagtilbud.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Nu kan det godt være, der er noget, jeg har overset, men jeg synes, at det her er et ganske udmærket lovforslag.
Det, en kommune kan gøre i dag, er jo at nægte, at en friskole kan oprette en puljeordning, et dagtilbud, og det kan en kommune så gøre med den ene eller den anden begrundelse.
Men sådan som jeg forstår det her, så kræver det, at det her dagtilbud, som den private grundskole eller friskole ønsker at oprette, lever op til de krav, som kommunen stiller til sine egne institutioner, og hvis den lever op til de krav, så kan kommunen ikke nægte at godkende friskolens eller den private grundskoles ønske om at oprette et dagtilbud.
Jeg har forstået det sådan, at der er 33 private grundskoler og friskoler, der i dag har de her puljeordninger; det er i hvert fald de oplysninger, jeg har fået.
Jeg synes, det er rimeligt, at de kan køre videre, og jeg synes, det er rimeligt, at nye har mulighed for lettere at oprette det, end muligheden er i dag.
Sådan forstår jeg det i hvert fald.
Fttm.072.fm Page 5280
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
I Dansk Folkeparti går vi grundlæggende ind for den danske friskoletradition, og vi synes, det er en rimelig måde at gøre det på.
Vi synes også, det er rimeligt, at de penge, det overskud, der så måtte komme ud af det dagtilbud, bliver i skolens regi og kan blive brugt på noget fornuftigt dér, hvis det måtte komme til det.
Så vi støtter sådan set lovforslaget, men hvis vi bliver klogere i udvalgsbehandlingen, tager vi selvfølgelig det med i vores overvejelser.
Men som udgangspunkt synes jeg, det er ganske udmærket.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne meddele følgende: Det Radikale Venstre har en række spørgsmål, som vi gerne vil have besvaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det hænger sammen med, at lovforslaget her jo er en opfølgning på lovforslaget om dagpasning, L 170, som Det Radikale Venstre er imod.
Nu vil vi ikke, fordi vi er imod en ting, lade os forlede til nødvendigvis også at være imod en anden ting, hvis denne anden ting viser sig at være noget, man skal gå ind for.
Det hænger jo sammen med, at det for os at se er nødvendigt at få afdækket, hvad det er for nogle muligheder, der bliver lukket, og hvilke der bliver åbnet.
Hvis det viser sig, at det vil være hensigtsmæssigt, at man åbner muligheder for de frie skoler og dermed giver en større bredde og variation i det tilbud, som forældre kan benytte sig af, eventuelt også at man kan få andre holdninger og andre frihedsgrader ind også i forhold til pasningen af de små børn, er det klart, at vi vil være positivt indstillet.
Hvis det er sådan, at forældrene til de små børn kan blive inddraget i ledelsen for den her type af dagtilbud, vil det også være et positivt element.
Dermed er jo også sagt, at hvis det kun er de store børns forældre, som skal være involveret i ledelsen for dagpasningen af de små børn, så synes vi, det vil være problematisk.
Vi har som sagt en række spørgsmål, og derfor vil vores stillingtagen til lovforslaget afvente, at disse spørgsmål er blevet besvaret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Jamen jeg synes i virkeligheden, at fru Margrethe Vestager rammer meget godt, hvad det er, der har været vores dilemma.
Fordi kernen i det her er vi jo, som jeg sagde, enige i.
Ideen om, netop fordi der skabes samarbejde i stedet for konkurrence på et langt stræk, er jo det, der er i kernen i det her.
I kernen af det her er, at man har et ønske om at skabe nogle stærkere faglige miljøer, at man har et ønske om større tværfaglighed, og at man – i gåseøjne – tvinger institutionerne til at have et samarbejdende led.
Det var også det, man gjorde ved CVU’erne og grunden til, at Enhedslisten oprindeligt støttede det.
Så man kan sige, at den del af det synes jeg er fint.
Og når jeg så nævner de problematikker, som gør, at vi afviser forslaget, er det jo det, der lægger sig uden om kernen, og en af de ting er, at man lægger vægt på, at man gør det her, fordi uddannelsesstederne så får kraft til at markedsføre sig – efter min bedste overbevisning en fuldstændig ligegyldig sætning, når vi diskuterer uddannelse.
Og det er jo ikke, fordi jeg ikke synes, der skal være synlighed.
Det ville jo være frygteligt, hvis vi ikke havde ordentlig vejledning i det her samfund, der satte de unge i stand
Fttm.072.fm Page 5274
Monday, August 20, 2007 11:33 AM til at finde ud af, hvilket uddannelsesvalg de skulle træffe.
Men det er altså vejledning, det er ikke reklamesøjler.
Jeg ville sådan set ikke have noget problem med, at man havde brugt ordet synlig.
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
også nogle ting bag ved det.
Og jeg synes, at det, der ligger bag ved det i den her tid, når uddannelserne bliver forandret, er, at man markedsgør uddannelserne.
Og det handler jo både om den ledelsesstil, man har, og det handler også om, at man f.eks. går ind og bruger meget store, synes jeg, i forhold til hvad der mangler af ressourcer, penge på at markedsføre sig.
Og jeg vil sige, at synlighed er fint nok, men ikke når det knyttes sammen med en konkurrence.
Man kan sådan set også godt sige markedsføring for min skyld, vi skal ikke lade den der symbolverden være styrende for det her.
Hvis det var sådan, at der ikke blev lagt op til en konkurrencesituation de forskellige steder imellem, hvis der ikke blev lagt op til en situation, hvor der også internt i professionshøjskolen ville opstå en situation, hvor de centrale store steder ville udkonkurrere de små landsteder, ganske simpelt fordi det ikke er rentabelt – bare for at fortsætte i den sproglige verden, som lægges ned over uddannelsesverdenen – jamen så ville markedsføringsbegrebet ikke få alt til at stritte på mig.
Problemet er, at det bliver sat ind i en sammenhæng, hvor det har nogle reelle konsekvenser for, hvorledes uddannelsessystemet er skruet sammen i det her samfund og også i den her sammenhæng.
En af tingene er jo, at man f.eks. ledelsesmæssigt lægger mere vægt på, at der kommer eksterne parter ind, end man lægger vægt på, at studenter og medarbejdere bliver repræsenteret på en måde, så de faktisk har forstand på den uddannelse, de skal gå ind og sige noget om.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Nej, jeg tror desværre ikke, det var formanden, der overså mig.
Tak for ordførerens tale.
Jeg er enig i mange dimensioner.
Hanne Severinsen (V), 2007-03-30:
Jeg er meget enig i, at det må vi ikke glemme, for selv om vi taler om, at der også skal udvikles nyuddannelser, og der skal være efter- og videreuddannelse, så er de traditionelle uddannelser meget vigtige, også fordi vi i dag ved, at der vil blive brug for mange, at der forestår et generationsskifte, og i dag er tiltrækningen ikke stor nok.
Men jeg tror, at det, at man skaber nogle større miljøer og måske også nogle mere kvalificerede miljøer, der kan samarbejde i regionen, kan være med til at styrke uddannelserne.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Ordføreren gjorde under ordførertalen en del ud af at tale om de nye uddannelser og også uddannelser, som retter sig mod det, vi i dag kalder for det private arbejdsmarked.
I forbindelse med det videre forløb vil jeg høre, om ordføreren er enig i den radikale opfattelse af, at vi får en meget større fleksibilitet mellem det, vi i dag kender som et offentligt arbejdsmarked, og et privat arbejdsmarked, og at det måske giver en kunstig modsætning at sige, at de her uddannelser kun retter sig mod det offentlige, og at de nye kun retter sig mod det private, men at vi i virkeligheden i fremtiden vil se en meget større fleksibilitet mellem forskellige ansættelsesformer, at lærere, sygeplejersker, fysioterapeuter også vil se sig selv på et privat arbejdsmarked og modsat, at teknikere og måske folk med en merkantil professionsbachelorgrad også vil se et arbejdsmarked for dem i det, vi i dag kender som den offentlige sektor.
Hanne Severinsen (V), 2007-03-30:
Jeg vil tillade mig at citere mig selv.
Jeg sagde uddannelser som på sigt bliver til en professionsbachelorsektor, hvor skellet mellem offentlig- og privatrettede bliver mere fleksibel.
Det mener jeg sådan set er rigtigt.
Men jeg mener, det også er vigtigt, at vi finder en måde, hvorpå de privatrettede uddannelser, som mangler en stærk MVU-sektor, får den mulighed for at udvikle sig på en selvgroet måde.
Det er det, der bliver kunsten, og som vi skal finde ud af som opfølgning på den høring, vi havde den 13. marts.
Fttm.072.fm Page 5264 Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Da jeg hørte fru Christine Antorinis bemærkning om, at der ikke var afsat ressourcer fra regeringens side til området, tænkte jeg: Det kan da ikke være rigtigt.
Det kan da ikke være det, der bliver sagt.
Situationen er jo den, at der blev indgået en velfærdsaftale sidste sommer.
I forlængelse af den havde regeringen afsat midler, som det selvfølgelig er aftalt i velfærdsreformen skulle fordeles i fællesskab, den såkaldte globaliseringspulje, og i den sammenhæng kom regeringen med et udspil.
Jeg erindrer meget tydeligt, at der den forhandlingsaften var åbenhed over for, at vi skulle prøve at dække sektorerne ind, men det er jo fuldstændig korrekt, at regeringspartierne også tillagde det stor betydning, at hele det tekniske og merkantile område fik midler, og det genkender jeg rigtig nok.
Der var ikke den store bekymring hos Socialdemokraterne.
Jeg vil gerne have en anerkendelse af, at der var ressourcer afsat fra regeringens side, og at de 40 mio. kr., der helt konkret er til udvikling af professionshøjskolerne, ikke engang har noget med globaliseringspuljen at gøre.
Det er midler, som Dansk Folkeparti og regeringen har skaffet.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Da vi skulle starte forhandlingerne om udmøntningen af velfærdsreformen med den globaliseringspulje, hvor der var afsat i alt 2 mia. kr. til udmøntning i 2007, som skulle dække henholdsvis 1 mia. kr. til forskning og 1 mia. kr. til uddannelser, var det sådan, at regeringens eget bud på det, der skulle prioriteres til de videregående uddannelser, lød på, og jeg vil gerne sige det meget tydeligt: 50 mio. kr.
Det var det, der var afsat.
Så blev der lavet nogle omprioriteringer, der gjorde, at der heldigvis kom flere penge til de videregående uddannelser.
Og af de penge, der så blev afsat, er det nu endt med en stigning over de første 3 år, og så skal det ende med, at det samlet set nærmer sig 200 mio. kr.
Vi anser det som helt afgørende, hvis man vil have kvalitet i uddannelser, at man også er nødt til at investere i dem.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Og derfor mener jeg godt, at Socialdemokraterne kan anerkende, at regeringen har givet et vældigt løft til kompetenceudvikling i det her samfund, og at det, at vi kunne give vores uddannelser et generelt løft, jo var med til, at Socialdemokraterne også gik med i velfærdsreformen.
Og den anerkendelse synes jeg faktisk godt man kan give, eftersom vi er i salen i dag på et bredt forlig og i Fttm.072.fm Page 5266
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
øvrigt også er det fremefter, da vi skal arbejde videre med det teknisk-merkantile område.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Men jeg kan bare konstatere, at det, jeg indtil videre har set af it-baserede prøveformer, svarer til multiple choice-test.
Der er ved at blive udviklet nogle nye adaptive test, men det er ligesom det samme.
Jeg vil bare spørge, om ministeren har det sådan, at det har man selv helt styr på, så der er ikke brug for at lave forsøgs- og udviklingsarbejde, det skal nok komme.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Nu vil det være min prognose, men vi har forskellige forhåbninger til, at professionshøjskolerne vil indrette sig sådan, at de, der har forstand på uddannelse, også vil være dem, der kommer til at tilrettelægge dem konkret, og at bestyrelsen vil lave nogle meget mere rammebetonede og principielle retningslinjer på professionshøjskolen.
Og det tror jeg da godt der er nogle liberalister, som kunne have noget imod, fordi der faktisk bliver mindre konkurrence i forhold til udbuddet.
Og når det er interessant, er det jo, fordi det samtidig er gjort til et succeskriterium for professionshøjskolen at kunne uddannelsesbetjene en meget stor region, sådan at selv om der er en større søgning til nogle centralt beliggende uddannelsessteder, så kan de ikke nøjes med at sige: Fedt, vi er hjemme, men at det også er en del af succeskriteriet, at der udbydes højtkvalificeret uddannelse der, hvor søgningen er mindre – alene af den grund, at der bor færre mennesker.
Jeg tror, det kunne være interessant for ordføreren at gå ind i en nærmere drøftelse af det i udvalgsarbejdet for netop at betone, hvad det er for nogle ting, også i forhold til så senere at sørge for, at der er en økonomimodel, der understøtter det formål, som er lagt op, hvor man kan sige, at konkurrencen faktisk bliver mindre, end den er i dag.
For vi kan jo se på nogle af markedsføringsbudgetterne, hvis man så skal sige det, at de har haft en stigende tendens, selv om det stadig væk er relativt små beløb, der samlet set bruges på dem.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Også Det Radikale Venstre er meget glad for midlerne til efter- og videreuddannelse.
Sådan bør det jo være.
Men uanset hvilke årsager vi respektivt mener, der kan være til en faldende søgning og til færre studerende, giver det jo det helt konkrete problem, at der er et økonomisk problem de steder, hvor man udbyder uddannelser med faldende søgning.
Vil Dansk Folkeparti være med til at se, om man på en eller anden måde skal supplere taxametermodellen, således at man ikke får den konsekvens, at man, samtidig med at man får færre studerende, også får en dårligere økonomi, så det risikerer at gå ud over kvaliteten for uddannelsen til de studerende, som faktisk vælger uddannelsen og gør det, som vi gerne vil have dem til?
Fttm.072.fm Page 5268
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Som jeg også mener jeg sagde i min ordførertale og svarede på til det spørgsmål, som fru Margrethe Vestager stillede før, så har vi jo netop lagt vægt på, at der rent faktisk var fokus på økonomien i det her.
Men når vi har et taxametersystem, som vi jo alle sammen dybest set synes er et meget fornuftigt system med færdiggørelsestaxameter, har det jo noget at gøre med, hvor mange man kan få til at begynde på læreruddannelsen, og de to ting, økonomien og hvor mange der søger ind på læreruddannelsen, hænger jo tæt sammen.
Derfor er det jo der, udfordringen først og fremmest ligger, nemlig ved at få flere ind på læreruddannelsen, og hvis jeg havde løsningen på, hvordan vi kunne få flere derind, ville jeg levere den her i dag, men den løsning har jeg desværre ikke.