runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Her snakker vi om, hvorvidt det var en god idé, at der blev dannet en centrum-venstre regering i Danmark i stedet for en borgerlig regering.
Og jeg vil sige, at Enhedslisten da skal spekulere lidt på, hvordan det ville have været, f.eks. hvis Enhedslisten var kommet til en Løkkeregering og havde krævet bedre kontrol med social dumping.
Eller hvordan tror man det ville være gået, hvis det var sådan, at man var kommet til en borgerlig regering under hr. Lars Løkke Rasmussens ledelse og havde foreslået, at fattigdomsydelserne skulle afskaffes?
Det har vi i øvrigt foreslået i fællesskab, de nuværende partier bag den nye regering, flere gange i den forløbne valgperiode, og i dag har det været til første behandling.
Altså, det, jeg prøver at sige med det, er, at det jo er helt oplagt, at hvis man var gået til hr. Lars Løkke Rasmussen med sådanne ting, havde man fået et stort nej.
Og derfor vil jeg holde fast på, at det er et stort fremskridt, at der er kommet et andet flertal og en anden regering, og så kunne man da på nogle punkter altid have ønsket sig det endnu bedre.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg synes nu, at der er lige rigeligt med borgerligt peber i den sammenkogte ret, som hr. Eigil Andersen snakker om.
Der er nogle meget, meget barske ting i den, f.eks. den måde, man mishandler fleksjobbere på, når man siger, at nu skal den alder, hvor de kan gå fra, også stige.
Det er trods alt invalide mennesker, vi har med at gøre, folk med varige sygdomme.
Eller hvorfor skal udbetalingen være skattefri?
Indbetalingen er jo trods alt fradragsberettiget, og vi mister 5 mia. kr. i statskassen.
Er der en forklaring på, hvorfor regeringspartierne ikke har sagt: Jamen så må vi jo vende spanden på hovedet og se lidt på, hvad der er det allerværste, og så få det luget ud?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Nu er jeg ikke så højt på strå, at jeg har deltaget i de berømte forhandlinger i det sorte tårn ude på Amager, så på den måde kan jeg ikke besvare spørgsmålet.
Men jeg kan da sige, at det jo er velkendt, at når der er tale om nogle forhandlinger i en forligskreds, eller, som i den her sammenhæng, om at danne en regering, så bliver der tale om en eller anden form for sammenkogt ret.
Og der vil selvfølgelig være punkter, hvor De Radikale har fået noget gennemført, og så vil der være andre punkter, hvor SF har fået noget gennemført.
Sådan er livet jo.
Og under alle omstændigheder vil jeg holde fast i, at det er mange store fremskridt, der sker under den her regering, og det er langt, langt bedre, end hvis man forestillede sig, at hr. Lars Løkke Rasmussen fortsat skulle have været statsminister i Danmark.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Når nu SF stemmer for en afskaffelse eller delvis afskaffelse af efterlønnen, er det så også et udtryk for, at man tror på, at det, at man øger arbejdsudbuddet, rent faktisk får flere i beskæftigelse?
SF har også før valget flere gange sat spørgsmålstegn ved, om det overhovedet var rigtigt.
Ordførerens formand har også i flere tv-debatter sat spørgsmålstegn ved, om det overhovedet var den rigtige måde at tænke økonomisk på, altså at når man øger arbejdsudbuddet, kommer der flere i beskæftigelse.
Har SF ændret opfattelse af det?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Jeg vil ikke svare på det, som lige er blevet sagt, altså om det er noget, der opvejer det, der sker med efterlønnen, men jeg vil pege på nogle rigtig gode ting.
Det har der været et stort behov for.
Tænk, man kan måske få 10 mia. kr. til ekstra velfærd om året.
Det skete ikke under den borgerlige regering.
Vi skal have hårdere beskatning af de multinationale firmaer.
Det er der også et stort behov for.
Det er et forsømt område gennem mange år.
CO2-udslippet skal nedbringes, ikke kun med 30 pct., som den borgerlige regering havde som målsætning, men med 40 pct. i 2020.
Som jeg nævnte, skal arbejdsløse også have nogle flere rettigheder til uddannelse.
Det har de delvist fået nu, og vi skal have ændret hele det aktiveringssystem, som jo er meningsløst, som det kører for øjeblikket.
Vi har diskuteret fattigdomsydelser i dag.
Vi har fået lavet en kickstart af økonomien, som vil bringe 9.000 flere job med sig næste år og 12.000 i 2013.
Det er nogle af de rigtig gode ting, der sker.
Der kommer forøvrigt også 10.000 flere studiepladser til unge.
Det er rigtig gode resultater.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-25:
Lige her og nu er jeg sådan set
heller ikke interesseret i en løftebrudsdiskussion.
Jeg er bare interesseret i, at ordføreren siger det rent ud, så den danske befolkning kan forstå, hvad der foregår, og at ordføreren bare siger det, som det er: Vi fik noget, der var vigtigere for os end efterlønnen, og derfor ofrede vi efterlønnen.
Altså, det første, den her regering gør, og som det var svært for Liberal Alliance at få den forrige regering til, den borgerlige regering, er at forringe efterlønnen.
Tak for det.
Er det udtryk for den nye retning, som SF synes er så fantastisk?
Jeg vil spørge på en anden måde: Kan ordføreren ikke bare pege på fem ting, som er så fantastisk store sejre for SF – konkrete ting, ikke noget med retning osv. – at man har vurderet, at man ikke ville gå ind og spille ultimativt, på samme måde som Det Radikale Venstre jo åbenbart har gjort det i forhandlingerne?
De har sagt: Hvis vi ikke får det her gennemført, bliver der ikke nogen S-SF-R-regering.
Er der ikke fem ting, som ligesom gør, at man kan sige, at det her simpelt hen opvejer det angreb på efterlønnen, som man synes er så vederstyggeligt?
Fem konkrete ting, tak.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Men jeg vil også sige, at en del af politik jo er at erkende, hvor flertallet er.
Det tror jeg også fru Inger Støjberg har oplevet i sin tid som minister og som en del af et borgerligt flertal i 10 år, der trods alt har bestået af flere forskellige partier.
Med hensyn til det her udbetalingsspørgsmål, vil jeg henvise til fru Inger Støjberg selv og til Venstre.
Spørgsmålet om udbetaling af efterlønspengene er jo en del af det, som de borgerlige forligspartier har aftalt, herunder Venstre, og vi har sagt, at vi ikke blander os i, hvad der skal foregå inden for det forlig, som er aftalt.
Så hvis det skal ændres, har fru Inger Støjberg alle muligheder for at gøre det selv.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-25:
Tak for det.
Jeg vil godt lige komme med et enkelt kort citat fra dengang fra ordføreren for SF, hr. Eigil Andersen
»SF står for det modsatte af det, som Liberal Alliance her foreslår.
SF vil ikke afskaffe efterlønnen og den lige ret til en aktiv tredje alder for at få råd til skattelettelser til de højeste indkomstgrupper.«
Med den finanslov, der er fremlagt, med den politik og det regeringsgrundlag, der nu ligger, og som SF lægger navn til, er det præcis det, man gør.
Det er en fantastisk form for dobbeltmoral, at man den ene dag står og kritiserer partier for noget, sætter noget på spidsen, forvrænger, og umiddelbart efter et folketingsvalg, hvor man er gået til valg på at forsvare de synspunkter, så gør det modsatte, altså skaffer penge til skattelettelser til de rige ved at lave indgreb i efterlønnen.
Derfor er mit første spørgsmål: Hvorfor ikke bare lægge hænderne frem på bordet og sige det, som det er, i stedet for al den her udenomssnak?
Hvorfor ikke sige det, som det er: Ja, vi fik en række ministerbiler, og det syntes vi var vigtigere end at forsvare efterlønnen?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Jeg vil citere LO's formand, Harald Børsting.
Han sagde i en bestemt situation på LO's kongres: Ja, jeg kan jo godt forklare det en gang mere, men jeg kan jo ikke forstå det for dem.
Her vil jeg sige, at jeg godt kan forklare det her en gang mere, men jeg kan jo ikke sikre, at fru Inger Støjberg forstår det.
Og det har jeg begrundet.
Det er min overbevisning.
Det er også min overbevisning, at det er en god måde at vise respekt for flertallet på i den her situation, nemlig at stemme for det her lovforslag.
Med hensyn til tilbagebetalingen af pengene, altså om man skal se på det – a-kasse-bidraget og dermed efterlønsbidraget tilbage i tiden – så mener jeg, at det vil være at bryde det forlig, som er indgået mellem de borgerlige partier, og som vi har sagt at vi respekterer.
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Næh, næh, hvis nu hr. Eigil Andersen havde fulgt med i debatten, ville hr. Eigil Andersen jo udmærket godt vide, at vi i Venstre aldrig nogen sinde har ment, at de her penge skulle udbetales, for det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Det her handler ene og alene om Socialistisk Folkeparti, og det er også derfor, jeg spørger hr. Eigil Andersen om det præcis i dag.
Det undrer mig da egentlig, at man lige pludselig skifter holdning til også det her spørgsmål, for det var jo åbenbart et meget, meget stort spørgsmål lidt tidligere på året, nemlig om folk skulle have deres penge tilbage eller ej.
Det andet spørgsmål er så, hvordan hr. Eigil Andersen egentlig har det med at skulle stemme for noget, som hr. Eigil Andersen slet ikke går ind for.
Jeg ved ikke, hvad hr. Eigil Andersen tænkte den dag, han skrev under på grundloven, men det kunne næppe være at stå i den her situation, nemlig stå på Folketingets talerstol og anbefale noget, som man ikke mener, men så alligevel skal stemme for.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det citat, som er blevet læst op her, er garanteret fuldstændig rigtigt.
Sådan husker jeg egentlig også den der debat.
Det er jo også vores principielle udgangspunkt, at det er sådan, det er.
Vi kan jo ikke tvinge noget ned over 90 mandater i Folketinget.
Det er jo en umulighed.
Og når vi oven i købet på forhånd har sagt, at vi ville respektere det, hvis der var et flertal blandt de borgerlige partier, som støttede den her tilbagetrækningsreform, så forstår jeg ikke, at det kan udlægges som et løftebrud.
Vi har arbejdet for vores politik, men vi kunne ikke få det gennemført, for vi kunne ikke skaffe et flertal for det.
Liberal Alliance har jo heller ikke fået flertal for, at man skal nedlægge 40.000 offentlige stillinger, heldigvis ikke.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu synes jeg altid, det er vigtigt at hjælpe ens venner, hvis de er kommet i dårligt selskab eller på anden måde er kommet ud i noget skidt.
Og det synes jeg ved gud at SF er kommet i den her sag.
Jeg ved bare ikke rigtig, hvordan jeg skal hjælpe dem, for det er jo svært, når man rækker en hånd ud og der ikke bliver taget fat i den.
Men så vil jeg gerne høre, for selv at blive klogere: Er det rigtigt forstået, at det virkelig var Det Radikale Venstre, der, for at gå ind i en regering, kynisk og ultimativt stillede krav om, at det her lovforslag skulle fremsættes fuldstændig uændret?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det tør jeg ikke sige noget om, for der er tale om en konkret vurdering, og der er flere begrundelser for det her, hvilket jeg også har fremlagt, og jeg sagde også, at en anden del af det her er, at det er min faste overbevisning, at danskerne har nydt utrolig stor gavn og vil nyde utrolig stor gavn af, at vi har fået en anden regering, som vil en helt anden linje end den liberalistiske væren sig selv nok og slåen på den stærkes ret i samfundet, som vi hidtil har set.
Så der er flere forskellige begrundelser.
I øvrigt er det ikke rigtigt, at de her ting ikke har været velbelyst fra starten af.
De blev bl.a. belyst meget kraftigt på forsiden af dagbladet B.T. inden folketingsvalget, endda helt tilbage i maj måned, tror jeg, hvor de nuværende regeringspartier, Socialdemokratiet og SF, gjorde opmærksom på, at vi ville gøre, hvad vi kunne, for at efterlønnen skulle bevares, men hvis det ikke lykkedes, ville vi netop acceptere, at efterlønnen i givet fald blev forringet, og vi ville også, hvis der blev dannet et nyt flertal, danne en ny regering på den baggrund, selv om tilbagetrækningsreformen eventuelt ville blive gennemført.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg må sige, at jeg ikke giver så meget for et politisk lederskab, der går ud på, at man kun er human over for nogle grupper, der er ramt af arbejdsløshed, og som har været nødt til at flygte osv., mens den samme humane indstilling ikke gælder over for andre grupper.
Jeg lover, at Enhedslisten nok skal tage ansvar.
Det har vi gjort ved at foreslå, at vi i stedet for at skære ned på området for de fattige og efterlønsmodtagerne tager pengene der, hvor der er rigeligt af dem, nemlig hos de 10 pct. rigeste.
Og jeg synes da, at hr. Nadeem Farooq skulle deltage i det arbejde sammen med Enhedslisten – i stedet for at tage fra efterlønsmodtagere og arbejdsløse.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Jamen vi er skam humane på alle områder.
Det handler også om politisk lederskab.
Det handler om nogle gange at udvise rettidig omhu, tænke langsigtet og foretage reformer, der – ja, indrømmet – på kort sigt kan virke smertelige, men som er nødvendige for også på lang sigt at have et velfærdssamfund, som vi alle sammen hylder.
Der vil jeg da omvendt håbe på, at Enhedslisten også udviser samme politiske lederskab og bekender sig til, at man nogle gange må foretage reformer.
For det handler jo om, at tingene skal hænge sammen på sigt, og at økonomien skal passe.
Det nytter ikke noget at grave et stort økonomisk hul og samtidig håbe på det bedste; det går bare ikke.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg er glad for, at hr. Nadeem Farooq anerkender den forudsætning, som hr. Christian Juhl nævnte før, altså vismændenes regnestykke, som viser, at den her reform i år 2020 sandsynligvis vil betyde, at vi har 25.000 flere arbejdsløse.
Det modsiger jo også hele teorien om, at den her reform skulle bidrage til en øget beskæftigelse.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Vi har et fint samarbejde med De Radikale på udlændingeområdet, hvor vi opfatter De Radikale som et humant parti, og så er det bare, jeg spørger: Hvorfor vil De Radikale ikke være med til at udstrække den humane indstilling, når det gælder arbejdsløse eller efterlønsmodtagere, som i fremtiden vil blive beskåret i deres efterløn, få beskåret mulighederne for at komme på efterløn, som måske falder ud af dagpengesystemet, og som derefter kan blive ramt af ægtefælleafhængigheden, når der udmåles kontanthjælp?
Det var vel rimeligt at have en lige så human indstilling over for disse mennesker, som man har over for flygtninge og indvandrere,
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Jeg ved også godt, det kan virke intuitivt svært at begribe det paradoks, der kan herske på arbejdsmarkedet, hvor vi på en og samme tid kan have høj ledighed og mangel på arbejdskraft.
Jeg håber ikke, at Enhedslisten opfatter vores danske arbejdskraft som en eller anden standardvare, som man bare kan omsætte med det samme.
Det er jo sådan – og heldigvis for det – at vores arbejdskraft i Danmark er mangefacetteret, dvs. med mange forskellige kvalifikationer.
Der kan godt opstå mangel på arbejdskraft i forskellige segmenter, samtidig med at der er arbejdsløshed, fordi det tager tid at opkvalificere og omskole, og det er faktisk det paradoksproblem, som jo er en virkelighed, og det har ikke noget med teorier eller ideologier at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Den sidste påstand vil jeg gerne betvivle, men det er en anden diskussion, og den tager vi et andet sted.
Nogle af de der ledende økonomer, som ordføreren omtaler, er da bl.a. at finde blandt koret af de økonomiske vismænd.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål: Synes ordføreren ikke, at de mellem 170.000 og 200.000 arbejdsløse, som der i dag er i Danmark, er et tilstrækkeligt arbejdskraftudbud til at gøre alle de ting, som ordføreren mener kommer ud af den slags, og var det i stedet for ikke en idé at satse på at uddanne og omstille de mange arbejdsløse, som vi har i det her land, til det arbejdsmarked, som så måtte opstå ud af de der økonomiske teorier, som ordføreren hylder?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Først vil jeg gerne gennemhulle den myte, som er kommet frem, om hele det her med, at mangelen på arbejdskraft er aflyst.
Jeg ved godt, at der foreligger en artikel fra Information, hvor en række toneangivende økonomer siger, at det er klart, at jo længere tid krisen varer, jo længere tid går der, før hele den her udfordring med mangel på arbejdskraft overhovedet er aktuel.
Jeg synes godt nok, det er noget af en journalistisk stramning, som forfatteren til den artikel har gjort.
Jeg ved ikke, om det er den, der bliver refereret til, men i hvert fald er mangelen på arbejdskraft ikke aflyst.
Til spørgsmålet om, hvorfor øget arbejdsudbud skulle skabe øget beskæftigelse, vil jeg sige, at arbejdsmarkedet er en meget kompleks størrelse.
Det er ikke sådan, som Enhedslisten forstår det, nemlig et eller andet med, at der er en fast mængde arbejde, som vi bare kan dele ud af.
Sådan er det ikke i virkeligheden, og sådan spiller klaveret ikke.
En lille del af det handler om lønpres, noget handler også om en mere intensiv søgning i forbindelse med at komme ud på arbejdsmarkedet, og alle empiriske undersøgelser viser, at det øger beskæftigelsen.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Jeg må lige høre ordføreren om noget angående den der evige snak om arbejdskraftudbud: Er filosofien bag det, at et øget udbud skaber et øget lønpres og dermed en forbedret konkurrenceevne, så det i virkeligheden er det, der skal hive os ud af krisen, og er det noget, som i dag bakkes op af de ledende økonomer, som har aflyst mangelen på arbejdskraft, i hvert fald frem til 2020, og som maner til forsigtighed med hensyn til at prøve at regne på, hvordan det så ser ud derefter?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-25:
Jeg vil meget gerne deltage i al slags arbejde, som peger fremad.
Og som Enhedslisten jo nok også er klar over, har vi netop i dag taget hul på at afskaffe fattigdomsydelserne – noget, som Radikale Venstre har været meget optaget af.
Når det er nødvendigt af hensyn til nationaløkonomien, svigter vi heller ikke; så er vi også med inde at tage ansvar.
Så hvad angår det her med, at vi særlig skulle beskytte nogle grupper, f.eks. flygtninge og indvandrere, som vi gør med vores humane politik, og at vi svigter andre grupper, vil jeg sige: Den holder jo ikke.
Der er da også folk med indvandrerbaggrund, som så at sige mærker til de ændringer i efterlønnen.
Så vores politik handler ikke om at dele befolkningsgrupperne op på den måde.
Vi har et meget helhedsorienteret, meget fornuftigt og økonomisk ansvarligt syn på samfundet, og det gennemsyrer også de løsninger, vi foreskriver.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Mange tak.
Det er velkendt, at SF gik til valg på at bevare efterlønnen, som vi kender den.
De partier, der indgik forliget, har stadig flertal blandt vælgerne.
Det respekterer vi i SF, og det fremgår da også af regeringsgrundlaget, at tilbagetrækningsreformen skal gennemføres, og derfor stemmer vi for.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg må tilstå, at det er den tyndeste begrundelse, jeg nogen sinde har hørt, for et så eklatant løftebrud over for sine kernevælgere – det må jeg godt nok indrømme.
Jeg synes, det er en tynd kop te.
Så vil jeg gerne understrege, at det absolut ikke generer Venstre eller mig for den sags skyld, at S og SF stemmer for, tværtimod.
Det, der generer mig, er, at man så fuldstændig samvittighedsløst kan begå et så eklatant løftebrud over for sine egne kernevælgere og indtil for blot et par måneder siden sagde det stik modsatte af, hvad man nu kommer til at stemme for.
Og det bringer mig så frem til at spørge hr. Eigil Andersen: Hvis man nu tænker på perspektivet i det, som hr. Eigil Andersen siger om, at SF stemmer der, hvor flertallet er, kommer det så til at gælde i andre situationer?
Det må jo være logikken i det, hr. Eigil Andersen her siger, altså at der er flertal for reformen her, og derfor stemmer SF ja.
Betyder det, at SF altid vil være at finde i en hvilken som helst flertalskonstellation?
For hr. Eigil Andersen har jo stået her og forsøgt at overbevise os om, at SF fortsat er imod lovforslagenes indhold, men at man altså stemmer for alligevel.
Betyder det, at man altid vil tilslutte sig et givent flertal?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Når man hører de her borgerlige kommentarer, er det jo lige før, det virker, som om det er generende for den borgerlige fløj, at vi stemmer for lovforslagene, selv om de borgerlige jo egentlig også stemmer for.
Men nuvel, jeg synes, min socialdemokratiske ordførerkollega, hr. Leif Lahn Jensen, kom med et par udmærkede eksempler på, hvad der er godt i det her lovforslag, og et af eksemplerne var, at man skal have nogle gode oplysninger om, hvordan man vil være stillet i den ene og den anden situation, hvis man trækker sig ud af efterlønsordningen, og det synes jeg er et godt element i det her forslag.
Men det er selvfølgelig ikke det punkt, som er afgørende for det, og derfor vil jeg gentage det svar, som jeg er kommet med, nemlig at jeg mener, at man viser den største respekt for vælgernes flertal, ved at man stemmer for.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Nu forsøgte vi at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad det så er sådan konkret i lovforslaget – og nu tænker jeg ikke på alt det udenom, altså det med, at man nu har fået magten osv. osv. – som hr. Eigil Andersen vil pege på, der gør, at det er hr. Eigil Andersens overbevisning, at SF skal stemme for lovforslaget?
Kan hr. Eigil Andersen ikke pege på bare tre punkter – det er måske for meget at forlange, men så i hvert fald ét punkt, hvor hr. Eigil Andersen kan sige, at det er det fremragende ved den her lovpakke, og at han derfor anbefaler sin folketingsgruppe at stemme ja?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Vi har grundlæggende det samme syn på efterlønnen, som vi har haft hidtil; alle de argumenter tror jeg man kender, de behøver ikke at blive gentaget.
Men jeg svarede faktisk på spørgsmålet i mit første svar.
Jeg sagde, at det er min overbevisning, at man viser den bedste respekt for vælgernes flertal ved at stemme for de her lovforslag.
Det er en del af regeringsgrundlaget; en anden del af regeringsgrundlaget er tilbagetrækningsreformen, og det er min overbevisning, at det på den baggrund er rigtigt at stemme for de her lovforslag.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Det er da rart at få del i hr. Eigil Andersens politiske overbevisning over et bredt spektrum, men det, jeg spurgte til, var specifikt de tre lovforslag, vi behandler her i dag lige nu.
Hvad er hr. Eigil Andersens overbevisning i forhold til dem?
Her i Folketingssalen den 8. februar 2011 kl. 16.41 sagde hr. Eigil Andersen fra Folketingets talerstol: Det er ikke SF's politik at ændre efterlønnen.
Er det fortsat hr. Eigil Andersens overbevisning?
Og hvis ikke, hvad er der så sket i mellemtiden?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det er min overbevisning, at vi bedst viser respekt for flertallet ved at stemme for det, og det er min overbevisning, at Danmark har haft stor glæde af at få en ny regering med en helt anden politisk kurs.
Og det står i regeringsgrundlaget, at den her tilbagetrækningsreform vil blive gennemført.
Noget af det, befolkningen kan være utrolig glad for, er, at der nu f.eks. kommer en mere effektiv kontrol mod social dumping; der kommer bedre uddannelsesmuligheder for arbejdsløse; vi skal have lavet en kæmpe reform af det tåbelig aktiveringssystem, vi har for arbejdsløse, som ikke hjælper den enkelte, og det skal vi selvfølgelig have lavet om.
Det er nogle af de ting, som den ny regering arbejder for, og som også er en del af regeringsgrundlaget.
Så derfor er det min overbevisning, at det også er en god idé, at vi har fået en anden politisk kurs i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Så hurtigt kan det åbenbart gøres.
Før talte man meget om valgløfter, og man ville bevare efterlønnen.
Men så står vi i dag i Folketingssalen, forslaget er fremsat, og så tog det under 3 minutter at løbe fra de valgløfter, man kom med.
Man kan læse i grundlovens § 56, at folketingsmedlemmer alene er bundet af deres egen overbevisning.
Så skal jeg høre, om det er hr. Eigil Andersens overbevisning at afskaffe efterlønnen.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Altså, debatten om selve tilbagetrækningsaftalen er jo slut.
Det, som vi nu har givet udtryk for, er, at vi stemmer for det, fordi det er en del af regeringsgrundlaget, og i respekt for det flertal, der var ved valget.
Så føler jeg ikke behov for at gå ind i en diskussion om enkelte dele af det her efterlønsforlig.
Vi må se fremad i stedet for.