Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-05:
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti jo også er med i energiforliget, og vi står selvfølgelig bag det.
Til gengæld vil jeg koncentrere mig om lovforslaget, som er en del af udmøntningen af energiforliget.
Hovedformålet med lovforslaget er at få oplyst energiforbruget i bygninger ved at samle energiforsyningsselskabernes opgørelser af energiforbruget i Bygnings- og Boligregistret, det såkaldte BBR.
Dansk Folkeparti er for så vidt enig i intentionerne, da BBR allerede i dag bl.a. er stamregister for oplysninger om installationsforhold vedrørende opvarmning.
Slutbrugerens forbrug af energi til bl.a. opvarmning med fjernvarme, el, fyringsolie og naturgas m.v. har bragt fokus på området grundet muligheden for eventuelle energibesparelser.
Med lovforslaget får økonomi- og erhvervsministeren hjemmel til at stille krav om indberetning af slutbrugeres energiforbrug direkte fra energiforsyningsselskaberne til registrering i BBR.
Indberetningen skal ske en gang årligt og er forbrugsoplysninger, som selskaberne i forvejen kender og fakturerer efter.
Forslaget indeholder ikke krav om indberetning af slutbrugerens forbrug af biobrændsel eller anden vedvarende energi, herunder bl.a. brændeovne, som der i dag findes 550.000 af.
Det sidste kan undre Dansk Folkeparti, da vi jo så ikke får et retvisende billede af energiforbruget i bygningerne.
Efter gældende regler er der hjemmel til at udstede bødeforelæg på op til 5.000 kr., hvis ejeren har tilsidesat sin oplysningspligt eller afgivet urigtige oplysninger.
Energiforsyningsselskabernes manglende eller mangelfuldt rettidige indberetninger af energioplysninger til BBR kan fremover straffes med bøde.
Provenuet fra vedtagne bødeforlæg fordeles mellem staten og den pågældende kommune efter økonomi- og erhvervsministerens nærmere bestemmelser.
Med hensyn til opkrævning af gebyr for videregivelse af oplysninger om ejendomsdata har kommunen i dag hjemmel til at opkræve gebyr på op til 400 kr. for ejendomsoplysninger til private. Med forslaget bemyndiges økonomi- og erhvervsministeren til at etablere gebyrfinansierede tjenester til brug for videregivelse af oplysninger i forbindelse med handel af fast ejendom m.v.
Løsningen giver fuld digital og samlet adgang til offentlige oplysninger, som ifølge gældende lovgivning eller standardaftaler m.v. er nødvendige for at sælge eller købe i en ejendomshandel.
Kommunalbestyrelsen er i dag ansvarlig for kontrol af BBR-data og har pligt til at reagere ved mistanke om uoverensstemmelser mellem oplysningerne i BBR og de faktiske forhold.
Det fastslås endvidere, at myndighedernes adgang til energidata i BBR ikke må anvendes til kontrol af energiforbrug.
Formålet med forslaget er at skabe øget viden om energiforbruget og besparelsespotentialet i bygninger, ikke at kontrollere den enkelte slutbruger.
Ser man på CO2-udledning, omfatter lovforslaget ca. 95 pct. af udledningen, som skyldes energiforbrug i enfamiliehuse og etageboliger.
Ved at indføre forbruget i BBR åbnes der muligheder for, at oplysningerne vil kunne nedbringe forbruget og dermed også CO2-udledningen.
Loven træder i kraft den 1. januar 2010.
Dansk Folkeparti mener, at intentionerne i forslaget er i orden, men ser vi på høringssvar, ønsker vi at stille spørgsmål under udvalgsarbejdet, så vi er delvis positive over for forslaget.