runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Så kunne jeg jo opfordre til, at man tog ned og så på forholdene nede i flygtningelejrene i Jordan og Libanon og derefter så på, om den indsats, man yder, er stærk nok.
Det er jo ikke alene en indsats, Danmark skal yde, men som det internationale samfund skal levere.
Og det er klart, at set i det perspektiv er den indsats, den danske regering yder, alt, alt for pauver.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Nu taler vi jo netop, som ordføreren siger, primært om flygtninge fra nærområderne i Mellemøsten.
Vi taler ikke om, at der er skåret i programmer i Vietnam, Indonesien eller Latinamerika.
Hvis man tager i betragtning, at den nuværende regering har opgraderet hjælpen, herunder udviklingsbistanden i nærområderne, og at den militære indsats mod IS er blevet opgraderet – det vil sige en samlet opgradering på alle fronter – hvordan kan ordføreren så stille sig kritisk an over for den nuværende regerings indsats i og omkring Syrien?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Ja, det gør jeg.
Nu må jeg tilføje, at jeg ikke er udviklingsordfører, men jeg har da også kunnet læse, at udviklingsbistanden er blevet kraftigt beskåret, hvis man ser på udviklingen over de seneste 10 år.
Det er jo ikke kun noget, man kan laste den nuværende regering for.
Det gjaldt også den tidligere regering.
Og der er det da klart vores opfattelse, at hvis man ønsker at gøre noget reelt ved de flygtningestrømme, der er i dag, så er det den fuldstændig forkerte vej at gå.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jeg har lige slået et par tal op om den nuværende regerings humanitære indsats i nærområderne, som ordføreren kom med en kritik af før.
Og det viser sig, ganske som jeg anede, at vi yder mere i nærområderne end den tidligere regering.
Står ordføreren så stadig væk ved sin kritik af den nuværende regerings udviklingsbistand?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Nu sagde jeg ikke fuldstændig som ordføreren.
Altså, jeg brugte hverken ordet byrde eller problem.
Men hvis jeg forstår det rigtigt, mener Enhedslisten sådan set, at når man kommer, skal man kunne bo, lige præcis hvor man har lyst til.
Og dermed skal man kunne komme til områder, hvor der i forvejen er rigtig mange integrationsproblemer, mens rige kommuner, hvor der er ganske få flygtninge og indvandrere, ikke behøver at tage et ansvar.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-05-03:
Tak for det.
Nu hørte jeg jo debatten mellem Enhedslistens ordfører og Venstres ordfører, og jeg kan allerede sige nu, at jeg har besøgt flygtningelejre, både i Libanon og i Jordan, og derfor ved jeg også lidt om, hvad jeg taler om.
Og derfor ved jeg også, at Danmark faktisk er et af de lande, som absolut er længst fremme i forhold til udviklingsbistand.
Så når man hører Enhedslisten prøve at bygge sig selv op til et eller andet, jeg ved ikke hvad, og prøve at fortælle, at nu skal Danmark gøre mere, fordi Danmark ikke gør særlig meget i forbindelse med Syrien, vil jeg bare for at nævne et konkret eksempel sige: Vi har fordoblet vores bidrag til Syriensområdet på donorkonferencen i London for 1½ måned siden.
Danmark er i den absolutte top i forhold til udviklingsbistand til nærområdet.
Skylder ordføreren reelt ikke en undskyldning til regeringen på det her område?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Nej, jeg skylder ikke nogen undskyldning til regeringen.
Hvis man nu hører på regeringens retorik i forhold til det her – hvor de siger, at vi skal lukke vores grænser, fordi vi ikke kan tage imod flygtninge her i Danmark – og den konsekvens skal føres igennem, så betyder det også, at man godt kan forstå, at tyskerne lukker grænsen til Østrig, og også godt kan forstå, at østrigerne lukker grænsen til Ungarn.
Det er jo præcis den samme retorik, og det er også den, der kommer til at gælde på grænsen mellem Jordan og Syrien, mellem Libanon og Syrien og mellem Tyrkiet og Syrien.
Så skal vi jo også kunne forsvare, at de sender mennesker tilbage til krig, død og ødelæggelse; for den byrde, de bærer, er jo stor i forhold til den byrde, vi bærer her i Danmark.
Og det er jo den, vi diskuterer; det er jo, hvordan vi løser den situation, at der er store flygtningestrømme i Europa lige nu.
Hvordan løser vi det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-05-03:
Ordføreren må da i det mindste være enig så langt – når nu ordføreren ikke vil beklage sine fejltagelser og sit voldsomme angreb på regeringen før, som jo var på et fuldstændig fejlagtigt grundlag – at et skridt i den rigtige retning er to ting, faktisk to skridt.
Det ene skridt er det sikkerhedsmæssige, og det gør vi nu noget ved via den militære indsats i koalitionen, og det andet skridt er at sørge for, at der er noget at vende tilbage til, dvs. yde genopbygningshjælp i nærområdet, hvor Danmark også er i front.
Så er det ikke de to fundamentale nødvendigheder med hensyn til at sikre, at der er en fremtid dernede i området, som lige præcis er det, den danske regering også har taget fuldstændig ejerskab af?
Jeg vender tilbage til mit spørgsmål.
Hvis Enhedslisten ikke vil sige undskyld til regeringen, skylder man så ikke en undskyldning til de mange mennesker, inklusive danske soldater, som man lige nu har svinet til indirekte ved overhovedet ikke at vide, hvad det er, man står og taler om?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Jeg må sige, at jeg har uendelig svært ved at se, hvordan vi skulle have svinet danske soldater til.
Vi har lige haft en debat om, om vi skulle sende et dansk bidrag ned til Irak og Syrien, hvor Enhedslisten stemte imod, netop fordi vi mener, det er den fuldstændig forkerte vej at gå: at sende flere bombefly og sende flere soldater ned til en krigszone.
Hvis regeringen ville tage sit ansvar alvorligt, skulle det jo netop være ved at opgradere hjælpen i nærområderne og netop ved at arbejde for en fredelig løsning – frem for at sende flere bombefly derned.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Antallet betyder noget.
Når kasserne er åbne, betyder antallet mere.
Når man ikke gør nok ved radikalisering og antidemokratiske kræfter, kan antallet betyde rigtig meget.
Danmark skal selvfølgelig hjælpe forfulgte og folk i nød, men det skal primært ske i nærområderne.
Får vi denne anden tilgang, vil antallet regulere sig af sig selv.
Så behøver vi sådan set ikke diskutere det med antallet længere, for så vil vi få en politik, der sørger for, at vi kun får dem, der bidrager, og at dem, der ikke kan finde ud af det, må rejse hjem igen.
Der er mange europæere, 100.000, der arbejder i Danmark.
Det skal vi være glade for, dem skal vi sige tak til.
Der er mange mennesker fra resten af verden, der bidrager til danske virksomheders succes og til Danmarks velstand.
Det skal vi være glade for.
Dansk Folkeparti har stillet en forespørgsel, der handler om konsekvenserne af indvandringen.
Det er jo en god anledning til at tale om, at der både er noget, der hedder flygtninge – dem skal vi primært hjælpe i nærområderne, og vi vil også gerne tage nogle FN-flygtninge, som Danmark selv kan matche sig med i lejrene dernede – og så er der indvandringen, som skal foregå på den måde, at folk er selvforsørgende, ikke begår kriminalitet og ikke modarbejder det danske samfund.
Hele verden kan selvfølgelig ikke bo i Danmark, det kan vi hurtigt blive enige om.
Men Danmark skal være et åbent samfund.
Det er det, der har lagt grunden til Danmarks rigdom.
Vi skal hverken lukke os om os selv eller åbne en ladeport, men vi skal tiltrække de rigtige, så vi får et bedre Danmark og et rigere Danmark.
Liberal Alliance fremsætter sit eget forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil have lov til at læse op: Forslag til vedtagelse
Folketinget opfordrer på den baggrund regeringen til at arbejde for en reduktion af den del af indvandringen, der ikke bidrager positivt til det danske samfund, og at igangsætte initiativer, der bidrager til at bekæmpe antidemokratiske og ekstremistiske miljøer.
Folketinget ønsker, at Danmarks bidrag til håndtering af humanitære kriser som følge af f.eks. krig og nød gives som hjælp i de nærområder, hvor indsatsen gør størst nytte, og ikke som i dag målrettes modtagelse og håndtering af et meget stort antal asylansøgere i Danmark.«
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll starter med at sige, at antallet betyder noget, og siger så i den næste sætning, at hvis der er åbne kasser, betyder det mere.
Men jeg forstod, at Liberal Alliance tidligere mente, at der skulle være åbne grænser og lukkede kasser.
Hvis der nu er lukkede kasser, betyder antallet så noget for Liberal Alliance?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Altså, nu er det jo ikke nogen hemmelighed, og det er heller ikke noget, der begrænser sig til integrationspolitik.
Det er sådan set også sådan, dansk socialpolitik fungerer.
Der er ikke frit boligvalg.
Det er der hverken for folk på kontanthjælp, folk på integrationsydelse eller folk på dagpenge.
Det er et problem, at folk bliver klumpet sammen på den måde.
Men det er ikke noget, der specielt gør sig gældende i forhold til integrationspolitik.
Tak for det.
Det er jo det samme, vi taler om, når vi snakker om de her flygtningestrømme, der er.
Nu er Sverige, som har taget en stor andel af flygtningene, blevet nævnt, og Sverige har sådan set gjort, hvad man kunne forvente af et rigt, velstående land.
Der har bare været en masse lande omkring dem, som ikke har løftet den opgave, som Sverige har gjort, og det samme sker rundtomkring i kommunerne.
Det burde jo være noget, vi gerne ville rundtomkring i kommunen, det burde jo ikke være noget, vi talte om som en byrde, noget, der skulle fordeles.
Man kan jo i mange af de landdistrikter, der er, se, at det faktisk er en stor gevinst, at der kommer flygtninge derud og bor derude.
Jeg tror, det er den vej, man skal gå, og jeg tror, vi skal begynde at se på det som en ressource i stedet for som en byrde.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Årsagen til, at jeg spørger, er, at f.eks. i Albertslund, hvor jeg selv bor, er det mere end hver tredje, der har en udenlandsk baggrund, og i Ishøj og Brøndby, hvor jeg er valgt, er det endnu flere.
I Ishøj er det nu næsten 40 pct. af befolkningen, der har en ikkevestlig baggrund.
Hvis nu flygtningene selv havde mulighed for at beslutte sig for, hvor de ville slå sig ned, tror jeg, de ville slå sig ned, hvor der var en moské og en grønthandler og et lokalsamfund, de kunne være en del af, og hvor man kan snakke arabisk det meste af dagen.
Og så ville jeg frygte, at flere af dem ville komme til Ishøj, Brøndby og Albertslund, og så ville jeg frygte, at det ville være mine børns daginstitution, der skulle tage endnu flere, altså bære et endnu større socialt ansvar, og jeg tror ikke, ret mange af dem ville have råd til at købe en villa i Gentofte.
Derfor er mit spørgsmål: Er konsekvensen af Enhedslistens politik ikke, at det er de fattigste og de mest udsatte, der kommer til at bære de største byrder, og at det er de rigeste, der kommer til at slippe for regningen, hvis I får jeres vilje?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er faktisk et af mine yndlingsspørgsmål, så derfor vil jeg gerne takke for det.
For det giver mig lejlighed til at kunne gentage, at når vi har talt om åbne grænser, handler det om åbne grænser for folk, der i forvejen har en kontrakt med en dansk arbejdsgiver, og ikke andre.
Så er der selvfølgelig flygtningedelen, som er noget andet, og hvor vi primært vil hjælpe i nærområderne, men også er parate til at tage et vist antal FN-flygtninge herop.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Tak for det.
Enhedslistens ordfører gav på et tidligere tidspunkt i debatten udtryk for – sådan forstod jeg det i hvert fald – at man ikke rigtig anerkendte, at det, at der kommer så mange mennesker til Danmark, har indflydelse på, hvordan samfundet udvikler sig.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til.
Mener Enhedslisten f.eks., at det er en selvstændig værdi, at vi har et fælles sprog, vi har en fælles kultur, vi har nogle fælles traditioner, som er med til at binde os sammen som danskere og som folk?
Mener Enhedslisten, at det udgør en selvstændig værdi for det danske samfund, og er det noget, som Enhedslisten ønsker at holde fast i?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Jamen nu findes der jo mange forskellige former for traditioner og mange forskellige måder at være sammen på i Danmark.
Jeg tror ikke, at der findes en eller anden entydig størrelse for, hvilken måde vi er sammen på i Danmark.
Jeg tror, det danske samfund har gavn af at være et dynamisk samfund, som er i udvikling.
Det er klart, at det, at der er en stor flygtningetilstrømning til Danmark, får konsekvenser for, hvordan det danske samfund kommer til at se ud.
Men det gør det også, hvis det er sådan, at vi lukker os om os selv og siger, at vi ikke kan tage imod dem, men at de skal rejse tilbage til Syrien.
For det ville jo være konsekvensen af at sige, at de ikke kan være her.
Så ja, jeg tror, at det danske samfund består af mange forskellige former for traditioner og mange forskellige måder at være sammen på.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Nu er der jo folk, der helt frivilligt rejser tilbage til Syrien, også asylansøgere, så der kan man bare se.
Verden er så forunderlig på mange måder.
Men det er rigtig nok, at der er mange forskellige traditioner.
Så kan man spørge på en anden måde: Anerkender Enhedslisten, at det, der jo udgør en væsentlig del af fundamentet i Danmark, f.eks. er de traditioner, som er bygget op omkring kristendommen? Anerkender Enhedslisten, at det er en væsentlig del af den danske kulturarv?
Mener Enhedslisten, at det er noget, som er værd at holde fast i?
Anerkender Enhedslisten, at det danske sprog er en del af fundamentet for det danske samfund, og hvis Enhedslisten anerkender det, er det så noget, som man ønsker at holde fast i?
Hvis man kan svare ja til, at de her ting er værdifulde, og at man ønsker at holde fast i dem, kan man så ikke se, at det alt andet lige udgør en udfordring i forhold til at holde fast i de grundlæggende værdier og kultur og traditioner og vores sprog, at der kommer en masse mennesker udefra, som bringer nogle andre sprog og nogle andre kulturer og nogle andre traditioner hertil?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Jamen jeg tror bestemt, at det, at der er kristne værdier i Danmark, har betydning for en masse mennesker, der bor i Danmark.
Jeg tror også, at der er mange andre ting, der kan have betydning for mennesker, der bor i Danmark.
Det behøver ikke nødvendigvis at være kristne værdier.
Men jeg tror, at det, der har betydning, er, at vi har et fælles sprog, og det at have et fælles sprog betyder altså, at man skal gøre en indsats for at lave en god integration.
Det er jo det, vi f.eks. har set man gør på de danske højskoler, når flygtninge kommer dertil.
Det er jo en ordning, som Dansk Folkeparti nu er med til at afskaffe, altså at flygtninge kan tage ophold på de danske højskoler.
Det er en af de måder, hvorpå vi får en fælles kultur og en fælles forståelsesramme og et fælles sprog.
Og det tror jeg har enormt stor betydning for det danske samfund.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Nu er det her jo en debat om antal, og noget, der altid har undret mig ved Enhedslisten, er, at man ikke anerkender, at det at få for stor en koncentration i sig selv udgør et problem, og det slår jo ud på mange måder.
Og en af de ting, som jeg har kigget på, er kriminalitetsstatistikken.
Hvis man f.eks. går ind i Danmarks Statistik og ser på antallet af indvandrere sammenlignet med antallet af straffelovsdømte, kan man se, at de i Albertslund, hvor der er 36 pct. indvandrere, står for 81 pct. af kriminaliteten, at de i Odsherred, hvor der er 5 pct. indvandrere, står for 6 pct. af kriminaliteten, og at de i Jammerbugt, hvor der er 4 pct. indvandrere, står for 3 pct. af kriminaliteten.
Så jo flere indvandrere du samler, jo flere indvandrere bliver også dømt for kriminalitet i det område, og der er altså en proportionalt større kriminalitet.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Jeg tror allerførst, det er vigtigt at slå fast, at vi i Enhedslisten er fuldstændig enige i, at det handler om at begrænse antallet af flygtninge.
Vi ønsker ikke at skabe flygtninge i verden.
Vi ønsker tværtimod, at der bliver så få flygtninge som overhovedet muligt, og det gør man bl.a. ved at sikre en god udviklingsbistand og sørge for, at mennesker kan få et håb om en fremtid i det land, de bor i.
Det tror jeg vi alle sammen ønsker at kunne.
Når spørgeren så spørger ind til det med antallet af flygtninge, og om det ikke skaber problemer, må jeg sige, at det gør det givetvis.
Men svaret må jo være, at man prøver at få integreret de her mennesker, og at man sørger for, at den andel i kriminalitetsstatistikkerne bliver nedbragt.
For vi løser jo ikke problemet ved at sige, at vi skærer ned på udviklingsbistanden, og at vi siger til folk, at de ikke må flygte.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Men hvis Enhedslisten – kan man sige – nu anerkender, at antallet betyder noget, og at et for stort antal også bliver et problem samfundsmæssigt, betyder det så, at man lægger afstand til alle de nejstemmer, som man har lagt i forhold til stramninger hen over de sidste 20-30 år?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Nej, det gør det ikke.
Nu er jeg ganske vist ikke ordfører på det her område, men det betyder ikke, at vi lægger afstand til det.
Det kan da godt være, at det er et problem, men hvis konsekvensen er, at vi så slet ikke skal tage imod de her flygtninge, så gør det jo også noget ved vores samfund.
Min pointe er sådan set bare, at det da er muligt, at det skaber nogle udfordringer for os – og det mener jeg heller ikke vi skal lukke øjnene for – men det er jo nogle udfordringer, vi bliver nødt til at håndtere.
Der bliver vi nødt til at tro på sammenhængskraften og tro på, at de problemer kan løses.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Ordføreren må rette mig, men sagde ordføreren ikke, at i tidligere tider – og jeg går ud fra, at det var, før højrefløjen fik lov til at bestemme, og nu er jeg jo stolt af ordet højrefløj, jeg synes, det er et rigtig godt ord – lykkedes integrationen meget, meget bedre?
Det må jeg sige ikke er et billede, jeg genkender, af den virkelighed, som er.
Det viser statistikkerne faktisk også.
De integrationsprojekter, der har været sat i gang gennem tiderne, har været dybt elendige.
Det har været dybt elendigt, og det har været en skandale.
Det, der så er det nye i integrationen, er, at man begynder at stille krav bl.a. om sprog.
Mener man virkelig, at tiden der lige efter 1983 var en lykkelig periode, hvor integrationen bare gik derudaf?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Jeg tvivler på, at jeg har sagt, at jeg synes, at integrationen gik fremragende tidligere.
Det synes jeg sådan set ikke den har gjort.
Det, jeg kan se i dag, er jo bare tegn på, at man forhindrer integrationen i at lykkes de steder, hvor integrationen faktisk lykkes.
Jeg nævnte lige før forslaget om højskolerne.
Det er jo faktisk et af de steder, hvor integrationen lykkes rigtig godt, hvor det lykkes at tage flygtninge ind og sørge for, at de lærer at tale dansk.
De begår sig i et miljø, hvor der hele tiden tales dansk.
Det gør dem faktisk klar til at kunne tage job og uddannelse.
Her er der en måde at få dem integreret i den danske kultur og forståelsesramme på, i forhold til hvordan man begår sig i det danske samfund.
Det vælger man så at sige man vil afskaffe.
Det er det, jeg mener med, at hvis man vil det her, skal man jo sige, at vi skal have nogle flere af de ting, vi kan se lykkes, i stedet for at begynde at skære det væk.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Det er jo meget sjovt, at ordføreren nævner en opfindelse af Grundtvig, nemlig højskolen, hvor kristendom og folkelighed gik hånd i hånd.
Det er jo sådan set det, højskolerne er bygget på.
Men lad nu det være.
Jeg vil så godt spørge, om der er nogen grænse for Enhedslisten for, hvor mange flygtninge der kan komme.
For jeg har sådan en eller anden tanke om, at det sådan set er ubegrænset, at antallet ikke betyder noget.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Så tror jeg da ikke, spørgeren har hørt efter, for jeg har lige præcis sagt, at antallet betyder noget, og at det betyder noget for Enhedslisten, at der bliver så få flygtninge i verden som overhovedet muligt.
Men når der er flygtninge, bliver vi nødt til at kunne håndtere det, og det er en opgave, vi bliver nødt til at løfte i fællesskab.
Så kan det ikke nytte noget, at vi bare snakker om grænsekontrol.
Det gør vi ikke ved at lukke os inde; det gør vi ved at give mere nødhjælp og hjælpe folk der, hvor de er.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Tidligere var det sådan, at når flygtninge kom til Danmark, blev de boliganvist af Dansk Flygtningehjælp, og mange af dem endte i de samme kommuner, i Aarhus, i København, i Odense og i en række Vestegnskommuner.
Det blev så lavet om i slutningen af 1990'erne, da man lavede en fordelingsnøgle, så de blev spredt ud på alle danske kommuner.
Er Enhedslisten tilhængere af, at der er sådan en fordelingsnøgle, eller mener Enhedslisten, at flygtningene skal kunne bosætte sig, hvor de har lyst til at bo, når de kommer til Danmark?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Som sagt er jeg ikke ordfører på det her område, men så vidt jeg erindrer, går vi ikke ind for nogen fordelingsnøgle, men man kan sige, at der kommer til at blive skabt en fordelingsnøgle i det øjeblik, man laver en integrationsydelse, som er så lav, at der er meget, meget store begrænsninger i forhold til, hvor man kan bosætte sig.
Men selve det med at begynde at lave kvoteordninger og lave fordelingsnøgler for, hvor et menneske skal slå sig ned, går vi ikke ind for.
Vi mener sådan set, at folk skal kunne have lov til at slå sig ned der, hvor de vil.
Det ændrer jo ikke ved, at det er et reelt problem, som spørgeren peger på, nemlig at der er tendenser til, at det er nogle specielle boligområder i nogle bestemte kommuner, hvor byrden bliver enormt høj.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-03:
Tak for bekræftelsen af, at Liberal Alliance fortsat ønsker at afskaffe 24-årsreglen.
Det synes jeg er en vigtig forbrugeroplysning til vælgerne.
Jeg har jo set Liberal Alliances forslag til vedtagelse i den her forespørgselsdebat.
Den adskiller sig jo kun fra det forslag til vedtagelse, som de andre borgerlige partier har lavet, ved at Liberal Alliance ikke ønsker at begrænse den ikkevestlige indvandring.
Ellers er vi meget enige om den tekst, der kunne vedtages.
Jeg vil bare spørge, hvorfor Liberal Alliance ikke synes, at det er specielt vigtigt at begrænse ikkevestlig indvandring.
Liberal Alliance synes altså, at det er uvigtigt, hvor indvandrerne kommer fra, om de kommer fra vestlige lande, eller om de ikke kommer fra vestlige lande.
Hvorfor spiller det ikke en rolle for Liberal Alliance?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er, fordi vi ønsker at give mulighed for, at der kan komme en dygtig cand. polit. fra f.eks. Syrien og blive en del af det danske samfund.
Vi sætter stor pris på, når der kommer sådan nogle folk.
Kan der komme 100 dygtige økonomer fra et ikkevestligt land, ville det da være dejligt, hvis der er brug for de 100 økonomer.
Og hvis der er brug for 100 murere, som hr. Mattias Tesfaye spurgte om, så ville det da også være dejligt, hvis der kom 100 murere, hvorend de måtte komme fra i verden, hvis vi mangler dem.
Vi synes da ikke, at danske virksomheder skal begrænses af, hvilke muligheder der er.
Danmark skal tiltrække de bedste indvandrere.
Det er dem, der kan passe et arbejde og bidrage og ikke begår kriminalitet og ikke modarbejder det danske folkestyre.
Det er de bedste, lige meget om de så er fra Syrien eller Sydamerika.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-03:
Det vil sige, at hvis vi har en dygtig økonom fra et vestligt land og vi har en dygtig økonom fra Mellemøsten eller Indien eller en anden kulturkreds og de er lige dygtige, ingen af dem begår kriminalitet, ingen af dem modarbejder det danske folkestyre, så betyder det ikke noget for Liberal Alliance, om det er den ene eller anden, der kommer til Danmark?
Det er ikke sådan, at Liberal Alliance ser et særskilt problem i, hvilken kulturkreds folk kommer fra?