runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Nu har hr. Steen Gade og jeg jo for en times tid siden siddet i et radiostudie nede i kælderen og diskuteret netop fødevarekrisen i verden, og vi er jo enige om, at det er et kæmpe problem, som kræver en indsats af os i de rige lande.
Vi har jo altså endnu ikke vedtaget eller lavet nogen aftaler overhovedet for finansloven for 2009; vi har nogle beløb stående i nogle overslagsår, men vi har jo slet ikke forhandlet finansloven for 2009.
Jeg har klart tilkendegivet, hvad Det Konservative Folkepartis målsætning er, nemlig yderligere at styrke udviklingsbistanden over de kommende år.
Jo flere mandater, Det Konservative Folkeparti med tiden får,
jo flere muligheder har vi for at sætte os igennem med det synspunkt, men jeg kan jo ikke stå her nu og sige, hvordan finansloven for 2009 ender.
Magnus Heunicke (S), 2008-04-16:
Ja tak.
Jeg sad og fulgte debatten og syntes, det var helt rørende at høre, hvordan hr. Lars Barfoed ærgrede sig sådan over, at den politiske debat i Danmark var på sådan et dårligt, lavt niveau.
Det var i replikken til et spørgsmål fra hr. Orla Hav.
Hr. Lars Barfoed sagde direkte, at det var så ærgerligt, at ingen turde tale om brugerbetaling.
Det kan jeg forstå er hr. Lars Barfoeds helt store ønske, at flere tør tale om brugerbetaling.
Vi ved jo fra Det Konservative Folkeparti, at de jo virkelig godt vil udrulle og indføre endnu flere massive, markante skattelettelser - helst til de allerrigeste i vores samfund.
Jeg kan så her i dag forstå, at pengene dertil nu skal tages dels fra nogle besparelser, dels fra mere brugerbetaling.
Nu har man så chancen for netop at komme med sine inderste ønsker om brugerbetaling frem for at stå og brokke sig over, at ingen tør tale om det.
Så kom dog med dem.
Og jeg vil godt vide, om det er mere brugerbetaling i folkeskolen, på vores sygehuse, hos vores læger, på vores biblioteker.
Hvor er det, hr. Lars Barfoed vil have mere brugerbetaling?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Det er da et fantastisk godt eksempel på det, jeg lige har stået og sagt.
Her kommer der et folketingsmedlem løbende nede fra sit kontor, fordi han har hørt, at jeg har sagt noget om brugerbetaling, for ligesom at skulle skose mig for det, for her har han virkelig noget, han kan fange manden på, for nu bliver der nok ballade ude i de små hjem over, at en mand overhovedet taler om brugerbetaling.
Det er netop et godt eksempel på, at Socialdemokratiet forsøger at lægge et tabu ned over den offentlige debat, så vi ikke kommer til at diskutere de her ting, men så den socialdemokratiske velfærdsmodel med gratis ydelser til alle bare kan få lov til at florere, og vi andre skal ikke turde tale om noget som helst andet, for så bliver der ballade.
Jeg vil gerne give et eksempel, og det er på brugerbetaling på daginstitutionerne.
Når børnene skal have mad i daginstitutionerne, så siger vi Konservative: Det må være rimeligt, at forældrene betaler, altså at de, der kan betale, betaler for maden.
Straks er der ballade i den socialdemokratiske lejr.
Hvad er det dog for noget?
Tænk, at vi drister os til at mene, at forældre, som sagtens kan betale for deres børns mad, skal gøre det.
Det er helt urimeligt.
750 mio. kr. holder man sig ikke tilbage for at bruge hvert år i de kommende år på at give familier, som sagtens kan betale for deres børns mad, gratis mad.
Det er lige præcis forskellen på gammeldags socialdemokratisk politik, hvor man ikke tør noget som helst i retning af at prioritere, og så konservativ politik, hvor vi tør prioritere, så vi sikrer, at der er råd til at gøre noget for de svageste.
Den største trussel mod det her velfærdssamfund, den største trussel mod de svage i det her samfund er en fortsættelse af Socialdemokratiets politik, for så bliver der ikke råd til at gøre noget for de svage.
Magnus Heunicke (S), 2008-04-16:
Det var godt at få hr. Lars Barfoed ud af busken, og det var rart at få et konkret eksempel.
Det er det, jeg har prøvet at efterspørge: nogle konkrete eksempler, for debatten bliver altid bedre, når man så kan forestille sig, hvad det er for en virkelighed, der venter os, når De Konservative får udrullet endnu mere af deres politik.
Nu nævner hr. Lars Barfoed selv virkeligheden ude i de danske kommuner og netop en kommunal kerneydelse som daginstitutionen.
Som jeg har forstået debatten i dag - nu har jeg siddet her under hele hr. Lars Barfoeds debat og ikke på mit kontor - er forskellen den, at der, hvor man tidligere stod ligesom og spillede med musklerne over for kommunerne og sagde, at det kunne være, at der kom en straf, bliver der i dag næsten udskrevet dummebøder fra starten til danske kommuner, der overskrider anlægsbudgetter.
Sagen er jo bare den, at vi fra den konservative borgmester i Odense og hans borgmesterkolleger ved, at der jo er sket det, at de danske institutioner, f.eks. vores børnehaver, nu kan spare op fra år til år.
Hvis en børnehave så har sparet op til f.eks. en bus, kan man risikere, at kommunen bliver straffet for, at institutionen har forvaltet pengene og altså har været lidt sparsommelig og købt den her bus, fordi det er udslag af kun et års budget for en kommune, og så kommer regeringen efter kommunen.
Så hvad er svaret til den konservative borgmester i Odense og alle hans borgmesterkolleger, der siger: Det her er en ommer?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-16:
Jeg forstår faktisk godt, at kommunerne nogle steder opfatter det som et problem - det, at man har sparet op til en eller anden aktivitet, men at den så ikke kan passe ind i det budget, man har for i år, og så kan man ikke bruge pengene.
Men forholdet er jo det, at vi er nødt til at se på det totalt fra samfundets side og vurdere, hvad der er plads til, når det gælder den samfundsøkonomiske aktivitet her og nu.
Uanset om det er penge, der er sparet op, eller de ikke er sparet op, er det afgørende, at hvis vi øger den samfundsøkonomiske aktivitet her og nu, gør vi arbejdskraftmanglen større, og det fører til, at vi overopheder vores økonomi med de negative økonomiske følger, det får.
Derfor er vi desværre nødt til at sige, at det ikke er afgørende, om man har sparet op til noget eller ej; det afgørende er, at der lige her og nu ikke er plads til at øge den samfundsøkonomiske aktivitet ud over det, kommunerne har budgetteret.
Men jeg kan godt forstå, at det er ærgerligt for kommunerne.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-16:
Jeg vil spørge den konservative ordfører, om De Konservative er imod et fleksibelt arbejdsmarked.
Årsagen til spørgsmålet er beskæringen af retten til supplerende dagpenge, som vil ramme omkring 30.000 lønmodtagere.
Hidtil har man kunnet få supplerende dagpenge i 52 uger, fremover vil det kun være 30 uger.
Der er jo altså mennesker, som ønsker et fuldtidsjob, men som kun kan få et deltidsjob og så får suppleret op med dagpenge.
I Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg har vi i dag haft besøg af reservetjenere, der har fortalt om kæmpe arrangementer i Bella Centeret, og reservetjenere på Scandlines' færgeruter.
På tilsvarende måde forholder det sig med fiskeindustriarbejdere fra det nordjyske; de er kun på arbejde, når der er fisk at arbejde med, naturligvis.
Det vil fremover heller ikke kunne lade sig gøre, at de kan gøre som hidtil.
Derfor er mit spørgsmål, om De Konservative er imod et fleksibelt arbejdsmarked.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-16:
På svaret kan jeg forstå, at det trods alt skal være sådan, at jo højere løn man har, jo mindre nettolettelse skal man have - altså, de højeste nettolettelser til dem i bunden og så mindre lettelse, jo højere man kommer op i systemet.
Har hr. Ole Sohn på nogen måde et enkelt bud på, hvordan en sådan reform skal strikkes sammen?
Bare sådan, at den håndværker, der eventuelt har fri her på nuværende tidspunkt og måtte sidde derhjemme bag skærmen, kan få et billede af, om det her - altså, at lave en reform, som sikrer, at en person, der bliver ramt af topskat, får en lavere nettolettelse end en person, der ikke får en lettelse i topskatten - på nogen som helst måde er realistisk muligt.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Nu er der jo en grundlæggende forskel på Ny Alliances og SF's skattepolitik.
Vi har stadig væk det grundprincip, at de bredeste skuldre skal bære de største byrder, og den profil ligger også i de skattetanker, vi gør os.
Det, vi indtil videre har gjort, er, at vi har lagt nogle bud ind til Skattekommissionen og sagt: Vi synes, I skal gå efter de og de pejlemærker.
Men borgerne har krav på at se et samlet skattepolitisk udspil, så man kan se: Hvad betyder det for mig nu og efter en skattereform?
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Jeg vil starte med at sige tillykke til SF med den meget imponerende fremgang i meningsmålingerne.
Vi kunne godt tænke os en lidt bedre fordeling af fremgangen, men det er dog i den rigtige retning.
Men det spørgsmål, jeg har, er så: Er venstrefløjens synspunkter blevet lige så klart styrket, når nu SF f.eks. går ind for at privatisere DONG, vores største energiselskab, sådan at DONG skal styres efter profit i stedet for efter, hvad der er bedst for klimaet, eller når SF går ind for at privatisere TV 2?
Jeg mener: Venstrefløjen synes vel ikke, vi har brug for at få et nyt TV 3?
Og nu har jeg hørt meget om det med topskatten; man kan vel uden at overdrive godt sige, at det med at ville reducere topskatten ikke er den klareste måde at sige på, at venstrefløjen går ind for at mindske uligheden i samfundet.
Så derfor vil jeg spørge hr. Ole Sohn: Går det lige så godt med at få udbredt og styrket venstrefløjens synspunkter i samfundet, som det går med at få gode tal?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Til grundspørgsmålet, om det går godt for venstrefløjen, vil jeg sige: Ja, jeg synes bestemt, at det er rart at se, at flere og flere vælgere i det her samfund kan se nødvendigheden af, at vi har en stor, stærk, aktiv og resultatorienteret venstreorienterethed i samfundet.
Det, der er helt afgørende for et venstreorienteret parti, er ikke, at man har de rigtige holdninger alene og kan stå med dem på sidelinjen og have rene hænder, men at man fungerer som et venstreorienteret indflydelsesparti, som er indstillet på at gå ind og sikre, at man kan forandre samfundet i den retning, man nu ønsker.
Og vi ønsker samfundet ændret i en retning, som sikrer mindre ulighed.
Vi vil faktisk gerne, når vi har haft indflydelse i en periode, kunne måles på, at uligheden i samfundet er blevet mindre.
Hvordan det kan ske, vil vi gerne drøfte med de partier, vi indgår i samarbejde med, men glædeligvis kan jeg jo konstatere, at der i oppositionen er helt enighed om, at starthjælpen skal fjernes og kontanthjælpsloftet skal fjernes.
Det er jo to meget konkrete måder at mindske uligheden på.
Vi skal også lave en skattereform, som gør, at de laveste indkomster får de største lettelser, for det er jo de laveste indkomster, der rammes af den nuværende økonomiske politik med stigende fødevarepriser, stigende buspriser, stigende daginstitutionspriser osv.
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Jeg er ikke spor i tvivl om, at vi kan lave en fin politik sammen på en lang række områder, bl.a. de ting, hr. Ole Sohn lige har nævnt.
Men det gælder jo efter vores opfattelse samtidig om selvfølgelig at vinde vælgere - det arbejder vi hårdt på - og så gælder det jo også om at vinde holdninger.
Det er jo derfor, jeg nævnte lige de tre ting, jeg gjorde.
Nedsættelse af topskatten: Jeg tror altså ikke, det vinder nogle holdninger for venstrefløjens synspunkter.
Derfor vil jeg spørge, om der ikke var nogen af de her ting, SF samtidig med at de siger mange fornuftige ting - skulle begynde at revurdere: Er det nu rigtigt, at vi er med i et forlig f.eks. om at privatisere DONG, mens alle taler om, at vi skal gøre noget for klimaet?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg tror, at langt de fleste vælgere, både de, der stemmer på SF, og de, som ikke stemmer på SF, men kender SF's politik, ved, at SF om nogen er Danmarks grønne miljøparti.
SF er det parti, der om nogen har kæmpet for at få en grøn profil både i miljøpolitikken og i klimapolitikken.
Når vi er gået med i det seneste energiforlig, er det ikke et udtryk for, at det repræsenterer den højeste genialitet.
Det er et lille skridt i den rigtige retning, derfor er vi gået med.
Men vores ambitioner på klima- og energiområdet er langt højere, og den grønne profil vil vi forfægte med høj faneføring også i den kommende tid, så vi er helt sikre på, at endnu flere vælgere føler sig tiltrukket af en venstreorienteret indflydelsespolitik, som SF står for.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-16:
Jeg synes, den her debat meget klart synliggør, at det jo ikke handler om, hvorvidt SF er økonomisk ansvarlige; det er egentlig en debat om, hvor uansvarlige SF i det hele taget er.
Derfor vil jeg egentlig også gerne vende tilbage til hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål i forbindelse med den artikel, der var i Nyhedsavisen - den for SF så famøse artikel, som jo kortlagde, at der var en manko på 70 mia. kr. Så kunne jeg så forstå på hr. Ole Sohns svar, at der var regnet 30 mia. kr. forkert.
Betyder det så, at der reelt kun var en manko på 40 mia. kr.?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Nu er jeg da ked af, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke har været i salen under debatten, men først lige er kommet ind nu.
For hvis hr. Per Ørum Jørgensen havde været her bare for 10 minutter siden, ville han have hørt den opfordring, jeg gav lytterne og seerne - og den vil jeg også gerne give til hr. Per Ørum Jørgensen
: Gå ind på www.sf.dk, på vores hjemmeside, der ligger vores finanslovforslag til fuld offentlig beskuelse og gennemregning.
Det er fuldt finansieret.
Der bliver inddraget flere penge, end der bliver givet ud.
Og hvorfor gør der det?
Jo, fordi vi mener, at regeringens politik faktisk er så uansvarlig, at der skal ske en stramning, for det er alt andet lige lettere at lempe lidt på finanspolitikken, hvis der skulle vise sig at komme en stigende arbejdsløshed.
Hvis det modsatte skulle ske, at økonomien bliver overophedet, har regeringen ingen værktøjer til at redde dansk økonomi.
Det er udtryk for komplet uansvarlighed.
Hr. Per Ørum Jørgensen hørte det åbenbart ikke før, men jeg gentager det gerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-16:
Jo, jeg hørte nu hr. Ole Sohns udmærkede svar.
Men det, jeg hæfter mig ved, var faktisk det svar, hr. Ole Sohn gav hr. Kristian Thulesen Dahl, hvor hr. Ole Sohn jo sagde, at man kun havde regnet 30 mia. kr. forkert.
Det må jo så betyde, at der har været valgløfter for 40 mia. kr., der ikke har været finansieret.
Det skal der jo ikke andet en simpel hovedregning til at konstatere.
Jeg kan så forstå, at De Radikale får det til 15 mia. kr., som ikke er finansieret, og det er måske en form for høflighed over for SF at man ender på det tal.
Men jeg kan altså ikke se, hvem der skal betale, hvis hr. Ole Sohn ønsker at give skattelettelser i toppen, ønsker at styrke velfærden
der er jo ingen grænser for, hvor SF vil sætte ind.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Hvem skal betale?
Vi har ikke fået svaret på det.
Er det boligejerne, er det virksomhederne, er det borgerne i sidste ende, der kommer til at betale i form af nogle grønne afgifter af forskellig art?
Hvor kommer den regning hen, som vi jo alle sammen kan se ligger der, og som ikke er finansieret fra SF's side?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Ja, det kan det.
De skal selvfølgelig have en lettelse.
Men hovedparten af danske lønmodtagere skal have en skattelettelse i indkomstskatten, det er klart.
Det er den profil, vi ønsker at lægge ind.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-16:
Jeg kunne forstå på hr. Ole Sohn, at der er en række helt almindelige håndværkere, der helt urimeligt bliver ramt af topskatten, og derfor er det relevant at diskutere topskatten.
Betyder det, at det efter en skattereform, som SF eventuelt lægger stemmer til, så godt kan accepteres af SF, at håndværkere netto bliver lettet, eller som det ellers har været antydet, at SF så vil kratte pengene ind på anden vis, ved grønne afgifter osv.?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg beklager, hvis jeg har talt så uklart, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke har forstået, at vi ikke ønsker, at man skal have færre kroner ind i skat, men at der skal laves en skattereform, som betyder en skatteomlægning.
Vores profil ligger faktisk meget tæt på det, som også hr. Morten Bødskov fra Socialdemokraterne var inde på, nemlig at man skal lave skattereform og se den i sammenhæng med det provenu, der skal bruges i staten.
Det er også det, vismændene har foreslået.
Der er sådan set ikke nogen særlig originalitet i det, SF har foreslået.
Vi har lyttet til nogle af de råd, som de økonomiske vismænd er kommet med.
Det troede jeg også at Venstre gjorde en gang imellem.
Det gør de åbenbart ikke, men det gør vi.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-04-16:
Det svar skabte jo ikke større klarhed.
Men nu siger hr. Ole Sohn, at der skal ske en omlægning.
Og jeg forstår altså stadig væk, at det er boligejerne, der er den ene part af dem, der skal betale.
Men hvem er det yderligere, der skal betale?
Det synes jeg vi må have et svar på.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Regeringen har jo på flere områder låst en række forureningsafgifter, så det bliver billigere og billigere at forurene.
Det er jo ikke særlig klogt i en tid, hvor alle taler om, at vi skal gøre en indsats for et bedre klima.
Man kunne måske lægge an til at regulere forureningsafgifter, så det bliver dyrere og dyrere at forurene.
Det ville jo f.eks. være en indtægtskilde.
Man kunne oven i købet få et bedre klimaregnskab, hvis man så samtidig billiggjorde nogle af de ting, hvor der kunne spares på energien.
Det har regeringen fuldstændig afskrevet - det ved jeg godt.
Men det kan godt lade sig gøre.
Og vi synes faktisk, det er en god idé, at man beskatter forurening og præmierer energibesparelser.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-16:
Jeg hæfter mig ved det, som hr. Ole Sohn siger om den økonomiske politik.
Hr. Ole Sohn siger, at SF vil rulle de skattelettelser tilbage, der er givet - det vil SF ændre på.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF om to ting:
Når man nu gerne vil fremstille sig som et alternativ til regeringen og til Dansk Folkepartis politik, er det så ikke lidt mærkeligt at se, at Socialdemokraterne, der tidligere har talt om at rulle skattelettelser tilbage, nu ikke vil det længere i deres seneste udspil?
Hvor er alternativet henne, kan man spørge.
Det var det ene spørgsmål.
Jeg kunne jo godt tænke mig at spørge, om SF - hvis vi taler år 2010 - stadig væk vil rulle givne skattelettelser tilbage.
Hvor lang tid skal hr. og fru Jensen, der har fået en stor eller lille skattelettelse, regne med, at SF kommer med den store grab og tager pengene igen og siger: Nej, nej, vi ville jo rulle skattelettelserne tilbage, så nu er der ingen penge til jer.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Jeg glæder mig over, at der i dag er foretaget en meningsmåling, der viser, at vælgerne faktisk er meget indstillet på at være med til at finansiere en ordentlig velfærd.
Den velfærd, som hr. Peter Skaarups parti, Dansk Folkeparti, har været med til at undergrave igennem de seneste 6 år ved, at der er blevet mindre hjælp pr. ældre, som har behov for hjemmehjælp, og at der i katastrofal grad er blevet mangel på sygeplejersker.
Det er der faktisk stor interesse for at afhjælpe.
Så vil jeg gerne sige: Naturligvis er der nuancer og forskelle i de holdninger, som SF og Socialdemokraterne har.
Hvis ikke det var tilfældet, så var vi ét parti.
Nu er vi to partier, men jeg kan godt love hr. Peter Skaarup, at vi i 2010 har en ny regering - og at den nye regering også har fundet frem til en økonomisk politik, som er ansvarlig, og som medvirker til at lukke nogle af de huller, som Dansk Folkeparti har medvirket til at lave i den offentlige velfærd igennem de seneste 6 år.
Det vil jeg gerne give tilsagn om.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-16:
Nu har vi jo lige haft den rigtige meningsmåling, og det var valgresultatet her for nylig, som jo sagde en eneste ting, nemlig at det alternativ - hvis man overhovedet kan tale om det, for det stritter jo i alle mulige retninger - ønskede vælgerne ikke.
SF fik ikke flertal sammen med de partier, som SF mener fremtidigt at ville kunne danne regering med.
Man må jo sige, at den sag er afgjort nu og her.
Men med hensyn til det spørgsmål, jeg stillede, fik jeg jo ikke antydning af et svar fra hr. Ole Sohn.
Det, jeg spurgte om, og det, jeg gerne vil spørge om igen, er: Hvis nu hr. Ole Sohn sidder som udenrigsminister eller finansminister i en regering i 2010, vil SF så stadig væk rulle gamle skattelettelser tilbage?
Og hvor lang tid tilbage går vi?
Altså, skal vi også tilbage til den sidste skattelettelse, der blev givet?
Hvor lang tid skal vi tilbage i forhold til de penge, som borgerne jo tror de har fået og har brugt?
Er det ikke lidt utroværdigt, at SF bliver ved med at snakke om at tage penge fra borgerne?
Det er vel ikke det, som borgerne kunne ønske sig?
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Nu stillede hr. Peter Skaarup to spørgsmål, bl.a. hvad vi vil gøre i 2010, og der er det, jeg siger, at jeg tror vi har en anden regering.
Men hvis vi tager udgangspunkt i nu: Altså, de skattelettelser, som regeringen og Dansk Folkeparti har planlagt til igangsættelse i 2009, skal jo ikke rulles tilbage; de skal annulleres.
Så det er ikke et spørgsmål om at rulle dem tilbage.
Vi er jo ikke kommet ind i 2009 endnu, det er vi altså ikke, må jeg minde hr. Peter Skaarup om.
Så der er mulighed for fremadrettet at sige til vælgerne: Skal vi ikke i stedet for at give de bedst stillede for 9,5 mia. kr. skattelettelser tage og bruge nogle af de planlagte skattelettelser til at sikre, at hr. og fru Jensen kan få en ordentlig hjemmehjælp?
Der er jo en lang række områder, hvor man kunne sige man med stort held kunne forbedre velfærden i Danmark.
Jeg ved godt, at det ligger Dansk Folkeparti fjernt at gøre det, fordi man har lagt stemmer til den ene stramning og nedskæring i den offentlige sektor efter den anden for at kunne finansiere skattelettelserne.
Men det er jo netop der, partierne er forskellige.
Vi ønsker at sikre en ordentlig og velfungerende offentlig sektor.
Jeg er da en smule bekymret for Det Konservative Folkepartis måde at vurdere politik på.
Jeg går da ud fra, at Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at når der betales skat, er det jo som udgangspunkt borgerne - eller virksomheder - der betaler skat.
Det, vi har sagt, er: Lad os, når vi laver en skattereform, lave den ud fra et samlet hele.
Lad os lave en skattereform, som er socialt retfærdig i modsætning til de der bevidstløse skattelettelser, regeringen og hr. Per Ørum Jørgensen har givet til de bedst stillede i samfundet.
Det er da hamrende uretfærdigt.
Lad os lave en socialt retfærdig skattelovgivning, lad os give den en grøn profil, sådan at det bliver dyrere at forurene og billigere at spare på energien.
Jeg ved godt, at det er helt utænkeligt, at en borgerlig regering kan se skattepolitikken sammen med miljøpolitikken, men ville det ikke være gavnligt for klimaet og miljøet, hvis man beskattede forurening lidt mere og samtidig sagde, at der, hvor der spares på energien og gøres noget for miljøet, gives der også en lettelse? Altså, prøv engang at tænke kreativt.
Man kan se, hvor dejligt vi kunne få indrettet verden, hvis også Det Konservative Folkeparti kunne være en smule kreative frem for bare bevidstløst at lempe skattelettelser ud til de bedst stillede i samfundet.