runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2007-04-26:
Jeg vil godt vende tilbage til det med parallelsamfundet.
Det er jo sådan, at Folketinget har udarbejdet en magtudredning, og et af disse hæfter handler om parallelsamfundet, som var i 1950'erne i Danmark.
Hvorfor var der sådan et?
Det var der sådan set, fordi der var en stor arbejdsløshed efter krigen, og her var der så en hel række mennesker, som ikke havde nogen muligheder.
Vil hr. Peter Skaarup give mig ret i, at den aktion, der blev gennemført i 1960'erne af Venstre og Konservative og arbejdsgiverne for at få fremmedarbejdere, som det hed dengang – i dag ville de hedde indvandrere – betød, at man hentede dem helt ude på de anatolske sletter og ude i middelalderlige samfund?
Vil hr. Peter Skaarup også give mig ret i, at det var de første, der mærkede arbejdsløsheden både i første, anden og tredje generation?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg vil fastholde, at jeg tror, der er mange mennesker i det danske samfund, som har den opfattelse, at tørklædet i den form, hvor det er et symbol på noget politisk og noget undertrykt, hvor kvinden underlægger sig manden, ikke er af det gode.
Det er ikke af det gode, hvis man skal ud at have et job; det er ikke af det gode, hvis man skal ud at være skolelærer på en institution eller på en skole eller være gymnasielærer, eller hvor det nu er henne, at man så står der som et symbol over for eleverne, og altså kommer med nogle budskaber, som vi ikke ønsker skal være de budskaber, vi har i Danmark, nemlig at kvinden er undertrykt og skal skjule sin seksualitet og sit hår.
Det mener jeg ikke er en dansk værdi, og det er vi åbenbart ikke enige om, og sådan er det.
Der er åbenbart forskel på Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Per Clausen (EL), 2007-04-26:
Nu fører det nok for vidt at bede hr. Peter Skaarup om at give en præcis beskrivelse af den rette danske klædedragt, hvor meget mave, der skal vises om vinteren, før man lever op til hr. Peter Skaarups danske værdier.
Det, jeg vil følge op med, er at spørge hr. Peter Skaarup: Skal jeg forstå det på den måde, at hvis man er en kvinde, som er i færd med en uddannelse, eller som har et arbejde, og som mener, at hun er et selvstændigt og frit menneske, der selv bestemmer, hvem hun vil giftes med, hvem hun vil bo sammen med, men som opretholder det synspunkt, at hun ikke vil udstille sig selv med et overdrevent stort kors, men med et tørklæde for på den måde at signalere sin religiøsitet, så er det uforeneligt med at være integreret i Danmark?
Er det, hr. Peter Skaarup i virkeligheden siger, at enhver form for religiøst symbol, som ikke er et kristent religiøst symbol, skal fjernes, før har man ikke ydet sit til integrationen?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg vil meget gerne diskutere det centrale her, og det centrale er, om man vil indleve sig i, hvad der foregår i Danmark, ikke bare lovgivningen, at man ikke begår kriminalitet, men at man også accepterer, at der kan være nogle regler, som man skal overholde, og som vi nu engang lægger vægt på i Danmark.
Det gælder også nogle traditioner.
Og en af de ting, som vi for lang tid siden er kommet væk fra, er, at kvinder skal undertrykkes.
Det er det, vi har i Danmark p.t.
Det må de grupperinger, der kommer til Danmark, også indleve sig i og acceptere.
Og en af de ting, som tørklædet traditionelt har været brugt til, har været at undertrykke kvinden.
Per Clausen (EL), 2007-04-26:
Jeg synes jo, det er en lille smule spændende, hvad hr. Peter Skaarup nu er kommet ind på, og i øvrigt langt mere spændende, efter at hr. Peter Skaarup har reduceret hr. Søren Krarup til naturlig størrelse.
Jeg vil gerne sige til hr. Peter Skaarup, at når jeg kører i bussen på vej herind til Folketinget, så møder jeg hver dag masser af kvinder.
Hvad ønsker hr. Peter Skaarup så mere?
Er det ikke nok, at man overholder dansk lovgivning, at man lærer dansk, at man passer sit arbejde?
Er det så sådan, at hvis man oven i det tillader sig at give udtryk for, at man ønsker at deltage i det danske politiske system, så skal man afvises ved, at en bestemt beklædningsgenstand gøres til udtryk for, at man er fascist eller har nazistiske tilbøjeligheder?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg synes, det spiller en stor rolle i den diskussion, Enhedslisten gerne vil rejse, hvor tingene foregår.
Er det i Danmark, det foregår, så må indvandrere og efterkommere i videst muligt omfang indleve sig i de skikke og den brug, vi har i Danmark, i de normer og de regler, vi f.eks. har for kriminalitet.
Det nytter ikke noget, at man siger: Vi har vores egen lov, og den står over den danske lov, nemlig religionen.
Noget andet er selvfølgelig, hvis det foregår i Iran eller Irak.
Så må vi danskere, hvis vi tager dertil, i væsentlig grad prøve at indleve os i, hvad der foregår i det land, vi nu kommer til, og også acceptere, at der måske er nogle bestemte regler for, hvordan man går klædt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg skal gerne gøre det fuldstændig klart i min ordførertale, hvad det er, der er Enhedslistens holdning til grundlæggende værdier, og også der igen og igen understrege, at Enhedslisten er imod dødsstraf, og at alle folketingskandidater for Enhedslisten er imod dødsstraf.
Men det var ikke det, spørgsmålet gik på.
Spørgsmålet og det, der er interessant, er nemlig, om hr. Peter Skaarup mener, at betingelsen for integration er, at alle mennesker skal fralægge sig deres egen kultur, fralægge sig deres frihed, retten til at gå klædt, som de vil, til at have den religion, de vil, til at spise den mad, de vil, for det er jo det, der er hele forudsætningen for en god integration efter Enhedslistens holdning, nemlig at vi respekterer forskellighederne.
Men det er øjensynligt ikke hr. Peter Skaarups holdning.
Han er i hvert fald tilsyneladende uenig i den del af rapporten.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg behøver ikke at være enig i alt, hvad der står i sådan en rapport.
Det, jeg er enig med rapportens forfatter om, er, at der er behov for, at vi siger til de parallelsamfund, der ikke vil integrere sig, at vi har nogle grundlæggende værdier i Danmark, som man skal efterleve, og at det er det fremadrettede, det er det, jeg synes er relevant at diskutere.
Når så hr. Jørgen Arbo-Bæhr begynder at tale om de her emner, synes jeg jo, det er relevant at diskutere med hr. Jørgen Arbo-Bæhr og Enhedslisten, hvad det så er, Enhedslisten har af holdning til sådan noget som dødsstraf.
Altså, man har jo nu en folketingskandidat, der hedder Asmaa, som har et ikkeafklaret forhold til dødsstraf.
Man har en folketingskandidat, der ikke vil hilse på mænd, som ikke vil trykke mænd i hånden.
Det er der jo ikke meget integration i, vil jeg sige.
Det er der det modsatte i, og derfor er det altså vigtigt, at vi fastholder nogle fuldstændig grundlæggende værdier i det danske samfund, og det er jo bl.a. ligestilling mellem kønnene.
Det synes jeg man har et anstrengt forhold til fra en bestemt folketingskandidats side.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Det er den helt afgørende forskel.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg synes, det er fint, at det skal indgå i et ligestillingsperspektiv.
Når man anlægger et perspektiv på og laver en redegørelse om ligestilling, kommer man med forskellige anbefalinger til, hvad der skal gøres for at forbedre ligestillingen.
Det kan jo betyde, at hvis Socialdemokratiet igen engang kommer til, vil fru Helle ThorningSchmidt fremsætte et lovforslag, der forbyder religiøs påklædning, herunder tørklæder, i Danmark.
Det kunne jo være ret interessant.
Så er det i øvrigt interessant, at nogle af de andre meldinger, vi har hørt fra dele af den socialdemokratiske gruppe, går i den stik modsatte retning.
Har man overhovedet en fælles holdning til det her i Socialdemokratiet?
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg har jo oplevet en venstrefløj fuldstændig uden selvbeherskelse i formiddags i retning af at søge at hetze og mistænkeliggøre bl.a. mig, og det skuffer mig, må jeg tilstå, at hr. Troels Ravn var med, fordi jeg på vores udvalgstur faktisk fik et andet indtryk af ham.
Men jeg vil gerne spørge ham helt konkret: En af de ting, som også han har brugt, er påstanden om, at jeg siger, at bøsser er handicappede.
Det var svar på spørgsmål i forbindelse med referat af en artikel fra 1995.
Jeg vil gerne stille hr. Troels Ravn tre spørgsmål.
For det første: Er det ikke rigtigt, at to mænd ikke kan få børn sammen?
For det andet: Kan man ikke godt kalde det for en form for handicap?
For det tredje: Kan hr. Troels Ravn finde et bedre ord, for det er jeg meget villig til at finde?
De tre spørgsmål vil jeg gerne have svar på.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Jeg må først sige, at jeg faktisk synes, at jeg forholdt mig til rapporten.
Jeg pegede på én alvorlig advarsel, og den er, at næste generation tilsyneladende føler sig mere udsat for diskrimination – og det er måske noget, jeg så efter formandens mening sagde lidt forkert efter forretningsordenen.
Men så vil jeg sige til Dansk Folkeparti, at det synes jeg Dansk Folkeparti skal tænke meget alvorligt over, for det er jo altså faktisk det, der fører til, at nogle bliver fundamentalister på den anden side.
Fru Helle Thorning-Schmidts synspunkter om tørklæder har jeg ikke lyst til at kommentere.
Og derfor har jeg et eller andet sted sådan en eller anden lidt blød plet i den forbindelse, selv om jeg ikke ville drømme om at kunne lide, at mine børnebørn tog tørklæde på.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg må sige, at jeg synes, at hr. Steen Gades ordførertale i for høj grad gik ud på at hælde en skidtspand ud over Dansk Folkeparti og regeringen i stedet for at forholde sig til det, vi egentlig er her for i dag, nemlig at diskutere tænketankens anbefalinger, som er gode og rigtige, om grundlæggende danske værdier.
Men jeg kunne godt tænke mig, når nu hr. Steen Gade koncentrerer sig om så meget andet end tænketanken, så alligevel lige at spørge hr. Steen Gade om en enkelt ting, der har været fremme i debatten også i dag.
Det er udtalelserne fra den socialdemokratiske formand, fru Helle Thorning-Schmidt, som har sagt, at hun synes, at tørklædet sætter skel mellem mennesker, og at det markerer et skel mellem mænd og kvinder, som fru Helle Thorning-Schmidt ikke bryder sig om.
Er hr. Steen Gade enig i den udtalelse fra fru Helle Thorning-Schmidt?
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Jeg vil gerne leve op til det, jeg siger her.
Jeg ville egentlig mene, hvis vi skal holde os lidt inden for den diskussion, vi har, at noget af det positive ved den her rapport jo er, at man lokalt skal i gang med at arbejde med sådan nogle problemstillinger, som også kan handle om det, som hr. Martin Henriksen siger, så man faktisk sætter sig ned og prøver at lave nogle kodekser for, hvordan man håndterer den slags sammenstød.
Jeg er da fuldstændig opmærksom på, at der er grupper blandt muslimer, som er meget intolerante over for jøder; det er jo klart, at det er der, og det må der tages afstand fra.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Man kan jo så have lov til som hr. Steen Gade at være uenig med Dansk Folkeparti i mange ting, og man kan også være uenig i mange af de holdninger, som er i Mellemøsten og også nogle steder i Danmark, til eksempelvis jøder.
Men der er jo stadig væk forskel på at have en holdning til nogle ting og så at gribe til handling vedrørende nogle ting og hetze – det kan være, man hiver kalotten af nogen, eller at man som taxachauffør afviser at køre ned til synagogen og hente nogen.
Det er en handling, og det er noget andet end ord.
Der er i hvert fald en forskel der.
Derfor vil jeg da bare gentage min opfordring til, at hr. Steen Gade retter henvendelse til SF's skoleborgmester i København og beder ham om at være opmærksom på de her ting, fordi det selvfølgelig er en alvorlig problemstilling, som også har været beskrevet i mange artikler i dagspressen.
Så vil hr. Steen Gade tage kontakt til SF's skoleborgmester og leve op til alle de fine ord, som hr. Steen Gade taler om?
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
I den udstrækning der finder en hetz sted, skal der tages afstand fra det, og så skal der gribes ind.
Det gælder hetz mod jøder fra muslimske grupper på Nørrebro, og det gælder dele af Dansk Folkepartis hetz mod indvandrere i al almindelighed.
Der skal tages afstand, og vi skal bruge hele vores system, og nu skal jeg vel ikke nødvendigvis være budbringer for SF's skoleborgmester i København, men selvfølgelig skal der gribes ind alle de steder, hvor man kan gribe ind.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Ja tak.
Jeg vil gerne spørge ind til det, som jeg også spurgte Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Østergaard, om, nemlig de forhold, der er for jøder på Nørrebro.
Jeg kan forstå på hr. Steen Gade, at der selvfølgelig skal være plads til, at man kan udøve sine religiøse aktiviteter osv., men jeg går så også ud fra, at det bl.a. også naturligvis gælder jøderne på Nørrebro.
Der havde hr. Morten Østergaard ikke rigtig sådan et bud på, hvordan man kunne håndtere den hetz fra islamisternes side, som dér foregår mod jøder.
Og så kan jeg ikke lade være med at spørge: SF har jo en skoleborgmester i København, og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke hr. Steen Gade vil gøre opmærksom på den her problemstilling over for Bo Asmus Kjeldgaard, såfremt han ikke er opmærksom på det, og eventuelt skubbe lidt på den her efteruddannelsesindsats, som jeg kan forstå at mange mener skal foregå, så den også tager udgangspunkt i de problemstillinger, der er mellem de forskellige befolkningsdele på Nørrebro – og her tænker jeg på hetzen mod jøderne.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jamen jeg synes da egentlig, på trods af at hr. Jesper Langballe ikke er så glad for værdierne, at det går meget godt med sådan at rasle værdier af sig.
Jeg tror, vi skal være varsomme med at tage patent på humoren som en særlig dansk værdi.
I det internationale arbejde, jeg bl.a. deltager i i Europarådet, synes jeg, jeg møder mange mennesker med humor, som ikke nødvendigvis har et dansk pas, så det ville jeg ikke gøre til noget særligt dansk.
Det, jeg sagde om menneskerettighederne, var – og der kan jeg så citere mig selv: De grundlæggende værdier i det danske samfund er de værdier, der gives udtryk for i menneskerettighedserklæringen.
Altså mener jeg, at der er en fin samklang mellem menneskerettighederne og de grundlæggende værdier i det danske samfund.
Det var det, der var min pointe, og det var derfor jeg synes, at de så fint kan inddrages i en grundlovsrevision.
Men det, der er pointen her, er, og det var det, der var mit budskab med det, at jeg synes, det er vigtigt, at når vi snakker om rettigheder, er det borgernes rettigheder – også borgernes rettigheder over for staten.
Der synes jeg, at menneskerettighederne er bedre til at beskytte borgerne, uanset hvilket flertal der måtte udsætte dem for det ene eller for det andet.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Med hensyn til hr. Steen Gades bedstemor så var det jo nok sådan dengang, men nu er situationen nok den, at det ikke foregår i ret mange familier, at man ønsker, at ens døtre skal gå med tørklæde, medmindre man altså vil sende et eller andet signal om, at man i dag skal skjule pigens køn eller hår, og på den måde er det en form for diskrimination, og det er jo egentlig det, vi diskuterer.
Det er derfor, jeg spørger hr. Steen Gade: Kunne vi ikke blive enige om, at det ikke er nogen god ting at gå med tørklæde og på den måde signalere, at man er underkastet manden, og at man ikke må vise sit køn og sin seksualitet?
... ikke enig med fru Helle Thorning-Schmidt.
Jesper Langballe (DF), 2007-04-26:
Ja, hr. Morten Østergaard tog ikke rigtig stilling til den selvmodsigelse, han selv gjorde sig skyldig i, da han sagde, at danske værdier pr. definition er universelle.
Det må være det, man kalder et contradictio ad adjecto – en tilføjelse, der modsiger indholdet.
Men frisind er da egentlig, synes jeg, et godt bud.
Jeg vil sige, hvad med humor?
Er det ikke noget specielt dansk?
Helge Rode har en verslinje, der lyder: »Danskens lov i strid og fred være ret og billighed«.
Ret er formentlig nogenlunde universelt, selv om vi ikke forstår helt det samme ved det.
Men billighed – det, at man ikke er så helvedes retfærdig, så man kan vise skønsomhed, så man kan se igennem fingre i det virkelige liv, også når det ikke retter sig efter dogmatikken – kunne det egentlig ikke også siges at være noget, som vi traditionelt har sat højt i Danmark?
Alle de der perfiditeter, som hr. Morten Østergaard stadig væk koger i, selv om gryden er ved at gå af kog og ingen rigtig gider mere, vil jeg skænke ham.
Men så har jeg et principielt spørgsmål vedrørende begrebet værdier.
Nu har jeg den personlige særhed, at jeg ikke kan lide ordet værdier; det er sådan et underligt ord.
Som Hans Hauge har sagt engang, er det noget, man taler om, når det er tabt.
Men jeg vil godt spørge: Hr. Morten Østergaard siger om de danske værdier, at det er menneskerettighederne og de er universelle.
Jamen altså, hvis de pr. definition er dan ske, kan de vel ikke være universelle?
Der er et eller andet, der halter der.
Så vil jeg spørge hr. Morten Østergaard, om han kunne komme i tanke om et eller andet dansk, hvad skal man sige, særkende – lad os bare bruge ordet værdi – noget, som virkelig karakteriserer os som danske.
Kunne det f.eks. være humor?
Kunne det f.eks. være begrebet billighed?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jeg synes, det er lidt pudsigt, at man på den ene side slår sig op på, at man gerne vil være konstruktiv og fremadrettet og på den anden side er meget travlt optaget af, hvad der foregik for 1015 år siden.
Men vi står fuldstændig ved, hvad vi lavede i 1990'erne, og står helt inde for det.
Det, der er pointen her, er, at hvis vi opnår en større, en bedre overensstemmelse med nogle af de grundliggende værdier som f.eks. ligestilling og tolerance over for homoseksuelle – og gerne i Folketingssalen også, hvis det kan opnås, hvis ikke det er for stort et mål at sætte sig –
så er vi da kommet langt, og så har det da vist sig, at der ikke var et problem.
Jeg går da ud fra, at når hr. Peter Skaarup foreslår, at der skal tages initiativer på baggrund af de anbefalinger, der er i rapporten, må det jo være i en tro på, at det virker.
Det er jo sådan set en anerkendelse af, at opgaven kan løses.
Det tror vi på i Det Radikale Venstre.
Og hvis man er så konstruktiv i Dansk Folkeparti, synes vi også, at man burde overveje at have den tro på det hos Dansk Folkeparti.
Så vil jeg bare sige, at de ord, vi vælger i vores forslag til vedtagelse, er dem, der stammer fra den anbefaling, som Dansk Folkeparti henviser til i forespørgslen, men altså misforstår, fordi man vil have centralt fastsatte retningslinjer.
Det er derfor, vi har taget rapportens ord, og dem vælger vi så frem for Dansk Folkepartis og ministerens ord.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Nu kan jeg ikke umiddelbart i det forslag til vedtagelse, som Det Radikale Venstre har fremsat her sammen med andre partier, se, at man præcis nævner det tiltag, som integrationsministeren nu går i gang med, nemlig at videreformidle anbefalingerne i tænketankens rapport.
Det kan jeg ikke se i Det Radikale Venstres forslag.
Det ender nu med, at den bliver udsendt, og at det er noget, man tager op lokalt.
Det synes vi er meget vigtigt i forbindelse med debatten.
Så vil jeg sige til Det Radikale Venstre, at det er ufatteligt, at man ikke her i dag vedkender sig ansvaret for, at det står så galt til.
Det Radikale Venstre hopper højt og flot hen over og gider slet ikke snakke om, at Det Radikale Venstre med den politik, man har ført – med den liberale udlændingelov, som Det Radikale Venstre stod bag ved i 1980'erne og 1990'erne – står med et kæmpeansvar for, at vi i dag står i suppedasen.
Hvorfor kan Det Radikale Venstre ikke efterrationalisere, tænke det igennem, og udbrede det budskab fra Folketingets talerstol, at man tog fejl, og at det er derfor, vi må bruge al den tid og alle de kræfter på området, som vi gør i dag.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Ja, det er jo egentlig pudsigt.
Man kan spørge sig selv: Hvorfor støttede Dansk Folkeparti ikke vores forslag sidste år om mangfoldighed på de offentlige arbejdspladser, som netop gik ud på, at man skulle tage hånd om den her problemstilling?
Det kan man jo undre sig over, især fordi Dansk Folkeparti jo formentlig, som jeg fornemmer det, ikke føler sig voldsomt chokeret over de ting, der står i rapporten, for man har jo sådan set i mange år måske også ment, at det stod værre til.
Jeg har aldrig hørt Dansk Folkeparti hævde, at indvandrere støttede ytringsfriheden mere end danskere, hvad rapporten jo så altså også viser.
Men i forhold til det konkrete og forslaget til vedtagelse er situationen jo den, at man ikke har kunnet undlade lige at flette to-tre ting ind, som man ved at vi i det meste af oppositionen er imod, omkring indvandrerprøver og andre ting.
Vi prøver at holde en konsistent linje, og det gør vi også i den her sag, og derfor har vi selv et forslag til vedtagelse, der præcis forklarer, at vi gerne støtter det konkrete initiativ, som ministeren lagde op til.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg vil sige tak til hr. Morten Østergaard.
Der var mange anklager og meget lidt konstruktive tiltag i det, som hr. Morten Østergaard sagde og Det Radikale Venstre står for.
Når man hører hr. Morten Østergaard, synes jeg stadig væk, at hele det her område bærer præg af, at Det Radikale Venstre sidder med et fantastisk stort ansvar for, at tænketanken er nødt til at se på alle de her ting og bliver nødt til at sætte alle de initiativer i søen, vi er nødt til med hensyn til integration.
Når det så er sagt, synes jeg dog, hr. Morten Østergaard var inde på noget rigtigt.
Hvis det er rigtigt, at Det Radikale Venstre har den holdning, så forstår jeg egentlig ikke, hvorfor man så ikke støtter forslaget til vedtagelse, for det fører jo meget hen imod lige præcis det, at man nu udsender tænketankens rapport og får en debat om det ude lokalt.
Hvorfor støtter Det Radikale Venstre egentlig ikke tingene, når man måske, som jeg hører det, er rimelig enig i noget af det?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Jeg synes, der er tre ting, man må gøre.
Om det så er andre politikere, der ikke hylder religionsfriheden og generaliserer over trosretninger, så siger man fra.
Det gør vi uden undtagelse, hver eneste gang vi får chancen for det.
Derudover må man sørge for, som der nu også bliver lagt op til, og som vi altså foreslog sidste år, at man laver lokale retningslinjer for, hvordan man håndterer den type konflikter, som opstår, hvis folk har forskellige værdier og normer.
Og endelig – og det synes jeg er vigtigt at få med – må man gøre det, som man også i Københavns Kommune har gjort sig tanker om, nemlig at efteruddanne pædagoger, lærere, socialrådgivere og andre, som møder de unge mennesker, som ikke udviser den fornødne tolerance over for jøder på Nørrebro.
Den efteruddannelsesindsats vil kunne føre til et reelt resultat, men det, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti generaliserer om andre religiøse minoriteter, bidrager formentlig bare til forråelsen.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Men det gælder så ikke for jøderne på Nørrebro, som netop oplever den her hetz imod dem, fordi de netop er jøder.
Det er jo en alvorlig problemstilling, synes jeg, dybt alvorlig og dybt problematisk.
Nørrebro er jo ellers et sted, hvor man hører, at der er plads til mangfoldighed.
Jeg spørger bare igen: Hvad er Det Radikale Venstres løsningsforslag på det problem ud over at sige, at det ikke er godt nok?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Det Radikale Venstre er fuldstændig konsekvente, når det gælder om at kæmpe for religionsfrihed og folks ret til at være forskellige på det område.
Uanset hvilken trosretning man tilhører, er det uacceptabelt, at man ikke kan få lov at have det i fred.
Religion er en privat sag, og det gælder for jøderne på Nørrebro, det gælder for muslimerne andre steder, det gælder for de klubber, der bliver udsat for højreorienteret vold.
Det gælder for alle, og vi vil tage kampen for de værdier med alle, der knægter dem.