runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Som de foregående talere kan jeg også starte med at sige, at der er to elementer i det her lovforslag.
Med hensyn til det første element om merudgiftsydelsen betyder lovforslaget, at vi nu præciserer bemyndigelsesbestemmelsen om merudgiftsydelsen, og derfor bliver der udstedt en ny bekendtgørelse om nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse.
Det andet element er øget fleksibilitet, og også fra konservativ side bliver vi glade og varme om hjertet, hver gang vi kan gøre noget, som øger fleksibiliteten for den enkelte borger.
For den her ordning med mulighed for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet pårørende er rigtig god, og nu gør vi den endnu bedre.
Så det her lovforslag skal ses som en klar forbedring af kvaliteten af den nuværende ordning.
Fremover vil det være muligt, at man kan få pasningsaftalen forlænget med 3 måneder.
Det vil også være muligt, at man kan dele den op i bidder, og det vil være muligt, at flere personer kan deles om den.
Så vi kan varmt støtte dette forslag, hvor præciseringen af merudgiftsydelsen forventes at kunne træde i kraft allerede 1. december, og udbygningen af pasningsordningen træder i kraft 1. januar.
Tina Petersen (DF), 2008-10-22:
Som vi har hørt et par gange nu, skal vi behandle det her forslag om merudgiftsydelse og øget fleksibilitet ved pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom.
Set med mine øjne er det to ret vigtige elementer: en præcisering af bemyndigelsesbestemmelserne vedrørende merudgiftsydelsen for voksne og en ændring af regler om pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom.
Formålet med hensyn til merudgiftsydelsen er at bringe den tilbage til det niveau, den var på før sommeren 2007.
Det har ganske enkelt vist sig, at mennesker, handicappede med nedsat funktionsevne, som hidtil har fået støtte efter servicelovens § 100, i værste fald har fået frakendt deres merudgiftsydelse, fordi det menes, at de ikke er og var omfattet af den såkaldte personkreds.
For Dansk Folkeparti er det egentlig ganske logisk, hvem den her personkreds er.
En merudgift er en merudgift, man pådrager sig som følge af en længerevarende sygdom eller et livslangt handicap, altså en udgift, som man aldrig ville have haft, hvis man ikke var langvarigt syg eller handicappet.
Det skulle så blive afklaret med forslaget her.
Der har været rigtig mange gode tiltag i de senere år på handicapområdet.
Dansk Folkeparti har stået for nogle af dem, bl.a. B 20, B 51 og dele af L 154.
Noget af det, som udmønter sig i de førnævnte forslag, er dele af det her forslag.
Det andet element i det her forslag er reglen om pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom.
Netop på dette område er der i de seneste år sket rigtig mange gode tiltag.
Her tænker jeg på L 214 fra den 2. maj 2007, som gav forældrene ret til dagpenge og efterløn efter pasning af handicappede eller syge børn.
Nogle forældre eller pårørende har ventet i årtier på det her, og med det forslag, som er forelagt her, vil vi skabe den her fleksibilitet og forbedre mulighederne for de personer og de forældre med tilknytning til arbejdsmarkedet, som gerne vil passe deres handicappede eller alvorligt syge barn.
Dansk Folkeparti tilslutter sig forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-10-22:
Som start kan jeg lige sige, at Venstre altså støtter lovforslaget.
Lovforslaget her har to elementer: en præcisering af myndighedsbestemmelsen vedrørende merudgiftsydelsen for voksne og en ændring af reglerne om pasning af nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom.
Formålet med det første er at bringe kommunal praksis tilbage til det, som var gældende før sommeren 2007.
Der har været tvivl om ansvaret, og derfor er det vigtigt at præcisere det, og det bliver gjort nu.
Den kan altså udvides med yderligere 3 måneder.
Det skal også være muligt at dele pasningsaftalen mellem flere personer.
Venstre har det altså sådan, at fleksibilitet er noget, som vi støtter rigtig meget, og derfor skal der ikke - som jeg sagde i starten - være nogen tvivl om, at Venstre bakker op om lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2008-10-22:
Da fru Pernille Vigsø Bagge ikke kan deltage her i eftermiddag, er det blevet mig pålagt at læse hendes ordførertale op: I SF finder vi det vigtigt, at samfundet prioriterer, at alle børn får lært sunde kost- og motionsvaner.
Vi er derfor tilhængere af ordninger med sund og veltillavet mad i såvel daginstitutioner som folkeskoler, og SF har ved flere lejligheder fremsat forslag om serveringen af et sundt og økologisk måltid mad i skoletiden.
Selv om intentionerne i det forslag, der foreligger her, er gode, har SF dog en stribe forbehold, som vi forventer afklaret i det kommende udvalgsarbejde.
Vi finder det også nødvendigt at stille ændringsforslag til forslaget, for så vidt angår finansieringsdelen.
Som finansieringen foreligger nu, er den dybt problematisk, bl.a. fordi der er risiko for, at forældrebetalingen stiger, uanset hvilket madtilbud man hidtil har haft, og fordi fripladserne finansieres af andre forældre.
Som det også fremgår af høringssvarene, er det helt afgørende, at det afklares, hvilke krav til ændringer i de fysiske rammer der stilles i forbindelse med indførelse af de forskellige madordningsmodeller.
F.eks. afhænger kravet til modtagekøkkenerne af, hvad køkkenet skal bruges til, hvilken slags mad der skal modtages, samt af, hvilken stand køkkenet er i.
Der er i dag ingen afklaring af, hvilke hygiejne-, plads- og indretningsmæssige krav der gælder, da Fødevareministeriet, Velfærdsministeriet og Arbejdstilsynet har forskellig tilgang til problemet.
Kommunerne har krav på klar information, før de kaster sig ud i investeringerne.
Daginstitutionerne i Danmark er i forskellig fysisk stand og har forskellige pladsforhold.
Det er derfor vanskeligt at nå at planlægge og udføre de bygningsmæssige ændringer, som nogle steder er nødvendige for at kunne implementere loven.
Dertil kommer den manglende finansiering af de nødvendige investeringer.
I stedet for at give vores børn viden om råvarer, madtilberedelse og glæden ved et lækkert måltid mad risikerer man mange steder at få den tvivlsomme fornøjelse at skulle modtage en daglig plastbakke fra et industrikøkken.
Det skyldes bl.a., at kommunerne er bundet af regeringens anlægsloft og derfor ikke har mulighed for at etablere køkkener i alle daginstitutioner.
Det betyder, at løsningen rigtig mange steder bliver vakuumpakket mad fra et industrikøkken, der så kan opbevares i nye køleskabe.
SF finder det således ærgerligt, at man ikke i højere grad satser på at bruge børns lyst til og glæde ved at deltage i madprocesserne pædagogisk og samtidig lære dem gode kost- og spisevaner.
Børn skal lære, hvor råvarerne kommer fra, så de kan udvikle sig til kritiske forbrugere, der ikke bare lader sig friste af nemme industriprodukter.
Vi havde meget gerne set, at regeringen havde udvist velvillighed til at investere i børns sundhed og dannelse, men da regeringen ikke rigtig har kunnet finde ud af det, vil vi i stedet for komme med en stribe ændringsforslag, som vi håber at vi kan få flertal for.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg må igen holde fast i, at den her aftale er lavet med kommunerne, og det er aftalt, at man maksimalt må hæve forældrebetalingen fra de 25 procentpoint til 30 procentpoint.
Når det er sagt, forstår jeg godt fru Julie Skovsbys bekymringer i forhold til ældremaden.
Jeg er også en af dem, der har siddet og tænkt, at 5.000 kr. om måneden for mad godt nok var dyrt.
I min husstand er vi fire; det ville jo være en vældig udgift.
Men jeg tror altså på, at det her er muligt og kan lykkes, nemlig at man laver et sundt og nærende måltid mad til de her børnehavebørn for den prissætning, det nu har været muligt at lave den for.
Og igen må jeg så sige, at jeg anser det for ganske naturligt, at forældre, som lørdage, søndage, weekender, ferier og alle muligt andet betaler for deres børns mad, også gør det, når det gælder frokosten i daginstitutionen.
Julie Skovsby (S), 2008-10-22:
Tidligere i denne debat har De Konservative forsvaret forældres ret til selv at smøre madpakker.
Nu kan jeg forstå, at det, man forsvarer, er forældrenes ret til at betale - og til at betale yderligere, endda.
Ordføreren er inde på, at vi i oppositionen også ser mange spøgelser, når det gælder det her område.
Jeg synes ikke, at det, vi har oplevet med madpriserne til de ældre, er noget spøgelse.
Jeg synes, at det er meget virkeligt, og sådan tror jeg også at de ældre, som har oplevet de her stigende madpriser, oplever det.
Det, der jo er sket på ældreområdet, er, at man er gået fra, at råvareprisen ikke kun er det, man kan tage betaling for, men for alle udgifter, nemlig arbejdsløn, el, varme, transport osv.
Det er i hvert fald ikke det, vi har hørt, når de har talt om det.
De har sagt, at det har været, fordi de er tvunget til det.
Kan man ikke frygte, at det samme kommer til at ske på det her område, nemlig at vi får stigende priser på maden til børn?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg er vidende om, at der er en del kommuner, som i deres vuggestuer allerede har mad som en del af det tilbud.
Jeg håber ikke, at det, jeg siger, er forkert, men jeg mener rent faktisk, at det her lovforslag er skruet sammen på den måde, at kommunerne har mulighed for at sige, at de vælger kun at hæve forældrebetalingen i daginstitutionerne, hvorimod for vuggestuerne, hvor de hidtil har haft det, hæver de ikke forældrebetalingen.
Så det kan man vælge at gøre.
Så vil der også være kommuner, hvor man ser, at de nogle steder giver mad.
I sidste ende er det her en aftale, som er lavet mellem kommunen og regeringen, og hvis kommunerne i forvejen har haft et tilbud, hvor de har givet mad, og pludselig vælger at sætte prisen op, må det jo blive noget, som kommunalbestyrelsespolitikerne skal forklare.
Men de har fået mulighed for at hæve forældrebetalingen, således at det bliver forældrene, der betaler maden.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Der er en lang række kommuner, hvor man har haft mad i vuggestuerne i masser af år.
Alligevel ligger det i det her forslag, at der kan man hæve forældrebetalingen, den forældrebetaling, som regeringen satte ned for få år siden.
Den kan man hæve.
Så det er altså ikke, fordi de familier, der fremover skal betale 9.000 kr. mere om året for en vuggestueplads, kommer til at få nogen ekstra service.
De har tidligere fået mad i vuggestuen.
De kommer til fortsat at få mad i vuggestuen, men de skal betale 9.000 kr. mere om året i en situation, hvor økonomien i forvejen er på vej i den forkerte retning.
Hvorfor synes Det Konservative Folkeparti, at det er rimeligt, at det er de familier, der har de svageste økonomier, eller de lavtlønnede - jeg er klar over, at de allersvageste kommer til at være omfattet af fripladsordning - der skal betale, i stedet for at det bliver betalt over skatterne, hvor det primært er dem, der har de højeste indkomster, der kommer til at betale?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jamen jeg synes ikke, at jeg prøver at pakke noget ind i noget andet.
Så det koster jo også, at ens børn skal have frokost, ligesom det koster, at man skal lave aftensmad og morgenmad, og derfor finder jeg det ganske naturligt, at det bliver muligt, at det er forældrene, der betaler for den frokostmad, børnene får, i stedet for at det er forældrene, der betaler for den mad, de laver hjemmefra i køkkenet.
Så jeg finder det ikke odiøst, og jeg synes ikke, at jeg pakker det ind; jeg synes, at jeg meget åbent har stået ved det.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Jeg tror, at vi alle sammen har forstået, at det, som mange af os har arbejdet for i mange år, nemlig et godt, sundt måltid mad, nu er blevet reduceret til fra centralt hold færdigsmurte madpakker.
Hvorfor siger man ikke bare helt ærligt, at man synes, at kommunerne mangler penge, og at det her altså er måden, i stedet for at skaffe dem over skatterne, sådan at det er dem, der har flest penge, der betaler mest.
Man siger, at det er over forældrebetalingen, som rammer med den tunge ende nedad, så det er de familier, der har de lave indtægter, der kommer til virkelig at betale, altså dem, der i forvejen er i klemme.
Som sagt har BUPL beregnet, at det bl.a. kan være 9.000 kr. om året for en vuggestueplads, som nogle af de her familier kan blive ramt med.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg kommer også fra en kommune.
Jeg kommer fra en anden kommune, Odense Kommune.
Jeg ved godt, at man nogle steder står med udfordringer på det her område.
Så får jeg lyst til at sige, at nu er det jo ikke sådan, at der altid har været et anlægsstop eller -loft for kommunerne, så Hvidovre Kommune kunne jo for mange år siden ligesom have sagt, at de ville lave en løbende renovering af deres daginstitutioner og deres køkkener.
Men jeg ved, at det er en udfordring, og der er en kvalitetsfond, som kommunerne kan søge fra fifty-fifty.
Så får man også sat fokus på det her og får gjort køkkenerne klar.
Det drejer sig altså om et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Men der er jo sådan set heller ikke nogen tvivl om, at det i dagligdagen højst sandsynligt godt kan lade sig gøre at få det her til at løbe rundt med øget forældrebetaling, som jeg kan høre at der tegner sig et flertal for.
Men det, spørgsmålet reelt går på, er anlægsomkostningerne, og det vil jeg gerne bede den konservative ordfører om at forholde sig til.
Hvor skal de penge komme fra?
Hvidovre Kommune har, som jeg sagde tidligere, 100 mio. kr. på driftsbudgettet næste år - og det er i øvrigt en besparelse på 21 mio. kr.
Ud af de 100 mio. kr. skal der findes minimum 10 mio. kr. til at anlægge modtagerkøkkener for.
Hvordan i alverden kommer det til at hænge sammen?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Overordnet set har jeg jo oplevet, at også Socialdemokraterne synes, at det er rigtig, rigtig positivt, at vi prøver at sætte fokus på det her emne om, at børn også i daginstitutionerne får et sundt måltid mad.
Og så må jeg ligesom sige, at man jo kan se mange spøgelser og alle mulige ting, der ikke kan hænge sammen.
Så det er jo ikke sådan, at vi nu står og pådutter kommunerne et eller andet udspil.
Kommunerne har selv været med til at sige, at det var den her model, de syntes ville svinge allerbedst.
Så vel er der nogle udfordringer, men jeg tror godt, at det kan komme til at hænge sammen.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører om, hvordan det her hænger sammen rent økonomisk.
Nu kunne jeg forstå på den konservative ordfører, at det er fuldt ud brugerfinansieret.
Jeg har lavet en beregning for en institution med 54 børn i Hvidovre Kommune.
Prisen for Hvidovre Kommune vil være 10 mio. kr. for den manøvre.
Hvordan kommer det til at hænge sammen rent økonomisk?
Julie Skovsby (S), 2008-10-22:
Det er jo det, som vi prøver at advare imod, nemlig at det gør det jo ikke.
Når man spørger ude i kommunerne, får man jo også det her svar med hensyn til priserne på ældremaden, at de ikke har haft noget reelt valg.
Tvinger man ikke kommunerne til netop at sætte priserne op på et område, hvor de slet ikke ønsker det?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg synes, at kommunerne har et reelt valg.
Hvert eneste år indgår kommunerne en økonomisk aftale med regeringen, og den siger de vel ikke ja til, medmindre de kan løfte opgaverne.
Vender vi tilbage til det andet, har forældrene ansvaret for deres børn, også for, at deres børn får mad, og jeg tror, at der er rigtig mange forældre, som vil sige: Jubii, nu vi slipper vi for det her.
Det har vi set i mange rapporter, og så betaler man naturligvis for den mad, som ens børn får i daginstitutionen, som man ellers ville betale for, når det er lørdag, søndag, ferie osv.
Lise von Seelen (S), 2008-10-22:
Jamen nu synes jeg, at Venstres ordfører i høj grad giver udtryk for mistillid til både borgere og medarbejdere og ledelsen i hjemmeplejen.
Jeg er sikker på, at man ville få nogle meget bedre og positive ordninger, hvis der er et samspil, og hvis borgeren får mulighed for at komme med en tilkendegivelse.
Det kunne være social- og sundhedsassistenten, som kommer i hjemmet, som man sagde at man gerne vil kunne have den kontakt til.
Det kunne også være hjemmesygeplejersken, det kunne være så mange personer, som man havde tillid til, og som havde god adgang til det kommunale system.
Jeg har fuldstændig tillid til, at kommunen kan finde ud af at tilrettelægge det.
Og derfor er det for os et selvstændigt ønske, at borgerne har medindflydelse på egen situation, også i det her spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2008-10-22:
Tak både til dem, der umiddelbart sluttede op om forslaget, og for den positive stemning, der var over for tanken om, at børn i førskolealderen skal have et måltid mad i vuggestuer og børnehaver; i daginstitutioner.
Hele sundhedstilstanden, ikke mindst mellem børn og unge, har jo været til debat efterhånden nogle år, fordi vi har kunnet se nogle træk, som pegede i den forkerte retning både med usunde spisevaner og nogle konsekvenser for helbredet, lysten til at dyrke motion osv.
Så med den baggrund er der jo en rigtig god grund til at diskutere, hvordan vi kan sikre en bedre sundhedstilstand blandt børn og unge.
Og det at grundlægge nogle gode spisevaner i førskolealderen kan forhåbentlig smitte af, også på de vaner, som børn og unge har, når de kommer op i folkeskolen.
Så jeg håber på, at det her kan bidrage til, at både de børn, der helt konkret er i daginstitutionerne, får en bedre hverdag, at det kan skabe et fundament for en bedre og sundere måde at leve på, og at det kan aflaste forældrenes hverdag.
Og på samme måde kan man sige, at sådan vil det forhåbentlig også være i daginstitutionerne om ikke særlig lang tid, altså at man har fået det som en integreret del af tilbuddene også i børnehaverne, og at det er noget, som både børn og forældre bliver glade for.
Det er i hvert fald det, der er formålet.
Villum Christensen (LA), 2008-10-22:
Der er vel næppe noget, der er mere veldokumenteret, end at gode, sunde madpakker er noget af det, der er allervigtigst for vores børns udvikling og læring.
Jeg synes ikke, at jeg vil gå ind i en lang debat - den har været lang - men jeg vil gerne sige, at jeg som kommunalpolitiker oplever det her som en fantastisk vitaminindsprøjtning for det, vi nu kan gøre.
Jeg oplever, at vi kan få rigtig mange gode debatter ude i kommunerne.
Hvordan vi vil løse det her, har vi efterlyst i rigtig mange år, skal jeg hilse og sige.
Så jeg ser det som et klart fremskridt.
Og det, jeg især synes er centralt, er, at vi også i den løsning, som det her lovforslag lægger op til, får mulighed for at tage hånd om de dårligst stillede, i og med at fripladsordninger jo kommer ind under den her paraply.
Så det dilemma, vi jo altid har haft, når vi taler om madpakker eller skolemad - eller hvordan debatten i kommunerne har kørt om, at de, der har dårligst råd, er dem, der har mest behov for at få sunde madpakker - får vi faktisk løst med den her ordning.
Jeg synes, der er en god balance i forslaget, og vi vil følge det positivt på vej igennem systemet.
Marianne Jelved (RV), 2008-10-22:
Jeg skal indrømme, at Det Radikale Venstre støtter, at kommunen kan levere et sundt måltid mad om dagen til børn i daginstitutionerne, og vi støtter også, at forældrene betaler for det.
Det har faktisk været radikal politik i adskillige år.
Vi har også været igennem den drøftelse, om det er forældreansvaret at levere madpakkerne hver dag, og om vi nu tager det sidste ansvar fra forældrene osv.
Men jeg må bare sige, at tiderne ændrer sig.
Jeg tror, at stort set alle arbejdspladser i dag har kantiner, eller at rigtig mange har, og det vil sige, at forældrene betaler for deres mad i de kantiner, som de har på deres arbejdsplads.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er ganske rimeligt, at forældrene betaler for maden, og jeg ville meget nødig have, at vi fik en anden ordning, for jeg ville meget nødig have, at det var første skridt til, at så skal vores gamle medborgere, der ligger på plejehjem, også have deres mad gratis osv.
Det handler også om, at vi prioriterer ordentligt og målrettet.
Det Radikale Venstre var det eneste parti, der stemte imod en nedsættelse af daginstitutionstaksterne i sin tid.
Vi mente faktisk, at det var noget, der imødekom ønskerne fra 75 pct. af forældrene.
Det kom nemlig ikke de 25 pct., som har friplads, og som af andre grunde ikke betaler så meget for deres daginstitution,
til gode.
Det er en forkert prioritering at blive ved med at lægge glasur ud over Parcelhusdanmark i stedet for at prioritere de udsatte grupper, skulle jeg hilse og sige fra Det Radikale Venstre.
Så vi er som sagt positive over for lovforslaget her, og vi mener, at måden at finansiere opgaven på er udmærket, også fordi fripladsgrænsen kommer til at fungere i den her sammenhæng.
Det vil sige, at de mennesker, som har dårligst råd til det, ikke skal betale for det.
Det er vores opfattelse, at det i virkeligheden er kommunens ansvar og kommunens udgift.
Dernæst vil jeg gerne understrege, at der allerede her leveres en aftale med kommunerne om, at man tager 9 mia. kr. i 4 år ud af Kvalitetsfonden, og de gives allerede til kommunerne via bloktilskudsfordelingsnøglen.
Det vil sige, at det er op til kommunerne selv at forvalte de midler, som har den sløjfe bundet på sig – sådan har jeg læst lovforslaget – at de skal bruges til medfinansiering for at sikre nye køkkener: »sikre, at køkkener i nye og renoverede institutioner er indrettet sådan, at der kan laves sund mad.«
Jeg er lidt ærgerlig over, hvis det skal forstås på den måde, at det ikke er op til kommunerne selv at bestemme, hvor der skal laves køkkener.
Det skal ikke kun være forbeholdt nye og renoverede institutioner, men også gamle ikkerenoverede institutioner.
Så bare for en sikkerheds skyld vil jeg gerne lige have det på plads på et eller andet tidspunkt, inden vi er færdige med behandlingen af lovforslaget.
Men som sagt er vi positive over for intentionerne og sådan set også over for metoden her, hvis vi har læst lovforslaget rigtigt.
Det tror jeg vi har.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg ved ikke, om jeg skal stå og sige, at jeg anerkender noget.
Jeg ved, at der er udfordringer.
Jeg ved, at når et køkken skal godkendes af de myndigheder, som hører med, så er der nogle ting, der skal være i orden.
Der er meget forskel på, om køkkenet skal godkendes til, at det må opbevare mad, der bliver leveret, eller om man skal stå og lave mad selv.
Ja, det er en udfordring, vi står over for.
Nogle kommuner er i fuld gang, og andre er ikke kommet i gang.
Men det er jo ikke sådan, at det er totalt nye institutioner, vi skal bygge.
Selvfølgelig er der en udfordring på området, men jeg mener, at den kan løses, og jeg mener, at kommunerne også var vidende om den, da de gik med til at lave den her aftale og sagde, at det gør man på den og den vis.
Jeg synes, at vi skal hæfte os ved det positive, nemlig at alle børn senest den 1. januar 2010 nu får et sundt måltid mad midt på dagen, som forældrene ikke har behøvet putte i børnehavetasken, og dermed bliver forældrene aflastet.
Den aflastning betaler de naturligvis for.
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Der er en udfordring omkring nogle køkkener, siger ordføreren.
Det vil altså sige, at ordføreren anerkender, at der med det her lovforslag følger en forpligtelse for kommunerne til at få indrettet sig, sådan at de køkkener, man skal arbejde i, overholder de krav, som myndighederne nu stiller til sådan nogle køkkener.
For det er jo ikke helt det samme at arbejde derhjemme i et køkken som at arbejde med madvarer i en institution.
Der følger jo nogle meget håndfaste krav med til institutionen om indretning og hygiejne.
Så jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at de 10 mio. kr., som min kollega fra Hvidovre har nævnt, nok i virkeligheden kun er spidsen af et isbjerg, som vi snart vil komme til at se omfanget af.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jamen der må jeg sige, at findes der kommuner, som allerede i dag inden for det beløb, forældrene hidtil har betalt, leverer mad, så er der vel ikke nogen implementeringsomkostninger hos dem.
Så fortsætter de vel bare den ordning, de hidtil har haft.
Jeg er med på, at der kan være nogle udfordringer i forhold til nogle køkkener.
Der ligger en arbejdsopgave og venter forude, og der kan kommunerne søge Kvalitetsfonden.