runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2014-11-28:
Vi behandler i dag B 25, som er forslag til folketingsbeslutning om et dansk militært bidrag til den NATO-mission, der finder sted i Afghanistan fra 2015 og frem.
Lad mig starte med at sige her, at vi synes, at det beslutningsforslag, regeringen har lagt frem, er både et godt beslutningsforslag og et meget velformuleret beslutningsforslag i den måde, man gennemgår de danske bidrag på.
Det forslag, som vi skal diskutere, ligger jo i forlængelse af en dansk indsats, som vi har haft igennem mange år i Afghanistan, en indsats, der både har været nødvendig, men som desværre jo også til tider har været meget vanskelig, og som jo også har betydet, at der er nogle, at der har betalt den ultimative, den højeste pris, fordi vi har mistet danske soldater i Afghanistan.
Det har været en lang og besværlig vej for det afghanske samfund at nå frem til, hvor man er i dag, og som det også fremgår af beslutningsforslaget, vil der stadig væk være risiko for, at der kan være tilbageslag i dele af det afghanske samfund.
Det er klart, fordi den udfordring, det afghanske samfund står over for, jo er, at der stadig væk er grupper og personer, der ønsker at omstyrte demokratiet.
Der er også store regionale forskelle i Afghanistan, alt efter hvor man befinder sig, og derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi bliver ved med at yde et bidrag, der jo så nu får mere karakter af træning og rådgivning end det, vi har set tidligere.
Lad mig også i dag sige, at vi jo selvfølgelig også har nogle spørgsmål til beslutningsforslaget, som vi også vil drøfte med regeringen og tage op under udvalgsarbejdet.
Det rejser selvfølgelig nogle spørgsmål om, hvordan det fremtidige helikopterbidrag skal være, og ikke mindst også om, hvad konsekvenserne bliver af, at der er en helikopter, der nu ikke længere er operationsdygtig i Afghanistan.
Det rejser ydermere selvfølgelig også spørgsmålet om, hvad det får af økonomiske konsekvenser for det danske forsvar fremadrettet, men det har som sådan ikke noget med det beslutningsforslag at gøre, som vi diskuterer her i dag.
Men Venstre vil gå ind i det arbejde, som ligger foran os, nemlig udvalgsarbejdet, med en klar opbakning til, at vi fortsat har et bidrag i Afghanistan, og vi noterer os også, at udmøntningen af det beslutningsforslag, vi diskuterer her i dag, ligger i klar forlængelse af den Afghanistanstrategi, som et bredt flertal i Folketinget har bakket op om, nemlig alle partier undtagen Enhedslisten.
Så med de bemærkninger vil vi kvittere for, at beslutningsforslaget både er godt og ikke mindst også detaljeret.
Det vil vi gerne kvittere for over for regeringens to ministre her i dag i Folketingssalen.
Morten Østergaard (RV), 2014-11-28:
Tak, formand.
Jeg vil også gerne takke alle ordførerne.
Det er jo alle Folketingets partier, der står bag aftalen om fjernelse af grænsehindringer.
Derfor er det selvfølgelig også fornemt, at alle partierne nu bidrager med tilslutning til det her lovforslag om at tage hul på det konkrete arbejde.
Når man er indenrigsminister, er man også en slags minister for vores demokrati, og begge dele af det her lovforslag har det grundlæggende formål at fremme demokratiet, altså både at skabe mulighed for at deltage i de demokratisk valgte forsamlinger på lokalt niveau på tværs af landegrænserne, og når det gælder om at skabe sikkerhed for den demokratiske legitimitet og ansvarsplacering.
Også derfor er jeg glad for opbakningen.
Som sagt er det ene formål med lovforslaget at sikre lønmodtagernes ret til fravær fra deres arbejde i Danmark som følge af varetagelse af politiske hverv på kommunalt og regionalt niveau i udlandet.
Med lovforslaget ønsker regeringen at fremme grænsependleres mulighed for repræsentation i kommunalbestyrelser og regionsråd.
Det er en forudsætning for et repræsentativt demokrati, at de, der opfylder betingelserne for at kunne stille op til valg, får lige muligheder for at varetage det politiske hverv.
Med dette forslag er der åbnet op for en yderligere styrkelse af det nordiske samarbejde, og mere konkret er der, som det vil være formanden bekendt, drøftelser med Sverige om at indgå en gensidig aftale om kommunalpolitikeres ret til fravær fra arbejdet.
Formålet med den del af lovforslaget, der afskaffer muligheden for at meddele nærmere bestemte dispensationer fra lov om kommuners styrelse og regionsloven, er at undgå de principielle uhensigtsmæssigheder, som de her dispensationer kan give anledning til.
Med det ønsker regeringen altså at sikre hensynet til den demokratiske legitimitet og ansvarsplacering både i kommuner og regioner.
Det er så i øvrigt dispensationer, som har fundet meget ringe anvendelse, og derfor synes det heller ikke at være noget stort indgreb.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og står naturligvis til rådighed for at besvare de eventuelle spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få belyst.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-28:
Liberal Alliance kan også støtte lovforslaget.
Det indeholder to elementer:
Det ene er et, der sikrer pendlere mellem Danmark og Sverige de samme rettigheder til at bedrive deres kommunalbestyrelses- og regionbestyrelseshverv ved siden af deres arbejde, som ikkependlere har.
Om denne del vil jeg dog lige sige, at det at have en lovgivning om det mere har karakter af en besværgelse og en hensigtserklæring end noget, der har en egentlig effekt ude i den virkelige verden, fordi der er jo ingen, der kan håndhæve, at en person, der sidder til en jobsamtale f.eks., og som bruger meget tid på kommunalbestyrelsesarbejde, måske ikke bliver ansat i det job af den grund, at han bruger meget tid på kommunalbestyrelsesarbejde.
Det kan også tænkes, at sådan en person faktisk bliver fyret fra sit job, fordi han bruger meget tid på kommunalbestyrelsesarbejde.
Så kan arbejdsgiveren jo bare sige, at det var af en anden årsag, og ikke fordi han brugte meget tid på kommunalbestyrelsesarbejde, at vedkommende blev fyret; det har man jo ingen mulighed for at kontrollere.
Så set i vores optik er det mere udtryk for en hensigtserklæring og en symbollovgivning her, end at der er tale om noget, der faktisk har en effekt ude i den virkelige verden.
Men så er der den anden del af lovforslaget, som handler om, at ikkekommunalbestyrelsesmedlemmer og ikkeregionsrådsmedlemmer ikke skal have mulighed for at sidde i kommuners og regioners stående udvalg.
Der skal være en klar og tydelig ansvarsplacering i det her, og den er klar og tydelig, når vi sikrer os, at de folk, der sidder i udvalgene, også er folk, der er valgt til at sidde i kommunalbestyrelse eller i regionsråd.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-28:
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
SF støtter lovforslaget, fordi det gør det nemmere for flere at være aktive i det lokale demokrati der, hvor de bor.
Og i takt med at vi får stadig flere grænsependlere i det danske samfund, løber vi selvsagt ind i stadig flere – især tyske og svenske statsborgere – som har lyst til at engagere sig i deres lokalsamfund.
Og det grundlæggende er, at det skal vi ikke lægge hindringer i vejen for.
Tværtimod er det vigtigt, at vi påskønner, at disse borgere har lyst til at være aktive, både fordi vi her i Folketinget ved alle højtidelige lejligheder siger, at det er vigtigt, at man stemmer og stiller op til kommunalvalgene, men også fordi disse udenlandske statsborgere kan løfte de særlige problemer, som f.eks. grænsependlere har i forhold til kollektiv trafik, vejføring, skolegang og pasningsproblemer m.m. i deres lokale by- eller regionsstyre til gavn og glæde for dem selv og også indimellem for det danske samfund.
Med hensyn til de svækkede muligheder for at dispensere fra styrelseslovens krav om medlemskab, vil jeg kort sige, at vi faktisk ingen særlige kommentarer har, så længe embedsmænd fortsat kan indkaldes som observatører og sagkyndige til udvalgene og der heller ikke sker indskrænkninger i sammensætningen i de såkaldte § 17, stk. 4-udvalg.
Så kort sagt, med en vis begejstring støtter vi lovforslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-11-28:
Tak for det.
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
Med det her lovforslag styrker vi samarbejdet i Norden ved at give lige muligheder for, at folkevalgte i f.eks. Sverige kan deltage aktivt i demokratiet i Sverige, selv om de arbejder i Danmark – og selvfølgelig også omvendt.
Det er godt for demokratiet, og det er rigtig godt for det nordiske samarbejde.
Samtidig vil lovforslaget entydigt placere det politiske ansvar i de stående udvalg hos de folkevalgte, når kun de folkevalgte politikere fremover kan sidde i disse udvalg.
Desuden vil kun borgmesteren og regionsrådsformanden fremover kunne være formand for økonomiudvalget og forretningsudvalget.
Det er særdeles fornuftigt.
Så er det politiske ansvar i kommuner og regioner meget tydeligt placeret.
Derfor støtter Det Radikale Venstre naturligvis forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-28:
Det lovforslag, som vi her behandler, er jo et forslag, hvor både Socialdemokraternes og Venstres ordfører har forklaret sådan rimelig klart og præcist, hvad det egentlig indeholder.
Jeg skal undlade at begynde på det samme, for hvis alle otte ordførere gør det, bliver det en relativt lang sagsbehandling.
Men grundlæggende er det jo sådan, at lovforslaget henviser til en aftale, som regeringen har indgået med samtlige af Folketingets partier tilbage i april måned 2013, om fjernelse af grænsehindringer i Norden.
Det er jo så også, som andre har sagt, selvfølgelig klart, set i forhold til at man med det her lovforslag jo egentlig også sikrer, at der skabes en bedre forståelse for, at hvis man f.eks. arbejder i København og bor i Malmø, kan det være helt rimeligt, at man har de samme arbejdsbetingelser som folkevalgt, som hvis man boede i København og arbejdede i København.
Så der er selvfølgelig nogle forskelle, og dem får man så elimineret med det her lovforslag, som præciserer, at man skal have de samme rettigheder og pligter.
Det andet delelement er jo så omkring det her med afskaffelse af dispensationsmuligheder osv., og der virker det jo også, som loven er indtil i dag, underligt, at en borgmester kan lave en konstituering, som så gør, at man ikke selv skal være formand for økonomiudvalget, eller en regionsrådsformand kan lave en konstituering, hvor vedkommende ikke selv skal være formand for forretningsudvalget i en region.
Det hverv er jo noget, som de får deres borgmesterløn for at håndtere, og så kan man jo sige, at det var o.k., hvis det så samtidig var sådan, at borgmesteren gik tilsvarende ned i løn, men det tror jeg sådan set ikke at borgmestrene har været særlig interesserede i.
Så de har sådan set fået deres borgmesterløn i henhold til antallet af indbyggere i kommunen, og så har de derudover kunnet honorere en for at tage formandsposten i deres eget hovedudvalg.
Og det er jo selvfølgelig ikke det, der er af interesse for et folkestyre.
Det er selvfølgelig, at en borgmester, som er den øverste og den folkevalgte og den, som også har kunnet skabe flertal i en kommunalbestyrelse eller et byråd eller et regionsråd, selvfølgelig er den, der står i mål også for de beslutninger, der går videre til dagsordenerne i de udvalg og råd, som vedkommende sidder i.
Så det her lovforslag er måske ikke det største, vi har behandlet i Folketinget, men det er i hvert fald et lovforslag, som er både klart og præcist, og som også er fornuftigt, så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-28:
Ja, begejstring er jo et stort ord, men det er også godt på en fredag.
Min sufflør sidder her og minder mig om, at det handler om afskaffelse af grænsehindringer; det havde jeg nu taget med i talen.
Jeg skal ikke gøre nærmere rede for forslaget, for det har tidligere ordførere gjort på udmærket vis, men netop glæde mig ved, når vi taler om den første del af lovforslaget, at det jo måske i virkeligheden er det første konkrete eksempel på, at det var en god aftale, vi lavede her i Folketinget med regeringen, om et målrettet arbejde i forhold til at afskaffe grænsehindringer.
Vi skal være ærlige og sige, at det kun er et lille hjørne af den meget store problematik, vi nu tager hul på, men det er jo altid godt; det er en god start på det i hvert fald.
Så helt i orden med den del af lovforslaget.
Så det er da fint, at vi får afskaffet det.
Så er det jo også meget godt lige i den aktuelle diskussion om regionerne og deres fremtid at få understreget vigtigheden af, at vi har folkevalgte i de organer, og at det er dem, der styrer butikken.
Og da det jo heller ikke går ud over den mulighed, der er, for åbenhed fra en regionsbestyrelse eller et kommunaludvalgs side, så er det jo fint nok.
Jeg tror da måske, at der var mange borgere, der kunne ønske sig noget større åbenhed i arbejdet, både i udvalgsarbejdet og i bestyrelsesarbejdet i regioner og kommuner.
Men det er jo ligesom en anden diskussion, nemlig om det er nødvendigt med lovændringer for at sikre det, og vi kan jo altid vende tilbage til det i anden sammenhæng.
Så Enhedslisten vil også gerne bidrage til den gode stemning ved at sige, at vi støtter lovforslaget fuldt ud og med en vis begejstring.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Så jeg vil ikke rode mig ud i at svare i forhold til et procenttal, men bare sige, at der jo har været kritik af, at beløbet, når vi snakker kroner og øre, ikke er meget højt i forhold til de boligejere, som har de allerbilligste boliger.
Og det er jo en helt rigtig betragtning, at når boligen ikke har en meget høj værdi, bliver rabatten i kroner og øre heller ikke så højt et beløb.
Men jeg vil gerne kvittere for, at Dansk Folkepartis ordfører også er enig i, at det sådan set er rimeligt, at vi tilgodeser de folk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Det bliver jo næsten en dårlig vane, at vi skal have sådan en historisk gennemgang af forløbet.
Igen kommer den socialdemokratiske ordfører og siger, at fire Venstreskatteministre sad på hænderne.
Altså, det er notorisk forkert.
Der blev lavet en stribe justeringer af særlig det, der hed fradrag for grundforbedringer, fordi det var teknisk meget vanskeligt, og der blev rettet til undervejs.
Jeg vil bare gerne vide og have forklaret af den socialdemokratiske ordfører, hvis det var så åbenbart for Socialdemokratiet i 2011, at ejendomsvurderingerne var helt håbløse, hvorfor Socialdemokratiet og SF for den sags skyld kunne stemme for et beslutningsforslag i Folketingssalen, som sagde, at nu holder man fast i den ejendomsvurdering, der lå, 2009-vurderingen, og så ville man alene lave en skematisk fremskrivning på baggrund af den konstaterede prisudvikling.
Hvis 2009-vurderingen var så skingrende vanvittig og tåbelig, hvordan kunne Socialdemokratiet så støtte det tilbage i 2011?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Det udelukker så ikke, at vi også mener, at ejendomsskatterne skal lettes i landet.
Det har vi finansieret i en økonomisk plan, der hænger sammen.
Men nu taler vi om vurderingerne.
Vurderingerne skal være korrekte; de skal i hvert fald ikke være for høje.
Det står faktisk i vurderingsloven, at de ikke må være for høje.
Hvis fru Astrid Krag er villig til at lave rabatten større, kan hun jo bare gøre det ved at sige, at de 2½ pct. ekstra til de billige boliger ikke skal være 2½ pct.
Det skal være 10 pct. eller 15 pct. eller 20 pct., hvad der nu anses for passende.
Modellen ligger der jo; det er bare procentsatsen, der skal være højere.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Jeg afslører ikke for meget, hvis jeg siger, at jeg ikke har siddet med inde ved forhandlingsbordet, når man har forhandlet en fælles forståelse af det her.
Så jeg må hellere lade være med at udtale mig noget, hvor jeg kunne komme til at sige noget forkert til ordføreren.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Det svar må jeg jo så leve med, og så må jeg eventuelt bede om svar fra skatteministeren på det, for han må i hvert fald formodes at have siddet med ved bordet.
Men så vil jeg spørge om de billigste huse.
Fru Astrid Krag sagde selv, at Engbergudvalget har sagt, at de huse, der har kostet under 500.000 kr., typisk er vurderet 20 pct. eller mere for højt.
Nu kommer man så frem til, at de kan få en yderligere rabat på 2½ pct., altså i alt 5 pct. rabat.
Hvordan står det, at de typisk er vurderet 20 pct. for højt, mål med, at man kun giver dem en rabat på 5 pct.?
Altså, spørgsmålet er, om Astrid Krag ikke godt kan se, at der nok kunne være behov for en noget større rabat end de potentielle 5 pct., når man nu fra Engbergudvalget ved, at deres huse er vurderet over 20 pct. forkert.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Altså, vi kommer igennem det her gentagne gange med at have udrulninger af det historiske forløb.
Grunden til, at jeg følte trang til at nævne det, var, at jeg flere gange her fra talerstolen skulle høre Venstres ordfører sige: Vi står selvfølgelig ved, hvad der er foregået på vores vagt, og vi tager ansvaret.
Så begynder man at lade, som om man kan lappe på det og justere det lidt, og så vil alt være i sin skønneste orden.
Det synes jeg ikke er at leve op til ens ansvar.
Jeg synes, det ville klæde Venstre at gøre det.
Vi må bare sige, efter at Engbergudvalget er kommet med sin rapport, at der ikke er noget quick fix.
Det kan ikke gå ekstremt hurtigt.
Vi bliver nødt til at have et ejendomsvurderingssystem, som man kan have grundlæggende tillid til som borger, som i øvrigt er til at forstå som borger, som er gennemskueligt og gennemsigtigt, og som har nogle parametre, der er til at forholde sig til.
Vi har fået en rigtig god grundskitse eller plantegning.
Det arbejde er der allerede sat gang i.
Det skal foregå for fuld kraft, men kan alligevel ikke gennemføres hurtigere end som så.
Det er enormt vigtigt, og jeg ville synes, det var rigtig klædeligt, hvis Venstre ville bakke op om det.
Hvis man må spørge tilbage, selv om formanden har rejst sig i stolen, vil jeg spørge: Hvad har Venstre egentlig tænkt sig at gøre, hvis regeringsmagten skulle skifte?
Skal alt det arbejde, der foregår i det sekretariat, der er nedsat nu, skrottes fuldstændig, eller hvad?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-02:
Det, der er afgørende i politik, når man skal lave aftaler, er, at man laver gode aftaler.
Fordi der har været noget, som er opstået, mens Venstre havde regeringsansvaret, skal vi også lave en aftale om at gøre noget ved det.
Sådan er det altså ikke i min optik.
Jeg laver en aftale for at lave en god aftale, som jeg kan genkende mig selv i.
Jeg må bare konstatere, at vi ikke synes, det er tilfredsstillende med de elementer, som det her forslag bygger på.
Det gjorde vi klart sidste år.
Regeringen har valgt at køre med mere af det samme.
Så kan det ikke overraske, at vi stadig væk ikke synes om det.
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
Jeg kan bare konstatere, at efter vi har haft et ekspertudvalg til at sidde og arbejde i et år, og efter at udvalget har peget på den vej, vi skal gå, og vi har sat gang i arbejdet med det samme, står Venstre tilbage, de ligger i hængekøjen og siger: Æv, bæv, bu, det kan vi ikke lide.
Jeg synes da, det er meget relevant for danskerne at vide, om arbejdet i det implementeringscenter, der arbejder der lige nu, blive bremset, hvis regeringsmagten skifter.
Hvad vil man sætte i stedet for?
Hvad vil man egentlig fra Venstres side ud over at sige, at vi skal give nogle skatterabatter til nogle, der i øvrigt ikke betaler efter den aktuelle vurdering, og det kan da koste håndøre.
Jeg synes, vi mangler utrolig mange svar fra Venstre på et spørgsmål, som jo kan ende med at være utrolig dyrt for vores samfund, hvis vi ikke får løst det ordentligt.
Vi kan bare konstatere, at man tidligere fra Venstres side har kunnet sidde på hænderne, selv om jeg godt ved, at Venstres ordfører ikke kan lide det udtryk.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-02:
Regeringen vil have en rabat på vurderingen på 2½ pct. plus nogle steder 2½ pct.
Til det siger vi andre, at det simpelt hen er for lidt, for nogle steder ved vi, at ejendommene er vurderet mere end 2½ pct. plus 2½ pct. for højt.
Det skal være mere; rabatten skal være større.
Til det siger fru Astrid Krag så, at det er asocialt, det er skævt, for andre steder er ejendommene ikke vurderet for højt, og hvis deres ejere også skal have rabat osv., får de en meget stor gevinst ud af det, uden at det egentlig er fortjent, fordi deres ikke er for høj.
Vi har sagt, at der skal være et forsigtighedsprincip, og dette forsigtighedsprincip kan godt resultere i en større rabat i nogle egne af landet end i andre egne af landet, og jeg er helt med på, at os, der f.eks. bor i Københavns Kommune, ikke har vurderinger, der er for høje – de er måske tværtimod lidt i den lave ende – mens andre i Udkantsdanmark har vurderinger, der er for høje, og derfor skal rabatten være passende der.
Hvorfor er fru Astrid Krag imod det?
Astrid Krag (S), 2014-12-02:
For det første vil jeg sige, at det lyder rigtig godt, hvis Liberal Alliance faktisk for en gangs skyld er mere økonomisk ansvarlig end Venstre og siger, at det her ikke skal være en generel skattelettelse til boligejerne.
Så vil jeg sige, at det er spændende, hvis Liberal Alliance ser sig i stand til at lave en rabatmodel, der rammer meget, meget nøjagtigt og præcist.
Jeg synes, det er en fornuftig model, som vi er landet på med den aftale, vi har lavet, hvor man siger, at det må være dem, der har de billigste boliger, fordi vi kan se, at der er en indbygget skævhed, og at det er dem, der har haft de højeste vurderinger.
Det er en god måde at gøre det på, synes jeg.
Jeg har svært ved at se, hvordan man kan skrue det sammen, som hr. Ole Birk Olesen foreslår, nemlig en gennemførelse af de her meget præcise nålestiksrabatter, der geografisk rammer, lige som de skal, men hr. Ole Birk Olesen skal være meget velkommen til at fremsende forslag til vores videre diskussion om, hvordan man kan indrette det på den måde.
Det er da spændende at diskutere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-02:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er positivt, at man specielt har fået de billigste huse med med en ekstra rabat.
Jeg synes også, det er rigtig positivt, at man har fået andelsboliger og lejeboliger med i den her omgang.
Men det, jeg ikke forstår i forhold til andelsboliger og lejeboliger, er, at de først skal have en rabat fra 2017.
Jeg synes jo som sagt, det er positivt, at man får en ligestilling, og at de også får en rabat ligesom de almindelige boligejere, men hvorfor skal de vente med at få en rabat til 2017?
Det synes jeg jo ikke ligefrem signalerer en ligestilling på det her område.
Angående tilbagebetaling vil jeg sige, at når vi har et nyt ejendomsvurderingssystem, får man penge tilbage fra 2011-vurderingen, og det er vi nogle i den borgerlige fløj der synes ikke ligger langt nok tilbage.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er, om det også kommer til at gælde for andelsboligerne, for lejeboligerne og for erhvervsejendommene – om de også automatisk får det tilbage, eller om de selv skal gøre en indsats for at få de her penge tilbage.
Jeg håber jo meget, at de får lov til at få det automatisk tilbage, for det vil trods alt lette administrationen noget for dem, der ejer de her boliger.
Så vil jeg også lige spørge angående det med klageadgangen: Er ministeren indstillet på, at man ser, om man kan finde en model for de steder, hvor det er åbenlyst forkert?
Hvis et hus eksempelvis er vurderet til 2 mio. kr., men lige er handlet for 1 mio. kr., skulle man så eventuelt kunne sige, at det er den gældende handelspris, som man lige har handlet for, der bliver den gældende ejendomsvurdering, indtil man har et nyt system.
Så er det klart, at det kan blive rettet til derefter, men så er man i hvert fald sat i en situation, hvor man ikke betaler for meget, frem til det nye system kommer.