runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2011-02-03:
Jeg vil godt takke Folketinget for den samlede tilslutning til at ophæve revisionsparagraffen.
Revisionsbestemmelsen blev jo indsat, for at pligtafleveringsinstitutionerne, der udgøres af Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket, kunne foretage en udredning vedrørende muligheden for at give offentligheden øget adgang til Netarkivet, hvor dansk internetmateriale indsamles og bevares.
På baggrund af udredningens løsningsforslag og konklusioner samt bemærkninger fra Datatilsynet til løsningsforslaget er det altså så vores vurdering, at det på nuværende tidspunkt ikke vil være muligt at give øget adgang til Netarkivet på en hensigtsmæssig måde.
Løsninger af mere arbejdskrævende karakter vil blive så dyre, at det ikke er realistisk muligt at gennemføre dem.
Til hr. Per Clausen kan jeg sige, at Kulturministeriet løbende vil følge udviklingen på det tekniske område, og vi vil være i dialog bl.a. med Datatilsynet for at afdække eventuelle nye muligheder for at isolere personfølsomme data i Netarkivet.
Men de tekniske udfordringer, der er forbundet med en øget adgang, er altså på indeværende tidspunkt svære at løse med den nuværende teknologi.
Men jeg kan garantere for, at vi også fremover vil prøve at se på, hvordan man kan sørge for at relevante oplysninger kan komme frem, og det vil jo så ske under forudsætning af, at mulighederne for at screene og sortere i indholdet på nettet udvikles.
Så vi er altså opmærksomme på det, hr. Per Clausen påpegede om, at man skal holde øje med muligheden for at finde ny teknologi. Så vil jeg gerne sige noget om computerspil.
Det synes, som om flere medlemmer af Folketinget ikke er klar over, at computerspil er omfattet af pligtafleveringsloven, og det ændrer jo sagen lidt for de medlemmer, der ikke vidste det.
Det er rigtigt, at vi har beskæftiget os meget med det, men et dansk computerspil produceret af danskere i Danmark er rent faktisk omfattet af loven, og to af de tre eksempler, som hr. Mogens Jensen nævnte, er afleveringspligtige i henhold til pligtafleveringsloven.
Så det håber jeg da så sandelig er blevet opfyldt.
Det svar, som hr. Mogens Jensen efterlyser, har jeg afleveret til Folketinget her til morgen, men det kan godt være, at det ikke er kommet igennem systemet, og det skal jeg ikke klandre nogen for, heller ikke mig selv.
Men jeg kan sige her, at i det svar, Folketinget har fået på det spørgsmål, vurderer Det Kongelige Bibliotek, at antallet af computerspilsudgivelser, der har relevans for nationalsamlingerne, som måtte være faldet uden for pligtafleveringen, er lille.
Det drejer sig i så fald om udgivelser fra en lille mængde spiludviklere, hvis spil udgives på udenlandske forlag.
På den baggrund vurderer Det Kongelige Bibliotek, at pligtafleveringslovens bestemmelser om computerspil både i teoretisk og praktisk henseende er ubrugelige til det formål at indsamle computerspil med relevans for dansk kulturarv og finder derfor heller ikke en lovændring påkrævet på nuværende tidspunkt.
Det er det svar, jeg giver Folketinget skriftligt, og naturligvis står jeg til rådighed for yderligere drøftelser i udvalget, hvis det er nødvendigt.
Villum Christensen (LA), 2011-02-03:
Liberal Alliance kan støtte dette forslag om ophævelse af revisionsklausulen i forbindelse med eventuelle muligheder for at give offentligheden øget adgang til Netarkivet.
I sådanne meget tekniske sager er det formentlig god skik at følge eksperternes vurdering af, hvad der er muligt, og hvad der ikke er muligt.
Som det også er fremgået af debatten – måske lige med undtagelse af den sidste talers indlæg – er der meget sund fornuft i forslaget, så vi støtter det gerne.
Manu Sareen (RV), 2011-02-03:
Da vores faste ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne meddele, at Det Radikale Venstre forventer at stemme for lovforslaget.
Vi har ingen bemærkninger til indhold og høringsmateriale her ved førstebehandlingen, men vi tager naturligvis det forbehold, at der kan dukke forhold frem i udvalgsbehandlingen, der kan give anledning til nærmere belysning og stillingtagen.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-03:
Konservative støtter også forslaget.
Det har været en god intention, at man ønskede, at netarkivet skulle være mere tilgængeligt, og at det kunne bruges af offentligheden.
Men i praksis har det været umuligt at få åbnet tilstrækkeligt op, og efter flere gange at have udskudt den her revision af loven er det fornuftigt, at vi nu laver lidt lovsanering og får fjernet den her revisionsklausul.
Hvis man finder lejlighed til at foretage yderligere tiltag for at åbne arkivet op, så kan man selvfølgelig tage det op ved en senere lejlighed.
Men der er ikke nogen grund til, at vi står her igen og igen og skal tage stilling til en revisionsklausul, som viser sig at være umulig at gøre noget ved.
Så er der i øvrigt også det ved det, at selv om netarkivet er underlagt nogle restriktioner for, hvad der kan offentliggøres og gøres tilgængeligt for offentligheden, så kan man jo finde mange af de oplysninger på internationale hjemmesider, hvor det meste af internettet faktisk er arkiveret.
Derfor er problemet måske ikke af så stort et omfang, som det først har kunnet synes.
Pernille Frahm (SF), 2011-02-03:
Vi støtter også forslaget, og vi mener også, at det ville være fint, hvis vi kunne få udvidet pligtafleveringen, sådan at computerspil også blev omfattet.
For det er fuldstændig rigtigt, som hr. Mogens Jensen sagde heroppefra før, at vi har det problem, at der er en stor del af vores kulturarv, der på den måde ikke rigtig kommer til at blive fastholdt.
Jeg vil alligevel gerne sige noget om det her med personfølsomme oplysninger og om, at det her datanetværk kun kan komme forskere i hænde.
Det er selvfølgelig sådan, at vi ikke kan lade personfølsomme oplysninger ligge fremme på nettet med offentlig adgang, og at de skal skilles ud fra det andet.
Jeg vil nemlig gerne problematisere den beslutning, vi tager nu, for jeg synes på en eller anden måde, at der skal ligge en forpligtelse til stadig at forsøge, om det også på det her område kan lade sig gøre at lave et arkiv, som offentligheden får adgang til.
Jeg synes, det er et problem, hvis vi ender med at få endnu et lukket arkiv i det her land, hvor vi i forvejen har en hel del lukkede arkiver.
Så jeg vil gerne høre, om ikke ministeren, selv om vi nu tager den beslutning i dag og fjerner revisionsbestemmelsen, alligevel kan være med på, at vi gør os nogle overvejelser over, hvordan vi kommer videre, sådan at vi sikrer stadig større offentlig adgang i stedet for mindre offentlig adgang.
Karin Nødgaard (DF), 2011-02-03:
Forslaget, som er en opfølgning på et tidligere lovforslag, som vi har hørt, vedrørende pligtaflevering, skal ifølge det seneste lovforslag behandles igen i den her samling, og det er så det, som vi har besluttet at gøre på nuværende tidspunkt og tage stilling til, om det vil være muligt at gøre Netarkivet tilgængeligt til andet end forskningsformål.
Man skal jo så netop kunne identificere og afskære det materiale i Netarkivet, som ikke indeholder følsomme personoplysninger.
Det udredningsarbejde, der nu har været lavet, og som har været forelagt for Datatilsynet, viser så nu, at det ikke er teknisk muligt at skabe sikkerhed for, at der ikke findes følsomme personoplysninger i det materiale fra Netarkivet, der måske skulle gives adgang til.
Derfor foreslår ministeren så nu, at den revisionsklausul, som har ligget til grund for det her udredningsarbejde, skal ophæves, og det bakker Dansk Folkeparti op om.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der ikke kommer personfølsomme oplysninger i de forkerte hænder, og derfor må det fortsat kun være i forskningsøjemed, at der gives adgang.
Det er vigtigt at lytte til Datatilsynets indvendinger mod at gøre det fuldt tilgængeligt, og da det meddeles, at der er så mange ubekendte forhold, heriblandt de tekniske, og når man ikke kan love, at de følsomme personoplysninger kan isoleres fra andre data, må det fortsat være sådan, at det er en begrænset adgang, der er gældende. Vi finder det positivt, at kulturministeren i bemærkningerne til lovforslaget lover, at såfremt det bliver teknisk muligt i fremtiden at differentiere hjemmesider samt at screene hjemmesider, således at der kan tilvejebringes fornøden sikkerhed for, at der ikke findes følsomme personoplysninger på de her hjemmesider, vil Kulturministeriet tage vurderingen op til revision.
Da det ikke på nuværende tidspunkt er muligt at sige noget om, hvornår det teknisk er muligt, finder vi det ikke hensigtsmæssigt at ændre revisionsbestemmelsen til et senere tidspunkt.
Dansk Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-02-03:
Jeg skal først meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Det er således, at da vi i 2004 vedtog den her lov, blev det besluttet at indsætte en revisionsparagraf i loven, så det var muligt for Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket at få tid til at se på, om man kunne finde en løsning for mange af de materialer af elektronisk karakter, der bliver afleveret, og som indeholder personfølsomme oplysninger, således at offentligheden i større omfang kunne få adgang til disse.
Det har så ikke været muligt i den tid, der er gået, at finde en endelig løsning på det problem.
Derfor må vi så i dag afskaffe revisionsbestemmelsen.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi ikke skal arbejde videre med at finde en løsning.
For der skal selvfølgelig findes en løsning på det.
Men det kan sagtens foregå, uagtet at vi fjerner revisionsbestemmelsen.
Jeg skal dog lige i tilknytning til det her sige, at vi er kommet under vejr med, at der er et lille problem omkring pligtaflevering af dansk udarbejdede computerspil.
Det er således, at mange af de computerspil, der bliver afleveret, ikke i fornødent omfang bliver bevaret for eftertiden, og i Venstre finder vi, at det er et stort problem.
Det må vi have en afklaring på, således at vi også får sikret de danskproducerede computerspil for eftertiden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-02-03:
Regeringen har aflyst den helt store liberalisering af vores apoteker, og tak for det.
I Socialdemokratiet tror vi ikke, det er en god idé at lave underafdelinger i supermarkeder med medicinsalg.
Vi tror heller ikke, det gavner mindre byer, at man fjerner en udligningsordning og derved også risikerer at lukke de mindre apoteker i tyndt befolkede områder, eller at det er en særlig god idé, at store kapitalfonde skal ind og eje apoteker og derefter sløjfer al efteruddannelse af det personale, der står og rådgiver borgerne, som vi har set det i dele af Sverige og i Norge.
Det, der så er tilbage i det her lovforslag, L 119, er mere en lang række af tekniske forslag, der vedrører apotekerloven.
Nogle af forslagene, 18 styk tror jeg vi er nået op på,
handler om, at det er konsekvenser af det lovforslag, vi behandlede lige før, L 118, f.eks. det her med registreringspligt ved onlinesalg.
I Socialdemokratiet kan vi i det store hele støtte lovforslaget, men vi afventer udvalgsarbejdet.
Vi tror, at det kan være den rigtige vej at gå, men vi vil gerne, ligesom den tidligere ordfører var inde på, være med til at se på, om alt er klokkeklart, i forhold til hvilke data der kan køres sammen og hvordan sikkerheden er omkring det.
En anden ting er så, at man vil fjerne bagatelgrænsen for rådgivning om det billigste præparat ude på apotekerne.
I nogle tilfælde har vi altså også hørt tale om, at forskellene mellem præparaternes priser kan være helt nede på 20 øre eller 50 øre, og der synes jeg at man skal stille det spørgsmål: Er det så det rigtige at fjerne bagatelgrænsen helt?
Eller synes man, en bagatelgrænse på op til 20 kr. er for stor?
Jamen så kunne man måske gøre bagatelgrænsen mindre.
Vi synes, det allervigtigste må være, at folk har tryghed ved de præparater, de får med hjem, og vi kan jo se af de undersøgelser, de bl.a. selv har lavet i Lægemiddelstyrelsen, at rigtig mange borgere vælger et kendt præparat, til trods for at det er et par kroner dyrere, alene af den årsag, at man kender til det og er tryg ved, at pillen er rød og ikke grøn.
Vi er meget enige i, at for borgeren er det selvfølgelig vigtigt, at man kan vælge den billigste medicin og er orienteret om, at det findes på markedet, og at man lige så godt kunne tage den grønne pille som den røde pille, hvis den er lige så god, men spørgsmålet er som sagt, om vi skal stå og insistere på at rådgive folk om, at der findes billigere medicin, som koster 20 øre mindre, eller om det så ikke er vigtigere, at der er fokus på patientsikkerheden, hvordan præparatet bruges.
Med de ord vil jeg sige, at vi også i det store hele kan støtte forslaget, men vi vil gerne stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, inden vi endeligt trykker på den grønne knap.
Mogens Jensen (S), 2011-02-03:
Problemet er bare, at det ikke fungerer hensigtsmæssigt.
Jeg bliver nødt til at fastholde over for ministeren, at nogle af de spil – ja, faktisk alle, som jeg har nævnt – ikke er indsamlet af Det Kongelige Bibliotek, og at en af grundene til, at de ikke er det, er, at de ligger på nogle platforme, som der enten skal betales penge for, eller som det er vanskeligt at erhverve sig.
Der har været afholdt møder om det her, også med interesserede aktører, hvor man har erkendt, at der i hvert fald er huller.
Alene det, at man i branchen vurderer, og det kan så godt være, at det tal er for stort, at der er udgivet 12.000 spil i den periode, vi taler om, hvor Det Kongelige Bibliotek har indsamlet lidt over 900, må vel også få ministeren til at erkende, at der er grundlag for, at vi kigger på det her, for at få sikret os, at loven fungerer efter hensigten.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-03:
Nu behøver vi ikke at skabe problemer, hvor der ikke er så store problemer, men selvfølgelig skal vi kigge på det.
Og de spørgsmål, der er stillet, skal selvfølgelig besvares.
Men det var altså ikke hr. Mogens Jensen, der ikke vidste, at der var afleveringspligt – der var andre ordførere, som sagde det.
Fru Pernille Frahm sagde, at vi skulle indføre det – det er indført.
Der er afleveringspligt vedrørende computerspil i fysisk form, når de er fremstillet i Danmark, eller når de er fremstillet i udlandet, men er specielt bearbejdet for det danske marked.
Computerspil, der alene offentliggøres via internettet, blev omfattet af pligtafleveringsloven med virkning fra den 1. juli 2005.
Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket sikrer gennem nethøstninger en mulighed for i rimeligt omfang at bevare den del af kulturarven, der formidles via internettet, således at den også i fremtiden er tilgængelig.
Det er ikke muligt at indsamle og bevare alt indhold på internettet, men den indsamlingsstrategi, der ligger bag nethøstningerne, betyder, at de sikrer en volumen og en repræsentativitet, der er forsvarlig ud fra et forsknings- og bevaringssynspunkt.
Herudover er Det Kongelige Bibliotek indgået i en styrket dialog med computerspilsbranchen og andre interessenter og har allerede afholdt det første møde med computerspilsbranchen for at drøfte, hvordan Netarkivets indhold af danske computerspil af betydning for kulturarven kan udbygges.
Det er jo et godt initiativ, og jeg vil stadig væk sige, at jeg ikke helt forstår de tre eksempler, som hr. Mogens Jensen fastholder.
For altså, ifølge loven skulle de to være afleveret.
Det, der ikke skal afleveres, er Hitman, som er blevet nævnt, hvorimod de to andre skulle afleveres – de er afleveringspligtige.
Men Hitman er ikke omfattet af pligtaflevering, da det er fremstillet i udlandet og er rettet mod udlandet.
Det er eksempelvis ikke muligt at afvikle dette spil på dansk.
At Hitman ikke er afleveringspligtig svarer nøje til, som jeg nævnte før, at en bog, som udgives i udlandet på engelsk eller kinesisk, ikke er omfattet af pligtaflevering, selv om forfatteren eller illustratoren er dansk.
Line Barfod (EL), 2011-02-03:
Også Enhedslisten støtter, at vi udskyder revisionsklausulen.
Det er vældig fornuftigt at vente med at lave en revision af loven, til man har nogle erfaringer at gøre det på baggrund af, og der er én sag ikke helt nok.
Manu Sareen (RV), 2011-02-03:
Det Radikale Venstre kan ligesom alle foregående talere bakke op om udskydelsen af revisionen af retsplejeloven vedrørende gruppesøgsmål til 2013-14, hvor det må forventes, at der er gennemført mange flere sager som gruppesøgsmål – det kan man måske ikke forvente, men det kan man håbe – og derfor må der selvfølgelig være et bedre grundlag for overvejelser om revision af reglerne for gruppesøgsmål.
Det er selvfølgelig på alle måder logisk og specielt i lyset af, hvilket også alle har nævnt, at der stort set ikke er nogen erfaringer at trække på.
Så Det Radikale Venstre bakker som sagt op.
Tom Behnke (KF), 2011-02-03:
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis også støtte forslaget her.
Det var helt fint, at vi fik sat en revisionsklausul ind.
Og det er jo for så vidt positivt, fordi det viser, at der altså ikke er et behov for så mange gruppesøgsmål.
Men muligheden er der, og den kører jo så videre.
Nu bliver revisionen så udsat til 2013-14-samlingen, og det kan jo så være, at vi til den tid har et tilstrækkeligt grundlag, og så må vi lave en revision der, men det kan jo også være, at vi, når vi når dertil, fortsat er i den heldige situation, at der ikke har været behov for så mange gruppesøgsmål, og så må vi jo tage snakken til den tid.
Men på nuværende tidspunkt støtter vi naturligvis lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2011-02-03:
Da fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke kan være til stede, vil jeg på SF's vegne oplyse, at SF støtter forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-03:
De to tidligere ordførere har flot fortalt, hvad det her går ud på.
Det er simpelt hen en udskydelse af revisionspligten i forbindelse med den ændring af loven, der blev foretaget vedrørende gruppesøgsmål.
Man må jo, med baggrund i at der kun har været én sag, sige, at det giver god mening at udskyde revisionspligten, så man har lidt mere erfaring, før man ser på, om der skal ske ændringer.
Så vi bakker
hundrede procent op om det.
Julie Skovsby (S), 2011-02-03:
Tak for det.
Justitsministeren lægger med det fremlagte forslag op til en ændring af revisionsklausulen vedrørende gruppesøgsmål, der som procesform blev indført primo 2007 og trådte i kraft pr. 1. januar 2008.
Ændringen vil medføre, at den nye procesform ikke revideres i folketingsåret 2010-11, men først i folketingsåret 2013-14.
Baggrunden for forslaget er ifølge ministeren, at der endnu ikke foreligger et fyldestgørende erfaringsgrundlag at foretage en evaluering og en revision af reglerne om gruppesøgsmål på, idet der ifølge Østre Landsret frem til i dag kun er blevet gennemført et gruppesøgsmål ved domstolene, den såkaldte bankTrelleborgsag.
Dertil kommer, at Østre Landsret har oplyst, at man i forbindelse med bankTrelleborgsagen ikke er stødt på uhensigtsmæssigheder eller behov for forbedringer af den nuværende retstilstand.
Ved at udskyde revisionen er det forventeligt, at der på revisionstidspunktet vil være gennemført flere gruppesøgsmål, og ikke mindst ved vi, at et vigtigt gruppesøgsmål – det, der omhandler tinglysningen – er på vej, og revisionen vil således kunne bygge på et mere rimeligt og omfangsrigt erfaringsgrundlag.
Socialdemokraterne finder på den baggrund, at forslaget er rimeligt, og vi kan støtte forslaget.
Karen Jespersen (V), 2011-02-03:
Forslaget handler om at udskyde en revisionsbestemmelse i 3 år, og det er der god fornuft i.
Det drejer sig om en lov, der blev vedtaget i 2007, som handler om mulighed for gruppesøgsmål.
I de år, der er gået, siden loven blev vedtaget, er den kun blevet brugt i et tilfælde, og den er blevet brugt uden problemer.
Derfor er det henstillingen, at vi udskyder revisionen i 3 år mere, så vi kan få nogle flere erfaringer at bygge på, og det synes jeg lyder fornuftigt, og jeg kan støtte forslaget.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-03:
Jamen nu har hr. Mogens Jensen jo igen misforstået det.
De er jo omfattet, så hvorfor skulle jeg holde et møde for at konstatere, hvad der er en kendsgerning, nemlig at de er omfattet.
Det, hr. Mogens Jensen vil, er at få udvidet det til spil, der udvikles med henblik på et ikkedansk publikum, et ikkedansksproget publikum.
Det er selvfølgelig en gråzone, kan man sige.
Er danske kunstnere, som arbejder med henblik på udlandet, dansk kulturarv? Altså, det er jo så det spørgsmål, som hr. Mogens Jensen rejser.
Det svarer jo til, at danske forfattere, som også kan skrive i udlandet og udkomme i udlandet, skulle være afleveringspligtige til Det Kongelige Bibliotek.
Så skal vi jo lige se på, hvor det fører hen, for der findes jo altså også danske forfattere, som skriver på fransk eller engelsk, og som aldrig udkommer i Danmark, men i udlandet; de er ikke omfattet af pligtaflevering. Så hr. Mogens Jensen skal lige tænke over, hvor bredt han gør det.
Det kan jo ikke kun være computerspil, der interesserer hr. Mogens Jensen.
Det må også være hele den litterære produktion, og det vil sige, at hvis hr. Mogens Jensen vil have indført dette i forhold til computerspil, må han også indføre det i forhold til bøger.
Det betyder, at vi så skal til at holde øje med, hvad danske forfattere skriver i udlandet på udenlandske sprog, som aldrig nogen sinde udkommer på dansk.
Det er altså dansk kulturarv, det drejer sig om.
Men jeg ser meget gerne på det.
De to af de tre eksempler, der blev nævnt, er altså forkerte.
Af den grund, jeg har nævnt, er det tredje uden for pligtafleveringsloven i dag, og jeg synes ikke, at vi skal stå og sagsbehandle et enkelt computerspil her i Folketingssalen.
Men derudover finder der jo også nethøstninger sted med henblik på i rimeligt omfang at bevare den del af kulturarven, der formidles via internettet – men det er et andet spørgsmål.
Så jeg drøfter det meget gerne.
Der er givet alle svar til Folketinget, og der bliver givet flere svar til Folketinget.
Og bliver det nødvendigt med et møde, så bliver der taget et møde.
Mogens Jensen (S), 2011-02-03:
Jeg håber, for nu at tage Hitmaneksemplet, at kulturministeren er klar over, at det er udviklet af et dansk spilfirma, af danske kunstnere, og at det måske er det første eksempel på en international dansk succes, i hvert fald med danske ophavsmænd.
Så kan det godt være – for sådan er det jo inden for computerspilsbranchen – at man er nødt til at gå ud i verden for at få det afsat på det internationale marked, men jeg går ud fra, at kulturministeren er enig med mig i, at et spil, som er udviklet af danske kunstnere og et dansk firma, også burde være indsamlet og være en del af dansk kulturarv.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren vil tage konkret initiativ til, at partierne bliver samlet til en drøftelse af, hvordan vi sikrer, at pligtafleveringsloven også fungerer på computerspilsområdet.
Jeg kan høre, at et bredt flertal af partier rent faktisk har det ønske, og mener, at der er et problem.
Villum Christensen (LA), 2011-02-03:
Liberal Alliance kan naturligvis støtte forslaget, da det, som det er nævnt et par gange, ikke giver mening at foretage ændringer på baggrund af erfaringer med en enkelt sag.
I den kommende 3-års-periode er der til gengæld næppe tvivl om at domstolssystemet bliver en hel del klogere, da der desværre, kan man vel sige, kan forventes en del sager, fordi ikke mindst finanskrisen har betydet, at rigtig mange borgere kollektivt er blevet snydt og kan have stor fordel af denne mulighed – bl.a. imødeser rigtig mange på Vestsjælland udfaldet af sagen om bankTrelleborg, hvor hundredvis af trofaste opsparere over natten mistede deres formue, fordi der i lukkede og sikkert røgfyldte lokaler blev indgået studehandler mellem bankbestyrelser.
Vi støtter forslaget.