runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det grønne danmarkskort kom jo aldrig helt til at fungere, og det, der er tanken med naturzonerne sammen med et grønt danmarkskort er netop at sige, at der skal være områder i vores land, hvor det primære formål er, at det skal være natur, at det er det, der skal foregå der.
Naturpolitikken bliver hele tiden halehæng til en hel masse andre hensyn.
I det åbne land skal der være landbrug; ude i skovene skal der være tømmerhugst; i havet skal der fiskes.
Vi har brug for nogle zoner, hvis vi skal nå derhen, hvor vi faktisk standser den tilbagegang, der har været i årtier; hvor vi har et grønt danmarkskort, men hvor vi så sikrer, at i de områder, vi udlægger til natur, er naturen hovedformålet.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Jamen i Socialdemokratiet har vi heldigvis mange gode ideer, og jo især også på det grønne område.
Som jeg lige sagde, har vi også kunnet gennemføre nogle af de gode ideer sammen med jer.
Men vi vil rigtig gerne have mere sammenhængende natur, og særlig på tværs af kommunegrænserne, og det er jo derfor, vi har brugt så mange kræfter og så meget energi på at få det her grønne danmarkskort til at fungere, og det er også derfor, vi er så ærgerlige over, at regeringen nu vil skrotte det.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Tak for det.
Ordføreren er bekymret for, om det bliver muligt at gå en tur i en almindelig dansk skov med bøgetræer og stier, som vi har rigtig mange af.
Der vil jeg lige starte med at bemærke, at vi har et samlet skovareal, hvor 18 pct. af den skov er statsskov, og man snakker om at omlægge 20 pct. af de 18 pct. til urørt skov.
Det er altså 4 pct. af det samlede skovareal, vi snakker om her.
Så jeg vil bare sige, at man kan være helt rolig – der vil være masser af den sædvanlige skov at gå tur i.
Det er kun 4 pct. af det samlede skovareal, vi lige nu snakker om, hvis vi snakker 20 pct. urørt statsskov.
Så vil jeg høre ordføreren, om ikke det er rigtigt, at forskerne – altså dem, der ved allermest om natur, om biodiversitet – faktisk fortæller os, at vi er i en særlig krise, nogle kalder det den sjette masseuddøen af arter, og at vi i Danmark er rigtig trængt på det område, sådan at der er behov for store indsatser, og at det måske så også er rimeligt, at den slags koster noget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Altså, i forhold til det her med at gå tur i skoven, vil jeg bare sige, at der jo også er forskellige regler for, hvordan man som person må gå ind i en privat skov kontra en statsskov.
Det er derfor, jeg faktisk også er tilhænger af, at vi har statsskove, for der er åbent på alle tider af døgnet for alle mennesker.
Sådan er det i statsskovene, men sådan er det ikke i private skove.
Der må man komme fra kl. 6.00 om morgenen til solnedgang.
Så der er en forskel.
Nu er jeg selv vokset op i skoven, så jeg er rigtig glad for at gå der, og jeg er faktisk rigtig glad for at gå der, hvor der er stier.
Det er der heller ikke nødvendigvis altid i en privat skov.
Der er stor forskel på, hvordan man driver skov, og det ved ordføreren også godt.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Nu ved den socialdemokratiske ordfører jo udmærket godt, at Venstre desværre ikke selv har 90 mandater, og det betyder, at vi kommer til at skulle forhandle om tingene.
Jeg glæder mig rigtig, rigtig meget til snart at tage fat på det sammen med andre partier og drøfte, hvordan naturpakken skal se ud.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Nu vil jeg jo ikke have ordføreren til at stille nogen nye garantier.
Jeg vil sådan set bare have ordføreren til at bekræfte det, som statsministeren lovede inden valget, nemlig at man ville udlægge 25.000 ha statsskov til uberørt skov.
Det er sådan set et meget simpelt spørgsmål, så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ordføreren glider lidt af på det, for man har i hvert fald på det tidspunkt, hvor statsministeren lovede det her, vidst, at det ville koste mere end 10 mio. kr. om året.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, hvis ordføreren ikke kan sige nu, at man vil bekræfte, at det selvfølgelig kommer med, som man har lovet det.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke stiller nogen garantier her i aften.
Men det, jeg kan sige, er, at noget af det, der betyder rigtig meget for Venstre, er, at vi får mest mulig natur for pengene.
Og noget af det, som jeg i hvert fald er blevet klogere på, er, at i forhold til netop området de rødlistede arter opnår man rigtig meget i skovene.
Derfor tror jeg også, at netop det med skovene bliver en del af det, der forhåbentlig kommer til at indgå i pakken.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Det, der fik mig til at spørge her, var sådan set, at ordføreren selv kom ind på netop det her med, at skovene skal være en del af det, som I kommer til at foreslå med jeres naturpakke.
Og der hørte vi jo før ordføreren for Dansk Folkeparti sige, at I faktisk efter B 144 var bevidste om, at det, som I havde foreslået, ikke kunne lade sig gøre for de 10 mio. kr., som man havde afsat, da man var i opposition.
Men selv efter at man havde fået det at vide, sagde statsministeren – som jo på det tidspunkt stillede op til at blive statsminister – i valgkampen, at man fra Venstres side lovede at udlægge 25.000 ha statsskov til uberørt skov.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Nu synes jeg faktisk, det er Enhedslistens ordfører, der er rimelig negativ, for jeg må jo sige, at det stadig væk undrer mig, at man år efter år bliver ved med at sige, at det går den forkerte vej.
For jeg synes egentlig, vi allerede har puttet rigtig, rigtig mange millioner i at genoprette naturen, i at pleje naturen.
Og så tænker jeg nogle gange: Hvad har vi gjort galt de sidste mange år, hvor vi har investeret et antal millioner for også at sikre en god natur og en god naturpleje?
Så jeg håber, Enhedslistens ordfører trods alt også kan finde positive tiltag i det, der er foregået i mange år.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jamen naturen i det åbne land er jo i tilbagegang.
Det, man vil gøre i skovene, er omkostningseffektivt, ja.
Men det redder jo ikke viben, det redder ikke lærken, det redder ikke vores mangfoldighed og vores sommerfugle i det åbne land.
Det er uerstattelige værdier.
Selvfølgelig skal vi regne på forslagene, og selvfølgelig skal de finansieres – man kan gøre det på mange måder, som jeg også vil redegøre for – men er ordføreren ikke enig i, at uanset hvad skal vores børn og børnebørn også opleve den fantastiske natur, vi har i Danmark, med lærker og viber og sommerfugle, de arter, der er så pressede, at de er ved at uddø?
Det er jo ikke for sjov, vi står her.
Det er ikke for sjov, vi har fremsat de her beslutningsforslag.
Det er, fordi den situation, vi står med, er ganske, ganske alvorlig.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Altså, jeg vil skynde mig at sige, at hvis ordføreren for Enhedslisten har opfattet det sådan, at jeg kun er negativ, så skulle det ikke forstås på den måde.
Jeg kan sagtens se, at der også er spændende ting i de her beslutningsforslag.
Det, jeg som sagt har ledt efter, er: Hvad koster det her sammenlagt? Så må jeg stadig væk sige, at jeg synes, vi har en forpligtelse til ikke bare at indføre nye regler og nye restriktioner, som belaster landbruget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at ordføreren ikke er mere positivt indstillet over for det her forslag, for jeg synes faktisk, vi imødekommer noget af det, som ordføreren tidligere har rejst som et problem, nemlig at landmanden kan være bekymret for, om naturen, hvis han nu plejer den, pludselig kan vokse ind i en beskyttelse.
Vi ville fjerne den tvivl.
Vi kunne sørge for, at alle vidste, hvor naturzonerne var, og det her med § 3 kunne man gradvis udfase, fordi vi havde naturzoner i stedet for.
Jeg vil meget gerne redegøre for omkostningerne, men taletiden er begrænset, og jeg kommer op på talerstolen og gør det i detaljer, når det bliver min tur.
Men jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan se, at det løser det, som ordføreren tidligere netop har peget på som et problem.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte de her seks beslutningsforslag, som vi drøfter her i en sen nattetime.
Vi må jo, som ministeren også gav udtryk for, sige, at vi stemmer imod de her seks beslutningsforslag.
Vores natur i Danmark er jo til stor glæde og til stor gavn for rigtig mange, både mennesker og dyr, og måden, som vores natur ser ud på, har også en stor betydning for de arter, som lever i den.
Naturen har stor betydning for miljøet og klimaet, og det er selvfølgelig vigtigt, at vi værner om den.
Og netop nu – hvilket måske ikke kan siges at være en overraskelse – er regeringen i fuld gang med at udarbejde en ny, ambitiøs naturpakke, og den skal bl.a. være med til også at standse faldet i biodiversiteten.
Naturpakken har som nævnt til formål at standse faldet i biodiversitet, men uden at vi jo samtidig kommer til at sende en kæmpestor regning til skatteborgerne.
For det er rigtig vigtigt for mig at understrege, at vi lever i et samspil med naturen, og vi har også en forpligtelse til, mener jeg, som folketingspolitikere at sikre, at vi får mest natur for pengene.
I det beslutningsforslag, som Enhedslisten er kommet med, og som hedder beslutningsforslag nr. B 42, mener vi ikke at man prioriterer pengene på bedste vis.
Forslaget vil jo koste samfundet ret dyrt, og jeg har, som også de forrige ordførere har, søgt efter den samlede pris på de her beslutningsforslag.
Det er noget af det, jeg måske kan håbe på at Enhedslistens ordfører kan fortælle os, når Enhedslistens ordfører selv kommer på talerstolen.
I hvert fald har jeg haft rigtig, rigtig svært ved – selv om jeg har læst dem grundigt igennem – at finde ud af, hvad omkostningerne ved de her beslutningsforslag er.
Vi har det på den måde, som det også er blevet nævnt tidligere, at vi bl.a. meget håber, at skovene også bliver en del af den fælles naturpakke.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg personligt har spillet ind med.
Jeg mener som sagt, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi værner om den danske natur på forskellige måder, og at vi lægger indsatsen der, hvor vi også får mest natur for vores skattekroner.
Men jeg håber da, at Enhedslisten vil glæde sig over, at vi inden længe præsenterer vores naturpakke, som også kommer til at sætte fokus på det med at standse tabet af biodiversitet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jo, men nu lægger ordføreren jo mig ord i munden.
Det kan godt være, at ordføreren selv finder, at det er en mere spændende måde at opleve naturen på, når der ligger træer, der rådner osv. osv.
Altså, jeg kan lide begge dele.
Jeg kan godt lide den der ranke bøgeskov, hvor man kan se skovbunden med alle bladene osv., men jeg kan også godt lide det andet.
Så lad os kalde det urskov, når vi taler om urørt skov – jeg tror, det er et bedre udtryk.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Ja, og så er det jo sådan, at når vi taler urørt skov, er der jo ikke tale om en skov, man ikke må røre ved
Der er tale om en skov, hvor man typisk vil holde stierne ved lige, men hvor man vil lave nogle tiltag inde i skoven, som gør, at træer, der er væltet, får lov til at blive liggende, og at naturen i det hele taget bliver lidt vildere.
Er det ikke bare positivt, også i forhold til anvendelsen af skoven?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Mange tak.
Tak for ordførertalen.
Ideen om naturzoner er jo ikke en, Enhedslisten har fået, må jeg ærligt sige.
Den stammer fra Socialdemokraterne.
I 2011 var det sådan set Socialdemokraternes forslag, at vi skulle have særlige naturzoner, og at landzonen skulle opdeles i naturzoner og en produktionszone.
Det har vi jo selvfølgelig ladet os inspirere af, så jeg er bare nysgerrig efter at høre ordføreren, hvad der er sket siden, for jeg tænkte, at det da var oplagt, at vi kunne mødes om denne idé, der jo oprindeligt stammer fra ordførerens eget parti.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Med B 42 ønsker Enhedslisten at få indført en ny arealkategori, naturzone, i planloven med det primære formål at bevare natur og biodiversitet.
Vi deler til fulde Enhedslistens efterspørgsel efter, at regeringen kommer ind i kampen på det grønne område.
Indtil videre har vi jo desværre set en blå blok, som aflyser de grønne tiltag, som vi satte i gang, da vi var i regering, til fordel for en meget ensidig politik, hvor det er vores natur, vores miljø og vores drikkevand, der betaler prisen.
Vi ønsker mere og bedre natur, og vi er enige i, at biodiversiteten er under pres i Danmark, og at tilbagegangen i natur og biodiversitet skal vendes til fremgang.
Derfor ønsker vi også, at en større del af Danmark skal være udlagt til natur og med markant større biodiversitet.
På den baggrund lancerede vi selv Naturplan Danmark, som var en samlet naturpolitik til at nå målet om mere og bedre natur, også i havet, og til at nå målet om, at vi også lever op til de mål om biodiversitet, som vi har forpligtet os til både i EU og FN, en naturplan, som vi jo bl.a. også gennemførte sammen med Enhedslisten.
Planen havde til formål at sikre, at naturen bindes sammen på tværs af landet, så der skabes mere sammenhængende natur, og noget af det vigtige, som vi jo også allerede har været lidt inde på, var det her grønne danmarkskort, som grundlag for både at udvikle eksisterende naturområder og for at bevare den nuværende biodiversitet ved at prioritere placeringen af ny natur.
Så med det grønne danmarkskort vil Danmark for første gang få en konkret og samlet plan for den danske natur.
Desværre har vi så en regering og en minister, som jo også lige bekræftede, at man vil skrotte det grønne danmarkskort, og som vi også synes ret systematisk fører et korstog mod grønne initiativer.
Derfor er vi sådan set meget bekymrede, og den bekymring tror jeg også at vi deler med forslagsstillerne, også i forhold til den liberalisering af planloven, som regeringen har lagt op til, om det vil betyde skadevirkninger på vores natur og miljø, som vi ikke kan rulle tilbage. Så jeg vil faktisk gerne rose Enhedslisten for at lægge op til en meget vigtig debat om vores natur og miljø.
Det er i den grad tiltrængt.
Men i forhold til det konkrete forslag er det afgørende for os at bygge på vores lange og gode tradition for lokale løsninger, og derfor mener vi også, at det er kommunerne, der skal have opgaven med at udpege det grønne danmarkskort på baggrund af et fælles kortgrundlag og fælles kriterier.
Vi mener, at vi allerede har de kategorier, vi skal bruge i planloven, og at vi har mange gode instrumenter til rådighed.
Det, der er behov for, er samtænkning på tværs af kommunegrænser, og derfor støtter vi ikke forslaget her, men vi arbejder for at få det grønne danmarkskort tilbage.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at regeringen aldrig har været tilhænger af det grønne danmarkskort.
Vi vil ved fremlæggelsen af vores naturpakke præsentere, hvordan vi ser på fremtidens arealsammenhæng i Danmark.
Jeg vil gerne sige til det med at balancere naturhensynene, som ordføreren siger at regeringen ikke har været dygtig til, at det vil jeg gerne erklære mig uenig i.
Jeg synes netop, at hele vores landbrugs- og fødevarepakke er et godt eksempel på, hvordan man fremmer en målrettet regulering, så man sikrer en bedre naturtilstand på de arealer, hvor man så har en mindre intensiv dyrkning, mens man har en mere intensiv dyrkning på bæredygtige arealer.
Det er både til gavn for planterne, for planteproduktionen, og det er også til gavn for naturen.
Så jeg mener netop, at den her pakke er et meget, meget godt eksempel på, at vi balancerer hensynene.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet ikke er imponeret af den grønne indsats, som regeringen har lagt for dagen indtil nu.
Vi synes sådan set ikke, at den har været særlig god til det der med at balancere, som ministeren jo ellers siger at man er optaget af, men vi vil da se frem til, at regeringen fremlægger den her naturpakke.
Jeg har sådan set et par spørgsmål, men i forlængelse af det, som Maria Reumert Gjerding spurgte om, har der jo været en del diskussion om det grønne danmarkskort.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at få en klar melding fra ministeren nu om, hvorvidt man har tænkt sig at skrotte det og holde fast i den beslutning, eller om man faktisk har tænkt sig at bruge det her værktøj, hvor vi jo netop kan sikre en mere sammenhængende natur- og miljøplanlægning i fællesskab med kommunerne.
Er det ikke den vej, vi skal gå?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Det kan jeg bekræfte.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Det er jeg rigtig glad for at høre, altså at vi – bare lige for at gentage, så jeg er sikker på, jeg forstår det – i naturpakken også vil se initiativer, der netop handler om det åbne land, handler om overdrev, handler om hede, handler om engarealerne, som vi også skal behandle senere i dag, og som har det formål netop at sikre, at naturen bindes tættere sammen.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for et relevant spørgsmål.
Vi fremlægger et udspil til en naturpakke, og jeg kan allerede nu sige, at noget af det, regeringen er optaget af, er de lysåbne arealer, og hvordan man lader landmanden blive en endnu dygtigere naturplejer og naturforvalter, så de lysåbne arealer udvikler sig med mere biodiversitet.
Og det er noget af det, vi ønsker, og som også er svar på det, ordføreren spørger om.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Mange tak til ministeren for talen.
Der er mange ting, vi er enige om.
Vi er også enige om, at Danmark også skal bruges til natur, til landbrug og til beboelse.
Det, vi lægger op til, er at disponere nogle arealer med det formål at skabe en rig natur og en rig biodiversitet, for det, der gøres i det åbne land i dag, er jo ikke tilstrækkeligt.
Vi er jo stadig væk rigtig, rigtig langt fra at nå det, vi er forpligtet til to steder i virkeligheden, både i FN's biodiversitetskonvention, men også under EU.
Så et eller andet skal vi gøre i det åbne land.
Og det, som forskerne jo meget entydigt peger på, er, at vi har brug for flere naturområder, og at vi har brug for at binde dem tættere sammen.
Så mit spørgsmål til ministeren må være: Hvis ministeren ikke vil gøre det her med naturzoner, hvordan skal vi så sikre, at vi får flere naturarealer i det åbne land og får bundet naturen bedre sammen?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Jamen det er helt i orden, og netop fordi det er skatteborgerne, der betaler, så synes jeg, der er en vis rimelighed i, at fællesskabet også er med til at afgøre, hvad det er for krav, der skal stilles, når vi anvender skatteborgernes penge.
Og det er i virkeligheden bare det, vi gerne vil med det her forslag.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg vil bare takke for anerkendelsen – trods alt – af, at det er de penge, de danske borgere betaler i skat, og som altså ikke kommer fra et eller andet guldtræ og bliver fællesskabets penge.
Tak for den anerkendelse, trods alt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Ja, det er vel dem, som spørgeren og jeg betaler ud af den indkomst eller det vederlag, vi modtager.
Det er borgernes skattekroner, og der har vi jo reguleret vores samfund, sådan at den enkelte ikke bare kan trække i automaten, men at det er fællesskabet, herunder lovgiverne, der bestemmer rammerne for, hvordan man kan anvende fællesskabets penge.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg vil nødig trække debatten alt for meget længere, men jeg bliver bare nødt til at spørge af ren nysgerrighed.
Nu har jeg både hørt udtrykket det offentliges penge og fællesskabets penge.
Jeg kunne bare rigtig godt tænke mig at høre: Hvad er det egentlig for nogle penge?
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Vi ser jo landbrugspakken som præcis det modsatte.
Jeg tror ikke, at vi nødvendigvis skal bruge resten af natten på at diskutere landbrugspakken, men vi har jo i hvert fald fået at vide, at det grønne plus, som man sagde at der var, ikke var der.
Men fred nu være med det.
Noget andet, som ministeren siger i sin indledende tale her, er, at skovene kommer til at indgå som et væsentligt element.
Vi har jo i hvert fald siden valgkampen hørt – også sagt af Venstre – statsministeren love, at man ville udlægge 25.000 ha statsskov som urørt skov.
Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at det selvfølgelig så også er noget, der indgår i regeringens naturpakke.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
I forhold til udtrykket fred nu være med det, med hensyn til om der nu bliver et plus, kan jeg sige til ordføreren, at det er noget, regeringen er meget optaget af at der bliver, for det er det, vi har stillet danskerne i udsigt med vores pakke.
Ja, det er jo i hvert fald forskellige elementer af biodiversitet, og det er derfor, regeringen også er optaget af, hvad vi f.eks. kan gøre på de lysåbne arealer, så vi fremmer en biodiversitet der.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Nu har vi jo noget, der ligner 1 pct. urørt skov i Danmark, altså tæt på nul.
Er ministeren enig i, at den biodiversitet, som vi kunne få i skovene med en helt anden indsats, ikke kommer den biodiversitet, der er presset i det åbne land, til gode?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålene.
Til det første kan jeg jo klart bekræfte, at des stærkere en plante man har, des mere optages der af kvælstof, des mere næring omsættes der i planten og des mindre miljøbelastning.
Derfor har vi jo også med SF afsat midler til planteforædling og forskning, bl.a. på forskningsreserven, fordi det styrker miljøet at have en planteproduktion.
Så naturligvis bidrager det til en bedre miljøtilstand.
I forhold til det andet om forskerne er det klart, at når man har det intensivt drevne areal, som vi har i Danmark, udfordrer det jo biodiversiteten, og det er også derfor, at regeringen har sagt, at vi ønsker en naturpakke, der fremmer biodiversitet, og et af de steder, hvor man kan gøre det meget godt og meget målrettet, er bl.a. ved urørt skov.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Sagde ministeren lige, at jo stærkere planteproduktion, plantekultur, vi har, jo bedre er det også for naturen?
Det er det ene spørgsmål, jeg gerne lige vil have ministeren til at uddybe.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
For mig er planteproduktion natur.
Det er ikke natur på samme måde som vildtlevende skove og alle mulige andre definitioner.
En planteproduktion er også natur i min verden.
Det er muligt, det ikke er det i ordførerens, men det er det i min verden.
Og jeg er sådan set ikke hele tiden optaget af, hvad der er definitioner på naturområdet.
For mig er planteproduktion natur, og des mere stabil planteproduktion, vi har, des stærkere planteproduktion, vi har, des mindre er den miljøbelastning, der kommer som følge af planteproduktionen, og det giver samlet set en bedre natur.
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Det er ganske kort.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Altså, jeg kan forstå på ministeren, at planteproduktion giver mere natur.
Men jeg vil bare høre ministeren, hvor mange hektarer han så mener der som følge af den målrettede regulering af sårbare jorde vil blive taget ud og blive til natur.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Ja, det vil ministeren gerne.
Det gør det, ved at man fremmer f.eks. planteproduktion på gode jorde.
Det gør det, ved at sårbar natur på ikke intensivt drevne jorde fremmer natur, tager hensyn til vandmiljø og lignende, og det giver samlet set en bedre natur.
Ida Auken (RV), 2016-04-19:
Nu var målrettet regulering jo allerede vedtaget før landbrugspakken, så det er sådan en lille smule mærkeligt, at vi skal blive ved med at høre det som en meget vigtig del af landbrugspakken.
Men lad nu det ligge.
Det, der interesserede mig, var, at ministeren sagde, at målrettet regulering giver mere natur.
Vil ministeren forklare, hvordan målrettet regulering giver mere natur?
Christian Poll (ALT), 2016-04-19:
Kunne det så netop ikke være en smart løsning at definere en naturzone og en gang for alle få lagt fast, hvad det er for arealer, vi kalder natur, og hvad der så skal ligge i dem, sådan at man har et mere specifikt værktøj at arbejde med?