runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Vi behandler i dag B 86, forslag til folketingsbeslutning om ret til fuld dagpengesats for nyudlærte.
Det bliver lidt en gentagelse af de tidligere debatter, vi har haft i dag.
Venstre kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi er sådan set optaget af at få styr på de offentlige finanser og fokusere på private job og vækst.
Af beslutningsforslaget fremgår der jo heller ikke noget finansieringsgrundlag, og nu har vi så hørt beskæftigelsesministeren argumentere for, hvorfor regeringen ikke kan støtte det, og der er vi sådan set meget på linje med det, der er blevet fremført af argumenter.
Vi synes, at den ordning, vi har i dag, er meget fornuftig, og vi ser sådan set ikke nogen argumenter for, at man skulle gå fra SU til fuld dagpengesats.
Vi er også af den opfattelse, at det kunne gå hen og føre til højere ungdomsarbejdsløshed, og det er jo ikke ligefrem det, der er formålet.
Så kan man jo undre sig over, at Enhedslisten ikke sætter sådan lidt trumf på deres beslutningsforslag.
Det har vi berørt i et par debatter tidligere her i aften, men altså, man kunne godt sætte større trumf på utilfredsheden med regeringen.
Man kunne jo sætte dem stolen for døren og sige, at nu er det slut, nu trækker man stikket som parlamentarisk grundlag.
Men vi har så også hørt i aften, at det bliver der jo heller ikke tale om.
I Venstre kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Og så sent som den 12. april var antallet af jobopslag på www.jobnet.dk faktisk det højeste i 3 år, så der er begyndt at vise sig ting, der går i den rigtige retning.
Så skal jeg bare endnu engang også hilse fra De Konservative og meddele, at de heller ikke kan støtte B 86.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Jamen jeg kan garantere hr. Christian Juhl for, at jeg overhovedet ikke er misundelig på Enhedslisten på noget som helst punkt.
Det kan jeg give fuld garanti for.
For man kan se, hvordan Enhedslisten agerer, og hvad de opnår ved at lægge pres på regeringen, og man kan se, at Enhedslistens formand, eller hvad de nu kalder det i Enhedslisten, går ud og siger, at regeringen – undskyld udtrykket – pisser på Enhedslisten.
Og så hører man Enhedslisten stå og råbe op om, hvad de vil have igennem, uden virkelig at ville lægge pres på regeringen.
Det er tomt, det er kun et slag i luften, det giver jo ingen resultater.
Hvis man sammenligner resultater, tror jeg nok, at man på den måde vil se, at Dansk Folkepartis resultatliste er noget længere end Enhedslistens.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-23:
Jeg synes, de udmeldinger, der kommer nu, er at betragte som en sammenblanding af æbler og bananer og pærer, og hvad man nu ellers kan opdrive.
Jeg mener ikke, det giver mening.
Man kan kigge inden for det enkelte system, dvs. beskæftigelseskravsystemet, og se på, hvordan det er, det bliver gjort op, og se på, hvordan det er i forhold til dagpengesystemet.
Men jeg mener ikke, at man på den måde skal harmonisere det.
Og det, der er regeringens ambition, er jo netop at få de ledige til at søge på fuld tid og opnå beskæftigelse på fuld tid.
Og derfor synes jeg, det giver mening, at man opgør det i henholdsvis uger og timer.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg forstår ikke hr. Nadeem Farooqs logik med, at det gavner beskæftigelseskravet.
Man kunne overføre det til den måde, man optjener på, og sige, at så laver vi det hele om, og så går vi den anden vej og siger, at hver gang en arbejder eller en lønmodtager, eller hvad man nu kalder det, har haft 10 timers arbejde på 1 uge, så tæller det 1 uge i optjening.
Altså, hver gang en arbejder har haft 10 timers arbejde på 1 uge, så tæller det 1 uge i optjeningskravet.
Og vi skal jo have 1 års optjening eller 1.924 timer, som svarer til 1 år.
Så var der balance og logik i det, for så optjente vi i uger, og så forbrugte vi i uger.
Eller det kunne være et omvendt system, hvor man optjente i timer og forbrugte i timer.
Så var der balance i det.
Her har vi en ubalance til ugunst for den arbejdsløse.
Det er det, jeg ikke forstår.
Men skulle vi lave det på en anden måde?
Er det det, De Radikale så hellere vil, altså at vi siger, at hver gang en arbejder har haft 10 timers arbejde, tæller det 1 uge i genoptjening af dagpengene?
Nu er det ikke kun en intern diskussion.
Det er jo meget lærerigt og efter min mening også meget afslørende, hvad Venstre svarer til de her ting.
Det er det i hvert fald for mig.
Arbejdsløsheden har vi prioriteret højt i alle vores forhandlinger med regeringen – det tror jeg ikke er nogen hemmelighed – og det vil vi også gøre fremover.
Så jeg kan forstå, at vi helt klart ikke skal satse på en kommende regering med Venstre, hvis vi vil have skabt øget tryghed for de tusinder af arbejdsløse, som der er i vores land, og som der har været i vores land, og som der netop er, fordi Venstre har siddet i regering i så mange år.
Men én ting kan jeg ikke forstå: Hvorfor i alverden er det så magtpåliggende, at arbejdsløse fratages tryghed?
Hvorfor kan arbejdsløse ikke have en tryghed, mens de er arbejdsløse?
De skal jo under alle omstændigheder tage det arbejde, der bliver anvist til dem.
Det vil sige, at der jo ikke er noget problem i at have en arbejdsløshedsperiode på 2, 3 eller 4 år, når vi har pligten til at tage arbejde.
Altså, vi skal jo stå til rådighed.
Jeg kan slet ikke forstå, at man hele tiden ønsker at skabe den utryghed.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Vi ønsker ikke at skabe nogen utryghed.
Jeg er sådan set optaget af, at vi får skabt vækst og job og dermed får flere i arbejde og får reduceret ledigheden.
Det er jo derfor, vi forhandler med regeringen om en vækstpakke.
Den forhandling er Enhedslisten jo stået af; det ønsker Enhedslisten ikke at være med i.
Jeg synes sådan set, at vi først og fremmest skulle arbejde på at skabe noget vækst og nogle job.
Det var sådan set den bedste måde og korteste vej til at nedbringe ledigheden.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Det tror jeg ikke er underligt for Venstres ordfører.
Vi ønsker ikke at give erhvervslivet tilskud ved at stjæle fra de fattigste i Danmark, ved at stjæle fra SU-modtagerne og ved at stjæle fra kontanthjælpsmodtagerne.
Det er jo direkte asocialt, og det skaber jo ikke væsentlig flere arbejdspladser.
Det er jo det, der er det værste ved det: Det er skjult erhvervstilskud.
Jeg vil gerne spørge en gang til: Da regeringen og Dansk Folkeparti og Radikale skar i dagpengene, var der jo en årsag til det.
Der skete nemlig det, som fru Ulla Tørnæs sagde, nemlig at vi så disciplinerer de arbejdsløse, underforstået at de er en slet race af menneskeheden, som ikke selv kan finde ud af det og dermed skal piskes.
Det er derfor, jeg siger, at Venstre vil gøre det utrygt og ubehageligt for de arbejdsløse.
De kan ikke engang unde de mennesker – selv om de selv er med til at betale forsikringen – at have et minimum af forsørgelse i den periode, hvor de er arbejdsløse.
Nej, de skal fratages trygheden, selv om vi har pligten til at tage arbejde, når der er et.
Jeg forstår det ikke.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Jeg forstår udmærket, at ordføreren undrer sig over, at Enhedslisten spilder tid – måske spilder ordførerens tid – på disse ting, for ordføreren er fløjtende hamrende ligeglad med de mange mennesker, der er arbejdsløse, og som mister deres dagpengeret.
Det kan man se af den politik, som ordførerens parti førte igennem 10 år med regeringsmagten, og det kan man se af de forslag, som ordføreren kommer med, når der forhandles vækstpakke.
Det er ikke Enhedslistens opfattelse, at der er ret mange reelle job i den og i hvert fald slet ikke noget, der løser problemet.
Jeg har forstået signalet: Det keder ordføreren helt usigeligt at diskutere med og høre på Enhedslistens synspunkter om at sikre noget tryghed for de mange arbejdsløse mennesker.
Tak for bemærkningen.
Hans Andersen (V), 2013-04-23:
Det viser bare, at Venstre og Enhedslisten er et stykke vej fra hinanden, når det handler om aktiv beskæftigelsespolitik, når det handler om vækstplaner og tiltag, der kan øge antallet af job i det her land.
Det var under VK-regeringen, at beskæftigelsen var tårnhøj – indtil krisen kom.
Man kan sige, at det var vi sammen om, og det kan vi sammen godt tage æren for.
Men vi er sådan set optaget af i Venstre, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og af, at vi laver en aktiv beskæftigelsespolitik.
Og vejen til at få flere i job er jo ikke at fastholde mennesker i dagpengesystemet; nej, det er at skabe nogle flere job.
Det er den vej, vi skal.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-23:
Tak for det.
Jamen jeg vil ikke bruge meget tid på at forklare, hvad det her beslutningsforslag går ud på.
Det har vi hørt fra ministeren og fra ordføreren for Venstre.
Bemærkningen er, at hvis man ved vejrlig eller andet bliver fyret, har man jo, hvis retningslinjerne bliver overholdt, ret til 3 dages godtgørelse fra arbejdsgiverne; de såkaldte G-dage.
Det vil jo selvfølgelig hjælpe noget på det.
Det vil selvfølgelig alt efter de konkrete omstændigheder betyde, at der ikke udbetales dagpenge i den uge, og at der således ikke i forbindelse med vejrlig bruges noget af dagpengeperioden.
Og derfor støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Jeg har ikke noget spørgsmål til ordføreren, men jeg har en kort bemærkning.
Jeg synes, at ordføreren optræder utrolig hånligt og arrogant, når ordføreren siger, at det da er fint nok, at Enhedslisten interesserer sig for de her ting med, hvordan man skaber tryghed for de arbejdsløse, men at det er noget, Enhedslisten kan snakke med regeringen om – underforstået bare ordføreren slipper for at høre på det her i Folketingssalen.
Det er hånligt og arrogant – ikke over for Enhedslisten, for vi kan sagtens tåle den slags opførsel, og vi skal nok holde fast i vores politik, men det er hånligt og arrogant over for de mere end 200.000 mennesker, der mangler et job, og som forgæves søger et.
Det er hånligt og arrogant over for de 30.000 mennesker, der mister deres dagpengeret i løbet af 2013 som følge af de nedskæringer, som ordføreren og ordførerens parti har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Det er hånligt og arrogant over for de 12.000-14.000 af disse 30.000 mennesker, som kommer til at stå helt uden forsørgelsesgrundlag, hvis vi ikke finder nogle ordentlige løsninger sammen med regeringen her inden den 1. juli.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jamen jeg vil gerne overlade til hr. Bent Bøgsted selv at vurdere, om han har fået noget ud af 10 års politik sammen med de borgerlige.
Det er helt og holdent Dansk Folkepartis opgave at vurdere det, hvis vi så kan få lov til at vurdere, om vi har fået noget ud af det her.
Og den dag, vi ikke får noget ud af det mere, er det jo slut.
Men hr. Bent Bøgsted kunne vel ikke forestille sig, at vi skulle stille os i spidsen for at bane vejen for en knaldsort regering med Venstre og Dansk Folkeparti.
Det ville dog være at svigte alle vores vælgere.
Det ville dog være at svigte arbejderne i Danmark, især de arbejdsløse, især folk på kontanthjælp.
Det ville blive et frygteligt Danmark at arbejde i, hvis det nogen sinde skulle lykkes.
Nu tror jeg ikke på ham deroppe, ellers ville jeg sige: Gud forbyde det.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Tak for det.
Enhedslisten har fremsat forslag om, at forbrug af dagpenge skal opgøres i timer i stedet for i uger.
Enhedslisten begrunder dels forslaget med, at nogle rammes hårdere end andre af, at forbruget opgøres i uger, dels med, at beskæftigelseskravet som bekendt opgøres i timer, og at forbruget derfor også bør opgøres i timer.
Dagpengesystemet er i dag i sin grundstruktur et ugebaseret system.
Det betyder, at ydelse og forbrug opgøres i uger.
At dagpengesystemet er ugebaseret, bevirker, at der i forhold til den enkelte lediges dagpengeforbrug som udgangspunkt ikke er forskel på, om den ledige har fået dagpenge i en fuld uge eller den pågældende kun har fået dagpenge nogle enkelte dage i ugen.
Hvis man som timeansat ikke kan arbejde en dag på grund af vejret og derfor sendes hjem, vil man have haft en hel uges dagpengeforbrug, også selv om man kun har fået udbetalt dagpenge den ene dag.
Udbetales der G-dage, mens man er hjemsendt, forbruger man dog ikke af sin dagpengeperiode.
Hvis der er forskel på funktionærer og timeansatte, skyldes det ikke reglernes udformning, men nok snarere, at funktionærer kun yderst sjældent er udsat for vejrlig, hvis det overhovedet finder sted.
Det er rigtigt, hvad Enhedslisten siger, nemlig at beskæftigelseskravet opgøres i timer.
Det er jo positivt, fordi det sikrer, at man kan medregne alle de arbejdstimer, man måtte have inden for referenceperioden på de 3 år, for at kunne opfylde et beskæftigelseskrav.
Og det gælder, uanset om der er få eller mange timers beskæftigelse i ugen, og uanset om der samtidig er udbetalt dagpenge for ugen.
Det vil altså sige, at der er en gunstigere opgørelsesmetode for opfyldelse af beskæftigelseskrav, og det er positivt.
Men jeg synes ikke, det er nogen begrundelse i sig selv for, at dagpengeforbruget også skal opgøres i timer.
Omvendt er det også vigtigt, at reglerne i dagpengesystemet er med til at understøtte, at man hurtigst muligt kommer i beskæftigelse og i videst muligt omfang er i beskæftigelse på fuld tid.
Og det er de forskellige ting, der er søgt balanceret i forhold til de gældende opgørelsesregler.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke man kunne forestille sig en nivellering.
Altså, i det øjeblik man har haft 5 eller 10 timers dagpenge i en uge, så ryger hele ugen, og det vil sige, at dagpengeretten ryger hurtigere, end den kan tjenes op.
Derfor virker det oplagt uretfærdigt.
Vi siger 1.924 timer.
Så kunne man jo også lige så godt sige, at dagpengeretten er på to gange 1.924 timer, i stedet for at sige 2 år.
Det ville være et mere retfærdigt system, for så ville der være balance i det.
Der er en stor ubalance i øjeblikket.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Jamen man kan jo vende ubalancer to veje rundt, og jeg vil fastholde, at det er fornuftigt, at genoptjeningen er timebestemt, for med det sikrer vi, at hvis man overhovedet er i nærheden af arbejdsmarkedet, kan alt tælle med.
Jeg vil sige, at hvis man var timelønnet som minister, ville det faktisk ikke se helt sort ud, men jeg er ikke helt sikker på, at der er en overenskomst, der dækker det timetal, der ligger til grund for arbejdsindsatsen.
Det er sådan set heller ikke det, der er det afgørende.
Jeg synes, at det, der er det afgørende, er at sikre, at vi i videst mulige omfang får tilrettelagt vores arbejde på de danske arbejdspladser, så det ikke er nødvendigt at gøre brug af dagpengene.
Det er jo altså kun i yderste konsekvens, at det burde være nødvendigt, og derfor skal vi også tilstræbe, at så få mennesker som muligt sendes hjem i korte ledighedsperioder.
Det, jeg siger, er, at der i det hele taget i vores dagpengesystem skal være en balance mellem på den ene side ønsket om at sikre mennesker et ordentligt forsørgelsesgrundlag og på den anden side sikre, at mennesker så hurtigt som muligt kommer i beskæftigelse.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Ministeren brugte da begrundelsen i forbindelse med en afvisning af det her forslag, og så er det bare, jeg gerne vil vide, hvorfor det skulle føre til, at man hurtigere fik et job, at vi bruger den nuværende regel om, at dagpengeretten og forbruget af den opgøres i uger.
Det er det, jeg ikke forstår.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-23:
Jamen jeg siger ikke, at optællingen af forbruget af dagpengedage eller -uger i sig selv er med til at afgøre, om folk kommer hurtigt i beskæftigelse eller ej.
Dertil er der jo alt for mange andre faktorer, der spiller ind.
Det, jeg siger, er, at der i det hele taget i forbindelse med vores dagpengeregler er en balance mellem hensyntagen til et socialt sikkerhedsnet og et forsørgelsesgrundlag i tilfælde af arbejdsløshed på den ene side og på anden side, at mennesker opnår tilknytning til arbejdsmarkedet hurtigst muligt.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Det her er jo teknik, men det drejer sig også om reelt at have et dynamisk system.
Det vil sige, at hvis man som arbejdsløs har ret til to gange 1.924 timer, kan man jo bruge af sine timer, eller man kan lade være med at bruge af sine timer, men man kommer aldrig ud for den uretfærdighed, at der er røget en hel uge af ens ret, hvis man har brugt 10 timer i en uge.
Det er jo et slags forsikringssystem, vi bygger op, og derfor skal der vel også være en fornemmelse af retfærdighed i det.
F.eks. kan en i arbejde, der arbejder udendørs, jo ikke gøre for, at der er vejrlig, og at det så lige pludselig napper 1 uge af hans dagpenge, hvis han engang risikerer at blive arbejdsløs.
Jeg mener, at der er mere retfærdighed i, at man regner det time for time, så man ikke skal snydes af et system, som siger: O.k., du har godt nok kun brugt 10 timer i den her uge, men du har taget 37 timer.
Tænk, hvis Folketinget gav løn til ministre på samme betingelser og så sagde: Nåh, men så snyder vi dig lige for 27 timer.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-23:
Tak, og tak til ministeren.
Der er lige noget, jeg skal prøve at forstå.
Ministeren sagde, at den ordning, vi har nu, fører til, at man kommer hurtigere i arbejde, end hvis vi nu fulgte Enhedslistens forslag.
Altså, hvorfor skulle det, at man opgør forbruget af dagpengeretten i uger, føre til, at man hurtigere får et job?
Hvorfor skulle det føre til, at man hurtigere kommer i job?
Det forstår jeg ikke rigtig.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Jamen jeg tror godt, at hr. Leif Lahn Jensen fra sin tid ude i den virkelige verden kan huske, at G-dage godt kan være noget, som betyder temmelig mange uger.
For hvis man et år, før man bliver arbejdsløs, har brugt et antal G-dage, så er der også gået et antal uger i mange tilfælde, og de bliver jo trukket fra i dagpengeperioden.
Det er den ene ting.
Så forstår jeg ikke helt hr. Leif Lahn Jensens kommentar om, at det skulle give en merudgift.
Hvordan pokker skulle det kunne give en merudgift at give arbejdsløse en ekstra tryghed?
De skal under alle omstændigheder, så snart der kommer et job, jo da tage det job, og på den måde er der jo ikke noget med, at nogen bliver hængende i systemet.
Det er jo for at være sikker på, at det ikke går helt galt, hvis det går galt.
Da jeg var dreng, sagde min mor, når jeg gjorde ligesom hr. Bent Bøgsted: Christian, du er et sludrechatol.
Det forstod jeg ikke i starten hvad betød.
Det betød, at jeg bare snakkede uden at sige noget.
Jeg vil sige til kære hr. Bent Bøgsted: Jeg prøver at tage demokratiet i Folketinget alvorligt.
Efter temmelig mange forsøg på at få regeringen til at fremsætte et lovforslag på det ene eller det andet eller det tredje område – jeg er sådan set ligeglad hvilket område, bare det gavner trygheden for de arbejdsløse – har jeg fået at vide, at man kan fremsætte beslutningsforslag i salen.
Et beslutningsforslag er en invitation til forhandling med de andre partier, hvor man prøver at fortælle hovedretningen i det, man gerne vil.
Og så vil forhandlingen både afsløre, om det er den helt rigtige hovedretning, eller om den skal justeres, hvor meget det koster, og hvordan vi skal få det finansieret.
Nu prøver vi, ikke på 14 områder, jeg må skuffe hr. Bent Bøgsted, men på 11 områder med 1 lovforslag og 11 beslutningsforslag, at se, om der skulle være bare en lille åbning et sted for et flertal i den her sal.
Normalt er det jo regeringen, der har initiativretten, men nu prøver vi via beslutningsforslagene at se, om det demokrati, som fungerer herinde, er o.k., og om der kunne være en direkte mulighed for at komme i dialog.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Jamen der er altid mulighed for at komme i dialog.
Hvordan dialogen så foregår, og hvordan den ender, er jo et vidt begreb.
Hvordan det ender, ved man aldrig herinde i Folketinget.
Jeg kan bare konstatere, at regeringen har skudt Enhedslistens forslag ned, og Venstre har også.
Og som jeg sagde ved den tidligere behandling: Uanset hvad har Enhedslisten og Dansk Folkeparti jo ikke 90 mandater tilsammen.
Så uanset hvad Enhedslisten gør, kræver det jo, at Enhedslisten skal vejre, hvad regeringen vil.
For af det, der er fremgået, får Enhedslisten i hvert fald ikke Venstre med til det.
Og så skal Enhedslisten jo vejre, hvad regeringen vil, for at have flertal for beslutningsforslaget.
Og det vil Enhedslisten jo ikke.
Christian Juhl (EL), 2013-04-23:
Nu fremsætter vi alle 11 forslag enkeltvis, for så kan man jo stemme imod det, man ikke synes er hensigtsmæssigt, og gå i dialog om det, der er hensigtsmæssigt.
Og jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de ikke synes, at det er så interessant.
De vil gerne af hensyn til vælgerne sige, at det da kunne være interessant teoretisk set og sådan nogle ting.
Jeg arbejder personligt gerne sammen med fanden selv, hvis jeg bare kan gavne de tusindvis af arbejdsløse, som jeg kender, og som jeg ved lider under den her og den tidligere regerings politik.
Jeg har det så skidt med, når folk bare snakker sig væk fra det og aldrig vil handle og aldrig vil være med til at finde løsninger for de stakkels mennesker.
Det synes jeg er ret ubehageligt.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-23:
Når man hører Christian Juhl, og at hr. Christian Juhl har det skidt med det og har arbejdet på at få resultater, synes jeg ærlig talt, at det er mærkværdigt, at han ikke går derhen, hvor han kan få resultater.
Og det er jo ved at lægge pres på regeringen og sige: Her er noget, vi skal have igennem.
Hr. Christian Juhl har alle muligheder for at lægge pres på regeringen og sige: Det her er vores krav, de skal igennem.
Så hjælper det ikke noget at stå og skælde ud på Dansk Folkeparti.
Jeg har så udtalt mig positivt om det her, det gjorde jeg for øvrigt også om jobrotationen, jeg kunne godt se, at der var nogle uretfærdigheder i det.
Men det hjælper jo ikke noget som helst, hvis ikke hr. Christian Juhl vil lægge pres på regeringen, der, hvor der virkelig kan opnås resultater, så hjælper det jo ikke noget som helst, hvis det ender med, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti bliver enige.
Det løser jo ingen problemer.
Det er jo stadig væk regeringen, der skal med.
Venstre får Enhedslisten jo ikke med.
Liberal Alliance får Enhedslisten nok heller ikke med, og Konservative nok heller ikke.
Så er det jo regeringen, der skal bearbejdes.
Henning Hyllested (EL), 2013-04-23:
Det hjælper vel altid noget at skabe et så maksimalt pres, som man overhovedet kan.
Det gælder så også om at skabe opbakning fra så mange partier, som vi overhovedet kan.
Som hr. Christian Juhl sagde tidligere her: Vi arbejder jo sammen med fanden selv, om det skal være, og vi arbejder også gerne sammen med Dansk Folkeparti i den forbindelse for at skabe det her maksimale pres.
Vi er helt med på, at det kan vi ikke skabe herinde i salen, og at vi er nødt til at forbinde os med det, der kan foregå uden for murene her.
Men vi appellerer trods alt alligevel til Dansk Folkeparti om at gøre alle deres fine ord om, at de gerne vil komme de arbejdsløse til hjælp osv. osv., til alvor.
Ordføreren, hr. Bent Bøgsted, har nu sagt, at man da er positiv, og at der da er gode ting i forslaget.
Alligevel ender man med at sige nej.
Det er der jo ikke rigtig nogen som helst form for logik i.
Jeg vil godt spørge ordføreren: Er hr. Bent Bøgsted opmærksom på, at det danske arbejdsmarked efterhånden består af i titusindvis, hvis ikke i hundredtusindvis, af folk, der arbejder som vikarer eller løsarbejdere af den ene eller den anden slags?
De er i virkeligheden hårdt ramt af det her, når man samtidig kombinerer det med, at der er et loft for supplerende understøttelse, som hedder 30 uger.
Det betyder i virkeligheden, at dagpengeretten kun er 30 uger for mange af de her mennesker.