Margrethe Vestager (RV), 2013-05-21:
Enhedslisten foreslår med B 123, at kommunerne får lov til at bruge overskuddet fra betalingsparkering til at nedsætte taksterne i den kommunale kollektive trafik, uden at kommunerne modregnes i statstilskuddet.
Formålet med den lov, man vedtog i 2011, var at støtte det, som allerede er hensigten efter vejloven, nemlig at kommunerne ikke må lægge fiskale hensyn til grund for betalingsparkering.
Med andre ord må man ikke via betalingsparkering opkræve en slags skat.
Der er ved udformningen af reglerne givet mulighed for, at kommuner, der har indført betalingsparkering, kan beholde visse indtægter og kan finansiere udgifter til parkeringsanlæg.
En modregning bliver således først aktuel, hvis kommunens indtægter fra betalingsparkering overstiger 70 pct. af kommunens indtægtsniveau i 2007.
Dertil kommer fradrag for investeringer.
Kommunen kan også undgå modregning ved at drive hele sin betalingsparkeringsordning ved en balanceordning, det vil sige, at indtægterne ikke må overstige udgifterne.
Faktisk er det ganske få kommuner, der på baggrund af den lovændring har fået nedsat sit bloktilskud.
Vedrørende indtægterne fra 2011 var der bare en samlet modregning på 4 mio. kr. fordelt på tre kommuner.
Det skal selvfølgelig ses i lyset af reglernes indfasning og muligheden for fradrag og investeringer.
Men også hvis man ser fremad, og det er der jo god grund til at gøre, når vi behandler et beslutningsforslag om det fremadrettede, vil det være relativt få kommuner og selvfølgelig primært de større byers kommuner, som har mulighed for at opnå indtægter og et overskud fra betalingsparkering.
Der vil altså være tale om indtægter, som vil være skævt fordelt.
Man må også stille det spørgsmål, om det overhovedet er rimeligt, at nogle kommuner med regulering af en skattelignende indtægtskilde skulle have særlige finansieringsmuligheder for et bestemt udgiftsområde, her lige kommunens udgifter vedrørende kollektiv trafik.
Kommunerne har jo mange opgaver.
Kommunerne skal i deres jobcentre understøtte ledige i at finde arbejde, de skal undervise børn i folkeskolen, de skal passe sårbare og udsatte ældre og børn, de skal give handicappede muligheder for at få kompensation for deres handicap på forskellig vis.
Selvfølgelig er kollektiv trafik også vigtig, men det er vel ikke rimeligt, at lige kollektiv trafik ikke skal indgå i den helhedsbetragtning, som kommunen må anlægge, når den prioriterer sine udgifter.
Når det er sagt, er det jo også vigtigt at fremhæve, at den omtalte lov ikke står i vejen for, at kommunen bruger penge på kollektiv trafik.
Regeringen støtter jo også, at der sker en udvikling af den kollektive trafik, og at den gøres billigere der, hvor man har mest effekt af det.
Således har vi valgt at prioritere målrettede takstnedsættelser uden for myldretiden, for det er ved sådan nogle målrettede takstnedsættelser, der fås den største effekt målt som, at folk faktisk også bruger den kollektive trafik uden for myldretiden.
Desuden har regeringen jo sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti med aftalen om takstnedsættelser og investeringer til forbedring af den kollektive trafik fra 2012 aftalt at afsætte 300 mio. kr. årligt til takstnedsættelser på 20 pct. i lokaltrafikken uden for myldretiden.
Der indføres et nyt ungdomskort, som gør det billigere og endnu mere attraktivt for unge at benytte den kollektive trafik.
Hvis man har sådan et kort, vil man have gratis kollektiv trafik i hele takstområdet, som man bor i, og vil kunne rejse til fordelagtige priserne i lokaltrafikken og landsdelstrafikken.
Det handler jo netop ikke blot om, at den kollektive trafik skal være billigere.
Dertil kommer også en række forbedringer af den kollektive trafik, f.eks. en række opgraderinger og nyanlæg til gavn for landsdelstrafikken og på regionale strækninger.
Og der er lokale investeringer som etablering af den nye metrocityring i København og de nye letbaner i henholdsvis Ring 3-korridoren i København og i Aarhus.
Alt i alt kan regeringen ikke støtte forslaget.