runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2015-02-19:
Hvis vi først ser lidt på implementeringen af EU's regnskabsdirektiv og herunder bestemmelserne om rapportering af samfundsansvar, er det SF's opfattelse, at der er rigtig meget her, der ser rigtig godt ud.
Jeg er enig med den tidligere ordfører, altså ordføreren for Radikale Venstre, om, at den slags ting faktisk også har betydning for bundlinjen i virksomhederne.
De spørgsmål, vi vil stille, handler jo bl.a. om at sikre en fuld og tidlig gennemførelse af forpligtelserne og også om, at vi lige skal kigge på den balance, der skal være, når vi kommer til at ophæve grøn regnskabspligt.
Dækkes det fuldt ind i det nye system, som vi gennemfører her ved implementeringen af EU's regnskabsdirektiv?
Der er jo, synes jeg, et stort og markant fremskridt på det her punkt.
Det er jo det, at man skal rapportere for firmaer, der arbejder med råstoffer.
Det er olie, gas og mineraler, men det er faktisk primært skov, og det er jo også noget, hvor vi har danske virksomheder, som har været ganske store på det punkt.
De skal rapportere, hvad de lande, de opererer i, får ud af det.
Det afspejler jo en lang, lang diskussion om, at en række af de råstofproducerende lande ofte ikke rigtig får noget ud af at levere råstoffer.
De bliver simpelt hen udbyttet for at bruge et ord, som jeg mener er grundlæggende rigtigt.
Man skal nu rapportere til offentligheden, hvordan man håndterer det.
Får de lande, hvor man fælder skov, et udbytte af det, så vi også kan få en offentlig diskussion om firmaernes adfærd, ikke bare i Danmark, men i andre lande også.
Jeg lod være at tage forslaget om forenklinger med op på talerstolen, for man kan somme tider undre sig over som politiker, hvis man må være lidt primitiv, at et forslag, der skal give forenklinger, bliver så tykt og så tungt at bære op på talerstolen, men sådan er det.
Der er lagt op til en række forenklinger, og jeg har det sådan, at der ikke er tvivl om, at vi på nogle af de her punkter nok har skudt gråspurve med kanoner.
Det er den ene del af det, og det er jo et argument for at finde nogle lettelser, og den anden del er, at revision ikke grundlæggende er en byrde, men en hjælp.
Det er sådan set de to ting, som jeg synes vi må balancere mod hinanden her. Vi vil kigge på de mere konkrete forslag, der ligger.
Har vi med det, der står om datterselskaber, sikret os, at vi har de oplysninger, vi ønsker om datterselskaber?
Jeg har også somme tider en vis tvivl om det der med ophævelse af krav om ledelsespåtegning.
Jeg ved jo, at ledelsespåtegning sådan set er et pres på firmaerne for at tage revisionen alvorligt.
Jeg ved godt, der står delvis ophævelse, men nu har jeg bare annonceret nogle af de ting, som vi vil kigge på.
Til sidst vil jeg bare sige, at det indgår i en økonomisk aftale om, at man skal finde nogle lettelser for det private erhvervsliv inden 2020.
Det er 2 mia. kr., og også SF indgår i den aftale.
Den her aftale er så beregnet til at give 300 af de der millioner.
Vi går grundlæggende positivt ind til udvalgsarbejdet, og jeg har annonceret nogle af de ting, vi vil sætte fokus på undervejs.
Ida Auken (RV), 2015-02-19:
Tak, hr. formand.
Det var så anden gang.
Fint nok, fred være med det, det er jo en af virkelighedens realiteter, som man må tage på sig, når man står heroppe.
I dag behandler vi L 117, som er årsregnskabsloven, og samtidig retter vi til efter EU's regnskabsdirektiv.
Hensynet bag den måde, vi har valgt at implementere direktivet på, og den måde, vi har tilrettelagt loven på, er selvfølgelig på den ene side at sikre, at vi får en byrdelettelse for virksomhederne, og Dansk Folkepartis ordfører nævnte jo mikrovirksomhederne, altså de rigtig mange små virksomheder, der vil få en stor lettelse, men der er faktisk lettelser til virksomhederne hele vejen rundt, samtidig med at vi på den anden side sikrer, at regnskabsbrugerne stadig væk kan få de oplysninger, de skal bruge.
Det er jo ikke kun for samfundets skyld.
Det er faktisk også for virksomhedernes skyld.
Det er utrolig klogt af en stor virksomhed at have styr på sine medarbejderforhold, det er klogt af dem at have styr på sociale forhold og have styr på miljømæssige forhold, simpelt hen fordi man får en bedre og stærkere virksomhed.
Man er mindre udsat for kritik, der kan slå store virksomheder ihjel i løbet af nul komma fem.
Her i internettets tidsalder ved vi jo godt, at hvis man ikke opfører sig ordentligt, kan man meget, meget hurtigt få meget store problemer.
Men det er jo også en god måde at tænke igennem på, at der faktisk er nogle konkurrencefordele i forhold til lignende virksomheder ved at være bedre inden for nogle af de her forhold.
Vi ved jo, at Danmark, når vi konkurrerer med virksomheder fra andre lande, simpelt hen skal være bedre.
Vi skal konkurrere på kvalitet.
Det hørte jeg også en entreprenør til Liberal Alliances iværksætterkonference sige helt tydeligt.
Det er klart, at danske virksomheder ikke kan konkurrere alene på pris; de skal også være bedre.
Så det at være bedre inden for sociale og miljømæssige forhold er faktisk noget, der kan give os bedre virksomheder i Danmark.
Det er en af grundene til, at Radikale Venstre synes, det er helt rigtigt at gå den her vej.
Jeg synes, der har været en fornuftig diskussion af forslaget indtil videre.
Vi vil selvfølgelig gerne diskutere det grundigt under udvalgsarbejdet.
Det er rigtigt, hvad Venstres ordfører sagde, nemlig at det er et teknisk kompliceret lovforslag, og der har været debat.
Vi har jo lavet det her forslag på baggrund af bl.a. ønsker fra en masse virksomheder, men vi lytter og diskuterer gerne den kritik, der også ganske rigtigt har været af forslaget.
Så umiddelbart synes jeg egentlig, at forslaget om en høring er en ganske god idé.
Jeg synes, det er vigtigt, at Folketingets udvalg går langt ind i de her spørgsmål, ikke mindst i et så omfattende forslag som det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-02-19:
Men jeg synes bare, det er at løbe fra sit politiske ansvar, at man ikke vil sige klart, at hvis det her rammer på indtjening eller værdier med en vis procent, må staten gå ind og kompensere for det.
Og så bliver det åbenbart et resultat af, hvordan de enkelte jorder er fordelt mellem forskellige bedrifter.
Det giver jo ikke meget mening.
Hvad synes ministeren er rimeligt?
Hvor meget må den enkelte landmand blive ramt i procent på sin indtjening eller sine værdier?
Hvad mener ministeren er politisk rimeligt at gennemføre, uden at det udløser erstatning?
Kim Andersen (V), 2015-02-19:
Nu håber jeg, at vi i enighed kan gennemføre en saglig og seriøs høring af hele lovforslaget og alle dets aspekter, men jeg tror ikke, at det element, som Frank Aaen her nævner, er et af dem, der for vores vedkommende vil volde de umiddelbart største problemer.
Frank Aaen (EL), 2015-02-19:
Jeg tænker specielt på den passus, der er i lovforslaget, om, at store virksomheder, der udvinder olie, gas og mineraler og beskæftiger sig med skovning af primærskove, skal give oplysninger om, hvad de f.eks. giver af betalinger til de myndigheder, der er i de pågældende lande.
For det er et kæmpestort problem, at store virksomheder nogle gange, om jeg så må sige, betaler sig frem for at få lov til at gennemføre nogle aktiviteter, som er dybt skadelige for miljøet.
Kim Andersen (V), 2015-02-19:
Jeg er meget enig med Frank Aaen i, at en regning fra en revisor ikke skal ses som en unødig omkostning, ikke nødvendigvis, i hvert fald, men tværtimod som en investering i virksomhedens forretningsledelse og udvikling.
Det er et godt udgangspunkt og et fornuftigt synspunkt.
Så kan vi da være enige om det.
Ellers har jeg det jo instinktivt sådan, at jeg bliver lidt betænkelig, når Enhedslisten bliver alt for positiv over for det, jeg siger, men så længe, det er på det her niveau, kan vi nok styre det hjem.
Jeg synes, jeg fik antydet, hvad vi mener om CSR-delen.
Der er også nogle ting, der frivilligt og i henhold til den nuværende lovgivning bliver beskrevet i årsregnskaberne, og derfor skal vi jo passe på, at vi ikke bare hælder bureaukrati på, for at det skal se ud af noget, hvis det reelle indhold i øvrigt er opfyldt.
Frank Aaen (EL), 2015-02-19:
Jeg mener heller ikke, at man skal betragte det at have krav til regnskab og revision udelukkende som en byrde, men som en hjælp til de virksomheder, der er, ikke bare en hjælp til samfundet, men også til udvikling af den pågældende virksomhed.
Jeg er helt enig.
Jeg synes ikke, at jeg hørte, hvad Venstre mener om den anden del af lovforslaget, nemlig øgede krav til, at man beretter om sit ansvar over for samfundet og over for, hvordan man opfylder mål om at styrke den grønne miljømæssige udvikling, som jo efter min opfattelse måske er den vigtigste del af lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-02-19:
Jeg gentager spørgsmålet, og det er egentlig ganske simpelt: Har ministeren i et åbent samråd sagt, at det, man gav landbruget i vækstpakken, tager man nu væk med det her lovforslag?
Og kan ministeren efterfølgende garantere, at udgiften for den enkelte landmand ikke bliver mere end 7.000 kr., og at dispensation kan opnås?
Det er tre meget simple spørgsmål, og det ville være rart, hvis ministeren svarede på det i stedet for at gentage, at man har gjort meget for landbruget.
Det kan vi ærlig talt
ikke bruge til så meget hernede på de bagerste rækker.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Men jeg kan i hvert fald sige så meget, at hvis man kigger på den stribe af vækstinitiativer, som den her regering har taget i forhold til rammebetingelserne for dansk landbrug, og så påstår, at det her forslag alene skulle neutralisere de tiltag, så de slet ikke har givet nogen gevinst, er man meget langt ude.
Det er altså meget langt ude at påstå det.
Og det må Venstre så selv stå på mål for, hvis det er det, man siger.
Det, jeg bare havde behov for at komme op og sige fra talerstolen i dag, er, at jeg, når det kommer til opfølgning på naturanbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen, ærgrer mig over, at der er en side af Folketinget, der er optaget af at finde den balance, og at den anden side af Folketinget ikke vil være med, når vi skal til at diskutere, hvordan vi kan forbedre vilkårene for vores natur i Danmark.
Jeg synes, at man er nødt til at tage noget proportionalitet ind i den her diskussion.
Altså, jeg må bede Venstre om at huske på, at det her forslags erhvervsøkonomiske konsekvenser ligger på ca. 47 mio. kr. Set i forhold til de vækstinitiativer, som vi jo i fællesskab har taget, nemlig de vækstpakker, som regeringen har lavet, med forbedrede finansieringsmuligheder for landbruget, med forbedrede rammevilkår og imødekommelse af en række af de ønsker, der har været fra landbrugserhvervets side, så må jeg bare bede om, at man får noget proportionalitet ind, i forhold til hvordan man så bedømmer det her forslag.
For at sige, at det fuldstændig annullerer de vækstinitiativer, der er kommet, giver altså ingen mening.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-02-19:
Det kan godt være, at vores kære formand for Folketinget lidt politiserende mener, at der er blevet hørt mange argumenter, men det er, fordi vi er bekymrede.
Det er, fordi vi er ekstremt bekymrede for den her branche, som altså har det meget hårdt.
Og vi har samtidig en minister, som bare affærdiger de her bekymringer, som om det ikke betyder noget.
Nu siger ministeren igen og igen – og det har ministeren gentaget mange gange – at vi jo skal huske på, at der også er blevet givet vækstinitiativer til landbruget, underforstået at så betyder det jo ingenting.
Det er lidt ligesom, hvis en mand med et brækket ben kom ind på et sygehus.
Han fik gips omkring det brækkede ben, og så sørgede man bagefter for at slå ham ned med et boldtræ.
Så ville personen nok ikke være så glad alligevel, og det er altså lige præcis den konsekvens, det her vil få.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Man kunne jo ønske, at der var flere medlemmer af Venstre, som havde fulgt debatten om det her forslag, altså Naturplan Danmark, også i udvalget, for jeg synes faktisk, at vi er kommet rigtig godt rundt om de mange – det anerkender jeg også – bekymringer, der er i forhold til det her forslag.
Og vi har åbent og ærligt lagt frem, hvad det er for økonomiske konsekvenser, der vil være for erhvervet; hvordan fordelingen vil være af § 3-jordene procentvis, i forhold til hvor mange der vil blive ramt og hvor hårdt.
Det har vi været åbne omkring.
Det, jeg appellerer til i dag – det har jeg appelleret til løbende – er, at man også hos de blå partier, de borgerlige partier, prøver at finde en balance i sin politik i stedet for helt at skrive naturen ud af ligningen.
For vi savner fuldstændig de svar, som regeringen med det her forslag kommer med, på, hvordan vi vil sikre fremgang for vores natur i Danmark.
Jeg har forståelse for, at ja, det her forslag har erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Men man må se det i forhold til de mange vækstinitiativer, som den her regering også har taget.
At påstå, at det her skulle annullere de vækstinitiativer og gevinsten af dem, kan jeg altså på ingen måde genkende, og den påstand må man jo så også dokumentere fra Venstres side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-02-19:
Tak for det.
Jeg må jo indrømme, at det er en, må jeg erkende, meget arrogant minister, som bare affærdiger den ene bekymring efter den anden fra en branche, som har det så hårdt, at man jo altså står med ryggen mod muren.
Der har vi så ministeren stående sådan arrogant og affærdige det hele: Jamen Venstre ønsker jo ikke noget miljø, Venstre ønsker ikke dit og dat.
Det er, som om ministeren ikke har forstået, at det her altså kan betyde tab af tusindvis af arbejdspladser på den lange bane.
Landbrug & Fødevarer har jo vurderet, at et værditab på de her forskellige jorde, som har en samlet størrelse cirka lig med Falster, vil være på 1,8 mia. kr.
Samtidig har vi den her arrogante minister, som bare siger, at det ikke betyder noget.
Er ministeren ikke opmærksom på, at det godt kan være, at ministeren er miljøminister, men ønsker ministeren, at der er et produktionserhverv også i fremtiden, eller er ministeren bare ligeglad med det?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Jamen vi har konsulteret kammeradvokaten i det spørgsmål, og på det grundlag vil det være på baggrund af en konkret vurdering, at den ansøgning vil blive vurderet.
Vi har kammeradvokatens ord for, at det her kan gennemføres som en generel erstatningsfri regulering, men med den undtagelse, at der kan søges om dispensation eller erstatning, hvis der er tale om, at man bliver særlig hårdt ramt.
Men vi har ikke på forhånd kunnet sætte nogle kriterier op for, hvornår det er, fordi der er så mange forhold, der vil gøre sig gældende i sådan en konkret vurdering.
Vi gør det her for at sikre en balance mellem hensynet til erhvervet, vækst og udvikling og så naturen.
Og jeg savner fortsat at se, hvad det er for nogen forslag, som den blå blok vil fremlægge, og som skal sikre, at vi får fremgang i vores natur i Danmark, for det er fuldstændig fraværende i den her debat, hvordan det så er, man forestiller sig vi skal leve op til vores forpligtelser på det område.
Det gælder ikke bare i forhold til vores internationale forpligtelser, men også i forhold til fremtidige generationer.
Og ja, det her vil sikre forbedring af vores natur, det kan der slet ikke være nogen diskussion om, og det synes jeg hr. René Christensen skulle anerkende.
Jeg har ikke selv en fuld udskrift af, hvad jeg har sagt på et samråd.
Men i forhold til de 7.000 kr. kan jeg i hvert fald, i forhold til hvad formanden lige sagde, sige, at det har jeg sådan set svaret på en gang i dag til hr. Esben Lunde Larsen, nemlig at regnestykket, som er lagt frem, er, at 81 pct. af de berørte landmænd vil få et tab på op imod 7.500 kr.
Der er andre, der vil blive hårdere ramt – og det er så til det sidste spørgsmål – og det vil være dem, der kan søge om at få dispensation eller erstatning.
Så der vil være en dispensations- og erstatningsmulighed, ja.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-02-19:
Nu ved jeg ikke, om ministeren af og til professionelt ser en coach, men hvis ministeren ser en coach, håber jeg, at den coach fortæller ministeren, at ministeren har et attitudeproblem.
Den måde at stille sig op på og sige, at Venstre ikke vil naturen, er cirka lige så sandt som at påstå, at der ikke er en eneste arbejder tilbage i Socialdemokratiet, hvor vi alle sammen ved, at det sidste sandsynligvis er mere sandt end det første.
Jeg er ked af at sige det: Landbrug er normalt ikke noget, jeg beskæftiger mig meget med i Lyngby-Taarbæk Kommune, men den måde at tiltale Folketinget på er simpelt hen under ministerens værdighed.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det er rigtigt, at ministeren i et åbent samråd har sagt følgende: Det, landbruget fik i vækstpakken i forhold til randzonerne, fraregner vi nu.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Der kommer vi godt nok vidt omkring, vil jeg sige til hr. Daniel Rugholm.
Altså, hvis vi også skal til at diskutere Læsø og alle de andre ting, der bliver rejst her, så tror jeg det bliver en rigtig, rigtig lang debat.
Men de påstande, der bliver fremsat i forhold til Læsø, har altså heller ikke noget hold i virkeligheden ligesom en række af de andre ting, hr. Daniel Rugholm siger.
I forhold til spørgsmålet om urørt skov har jeg godt bemærket, at der er nogle i debatten, der har sagt, om vi ikke bare kunne erstatte det her § 3-forbud med så at lave en hel masse urørt skov.
Jeg må bare gøre opmærksom på, at den biodiversitet, der findes i skovene, jo er en helt anden end den, der findes på vores § 3-beskyttede naturarealer, og derfor kan man ikke erstatte det ene med det andet.
Vi har også i »Naturplan Danmark« adresseret behovet for at skabe bedre vilkår for biodiversiteten i skovene.
Det har vi gjort med 50 mio. kr. i »Naturplan Danmark«, så jeg anerkender fuldt ud, at der også er behov for en indsats i skovene, og den ligger også i »Naturplan Danmark«.
Det er rigtigt.
Vi har jo samlet Folketinget om en række initiativer, også i forhold til landbrugserhvervet.
Vi var sammen om Den Danske Naturfond, og jeg er egentlig glad for, at hr. Daniel Rugholm kommer på banen her, for De Konservative har ikke været så fremtrædende i debatten undervejs i behandlingen af det her lovforslag.
Man kan jo ærgre sig lidt over, at De Konservative som i hvert fald den tidligere grønne stemme i blå blok ikke vælger at sige, at man faktisk godt vil være med til at bakke op om den forbedring af naturen, der ligger i det her forslag.
Det ærgrer jeg mig over.
Jeg synes, at det ville have klædt Det Konservative Folkeparti at træde i karakter som det grønne parti i blå blok ved at støtte op om det her forslag.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-19:
Det var det, der var min pointe, nemlig at bekræfte – også ligesom for at svare på ministerens meget grove generaliseringer om, at fordi man ikke bakker op om det her forslag, vil man ikke naturen – at vi gerne vil naturen.
Det er også derfor, vi foreslår, at vi f.eks. kigger på mere uberørt skov.
Det er også derfor, vi støtter gode initiativer som f.eks. Den Danske Naturfond, og det er også derfor, vi rækker en hånd ud til ministeren og siger: Lad os kigge på havbunden i Øresund og gøre noget ved den.
Jeg synes, vi kommer med mange ting; desværre er ministeren ikke altid med på det hele.
Men jeg synes, det er en meget grov generalisering, som skader debatten, og som kun fører til politikerlede.
Det vil jeg opfordre ministeren til at overveje, også i forhold til at man rent faktisk har en opgave med at samle Folketingets partier om at gøre noget godt for naturen.
Hvis man sidder som borger og ser den her debat, kan man godt forstå, at der opstår det, vi kalder politikerlede.
Jeg synes, ministeren generaliserer ret groft.
Jeg vil godt anerkende nogle af de gode initiativer, regeringen også har taget.
Problemet er bare, at man tager ét skridt frem og to tilbage i forhold til de her ting.
Det er derfor, fiskeriet ønsker en ny regering; det er derfor, landbruget ønsker en ny regering; og det er derfor, Læsø, hvor miljøministeren sammen med fødevareministeren vil fjerne 200 ud af 700 jobs i naturens navn, ønsker en ny regering.
Det er derfor, jeg oplever, at medlemmer af Folketinget som Bjarne Laustsen og Pernille Vigsø Bagge inden for de seneste par uger også har taget afstand fra miljøministerens udrulning og overimplementering, og det er derfor, at rigtig mange af Socialdemokratiets egne borgmestre også gør det.
Der bliver spurgt: Hvad vil blå blok?
Vil ministeren bekræfte, at hvis man f.eks. havde mere fokus på at lave mere uberørt skov, kunne man faktisk opnå højere biodiversitet end ved det konkrete forslag, som ligger her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-02-19:
Først og fremmest kan man jo undre sig over, at ministeren siger, at hvis en landmand er særlig hårdt ramt, kan man enten få økonomisk kompensation eller dispensation.
Det vil sige, at hvis den natur, som miljøministeren vil beskytte, ligger koncentreret, så den rammer en enkelt landmand uforholdsmæssigt hårdt, kan man dispensere fra reglerne, og så var miljøet altså ikke så vigtigt.
Men hvis det samme område var spredt ud på flere bedrifter, ville man ikke kunne gøre det.
Det er bare lige for at understrege, hvor besynderligt det er.
Så det, der får mig til at tage ordet, er, når ministeren siger, at man kan søge enten dispensation eller økonomisk kompensation, hvis man bliver særlig hårdt ramt.
Og der er altså brugt en hel del tid på at finde ud af, hvornår det er, man er særlig hårdt ramt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren siger, at det må bero på en konkret vurdering.
Det vil sige, at det så skal være domstolene, der skal vurdere, hvornår man er særlig hårdt ramt.
Hvorfor vil ministeren ikke tage politisk ansvar og sige: Hvis man bliver ramt enten på sin indtjening eller sine værdier over 10 pct., 20 pct., 50 pct., er man særlig hårdt ramt?
Hvorfor vil ministeren ikke tage det politiske ansvar og definere, hvornår det her – med ministerens egne ord – rammer særlig hårdt?
Karen Ellemann (V), 2015-02-19:
Søg, og du skal finde.
Altså: Søg om en erstatning; vi tager din jord, kære landmand, du kan ikke længere dyrke den, du kan få lov til at beholde den, men du kan ikke længere få udbytte af den.
Ergo kommer du til at miste penge, fordi der ikke længere er mulighed for at dyrke den.
Derfor kan det jo ikke nytte, at man bare kommer med den melding: Du kan søge om nogle penge.
Der skal da være en ret.
Har ministeren ikke en holdning til, at det skal være en ret, hvis man siger: Vi bliver nødt til for naturens vedkommende at beskytte nogle arealer, du ejer, hvilket betyder, at du ikke længere kan få noget udbytte af dem?
Ergo skal der være en erstatning.
Det kan da ikke bare være en ansøgning.
Kan ministeren ikke komme med en bekræftelse og give en sikkerhed for, at der kommer en erstatning?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-02-19:
Jeg er faktisk meget glad for, at Karen Ellemann som den første jo i dag af dem, der har taget ordet, anerkender, at der er behov for at se på balancen mellem beskyttelse og benyttelse.
Jeg synes sådan set, det er vigtigt at holde fast i, at der så åbenbart også hos Venstre er en anerkendelse af, at der er behov for se på det.
Så vil jeg bare igen sige, at så savner jeg at se, hvad det er for konkrete forslag, og hvordan Venstre, hvordan de borgerlige partier vil følge op i forhold til naturdelen, når det gælder om at finde den balance.
For det må man jo også vise i handling og ikke bare i ord.
I forhold til hvornår det her forslag vil betyde ekspropriation, har jeg sagt, og det gentager jeg gerne, at det vil komme an på en konkret vurdering i den enkelte sag, og derfor vil jeg opfordre dem, som oplever, at de bliver særlig hårdt ramt af det her forslag, til at søge.