runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Det er da meget muligt, at mænd også vælger deres erhverv ud fra, hvad lønnen er.
Det skal jeg ikke kunne svare på.
Vi kan jo godt blive enige om, at pædagoger selvfølgelig burde have noget mere i løn.
Men som jeg sagde for lidt siden i forhold til det kønsopdelte arbejdsmarked, så inviterer jeg også fagbevægelsens folk til ligesom at gå ind at kigge på det også.
Det er jo en sag, der ligger lige til dem.
For det er hverken fru Rosa Lund eller mig, synes jeg, der skal sidde her og bestemme, hvad en bestemt branche er værd.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til det, for jeg tror sådan set ikke, at det her mandepanel kunne have løst den her udfordring.
Nu er det jo sådan, at pædagoger ikke tjener særlig mange penge.
Det er jo ikke sådan et højtlønsfag at være pædagog, på trods af at man faktisk bidrager med ret meget værdi til det her samfund.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren tror, at det kan have noget med pædagogers løn at gøre, når der ikke er så mange mænd i faget.
Altså, handler det i virkeligheden ikke om, at vi skal have store lønstigninger i de offentlige fag?
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg er helt enig i, at vi har en kæmpe udfordring der, for hvis det er sådan, at vi skal gøre op med nogle holdninger og nogle kønsbestemte handlinger, er vi nødt til også at have nogle flere mandlige lærere og nogle flere mandlige pædagoger.
Her er jeg fuldstændig enig.
Det er også derfor, jeg undrer mig så meget over, at ministeren sidste år startede med at rose det her mandepanel, som han syntes var et rigtig godt initiativ, men efter at han kom til, valgte han med et fingerknips simpelt hen at nedlægge det.
Jeg synes, vi er nødt til at gå ind at tage hele den debat, ligesom vi tager den – eller burde tage den – med hensyn til, hvorfor kvinder vælger anderledes, sådan som de gør, og også tage den med hensyn til mænd.
Der tænker jeg, at det her mandepanel godt kunne have været en start på at få nogle gode forslag til, hvad det er vi gør inden for det område.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Kvoter i fagbevægelsens bestyrelser tror jeg ikke nødvendigvis ville være nogen dårlig idé, men jeg vil faktisk gerne spørge til noget helt andet end kvoter.
For jeg synes slet ikke, at den diskussion er særlig interessant.
Ordføreren er selv inde på det her med det kønsopdelte arbejdsmarked og det kønsopdelte uddannelsesvalg, og derfor vil jeg gerne spørge til, hvordan vi får flere mænd til at blive pædagoger, folkeskolelærere, socialrådgivere og sygeplejersker.
Altså, hvordan får vi flere mænd i velfærdsfag?
Den her redegørelse er meget kort inde på, hvordan vi får flere kvinder ind i sådan nogle mere tekniske fag, men jeg synes sådan set, det er lige så interessant den anden vej.
Derfor vil jeg gerne høre ordførerens bud på, hvordan vi i bund og grund får flere mandlige pædagoger.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg synes netop, at noget af det, der ligger mig meget på sinde, er det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det er også et område, hvor man ikke bare fra den ene dag kan lave en ændring.
Der er rigtig mange årsager til det, og hvis man går ind og kigger på undersøgelserne, viser det sig jo, at kvinderne vælger anderledes.
Det er en helt anden debat, vi så skal ud i.
Med hensyn til lønforskellen, ulige løn, vil jeg da bare invitere fagbevægelsen også i den her debat.
Jeg synes ikke, det er noget, vi udelukkende politisk skal behandle.
Jeg kunne godt tænke mig at se, at fagbevægelsen er sin opgave voksen nok til at gå ind og kigge på det med ulige løn.
Og så kunne man være fristet til at sige: Hvis de her kvoter nu er på vej, kunne det være, man også skulle have dem i fagbevægelsens bestyrelser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jeg sagde jo netop, at jeg ikke var særlig interesseret i, hvad Venstre ikke vil vedrørende forpligtende måltal for kvinder og i øvrigt også mænd i bestyrelser.
Men hvad vil Venstre så gøre for at ændre på uligelønnen, hvad vil Venstre gøre for at afskaffe det kønsopdelte arbejdsmarked, hvad vil Venstre gøre for at fremme bekæmpelsen af menneskehandel?
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg er slet ikke enig i, at der ikke er rykket noget.
Vi kan jo se på udviklingen, at kvinder netop går ind og tager de her høje uddannelser, og at de bliver bedre og bedre uddannede.
Det er rigtigt nok, at vi ikke lige kan måle det på bestyrelsesmedlemstallet – hvis det er det, man gerne vil måle det på.
Det er et langt sejt træk, før vi vil begynde at se resultaterne i toppen.
Vi er nødt til at være med til at udvide fødekæden, hvis det er sådan, at vi skal se de her kvinder i topstillinger, men de kommer altså ikke.
Men regeringens holdning, der går ud på fra en helikopter at placere kvinderne fra toppen og nedad, tror vi altså ikke er løsningen.
Det er, hvad vi tror på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jeg har også efterhånden forstået, hvad Venstreikke vil, når det gælder forpligtende måltal for køn i bestyrelser.
Men erkender fru Fatma Øktem, at der ikke er rykket noget nogen steder i ligestillingsstatistikkerne i de sidste 10 år, og mener Venstre, at det er tilfredsstillende?
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jamen jeg kan jo begynde at læse op af listen over, hvad den tidligere regering har søsat.
Så hvad er problemstillingen?
Hvis ikke vi mente, at der var nogle udfordringer, ville vi ikke sætte en masse ting i gang med hensyn til vold i hjemmet; med hensyn til nogle indvandrerkvinder – ikke alle, men nogle indvandrerkvinder – der virkelig ikke har de muligheder og rettigheder, som rigtig mange andre danske kvinder har; med hensyn til uddannelsesvalg; med hensyn til et kønsopdelt arbejdsmarked.
Og jeg kunne da blive ved.
Jeg ved ikke, om fru Özlem Sara Cekic vil have, at jeg skal stå og remse hvert eneste område op, hvor jeg ser at der er en udfordring.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg har forstået, at Venstre synes, at man ad frivillighedens vej kan få flere kvinder i bestyrelser.
Og hvad så ellers?
Jeg ved godt, at Venstre har en position i øjeblikket, hvor man sidder i hængekøjen og bare venter på, at tingene løser sig af sig selv, men hvis man virkelig mener, at der er et problem, vil jeg gerne høre ordføreren svare på, hvad problemet er.
Sådan som jeg hører det, har vi et problem med indvandrerkvinder, der er undertrykte, og så har vi problemer med, at der ikke er flere kvinder i bestyrelser.
Er det det, der er Venstres bud på ligestillingsområdet?
Jeg synes godt, man kunne forvente lidt mere af det parti, som har siddet i regering for et stykke tid siden.
Venstre må da kunne komme med nogle bud på, hvad deres løsning er.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Ja, det står jeg ved.
Jeg siger ikke, det er det eneste rigtige, og jeg siger ikke, at det er den eneste vej at gå, men jeg vil have lov til at diskutere det, og jeg vil have lov til, at vi diskuterer alle de redskaber, som der er.
Det er et af mange redskaber, som kan fremme en udvikling.
Men der er mange andre veje at gå, og jeg synes selv, det er spændende at kigge på nogle af de erfaringer, de har i resten af Europa, ikke kun Norge.
Jeg synes sådan set, der er mange andre spændende steder at kigge på, hvordan man med lovgivning kan sikre en proces.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Hvis man havde lyttet til talen, ville man også have hørt, at jeg sagde, at det ikke er, fordi vi ikke ser, at der er nogle udfordringer.
Vi så også gerne, at flere kvinder var på topposter, og vi så også gerne, at flere kvinder var i bestyrelser.
Så jo, vi ser udfordringer, men vi ser også bare en perspektiv- og handlingsplan her, hvor det allervigtigste sted, synes jeg, og der, hvor udfordringen er størst, har man valgt fuldstændig fra, og her tænker jeg på de etniske minoritets-kvinder.
Sidste år efterlyste den nuværende minister fra den her talerstol den daværende ministers holdning og påpegede netop, at det her område er et stort og vigtigt område.
Det ser jeg ikke i den her redegørelse.
Så jeg vil sige: Jo, i Venstre tror vi på, at der er nogle udfordringer – vi ved, at der er nogle udfordringer – men vi tror ikke på, at løsningen kommer ved lovgivning, og det var sådan set det, jeg sagde til i mit oplæg.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg tror ikke, det var en helt nøjagtig, kildekorrekt gengivelse af min tale, så jeg ved ikke helt, hvad jeg skal svare.
Jeg vil ikke rigtig acceptere præmisserne for spørgsmålet.
Jeg ønsker, at piger og drenge og kvinder og mænd i Danmark har lige gode muligheder for at få et godt liv, for at få mulighed for at have et familieliv og kunne få deres arbejdsliv til at passe til det.
Det er min hensigt.
Det, jeg har talt om i dag, er, hvorfor jeg tror, at hvis der skal rykkes i forhold til ligestilling, kræver det politisk mod og politisk vilje.
Jeg har slået ned på, at jeg synes, at vi skal skabe bedre forhold for mænd, så de kan tage mere barsel.
Al den snak om tvang og kvoter ved jeg ikke hvor fru Ellen Trane Nørby har fra.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-27:
Men så er vi jo tilbage ved en normal socialdemokratisk standard: Vi vil gerne tvinge befolkningen, vi vil gerne tvinge de danske virksomheder, vi vil gerne tvinge alle andre til at have kvindekvoter, men vi vil ikke tage medicinen selv.
Når jeg spurgte til det, er det, fordi jeg synes, det ville være meget relevant, hvis den her debat handlede om handlings- og perspektivplanen, men den socialdemokratiske ordfører startede med at sige i sin tale, at der ikke er sket noget de sidste 10 år.
Det er, på trods af at ligestillingsministeren i onsdagsspørgetiden hernede for 2 uger siden i dialog med nogle af Venstres folketingsmedlemmer, herunder mig selv, sådan set havde en rigtig konstruktiv dialog om nogle af de resultater, der er blevet skabt de sidste 10 år.
Men jeg kan forstå, at ordføreren for Socialdemokraterne overhovedet ikke kan få øje på dem.
Det viser jo, hvor unuanceret Socialdemokraterne er i den her debat.
Det bliver reduceret til kun at handle om kvoter i stedet for egentlig at handle om, hvordan man i fællesskab kan tage nogle initiativer, som skaber ligestilling.
Ordføreren sagde også i sin tale, at i dag har kvinder og piger og drenge i Danmark ikke mulighed for at udleve deres livsdrømme, fordi der ikke er kvoter, og fordi der efter ordførerens opfattelse ikke er lige muligheder.
Derfor vil jeg blot høre, om ordføreren virkelig mener, at man i dag ikke har mulighed for at udleve sine drømme i det danske samfund.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg tror, at fru Ellen Trane Nørby overvurderer mine beføjelser rundtomkring, både i Folketinget nu og her, i Socialdemokratiet og i den ganske udmærkede danske fagbevægelse.
Jeg har ikke noget behov for, at der skal fuld fart på, og at det er den eneste vej med tvangskvoter og det ene og det andet.
Det er ikke det, der bliver lagt op til i den her perspektiv- og handlingsplanen, men alligevel vil jeg altid gerne diskutere det.
Vi kan også godt diskutere, hvad man kan gøre i både mit eget parti og rundtomkring, man det vil også være spændende at forholde sig til den her perspektiv- og handlingsplan, når det nu er den, vi er samlet om i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-27:
Det er jo utroligt at sidde her og høre ordføreren sammenstille det at tvinge ting igennem med det at skabe resultater i det her samfund.
Man kunne jo spørge ordføreren: Hvis tvang og kvindekvoter var så fantastisk godt et redskab, hvordan kan det så være, at ordføreren ikke har indført det i sit eget parti, eller i fagbevægelsen, eller i Folketinget?
Skulle vi ikke gøre det sådan, at næste gang vælger vi ikke en statsminister, der laver vi kønskvoter, så vi skiftevis kan få en mand og en kvinde?
Hvis tvangskvoter er så godt et forslag, hvorfor har ordføreren så ikke indført det i ordførerens eget parti eller i fagbevægelsen, der støtter ordførerens eget parti?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Det illustrerer jo til fulde forskellen mellem et politisk synspunkt, der handler om, at mennesker skal have lige muligheder, lige meget hvilket køn de har, og så det politiske synspunkt, som ordføreren åbenbart repræsenterer, der handler om, at staten skal sikre resultatlighed.
Det, der bare er ærgerligt, er jo, at man har forvredet debatten i en sådan grad, at man lader som om, at ens ønske om resultatlighed i virkeligheden bunder i et ønske om at skabe lige muligheder, men det passer jo bare ikke.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Det er jo ikke alt, jeg nævner.
Der er sket mange andre gode ting for ligestillingen end bare de nedslagspunkter, jeg lige remsede op i min tale.
Det er jo for at sige, at hvis man vil have, at der skal ske noget for ligestillingen, så kan man ikke læne sig tilbage og vente på, at det sker af sig selv.
Så kræver det politisk mod, og det kræver politisk vilje.
Hvis ikke der er det, kommer vi ikke til at rykke os i forhold til ligestillingen.
Det kræver politisk mod, og det kræver politisk vilje.
Alle de steder, hvor vi har rykket os markant i forhold til ligestilling i Danmark, har det været, fordi der har været politisk mod og vilje, og det samme vil gøre sig gældende, hvis vi reelt set også ønsker at få nogle flere kvinder ind i toppen af dansk erhvervsliv og ønsker at bruge den talentreserve, som er derude, i stedet for bare at læne os tilbage og lade stå til.
Og det er også det, der gør sig gældende, hvis vi gerne vil have, at kvinder skal have en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet, og at mænd skal have nogle bedre muligheder for at etablere et forhold til deres nyfødte barn.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Ordføreren taler jo om alle de flotte ting, der gennem danmarkshistorien er sket uden kvoter, uden tvang.
Altså, når der kom stemmeret til kvinder og der dermed kom kvinder i kommunalbestyrelser, og når der kom kvinder i Folketinget, og når man fik den første kvindelige minister i et demokratisk land, så var det jo ikke, fordi man havde lavet en regel om, at der f.eks. skulle være én kvinde i regeringen.
Jeg synes, at ordføreren undervurderer frie menneskers frie valg, og at frie mennesker har lov til at tage et karrierevalg, som man selv synes passer til ens liv, i stedet for at man, som det lige blev sagt, skal lave – med det lidt sjove omskrevne ord – redskaber til at hjælpe omkring det her med barsel.
Det vil sige, at tvang er et redskab til at hjælpe folk.
Jeg tror, at de fleste mennesker vil have sig ganske frabedt at få hjælp fra hr. Rasmus Horn Langhoff, hvis det er i form af tvang.
Det lyder da ikke særlig behageligt eller rart.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Danske mænd tager ikke særlig meget barsel, men der er meget, der tyder på, at danske mænd gerne vil tage mere barsel.
Så det, vi ønsker, er at give mænd nogle bedre redskaber til at kunne tage mere barsel.
Jeg tror ikke, at danske mænd er nogle vatnisser, som ordføreren siger.
Det tror jeg ikke.
Men jeg tror, man skal passe på ikke at være blind for, at der er andre ting, der spiller ind, end folks eget frie valg.
Der er en arbejdspladskultur, og der er også moderen, man skal forhandle med.
Der er naboer, der er kolleger, der er en chef, som på en eller anden måde skal være indforstået med, hvordan barselen bliver delt.
Der er andre ting, der spiller ind, end at det bare er folks frie valg.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Så Socialdemokraterne vil have kvoter.
Det er det, jeg kan høre, for et måltal må jo være en eller anden bestemt andel af en bestyrelse, der skal bestå af kvinder, og det er ved gud da en kvote, uanset hvad procentsatsen så er.
Det er altså kvoter, man går ind for, og det kan man jo bare sige åbent i stedet for at pakke det ind i alt det der vat.
Det jo ikke til at holde ud.
Jeg vil godt spørge om en anden ting.
Ordføreren siger, at det er vigtigt, vi får øremærket barsel til mænd, fordi det også fremmer ligestillingen for mænd.
Må jeg godt spørge ordføreren: I den eksisterende barselorlov, er der da ikke mulighed for, at mænd kan tage 3 måneders barsel?
Er det ikke muligt, sådan som loven er skruet sammen i dag, at man kan dele barselen mellem mand og kvinde?
Og er det så ikke åbenbart tilfældet med danske mænd, at de er nogle vatnisser og ikke vil diskutere det med deres koner derhjemme, fordi det åbenbart såre simpelt er kvinderne, der tager al barslen, og det får de så lov til, fordi mænd tør altså ikke sige noget.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Det, jeg tror er vigtigt, er, at vi får skabt nogle måltal, og at vi på en eller anden måde får gjort dem forpligtende.
Det er min favoritmodel, som jeg håber vi ender med.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Altså, det er jo overhovedet ikke noget svar.
Jeg vil godt spørge meget ligeud: Går den socialdemokratiske ligestillingsordfører ind for kvoter?
For det der svar med, at der kommer et udspil, som vil fremme flere kvinder i bestyrelser, det kan den tidligere VK-regering også prale af og sige: Jamen vi lavede også et forslag med Charter for flere kvinder i ledelse.
Er det kvoter, eller er det ikke?
Det må ordføreren da have en holdning til om ikke andet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg kan sige så meget, som at der kommer et udkast til et forslag til en model, som skal fremme flere kvinder i toppen af dansk erhvervsliv.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Det er nu sniksnakken, der har fået Carlsberg til at tage det endelige skridt, for det er ikke bare kommet af sig selv, vil jeg jo så lige tilføje.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Kommer der kvoter?
Bliver der indført kvindekvoter i bestyrelser i Danmark?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-27:
Det her hænger fuldstændig sammen.
Det er sådan set det, som har været diskussionens kerne i løbet af debatten, og det er også det, der har været vigtigt for mig at understrege.
Når regeringen sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti sikrer et opgør med en uhensigtsmæssig og utilsigtet brug af mindstebeskatningspriserne, medfører det faktisk et merprovenu på 1 mia. kr.
Det merprovenu kan man så diskutere hvordan man skal anvende.
Der har vi taget helt klart stilling til, at det skal anvendes til bedre og billigere kollektiv trafik.
Jeg kunne forstå på den konservative ordfører, at den konservative ordfører havde ønsket at bruge et provenu på lavere registreringsafgifter.
Jeg forstod på Liberal Alliances ordfører, at Liberal Alliance helt ønskede registreringsafgiften afskaffet.
Så man kan jo have mange politiske prioriteringer, men vi er sådan set glade for i en krisetid at have sikret en ansvarlig og fornuftig finansiering af bedre og billigere kollektiv trafik.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-27:
Jeg tænker lidt anderledes på det.
Vi har jo fået at vide i motivationen for lovforslaget, at den danske stats indtægter fra registreringsafgifter er faldet de senere år på grund af den her mulighed for at få sig en billigere leasingbil.
Det fald var vel ikke indregnet i den langsigtede fremskrivning af dansk økonomis holdbarhed, i den forventede man vel ikke det fald, der forventede man vel et fast og måske endda et stigende provenu for registreringsafgift i Danmark.
Nu kommer pengene så ind alligevel med det her, og så mener man pludselig, at det giver mulighed for, at man kan bruge flere penge.
Der er da noget, der ikke helt hænger sammen her, er der ikke?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-27:
Det var noget af et indlæg, må man sige.
Det, der er tale om, er, at vi gør op med en uhensigtsmæssig og utilsigtet brug af mindstebeskatningspriserne, og det, der fremstår meget uklart, er, hvad begrundelsen er for at acceptere den åbenlyse urimelighed, at leasingbiler begunstiges med en lavere registreringsafgift end almindelige biler.
Hvordan kan man retfærdiggøre det?
Det er da en skævvridende praksis, som det kun er ansvarligt at rette op på.
Det har regeringen sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti nu taget initiativ til, og det merprovenu kan vi så anvende til bedre og billigere kollektiv trafik.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Der er en ekstraregning til de danske bilister på 1 mia. kr.
Det er ikke noget med, at man ikke har fået de penge ind, man regnede med, at der har været huller i kassen, eller at der er nogle, der har siddet på hænderne, men at det her forslag åbent og ærligt går ud på, at danske bilister skal betale 1 mia. kr. mere i skat.
Det vil jeg bare gerne kvittere for.
Det er et ærligt svar fra skatteministeren, og det afviser så en række af de indlæg, der er kommet fra regeringspartiernes ordførere.
Jeg sætter stor pris på skatteministerens ærlighed: en ekstraregning til de danske bilister på 1 mia. kr., fordi man i SF havde problemer med at indfri et valgløfte fra valgkampen.
Det bliver så som bekendt en sjettedel af valgløftet, man så indfrier.
Men en ekstraregning til de danske bilister på 1 mia. kr., og det takker jeg for det klare svar på.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-03-27:
Som jeg også forsøgte at sige i min bemærkning, er der tale om et rigtig godt forslag, der sikrer, at det fremover vil være sådan, at når en familie skal ud at have en ny Toyota, så er der ikke nogen afgiftsbegunstigelse til en leaset Toyota.
Det vil være sådan, at uanset om man køber eller leaser sin nye Toyota, vil registreringsafgiften være den samme.
Det er et godt og fornuftigt forslag.
Desværre har det ikke været sådan indtil nu.
Der har simpelt hen været en uhensigtsmæssig og en utilsigtet brug af mindstebeskatningspriserne.
Vi sikrer nu en ensartet behandling i forhold til registreringsafgiften, sikrer et merprovenu til statskassen på 1 mia. kr., som regeringen sammen med Enhedslisten og Dansk Folkeparti har valgt at bruge til bedre og billigere trafik.
Så i den definition, som hr. Torsten Schack Pedersen præsenterer på et skattehul, er der ikke tale om et skattehul, for der har ikke været tale om penge, man havde forventet eller budgetteret med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Tak for det.
Jeg har forgæves forsøgt at få et klart svar fra nogle af regeringspartiernes ordførere i forhold til, om der var tale om et skattehul eller ej.
Men når vi lytter til skatteministeren, lyder det i høj grad, som om der er tale om et skattehul, og at det hele tiden har været meningen, man skulle lukke for uhensigtsmæssigt og utilsigtet brug.
Altså mener skatteministeren, at der er tale om et skattehul?
For hvis der er tale om et skattehul, giver det vel det, man hele tiden havde regnet med at man skulle have i provenu, og ikke ekstra penge til at indfri SF's formands løfter fra valgkampen eller i hvert fald en sjettedel af dem.
Det er i hvert fald ret centralt at vide, om skatteministeren betegner det her lovforslag som lukning af et skattehul, eller om skatteministeren vil sige, at det er en reel ekstra skatteregning på 1 mia. kr. til de danske bilister.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Det er Enhedslisten så velkommen til at foreslå.
Jeg synes, det er rigeligt, at 1 l benzin i dag koster 13 kr.
Jeg tror bare, vi har vidt forskellige holdninger til det, og egentlig tror jeg, at Det Konservative Folkeparti repræsenterer en meget stor del af Enhedslistens vælgere, som kører rundt i bil, og som ikke ser for sig, at benzinpriserne skal stige yderligere, for man betragter ikke bilen som et luksusgode, men som en nødvendighed i forhold til at få sit familieliv til at fungere, i forhold til at komme på arbejde, i forhold til at have børn, i forhold til at handle ind.
Og jeg er sikker på, at hvis man lavede en voxpop blandt Enhedslistens medlemmer, ville de sige: Yes, det er godt, at Det Konservative Folkeparti kæmper for vores ret til at have et liv, til at køre vores børn i børnehave, til at handle ind på vej hjem og til at komme på arbejde ved at sørge for, at afgifter og skatter ikke stiger alt for meget.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-27:
Jo, men det er vel en kendsgerning, at det, hvis man forhøjer det beløb kraftigt, hvor man går fra at betale 105 pct. i registreringsafgift til 180 pct., alt andet lige vil betyde en nedsættelse af registreringsafgiften
Det må man vel anerkende, og det er bl.a. det regnestykke, jeg lægger til grund.
Den er i samme periode forhøjet med 93 øre.
Hvis benzinafgiften havde fulgt udviklingen i prisstigningerne på den offentlige trafik, er det vel en kendsgerning, at 1 l benzin i dag ville have kostet et godt stykke over 30 kr.