runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-06:
Jeg må sige, at jeg egentlig synes, at det er imponerende, hvordan ordføreren kan tale sort i så lang tid.
For det, som jo er pointen her, er vel ikke, når jeg f.eks. beder om lovteknisk bistand, at jeg så skal få det op i Præsidiet eller få et enigt socialudvalg til at bede ministeren om at gøre det, altså give mig på vegne af Venstre den tekniske bistand.
Så skal det vel ske automatisk.
Jeg mener, hvis vi først skal til at få et nej fra en minister!
Er det ikke sådan, at ministeren som udgangspunkt altid skal give lovteknisk bistand, hvis et medlem beder om det, hvis et parti beder om det, og at man ikke skal over Præsidiet eller over et enigt socialudvalg for at få den her tekniske bistand?
Hvis vi skal til at arbejde på den måde, er det jo – mener jeg – mangel på respekt for Folketinget, og så mener jeg faktisk, at Præsidiet i højere grad, end det er sket i den her sag, bør gribe ind og sige til ministeren, at det her ikke går, at der må svares helt konkret fra starten.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg synes ikke, at der er noget som helst sort eller gråt eller anden snak.
Jeg synes, at det er fuldstændig klar tale.
Den lovtekniske bistand skal som udgangspunkt leveres.
Det, jeg så tilføjede, var at spørge, om der så er eksempler, hvor det ikke er sket?
Ja, det er der.
Er det blevet taget op?
Ja, det er det.
Er det blevet beklaget?
Ja, også det.
Derfor synes jeg, at det forløb, der har været, er tilfredsstillende, fordi der kom det resultat ud af det.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-06:
Det har åbenbart været en lang række spørgsmål, der har været meget svære at besvare, fordi det har været lidt svært at få et svar ud af ordføreren.
Nu skal jeg stille et meget nemt spørgsmål.
Jeg har en helt konkret sag, hvor jeg netop bad socialministeren om at få teknisk bistand til at lave et ændringsforslag til et meget omtalt lovforslag, og hvor socialministeren svarede tilbage, at hun ikke ønskede at yde teknisk bistand, ikke med nogen egentlig begrundelse, andet end at ministeren ikke var enig i det, som jeg foreslog.
For jeg foreslog faktisk noget og begrundede det, og så sagde ministeren, at hun ikke mente, at der var behov for lovteknisk bistand, fordi hun ikke var enig i det, som jeg bad om.
Er det god regeringsførelse, når en minister svarer på den måde?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Hvilke initiativer vil ordføreren og regeringen tage, for at Århuskonventionen i fremtiden bliver overholdt af regeringen?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Jeg har ellers selv boet i Aarhus, men jeg er bange for, at jeg simpelt hen ikke er klædt fuldstændigt på, når det gælder Århuskonventionen; men jeg vil gætte på, at den handler om god regeringsførelse, siden spørgsmålet bliver rejst her.
Så jeg vil stille et modspørgsmål, for det kan være, at spørgeren måske kan bidrage med noget ny viden her i Folketinget til dem af os, der ikke er fuldstændig inde i Århuskonventionen, og det er i forhold til regeringsgrundlaget.
Så vidt jeg forstår, lægger regeringsgrundlaget op til at følge de, kan man sige, generelt vedtagne spilleregler for, hvad der skal til for at udøve god regeringsførelse, så er der noget i regeringsgrundlagets kapitel om god regeringsførelse, som ikke lever op til den konvention, som spørgeren nævner?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Det er en af de mest anvendte konventioner i forhold til god regeringsførelse, når det gælder hele det enorme miljøområde, og hvordan skal man kunne diskutere god regeringsførelse med ordføreren, hvis det grundlæggende princip, der gør sig gældende for god regeringsførelse, ikke er ordføreren bekendt?
Så bliver det jo helt umuligt.
Jeg skal ikke stå her og oplyse ordføreren om, hvad oppositionspartierne vil med god regeringsførelse, for vi sidder i opposition i øjeblikket.
Vi anfører en række klager over, hvad der er af mangler, og de er begrundet i forskellige konventioner, så derfor er det jo ordføreren, der skal gøre rede for, hvordan det er, den gode regeringsførelse kommer på banen.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Derfor henviser jeg igen til kapitlet i regeringsgrundlaget omhandlende god regeringsførelse.
Og jeg må bare sige, at det er med kæmpestor tilfredshed, at jeg må konstatere, at spørgeren anerkender, at netop god regeringsførelse og de ting, som vi her håndterer i regeringsgrundlaget, er taget fra en konvention, som endda er fra så smuk og god en by som Aarhus med så stolte politiske traditioner.
Det synes jeg sådan set bare er glimrende.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Målet er, som jeg sagde, 100 pct. Kan det lade sig gøre?
Formentlig ikke.
Deraf min pointe om realisme.
Men målet må jo være 100 pct.
Jeg kan udmærket godt skelne i forbindelse med den nye skillelinje, vi lavede mellem udvalgsspørgsmål og § 20-spørgsmål, men man skal også huske på, at selve opdelingen i holdning og, kan man sige, teknik og faktualiteter, det, som ligger i denne opdeling, vi indførte for et par år siden, også kan være til diskussion.
Den opdeling er også svær.
Det sker jo ofte, at man får et svar, der hedder: Vi er nødt til at bede om, at spørgeren vil stille spørgsmålet som udvalgsspørgsmål.
Fordi der er nogle faktuelle elementer her, som vi er nødt til at have belyst for at kunne begrunde et rigtigt svar.
Sådan må det jo være.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-06:
Det var jo en lang snakken udenom, så det er svært at bruge det svar til noget.
Jeg havde da håbet, at hr. Magnus Heunicke ville være lidt mere konkret og sige, at man kan have den politiske overbevisning, som hr. Magnus Heunicke og regeringen har, om, at hvis vi begynder at stille spørgsmål om, hvor meget udenlandske statsborgere hiver ud af det danske velfærdssamfund, laver vi skel i befolkningen.
Det mener jeg nu ikke vi gør.
Jeg synes, at det er et stille og roligt og fredeligt spørgsmål at stille.
Men den politiske holdning kan man selvfølgelig have.
Men man kan også have den holdning, at det er besværligt af forskellige årsager på grund af EU-regler osv.
Derfor vil jeg bare høre, om ikke hr. Magnus Heunicke kan se det rimelige i, at når man stiller et faktuelt spørgsmål til socialministeren, hvor man beder om at få oplyst, hvor meget udenlandske statsborgere årligt trækker ud af velfærdsydelser i det danske samfund – det kan jo også bare være et skøn, det kan jo oplyses i svaret at det er – kan det jo indgå på lige fod med alle de andre ting, vi diskuterer i den her prioriteringsdiskussion om, om danskerne skal arbejde mere eller mindre.
Nu har jeg stillet spørgsmålet tre gange, og jeg har stadig væk ikke fået svar.
Synes hr. Magnus Heunicke ikke godt, at man kunne svare på faktuelle spørgsmål, i hvert fald gøre sig umage for at forsøge at svare på dem?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
For så vidt angår sådan et spørgsmål, vil jeg sige, at der åbenbart har været tre eller fire spørgsmål og svar, og man har spurgt videre i nogle udvalgssammenhænge; jeg har ikke fulgt det.
Vi har jo i tusindvis, titusindvis, ja, måske i hundredtusindvis af dokumenter, og det er svært som politisk ordfører at følge alle de dokumenter, der kører frem og tilbage mellem Folketinget og regeringen.
Hvis det havde handlet om et spørgsmål, hvor man kan slå svaret op i Danmarks Statistik, jamen så er det da klart, at så er det bare med at sende svaret over.
Det kunne også være, at man som oppositionspolitiker selv kunne finde de tal i Danmarks Statistik, men selvfølgelig kan regeringen også sende dem over.
Og der synes jeg faktisk, at den type spørgsmål, som hr. Martin Henriksen her fremfører, er en slags polemiske spørgsmål, det er en rent politisk kamp, om spørgsmålet overhovedet kan stilles med mening.
Det kan man have en politisk debat om.
Man kan bare ikke sige, at det er dårlig regeringsførelse ikke at kunne levere et svar på et så polemisk, politisk spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Jeg synes, det er både trist og trættende at høre Socialdemokraternes ordfører, hr. Magnus Heunicke.
Der bliver stillet et spørgsmål om, hvorfor et lovforslag om fixerum skulle hastes igennem på den måde, som det er sket, og hr. Magnus Heunicke svarer noget, der decideret er forkert.
Hr. Magnus Heunicke siger: Jamen grunden var, at vi skulle hindre hærdede narkomaner i at begå hjemmerøverier for at skaffe penge til deres stoffer.
Men der vil jo ikke blive begået så meget som ét indbrudstyveri, hjemmerøveri eller anden form for kriminalitet mindre, fordi vi får fixerum, for narkomanen skal jo stadig væk ud og skaffe penge til sit stof.
De stoffer, der skal indtages i fixerum, vil jo stadig væk skulle købes på det illegale marked, og narkomanen har stadig væk kun kriminalitet som mulighed for at skaffe penge til sit stof.
Så den socialdemokratiske ordfører aner ikke, hvad lovforslaget om fixerum går ud på, for den forklaring, man kommer med, er det rene nonsens.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Det er vigtigt at holde debatten på det rent principielle plan, og derfor skal man nok være varsom med at gå ind i debatten om fixerum.
Narkomanernes færden, ikke mindst i Danmarks store byer, selvfølgelig ikke mindst her i København, viser, at deres hverdag ikke er nem.
Deres hverdag er presset med hensyn til kriminalitet, stofmisbrug, mange er ude i prostitution, i hæleri, de er i en kamp om at få fat i stof og finde steder, hvor de kan sprøjte sig i tryghed og vide med sikkerhed, at det, de sprøjter sig med, er i orden, og at de kan få fat i rene sprøjter.
Alle disse ting er med til at presse narkomanerne til en uværdig tilværelse og med til at skabe utryghed ikke mindst i de bydele, hvor vi har problemer med narkomani.
Den utryghed i at have kriminalitet og have hærdede narkomaner, der står på gadehjørner og fixer, som det hedder, vil vi godt handle hurtigt for at få elimineret så stor en del af, som dette lovforslag nu indebærer.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-06:
Jeg ved ikke, hvordan man som narkoman skulle kunne finde ud af, at det stof, man sprøjter sig med, er i orden, for det finder man jo ikke ud af ved at have et fixerum.
Det er rigtigt, at der er personale til stede, så hvis man får en overdosis, går der formentlig kortere tid, før der kommer en ambulance.
I Venstre kan vi godt se positive ting ved fixerum.
Men det, vi skrev i vores betænkningsbidrag, var netop, at vi syntes, at den her debat havde haft brug for noget mere tid, for det, man er i gang med nu, er ikke den optimale løsning.
Hvorfor så ikke lave den optimale løsning, som for alvor kunne gå ind og redde liv blandt narkomaner, og som for alvor kunne gå ind og få gjort op med den følgekriminalitet, hvor narkomaner på ulykkelig vis er nødt til at begå forskellige former for kriminalitet for at få de stoffer, som de er så afhængige af?
Det er jo netop det, som har været grundlaget for vores kritik af den meget, meget korte høringsfrist på under et døgn, som regeringen har ment har været nødvendig.
Og så kan vi høre på Socialdemokraternes ordfører, at det åbenbart også er gået så hurtigt for Socialdemokraternes ordfører, at han heller ikke har forstået, hvad lovforslaget handler om.
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Det sidste må stå for hr. Jan E. Jørgensens egen regning.
Jeg synes, jeg har sagt det meget klart – og det gentager jeg gerne – at når der er kritik fra Folketinget, og når Folketingets Præsidium og Folketingets formand har anledning til at rejse kritik af regeringen med hensyn til visse enkeltelementer blandt de hundredvis af lovforslag, så bliver der lyttet.
Det var det, regeringens repræsentanter ved statsministeren og justitsministeren sagde ved debattens indledning.
Jeg forventer ikke, at man i nogen dele af oppositionen kvitterer for det, for jeg ved godt, at det er det politiske spil, men jeg forventer, at man lytter.
For det er det, som er blevet sagt af mig og af regeringsrepræsentanterne.
Og så bliver der lyttet efter, godt.
Hvorfor gør vi det?
Fordi vi mener det alvorligt, når vi i regeringsgrundlaget skriver et helt kapitel om god regeringsførelse.
Hvorfor?
Fordi det er vigtigt for demokratiet.
Vi mener også, at et element i god regeringsførelse er, at man nogle gange kan handle hurtigt, når det drejer sig om økonomi, danske arbejdspladser, og når det drejer sig om at være med til at lave tiltag, som er velbeskrevne og velkendte i debatten, både i Danmark og i udlandet, og som kan redde menneskeliv og sikre en tryggere verden, et tryggere liv for dem, som er i direkte og indirekte forbindelse med det.
Det er det, vi adresserer, og det er netop det, debatten om fixerum handler om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-06:
Nu stiller jeg et kort spørgsmål, og så håber jeg også, at jeg får et kort svar, for så kan vi nå nogle flere korte bemærkninger.
Med hensyn til god regeringsførelse står der i forretningsordenen for Folketinget, at når der skal besvares skriftlige § 20-spørgsmål, er svarfristen 6 hverdage.
Hvor høj en procentdel af svarene fra en minister skal ligge inden for dette, for at det er god regeringsførelse?
Magnus Heunicke (S), 2012-06-06:
Målet er jo en 100 pct.s overholdelse af fristen.
Det kan være svært, for nogle af spørgsmålene er temmelig avancerede, og alle ved jo, at det ikke er ministeren, der sidder om aftenen og finder svar i Danmarks Statistik.
Det er embedsapparatet, som knokler og knokler hårdt med at levere svarene, som kan kvalificere debatten, og som kan kvalificere lovgivningsarbejdet i Folketinget.
Målet er 100 pct.
Men det vil også være sådan, og derfor min pointe om realisme, at der til enhver tid – det var der tidligere, og det vil der også være nu og her – vil være ministre, som ligger markant under de 100 pct.
Hvorfor?
Fordi der er en overvældende spørgsmålspukkel.
Vi har lige hørt, at Justitsministeriet siden valget har fået 1.500 spørgsmål, eller var det 1.600?
En overvældende spørgsmålspukkel af teknisk karakter kan naturligvis belaste et helt system i den grad, at man ikke kan få svar på alle 100 pct. inden for fristen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-06:
Det var så et langt svar.
Jeg spurgte om § 20-spørgsmål.
§ 20-spørgsmål er ikke tekniske spørgsmål, § 20-spørgsmål er om ministerens holdning til noget.
Der er en svarfrist på 6 hverdage.
Det er lige præcis derfor, det er en svarfrist på 6 hverdage, nemlig fordi det er ministerens holdning til noget, hvor de tekniske spørgsmål er udvalgsspørgsmål.
Det går jeg ud fra at hr. Heunicke ved, for han har trods alt siddet herinde i nogle år.
Og ved de tekniske spørgsmål er der en væsentlig længere svarfrist.
Jeg vil bare gerne have et tal fra hr. Magnus Heunicke: Hvornår er det god regeringsførelse, at man svarer inden for de 6 hverdage, når der tales om § 20-spørgsmål?
Er det god regeringsførelse, når 80 pct. er besvaret korrekt?
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Vi har jo været vidt omkring i debatten.
Fru Marianne Jelved var selv med til at skrive regeringsgrundlaget i 1993, og der står bl.a. på side 6, at regeringen vil være med til at fremme debatten om oprettelse af et lovråd, der skal hjælpe Folketinget ved principielle spørgsmål.
Det blev aldrig til noget, men der har været debat om det.
Mener fru Marianne Jelved stadig, det vil være en god idé med et lovråd, så Folketinget får større kompetence i at vurdere og klassificere lovgivningen, når vi åbenbart ikke har kunnet tillade os at være så afhængige af centraladministrationen i forbindelse med de eksempler, der har været det sidste halve år?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg synes, der er kommet noget andet i stedet for det, der kunne begrunde et lovråd, nemlig at der er sket en meget god udvikling, hvad angår f.eks. hjælp til arbejdet i udvalgene i Folketinget.
Jeg har da selv som folketingsmedlem adskillige gange bedt udvalgssekretæren om hjælp, også til at lave ændringsforslag til lovforslag.
Det kan faktisk godt lade sig gøre, og jeg er imponeret over den hjælp, man kan få fra udvalgssekretærerne.
Det synes jeg også vi skal anerkende, altså at det er en meget central hjælp, vi der har med arbejdet.
Ja, det mener jeg sådan set rent principielt.
Jeg vil gerne sige, at jeg er lige så overrasket over oppositionens forslag til vedtagelse, der kun beskæftiger sig med et eneste tema, nemlig høringsfrister.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Hvis man tager vores forslag til vedtagelse, står der til sidst, at vi opfordrer regeringen til at sikre bedre lovkvalitet, bl.a. ved i højere grad at leve op til kravene om rimelige høringsfrister.
Så vores hovedanke går generelt på det om god regeringsførelse.
Det håber jeg så at regeringen vil leve op til.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Det er hensigtsmæssigt, ja.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Jeg vil allerførst gerne anerkende, at regeringspartierne og Enhedslisten i deres forslag til vedtagelse lægger op til at give regeringen en næse.
Jeg synes, det er positivt, at partierne er med til at udtrykke en beklagelse.
Jeg er glad for, at der kom et klart ja fra fru Marianne Jelved på spørgsmålet om teknisk bistand til udarbejdelse af ændringsforslag.
Jeg kunne have ønsket, at det samme klare ja var kommet fra et andet regeringsparti.
Jeg vil så spørge om et tredje af de store kritikpunkter, nemlig det, at man oversender oplysninger, som et folketingsudvalg har bedt om, til medierne i stedet for at sende dem til udvalget.
Det skaber en ulige mulighed for at kunne tage hånd om de forskellige problemstillinger, der er, hvis medierne bliver orienteret, forud for at det udvalg, der har stillet spørgsmålet, får informationerne.
Vil fru Marianne Jelved være enig med mig i, at der også på det punkt er et potentiale for at gøre det bedre?
Lars Barfoed (KF), 2012-06-06:
I 2010 betegnede den nuværende økonomi- og indenrigsminister VK-regeringen som en Berlusconiregering, fordi man ikke overholdt høringsfrister i tilstrækkelig grad – det mente økonomi- og indenrigsministeren.
Der er for mig at se kun de to udfald, de to muligheder.
Det er jo også en måde at lade være med at svare på spørgsmål på.
Men så vil jeg bare sige, at jeg synes, det er upassende at bruge den slags betegnelser om en regering, at kalde den en Berlusconiregering med det, der lå i det udtryk på det tidspunkt.
Jeg mener, at det er dobbeltmoralsk, når man så ikke selv er i stand til at leve op til det, altså at man først sætter sig op på den høje hest og gør sig meget bedre end andre, og så kan man ikke leve op til det selv bagefter.
Det synes jeg ikke er passende.
Det synes jeg er et svigt.
Jeg synes bare, at det er et eksempel på, at det med god regeringsførelse handler om, at både regering og opposition viser en eller anden form for ordentlighed og fører en ordentlig tone over for hinanden.
Og man bliver let fanget i en fælde, når man begynder at bruge den slags udtryk om en regering og så ikke selv bagefter er i stand til at leve op til det, hvad den her regering notorisk ikke har været i stand til.
For man er dårligere i stand til at overholde høringsfrister i den her regering, end den tidligere regering var.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jamen jeg har noteret mig hr. Lars Barfoeds bemærkninger.
Det synes jeg vi skal tage for gode varer og holde fast i som en vigtig tilkendegivelse.
Peter Skaarup (DF), 2012-06-06:
Jeg synes, at det er meget glædeligt med den tilgang, som fru Marianne Jelved har til debatten.
Der kommer lidt mere svar på spørgsmål, og der kommer også nogle politiske tilkendegivelser af, at principielt mener Det Radikale Venstre, at der skal være orden i sagerne.
Det, man så selvfølgelig kan sige, er, at det måske ikke altid nytter så meget at have nogle principielle holdninger, hvis man, når det handler om det, der foregår i regeringen, som Det Radikale Venstre er en del af, konkret vælger at gøre noget andet.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er lovforslagenes behandling herinde i Folketingssalen.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Her er jeg faktisk bange for, at der kan være en minister, der har spurgt sit system, hvad tidligere ministre, tidligere regeringer har gjort i den type situationer, og så har fulgt den praksis, der har været.
Jeg har været ude for det samme i forbindelse med meget korte høringsfrister, bl.a. for integrationslovgivningen, hvor der har været det samme svar fra den pågældende minister.
Mads Rørvig (V), 2012-06-06:
Jamen det er en meget central hjælp, men når det gælder bl.a. teknisk bistand til ændringsforslag til lovforslag, er vi jo stødt på problemer, fordi regeringen simpelt hen har nægtet at yde teknisk bistand til Folketinget.
Det er bl.a. på justitsministerens område, når det gælder meddelelse om indfødsret, og på socialministerens område, fordi hun ikke var enig i det ændringsforslag, som oppositionen gerne ville stille.
Mener fru Marianne Jelved, at Folketinget kan være tjent med det, altså at der principielt kan nægtes teknisk bistand, når Folketinget ønsker at udfærdige ændringsforslag, som vi ikke selv har kapacitet til at udforme?
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg synes principielt, at ministre skal sige ja til at hjælpe med at udforme paragrafferne som ændringsforslag.
For man skal lægge mærke til, at det, der er tvivlsomt ved at have et lovråd, er, at de jurister, der ikke blev ansat i Justitsministeriets lovkontor, bliver ansat i lovrådet, og så har vi en kamp mellem to instanser, som hver især vil hævde de kan bedst.
Og der er jo ikke nogen sandhed i den forstand, at man kan afgøre det på den måde.
Karsten Lauritzen (V), 2012-06-06:
Jeg vil godt kvittere for fru Marianne Jelveds ordførertale.
Det var noget helt andet end at høre den socialdemokratiske ordfører, noget helt andet, på trods af at de to partier i øvrigt er i regering sammen.
Så jeg er glad for, at der er en smule fornuft tilbage i regeringen på det her område.
Så vil jeg spørge fru Marianne Jelved om en gammel artikel, som var i Jyllands-Posten for nogle år tilbage, i 2007, og som havde overskriften »Vestager garanterer god regeringsførelse« – garanterer: »Nye parlamentariske spilleregler har også til formål at forhindre, at de radikale kommer til at smage deres egen medicin. »
Det vil være dårlig karma at sige til andre, at de gør noget, som er helt i hegnet, hvis man selv gør det samme, så snart man får et flertal«.« .
Det er fru Margrethe Vestager, som jo er vicestatsminister nu, citeret for at sige.
Så vil jeg bare spørge fru Marianne Jelved, om det ikke med det forslag til vedtagelse, der ligger, er præcis den situation, der er opstået – idet jeg kvitterer for, at man indrømmer, at nej, det er ikke godt nok.
Marianne Jelved (RV), 2012-06-06:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod spørgsmålet.
Men jeg anerkender også som tidligere minister, at man kan have meget høje fordringer for sig selv, for en regering, og at man kan komme i situationer, hvor det ikke kan lade sig gøre at opfylde de fordringer.
Det synes jeg vi alle sammen må have forståelse for.
Et er den type situationer, hvor man ikke kan opfylde det af forskellige grunde, som også kan være øjensynlige for alle andre, og noget andet er, at man så gør det for meget, altså ikke opfylder betingelserne alt for mange gange.
Det er jo to forskellige situationer, og jeg mener ikke, at vi er i en situation, hvor vi kan sige om en regering, der har siddet i 8-10 måneder, at nu er regeringen dømt for evig tid på baggrund af et meget anstrengt folketingsår, hvilket tidligere ordførere har været inde på.
Så jeg synes, man skal sige, at nu har vi en debat her.
Præsidiet følger det tæt.
Udvalget for Forretningsordenen kan tage det op når som helst.
De kan kalde ministre i samråd osv.
Vi er jo enige om principperne.