runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Tak, og tak for den radikale ordførers ærlighed i de tidligere svar.
For jeg må forstå det sådan, at det, Det Radikale Venstres ordfører siger, er, at man fra radikal side sådan set ikke er synderligt indstillet på at gøre noget i forhold til udløsningen af reststraf.
Man vil da godt se på det, for nu har der jo været et terrorangreb, og man kan da ikke udelukke, at der skal flyttes et komma et eller andet sted, men sådan mere generelt at gøre noget ved det og stramme op på det med reststraf, prøveløsladelse og en række andre ting, er Det Radikale Venstre ikke indstillet på.
Sådan forstod jeg det, hr. Jeppe Mikkelsen sagde, og det vil jeg bare kvittere for.
Det er jo en ærlig melding.
Det er vi politisk uenige om, og det synes jeg er ærgerligt.
Men det er jo sådan, det er, og det er sådan, Det Radikale Venstres holdning hele tiden har været til de her ting.
Sådan har det også været, når vi har diskuteret det i Folketingssalen, altså alle de her forslag, som den borgerlige fløj har haft.
Der siger regeringen, at man nu mener noget helt andet, og det skal vi diskutere med justitsministeren senere, men De Radikale holder så fast ved den linje, de hele tiden har haft, og det vil jeg bare gerne kvittere for.
Det er sådan set ikke et spørgsmål, men det er bare en ros til Det Radikale Venstre for at være ærlige om, hvad man i virkeligheden mener.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Mener ministeren, at det er muligt at fremsætte et lovforslag i forhold til den deadline, der hedder april, så det kan gennemføres og vedtages, inden den her folketingssamling er slut?
Jeg takker for bemærkningen.
Jeg vil blot sige til skatteministeren, at vi har ladet os inspirere i den her sag som så mange andre af en meget kendt tidligere oppositionspolitiker, der hedder Benny Engelbrecht, så det er ham, vi har lænet os op ad i forhold til at stille mange spørgsmål.
Det ved jeg Benny Engelbrecht er meget stærk i, så den øvelse prøver vi også at blive bedre til selv.
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Dem ser jeg grundlæggende positivt på.
Jeg har simpelt hen den indfaldsvinkel til det, at vi står i en situation, hvor vi ser en ekstremisme, hvor vi ser en radikalisering både inden for fængslerne og uden for fængslerne.
Og jeg synes ikke, vi skal lade noget virkemiddel være uprøvet for at se, hvordan vi kan håndtere det problem.
Jeg er jo enig i det, som har været fremme i den offentlige debat i den seneste tid, nemlig at der tilsyneladende er et større og større overlap mellem kriminalitet og radikalisering, altså i en mere religiøs retning, og derfor har vi jo fat i noget af det her.
Men jeg går ikke rundt og forestiller mig, at vi skal sætte nogle grænser for, hvad vi skal gøre i den kamp.
Nej, tværtimod.
Vi skal da prøve alt muligt forskelligt, og er det at adskille folk noget af det, der virker godt, og det kunne jeg levende forestille mig at det var, så synes jeg da man skal gå videre ad det spor.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-25:
Tak for det.
Spørgsmålet til hr. Ole Hækkerup går på det, som sker, og som jeg kan forstå er noget af det, som man kan gøre, men som man så ikke, sådan som jeg har forstået det, gør i specielt stort omfang.
Man kunne i højere grad isolere de fanger, som er radikaliserede, fra de andre fanger, sådan at der ikke er chance for, at de præger nogen af de andre, og at de måske sørger for, at der er nogle, som ikke er radikaliserede, som så bliver det fremadrettet, fordi de er i kontakt med nogle af dem, som ud over at have begået kriminalitet så har et mere ekstremt syn på, hvordan et samfund skal være indrettet, og i deres ideologi finder argumenter for at foretage forfærdelige handlinger. Hvordan ser ordføreren på sådanne tiltag?
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Jeg ved ikke – i hvert fald ikke på stående fod – om man har løsladt nogle før tid i samfundstjeneste, prøveløsladelse eller noget andet, som man har haft en eller anden formodning om har været radikaliserede.
Det er ikke noget, jeg ved, i hvert fald ikke på stående fod.
Hvis du så spørger, hvad min holdning er til at anvende den slags virkemidler over for dem, der er radikaliserede, vil jeg sige, at jeg da synes, at det på mange måder lyder som en rigtig, rigtig dårlig idé.
Jeg tror ikke på, det giver meget mening at sige, at man nu skal lave et forebyggende socialt arbejde i forhold til nogle, der er ude at blive radikaliseret.
Derfor er jeg glad for, at lige præcis det er med i de 11 tiltag, hvor der siges: Vi skal kigge på prøveløsladelse, vi skal kigge på reststraf, vi skal kigge på betingede straffe, vi skal kigge på samfundstjeneste og alt det her.
Det er, fordi jeg ikke tror på, at de der bløde virkemidler er gode over for de hårde kriminelle.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg hørte svar på mine to spørgsmål, så jeg vil lige gentage dem.
Er ordføreren ikke med på, at vi skal have en fuldstændig redegørelse for, hvor de 60 personer, der er blevet radikaliserede i fængslerne, hvoraf terroristen fra København jo var en af dem, er henne?
Er de løsladt?
Er de på fri fod?
Hvor er de henne i vores samfund lige nu?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at få nogle tilsagn fra ordføreren, dels om, at vi får styr på tallene – altså hvad der sker med de 60 personer – dels om, at der skal gives fuld tid til radikaliserede personer, altså at vi da ikke skal før tid lukke nogle ud, der er en fare for samfundet.
Ole Hækkerup (S), 2015-03-25:
Jo tak, der var et par spørgsmål, for det første det med, hvad man skal gøre fremadrettet.
Jeg tror – og sådan hørte jeg også ministeren og dem, der indtil videre har været på talerstolen og har haft ordet, sige – at hvis man kigger på, hvordan det hidtil har fungeret i kriminalforsorgen; at hvis man kigger på, hvordan det hidtil har fungeret i det danske samfund, er svaret på spørgsmålet om, om vi så er nødt til at gøre det endnu bedre: Ja, det er vi nødt til.
Det tror jeg er rigtigt og fornuftigt at få gjort.
Så kan man spørge sig selv: Ville det have været rart, hvis vi havde haft den diskussion og truffet den beslutning for 10 år siden?
Ja, selvfølgelig ville det have været det.
Det, der er interessant her, er jo at spørge: Hvad er det, vi kan gøre her og nu?
Men vi har også brug for at gøre mere på den lange bane.
Det er i forhold til at sige, hvad vi kan gøre både nu og på lidt længere sigt.
Så er der spørgsmålet om, om de virkemidler, man i øvrigt har i kriminalforsorgen – altså prøveløsladelse, samfundstjeneste osv. osv. – er relevante i forhold til den her gruppe.
Næh, det tvivler jeg da alvorligt og stærkt på, og jeg synes da, det er rigtigt, når regeringen har spillet ud og lige præcis haft de punkter med på sin 11-punktsliste, hvor de siger: Det er noget af det, vi bliver nødt til at kigge på.
For der er nogle virkemidler, der virker på en type fanger, som har et bestemt problem, men det er jo en helt anden situation, hvis vi har nogle, der er radikaliserede eller er ved at blive radikaliserede.
Så skal vi da se på, om vi kan sprede dem, om vi kan få dem fordelt forskellige steder.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-25:
Tak for det svar.
Så vil jeg gerne spørge ind til, hvordan man fra Socialdemokraternes side og sådan set også fra regeringens side ser på imamerne i de danske fængsler.
Og de er jo også i fængslerne.
Så hvordan ser man på det?
Skal imamerne fortsat være der efter Socialdemokraternes opfattelse, og hvis man mener, at de skal være der, vil man så være indstillet på at diskutere, om man får f.eks. et forbedret tilsyn med, hvad der foregår i nogle af de her miljøer inde i fængslerne?
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Tak til ministeren for besvarelsen og også for det tilsagn om at gøre noget ved det her problem.
Det er vi glade for.
Vi er dog lidt kede af, i hvert fald i Venstre, at problemet er opstået.
Og jeg er nødt til at sige, at det ikke kan komme som nogen overraskelse for justitsministeren – eller det kan det måske, for ministeren var ikke justitsminister på det tidspunkt; da var hun minister for noget andet – for vi har jo haft en debat om det her i Folketingssalen, nemlig da man vedtog L 175, som Venstre i øvrigt stemte imod, bl.a. fordi man jo dér samler nogle opgaver i nogle opgavefællesskaber.
Vi var da uenige om, hvor de opgavefællesskaber skulle ligge.
Vi var også bekymrede for, om det her nu reelt ville føre til en meget mere langsommelig sagsbehandling og altså en dårligere situation for borgerne, som jo er dem, politiet i den her situation skal hjælpe.
Derfor spurgte vi dengang også, altså den 3. april 2014, hvor vi behandlede det her lovforslag i Folketingssalen, om det ville føre til mere langsommelighed og mere besvær for borgerne, og det, som den daværende justitsminister, Karen Hækkerup, svarede, var, at centraliseringen af politiets opgaver ville betyde hurtigere sagsbehandlingstider.
Nu står vi så i en situation, hvor man i hvert fald må konstatere, at det ikke er tilfældet, og derfor bliver jeg jo nødt til at spørge justitsministeren, hvad der er gået galt.
Altså, vi havde forud for vedtagelsen af lovforslaget den debat i Folketingssalen, Rigspolitiet var opmærksom på det, og den daværende justitsminister lovede, at det ville føre til hurtigere sagsbehandlingstider.
Hvordan kan man så ende i en situation, hvor der er væsentlig længere sagsbehandlingstider og væsentlig større gene for borgerne?
Kan ministeren forklare, hvordan det kan ske?
Kan ministeren tilkendegive, at det i hvert fald er uhensigtsmæssigt, at det, der var forudsætningen for, at Folketinget vedtog lovforslaget, altså har vist sig at være det direkte modsatte?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Som det fremgår af spørgsmålet, har der i forbindelse med overflytning af kørekortområdet til de to nye administrative opgavecentre desværre været en periode med lang sagsbehandlingstid for ansøgninger om kørekort, og det gælder navnlig i de sager, hvor der har været behov for at få en yderligere lægefaglig vurdering og lægeerklæring, og hvor erklæringen derfor skulle forelægges for Sundhedsstyrelsen, inden der kunne udstedes et kørekort.
Den forsinkelser skyldes bl.a., at der er en gruppe erfarne medarbejdere fra politikredsen, som ikke flyttede med, da man etablerede de nye centre, og man har så skullet ansætte nye medarbejdere, og det giver noget forsinkelse.
Det er selvfølgelig rigtig, rigtig ærgerligt og beklageligt, hvis nogen er kommet i klemme, ikke mindst hvis det har haft konsekvens for beskæftigelse og arbejde.
Rigspolitiet oplyser til mig, at man nu arbejder på at få nedbragt den sagsbehandlingstid.
Der er indhentet ekstra mandskab, der er nogle, der er blevet pålagt weekendarbejde for at indhente den tid, som er tabt, og det er altså forventningen, at sagsbehandlingstiden vil være væsentlig nedbragt inden for de næste par måneder.
Derudover kan jeg sige, at politiet sammen med repræsentanter for KL er gået i gang med at overveje, om man generelt kan forbedre samarbejdet mellem centrene og kommunernes borgerservicekontor med henblik på at effektivisere arbejdsgangene.
Derudover har der i Justitsministeriet været nedsat en arbejdsgruppe, som har fået til opgave at se på, om der er mulighed for at ændre på kriterierne for, hvornår lægeattester skal forelægges for Sundhedsstyrelsen.
Det vil også kunne lette sagsbehandlingen i forbindelse med kørekort.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Tak, og spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til, at lærlinge mister lærepladser, samt at nogle borgere går glip af et job, som de ellers er velkvalificeret til, fordi de efter etableringen af opgavefællesskaber i politiet må vente i adskillige måneder på at få godkendt en lægeerklæring, som er en forudsætning for, at de kan tage et kørekort, og agter ministeren at fremsætte initiativer, der kan rette op på dette åbenlyse problem?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Men det, vi kan se, er, at de har udvist en adfærd eller ytret sig på en sådan måde, mens de har siddet i fængsel, at man har vurderet, at der er tale om radikalisering.
Og ofte vil det sikkert været et samspil.
Der er kommet så at sige en gruppe til, hvad angår underretninger, efter at de første tal var fremme i offentligheden, og det kan bl.a. afspejle, at der i dag er en meget, meget stor opmærksomhed på spørgsmålet.
Og det er jo derfor, jeg hele tiden siger: Der skal være en systematisk underretning fra kriminalforsorgen direkte til PET, så vi er sikre på, at det, den ene myndighed ser, selvfølgelig videregives til den næste.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Jeg synes, man bliver lidt overrasket over det, ministeren siger her.
For det, som vi har fået at vide i Folketinget, er jo, at der nu er 60 personer, der er blevet radikaliseret – mindst, ministeren siger, at der måske kan være flere.
60 personer, har man oplyst fra Kriminalforsorgens side, er nu blevet radikaliseret.
Så spørger jeg: Vi fik at vide i januar i Berlingske fra Kriminalforsorgens side, at det tal ikke var 60, men at det var 39.
Er de 21 kommet til siden januar, eller er de 21 nogle, der for nogles vedkommende lå før januar 2015?
Det synes jeg ministeren må kunne svare på.
Det andet spørgsmål er: Er PET orienteret om alle de 60 personer, og hvad gør man i forhold til de personer?
Er de på fri fod, er de løsladt, eller sidder de stadig væk i fængsel?
Hvor er de henne?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg synes, at det, der egentlig er det primære problem ved den indsats, der hidtil har været i Kriminalforsorgen, er den manglende systematik i forhold til PET.
Jeg vil gerne være hudløst ærlig her: Vi kan lave rigtig mange forskellige initiativer, og vi kan kalde det blødt, og vi kan kalde det hårdt, men når det handler om ekstremisme og radikalisering, er det væsentligste, at PET har adgang til den fornødne viden om de pågældende personer.
Det er, som tingene står her og nu, det bedste værn, vi kan sætte op.
Så når der har været en manglende systematik i kriminalforsorgen i forhold til at sikre, at enhver tendens, enhver holdning, enhver handling og enhver adfærdsændring, der kan understøtte, at en person er påbegyndt en radikaliseringsproces, er blevet leveret videre til PET, så er det i mine øjne en alvorlig fejl, der har fået lov til at pågå.
Og det er jo derfor, der er blevet rettet op på det med det samme, så der nu skal ske en systematisk underretning ikke alene til PET, hvilket er det vigtigste, men også til en central enhed i Kriminalforsorgen.
Som jeg sagde det før, er noget af det, vi kigger på netop nu, om vi i højere grad, end hvad tilfældet er, kan adskille dem, der med deres radikaliserede holdninger ønsker at påvirke andre og anspore andre til radikalisering, fra andre fanger.
Det vil indgå i både evalueringen for Kriminalforsorgen, men selvfølgelig også i den politiske opfølgning derefter.
Jeg er ikke selv på nogen måde afvisende over for, at vi får adskilt flere fanger fra hinanden, hvis der er tale om radikalisering.
Jo, jo, men inden vi nu hidser os alt for meget op, vil jeg jo sige, at det handler om kørekort.
I al respekt, kørekort er vigtige, men i forhold til, hvad vi ellers håndterer i Retsudvalget og også sammen med pågældende spørger, skal vi nok passe på med det.
Det er jo ikke første gang, at det har taget tid at hente en effektivisering ind, og jeg forventer sådan set, at den effektivisering ligger ude for enden, ikke for enden af regnbuen, men ude for enden af, at det her system er kørt ordentligt ind, og så tager det noget tid, fordi der er nye medarbejdere, der skal på plads.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Tak, og tak for det tilsagn.
Nu var det ikke som sådan min intention at hidse mig op, og hvis det er sket, skal jeg beklage, men det her spørgsmål falder jo ned i en generel diskussion.
Når det så kommer ud og skal løftes ude hos Rigspolitiet, er resultatet dårligere, altså forudsætningerne forsvinder.
Og vi har jo også den samme debat på andre områder, hvor der er en vis forskel på den virkelighed, vi bliver præsenteret for i Folketingssalen, og den måde, love og regler bliver forvaltet på ude i virkeligheden.
Derfor vil jeg godt igen spørge justitsministeren, om hun vil undersøge, hvad der er sket, når en klar forudsætning for lovforslaget var, at det her skulle ske hurtigere, og vi så står med det problem, at det sker væsentlig langsommere.
Ministeren må da også være interesseret i at finde ud af, hvordan det kan ske.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg tror aldrig, at jeg er blevet bedt om at udstede så mange garantier, som efter jeg er blevet justitsminister.
Det er lige fra, om jeg kan garantere, at der aldrig rammer et fatalt terrorangreb igen, til at få nedbragt sagsbehandlingstiderne på kørekort.
Selv om jeg skal være ærlig og sige, at jeg synes, den første problemstilling er lidt værre end den næste, kan jeg ikke udstede nogen garantier, desværre.
Jeg ville ønske, jeg kunne, ikke mindst når det handler om danskernes tryghed og sikkerhed, men det, jeg til gengæld kan sige, er, at det er blevet mig oplyst, og det er hermed givet videre til Folketinget, at opgavecentrene forventer, at sagsbehandlingstiden vil være væsentligt nedbragt inden for de nærmeste måneder.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Vi kan alle begå fejl, sådan er det.
Jeg vil gerne takke ministeren for den besvarelse, der er kommet.
Og det er jo fair nok, at den kommer til at starte med, men svaret her er, at der vil gå et år.
Kan ministeren her garantere, at det her er et problem, der er løst i løbet af, jeg tror ministeren oprindelig sagde få måneder, så vi er nede på en sagsbehandlingstid, der er fornuftig og acceptabel for alle, så det ikke rammer folk, der skal have fornyet deres kørekort?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg startede jo sådan set min besvarelse i dag med at sige, at det selvfølgelig er et problem med de lange sagsbehandlingstider, og at jeg noterer mig, at Rigspolitiet har indhentet ekstra mandskab og der også bliver arbejdet over i en periode for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne.
Det er klart, at det jo bare skal tilvejebringes så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Jeg er glad for den imødekommelse fra ministeren.
Det andet, jeg godt vil dvæle ved, er, at nu er ventelisten steget til mindst 3 måneder til de her behandlinger, vejledende og helbredsmæssige køretest, og det betyder bl.a., at der er nogle ældre bilister, som skal igennem det her system, som faktisk må køre rundt på vejene i flere måneder, selv om lægen er i tvivl om, om de faktisk kan sætte sig bag rattet eller ej.
I den forbindelse har Dansk Kørelærer-Union jo udtalt følgende: Det kan få fatale konsekvenser og går ud over trafiksikkerheden.
Man kan jo frygte, at den pågældende i den lange periode rent faktisk kommer til at begå en alvorlig ulykke.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren, om ikke det her er et problem, som vi ikke bare kan overse, og at det haster utrolig meget med at få det her på ret køl.
Christian Langballe (DF), 2015-03-25:
Så kunne jeg prøve at stille et andet spørgsmål, som jeg sådan set har stillet til justitsministeren før, og det er et spørgsmål om eksempler som nu f.eks. sådan en som Said Mansour som et eksempel på en virkelig imam, der sidder i fængslet og spreder sin hadepropaganda.
Kan man ikke meget hurtigt tage initiativ til, at personer med den observans bliver isoleret, sådan at de ikke radikaliserer medfanger?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-25:
Mange tak, hr. formand.
Det er nok, fordi jeg er så lille og undseelig, at jeg var lige ved at blive glemt her.
Men jeg vil gerne fortsætte, hvor Karsten Lauritzen slap, fordi det, det handler om her, er, at vi jo var advaret af folk ude i virkelighedens verden om, at det kunne give problemer, når vi oprettede de nye centre.
Derfor handler det jo om, at vi skal lære at lytte til meldinger ude fra virkelighedens verden.
Bl.a. har jeg som trafikordfører oplevet lastbilchauffører, der henvendte sig til mig, der har haft problemer med hjertet eller sukkersyge, og som derfor skal igennem en særlig proces, og de har så måttet vente i flere måneder på det.
Det er jo dybt frustrerende for den enkelte, og derfor synes jeg ikke, at vi skal bagatellisere det her, fordi det er et stort problem for den enkelte, men også for erhvervslivet, der bliver ramt af det.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke vi skal til at tage ved lære.
Når vi implementerer sådan nogle nye ordninger, har vi det med at høste alle gevinsterne lynhurtigt, og det går galt næsten hver gang.
Når vi implementerer sådan noget her, skal vi så ikke begynde at tage højde for, at der skal være en indkøringsperiode, hvor der er de fornødne ressourcer til det?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg beklager, hvis der er nogen, der har sagt, at noget skulle være taget ud af den blå luft – især hvis det er forudsigelser, kan det jo være svært for begge parter at vurdere, hvad fremtiden kommer til at bringe.
Det er ikke første gang, vi oplever, at noget, der på den længere bane kan vise sig at være utrolig klogt, har nogle indkøringsvanskeligheder, og indtil videre har jeg ikke oplysninger, der peger i anden retning, end at det er det, der er tale om.
Hvis der er nogen, der har mistet sin læreplads, er det selvfølgelig utrolig ærgerligt, og jeg håber, at man er i stand til at finde en løsning for vedkommende.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Det er vi da rigtig glade for, men det skulle man jo have planlagt med fra Rigspolitiets side.
Altså, der er jo nogle, der har haft problemer med det.
Der omtales i en artikel fra Nordjyske Stiftstidende konkret en person, altså en kørelærer, hvor der ikke kommer kunder i butikken, fordi man nu skal vente 3 måneder, og der er en person, der har mistet sin læreplads, fordi man ikke kunne få det kørekort, som ellers var en betingelse for det.
Jeg synes da, det er uhensigtsmæssigt, og det forstår jeg sådan set også på ministerens svar at ministeren er enig i, men det er jo bare mærkeligt.
Vi advarer ved lovbehandlingen om, at det her fører til længere sagsbehandlingstid, regeringen siger, at det simpelt hen er taget ud af den blå luft og ikke kommer til at ske.
Så sker det alligevel, og så sætter man ind.
Ville det ikke være bedre, at man fik løst opgaven ordentligt fra starten?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jo, men skal man ikke skelne mellem den korte og den lange bane?
Hvis det her, hvad der er forventningen, kommer til at betyde et meget mere effektivt system, så kan det godt være, at man lige skal over nogle begyndervanskeligheder.
Det er klart, at der, når det har været nødvendigt at ansætte nye medarbejdere, jo så er noget indkøringstid.
Jeg skal igen beklage, hvis der er nogle, der er kommet i klemme.
Jeg er ret fortrøstningsfuld, både i forhold til kommunerne og Rigspolitiet, med hensyn til at man får løbet det her ind.
Nu er der altså folk, der er på overarbejde og arbejder i weekender for at få nedbragt sagsbehandlingstiden.
Det synes jeg da som udgangspunkt lyder klogt, og jeg er enig med spørgeren i, at når Folketinget lovgiver og regeringen tilrettelægger sit arbejde, er det ualmindelig klogt at lytte til omverdenen.
Jeg er sådan set sikker på, at spørgeren har ret i, at det ikke er altid, vi gør det godt nok, og vi vil givet forbedre kvaliteten både af lovgivning og evnen til at omsætte det i virkelighedens verden, hvis vi gjorde det noget mere.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-25:
Det er vist, hvad man kalder et judaskys, næsten.
Vi er åbne over for at se på reststraf og andre initiativer.
Vi undersøger det nu her i dybden, men jeg vil for det første understrege, at vi meget gerne vil kigge på at differentiere det, sådan at det bliver målrettet den type kriminelle, som har en særlig negativ løbebane, og ikke den type kriminelle, der faktisk gerne vil ud af kriminalitet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg, når det gælder det konkrete borgerlige forslag, også har den generelle anke, at jeg synes, det meget fratager domstolene deres virke, forstået på den måde, at domstolene i den konkrete sag jo altid må foretage et skøn, og der kan være særlige omstændigheder, som vi her i Folketingssalen ikke kan forudse, og som gør, at man ikke behøver at udløse hele reststraffen.
Og derfor har vi nok været lidt tilbageholdende med det fra radikal side.