runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2011-05-19:
Enhedslisten synes, det er fornuftigt at se på, hvordan vi styrker demokratiet i Danmark.
Det er faktisk en meget stor udfordring, vi står over for.
Herunder synes vi også, det er meget rimeligt i et demokrati at sige, at der ikke skal være for langt til et valgsted.
Det synes vi kan være fornuftigt nok.
Den store udfordring for at få flere borgere til at deltage i demokratiet, herunder også stemme ved valgene, er jo at sikre, at man har noget at stemme om; det er jo at sikre, at man reelt har en indflydelse på, hvad der foregår, og hvilke beslutninger der bliver taget, altså at det faktisk gør en forskel, om man går hen og stemmer eller ej; at det gør en forskel, hvilke partier der sidder med magten i kommunerne, for det afgør, hvilke beslutninger der kan blive truffet i kommunerne.
Derfor er det afgørende, hvis vi gerne vil sikre en større deltagelse i demokratiet, at vi meget hurtigt får et nyt flertal og får genoprettet det kommunale selvstyre, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti i de seneste 10 år har gjort, hvad de kunne, for at undergrave.
Vi har jo set den ene lov efter den anden, som i den grad har undergravet mulighederne for, at man selv i en kommune kan træffe beslutninger og selv kan lave afvejningerne af, hvad man ønsker skal ske i sin kommune.
Det værste, man har lavet, ud over de mange meget forfærdelige kontroller og centralistiske love, man har gennemført, er jo den økonomiske spændetrøje, man har spændt kommunerne ind i.
Det vil sige, at kommunerne i dag ikke står og har en diskussion med borgerne om, hvordan de skal udvikle sig, men i en række kommuner står de i en diskussion om, hvilken lovgivning det er, som de ikke skal overholde, for ikke at risikere at få dummebøder.
Vi oplever, at man i en masse kommuner ikke kan overholde minimumstimetallet i folkeskolen, og at man har skåret så dybt ned på vuggestuer og børnehaver, at der er nogle steder, hvor der i vuggestuerne kun er 1 voksen pr. stue med 20 børn, så vedkommende derfor ikke er i stand til at skifte ble på et barn, der har behov for det, for så ville vedkommende skulle efterlade de andre børn alene.
Vi hører om ældrepleje, hvor man ikke længere kan regne med at få gjort rent særlig tit eller komme i bad særlig tit.
Der bliver virkelig skåret.
Der er den ene lovgivning efter den anden, hvor man ikke lever op til det krav, der er stillet, alene for at undgå at få dummebøder, som regeringen og Dansk Folkeparti åbenbart deler ud med stor glæde.
Hvor er det, vi vil satse på udvikling?
Hvordan ønsker vi økonomien skal være sammensat i vores kommune?
Det er det, vi tror på skal til, hvis vi skal have en stærkere valgdeltagelse og et stærkere demokrati.
Folk skal reelt have indflydelse, og så skal det ikke være kommunalpolitikere, der bare sidder og udfører diktater fra regeringen og Dansk Folkeparti, fordi de ellers vil få dummebøder.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-19:
Det er den holdning, som hr. Rasmus Prehn giver udtryk for her, som gør, at vi har et stadig stigende udgiftstryk i Danmark: Herregud, 1 kr. pr. borger, det er jo ingenting, det kan vi da bare lige beslutte; vi har en god sag her, og den stemmer vi lige igennem.
Det gør man igen og igen.
Man har simpelt hen ikke respekt for, at det faktisk er ganske mange ressourcer, når man lige udskriver en regning på 5 mio. kr., fordi man på en eller anden korridor ude på Christiansborg har fået en fiks idé og man har snakket med en journalist om, at man nok kan få lidt omtale, hvis man rejser den her sag.
Jeg synes, det er mangel på respekt for samfundets ressourcer, at man så letsindigt udskriver checks.
Der har jo været tale om en enlig svale.
Den laveste valgdeltagelse, vi har haft, var i 1974, hvor der var en valgdeltagelse på 62,9 pct., og så har den i 2001 ellers været helt oppe at ringe på 85 pct.
Sophie Løhde (V), 2011-05-19:
Man er som borger i Danmark altid sikret muligheden for at kunne deltage i en valghandling.
Kommunerne også forpligtet til, hvis man f.eks. er dårligt gående, er ældre og måske sidder i kørestol eller andet og ikke kan komme frem, at sørge for, at man så kommer ud og kan brevstemme.
Men det er altså udtryk for centralisme af værste skuffe, at man i ramme alvor mener, at det er en knaldgod idé, at alle mulige embedsmænd på Slotsholmen skal sidde og finde ud af, hvor der skal være valgsteder og andet.
De har jo de ringeste forudsætninger for at kunne tage udgangspunkt i de lokale behov.
Derfor er det, at vi netop sætter borgeren i centrum, når vi siger, at det er de demokratisk valgte lokalpolitikere, som vi har i Danmark, og som man jo kan skifte ud hvert fjerde år, når der er kommunalvalg, som er dem, der kender egnene bedst og ved, hvad der er for nogle særlige udfordringer i de pågældende kommuner, og hvor det er, man måske kan have behov for at sætte ekstra ind med mobile valgbusser osv. osv.
At tro, at vi har bedre forudsætninger for at kunne tage de beslutninger herinde på Christiansborg, er ikke alene naivt, det er simpelt hen udtryk for noget tæt på den værste form for centralisme, man kan forestille sig, hvis man i ramme alvor mener, at man er bedre til det som folketingsmedlem eller som minister.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-19:
Jeg synes jo, at det er meget naturligt, at man tager stilling til fordele og ulemper ved det forslag, som man behandler.
Det er jo ikke sådan, at man, fordi man lige pludselig påberåber sig, at det handler om demokrati, så kan fremsætte et hvilket som helst forslag, uanset om det er administrativt ekstremt besværligt, ekstremt centralistisk, ikke efterspurgt og i øvrigt ikke finansieret, hvilket er udtryk for mangel på respekt for skatteborgernes evner til at generere penge, som man mener man bare kan bruge.
Jeg vil gerne spørge, om der er nogen kommuner, som har efterspurgt det her.
For det, som virker lidt svært at forstå, er jo, at man ønsker at fratage kommunerne retten til at bestemme, hvilke afstemningssteder der skal være ude lokalt.
Er der nogen kommunalbestyrelser, der har bedt om det?
For det er meget svært at se, at de skulle sidde og juble over, at de kunne få i gennemsnit 51.000 kr. og de i øvrigt først skulle igennem et administrativt helvede for at få del i de penge.
Hvorfor har man fremsat det her forslag?
Hvorfra kommer den efterspørgsel?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-19:
Det virker, som om hr. Rasmus Prehn har misforstået, hvem der stiller spørgsmål til hvem.
Det er jo os, der står nede i salen, der stiller spørgsmål til ordføreren på talerstolen, og ikke omvendt.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Rasmus Prehn, om han har et bud på, hvor meget det her vil koste i administration.
Der skal være en pulje på blot 5 mio. kr., og så skal 98 kommuner indsende ansøgninger centralt, som så skal behandles.
Og man skal sætte sig ind i lokale forhold for at kunne vurdere, om ansøgningerne skal imødekommes eller ej.
Hvad vil det koste i administration?
Har hr. Rasmus Prehn et bud på det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Jeg må konstatere, at de byrådspolitikere, som hr. Rasmus Prehn taler med, ikke er de samme som dem, jeg taler med.
Det er det, der er det rene volapyk i det her forslag.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening at diskutere 5 mio. kr., set i forhold til at der er 98 kommuner, som skal deles om de 5 mio. kr.
Det er sådan set det, der er hele pointen i det.
Det, man så gør fra forslagsstillernes side, er, at man kommer med en lang beskrivelse af, hvordan pengene skal udmøntes, f.eks. med hensyn til kriterierne for, hvordan man skal sende ansøgninger ind osv.
Og så forventes det bagefter, at man inde på Slotsholmen skal sidde og vide, hvordan geografien er i Uggerby i Nordjylland, og vurdere, hvorfor det lige var, at det blev besluttet at nedlægge eller ikke nedlægge et valgsted et sted.
Jamen det er adet, er ligger i forslaget.
Det er jo, at man skal ind og vurdere hver enkelt ansøgning, hvis der ellers kommer nogen ansøgninger.
Min påstand er så bare, at der ikke vil komme en eneste ansøgning.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Mange tak til hr. Hans Kristian Skibby for det gode spørgsmål.
Ordføreren siger, at jeg skulle have givet udtryk for, at det var et af de mere visionære forslag – det sagde jeg ikke, jeg sagde, at det var et af de mange visionære forslag.
Det er nemlig sådan, at socialdemokratiske forslag simpelt hen pr. definition er visionære, og der er rigtig mange af dem, og vi er glade for at præsentere dem her i Folketinget.
Vi ville gerne have, at der var lidt mere engagement, når vi så skulle debattere dem, i stedet for at de bare bliver skudt ned.
Men der er mange visionære forslag – det er sådan, det skal forstås.
Så siger hr. Hans Kristian Skibby, at det bliver et stort bureaukrati at skulle sidde og udvælge de kommuner, der søger om at få del i denne pulje.
Men hr. Hans Kristian Skibby har tidligere i dag sagt, at det er så lille et beløb, at der slet ikke er nogen, der vil besvære sig med at ansøge, og at der derfor slet ikke kommer nogen ansøgninger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Dansk Folkeparti mener: Vil det blive et problem at skulle skelne imellem, hvem der skal have, og hvem der ikke skal have, fordi der er så mange, der søger, eller er der overhovedet ikke nogen, der gider den her pulje, fordi det er noget pjat?
Dansk Folkeparti er nødt til at beslutte sig for, om man vil angribe det ene eller det andet.
Med hensyn til det med tillid vil jeg sige, at vi har tillid til kommunerne, og det er også derfor, vi har spurgt dem, hvorfor de lukker valgsteder.
De svarer: Vi lukker valgsteder, fordi vi er så presset på økonomien – kom og hjælp os.
Det er derfor, vi hjælper.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Det er da rigtigt, at beskrivelsen af, hvad der skal ske, absolut er i den letlæselige udgave – jeg vil ikke sige pixiudgave, men det er tæt på; man kan i hvert fald godt forstå, hvad det er, Socialdemokraterne vil – men der er langt derfra og til at udmønte beslutningsforslaget, sådan at det dækker alle de forskellige grader, præmisser og begrundelser, alt det, der skal undersøges og vurderes, og det, der skal sendes frem og tilbage fra kommunerne til Indenrigsministeriet osv., hvor ministeren til sidst skal sidde med et blåt og rødt stempel.
Det er hele den proces, der får os i Dansk Folkeparti til at sige, at der hopper kæden fuldstændig af for Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne er det parti, der har flest byrådsmedlemmer i hele Danmark, og de har formandsposten i KL.
Har man så ikke tillid til, at partiets egne folkevalgte selvfølgelig sørger for, at der er tilpas med afstemningssteder i kommunerne?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Jeg synes egentlig, at jeg spurgte Dansk Folkepartis ordfører meget præcist: Mener man, at problemet er, at der er så mange ansøgere, at det bliver et bureaukratisk problem, når der skal vælges ud, eller mener man, at der slet ikke er nogen, der vil søge?
Det, som hr. Hans Kristian Skibby så siger her i Folketinget, er, at det er begge dele.
Det er både et problem, at der er så mange, der vil søge, at det slet ikke er til at finde ud af, og det er et problem, at der ikke er nogen, der vil søge.
Sagen er den, at et typisk valgsted koster et sted mellem 20.000 kr. og 40.000 kr. – sådan et valgsted er ret billigt – så for de 51.000 kr., der er pr. kommune, hvoraf der jo er nogle, der ikke har nedlagt valgsteder, vil man snildt kunne opretholde et eller to valgsteder i nogle af de kommuner, der er berørt, og det vil de selvfølgelig gøre.
Det her forslag handler ikke om at hjælpe kommunen, det handler om at hjælpe borgeren og styrke demokratiet.
Jeg har jo efterhånden gjort det lidt til en vane i de her debatter at starte med at rose hr. Hans Kristian Skibby for hans indlæg.
Det vil jeg så også gøre i dag, for jeg synes, at det var rigtig dejligt at høre, at Dansk Folkeparti sådan set har sympati for den tanke, at der skal gøres noget ved valgdeltagelsen, og at man også godt kan se det problematiske i, at nogle får for langt hen til deres valgsted.
Når folk har op til 15 km, er det alligevel for langt i forhold til, hvad man synes er rimeligt.
Det er positivt.
Altså, der kommer en hel masse systemsnak, i stedet for at man sætter borgeren i centrum.
Den sidste tredjedel af talen blev brugt på at fortælle, hvad man så kunne gøre i stedet for, men hvad man så alligevel ikke skal gøre, fordi det også er en dårlig vej at gå.
Det, jeg savner nu, er at høre: Hvad er det, Dansk Folkeparti har at tilbyde de mange vælgere, der nu har utrolig langt til deres valgsted, fordi kommunerne er blevet tvunget i knæ økonomisk og derfor har været nødt til at lukke valgsteder?
Hvad er Dansk Folkepartis tilbud til de vælgere, der gerne vil hen at stemme?
Sophie Løhde (V), 2011-05-19:
Ja, man kan jo næsten ikke lade være med at trække på smilebåndet, når man tænker på alle de mange håndtag og skruer, som Socialistisk Folkeparti har været med til at præsentere nu her i et udspil om, hvad man vil gøre over for kommunerne, og hvem der skal under administration, og dermed om, hvem man selv synes man skal styre her fra Christiansborg ned i mindste detalje.
Nej, og frihed for os består ikke i friheden til, at borgerne skal betale hvad som helst for at kunne holde hvor som helst.
Friheden består i, at kommunerne altid, hvis vi skal tage parkeringsafgifterne som eksempel endnu en gang, kan beslutte at etablere parkeringsafgifter ud fra trafikale hensyn, men der må bare også være grænser for, hvad det er for en frihed, man kan inddrage fra borgerne og dermed også fra borgernes pengepung.
Men jeg synes, det lyder– og jeg går også ud fra, at det er derfor, at Socialistisk Folkeparti ikke står som medforslagsstiller til det her forslag – som om man selv i SF anerkender, at det her alligevel er for langt at gå.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-19:
Det betragter jeg som en bekræftelse af, at på det her punkt kan kommunerne godt selv forholde sig til, hvad der er bedst lokalt, men når det handler om parkeringsafgifter, kan man ikke selv forholde sig til det.
Når det handler om at sørge for, at folk får post bragt op, hvis de ikke selv kan gå på trapper, er det heller ikke godt nok.
Hvis det handler om, at man skal lave budgetopfølgninger i kommunerne, er det ikke nok, at kommunerne selv laver budgetopfølgninger; så skal der være halvårsregnskaber.
Alt det kan de ikke selv finde ud af, men lige præcis det her kan de godt finde ud af.
Det er så det, jeg forstår.
Sophie Løhde (V), 2011-05-19:
Jeg vil meget gerne forsøge at dæmpe min energi, hvis det kan tilfredsstille ordføreren fra Socialistisk Folkeparti videre ud i dagen.
Det kan godt være, at det ikke er centralisme af værste skuffe, men så må det være bureaukrati af værste skuffe; det skriver jeg i hvert fald gerne under på.
Og jeg anerkender fuldt ud, at vi i Venstre og Socialistisk Folkeparti har et meget forskelligt udgangspunkt i forhold til begrebet frihed.
Frihed for os består ikke i en frihed for ministeren til at kunne pålægge og beslutte alle mulige mærkelige ting, eller at der er frihed til at kunne opkræve og plukke borgerne for lige så mange skatter, p-afgifter og andet, som man har lyst til.
I det konkrete tilfælde – og jeg synes også, at det er et lille forslag – består det altså i at have tilliden til, at man lokalt er bedre til at træffe beslutningerne, end vi 179 folketingsmedlemmer er i stand til det.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-19:
Det, der får mig til at komme med en kort bemærkning, er, at jeg synes, at der bliver brugt rigtig meget energi på et forslag, som jeg egentlig betragter som et forholdsvis lille forslag om et lille hjørne.
Jeg synes ikke, at den der energiudladning, der ligger i det fra Venstres ordførers side, står mål med det her.
Jeg skal bare spørge, om Venstres ordfører i ramme alvor mener, at det her er centralisme af værste skuffe, og at det er centralisme, der er uhørt?
Når man tænker på den lovgivning, som ordførerens parti, som er regeringsparti, har været med til at gennemføre – og her taler jeg om lovgivning om parkeringsafgifter, om halvårsregnskaber, om besøgsrestriktioner på plejehjem og om en postlov, der kræver, at man bliver visiteret i kommunen for at kunne få båret sin post op, hvis man ikke selv kan gå på trapper – vil jeg spørge: Er det her så centralisme af værste skuffe i forhold til det, regeringen har præsteret?
Sophie Løhde (V), 2011-05-19:
Den udstrakte hånd til lokaldemokratiet ligger jo netop i, at vi har tillid til lokaldemokratiet.
Så er det ikke altid, at man lokalt vil være enige i de beslutninger.
Der er sikkert nogle borgere i den ene ende af kommunen, der vil synes, at valgstedet burde ligge et andet sted, end det, nogle byrådspolitikere måske har besluttet, men det jo dér, man har forudsætningerne for at beslutte.
Jeg vil gerne læse et lille stykke op af hr. Rasmus Prehns eget forslag, for der blev jo gjort meget ud af fra ordførerens side, at det ikke er sådan, at man vil styre fra centralt hold.
Der står jo sort på hvidt her, at ministeren kun skal kunne give tilladelse til, at kommunerne kan nedlægge andre valgsteder efter en konkret tilladelse fra indenrigs- og sundhedsministeren, og udvælgelsen af ansøgninger, der skal imødekommes, skal foregå efter kriterier, der vægter kommunens valgdeltagelse, geografi, befolkningstæthed og økonomiske forhold, og endelig står der noget om antal og placering af valgsteder.
Jeg synes, det er meget interessant, hvis vi skal have sådan en ny spidskompetence hos et kontor ovre på Slotsholmen med mennesker, som skal have ekspertise i, hvor alle valgstederne i Danmark ligger, og dermed skal være bedre, end man er lokalt.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Vi gør os ikke nogen forestillinger om, at det er os herinde, der ved bedst.
Vi har faktisk meget tillid til, at man kan finde ud af mange ting i kommunerne.
Sagen er bare den, at den nuværende regering jo netop har kørt så hård en kurs over for kommunernes økonomi, at alt det gode, som fru Sophie Løhde står og taler om nu, og som kommunerne skal have lov til at prioritere, er de faktisk i stort omfang blevet frataget på grund af regeringens centralistiske kurs.
På den baggrund er der nogle kommuner, der er kommet til at lukke flere valgsteder, end hvad der giver mening – så mange valgsteder, at nogle får for langt hen til deres valgsted.
Og der er det at vi i stedet for at tale systemsnak, som Venstres ordfører gør, skal tale om den enkelte borgers adgang til at kunne vælge.
Og det er rigtigt, er man handicappet, er der mulighed for at få hjælp osv., men vi ved jo også godt, at der er en årsagssammenhæng imellem, hvor langt der er til valgstedet, og hvor stor valgdeltagelsen er.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at partiet Venstre ikke vil være med til at give en udstrakt hånd til lokaldemokratiet, en udstrakt hånd til den enkelte borger, sådan at vi sikrer den højest mulige valgdeltagelse.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke vil være med til at række hånden ud mod lokaldemokratiet.
Er der ikke en grænse for, hvor langt der skal være til et valgsted?
Jeg synes, det er meget sørgeligt at høre den konservative ordfører svinge sig op i lianerne for at argumentere mod det her.
Det handler om noget meget fundamentalt i vores samfund, nemlig demokratiet.
Vi kan se, at der er en tendens til faldende valgdeltagelse, og vi kan se, at det er hundredvis af valgsteder, der bliver lukket, fordi regeringen jo med Det Konservative Folkeparti har lavet en nulvækstpolitik, der gør, at man er presset helt i bund på økonomien.
Der kommer vi med et meget konkret, hjælpsomt forslag, der kan gøre, at det i hvert fald ikke er det, at der er langt til valgstedet, der gør, at man ikke deltager.
Det er et meget ubureaukratisk forslag.
Det er altså mindre end 1 kr. pr. borger i Danmark, der skal bruges på det her område.
Det er et meget lille beløb, der skal bruges, men det har stor betydning for demokratiet.
Alt det her med, at den enkelte medarbejder skal arbejde så og så længe, er jo det rene snak.
Vi har et fællesskabssamfund, hvor man betaler til fællesskabet.
Vi er mere end 5 millioner indbyggere i Danmark, og det giver altså en betaling for det her på mindre end 1 kr. pr. borger.
Til gengæld kan det opretholde nogle valgsteder, som vi ved er vigtige for vores demokrati, for vores folkestyre.
Jeg synes, det er udenomssnak i stedet for at komme ind til kernen: Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre, for at vi ikke langsomt får lavere og lavere valgdeltagelse?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Jeg er selvfølgelig glad for at blive rost, men min tale tog udgangspunkt i de relativt mange bemærkninger, som der er skrevet til det her beslutningsforslag af Socialdemokraterne og ordføreren på forslaget.
Som overskrift står der »Puljens udformning«, og så er det så skitseret, hvordan man vil lægge en masse kriterier ind og en masse bemyndigelse ind til den til enhver tid siddende indenrigsminister.
Det er jo ikke systemsnak.
Det er en politisk debat ud fra det skriftlige materiale, som selv samme kommunalordfører for Socialdemokraterne har valgt skulle være vigtigt.
Jeg går ud fra, at det, der står i bemærkningerne til forslaget, er noget, der er vigtigt.
Ellers giver det jo ingen mening, at hr. Rasmus Prehn synes, at det skal stå der.
Jeg må gå ud fra, at det er noget, man har skrevet, fordi man mener det.
Der står klokkeklart – man behøver ikke engang en juridisk embedseksamen for at kunne finde ud af det – at der vil være en kæmpe bemyndigelse til den til enhver tid siddende indenrigsminister, som skal sidde og pinde ud, om de i Uggerby skal nedlægge eller ikke nedlægge et afstemningssted.
Så siger jeg, at det da er helt hen i vejret og helt ude i hampen.
Det er bedre at udnytte det kommunale selvstyre.
Det er bedre at sikre, at de lokale kommunalbestyrelser, som nedsætter et udvalg, som sidder som valgbestyrelse, selvfølgelig har styr på, hvorhenne der skal være afstemningssteder i en kommune, frem for at man skal sidde inde på Slotsholmen eller andre steder og pinde det ud.
Det er sådan set det, som jeg synes er det helt grundlæggende i den her debat.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-19:
Der er ikke noget svar på, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at hjælpe de mange borgere, der nu har meget langt til deres valgsted.
Ikke et eneste svar havde Dansk Folkeparti på, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for dem, der nu har 15 eller 20 km hen til deres valgsted.
Til gengæld bruger Dansk Folkeparti al taletiden på systemsnak.
Og det er, fordi vi har skrevet noget i vores tekst, hvor vi prøver at forklare, hvordan man kan administrere det her.
Dansk Folkepartis kritik er så, at det, vi har skrevet, er klokkeklart, det står klart, og man behøver ikke en juridisk embedseksamen for at forstå det.
Nej, det er meget simpelt, det er meget nemt at administrere, og så er der jo ingen grund til at bruge tiden på at tale om det.
Tal dog om, hvad man kan gøre for at hjælpe borgerne i stedet for, for det, vi har skrevet, er, som Dansk Folkepartis ordfører selv siger, klokkeklart, og man behøver ikke en juridisk embedseksamen for at forstå det.
Så er det jo nemt at administrere.