runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Jeg vil undlade at kommentere det, der står i forslaget om, at Danmark skal være verdens første CO2-neutrale land, og spørge, hvad det egentlig indebærer, og hvad det betyder sådan set med socialdemokratiske briller på.
Men ud fra B 80 kan man spørge, om det ikke strider imod det aktive Socialdemokrati, når de har så stor en bekymring for hullet i statskassen, finanserne, igen og igen at poste penge ud.
Nu har jeg ikke talt det sammen og fundet ud af, hvor langt vi er nået med hensyn til denne eftermiddags spenderen, altså om det er trecifrede millionbeløb, milliarder, når vi nu når her til B 80.
Men det er efterhånden ved at være en anselig sum.
Vi når nok op på de der 2 mia. kr., inden eftermiddagen er gået.
Med B 80 vil Socialdemokratiet have mere information i form af kampagner, undervisningsmaterialer og sågar et korps af klimaguider, der skal rejse rundt i landet og fortælle og holde foredrag om klima.
I princippet er det sådan set ganske udmærket, men findes der ikke allerede i dag et hav af muligheder for informationer, hvilket tidligere ordførere har påpeget, bl.a. på biblioteker, hvor man kan få pjecer i læssevis, på nettet, på radio og i tv, i alle brugervejledninger, man får med, når man køber udstyr, energimærkning og landsdækkende kampagner?
Dansk Folkeparti finder altså, at der er rigeligt med informationsmuligheder i dag, hvis man har spørgsmål til, hvordan man skal slukke for kontakten, når man går ud af sit værelse.
Der er rigelige informationer.
Og vi finder, at de muligheder, der findes i dag, skal finde deres leje, har fundet deres leje, så lad det dog være, som det er i dag, og lad os ikke øge det hul i kassen, som fru Mette Gjerskov tidligere har sagt. Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Socialdemokraterne har den helt store pengepung fremme i dag.
Nu er vi kommet til et forslag om, at vi sådan lige vupti skal bruge 20 mio. kr. på oplysning om klimaet.
Sådan er det jo, når der er penge nok at gøre med.
Vi afviser det her forslag.
Der har været »1 t mindre« CO2-kampagnen, som var et meget flot og meget vellykket initiativ.
Der er også det kommende Center for Energibesparelser, som jo også vil informere om mulighederne for, hvad den enkelte kan gøre med hensyn til klima.
Og så er der jo en lang række andre forskellige initiativer, herunder ikke mindst mærkning af bygninger og hårde hvidevarer, som også giver den enkelte oplysninger og muligheder for at foretage et klimavenligt valg.
På den baggrund afviser vi det socialdemokratiske forslag.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jeg må sige, at jeg er stor tilhænger af oplysning, stor tilhænger af fakta, stor tilhænger af kampagne.
De muligheder har vi jo allerede i dag, og det er jo ikke noget, som vi herfra skal sætte i gang.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Sagen er, at vi ikke har klimatopmødet mere, som helt automatisk engagerede folk, og som jo også betød, at der rent faktisk var nogle puljer, man kunne søge fra.
Nu ved jeg jo ikke, hvad ministeren møder, men sagen er jo den, at jeg møder rigtig mange mennesker derude, som gerne vil gøre noget, men som godt kan være noget i tvivl og spørge: Hvad kan jeg gøre her lokalt i mit område?
Hvordan får jeg min lokale folkeskole, hvor mine unger går, til at blive mere klimavenlig?
Hvad gør de egentlig nede på rådhuset?
Hvad kan vi gøre i vores beboerforening?
Det er jo den slags ting.
Der var grønne guider tidligere, nogle kommuner har beholdt dem, og det kunne jo være et af den slags initiativer, man kunne tage.
Man kan helt lokalt gå ind og spørge: Hvad kan vi gøre her hos os?
Det kunne man få støtte og oplysning til, og det er det, vi gerne vil med det her.
Det er ikke det store, højttravende, men et spørgsmål om helt lokalt at sige, hvordan man kan gøre en indsats.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jamen til det kan jeg bare sige, at når man deltager, som jeg er sikker på fru Mette Gjerskov gør intensivt i den danske klimadebat, også uden for disse vægge, må man jo konstatere, at det spirer.
Der er virkelig gang i den debat, og man må jo også sige, at der i forbindelse med klimatopmødet hele året sidste år jo var mange, mange aktiviteter.
Universiteterne – bare for at nævne en bestemt branche – engagerede sig virkelig i den her debat, og vi ser jo også, at debatten fortsætter.
Så jeg har svært ved at se, at man har behov for en centralistisk pulje herfra til så at få debatten til at fortsætte.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren ser så centralistisk på tingene.
Det, vi er interesserede i her, er jo ikke store, centrale kampagner.
Det er fint nok at lave store, centrale kampagner som »1 t mindre« og den slags kampagner, det er sådan set fair nok, men det, vi er interesserede i her, er at få det ud at leve, ud i foreningslivet, ud i organisationerne, ud hos enkeltpersoner, som får nogle spændende ideer til, hvordan de i deres lokalområde kan gøre noget for at være med til at hjælpe på klimaet, hvordan de kan få afholdt en debat nede i deres forsamlingshus eller på deres skole eller på Brugsens generalforsamling for den sags skyld – whatever.
Lige meget
hvad, er det jo det, vi gerne vil have, vi vil jo gerne have det ud at leve, og det er det, vi vil gøre med det her forslag.
Det er ikke de der store, centralistiske kampagner; nej, det skal ud blandt græsrødderne og give dem lov til at være med i klimadebatten, det gælder det om.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Som jeg har prøvet at sige indledningsvis, skulle det her forslag ses i sammenhæng med de andre initiativer, vi lægger frem, hvori bl.a. også indgår nogle tilskud til energirenoveringer.
Og som sagt beder jeg lige om, at man prøver at se det i sammenhæng med de andre ting, vi foreslår.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Nu har vi jo sådan set ikke en plads i IPCC, men havde vi haft det, ville vi selvfølgelig have fremført vores argumenter.
Og en af årsagerne til, at der ikke i det panel er forskere, som har en kritisk tilgang til det, er jo, at IPCC er oprettet udelukkende med det formål at afklare, hvorfor klimaændringerne er menneskeskabte.
Hr. Per Husted sagde, at der er ideologiske forskelle.
Jeg har svært ved at se, at der er nogen voldsomme og store ideologier involveret i, at en ordning, der allerede i dag er gratis, skal anvendes, frem for at man, som Socialdemokratiet vil, kaster op til 500 mio. kr. i en ordning, som allerede er gratis.
Så kom jeg også til at sige noget forkert før.
Jeg sagde, at jeg ikke lige havde telefonnummeret med, men det har jeg faktisk.
Nu kan jeg se, at hr. Per Husted skriver, så hvis han ringer til 87 39 04 04, hvilket er NRGi's hovedtelefonnummer i Århus, så kan han få konsulenter ud til at kigge på sit eget hus, også hvis han bor på Sjælland.
Margrethe Vestager (RV), 2010-03-05:
Jeg håber, at formanden undskylder det, men det er en tradition, at når et nyt medlem holder sin første tale, giver man en mønt for at anerkende indholdet.
Det plejer at være små mønter, men jeg så dog, at der var en euro blandt dem, som ordføreren gjorde sig fortjent til i dag, så der har åbenbart været et vist niveau.
Fra radikal side interesserer vi os meget for det, der er indholdet i B 78 om klimatjek, og som flere ordførere allerede har været inde på, er det en af de ting, som er et godt fundament, hvis man som husejer eller ejer af en andelsbolig skal træffe beslutning om: Hvad skal der ske?
Hvad vil jeg investere i?
Hvordan vil jeg øge min boligs værdi, ved at varmeregningen eller elforbruget falder?
Jeg tror, at en af de ting, som man i fremtiden i stadig højere grad vil lægge mærke til, hvis man søger efter en bolig, er, hvad driftsudgiften egentlig er ved at bo der.
Selvfølgelig skal det helst være et hus, som passer til ens behov, og som man synes er pænt osv., men det er også vigtigt at vide: Hvad koster det egentlig at bo her, når jeg ser på varmeregningen, på elregningen, på gasregningen, og hvad der ellers er?
Og derfor tror vi, det er meget vigtigt at give husejerne redskaber til det, for det kan være en overvældende opgave at forholde sig til, om det nu drejer sig om taget eller vinduerne eller hulmursisoleringen, eller hvad man har med at gøre.
Derfor har vi også med interesse set, hvad en række kommuner allerede er i gang med.
Der har været flere eksempler, som allerede har været nævnt fra talerstolen i dag, og jeg ved også, at f.eks. Frederiksberg Kommune tilbyder klimatjek til deres borgere.
Bruger de ordningen?
Og hvis der kommer sådan en klimatjekker ud og går huset eller lejligheden igennem, fører det så til, at folk tager en beslutning, i forhold til at varmen pibler ud, eller at der er en kuldebro, eller hvad det nu kan være?
Og måske er det det, der er grunden til konens evindelige forkølelse, og hvad der ellers følger af dårligdom den vej rundt.
Så derfor håber vi, at forslaget her kan blive en anledning til at se på nogle af de konkrete eksempler og så selvfølgelig at holde fokus på det i energiforligskredsen, men også at holde fokus, når det kommer til at vurdere, om vi rykker på det her område.
Så på den måde tror jeg det er meget godt, at vi lige har haft diskussionen oppe at vende her i Folketinget – også for at vise boligejere, at det her faktisk er noget, som står meget højt på den politiske dagsorden.
Steen Konradsen (KF), 2010-03-05:
Tak for det.
At få lavet et klimatjek eller et energitjek af sin bolig eller sin virksomhed er jo sund fornuft, og der kan i mange tilfælde spares nogle penge.
Og det at spare nogle penge i kroner og øre er jo lidt mere jordnært og mindre abstrakt end at spare noget CO2, så det taler til rigtig mange mennesker.
Det ville også være dejligt, hvis vi kunne få sat rigtig mange ting i gang, få sat nogle håndværkere i gang med at få lavet nogle forbedringer, så det synes jeg da i høj grad man kan opfordre boligejerne til og ligeledes virksomhederne.
Alligevel synes jeg, det er en speciel ting, at man vil lade det offentlige sætte 0,5 mia. kr. af til at tilbyde en gratis hjælp til boligejerne, for at de kan spare nogle penge.
Jeg har selv den fornøjelse at bo i et parcelhus, og jeg synes, at hvis jeg skal have gjort noget og jeg skal spare nogle penge, kan jeg da godt selv betale det.
Jeg kan ikke se, at f.eks. lejere i boligbyggerier inde i byen skal betale for, at jeg får gjort noget, hvor jeg kan spare nogle penge.
Det burde jo være et incitament i sig selv.
Men jeg har også undret mig over noget andet.
Potentielt er det jo en gigantudgift, hvis alle skulle have den her mulighed, men det er så åbenbart forslagsstillernes intention, at det skal være begrænset til 2 år.
Men det er dog stadig væk 0,5 mia. kr., der skal pumpes ud, det drejer sig nemlig om 50.000 boligejere om året, og hvem er de 50.000?
Hvordan skal de udvælges?
Er det først til mølle, eller er det dem, der er mest relevante, og hvor der kan spares mest?
Det har jeg ikke sådan rigtig set ud af forslaget her.
En anden ting er, at hvis man forestiller sig, at folk reagerer på det og får et gratis tjek – og hvem vil ikke gerne have noget, der er gratis? – kunne man jo frygte, at det var de mest bevidste og måske dem, der havde mindst behov, der tog imod det.
Og hvad skal konsekvensen være, hvis energitjekket viser, at der virkelig er en meget dårlig energitilstand i et hus?
Skal det så være lovpligtigt at gøre noget ved det, eller skal det bare være sådan en undersøgelse, som man i princippet kan lægge væk og sige, at det bare var det?
Så sammenlagt vil jeg sige, at vi ikke kan tilslutte os forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Jeg er enig i, at energitjek af ens bolig er ganske godt.
Det hjælper på den el- og varmeregning, man har i en privat bolig og i en virksomhed.
Med hensyn til telefonnummer er jeg lidt ked af, at jeg desværre ikke har det med, men der, hvor jeg bor, i Jylland, findes der et selskab, der hedder NRGi, og deres telefonnummer kan man slå op på nettet.
Og ringer man til dem og beder om en konsulent, kommer der sådan en ud ved først givne lejlighed – sværere er det faktisk ikke.
Og når jeg siger, det er gratis for de mellemstore og små virksomheder, men at man skal starte med at betale 6.000 kr., handler det jo om, at de selvfølgelig er interesseret i at spare på energien, og kan de det, bliver det 0 kr.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Det er jo noget sludder.
Der findes ikke i dag en ordning, så man kan ringe til et centralt telefonnummer og være sikker på at få gennemgået sin bolig eller sin virksomhed og at få det gjort gratis og at få det gjort kompetent.
Jeg ved godt, at hr. Per Dalgaard henviser til noget, som er næsten gratis og så i øvrigt koster 6.000 kr., men det er vel ikke det, vi taler om.
Det, vi taler om her, er at få sat gang i investeringerne i vores bygningsmasse i Danmark.
Vi står over for nogle enorme klimaudfordringer.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti synes, at det er noget halleluja, men vi andre mener faktisk ganske alvorligt, at der skal gøres noget i forhold til klimaet, og vi bruger enorme mængder energi i vores bygninger i Danmark.
Det her forslag kunne være med til at nedbringe energiforbruget.
Det synes jeg at Dansk Folkeparti skulle tage at støtte – om ikke andet så bare på grund af arbejdspladserne.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Forslaget her handler om at få et gratis energitjek af ens bolig og af mindre og mellemstore virksomheder, og det findes allerede i dag gratis, så jeg kan ikke se, at det overhovedet ændrer noget som helst ved nogen ting.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Der er her tale om en investering.
Det er ikke bare sådan en flagrende udgift, som en skattelettelse er.
Vi taler om en reel investering i arbejdspladser i Danmark og samtidig en investering i at få forbedret energisituationen i folks boliger og ude i virksomhederne.
Hvad kan Dansk Folkeparti dog have imod det forslag?
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Jeg kan ikke lade være med at knytte nogle generelle bemærkninger til de beslutningsforslag, der ligger i dag, gående ud på, at Socialdemokratiet ofte og kraftigt her på det sidste har dadlet finansministeren for ikke at have orden i økonomien og for at have et kæmpe underskud.
Og nu vil Socialdemokratiet her en fredag eftermiddag lige hæve 2 mia. kr. ekstra af den slunkne finanskasse i år og 2 mia. kr. til næste år – bare sådan lige for at sætte tingene i perspektiv.
Det gør åbenbart ikke noget.
Jeg vil sige, at der i dag allerede er mulighed for at få gennemført et gratis energitjek i private boliger.
De, der udfører det, skal blot have lov til at anvende dataene til at putte ind i OIS-registeret eller BBR-registeret, som det hed tidligere, til videre brug i statistisk henseende.
Derfor undrer det mig såre, at Socialdemokratiet kan komme med sådan et forslag – og så påstår de endda, at det er uhyre gennemarbejdet.
Det har jeg svært ved at se.
For mindre og mellemstore virksomheder er det faktisk også gratis – dog sådan, at man i starten skal betale 6.000 kr. eksklusive moms for besøg og gennemgang.
Men hvis det viser sig, at den pågældende virksomhed kan spare 10.000 kWh, bliver det beløb reduceret med 50 pct., og kan den spare 20.000 kWh, bliver det reduceret med 100 pct., altså ganske gratis.
Så Dansk Folkeparti finder B 78 fuldstændig irrelevant, og vi kan ikke støtte det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Vi tager en lang række initiativer.
Der har været en renoveringspulje på 1,5 mia. kr. og en lang række initiativer.
Selvfølgelig tager vi det her seriøst, men hvis Socialdemokraterne tog det rigtig seriøst, havde de nok taget det op med deres forligspartier frem for at fremsætte et forslag i Folketinget.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Jeg synes, at man skal høre meget, før ørerne falder af: Det er et paradeforslag!
Det er valgkamp, vi fører!
Det her er et meget gennemarbejdet, seriøst beslutningsforslag, som vi har fremsat for Folketinget i Danmark.
Jeg tror ikke, det kan tages mere alvorligt, end vi gør i Socialdemokratiet.
Vi mener jo, at vi skal gøre noget ved de to udfordringer, vi står med, arbejdsløsheden og klimaproblemerne, ikke ligesom regeringen, som bare siger, at det nok går væk af sig selv.
Nej, vi skal gøre noget, vi skal handle, og vi skal gøre det nu, hvor ordrebøgerne er tomme derude, og hvor håndværkerne ikke har noget at lave.
De skal sættes i sving, det gør vi nemt og enkelt på den her måde, og det synes jeg Venstre skulle tage at støtte.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Lige for at svare på det sidste vil jeg gerne bede spørgeren om lige at læse vores forslag ordentligt igennem, for der ligger jo andre ting i det end at få besøg af dem.
Der ligger jo bl.a. også i det at få helt konkret rådgivning og opfølgning på den.
I det tilbud, jeg kender fra det område, jeg kommer fra, er det ikke inkluderet.
Men der, hvor jeg tænker på, at der er ideologiske forskelle, er et andet sted.
Den konservative ordfører nævnte bl.a., at det er noget, han vil gøre på eget initiativ.
Ja, det kan da godt være, at han vil gøre det, men noget tyder altså bare på, at danskerne generelt ikke gør det, og at de skal have et lille puf.
Det er der, jeg ser en ideologisk forskel, nemlig at vi nok som Socialdemokrater siger, at vi somme tider lige skal skubbe lidt til folk, før de gør det, som er rigtigt set fra Folketingets side.
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Ja, på det sidste om, at der skal skubbes lidt på, kan man tydeligt høre, at Socialdemokraterne mener, at folk ikke kan tænke selv.
Nu vil jeg lige læse lidt op, med hensyn til hvad det her energitjek egentlig handler om – bare kort.
Der står: Gennem et energitjek opnår du en unik viden omkring dit hus, dit energiforbrug samt de overvejelser, du har for energibesparelser fremover.
Var det ikke værd at overveje?
Det er fra et brev, NRGi har sendt ud til samtlige brugere i deres område.
Altså, der står jo sådan set her, at de vil gøre det.
Det handler ikke om, at det bare er sådan en, der går ud og kigger og siger: Nå, nu har jeg været ude at kigge på det her – farvel og tak.
De laver et tjek, kommer med forslag, siger, at nogle vinduer trænger til at blive skiftet ud, og hvad de ellers kan finde på at sige.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Jeg forstod på ordføreren, at det var sådan en helt grundlæggende præmis, som ordføreren var uenig i, og at han derfor afviste forslaget.
Altså, klimaforandringerne er her – det forstod jeg at vi er enige om.
Vi er bare ikke enige om, hvorvidt mennesker har haft noget at gøre med, at de klimaforandringer er der.
99 pct. af verdens forskere og FN's klimapanel siger, at her har vi et problem, som for den største del af det er menneskeskabt, og der må jeg bare spørge: Hvor var Dansk Folkeparti henne, da alle de rapporter blev offentliggjort?
Per Dalgaard (DF), 2010-03-05:
Dansk Folkeparti finder præmissen for forslaget helt forkert.
Så derfor er argumentet og grundlaget for det her beslutningsforslag forkert.
Vi erkender, at der i dag er kraftige uvejrsscenarier, og meget kraftigere end tidligere, og det skal der selvfølgelig tages hånd om.
Det gælder sund fornuft hos kommunerne, når de laver lokalplaner, så man ikke udstykker grunde i lavtliggende områder, som bliver oversvømmet med en masse problemer til følge.
Det skal kommunerne selvfølgelig tage højde for, det er klart.
Men kommunerne har, som ministeren har påpeget, faktisk fået et voldsomt løft på 20 mia. kr. i anlægsinvesteringer.
Derudover er der rent faktisk sat 22 mia. kr. af i Kvalitetsfonden.
Det betyder jo, at kommunerne i dag allerede går i gang med tingene.
Den kommune, jeg selv kommer fra, har faktisk annonceret efter håndværkere, som kunne komme og byde ind på de anlægsinvesteringer, vores kommune nu kan foretage sig, bl.a. på grund af nogle af de her midler.
Så der er ved at være gang i den alligevel.
Jeg finder det i øvrigt meget pudsigt, at Socialdemokratiet fremhæver eksemplerne med gamle skinner og vedligeholdelse af disse.
Hvis vi nu sådan lige tænker 60 år tilbage i tiden og op til nu, så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvor magten egentlig har ligget i længst tid her i landet: hos venstregrupperne eller hos de borgerlige?
Så vidt jeg lige kan se, er det faktisk Socialdemokratiet, der i al den tid, de har haft regeringsmagten, har haft mulighed for at få gennemført nogle af de ting, de efterlyser her i dag.
Men det er jo ikke sket.
Med hensyn til kloakkerne er det jo en kommunal opgave, og der er mange socialdemokratisk ledede kommuner, som åbenbart ikke på det område foretager sig det nødvendige.
Men jeg håber da, at de store milliardbeløb, som regeringen har sendt ud til anlæg og i Kvalitetsfonden, vil medføre, at kommunerne nu går i gang med at renovere bl.a. kloaksystemet.
Men af de her årsager kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
Sådan ser vi jo grundlæggende meget forskelligt på mange ting, og i løbet af den her formiddag bruger Socialdemokraterne vel nærmest 2 mia. kr. sådan bare med et lille snuptag.
De muligheder har vi ikke.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Vi har ikke store poser med penge, vi bare hælder ud.
Dette er en investering.
Det er regeringen, der hælder penge ud, når de bare spreder dem ud på skattelettelser.
Det er Venstreregeringen, som lige har foræret landbruget 1 mia. kr. for absolut ingenting.
Det her er jo en investering.
Det er en investering i fremtiden.
Det er en investering i arbejdspladser.
Det var dog alligevel i mine øjne 1 mia. kr. værd frem for bare at give den i brede skattelettelser til et helt erhverv.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
I modsætning til fru Mette Gjerskov har jeg ikke bare en stor sæk med penge, jeg kan sende ud til kommunerne.
Det mener vi også at vi gør.
Vi har givet kommunerne mulighed for over deres anlægsbudgetter at investere i bl.a. kloakrenoveringer, og kommunerne har via den kommuneaftale, der blev gennemført sidste år, jo også fået nye muligheder for at øge deres anlægsbudgetter og dermed gennemføre de her tiltag.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Jeg synes, det er utroligt, at vi skal blive ved med at høre om, at kommunerne bare kan gøre ting, og at de har sagt forskellige ting.
Vi har rapport på rapport, som viser, at der er et enormt behov for at få renoveret kloakker.
Nu er det bare kloakker, jeg bruger som eksempel.
Det kunne lige så godt være en anden klimatilpasning.
Kommunerne har opgjort behovet for renovering til at være på 9.000 km ledning.
Og vi ved, at det ikke sker.
Nu har jeg både hørt fra ministeren og fra Venstres ordfører: Ih og åh, det sker jo derude.
Har man kigget ud af vinduet?
Der bliver ikke lavet nogen kloakker.
Der er et enormt behov, og der er en masse arbejdsløse håndværkere.
Skulle vi dog ikke tage og kombinere de to ting, altså få sat folk i arbejde og få renoveret de kloakker?
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Nu er det jo sådan, at der i forbindelse med kommuneaftalen specifikt blev opnået enighed om, at kommunerne skal opprioritere vedligeholdelse af kloaknettet for at sikre, at det kan håndtere de forventede fremtidige ændringer i nedbør med flere og kraftigere regnskyl.
Så man har jo netop sat sig ned og har gjort det, som fru Mette Gjerskov efterspørger, nemlig sat fokus på det her emne.
Men jeg tror også, at vi skal være meget, meget opmærksomme på, at klimatilpasning jo er en så kompliceret problemstilling, at vi også skal være sikre på, at vi gør det rigtige.
Derfor synes jeg da personligt, at noget af det, vi også skal have kigget på, og som jeg ved man allerede er i gang med, er, hvordan man får skabt nogle win-win-muligheder, hvor vi altså kan spare.
Det skal forstås på den måde, at vi både kan gennemføre nogle ændringer vedrørende klimatilpasninger og samtidig gøre det på en sådan måde, så der kommer flere grønne områder.
Det er jo altså også en del af den debat, man skal være opmærksom på.