runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2013-11-01:
Socialdemokraterne er altid optaget af at kunne minimere et frafald på de studieretninger, der udbydes i Danmark på danske uddannelsesinstitutioner.
I den her sammenhæng har vi ikke vurderet, at den direkte sammenhæng er til stede, sådan som Venstres ordfører, hr. Esben Lunde Larsen, påpeger, og derfor mener vi faktisk, at den måde, som det er gjort på, løser det problem.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-01:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at få den socialdemokratiske ordfører til at forholde sig til det citat fra undervisningsministeren, som jeg nævnte i min tale, hvor ministeren netop kan se en sammenhæng mellem lavere karakterer og frafald.
Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne ikke er optaget af den problemstilling, når det gælder pædagoguddannelsen, men er optaget af det, når det gælder erhvervsuddannelserne?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-11-01:
På ingen måde, og derfor har vi jo adskillige gange gjort opmærksom på, at der er en sammenhæng mellem netop karakterkrav og gennemførelse.
2 pct. reduktion i frafaldet på en uddannelse, hvor der i forvejen er 30 pct. frafald, er sandelig en god nyhed, så des flere initiativer, vi kan tage for at reducere frafaldet, desto bedre.
Derfor havde vi naturligvis også gerne set, at regeringen havde været lidt mere ambitiøse på det her område, men det kan regeringen så blive i fremtiden, når vi skal revidere det, vi har vedtaget efter disse tre behandlinger.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Ejendomsvurderinger er altid et skøn.
Det er også et skøn, når det foregår i nutiden, men det ændrer jo ikke på, at regeringen og et flertal i det her Folketing mener, at dette skøn skal foretages, og at der skal opkræves skat på grundlag af det.
Når man så konstaterer, at man har opkrævet for meget i årene forud, kan man jo lave et nyt skøn, som er mere rigtigt end det gamle skøn, og vurdere, hvor meget der skal betales tilbage.
Det, at det blot er et skøn, er jo ikke et argument for, at man ikke skal gøre det.
Man kunne jo også indføje et forsigtighedsprincip, som man allerede har i den nuværende lovgivning, for det forudgående, altså at man siger: Vi skønner forsigtigt, sådan at vi er sikre på, at folk får det tilbage, som de har betalt for meget i skat.
Hvorfor vil man ikke det?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Der er stor forskel på, om det er urimeligt, eller om det er ulovligt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der er en kæmpestor forskel.
Det er også derfor, jeg ikke forstår, at der er folketingsmedlemmer, der vil påstå, at det har været ulovligt, uden at de tager konsekvensen af det.
Det er ikke rimeligt.
Det er vi da fuldstændig enige i.
Men der er ikke noget retskrav på det.
Det går jeg også ud fra at vi er enige om.
Derfor handler det om, hvad det er, der er praktisk muligt, hvordan vi kan håndtere det her på en fornuftig måde.
Det er derfor, vi har lavet vores forslag.
Det er klart, at man altid kan diskutere, hvornår man skal lave et skæringsår for at få en rimelig løsning på det her problem.
Og der har vi ment, at 2011 er et rimeligt skæringsår for det, og derfor ligger det i vores udspil.
Hele problemet, når man siger, at der er masser, der har betalt for meget i skat, er, at vi bare ikke ved, hvem det er, og hvor meget de har betalt for meget.
Hvis man bare kunne sige det.
Men det er der bare ingen der ved, før vi ligesom har fået et eller andet nyt system, som man kan regne tilbage på.
Det er derfor, at det her er mere vanskeligt end som så.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Som jeg har forsøgt også at svare en tidligere spørger, er det rigtigt, at diskussionen og forslaget her handler om, om man skal gå tilbage til 2003, og der har vi så valgt en model, som skatteministeren har redegjort for, hvor man går tilbage til 2011.
Det handler simpelt hen om at forsøge at skabe tillid og samtidig også finde en rimelig balance i de her krav.
Som jeg har forstået det, er der også en temmelig stor usikkerhed ved at gå mange år tilbage, f.eks. tilbage til 2003, og det vil jo også være en usikkerhed, som den enkelte boligejer vil kunne mærke.
Så derfor er der lagt en rimelig balance ved at gå tilbage til 2011, og det mener vi er det forsvarlige at gøre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Jeg ved godt, at normalt skal man ikke stille spørgsmål til stedfortrædere, men når der nu ikke er andre, er vi jo nødt til at gøre det.
Så jeg vil gerne høre ordførerens holdning til, hvor langt man nu skal gå tilbage i tiden og betale tilbage.
Synes den socialdemokratiske ordfører, at det er rimeligt, at det kun er de penge, man har betalt for meget i 2013, som man får tilbage af den her skat?
Jeg deler såmænd hr. Ole Birk Olesens foragt for den måde, den her lovbehandling foregår på.
Det er simpelt hen ikke rimeligt i forhold til folkestyret, at der ikke er en eneste repræsentant fra regeringspartierne.
Jeg ved godt, at hr. Simon Kollerup i princippet jo bare er budbringeren, men han taler så både på vegne af SF og Enhedslisten, og den radikale ordfører er her heller ikke, så det er fuldstændig umuligt at få en diskussion med regeringspartierne om det her væsentlige emne.
Det er jo simpelt hen ganske uholdbart, og jeg vil gerne opfordre formanden til, at man tager det her med til Præsidiet.
Jeg synes ikke, at det er en rimelig måde, man behandler et beslutningsforslag på.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jamen jeg skal gerne forsøge at bevæge mig ind i debatten, vel vidende – og det tror jeg også hr. Ole Birk Olesen er klar over – at det ikke er mit område.
Den usikkerhed synes vi ikke er rimelig, og derfor har vi valgt at sige, at det er 2011-vurderingen, der ligger til grund her.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Socialdemokraternes ordfører på talerstolen i dag har ikke sagt noget som helst om, hvorfor Socialdemokraterne finder det rimeligt ikke at tilbagebetale for meget opkrævet skat.
Socialdemokraternes ordfører har alene talt om det fremadrettede arbejde med at få et vurderingssystem, der fungerer.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokraternes ordfører: Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke betale skat tilbage, som er blevet opkrævet for meget?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Det er meget misvisende, synes jeg, når regeringspartierne og skatteministeren siger, at man går tilbage til 2011.
Det er 2011-vurderingen, som blev lavet den 1. oktober 2011, som man først beskatter efter i 2013.
Så man får ikke penge tilbage fra 2011.
Man går kun tilbage til indeværende år, 2013.
Og så er det rigtigt, at jo længere man går tilbage, bliver der en større usikkerhed, men er usikkerheden så stor bare for 2012, at man ikke føler, at det er rimeligt, at de borgere, der har betalt for meget i skat, får deres egne penge tilbage, altså ikke statens penge, deres egne penge, bare for 2012, bare for at tage et år ekstra.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det jo ikke er 2011, 2012, 2013, der er tale om, altså at det alene er penge tilbage fra 2013?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Sjældent har man oplevet så stor en foragt for folkestyret i Danmark som det, regeringspartierne i dag udviser.
Det her er en meget, meget ømtålelig diskussion, og hvem sender man?
Man sender en erstatning for ordføreren, som der ifølge gængs praksis herinde ikke må stilles kritiske spørgsmål til, fordi det ikke er ordføreren.
Er det sådan, Socialdemokraterne mener at et godt folkestyre fungerer, altså at man stiller en mand på talerstolen, som taler på vegne af en masse mennesker, og som der herefter ikke kan stilles kritiske spørgsmål til?
Er det seriøst sådan, man mener det skal fungere i det her Ting?
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg skal læse en ordførertale op på vegne af hr. John Dyrby Paulsen, som er fungerende skatteordfører for Socialdemokratiet, men som ikke har mulighed for at være med til mødet i dag.
Liberal Alliance har fremsat et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at undersøge de offentlige ejendomsvurderingers rigtighed til bunds og sikre, at de borgere, der siden 2003 har betalt for meget i ejendomsskat på baggrund af fejlagtige ejendomsvurderinger, automatisk får tilbagebetalt deres penge.
Vi Socialdemokrater er enige i, at de offentlige ejendomsvurderingers rigtighed skal undersøges til bunds, for det er sandt, at kvaliteten af ejendomsvurderingerne ikke har været god nok de seneste mange år.
Den nuværende regering har arvet rodet med de fejlagtige ejendomsvurderinger fra den tidligere regering.
Det er nu os, der har ansvaret for at rydde op i såvel denne som så mange andre sager.
Derfor lægger regeringen nu mange ressourcer i at udvikle et nyt, bedre og langt mere præcist vurderingssystem.
Et nyt vurderingssystem handler ikke om højere eller lavere skatter, det handler om at skabe et system for ejendomsvurderingerne, som borgerne kan have tillid til.
Vi vil skabe et system, hvor behovet for at klage bliver mindre, og hvor eventuelle klager behandles hurtigt, retfærdigt og effektivt.
Når regeringen derfor allerede har iværksat et stort arbejde med at rette op på ejendomsvurderingerne både ved at nedsætte ekspertudvalget og ved at suspendere 2013-vurderingen,
afviser vi beslutningsforslaget.
Socialdemokraterne stemmer derfor ikke for beslutningsforslaget.
Jeg skal så derudover også hilse fra SF's ordfører og Enhedslistens ordfører, som heller ikke kan være her, og meddele, at ingen af de to partier har mulighed for at støtte beslutningsforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Til det sidste, som skatteministeren sagde, med, at skatteministeren ikke havde kørt polemik på sagen, vil jeg sige, at jeg nu nok ikke tror, det bliver nogen vanskelig opgave at finde eksempler på, at skatteministeren har været temmelig polemisk – ej heller, hvis man bare forholder sig til den besvarelse, som ministeren kom med her, hvor kritikken mod de tidligere borgerlige skatteministre jo ikke savnede at blive gentaget fra skatteministerens side.
Men da var svaret altså fra den daværende SF-skatteminister, at alt var, som det skulle være.
Bare lige for historieskrivningens fuldstændighed bør vi have det med.
For Venstre er det afgørende, at når det er konstateret, at der er problemer på et område, så skal man selvfølgelig gøre noget ved det.
Og det må være sådan, at de fejl, der er konstateret, må man rette op på.
Vi har jo hæftet os ved, at regeringen siger, at der er nogle, der har betalt for meget, og at de automatisk skal have deres penge betalt tilbage, hvis de har betalt for meget i ejendomsskatter.
Det er jo et godt og sundt princip.
Så når Liberal Alliance kommer med et beslutningsforslag, der siger, at vurderingerne skal gås efter – og man kan jo sige, det er det, regeringen har sagt man vil gøre – men at man så også skal kigge tilbage til 2003 for at se, om der er nogen, der har betalt for meget, så synes jeg, det er særdeles vanskeligt at være uenig.
For det princip, som regeringen åbenbart er enig i så langt som til 2011, må jo være, at hvis de gamle vurderinger og det nye vurderingssystem, som regeringen lægger op til, udviser en forskel, så skal borgerne kompenseres.
Men så forstår vi ikke i Venstre, hvorfor vi ikke lader den betragtning om ret og rimelighed gælde helt tilbage til 2003, altså fra det tidspunkt, hvor tingene ikke har været optimale ifølge Rigsrevisionens kritik.
Jeg synes egentlig også, at man må undre sig, når man hører på skatteministerens tale.
Altså, det er ikke et spørgsmål om, om det er umuligt, men det er et spørgsmål om, om det kan være noget vanskeligt.
I teorien kan det nok godt lade sig gøre, men så står vi jo også i en situation, hvor det her er et klart politisk valg.
Det er et politisk valg, hvor langt man vil gå tilbage.
Det er ikke et juridisk valg; det er et politisk valg.
Og der må jeg sige, at det altså er min klare tilgang og Venstres klare tilgang, at vi må gå tilbage til der, hvor kritikken bliver rejst, altså til 2003.
Når regeringen har et nyt vurderingssystem på plads, må man kunne regne baglæns og sammenholde det med, hvad folk har betalt.
Så er det i min optik ikke særlig vanskeligt at sige: Jamen hvis man kører tilbage i det nye system, som regeringen kommer med, og som jo må forventes at være mere retvisende, og det viser sig, at folk har betalt for meget, så skal man selvfølgelig sørge for, at borgerne automatisk får deres penge.
Nej, lad os da få rettet op så langt tilbage, som Rigsrevisionen har fremsat kritik, og det er tilbage til 2003.
Og derfor er det også sådan, at vi fra Venstres side kan støtte beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Som jeg har sagt tidligere, er der også adskillige, der har betalt for lidt i ejendomsskat.
Det er ikke sådan, at der kun er en masse, der har betalt for meget.
Det skal vi have med i det her.
Jamen vi har da gjort det, at vi har nedsat et ekspertudvalg, at vi har suspenderet 2013-vurderingen, at vi får et nyt vurderingssystem i 2015, sådan at vi på det grundlag kan få en fremadrettet løsning.
Det har vi gjort, selv om det sådan set ikke er os, der har skabt de her problemer.
Det er forskellige Venstreskatteministre, der har misrøgtet det her system igennem 00'erne.
Her kunne jeg godt sige: Jamen det har I gjort, det er jeres ansvar, kom med en løsning på det.
Og så kunne jeg godt køre politisk polemik på det, men det har jeg faktisk ikke gjort.
Jeg har taget den her udfordring op.
Jeg har ligesom arbejdet på at få en løsning på den, og derfor undrer det mig meget, at der er partier i Folketinget fra den borgerlige fløj, der støttede den gamle regering, som ikke med det samme har villet hjælpe regeringen med det.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-01:
Til det er der at sige, at når man har de gyldne kæder på og er minister og ansvarlig i Danmark, så må man jo gøre alt, hvad man kan, for at rette op på uhensigtsmæssigheder og uretfærdigheder.
Og her kan vi jo konstatere helt klart, at uanset om det er et stort antal, mange hundrede tusinde, eller det er 100.000 eller 60.000, så er det familier, der har betalt for meget i ejendomsskat.
Det er jo konstaterbart.
Rigsrevisionen har dokumenteret det.
Det kan de se af det forhold, der har været mellem de offentlige vurderinger og de salgspriser, der har været, og så den deraf følgende specielle grundskyld, som man har betalt.
Derfor må spørgsmålet igen være til ministeren: Når man har opkrævet for mange penge i skat af folk, må det vel også være rimeligt, at man gør en ekstraordinært stor indsats, uanset hvor besværligt det er, for at finde de mennesker og sørge for, at de får pengene tilbage helt tilbage fra 2003.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg skal starte med at præcisere, at jeg ikke taler på vegne af SF og Enhedslisten.
Jeg har bare lovet at overbringe den meddelelse fra de to partier, og det skal så hermed være gjort.
Så er det også sådan, som ordføreren selv siger, at der jo er en praksis herinde for, at hvis man ikke har mulighed for at være til stede som ordfører – og i det her tilfælde drejer det sig om en fungerende skatteordfører – så kan man sende en anden.
Og jeg har forsøgt at redegøre for, hvad der er ridset op som Socialdemokratiets holdning til den her sag, og det er givet videre her i salen.
Den vurdering, man går tilbage til, er 2011-vurderingen, og det er så langt, som man vurderer, at det er forsvarligt og også rimeligt at gå tilbage.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Så vil jeg fortsætte i samme spor.
Der gik jo et par år med denne regering ved magten, uden at denne regering gjorde noget.
Så denne regering deler jo skyld med de foregående regeringer i forhold til ikke at have gjort noget, før Rigsrevisionen kommer og siger, at der er gjort noget forkert.
Så gør denne regering noget, og det ville den foregående regering formentlig også have gjort.
Men det, der er det interessante, er jo det fremadrettede.
Det er for det første at lave, som regeringen gør, et ordentligt vurderingssystem, men det er for det andet også at sørge for, at de boligejere, som har betalt for meget i ejendomsskatter, fordi man har haft en sjusket vurdering, bliver kompenseret; de bør have pengene tilbage.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil det?
Selv om regeringen ikke mener, at det, der er sket, er ulovligt, hvorfor vil regeringen så ikke betale pengene tilbage alligevel?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Undskyld, men det er noget værre tågesnak, der her kommer fra Det Konservative Folkeparti.
Jeg spurgte meget konkret: Hvad gjorde hr. Brian Mikkelsen for at løse det her problem, da han havde magten?
Hvad gjorde han, da der dengang kom adskillige advarsler om fejl i ejendomsvurderingerne, om problemer i ejendomsvurderingerne?
Kan jeg ikke godt få et svar på det?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-01:
Ja, uanset hvor meget man forsøger at skubbe bagud, er situationen jo den, at en Rigsrevisionsundersøgelse, som blev offentliggjort efter sommerferien i 2013, konstaterede, at der har været så mange fejl i ejendomsvurderingerne, at 41 pct. af ejendomsvurderingerne efter deres vurdering er for høje.
Det er jo det, vi har at forholde os til.
Det er så udtryk for – og sådan må ræsonnementet være, hvis man ikke bruger de samme ressourcer på at give folk deres penge tilbage, som man bruger på at jagte dem for at få dem til at betale den skat, de skal betale – en totalitær tankegang, og at statsmagten altid har ret.
Det er den principielle diskussion, som er vigtig, og ikke, om man skubber tingene bagud eller ej.
Jeg erkender, at skatteministeren også forsøger at løse det.
Men det her er om den principielle diskussion: Hvor meget vil man gøre for at sikre de mennesker, som har betalt for meget i skat, i forhold til at jagte dem, som ikke har betalt nok i skat?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Jamen det er præcis det, jeg siger: Det vidste man da godt i 00'erne.
Da blev det påpeget adskillige gange, at der var problemer i ejendomsvurderingerne, og at der var mennesker, der havde betalt for meget i ejendomsskat.
Der var adskillige advarsler til regeringerne i 00'erne – de regeringer, som hr. Brian Mikkelsen jo sad i, endda, så vidt jeg ved, i ret centrale positioner.
Hvad gjorde hr. Brian Mikkelsen dengang?
Kunne han ikke høre det?
Kunne han ikke forstå det?
Gad han ikke gøre noget ved det?
Eller hvad var årsagen til, at der ikke blev gjort noget ved det, da hr. Brian Mikkelsen havde ansvaret for statsmagten 00'erne?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-01:
Jeg tror, man skal passe på med at kaste med for mange sten, når man er i det glashus, man er i, for jeg vil sige til skatteministeren, at det, som vi taler om, når vi taler om totalitære tendenser og om at trampe på folks rettigheder, er, når man ved, at der er betalt for meget i ejendomsskat.
Det er jo det, der er konstateret nu i Rigsrevisionens undersøgelse: Folk har betalt for meget i ejendomsskat.
Ifølge deres undersøgelse er det 41 pct., der har betalt for meget i ejendomsskat, fordi vurderingen har været for høj.
Det kan så være, at nogle af dem har skullet betale ejendomsværdiskatten, og den har så været nulstillet på grund af VK-regeringens gode gerninger, men en del af dem har så også skullet betale grundskyld.
Så det, vi taler om nu her, er, at der altså er en statsmagt, som ved, at folk har betalt for meget i ejendomsskat, men ikke sørger for at bruge de nødvendige ressourcer på at finde dem og sørge for, at de får pengene tilbage.
Jeg synes ikke, det er totalitært at opkræve ejendomsskatter.
Det hører til finansieringen af et samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Somme tider, må jeg sige, undrer man sig over, hvad det er, man hører fra den her talerstol.
Hr. Brian Mikkelsen sagde, at jeg var polemisk.
Ved en omskrivning af gamle K. K. Steincke var jeg ikke så polemisk, som jeg burde have været.
Hr. Brian Mikkelsen siger, at statsmagten uberettiget har taget penge, mange penge fra borgerne, at statsmagten tramper på folk, at der er tale om en totalitær tænkning, at staten kan tillade sig hvad som helst.
Så vidt jeg ved, var han minister i hele perioden.
Hr. Brian Mikkelsen var minister i hele perioden.
Så det var den statsmagt, som hr. Brian Mikkelsen havde ansvaret for, som tilsyneladende var totalitær, som trampede på folk, som uberettiget har taget penge fra borgerne.
Hvorfor gjorde hr. Brian Mikkelsen ikke noget ved det?
Han har da vidst det dengang.
Der kom jo masser af advarsler til den daværende regering om, at vurderingssystemet ikke fungerede godt nok.
Hvorfor reagerede hr. Brian Mikkelsen ikke?
Hvorfor var han tavs, og hvorfor spiller han nu helgen, når den nye regering faktisk tager det her alvorligt, faktisk modsat hr. Brian Mikkelsen, modsat hr. Kristian Jensen, modsat hr. Troels Lund Poulsen, modsat hr. Peter Christensen, modsat de forskellige ministre i 00'erne, der overhovedet ikke tog det her alvorligt?
Så skal man sidde og høre på, at den konservative ordfører taler om, at staten tramper på folk, at staten er totalitær, når sandheden er, at det var ham selv, der havde ansvaret for den stat, der dengang tilsyneladende trampede på folk.
Jeg synes virkelig, at hykleriet i den her sag har nået højder, som jeg ikke troede man skulle opleve her i Folketingssalen.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Jeg kan bare henholde mig til, at jo længere man går tilbage, jo mere tilfældigt vil resultatet også blive for den enkelte boligejer.
Jeg synes, det er en afvejning, man må foretage: Hvor tilfældige skal de her resultater blive?
Så det er det, jeg kan svare på spørgsmålet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren siger, at det er en afvejning.
For så er det jo muligt; det er jo altid rart at få at vide, at ting er mulige; så drejer det sig jo bare om politik.
For jeg formoder, at selv om der er den usikkerhed, som den socialdemokratiske ordfører siger kunne risikeres – det var det samme, skatteministeren var inde på – så vil det jo ikke føre til, at der er nogen, der vil få en ekstra opkrævning med tilbagevirkende kraft.
Der formoder jeg da, at Socialdemokratiets tilgang er, at det, som folk har betalt i skat, er det maksimale, altså at man ikke kommer rendende hen til folk bagefter og siger, at man nu synes noget andet, og at der så kommer en ekstraregning.
Jeg formoder da, at tilgangen er, at der kun kan ske en regulering nedad, og det er vel principielt det samme, uanset om det er 2011, 2009 eller 2003.
Simon Kollerup (S), 2013-11-01:
Altså, der er jo et hensyn til hele tiden at afveje det.
Det, som man gerne vil opnå ved at gå tilbage til 2011, er at skabe tillid til systemet, men samtidig også at finde en rimelig balance for, hvor man langt man må sige det er forsvarligt at gå tilbage.
Der har regeringen vurderet, at det er forsvarligt at gå tilbage til 2011, i og med at man ved at gå endnu længere tilbage også ville øge usikkerheden betragteligt for de boligejere, der så ville skulle vurderes tilbage til 2003, som det er foreslået her.
Så det handler om en balance mellem, hvad der er forsvarligt at gøre, og så det at forsøge at genoprette tilliden til systemet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Ja, jeg må jo beklage, at jeg stiller spørgsmålet, men det er jeg nødt til.
Jeg skal bare høre den socialdemokratiske ordfører: Med hvilken rimelighed mener Socialdemokratiet at man, hvis man har betalt for meget i skat, så skal have pengene tilbage, så det går tilbage til 2011, mens det, hvis man efter de samme principper har betalt for meget i skat i 2010, i 2009, så er lige meget?