runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Enhedslisten støtter naturligvis lovforslaget, som jo betyder, at Songül og andre børn i hendes situation kan få lov til at blive i Danmark.
Man kan sige, at hvis vi har haft nogle mere rimelige familiesammenføringsregler, ville Songül aldrig være havnet i den her situation.
Stod det til Enhedslisten, skulle børn selvfølgelig have krav på at være sammen med deres forældre uden diverse integrationsvurderinger, og hvad ved jeg.
Men ikke desto mindre er Songül og andre børn nu havnet i den her situation, og forhåbentlig får det her lovforslag rettet op på det.
Jeg mener ikke, man skal udvise børn, som reelt er danske, og det er jo det, der er tale om her: et barn eller en ung kvinde, som er blevet dansk.
Som sagt betyder den her lovgivning forhåbentlig, at vi ikke udviser unge mennesker eller børn i Songüls situation.
Jeg kan sådan set godt forstå indvendingen fra hr. Karsten Lauritzen fra Venstre i forhold til det her med, om man ved at opholde sig her ulovligt i en periode kan, om jeg så må sige, vente sig til opholdstilladelse.
Og hvad med dem, som så er rejst ud?
Jeg synes, det er et okay og fornuftigt spørgsmål, som hr. Karsten Lauritzen rejser.
Men jeg synes, hr. Karsten Lauritzen og Venstre overser den vigtige pointe, at der er tale om børn – børn, som ikke selv har valgt, at de ville bo i Danmark, selv om de ikke havde lov til at bo her.
Og det er for os i Enhedslisten meget afgørende.
Det undrer mig, at det ikke spiller en rolle for hr. Karsten Lauritzen og Venstre.
Jeg vil slutte af med at sige, at jeg endnu en gang vil benytte lejligheden til at fremføre ønsket om at få FN's børnekonvention skrevet ind i dansk lov.
Jeg synes jo, at vi ser rigtig mange sager, hvor man kan undre sig og tænke: Gad vide, om der er taget hensyn til barnets tarv her.
Det er ikke for at sige, at de her sager med Songül og andre i hendes situation ville være endt anderledes, hvis FN's børnekonvention var skrevet ind i dansk lov, men ikke desto mindre synes jeg, man ville sende et meget, meget klart signal om, at barnets tarv er noget, vi tager alvorligt.
Vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Jeg er bare så grundlæggende uenig i den tilgang, som Dansk Folkeparti har til det her spørgsmål.
Der er milevid forskel på de forskellige situationer.
Songül og andre i en lignende situation vil ganske givet stå i den situation, at de er velintegrerede i Danmark, at deres forældre har lovligt ophold i Danmark, at de er i arbejde i Danmark, og at de har søskende i Danmark.
Sender man derimod et barn alene tilbage til et andet land, væk fra dets søskende, væk fra dets mor og far, som eventuelt har lovligt ophold, bryder man det barns mulighed for at være sammen med familien.
Det er altså ikke det samme, når man kigger på en asylansøgerfamilies situation.
Jeg synes, at det andet her havde været ganske skrækkeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-20:
Det her lovforslag er jo en udløber af en bred aftale, som heldigvis rækker ud over rød blok – det synes jeg er godt – men det er også noget, der kom på baggrund af den såkaldte Songül-sag, som handlede om en tyrkisk gymnasiepige, som var blevet i Danmark ulovligt.
Man kan sige, at det jo ikke var noget, hun selv havde taget beslutningen om; det var en beslutning, hendes forældre havde taget for hende, og som havde gjort, at hun jo havde været her i Danmark og havde gået på gymnasiet og faktisk klaret sig rigtig, rigtig godt.
Med den sag blev vi jo opmærksomme på, at der var børn, som var kommet i klemme her, som havde opholdt sig her i Danmark, som var blevet, hvad vi vil kalde for danske, som ikke selv havde indflydelse på de valg, som deres forældre havde taget for dem, og som nu gjorde, at de ville være i en frygtelig klemme, fordi de ville blive sendt ud af Danmark.
Samtidig var der jo så det heldige, at vi jo fremadrettet havde ændret reglerne, fordi vi havde lavet nye regler for familiesammenføring med børn, som var mere lempelige, som var mere fair.
Det, vi jo så besluttede med aftalen, var, at de her børn, en meget begrænset gruppe børn og unge, som jo så var kommet i klemme, ville kunne få genoptaget deres sager, når nu det her lovforslag er blevet gennemført, efter de nye og mere lempelige regler.
Det syntes vi sådan set i SF var en rigtig god idé, og derfor støtter vi også det her forslag, hvis baggrund er en aftale, som vi er en del af.
De er danske, de har været Danmark i lang tid, de har et hverdagsliv her.
Nu lukker vi det lille hul – det er rigtig godt.
Sanne Bjørn (RV), 2014-05-20:
Jeg vil gerne på Radikale Venstres vegne glæde mig over det her lovforslag.
Da vi sammen med S og SF skrev regeringsgrundlaget, var det meget vigtigt for os at få ændret reglerne for familiesammenføring for børn, fordi vi syntes, at det var alt for svært, faktisk urimelig svært for børn og deres forældre at blive familiesammenført til et liv i Danmark.
Derfor var og er vi rigtig glade for, at vi ændrede reglerne, så det nu igen blev muligt for udenlandske forældre at bo med deres børn i Danmark.
Men i forbindelse med den lovændring, vi lavede, var der nogle børn, som kom i klemme – nogle børn, som ganske rigtigt ikke var her lovligt, men som, idet de var børn, heller ikke havde muligheden for lige at sætte sig i et fly og rejse tilbage.
Imens de opholdt sig i Danmark har de så gået i skole og er blevet velintegreret, og den dag, de så fylder 18 år, får de en hjemsendelse i fødselsdagsgave.
Det synes vi ikke er rimeligt, og derfor er vi glade for det lovforslag, vi i dag behandler, fordi det sikrer, at de her børn ikke falder ned mellem to lovgivninger, men bliver vurderet ud fra den lov, som gælder i dag.
Vi er glade for, at vi fandt en god og nærmest vigtig og generel løsning på en urimelig, åbenlys sag, som nu også vil gøre sig gældende for andre lignende sager.
Det modsatte synspunkt, nemlig at man gerne vil have justitsministeren til at stå og skalte og valte og sige go eller no go i enkeltsager, mener vi nemlig grundlæggende ikke er et retssamfund værdigt.
Loven skal være ens for alle, og den skal gælde for alle.
I Radikale Venstre er vi glade for lovforslaget, som udover at løse den pågældende sag og lignende sager også vil medvirke til, at regeringens overordnede intention om lettere adgang for familiesammenføring for børn i højere grad realiseres.
Og det er godt.
Så vi kan i den grad støtte lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Ja, nu bevæger vi os godt nok lidt uden for emnet, men det er i orden.
Jeg har nu aldrig hørt nogen af i hvert fald Justitsministeriets jurister vurdere børnekonventionen fra FN på den måde, at hvis man inkorporerede den i dansk lovgivning, så ville det betyde et forbud mod abort.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Det er jo en fin forbrødring mellem Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti i udlændingepolitikken, alletiders.
Jeg kan forstå, at det her selvfølgelig er et dilemma, fair nok, men vi har jo også børn i asylcentrene, som sidder der i lang tid, fordi forældrene nægter at efterleve de afgørelser, som de danske myndigheder har truffet.
Der er børnene jo også bragt i en ubehagelig situation som konsekvens af deres forældres beslutning om ikke at efterleve myndighedernes afgørelse.
Der må jo så også være tale om at man skal gå ind og sige, at de skal have lov til at blive i Danmark.
Hvis man ikke mener, at man skal drage den konsekvens af den her lovgivning,
hvad er så forklaringen til dem?
Der kan selvfølgelig være tale om et andet opholdsgrundlag osv., men de står sådan set i den samme situation, nemlig at de er her, og de er i en ubehagelig situation, fordi deres forældre ikke efterlever de danske myndigheders afgørelser, og fordi de ikke lever op til de kriterier for at få ophold i Danmark, der bliver stillet af det danske Folketing.
Hvad er svaret til dem på, at de ikke skal have en opholdstilladelse eller mulighed for at søge en?
Det er rigtig nok, at der er nogle tekniske ting, der er anderledes.
Det er rigtig nok.
Men der vil ikke være noget til hinder for, at en forælder med en lovlig opholdstilladelse sammen med sit barn rejse tilbage til det land, hvis forælderen ønsker at være sammen med sit barn.
Det er der jo ikke noget til hinder for.
Det er rigtig nok, at der er nogle tekniske forskelle, men helt konkret i forhold til de mennesker, det handler om, er der jo ikke nogen forskel.
Pointen er jo sådan set den samme.
Du ville jo kunne fremføre fuldstændig den samme argumentation som i det her lovforslag, som du ville kunne over for de børn, der sidder i et asylcenter, hvis forældre har nægtet at efterleve myndighedernes afgørelse, nemlig at børnene er kommet i en klemme, fordi forældrene ikke har efterlevet de danske myndigheders beslutninger.
Det er jo det, der er pointen.
Nu lukker man op for alt mulig andet, hvor man slet ikke har noget overblik over, hvilke konsekvenser det medfører.
Og hvad vil man så sige til de børn?
Vil man komme med en masse tekniske forklaringer om, at deres forældre er i en lidt anden situation end de her børns forældre?
Det holder jo ikke.
Merete Riisager (LA), 2014-05-20:
Vi behandler nu L 186, som tager udgangspunkt i en enkeltsag, nemlig sagen om Songül Yüksel, som er en flittig gymnasieelev, som står i den vanskelige situation, at hun muligvis ikke kan få lov til at blive i Danmark.
Det er altså et spørgsmål, vi bør adressere særskilt, og derfor mener Liberal Alliance også, at der faktisk er brug for en mere gennemgribende gennemgang af udlændingelovgivningen i Danmark, sådan at vi kan få et mere enkelt system, som er til at gennemskue både for de myndighedspersoner, som arbejder med det, og for de udlændinge, som gerne vil søge om at få opholdstilladelse i Danmark.
Når det handler om Songül og hendes familie, vil jeg sige, at det er en familie, der i hvert fald lever op til Liberal Alliances principper og de krav, som vi gerne vil stille til udlændinge, der søger og får opholdstilladelse i Danmark, nemlig at man arbejder og forsørger sig selv og sine, holder sig fri af kriminalitet og deltager aktivt i samfundet.
Derfor kan vi ikke sige ja, selv om vi som sagt har stor sympati for Songüls og hendes families sag.
Vi bliver nødt til at have noget lovgivning, som er baseret på nogle principper, og som er gennemskuelig og gennemsigtig, sådan at vi kan stå inde for den hele vejen.
Det var desværre ikke muligt at opnå i forhold til den her lovgivning, og derfor må vi sige nej til at støtte lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Nu bliver jeg helt i tvivl om Dansk Folkepartis holdning til abort, når hr. Martin Henriksen her taler om retten til liv og siger, at det finder han meget sympatisk.
Jeg mener, at vi skal have fri abort i Danmark, og jeg har ikke hørt nogen jurister vurdere, at en inkorporering af børnekonventionen ville betyde forbud mod abort i Danmark.
Der er i øvrigt andre lande, der har inkorporeret børnekonventionen, hvor det da ikke har ført til forbud mod abort.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Nej, det er meget muligt, men det er bare, fordi det står i børnekonventionen.
Der står i artikel 6, stk. 1: »Deltagerstaterne anerkender, at ethvert barn har en naturlig ret til livet.« Jeg synes, det er meget sympatisk, at det står der, men det må jo så også betyde, at det er barnets ret til livet, der kommer først og foran alting.
Sådan må det jo være, hvis man skal forstå det, der står i børnekonventionen, bogstaveligt og skrive det ind i dansk lovgivning.
Det er bare, fordi jeg gerne vil høre, om Enhedslisten har tænkt helt igennem, hvilke konsekvenser det også vil have på andre områder end bare lige f.eks. udlændingepolitikken, for der står jo sådan i børnekonventionen.
Eller mener Enhedslisten, at det kun er de dele af børnekonventionen, som passer ind i Enhedslistens politik, man skal gennemføre, og at de andre dele skal man så gå lidt stille med?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Der er sådan set en god forklaring, og den gode forklaring er, at man, når man kommer til Danmark og søger om asyl, får prøvet sin sag, og hvis man lever op til de betingelser, vi stiller for at kunne få asyl, hjælper vi.
Så er vi et meget generøst land, som hjælper rigtig flot for at få familier integreret og få asylansøgere til at falde til, så de kan være her og få en ny tilværelse her.
Men der er også nogle, der får deres sag afvist, og som derfor skal udrejse.
Der er det jo sådan set bedst, at familien medvirker til den udrejse, så det kan ske på en fornuftig måde og familien kan komme tilbage til det sted, hvor de nu skal have deres fremtid, og kan få det til at fungere der.
Den her sag med Songül og de andre unge, som er i den her situation, er anderledes, for deres forældre har lovligt ophold.
Det vil man typisk ikke have, hvis man er afvist asylansøger og er i en udsendelsesposition.
Når det så er sagt, vil jeg bare sige, at vi har gjort flere forskellige ting på asylcentrene – det er ikke med Dansk Folkepartis stemmer – af hensyn til børnene.
Vi har sagt, at vi sådan set ikke så meget kigger på, hvad deres mor og far har gjort, men på, hvad der er godt for dem.
Mette Bock (LA), 2014-05-26:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det har været en interessant diskussion, og jeg er blevet klogere.
Jeg vil da også sige, at det synes jeg man skal se positivt på.
Vandmøllerne har haft en utrolig stor betydning for den danmarkshistoriske udvikling og som en frontløber i forhold til industrialiseringen.
Og det, som det her forslag drejer sig om, er omkring 30-40 af disse anlæg, som man gerne vil pålægge regeringen at sikre en bevarelse af.
Det er der flere af ordførerne, som har stillet spørgsmål til, og det synes jeg er rigtig vigtigt.
Så har jeg også undret mig lidt over, at det for nogle af ordførerne ovenikøbet er et problem, hvis det her forslag fører til, at man faktisk sparer nogle penge – det virker, som om det opfattes som et problem i sig selv.
Det vil jeg sige at jeg har meget, meget svært ved at se.
Vi er i Liberal Alliance også stærkt kritiske over for den overimplementering, der generelt finder sted, af vandrammedirektivet, og derfor ser vi også det her som en positiv ting.
Men jeg vil gerne have lov til at afvente udvalgsbehandlingen, for hvis ministeren kan forsikre os om, at vi kan finde en landing på det her, sådan at vi både bevarer de vandhistoriske anlæg og sparer penge, så synes jeg faktisk, at det kunne være en rigtig god, pragmatisk løsning.
Derfor vil vi i Liberal Alliance afvente udvalgsbehandlingen, indtil vi ser, hvad der kommer ud af de spørgsmål, vi måtte stille til ministeren.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Da hr. Per Clausen, som er Enhedslistens ordfører på det her område, ikke kunne være til stede, er jeg blevet bedt om at læse denne tale op.
Vi er også enige i, at disse bør bevares i en funktionsdygtig tilstand, og at de skal holdes i drift, ikke bare for at kunne bevare selve værket, men også for at kunne bevare den nødvendige viden om møllerhåndværket.
De historiske vandmøller kan alene bevares for eftertiden, hvis der fortsat er mulighed for opretholdelse af daglig drift ved en tilstrækkelig vandføring til møllen.
En mølle er ikke bare en bygning, men en funktionel enhed.
Vi mener imidlertid godt, at dette formål kan opnås uden at vedtage det her beslutningsforslag og uden at reducere kravene til vandløbenes miljømæssige kvalitet.
Vi mener ikke, at en gennemførelse af vandløbsrestaureringer i medfør af vandplanerne nødvendigvis vil være til hinder for, at de kulturhistoriske vandanlæg får tilført tilstrækkelige vandmængder, så de kan opretholdes på en måde, der ikke trues af udtørring, forsumpning m.v. Så vidt hr. Per Clausen er orienteret, har der ikke i forbindelse med gennemførelsen af vandplanerne i første planperiode, 2010-2011, været problemer af denne art.
Naturstyrelsen og Kulturarvsstyrelsen, nu Kulturstyrelsen, har løst eventuelle udfordringer i en konstruktiv dialog.
Kulturhistoriske interesser indgår i øvrigt i mange dele af vandplanlægningen.
Desuden skal der i miljørapporten om strategisk miljøvurdering af planerne foretages en vurdering af planlagte indsatsers eventuelle indvirkning på bl.a. kulturhistoriske interesser.
Ved gennemførelse af de vandløbsforanstaltninger, som vil blive fastlagt i vandplanlægningen, skal det efter retningslinje nr. 23 i forslag til vandplanerne sikres, at der de steder, hvor menneskeskabte opstemninger bibeholdes af kulturhistoriske hensyn, på anden vis sikres passage passage for faunaen.
Kommunerne skal desuden foretage en konkret konsekvensvurdering, der omfatter mange parametre.
Kommunen kan i stedet for at fjerne et opstemningsanlæg til en vandmølle vælge at lave et omløbsstryg, hvorved fisk og smådyr får passage til at vandre frit i vandløbet.
Lars Barfoed (KF), 2014-05-26:
Det kommer nok ikke som en overraskelse, når jeg siger, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, eftersom vi er medforslagsstillere.
Det hænger jo sammen med, at vi som konservative lægger vægt på vores kulturarv, og det, vi taler om her, er altså en del af vores kulturarv.
Vandmøller og andre historiske vandanlæg er værd at bevare, og det er også en sag, som det er vigtigt at vi som Folketing er opmærksomme på, hvis vi har grund til at tro, at det kan gå galt – at nogle af de fredede anlæg og andre historiske anlæg, der er værd at bevare, er i fare og ikke kan fungere, som tilfældet er for vandmøllerne, hvis der ikke er tilstrækkelig vandforsyning, så de, jeg havde nær sagt, løber rundt i hvert fald et par timer om dagen.
Jeg synes så, det har været godt at høre, at ministeren, selv om ministeren siger, at det er en pudsig debat, alligevel også synes, det er en, forstår jeg, vigtig debat.
Det er jeg glad for at vide.
Jeg forstår også, at ministeren efter først at have syntes, det var hensigtsmæssigt at rette henvendelse til kommunerne, nu vil rette henvendelse til kommunerne om sagen og i den forbindelse gøre opmærksom på, at der skal tages hensyn til de kulturværdier, der ligger i de historiske vandanlæg, derunder vores vandmøller.
Det, jeg mangler at høre mere præcist, er, at ministeren også vil sætte sig igennem over for kommunerne og tage et vist ansvar for, at vi nu også sikrer, at de anlæg, der er værd at bevare, bliver bevaret, for det kunne jo være, at afvejninger rundtomkring fører til, at man ikke ønsker at bevare møllerne, men trumfer andre hensyn igennem på bekostning af vandmøllerne og de historiske vandanlæg.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi i udvalgsbehandlingen får en nærmere drøftelse med ministeren om – og det kan vi jo stille spørgsmål til ministeren om – hvad ministeren konkret vil gøre for at følge op på den sag, som jeg forstår regeringen også nu finder er væsentlig.
Vi vil som sagt i sidste ende støtte forslaget, men der er jo ikke lagt op til, at der nødvendigvis skal være lovændringer.
Tværtimod er vi jo enige med ministeren i, at der sådan set er hjemmel i lovgivningen, som den er i dag, til at tage de hensyn, der skal tages.
Så har vi problemet, og så er det, vi gerne vil se en handlekraftig minister.
Det kan ministeren jo stadig væk nå at forsikre os om under udvalgsbehandlingen at ministeren er på det her område.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Vi vil meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan få noget virkelighedsnær praksis ind i regeringen.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det kunne den godt trænge til.
Jeg er ikke helt enig i, at Enhedslisten er ude af trit med virkeligheden, men jeg vil bestemt tage med videre til hr. Per Clausen, om han ikke har lyst til at holde møde med nogle af de her foreninger og komme ud og se nogle af de her ting.
Det tror jeg bestemt han er interesseret i.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Det er fair nok.
Vil fru Rosa Lund og Enhedslisten så tage nogle møder med f.eks. Dansk Møllerforening og Bygningsfredningsforeningen og eventuelt også besøge nogle af ejerne for at få et lidt mere praktisk forhold til virkeligheden?
Vil fru Rosa Lund tage dette med til sin ordfører?
Jeg tror, at det ville være sundt for Enhedslisten at komme lidt ud i virkeligheden.
Enhedslisten holder jo hånden under regeringen, og den kunne også godt trænge til lidt virkelighedsnær praksis.
Rosa Lund (EL), 2014-05-26:
Jeg vil bede hr. Alex Ahrendtsen om at rette det spørgsmål til Enhedslistens meget vidende ordfører på det her område, hr. Per Clausen.
Jeg har simpelt hen ikke den nødvendige baggrundsviden til at kunne svare på, hvad vi konkret vil gøre.
Men hvis hr. Per Clausen indstiller, at Enhedslisten skal stemme imod det her beslutningsforslag, så stoler jeg på, at det er den helt rigtige indstilling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Det var en meget skuffende og også en meget teoretisk måde at forholde sig til verden på.
Intentionen med beslutningsforslaget er, at man sørger for, at de her anlæg i henhold til loven er funktionsdygtige.
Det sker bare ikke.
I praksis er der masser af ejere af de her vandtekniske anlæg, som mister deres vandgennemstrømning.
Enhedslisten er enig i, at vandgennemstrømningen skal kunne opretholdes, og alligevel synes Enhedslisten, at man skal sige nej til beslutningsforslaget, fordi man tror, at vi vil ændre loven.
Men det er jo kun et alternativ.
Vores opgave er jo at sikre, at der bliver taget hensyn til de her fredede møller og vandtekniske anlæg, så der er vandgennemstrømning.
Hvad vil Enhedslisten konkret gøre?
Jeg har henvendelser fra ejerne af Lille Mølle i Refsvindinge på Fyn.
De har et helt konkret og praktisk problem med at opretholde vandgennemstrømningen, fordi kommunen ikke tager hensyn på grund af vandmiljøloven og på grund af vandrammedirektivet.
Så hvad vil Enhedslisten helt konkret gøre ved et helt konkret problem?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Jeg synes da, at jeg havde trykket mig ind.
Tak for de venlige bemærkninger.
Altså, der er her tale om, at man giver de familier, som måske ikke nødvendigvis må gå fra hus og hjem, men som kun lige har til dagen og vejen, og for hvem det her måske er det, der gør udslaget, så de ikke har råd til at sende ungerne til børnefødselsdag med en gave under armen, en mulighed for at få en længere periode end bare et par måneder til at skrabe måske op mod de her 80.000 kr. sammen.
Det vil jeg lige høre ordførerens indstilling til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-26:
Igen: Jeg er meget enig i intentionen om, at vi skal passe på vores kulturhistoriske vandanlæg.
Men det undrer mig meget, at en ordfører for Dansk Folkeparti, der selv har siddet i byrådet i Odense, ikke anerkender det kommunale selvstyre – at der er nogle ting, kommunerne beslutter.
Der er nogle vandplaner, de skal udmøntes, og kommunen har med loven i hånden mulighed for at give forrang til kulturhistoriske vandanlæg for netop at sikre dem.
Det kan være, der er enkelte kommuner, som ikke i tilstrækkelig grad er klar over det, og der har ministeren jo konkret sagt, at hun vil tage kontakt til dem og sige: Husk nu at bruge den her bestemmelse i loven, hvis der er god grund til det, og tag en diskussion med de lokale interessenter om det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Igen er der jo mange andre muligheder end at udskyde kloakeringen, hvis man skal give folk en længere periode til at skrabe pengene sammen.
Deler ordføreren ikke det synspunkt, at det der med sådan pludselig at få at vide, at man om 3-4 måneder lige skal bruge 80.000 kr. på noget uventet, for ret mange mennesker godt kan slå bunden af sådan et helt almindeligt familiebudget, og at det derfor måske vil være rimeligt, at det ikke bare er helt frivilligt, om der gives et noget længere varsel og noget længere tid til at skrabe de penge sammen, hvad enten de venter med at lave tilslutningen eller de begynder at lave tilslutningen og så lader folk betale regningen over en længere periode?