runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
Vi er jo sådan set enige om, at vi gerne vil have flere mennesker til at uddanne sig.
Og det er jo forkert, når hr. Kim Mortensen siger, at der netop bliver skåret ned på det her område.
Det gør der jo sådan set ikke.
Der bliver jo skåret ned på en lang række områder.
Det er også sådan, at kommunerne bliver bedt om at holde deres budgetter i ro, og staten skal, så vidt jeg husker, spare omkring 4 pct. på det samlede budget, hvilket vil gå ud over en lang række aktiviteter.
Så det eneste, der skiller os ad, er jo faktisk økonomien, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at hr. Kim Mortensen slet ikke forholder sig til økonomien, og at jeg slet ikke fik svar på mit spørgsmål, nemlig om hr. Kim Mortensen mener, at folk er dårligere stillet ved at skulle betale 200-800 kr. mere for et fag, eller om han mener, at det for de samme mennesker ville være et større problem i gennemsnit at skulle lægge 5.700 kr. ekstra som følge af Socialdemokraternes skattepolitik.
Kim Mortensen (S), 2010-10-28:
Jeg tror, at både den danske befolkning og virksomhederne er fuldt bevidste om, at det her land har brug for, at der er flere og ikke færre, der tager en uddannelse.
Det her forslag betyder ifølge lovforslagets egne bemærkninger, at der vil være færre, der tager en uddannelse, og færre, der gennemfører en uddannelse, og at der dermed bliver færre på det danske arbejdsmarked, der har de kvalifikationer, der er brug for.
Det tror jeg er en udfordring, som vi bliver nødt til at tage på os, også selv om man sidder lukket inde her i Folketingssalen og kan referere lidt fra planer og skattepolitik, åbningsdebatter og finanslovdebatter.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-28:
I en anden økonomisk situation ville jeg være meget enig i de bemærkninger, som hr. Kim Mortensen kom med om forslaget.
For sagen er jo selvfølgelig, at der ikke bliver skåret ned, fordi vi morer os ved det.
Her bliver der skåret ned, fordi vi har en økonomisk situation, hvor vi bruger flere penge, end vi har.
Det er der jo flere måder at forholde sig til på, og det ærgrer mig egentlig lidt, at hr. Kim Mortensen slet ikke kommer ind på det, for hvis man tager Socialdemokraternes forslag, vil de mennesker, som bliver ramt af den her besparelse, blive ramt langt hårdere, end de bliver med regeringens politik.
Her skal man betale mellem 200 kr. og 800 kr. mere for et fag på en voksenuddannelse.
Socialdemokraternes skattepolitik betyder, at hver dansker skal betale 5.700 kr. mere i skatter og afgifter.
Så jeg vil spørge hr. Kim Mortensen, om han tror, at folk vil betale mellem 200 kr. og 800 kr. for voksenuddannelse, eller om de hellere vil beskattes med 5.700 kr. ekstra.
Troels Christensen (V), 2010-10-28:
Det, vi har brug for i det her land, er, at der er styr på økonomien, og at vi samler regningen op.
Det vil oppositionen åbenbart ikke være med til.
Det vil vi gerne være med til, og vi vil tage ansvaret for det.
Og nogle steder kommer det til at gøre lidt ondt, men her målretter vi det altså simpelt hen mod mulighederne for at få en kompetencegivende uddannelse og komme et skridt videre, ved at vi lader kernefagene blive billigere og de mere oplysende fag blive dyrere.
Kim Mortensen (S), 2010-10-28:
Det var en fantastisk god sammenligning, og jeg må sige, at efter tidligere at have været ansat 10 år i et oplysningsforbund er jeg selvfølgelig glad for den omsorg, som Venstre lige pludselig føler for oplysningsforbundene, hvor man siger, at nu skal man hæve deltagerbetalingen her, så det kan blive lige så dyrt som hos oplysningsforbundene, for ellers er det synd for de oplysningsforbund, som Venstre har været med til at fjerne tilskuddet til, og hvor deltagerprisen derfor er blevet så dyr.
Det er jo en fantastisk argumentation, vi her hører fra Venstres ordfører.
Men spørgsmålet var egentlig: Når man i lovforslaget direkte argumenterer på den måde, at der skal være færre, der tager en voksen/efteruddannelse, matcher det så med de krav, som vi ellers går rundt og taler om, når vi siger, at der er brug for, at der er flere, der tager en voksen/efteruddannelse, og at der kommer et kompetenceløft på de danske virksomheder og på det danske arbejdsmarked?
Troels Christensen (V), 2010-10-28:
Nej, vi er sandelig meget interesserede i, at så mange som muligt efteruddanner sig, men vi er også, når riget fattes penge, interesserede i at gå ind og kigge på: Er der nogle områder her, hvor vi kan se at der er mange, der går på et kursus uden f.eks. at melde sig til eksamen, uden at gå op til eksamen?
Hvorfor kan de ikke lige så godt tage deres kurser ved oplysningsforbundene, når de sådan set udbyder de samme kurser, sådan at der bliver flere penge, så vi kan sætte prisen ned på kernefagene, sådan at der er flere af de kortuddannede, der kan få sig en uddannelse?
Det er sådan set det, der er filosofien.
Christine Antorini (S), 2010-10-28:
Jeg håber, ministeren kan bekræfte, at grundlæggende it er noget, som regeringen i hvert fald ikke mener er grundlæggende, og at det derfor får en voldsom forøgelse med hensyn til brugerbetaling.
Mit spørgsmål til ministeren er: Anerkender ministeren, at der er en sammenhæng mellem, hvordan man ruster fremtidens arbejdsmarked, herunder ikke mindst den private sektor, og at der er en mulighed for, at folk kan omskole sig til nye job, og at det kræver, at de har adgang til kurser uden forhøjet deltagerbetaling med mulighed for, at de kan få voksen-SU, og at dette forslag forringer de private virksomheders muligheder for i fremtiden at rekruttere voksne medarbejdere med de nødvendige kompetencer?
Tina Nedergaard (V), 2010-10-28:
Hovedelementet i lovforslaget er jo sådan set, at det er voksne med en videregående uddannelse, der skal betale fuld deltagerbetaling.
Så er der nogle kurser, hvor der bliver forhøjet deltagerbetaling, men der, hvor der bliver en lavere deltagerbetaling, er for de basale kernefag.
Det er faktisk rettet mod personer med en videregående uddannelse; det er sådan set deres rettigheder, der forringes.
Christine Antorini (S), 2010-10-28:
Jeg vil prøve at holde mig til lovforslaget.
Det er et led i den stribe af forslag, som rammer de kortuddannede hårdest, og det drejer sig om øget brugerbetaling på en række grundlæggende fag, herunder grundlæggende it, som man skal betale langt mere for, hvis man ønsker at dygtiggøre sig i forhold til det arbejdsmarked, hvor vi har brug for højtuddannede folks kompetencer for at være rustet til den vækst, som jeg håber at Venstre trods alt også er optaget af skal komme.
Derfor har jeg et spørgsmål, for jeg lagde mærke til, at ministeren brugte som argumentation, at nu skulle al fokus være på private virksomheder og deres muligheder for at genskabe vækst.
Betyder det, at ministeren ikke anerkender den fuldstændig klare sammenhæng, der er mellem et meget fleksibelt voksen/efteruddannelsessystem, hvor man ikke skal betale en formue for at efteruddanne sig, og hvor man har mulighed for at få voksen-SU – som regeringen jo i øvrigt også beskærer – og så, at man som kortuddannet kan omstille sig til at få job der, hvor fremtidens job er?
Tager det noget fra de private virksomheder, hvis man også støtter voksen/efteruddannelsesområdet?
Sådan må man jo forstå ministeren.
Men sagen er jo her, at samtlige erhvervsorganisationer kritiserer regeringen dybt for, at det lige præcis er de kortest uddannede, der skal betale den regning, for virksomhederne ved, at det rammer deres mulighed for at få kompetente medarbejdere i fremtiden.
Tina Nedergaard (V), 2010-10-28:
Altså, ordføreren bliver ved med at snakke om skattepolitik, men klandrer mig for at tale om økonomisk ansvarlig politik.
Nu prøver jeg at dele sol og vind lige.
Vi har ikke lavet skattelettelser.
Det er faktisk noget, som f.eks. SF's formand mente var inden for skiven, da det blev foreslået i Skattekommissionen, men han ændrede så mening siden hen.
En typisk LO-familie har fået ca. 20.000 kr. i skattelettelse i den omlægning, der er sket, og finansieringen vil blive hentet ind.
Men vi har jo ikke lagt skjul på, at skatteomlægningen skulle være med til at kickstarte dansk økonomi i 2010.
Det havde vi alvorligt brug for for at imødegå den voldsomme arbejdsløshed, vi kunne se i mange andre europæiske lande.
Så når spørgsmålet drejer sig om, hvem der er kommet frem med forslagene, vil jeg sige, at regeringen jo er et kollektiv, men jeg tager da det fulde ansvar for, at der bliver sparet, og der bliver også sparet væsentligt på Undervisningsministeriets konto.
Hvis man går ind og ser på de enkelte dele, så er f.eks. dette da en besparelse.
Og når hr. Bjarne Laustsen viser opmærksomhed igen, vil jeg svare på resten af spørgsmålet.
Det er da en besparelse, men pengene går jo primært til at betale for ny aktivitet inden for uddannelsesområdet.
Det er simpelt hen undgået Socialdemokraternes opmærksomhed, at der er flere og flere, der uddanner sig.
Og selv om taxametrene ikke er blevet højere, udløser hver eneste ny elev og studerende jo penge, også til SU, også til godtgørelse.
Så samlet set bruger vi rigtig, rigtig mange af pengene til meraktivitet på uddannelsesområdet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-28:
Jeg kan forstå, at uddannelse er vigtigt, men jeg kan så forstå, at det ikke er vigtigt for ministeren.
Jeg fik ikke helt fat i, om det er ministeren selv, der har foreslået den her nedskæringspolitik.
Med hensyn til hvad der er klogt, vil jeg sige, at jeg tror, det er klogt at uddanne Danmarks befolkning, men det er ikke klogt – og det har vi jo sagt mange gange – at skattelettelser til den rigeste del af befolkningen skal betales med øget brugerbetaling for dem, der forsøger at dygtiggøre sig; det er ikke klogt.
Når man giver skattelettelse til en enkelt bankdirektør på 0,5 mio. kr. om året i fremtiden, mener vi simpelt hen ikke, det er klogt.
Det er ikke klogt, at den almene befolkning bliver mindre kloge, fordi der er nogle enkelte, der skal have en meget stor skattelettelse.
Det er det, der er problemet.
Derfor vil jeg gerne spørge: Kan ministeren ikke bekræfte, at med det, man er i gang med her, er der færre, der får uddannelse, end der ellers ville være?
Tina Nedergaard (V), 2010-10-28:
Det er pudsigt, at det med at diskutere overordnet politik blev indledt af ordførerne undervejs.
Det var hr. Kim Mortensen, der som ordfører indledte med at nævne, at det her var en del af vores nedskæringspakke.
Og når nu den socialdemokratiske ordfører indledte med det, så er det jo meget naturligt, at ministeren følger op på samme diskussion.
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen mener, det er lidt ærgerligt, at jeg inddrager den overordnede økonomiske politik i diskussionen om det her lovforslag, men det er den overordnede økonomiske politik, som har nødvendiggjort, at vi laver en fornuftig prioritering af de offentlige ressourcer.
Hvis det bare gik derudad, og hvis vi var komplet ligeglade med, om vi havde sunde offentlige finanser, sådan som Socialdemokraterne er, så kunne vi da lade være med at lægge det her lovforslag frem. Jeg tror, at flere og flere borgere i dette samfund er fuldstændig klar over, at når man som minister fra VK-regeringen igen og igen – og det anerkender jeg – står hernede og skal forklare, hvorfor vi er nødt til at bremse de offentlige udgifter op, så kan befolkningen jo godt se, at vi ikke gør det for sjov.
Det er nøjagtig, som når man hjemme i den almindelige husholdning siger: Det går lidt for godt med vores forbrug, vi bruger simpelt hen flere penge, end vi tjener.
Hvad er løsningen så?
Er det så at gå ned i banken og låne nogle flere penge eller at tage til udlandet og låne nogle flere penge, som den offentlige sektor er nødt til at gøre i Danmark?
Skal man gøre det, eller skal man sætte udgifterne efter de indtægter, der er?
Vi vælger altså det sidste, uagtet at det er ganske ubehageligt, men dog en del behageligere end at blive ved med at se danske virksomheder lukke danske arbejdspladser.
Bjarne Laustsen (S), 2010-10-28:
Jeg vil gerne rose ministeren for det klarsyn, hun har vist, med hensyn til hvor flertallet burde være placeret; ministeren har sikkert allerede forudskikket, hvordan det vil komme til at gå efter et folketingsvalg.
Det har vi ikke endnu, vi erkender, at tingene er, som de er.
Det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok.
Vi ved jo, at det her forslag ikke var med i regeringens forslag til genopretningspakken, og derfor er mit spørgsmål: Hvem har fundet på det her?
Jeg har på det seneste lagt mærke til, at hvis der er noget, der går godt – og det er lige meget, om vi taler om efterskoler eller noget andet – bruger man den begrundelse, at det simpelt hen går for godt, så det skal simpelt hen stoppes, det skal der skæres ned på.
Det, at folk dygtiggør sig, kan vi simpelt hen ikke have, så det skal vi have skåret ned på.
Så derfor vil jeg gerne have at vide, hvem det er, der har fundet på det her, og hvorfor der skal skæres ned.
Det kan vi vel ikke være uenige om.
Tina Nedergaard (V), 2010-10-28:
Derfor er det en relevant diskussion i forhold til det pågældende lovforslag.
Så er spørgsmålet, om det vil give en dårligere eller en bedre kvalificeret arbejdsstyrke.
For alternativet havde været, at jeg skulle finde ressourcer i ungdomsuddannelserne; det har jeg ikke villet gøre.
Der har vi kun foretaget de almindelige effektiviseringer, som ikke er ukendte, heller ikke fra Socialdemokraternes regeringstid.
Der har vi ikke pålagt ekstra byrder, fordi vi grundlæggende tror på, at det afgørende er at satse på, at de unge får en ungdomsuddannelse, og at få kvalificeret den efterspørgsel, der er på voksen- og efteruddannelse.
Men selv med dette lovforslag er vi jo langt, langt fra det lave niveau, der var for voksen- og efteruddannelsesaktiviteten under den tidligere regering.
Kim Mortensen (S), 2010-10-28:
I hvert fald fremgik det tydeligt, at det sidste her kunne undervisningsministeren næsten udenad, men det havde ikke ret meget med det her lovforslag og det her med uddannelserne at gøre.
Nu har vi jo kun et minut til hver af de her replikker, og det er lidt kort til en gennemgang af landets finanspolitik.
Det, som spørgsmålet jo egentlig går på, er, at når nu der er færre, der får mulighed for at få en voksen/efteruddannelse, betyder det så i undervisningsministerens optik, at vi får en bedre kvalificeret arbejdsstyrke ud af det, eller at vi får en dårligere kvalificeret arbejdsstyrke ud af det?
Og når nu vi er ved det med pengene, så er cirka halvdelen af det danske arbejdsmarked jo det offentlige arbejdsmarked, og cirka halvdelen af dem, der skal benytte sig af de her voksen/efteruddannelsestilbud, er beskæftiget på det offentlige arbejdsmarked, bl.a. i landets kommuner.
Så betyder det her jo, for at bruge undervisningsministerens egne ord, at man faktisk bare vælter den her udgift over på kommunerne, fordi de jo så skal betale en højere deltagerbetaling for deres medarbejdere, når de skal på kursus.
Og det er vel stadig væk finansieret af de skattepenge, som undervisningsministeren gjorde meget ud af at beskæftige sig med lige før.
Tina Nedergaard (V), 2010-10-28:
Jeg synes, hr. Kim Mortensen skulle anerkende, at jeg ikke læste op, jeg kunne det faktisk helt udenad, og det kan jeg, fordi det faktisk er vigtigt at blive ved med at understrege, hvorfor vi laver de tiltag, vi gør, på uddannelsesområdet, for det er klart, at det ikke er sjovt – det er på ingen måde sjovt.
Hr. Kim Mortensen sagde også, at det forekom helt uforståeligt, og jeg kan godt forstå, det er helt uforståeligt for hr. Kim Mortensen og Socialdemokraterne, som jeg sådan set i nyere tid ikke har oplevet tage et økonomisk ansvar på sig forstået sådan, at de anerkender, at det er privatsektoren, der samlet set skal løfte dansk økonomi, dels skabe deres egne job og dels finansiere de job, der er i den offentlige sektor.
Der er kun dem og deres medarbejdere til at betale for offentlig service, og det er derfor, at vi nu søger at begrænse væksten i den offentlige sektor.
Vi har verdens største offentlige sektor.
Vi mistede næsten 200.000 private job under finanskrisen.
Det er på tide at bremse op og sige: Vi har ikke kun en forpligtelse som Folketing over for offentligt ansatte og over for den offentlige service, vi har også en kæmpestor forpligtelse til at sikre private erhvervsvirksomheder mod nye skatter og afgifter og økonomiske byrder i en tid, hvor alt for mange job – også i hr. Kim Mortensens område – flyttes til udlandet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-10-28:
Jeg spørger, om det er en praktisk løsning på et helt konkret problem, fordi vi stod med den her implementeringsfase, og om det er det, det handler om.
Flemming Møller (V), 2010-10-28:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Det er en løsning på et praktisk problem, det her drejer sig om, og det er en overgangsordning i startfasen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-28:
Tak for det.
Så kan vi jo prøve at se, om vi i forbindelse med betænkningsafgivelsen kan skrive et eller andet om, at vi faktisk er blevet orienteret temmelig sent om det her.
Jeg er sikker på, at hr. Per Clausen læser papirerne meget, meget grundigt, og jeg vil slet ikke vurdere, om hr. Per Clausen læser dem grundigere, end jeg gør eller alle andre gør, men jeg har i hvert fald kendskab til, at hr. Per Clausen læser dem grundigt.
Hvis det her er en smutter, er der noget, der tyder på – for det er trods alt vigtigt, kan jeg forstå på hr. Per Clausen – at orienteringen ikke har været helt god nok.
Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Selv om fru Lone Dybkjær nok har svært ved at tro på det, forsøger jeg jo indimellem at rationere den tid, jeg bruger i Europaudvalget.
Og jeg må erkende, at jeg i den her sag faktisk troede, da jeg i 2009 kunne læse, at det var nogle principper, der allerede var enighed om, at det var udtryk for, at der havde været et flertal i Folketingets Europaudvalg, der havde tilsluttet sig det, der var hovedlinjen her i forbindelse med den opfølgning, der var på Lissabontraktaten, og at det derfor bare var sådan, at vi ville vi få en debat om det i Folketinget, hvor Enhedslisten ville stemme imod den her traktat.
Når jeg så har studeret det tilbage i tiden, må jeg jo konstatere, at ikke alting har foregået, præcis som jeg troede, og det viser jo bare, at man aldrig kan blive for grundig, og at man aldrig kan stille et spørgsmål for meget.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-28:
Jeg synes, at vi fremadrettet jo må diskutere processen, og så synes jeg sådan set, at det er lidt mærkeligt, at Enhedslisten nu pludselig vælger at stemme imod, når man overhovedet ikke har reageret i Europaudvalget, hvor man i hvert fald har været klar over, hvad den her tillægsprotokol gik ud på.
Der sagde man jo ikke et ord.
Når jeg ærgrer mig lidt over det, er det, fordi vi jo sådan set i Europaudvalget har en udmærket diskussion, hvor vi faktisk også lærer af, hvad modstanderen, om jeg så må sige, af det europæiske samarbejde, hvis jeg må tillade mig at sige det om hr. Per Clausen, kan komme med af synspunkter, som vi andre kan blive klogere af – også selv om vi er tilhængere af det europæiske samarbejde.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-28:
Det har jeg nu heller aldrig troet at det var, vil jeg skynde mig at sige.
Det er sjældent, det foregår sådan, men ikke desto mindre er det dog et flertal for Sarkozy, der sidder i det franske parlament.
Det er så den ene ting.
Den anden ting er, at jeg undrer mig, for ordføreren har udtalt, at det underminerer den legitimitet, som Parlamentet har, og ordføreren har også udtalt, at hun personligt mener, at det er et demokratisk problem, at man udpeger.
Det har jeg stor forståelse for, men så kan man måske konkludere, at der altså er et flertal i De Konservative, som ikke synes, det er et demokratisk problem, bare det er en midlertidig overgangsperiode – i øvrigt på lidt mere end 4 år, for det er jo det, vi snakker om, ikke?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-28:
Jeg bliver ganske enkelt spurgt ad, og jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er et demokratisk menneske, og jeg foretrækker naturligvis demokratiske valg, og det er derfor, jeg har udtrykt mig til medierne, sådan som jeg har udtrykt mig.
Men jeg har sagt, at jeg er skeptisk – jeg har ikke sagt, at jeg er imod, men jeg har sagt, at det er noget, man skal holde et vågent øje med.
Det er jo også derfor, jeg forklarer, som jeg gør her i dag, at det her er en midlertidig ordning, og at den altså kun varer frem til næste valg.
Og det er altså ikke Sarkozy selv, der står og prikker folk på ryggen og udpeger dem til Parlamentet.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-28:
Jeg er glad for, at fru Helle Sjelle selv nævner, at hun har været kritisk over for forslaget, for det kan godt undre mig, eftersom vi jo har debatteret tidligere, at vi er blevet orienteret osv., at ordføreren så har været kritisk over for det her forslag, når man har været udmærket klar over, at der kom et eller andet, og når vi har været fuldstændig orienteret om, hvilke muligheder der var.
Hvorfor udtrykker ordføreren så en kritik af det her forslag?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan uddybe det.
Helle Sjelle (KF), 2010-10-28:
I dag behandler vi et beslutningsforslag fra udenrigsministeren, der har det formål, at Danmark godkender en EU-protokol, der ændrer den nuværende protokol om overgangsbestemmelser.
Og hvad betyder det så?
Det betyder, at en række EU-lande her og nu får lov til at vælge mellem 1 og 4 medlemmer af Europa-Parlamentet.
Først og fremmest betyder protokollen, som forslaget lægger op til at godkende, at der bliver bedre overensstemmelse mellem virkeligheden og Lissabontraktaten.
Sidst vi holdt valg til Europa-Parlamentet – og det var i juni 2009 – var Lissabontraktaten endnu ikke trådt i kraft, og valget blev derfor afholdt ud fra reglerne i Nicetraktaten, men kort efter valget, i december, trådte Lissabontraktaten så i kraft, og den indeholder en mere fair og rimelig fordeling af pladserne i Europa-Parlamentet.
Helt konkret betyder det, at Bulgarien, Italien, Letland, Malta, Holland, Polen og Slovenien hver får 1 ekstra medlem af Europa-Parlamentet.
Det sikrer, at Lissabontraktatens regler bliver efterlevet.
Derudover er den ordning, som protokollen indfører, midlertidig, og det synes jeg er væsentligt at understrege.
På den måde er forslaget udtryk for pragmatisme, og det kan vi Konservative egentlig godt lide.
Endelig fastsætter protokollen regler for, hvordan det demokratiske valg af de ekstra parlamentsmedlemmer skal foregå.
Der er kun tre måder, det må ske på.
For det første kan der afholdes valg i den pågældende medlemsstat, for det andet kan de ekstra medlemmer vælges på baggrund af resultaterne fra valget i 2009, og for det tredje kan parlamentet i den pågældende medlemsstat beslutte selv at udpege dem.
Men i alle tre tilfælde er der tale om en helt igennem demokratisk metode.
De rygter, der har floreret, om, at den franske præsident selv kunne udpege de 2 ekstra parlamentsmedlemmer, er altså ikke rigtige.
Til sidst vil jeg naturligvis gerne understrege, at jeg selv har været skeptisk over for forslaget, og det har jeg, fordi jeg helt principielt mener, at parlamentsmedlemmer skal vælges i forbindelse med de almindelige og demokratiske valg, og det mener jeg stadig væk er helt naturligt.
Men – og det synes jeg også er væsentligt at understrege – der er tale om en undtagelse, en midlertidig overgangsordning, der her og nu, som også andre har været inde på, løser et praktisk problem.
Og det er også derfor, at vi støtter forslaget.
Nej, det, man kan konkludere, vil jeg sige til fru Pia Adelsteen, er, at vi er pragmatikere i Det Konservative Folkeparti.
Vi er også demokrater, og det, der ligger her på bordet, er simpelt hen noget, som handler om en overgangsordning.
Men det handler altså ikke om, at vi er imod demokrati i Det Konservative Folkeparti, tværtimod er vi for demokrati, og det er vi alle sammen.