runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-11-03:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den meget brede tilslutning til forslaget.
Vi får nu rene linjer, når det gælder udlændinges adgang til at studere i Danmark.
Nogle af os frygtede, da vi indførte betaling ved videregående uddannelser for studerende fra tredjelande, at så ville antallet af unge, der ville komme til Danmark for at studere, falde drastisk.
Ordningen bliver nu fuldstændig som i de videregående uddannelser – det er til at forstå, det er til at administrere, og så er der klarhed på det punkt, også når det gælder landbrugsuddannelserne.
I øvrigt er landbrugsuddannelserne ligesom social- og sundhedsuddannelserne og den pædagogiske assistentuddannelse blevet en del af erhvervsuddannelserne, og derfor kommer de ind under det samme system, som er dækket af Tvistighedsnævnet og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder.
Formanden skal nu være landsdommer, og samtidig får vi ændret en tekstanmærkning vedrørende elever fra Sydslesvig, der har været på produktionsskole.
Det får vi ændret, så det bliver permanent; nu kommer det ind i den egentlige lov.
Endelig, som noget helt andet, får vi skabt en tilskyndelse til kommunerne for at få oprettet langt flere erhvervsgrunduddannelsespladser.
Jeg håber virkelig, det bliver bemærket, og at det fører til handling, for hidtil har det jo kun været omkring halvdelen af kommunerne, der overhovedet har haft erhvervsgrunduddannelse; nu skulle det gerne være alle kommuner, der får det.
Det er et vigtigt led i viften af tilbud, hvis 95 pct. skal have en uddannelse.
Villum Christensen (LA), 2009-11-03:
Det er også vigtigt for uddannelsens målgruppe, at kommunerne får den rette incitamentsstruktur at arbejde inden for, således at man ikke bliver straffet for at være ambitiøs.
Om man skulle tage det næste skridt og lade uddannelsen indgå som en ordinær statslig uddannelse knyttet til en institution, eksempelvis produktionsskolerne, synes vi kunne være en rigtig spændende tanke.
Men det kan jo komme senere.
Som lovforslaget ser ud, synes vi, det trækker i den rigtige retning, og vi kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Fru Marianne Jelved sagde, at der skulle være ens vilkår for alle udenlandske studerende uanset uddannelse.
Det princip er jeg sådan set tilhænger af, men det problem, vi har i dag, løses ikke, ved at man indfører brugerbetaling på endnu en uddannelse.
Det gøres, ved at man fjerner brugerbetaling der, hvor den for nylig blev indført.
For os er gratisprincippet meget afgørende, og vi mener ikke, at det skal være forbeholdt nogle.
Derfor er vi imod at indføre brugerbetaling for studerende; om det er på de videregående uddannelser, eller det er på erhvervs- og landbrugsskolerne, skal der ikke være brugerbetaling efter vores opfattelse.
Det er jo så korrekt, og det er det, forslaget her tager udgangspunkt i, at der har været nogle problemer, hvor nogle landbrugsskoler har misbrugt muligheden for at få udenlandske studerende ind for at kunne få lidt penge i kassen.
Det prøver man så at regulere på den her måde.
Der er vores opfattelse, at i stedet for at indføre brugerbetaling skulle man øge kontrollen med de uddannelser, som har udenlandske studerende.
Det gælder selvfølgelig alle uddannelser, men i særdeleshed de uddannelser her, hvor vi har set nogle oplagte problemer med misbrug af udenlandske landbrugselever, som ikke har fået en ordentlig uddannelse, men til gengæld har fået lov til at arbejde under usle vilkår.
Så den del af loven siger vi nej til.
Der er andre elementer i forslaget, vi kan støtte.
Ideen om at give tilskud til, at erhvervsgrunduddannelserne bliver aktivitetsafhængige med egu-ordningen, spiller en væsentlig rolle for at få samlet op på nogle af de alt for mange unge, der ikke har fået en uddannelse, og som ikke får en uddannelse i dag.
Problemet er nu stadig væk uanset det her, at kapaciteten er alt for lav, især fordi kommunerne mangler penge til at oprette flere uddannelser.
Vi er altså positive over for det, der gøres for at hæve aktiviteten på egu-området, men samlet set er vi altså negative over for forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-11-03:
Også fra konservativ side kan vi støtte forslaget.
Vi mener, det er en række saglige kriterier, der danner grundlag for, hvem uddannelserne kan få taxameterdækning for at optage.
De kommer til at svare til de regler, der gælder for de videregående uddannelser.
Så vi synes, det er en fin og klar afgrænsning, der er lavet her, sådan at mennesker, der har reelt ophold i landet og befinder sig inden for de almindelige EU/EØS-regler, også kan få uddannelse i Danmark.
Vi vil jo sådan set gerne have internationale uddannelsesmiljøer, vi vil gerne sende danskere til udlandet og derfor naturligvis også gerne modtage udenlandske studerende her i landet.
Vi er også meget tilfredse med omlægningen af finansieringen i forhold til erhvervsgrunduddannelserne.
Det tror vi på at den her finansieringsomlægning kan være med til.
Så alt i alt kan vi også støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-03:
Ja tak.
Det Radikale Venstre støtter forslaget helt ubetinget og synes, at det er meget logisk og ordensmæssigt godt, at ordningen for studerende, der kommer fra udlandet, nu bliver den samme, uanset hvilken uddannelse de vil deltage i.
Så det støtter vi.
Vi støtter også, at formanden for Tvistighedsnævnet og Ankenævnet vedrørende Praktikvirksomheder bliver landsdommere, og at den særregel, der allerede er på nuværende tidspunkt i erhvervsuddannelsen for nogle uddannelser, afskaffes, således at alle uddannelser er omfattet af den samme klagemulighed, nemlig Tvistighedsnævnet.
Vi er også enige i, at den ændring, der er sket via finansieringsomlægningen, lovgives der om.
Det er meget logisk.
Og vi er enige i, at den forsøgsordning, der gælder for målgruppevurdering af elever på danske skoler i Sydslesvig, gøres permanent.
Så der er ikke noget at komme efter efter vores opfattelse.
Vi støtter lovforslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-03:
Det første, jeg vil kommentere, er sagen om de udenlandske studerende på landbrugsskolerne.
Der har jo været en hel del skandalesager om udenlandske studerende på landbrugsskoler, som er blevet brugt som dække for at få noget tilskud, man måske egentlig ikke skulle have haft.
Vi må i hvert fald konstatere, at vi i Uddannelsesudvalget har haft det oppe på en lang række af samråd med alle mulige forskellige eksempler, og det er da på tide, at der sker noget nu, for det er jo både tragisk for de udenlandske studerende, som kommer til Danmark og faktisk i nogle tilfælde ikke har fået en reel uddannelse, og så er det da også helt forkert, at der på den måde er blevet spekuleret i misbrug af tilskud af danske skattekroner.
Så det synes vi er rigtig fornuftigt.
Det andet, jeg lige vil kommentere, er omlægningen af finansieringen af erhvervsgrunduddannelsen, egu.
I SF er vi rigtig glade for, at det sker nu.
Kommunerne kommer nu til at have større incitament til at tage egu-elever og oprette de her pladser, og det har man – og også vi i SF – jo i rigtig lang tid anbefalet at der skulle til.
I SF så vi meget gerne, at der kom mange flere på egu, og vi så faktisk også gerne, at man generelt gør mere brug af tilbud til unge, som ikke er parate til at tage en erhvervsuddannelse.
Der er nogle unge, som simpelt hen forlader folkeskolen uden tilstrækkelige kompetencer til at tage en ungdomsuddannelse, og det er jo tragisk.
Men det er vigtigt, at der er tilbud til de unge, så derfor er vi rigtig glade for, at man laver den her omlægning af egu-finansieringen, og ser meget frem til at se effekterne af det.
Så vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Troels Christensen (V), 2009-11-03:
I Venstre ser vi denne skærpelse af loven som en helt naturlig konsekvens af den seneste tids beklagelige eksempler på, at der stadig er rigtig mange foreninger, der ignorerer kravet om indhentelse af børneattester.
Vi ser i hvert fald, at der er mange, der ikke får gjort det.
Der kan være mange grunde, men nu bliver det altså simpelt hen et krav, at de skal skrive under på sådan en erklæring.
Børneattesterne er efter vores bedste overbevisning et godt værn mod de modbydelige forulempelser af børn i foreningsarbejde, som vi desværre stadig oplever rundtomkring i landet.
Jeg husker også selv fra min tid som foreningsformand situationer, hvor vi havde sådan nogle sager tæt inde på livet.
Det er grufuldt.
Kravet om indhentelse af børneattester gælder allerede for en række foreninger under Kulturministeriets område som idrætsforeninger, musikog danseskoler.
Det er ude lokalt, at man har den bedste finger på pulsen, hvis man kan sige det på den måde.
Det er kommunalbestyrelsen, der i forvejen har en række beføjelser til at sikre, at lovens tilskudsbetingelser overholdes.
Det er jo sådan, at man ude i kommunerne, inden man udbetaler medlemstilskud og tilskud til lokale, jo hver gang skal sikre sig, at vedtægterne er i orden, at regnskabet er i orden, man skal kende medlemstal osv.
Så det bliver sådan set et ekstra bilag til de mange forskellige ting, som skal ligge klar, inden man kan udbetale pengene.
Som det fremgår af høringssvarene, advarer nogle af de adspurgte om de forøgede bureaukratiske omkostninger, ændringen naturligt vil medføre.
Og den problematik er vi i Venstre meget, meget opmærksomme på, og vi ser frem til at drøfte mulighederne for at afgive erklæringen digitalt, når forhandlingerne om ændring af bekendtgørelse nr. 1700 om støtte til folkeoplysende voksenundervisning og frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde indledes.
Endelig er vi i Venstre ligeledes meget tilfredse med muligheden for digital regnskabsaflæggelse for foreningerne.
Venstre påskønner denne form for forenklende tiltag, som den digitale verden giver os mulighed for at foretage.
Venstre støtter forslaget.
Christine Antorini (S), 2009-11-03:
Da Socialdemokraternes ordfører, hr. Carsten Hansen, ikke har mulighed for at være til stede, vil jeg fremføre hans synspunkter.
Vi støtter lovforslaget, som det ligger.
Vi synes, det er fornuftigt at skærpe forpligtelsen hos de folkeoplysende forbund i forhold til at sikre sig at indhente børneattester, da de jo arbejder med børn og unge mennesker, og som den tidligere ordfører også var inde på, har der desværre været nogle eksempler, som er helt uacceptable, og hvor det er til folkeoplysningens eget bedste, at denne indskærpelse kommer til at ske, herunder også at det får nogle konsekvenser, hvis man ikke sørger for at indhente børneattesterne.
Det er jo det, der har været nogle eksempler på, nemlig at man ikke har sørget for, at grundlaget er i orden, selv om det allerede er lovpligtigt i dag.
Vi støtter derfor også den næste del af forslaget, som handler om, hvordan man kan få en mere smidig regnskabsaflæggelse ved, at det kan aflægges digitalt.
Så hermed støtte fra Socialdemokraternes side.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-03:
SF's ordfører på det her forslag, fru Pernille Vigsø Bagge, kan ikke være her.
Derfor skal jeg bare ganske kort på hendes vegne meddele, at SF kan støtte det her forslag, som sikrer, at der indhentes børneattester for undervisere i forbindelse med folkeoplysende aktiviteter.
Vi synes, det er helt naturligt at gøre det for at undgå seksuelt misbrug af børn.
Samtidig vil vi dog også pege på, at det vil være en god idé at sikre et minimum af bureaukrati i forbindelse med indhentning af børneattester.
F.eks. er det måske overflødigt at indhente børneattest, hvor der udelukkende undervises voksne.
Men i SF hilser vi forslaget velkommen, og vi hilser det også velkommen, at det bliver muligt at indberette regnskaber digitalt.
Som sagt kan SF støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-11-03:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte forslaget.
Jeg vil bare lige til den sidste ordfører sige, at det, der jo netop ligger i det, er, at det handler om foreninger, der ansætter eller beskæftiger personer, der som led i udførelsen af deres opgaver skal have direkte kontakt med børn under 15 år.
Så det handler altså ikke om dem, der kun har kontakt med voksne; det handler om dem, der i deres ansættelse har kontakt med børn under 15 år.
Hvorfor er det så vigtigt?
Nu har vi jo indført den her pligt til at indhente børneattester på en lang række områder, og det skal naturligvis også gælde i folkeoplysningen.
Hvad er det så, der gør, at det ligefrem skal være sådan, at denne erklæring om, at man har indhentet attesterne, skal være en forudsætning for at få tilskuddene?
Det er naturligvis for at sikre, at forældrene ved, hvad de har at forholde sig til, og for, at det er ret åbenlyst for de enkelte forbund at sige: Jamen vi får tilskud, og det er sådan set et godt bevis på, at vi har gjort, hvad vi skulle, og at vi har orden i sagerne det bedste, vi har lært.
Det er jo utrolig vigtigt både for tilliden selvfølgelig til foreningerne og for sikkerheden for, at ens børn rent faktisk omgås nogle mennesker, som man kan have tillid til, og som ikke tidligere har udsat andre børn for f.eks. krænkelser.
Samtidig støtter vi tanken om muligheden for digital regnskabsaflæggelse, og det er selvfølgelig, fordi vi nogle gange vedtager noget, som det her med børneattesterne, der måske kan betyde lidt mere administration og lidt flere ting, der skal tjekkes op på.
Sådan er det nu engang nogle gange, når man skal sikre en vigtig sag.
Men når der så til gengæld også viser sig en mulighed for, at man kan gøre tingene lidt nemmere for dem, der gerne vil gøre det digitalt – for lad mig lige understrege, at det her handler om en mulighed og ikke en pligt – så er det selvfølgelig helt naturligt, at vi også gør de procedurer så lette som muligt for de involverede parter, herunder i det her tilfælde altså folkeoplysningsforbundene.
Vi støtter begge dele af forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2009-11-03:
Om dette lovforslag skal jeg sige, at eftersom der er en lov, der i dag gør gældende, at der er pligt til at indhente en børneattest, mener vi også, at det skal have konsekvenser, hvis man ikke gør det.
Derfor kan vi støtte de mekanismer, der er lagt i det her lovforslag, om, at det er en tilskudsbetingelse i loven, at man har indhentet den attest.
Vi er også tilhængere af og vil gerne rose ministeren for at tage fat om gennemførelsen af digital regnskabsaflæggelse, og vi er glade for, at der også i lovforslaget er gjort opmærksom på, at man, når man udarbejder det system, der skal gennemføre digital regnskabsaflæggelse, skal tage hensyn til, at det er folkeoplysende arbejde og dermed mange frivillige mennesker, som har begrænsede it-systemer, der skal kunne betjene det.
Vi vil med stor interesse følge, at det også kan lade sig gøre.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Det er jo en selvfølge, at vi alle sammen er imod overgreb på børn og synes, at det er noget af det værste, der kan ske, og at det skal bekæmpes med de muligheder, der er for at bekæmpe det.
Vi havde jo det oprindelige lovforslag vedrørende børneattester til behandling i 2005, og der var nogle af dem, der udtalte sig, som gjorde opmærksom på, at forslaget gav en falsk tryghed, fordi ikke alle, der har med børn at gøre, vil blive tjekket, og fordi en blank attest ikke er en garanti for, at den pågældende ikke har begået overgreb på børn.
Selv ved at indhente nok så mange børneattester opnår man ikke det erklærede formål.
Det sagde fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Karsten Nonbo dengang.
Ud over dem udtalte et mindretal i udvalget bestående af SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten sig tilsvarende imod, at det her forslag skulle kunne nytte noget som helst og sagde, at det ville give en falsk tryghed.
Mindretallet stemte derfor samlet set imod lovforslaget.
I konsekvens af den holdning, vi havde til det oprindelige lovforslag, står vi selvfølgelig ved, at det at udbrede det til voksenuddannelser, hvor der relativt sjældent er børn, overhovedet ikke hjælper noget som helst, i værste fald kan det udvide den falske tryghed ved at signalere, at nu gør man en masse for at sikre sig mod seksuel mishandling af børn.
Jeg blev meget forundret, da jeg så lovforslaget, over, at man overhovedet kunne strikke sådan et forslag sammen, som vedrører voksenuddannelser i forbindelse med børneattester.
Jeg kan se, at vi som de eneste står ved det, vi sagde i 2005, men det gør vi altså.
Vi siger nej til, at det her er den rigtige vej at gå, men vi er selvfølgelig helt med på, at samfundet skal gøre en stor indsats for at bekæmpe seksuel mishandling af børn.
Villum Christensen (LA), 2009-11-03:
På dette vigtige område synes vi at det er korrekt at udstyre kommunerne med en pligt til at stoppe tilskud og lokaleanvisning, såfremt der ikke ligger en underskrevet erklæring om indhentelse af en børneattest.
Vi synes også, at der er fundet et afbalanceret påkrav til kommunerne forstået på den måde, at de ikke tildeles en opsøgende forpligtelse, men en udtrykkelig sanktionsmulighed, i tilfælde af at den afgivne erklæring ikke efterleves.
Endelig ser vi det som positivt, at alle foreninger bliver omfattet, og at det gøres muligt at indrapportere regnskaberne digitalt, som det allerede er nævnt, hvorved den samlede administrationsbyrde herved bliver overkommelig.
Frivillige foreninger har bestemt ikke brug for mere administration end højst nødvendigt.
Her er vi på et område, hvor man ligesom har pligt til at udnytte de redskaber, der er til rådighed.
Vi kan naturligvis støtte forslaget.
Carsten Hansen (S), 2009-11-03:
Jeg vil trøste Venstres ordfører med, at det ikke er første gang, vi har hørt sludder fra den kant, så pyt med det.
Det her er jo en sammenblanding af en række forskellige lovforslag.
Det er sådan en sammenkogt ret, som er god her om vinteren, når det brænder på uden for, men når det er sagt, så lad os gå over til selve lovforslaget.
Der vil jeg godt have lov til at sige, at vi selvfølgelig er glade for, at der efter to års tovtrækkeri i adskillige dagbladsartikler og i samråd, hvor vi har haft ministeren inde for at høre om landbrugsskolernes ve og vel og især deres overforbrug, kommer en tydeliggørelse af lovgrundlaget.
Vi snakker her om et overforbrug på 50 mio. kr., som undervisningsministeren jo har været ude at påtage sig skylden for.
Det bliver der rettet op på nu, men man kan godt sige, at det har været en ganske alvorlig sag.
Det er penge, som kunne være brugt til at sikre, at flere havde fået en erhvervsuddannelse, det er penge, som kunne have været brugt på en lang række andre ting.
De er slæbt igennem systemet på grund af en taxametermodel, hvor landbrugsskolerne jo er dem, der først og fremmest har skullet gå forrest.
Men vi bakker selvfølgelig op om, at vi nu får genoprettet forholdene, og vi er sikre på, at det ikke kan ske mere.
Den model, der er foreslået, er, sådan som jeg kan bedømme det og vi kan bedømme det, gangbar.
Det er også den, vi kender fra de videregående uddannelsesinstitutioner, så fred nu være med det, men jeg synes da, det skal nævnes her, at det er ufatteligt, at sådan noget har kunnet foregå igennem en længere årrække, uden at undervisningsministeren har grebet ind.
Når vi så går til den øvrige del af lovforslaget, må vi sige, at med hensyn til Tvistighedsnævnet er vi enige i det, der er nævnt, og vi er også enige i lovforslaget.
Dog vil jeg her også bede ministeren om at bekræfte og sikre, at der faktisk er kapacitet nok.
Det vil jeg bede ministeren om at svare på.
Så er der tilskudsmodellen for egu.
Det var jo den model, vi skruede sammen før sommerferien, og jeg kan se allerede nu på de tal, vi har fået oplyst, at det ser ud, som om den virker.
Der kommer flere af de unge svage i gang.
Jeg ved godt, der var lidt kritik fra arbejdsgiverne, fordi de skulle være med til at betale her, men kommunerne er glade for den, de unge mennesker er glade for den, og vi er også glade for den.
Så den er der opbakning til.
Det er så spændende, om vi har et forlig på området endnu, men så længe vi har det, så skal vi i hvert fald bakke op om det.
Til sidst er der muligheden for at optage produktionsskoleelever fra de danske skoler i Sydslesvig.
Det var et lille, godt og positivt forsøg, som nu bliver permanentgjort; det er vi enige i.
Så alt i alt er der med de faldne bemærkninger opbakning til forslaget.
Villum Christensen (LA), 2009-11-03:
Tak for det.
Jeg har faktisk lyst til at sige, at jeg er stort set hundrede procent enig i analysen fra hr. Frank Aaen.
Det er hævet over enhver tvivl, at vi kom før ind i krisen, at vi kommer dybere ned i krisen, og at det også varer længere tid, inden vi kommer ud af den igen.
Jeg er derimod ikke enig i, at vi nødvendigvis skal lave en specifik undersøgelse af årsagerne til det her.
Det er stort set udelukkende det, hele den nationaløkonomiske sagkundskab beskæftiger sig med.
Om vi taler om Nationalbanken, om vismandsrapporterne, lige meget hvor vi kigger hen, er det jo mere eller mindre direkte eller indirekte de her forhold, som bliver vendt. For vores vedkommende har man egentlig heller ikke nødig at undersøge særlig meget mere.
Det står forholdsvis klart i mit hoved, hvad de afgørende faktorer er, nemlig det forhold, at regeringen selvfølgelig har ført en alt for lempelig kreditpolitik.
Det har været alt for nemt at låne penge, og jeg er hundrede procent enig i fru Marianne Jelveds analyse, som går på, at også mulighederne for at låne på boligmarkedet har været alt for gode.
Det siger jo sig selv, at hvad der kommer let, går let.
Den medicin har vi jo smagt, så det batter, må man sige.
Det tror jeg også at regeringen vil lære af.
Man kan jo ikke slå op i en eneste nationaløkonomisk analyse, uden at den cirkler om de samme elementer.
Så derfor har vi såmænd ikke nødig at lave nogen stor undersøgelse på det her område.
I forhold til hvad der så er sket efterfølgende, vil jeg sige, at jeg synes, at regeringen har været meget omhyggelig og har gjort tingene rettidigt.
Lige så lidt rettidig omhu man udviste, da man lempede kreditpolitikken og finanspolitikken, da det gik godt, lige så kraftfuldt synes jeg faktisk regeringen langt om længe handlede, så snart krisen var oppe over, men der var det selvfølgelig også for sent.
Det kan vi jo se.
Men det ender med, at jeg er nødt til sige til hr. Frank Aaen, at selv om jeg er enig i analysen, synes jeg altså ikke, at der er behov for at lave en selvstændig undersøgelse.
Vi kender godt baggrunden.