runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-11-26:
Undskyld, hvad var svaret?
Det er meget passende egentlig at karakterisere det som et fint forløb, hvis statsministeren mener, at det, der er foregået de sidste par døgn, er et fint forløb.
Altså, vi står her i Folketingssalen.
Vi skulle behandle finanslov.
Der skulle have været en finanslovsaftale for lang tid siden ifølge de tidsfrister, regeringspartierne selv har været med til at lave i Finansudvalget.
Det sejler jo lige nu.
Så står statsministeren her i dag og siger, at det er et fint forløb.
Hvis det skal være karakteristikken på et fint forløb, så er det okay med mig.
Men hvad var mit spørgsmål, vil jeg spørge statsministeren, som statsministeren slet ikke kom ind på.
Det var: Hvad er regeringens begrundelse for, at man lige præcis ikke lavede en finanslovsaftale i søndags, som finansministeren ellers havde sagt var meningen?
På et spørgsmål om, hvorvidt man kræver, at de ældre, der ikke selv kan komme i bad, har ret til to gange om ugen at få tilbudt hjælp til at komme i bad, kan man så ikke lave en aftale – på lige præcis det punkt.
Hvorfor?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Igen må jeg sige, inden hr. Kristian Thulesen Dahl går helt amok i sin forargelse over, at han ikke er blevet indkaldt, at så synes jeg, at vi skal skrue tiden bare nogle år tilbage, bare 3 år eller 4 år eller 5 år tilbage, hvor det jo var hr. Kristian Thulesen Dahl, som sad i Finansministeriet og forhandlede, og jeg husker ikke mange invitationer til os andre til at være en del af de forhandlinger.
Så det er bare, sådan at man ikke sådan glemmer fortiden alt for hurtigt, for det er der en stor tendens til, synes jeg.
I forhold til spørgsmålet om, hvorfor man så sidder så lang tid med Enhedslisten, vil jeg sige, at det jo er, fordi vi kan lave en rigtig god aftale med Enhedslisten, en rigtig god aftale, og det vil regeringen rigtig gerne.
Vi har forhandlet med Enhedslisten, og det har været et fint forløb.
De forhandler og har deres krav, og de har fået rigtig mange af de ting, de gerne vil have.
Så vi er nu i en situation, hvor nogle af de prioriteringer, som regeringen har, og som jeg ikke tror vi deler med Dansk Folkeparti, som f.eks. en større indsats for det grønne, en større indsats mod social dumping, en klar prioritering af velfærden, herunder de mest udsatte ældre, kan vi rent faktisk gøre en forskel i forhold til med den her finanslov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-11-26:
Tak for det.
Som sædvanlig har jeg glædet mig til spørgetimen, for det er jo en anledning til at stille nogle af de mange spørgsmål, man selvfølgelig altid som politiker har, til landets statsminister – sådan er det.
Og det er jo tredje spørgetime, vi har, så det er også sådan lidt alle gode gange tre, altså at det er der, man regner med at det peaker, og hvor det virkelig begynder at bryde ud i noget, der vil noget.
Så svarene vil jo komme som perler på en snor i dag, går jeg ud fra – i modsætning til tidligere.
Noget af det, som jeg i hvert fald har spekuleret på her op til spørgetimen, er selvfølgelig i relation til finansloven, for det er rigtigt, som statsministeren indledte med at sige, at vi alle sammen er meget interesseret i, hvordan det er med den her finanslov for 2014.
Vi har været vidne til et fuldstændig kaotisk forløb, hvor regeringen jo slet ikke har forhandlet bredt i Folketinget; man påstår, at man er en regering, der ikke er bundet op på blokpolitik osv., og alligevel har man jo i ugevis alene villet tale med Enhedslisten om finansloven.
Jeg kan minde statsministeren om, hvis ikke hun ved det fra sin finansminister, at Dansk Folkeparti har haft lov til at være i Finansministeriet den 9. oktober – jeg tror, det var i en halv time til tre kvarter – og den 30. oktober, hvor vi så igen fik lov til at komme forbi til en kop kaffe.
Begge gange sagde jeg, at vi var meget indstillet på at forhandle videre, og så har vi ikke hørt et pluk siden.
Vi har ikke fået svar på vores spørgsmål fra Finansministeriet, og så sidder jeg tilbage og tænker: Nå, men der kommer vel et eller andet ud af det.
Jeg ser så selvfølgelig i medierne, at forhandlingerne mellem regeringen og Enhedslisten knækker lidt på et spørgsmål om, hvorvidt ældre må få ret til minimum to bade om ugen – altså som et minimumskrav.
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor: Hvorfor er det for regeringen så magtpåliggende at bremse lige præcis det krav, der er stillet i finanslovsforhandlingerne?
Hvad er det, der gør, at regeringen lige præcis dér sætter foden ned og siger, at der ikke kan komme en finanslovsaftale, som der ellers var lagt op til – finansministeren havde sat fristen til i søndags – fordi regeringen ikke vil være med til et krav til kommunerne om, at de ældre, der ikke selv kan komme i bad, skal tilbydes et bad to gange om ugen?
Hvorfor? vil jeg spørge statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Det er jo sjovt at se, som tingene ændrer sig, fra når man står her, til når man står der, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen står.
Jeg synes, man skal vælge sin forklaring, og de to ting, som blev sagt før valget, og det, der bliver sagt nu, hænger i hvert ikke sammen, vil jeg sige til hr. Lars Løkke Rasmussen.
I forhold til det her med finansloven vil jeg bare som det første sige, at det glæder mig rigtig meget, at det bliver anerkendt, at der bliver svaret på spørgsmålet.
Det blev der også sidste gang, men nu bliver det anerkendt af hr. Lars Løkke Rasmussen, at spørgsmålet bliver besvaret, og det er dejligt.
Men jeg vil også sige til hr. Lars Løkke Rasmussen: Det er jo tidligere sket, at en finanslovsaftale først er kommet på det her tidspunkt.
Vi havde gerne set, den var blevet færdig før.
Det skal der ikke være nogen tvivl om, men der er heller ikke nogen tvivl om, at efter planen skal selve finanslovsforslaget tredjebehandles den 18.-19. december, og det har vi stadig god grund til at tro kan lade sig gøre.
Benedikte Kiær (KF), 2013-11-26:
Vi står her med et lovforslag, som følger den aftale, vi indgik i foråret, vedrørende kontanthjælpsområdet – en aftale, en reform af hele området, som i høj grad skal hjælpe de unge til enten at få en uddannelse, hvis de ikke har en uddannelse, eller til at komme i arbejde.
I forbindelse med den reform og den efterfølgende lovgivning er der brug for nogle præciseringer og rettelser i lov om aktiv socialpolitik og lov om en aktiv beskæftigelsespolitik, og de forrige ordførere har givet et meget fyldigt referat af, hvad det er for nogle præciseringer og rettelser, der var behov for.
Der er så også spørgsmålet om nyttejob, og der er jo kommet en del høringssvar, der giver udtryk for lidt bekymring, og jeg tror, det vil være rigtig godt, at vi lige tager en snak om, hvordan vi kan sørge for, at det her selvfølgelig hverken bliver konkurrenceforvridende eller går ind og tager nogle ordinære job.
Det er jo ikke det, der er meningen med den her nytteindsats.
Men med de bemærkninger vil Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Jeg vil kvittere for, at det jo er noget af et sortsyn, som Venstres ordfører fremkom med under sin ordførertale.
Venstre vil ikke være med til at sikre en bedre togdrift i Danmark.
Venstre vil ikke være med til at sikre, at der kommer mange mennesker i arbejde de næste mange år, nemlig ved at vi folder det, der hedder Togfonden DK, ud, sådan at der bliver skabt elektrificering af togbanenettet på hovedstrækningerne i Danmark, hvilket sikrer, at danskerne kan komme hurtigere til og fra arbejde og hurtigere til og fra de enkelte landsdele.
Det vil Venstre ikke være med til.
Jeg tror, at enhver, der sidder og lytter til det her, kan høre, at vi over de næste mange år skal investere en masse penge i at lave et bedre jernbanenet i Danmark.
Hvordan kan det være, at Venstre ikke vil være med til at skabe arbejdspladser?
Det ligger lige for.
Det er en masse gode anlægskroner, der her kommer ud at arbejde, og masser af dem, som hr. Lars Løkke Rasmussen gjorde arbejdsløse, da han havde statsministerposten, kan komme i arbejde igen.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Jeg tror, man kan måle interessen på mange måder.
Kommer der de investeringer, som regeringen forventer?
Kommer der, når reglernes strammes, selskaber, der vil investere millardbeløb i Danmark for at skabe arbejdspladser, for at hive olien op?
Det er vi nogle, der bekymrer os om, og der er selskaber, der har meldt ud, at de nu stopper med at være i Danmark, de trækker følehornene til sig.
Det er en konsekvens af, at regeringen ændrer på reglerne, og jeg synes, det er skuffende, at man sidder den kritik overhørig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Nu var mit spørgsmål ret konkret, nemlig om ordføreren er enig i, at det ser ud til, at der er tilkendegivet mindst lige så stor interesse for den syvende udbudsrunde om undergrunden, som der plejer at være.
Er ordføreren enig i, at det ser sådan ud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
For hvis det forslag, som man tidligere var så begejstret for, var så fantastisk, hvorfor er det så ikke det, man mener skal gælde fremadrettet for alle nye områder?
Det er jo ikke det, regeringen foreslår – heldigvis – så jeg synes måske nok, at der er grund til, at man bakker væk fra de udsagn, man tidligere er kommet med.
Jeg må jo bare konstatere, at der i medierne er meldt ud, at der er selskaber, der har sagt, at de trækker sig fra Danmark nu.
Og det synes jeg er bekymrende, for det betyder, at vi får færre investeringer og færre arbejdspladser.
De meldinger er konstateret helt konkret, og det synes jeg er trist, for jeg troede, at vi alle havde en fælles interesse i at sikre, at det var så attraktivt at investere, at de værdier, der ligger i Nordsøen, kommer op til overfladen og giver penge i kassen i stedet for at blive liggende, fordi det ikke er attraktivt at hive dem op.
Det vil vi også rigtig gerne i Venstre.
Vi kan bare ikke forstå, hvorfor man skal vælge en finansiering, som risikerer at koste tusindvis af arbejdspladser.
For det er jo ikke rigtigt, når hr. Thomas Jensen siger, at der er så mange fantastiske arbejdspladser i det, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd regner med.
For hvis man så spørger finansministeren, hører man, at den varige effekt i Togfonden DK er 500 arbejdspladser.
Det er svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 1 i denne samling.
Det er 500 arbejdspladser.
Vi vil fra Venstres side såmænd gerne være med til at sikre dem.
Det er et lovforslag, vi står med, der tilvejebringer varig finansiering på 360 mio. kr., og vores melding til finansministeren var: Det vil vi da gerne være med til at se om vi kan finde en finansiering til.
Men det skulle være på den her måde.
Det skulle være på en måde, så man kunne slå nogle olieselskaber oven i hovedet og sikkert tilfredsstille nogle venstreorienterede dele af sit bagland – det var det afgørende – i stedet for at sige, at o.k., skal der findes finansiering til Togfonden DK, jamen så lad os da tage en drøftelse af det.
Men det var udelukket.
For det kunne vi sagtens have gjort.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-26:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte henne i den lange svada, der kom.
Men jeg kunne godt tænke mig på vegne af SF i hvert fald at slå fast, at vi ikke synes, det var verdens bedste aftale i 2003.
Det har vi sagt masser af gange, og det har vi ikke trukket tilbage.
Hvorfor kunne vi så ikke ændre i den?
Jamen det var jo, fordi der var lavet sådan et juridisk fiksfakseri.
Altså, vores hænder var bundet.
Det blev undersøgt, regeringen havde nedsat et arbejde for at se, om man kunne ændre i aftalen.
Det kunne man ikke.
Så må man sige: Okay, hvad kan vi så gøre?
Vi vil gerne sidestille udenlandske selskaber med danske selskaber, herunder A.P. Møller – Mærsk A/S, og jeg synes virkelig, det er bizart, at Venstre synes, at et udenlandsk selskab, skal have mere fordelagtige beskatningsregler, end Mærsk skal.
Det synes jeg virkelig er underligt.
Jeg vil gerne spørge helt konkret, om ordføreren er enig i, at det nu ser ud til, at der med den syvende udbudsrunde er lige så stor interesse, som der har været hele tiden.
Altså at de her dommedagsprofetier om, at alle ville løbe skrigende væk, ikke ser ud til at holde.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-26:
Som jeg sagde, er jeg da selvfølgelig villig til at diskutere det, men vi finder det altså vigtigt, at vi har nogle effektive redskaber til det her.
For det er meget, meget afgørende, at vi får fat på de skattesnydere, der forsøger at unddrage sig fællesskabet gennem de forskellige numre, de laver, og der er informationsudveksling nøglen til det.
Det er det, som den her aftale lægger op til, vi kan få implementeret.
Men som jeg sagde før, tager vi en diskussion om de her ting i Skatteudvalget, og så synes jeg, at vi skal tage den derfra.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Jamen tak for de to tilkendegivelser, dels om, at jeg er meget fornuftig, dels om, at ministeren gerne vil i dialog om det her – for det er politik, det her.
Vi skal jo bare et par måneder tilbage, så kan vi se de overskrifter, der har været om SKATs beføjelser og SKATs ageren.
Det kan være uberettiget, det kan være berettiget, men der har i hvert fald været politisk fokus på det.
Det bunder jo alt sammen i de beføjelser, der er i skattekontrolloven, og det er også det, vi behandler i dag.
Så at udvide skattekontrolloven med mere end det, den konkrete aftale kræver, er vi altså noget skeptiske over for.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-26:
Med hensyn til Enhedslisten er jeg da overbevist om, at alle fornuftige mennesker stemmer for det her.
Det er jeg fuldstændig sikker på.
Og det gælder såmænd også i sidste ende hr. Mads Rørvig, for han er et fornuftigt menneske, det ved jeg jo godt han er.
Så det skal nok gå.
Med hensyn til bemyndigelser er det jo en diskussion, man altid har, og det har man i forbindelse med megen lovgivning – altså hvor mange bemyndigelser, der skal gives til en minister.
Det afhænger meget af sagens karakter og også af, i hvilket omfang der er tale om meget politiske ting eller tale om mere praktisk orienterede, administrative ting.
Jeg har også set den kritik, der er kommet fra Finansrådets side, og jeg går ud fra, at vi skal have en diskussion i Skatteudvalget efter det her.
Som også de andre ordførere fra regeringspartierne har sagt, er vi naturligvis altid villige til at høre på argumenter.
Jeg regner med, at vi under udvalgsbehandlingen også kan få de argumenter frem, og så diskuterer vi det i Skatteudvalget ved behandlingen af det her.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Den her regering knokler for at skabe arbejdspladser, og så står Venstres ordfører bare sådan nonchalant og siger, at der er en varig virkning på 500 arbejdspladser.
Vi taler altså om noget langt, langt ud i tiden, og så vil man ikke være med til det her.
500 arbejdspladser betyder nok ikke noget for Venstre, og slet ikke de der mange, mange tusinde arbejdspladser, der vil være på den korte bane, mens man anlægger de her to strækninger.
Nej, nej, Venstre skal finde et eller andet mærkeligt argument, nemlig at der er enkelte selskaber, der ikke vil være i Danmark, og så ligesom blæse det op til, at så er der ikke nogen olieselskaber, der vil være i Danmark.
Men det har jo ikke hold i virkeligheden.
Som fru Lisbeth Bech Poulsen har sagt, er der jo en stor tilslutning til og interesse for den syvende udbudsrunde, og hvor der er penge at tjene, skal kapitalen nok også finde hen, og derfor skal olieselskaberne også nok komme og investere i Danmark.
Så jeg har ikke nogen frygt for, at det hele går i stå i Nordsøen, og jeg synes, det er beskæmmende, at Venstre ikke vil være med til at skabe arbejdspladser til de folk, der er arbejdsløse i Danmark i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-26:
Det er ikke noget stort lovforslag, vi her skal diskutere.
Lovforslaget tager sit afsæt i den kontanthjælpsreform, vi vedtog i juni måned, og som LA er med i.
Et af elementerne i kontanthjælpsreformen er nytteaktivering af arbejdsmarkedsberettigede ledige.
Det her lovforslag indeholder nogle præciseringer af kontanthjælpsreformen, i forhold til hvordan nytteindsats skal anvendes.
Vi lagde i forhandlingerne stor vægt på, at nytteindsats ikke måtte fortrænge private leverandører, og vi mener, at det godt kan fremstå tydeligere af det her lovforslag.
Så for at vi kan støtte lovforslaget, kræver det nogle yderligere præciseringer, så det står helt klart, at nytteindsats ikke må fortrænge private leverandører.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om han tror på princippet bag udbud og efterspørgsel.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Der kommer med det her lovforslag nogle meget sikre og langsigtede rammevilkår, som olieselskaber kan forholde sig til, når de overvejer deres investering i Danmark.
Så på den måde sikrer vi et godt og faste investeringsklima.
Hvis der var plads til selvransagelse hos hr. Torsten Schack Pedersen, kunne man måske lige minde ordføreren om, at den korte tid, hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, var dér, hvor vi mistede 132.000 private arbejdspladser i Danmark.
Og dér brandskattede hr. Lars Løkke Rasmussen dansk erhvervsliv med 22 mia. kr. – ikke bare et enkelt år, men hvert eneste år efterfølgende.
Dansk erhvervsliv skulle have ekstra byrder midt i den værste økonomiske krise, vi har set siden 1930'erne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Ja, det vil vi gerne se nogle resultater af.
Men jeg konstaterer altså, at Socialdemokraternes skatteordfører vedstår, at det løfte, som statsministeren gav, da vækstpakken blev præsenteret, blev brudt 72 timer efter.
Og så er jeg jo bare interesseret i at vide: Når det nu var i Nordsøen, at man kunne bryde det løfte om ikke at hæve skatter og afgifter, hvem er så de næste, der skal være bekymret for, at det løfte, som statsministeren har givet flere gange, ikke holder?
For ordføreren må da være klar over, at den usikkerhed, der med sådan et løftebrud bliver skabt om, hvad det er for et investeringsklima, der er i Danmark, har en betydning for, om udlandet vil investere i Danmark.
Men det er måske helt forbigået ordførerens opmærksomhed, at der er nogle, der holder øje med, hvad det er for nogle rammevilkår, vi byder virksomheder i Danmark, og hvor troværdigt det er, når landets statsminister siger, at der ikke kommer stigende skatter og afgifter, for efter 72 timer så at hæve dem.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Det er danskernes penge, fordi det er danskernes olieressourcer ude i Nordsøen.
Derfor sikrer vi, at pengene bliver brugt på at lave en togfond, og den togfond skal bruges til at elektrificere jernbanenettet i Danmark.
På den måde sikrer vi, at der i anlægsfasen er en masse gode arbejdspladser i den, og vi sikrer også, at når togene ruller derudad, øger det mobiliteten, det øger arbejdsudbuddet, og på den måde er det også gavnligt for dansk økonomi.
Så det her med at male en vis herre på væggen her i salen i dag synes jeg er meget, meget forvridende i forhold til de forhold, som kommer til at være konsekvensen af det her lovforslag.
Ja, det er sådan, at vi hæver beskatningen på et område, men der er stadig væk stor, stor interesse for at udvinde olieressourcerne i Nordsøen.
Så jeg synes bare, at Venstre skulle se at glæde sig over, at der er en regering, der gør noget for at skabe arbejdspladser i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Jeg kan af ordførerens tale konstatere, at der er tale om en generel skattestigning her, altså 28,5 mia. kr. i generel skattestigning.
Når den samme ordfører tidligere har brystet sig af, at der er lavet en vækstaftale, der sænker skatter og afgifter, fordi det fremmer danske arbejdspladser, så vil jeg gerne have ordføreren til at beskrive, hvordan stigende skatter og afgifter kan være gavnligt for beskæftigelsen. Jeg vil også gerne have, at ordføreren bekræfter, at det tilsagn, som statsministeren gav, da vækstpakken blev præsenteret, om at regeringen ikke ville komme med nye generelle stigende skatter og afgifter, er brudt med det her forslag.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Der er jo forskellige interessegrupper også fra den såkaldte olielobby, som har gentaget og gentaget ordet tilbagevirkende kraft, men vi står her i dag, den 26. november, og behandler et lovforslag, som skal træde i kraft pr. 1. januar 2014, og så kan hr. Mike Legarth vel også godt se, at det ikke er lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Det er sjældent, at jeg har hørt en ordfører, der skulle imødegå Advokatrådet, der repræsenterer den juridiske videnskab, ved at bruge en anden ordførers udgangspunkt, altså kommentarer til nogle forhandlinger.
Det, jeg spurgte ordføreren om, var: Anerkender man, at Advokatrådet tilkendegiver, at der er tale om tilbagevirkende kraft?
Det er det første.
Det næste led er, at det jo er et faktum at f.eks. Bayerngas har meddelt, at de kun får overgangsordning i 2012 og 2013.
I 2014, 2015 og 2016 gælder overgangsordningen ikke, men der skal de betale de udgifter, de har, for ting, der er besluttet og bestilt inden.
Det er da uretfærdigt, dybt uretfærdigt.
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Det her var jo noget, vi diskuterede meget under forhandlingerne, og jeg er glad for, at der har været en relativt bred tilslutning til den her aftale i Folketinget, nemlig at både Enhedslisten og Dansk Folkeparti tilsluttede sig, og det var også helt tydeligt – det fremgik også i offentligheden – at Dansk Folkeparti virkelig var indgående optaget af det her emne.
Samtidig vil hr. Mike Legarth jo også, hvis han har lyttet til min ordførertale, have kunnet høre, at der ikke er nogen af de her regler, der træder i kraft før den 1. januar 2014.
I dag har vi jo den 26. november 2013, så enhver, der følger med i den her debat, kan jo se, at der ikke er noget med tilbagevirkende kraft.
Vi behandler i dag et lovforslag, som skal træde i kraft pr. 1. januar næste år.
Mike Legarth (KF), 2013-11-26:
Nu står ordføreren på talerstolen og siger, at der ikke er tale om tilbagevirkende kraft.
Vil det sige, at ordføreren er klogere end Advokatrådet, der repræsenterer den juridiske videnskab i det her land, og som jo i sit høringssvar klart og tydeligt har tilkendegivet, at det er med tilbagevirkende kraft?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-26:
Det er jo en håbløs måde at diskutere på.
Altså, vi har fra Venstres side sagt, at vi gerne vil være med, at vi gerne vil være med til at finde en finansiering, men at vi ikke mener, at løsningen er at øge skatten på danske arbejdspladser i Nordsøen og risikere, at de tusindvis af arbejdspladser, der er, kommer i spil på den negative måde.
Og så er det lige flot nok, at man kaster rundt med de her store tal fra Socialdemokratiets side.
Den årlige beskæftigelseseffekt er indledningsvis relativt begrænset og stigende op til ca. 2.000 personer i 2020 – i 1 år.
Og i varig virkning er det 500 arbejdspladser.
Vi står med et lovforslag, der kan risikere at bevirke, at langt, langt flere arbejdspladser forsvinder fra Danmark, og det er jo sådan set det, der er bekymringen fra Venstres side.
Vores bekymring er, at regeringen i stedet for at finde en anden måde at finansiere det på vil bruge det her i et ideologisk korstog.
Fred være med det, så er vi bare uenige, for vores bekymring for, at arbejdspladser i Nordsøen forsvinder, er oprigtig.
Den har hold i virkeligheden, den har hold i erfaringerne fra Storbritannien, men det vælger man så at sidde overhørig.
Det er så regeringspartiernes valg.
Jeg undrer mig bare.
Mads Rørvig (V), 2013-11-26:
Tak for det.
Vi har nu hørt de andre partiers indstilling.
I fald at Enhedslisten er skeptisk over for en aftale med USA, stiller det jo Folketingets behandling af ministerens lovforslag i et lidt mere spændende lys, kan man sige.
Derudover vil jeg også høre ministeren, som jeg også har spurgt de andre ordførere, om, hvad ministeren selv synes om rækkevidden af de beføjelser, som ministeren beder om.
Jeg ved ikke, om ministeren selv kan komme på, man kan sige, fortilfælde, hvor man beder om så vide beføjelser.
Jeg har ikke lige sådan umiddelbart kunnet finde nogle i den research, jeg har lavet.