runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er som sagt mit indtryk, at skatteministeren arbejder på at sikre indretningen af bundfradraget, vi taler om, på en måde, der er så hensigtsmæssig som muligt, også i forhold til at få en EU-godkendelse af det forhold.
Det er korrekt, at der ligger nogle udtalelser fra Aalborg Portland på baggrund af, at man skal betale en forureningsafgift, fordi man forurener.
Men der er jo reelt ikke sket nogen udflytning af arbejdspladser på den baggrund.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-23:
Det har finansministeren jo ret i.
Men det er bare noget, der fører til, at arbejdspladser flytter ud.
Og jeg kan forstå, at finansministeren tidligere har ønsket at tage hånd om Aalborg Portland.
Det forslag, der er lagt frem, er langt værre end det forslag, der oprindelig var på bordet.
Så derfor skal den særordning, der er i dag, videreføres.
Jeg kan forstå, at den særordning, der i dag, halverer man så nu.
Det er der ikke sammenhæng i, vil jeg sige til finansministeren.
Det her med låger og skuffer kan godt lyde som en dårlig køkkenreklame, men det er det, finansministeren gør, han lover og skuffer, når han stiller sig frem foran de nordjyske vælgere og siger, at Aalborg Portland ikke skal rammes ekstra hårdt.
Men i et forsøg på at gøre det bedre, gør man det meget værre, end det var til at starte med.
Det hænger da ikke sammen, vil jeg sige til finansministeren.
Man laver en finanslov, der fører til, at arbejdspladser flytter ud af Danmark, fordi man forhøjer en NOx-afgift fuldstændig ekstremt og halverer et bundfradrag, man har lovet at fastholde som en særordning.
Martin Geertsen (V), 2011-11-23:
Jeg vil stadig væk godt spørge en lille smule ind til de 2 mia. kr. For jeg går ud fra, at man i regeringen ikke synes, det er sådan et lillebitte hjørne af den politiske diskussion.
Det har jo været rimelig centralt, både i valgkampen og efterfølgende, det har været en central politisk diskussion, så derfor er jeg selvfølgelig en lille smule optaget af de der 2 mia. kr., som man forventer at det bliver.
Nu vil jeg ikke lægge finansministeren ord i munden – det skulle ligge mig fjernt –
men jeg vil alligevel spørge, om vi så kan oversætte det, der står i regeringsgrundlaget, om, hvad man forventer, med, at det er en målsætning?
Altså, er det en målsætning for regeringen, at man vil hente 2 mia. kr. i indtægter på betalingsringen?
Så jeg skal forstå det derhen, og nu prøver jeg igen at lade være med at lægge finansministeren ord i munden, at de 2 mia. kr., som man har som målsætning eller sigtepunkt, eller hvad vi nu skal kalde det, sådan set er at sidestille med de andre sigtepunkter og målsætninger, man har med betalingsringen.
Det væsentligste er jo sådan set at få begrænset trængslen, kan jeg forstå på regeringen.
Men er de to sigtepunkter og målsætninger sidestillet?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg påskønner virkelig den nænsomme spørgeform, det synes jeg klæder spørgeren og Folketinget som sådan.
Jeg ved ikke, om de kan siges at være sidestillet.
Det primære mål med indførelsen af en betalingsring er jo at reducere trængslen, at sikre bedre vilkår for de mennesker, der sidder i bilkøer, bedre miljø, at skabe muligheder for at investere i kollektiv trafik, gøre den billigere, i det hele taget styrke hovedstadsområdet ved at skaffe indtægter, der gør, at vi kan få en positiv udvikling i en situation, hvor det er svært at se, hvor de indtægter ellers skulle komme fra.
Det er det grundlæggende.
Så er der et konkret tal, som er et sigtepunkt, det er naturligvis underordnet det grundlæggende.
Men jeg skal ikke bevæge mig dybere ind i en regeringsgrundlagsdogmatik ved den her lejlighed.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-23:
Finansministeren har lavet en finanslov, i hvilken man øger NOx-afgiften, og det har jo stor betydning for en række større danske virksomheder, bl.a. for Aalborg Portland.
Inden man var færdig med finansloven, udtalte finansministeren under overskriften »S holder hånden under Portland«, at finansministeren er villig til at se på Aalborg Portlands bundfradrag.
Nu kan man så forstå med det lovforslag, der er fremsat efter finanslovaftalens og en aftale om NOx-afgiftens indgåelse, at den her drøftelse, som jeg tror folk har opfattet som en hjælpende hånd, i virkeligheden er blevet en halvering af bundfradraget for Aalborg Portland i forhold til grå cement.
Så bliver jeg nødt til at spørge finansministeren, hvordan det, som finansministeren i Nordjyske Stiftstidende siger skal være en hjælpende hånd til Aalborg Portland, lige pludselig i drøftelserne ender med en halvering af bundfradraget.
Hvordan er der sammenhæng i det? vil jeg spørge finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er skatteministeren, der konkret arbejder med lovforslaget om en NOx-afgift.
Men så vidt jeg er orienteret, arbejder man stadig væk på, så vidt det overhovedet er muligt, at indrette bundfradraget på en måde, der tager størst mulig hensyn til de virksomheder, spørgeren sigter til.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-23:
Det kan jo være, jeg tager fejl, men der står, at finansministeren udtaler sig, og finansministeren siger, hvilket finansministeren er fuldstændig klar over: »Der er nogle muligheder for at se på Aalborg Portlands bundfradrag, og det vil blive en del af drøftelserne, så jeg tror ikke, det er en rigtig vurdering.«
Det, der er en rigtig vurdering, er, at Aalborg Portland siger, at hvis det bliver virkelighed, er de tvunget til at lukke og slukke.
Det, der er sket siden, er, at de 10 mio. kr., Aalborg Portland troede de skulle betale ekstra i afgift, i de her drøftelser, i forbindelse med hvilke finansministeren siger man tager hånd om Aalborg Portland, nu er blevet til 40 mio. kr. Og Aalborg Portland melder ud i dag, at det kan betyde, at man vil flytte til udlandet og ens konkurrencesituation vil blive svækket betydeligt.
Det er ikke rigtigt, vil jeg sige til finansministeren, at man fortsat drøfter det.
Der er fremsat et lovforslag, og her halverer man bundfradraget for cementproduktion.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er som sagt skatteministeren, man skal rette den konkrete forespørgel om indretningen af NOx-afgiften og bundfradraget til.
Sådan som jeg forstår skatteministeren, arbejder man på at indrette bundfradraget så hensigtsmæssigt som muligt for danske virksomheder, herunder Aalborg Portland.
Det er der, så vidt jeg har forstået, også en EU-problemstilling forbundet med, og det er skatteministeren, der tager sig af det spørgsmål.
Efter bedste evne forsøger man at indrette det på en måde, der tager hensyn til danske virksomheder, herunder også Aalborg Portland.
Men NOx-afgiften er efter vores opfattelse en nødvendighed af flere årsager; både for at sikre et betydeligt provenu og af miljømæssige hensyn.
Og det er en afgift, der sikrer, at vi får mindre luftforurening og færre skader som følge af luftforurening i fremtiden.
Det står regeringen helt og fuldt bag.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-23:
Jamen jeg kunne forstå på finansministeren, at miljøet kommer i første række; skidt med arbejdspladserne, hvis ikke arbejdspladserne lige er af den slags, som passer ind i finansministerens syn på miljøet.
Selvfølgelig synes vi også i Dansk Folkeparti, at man skal have et godt miljø, en god natur, det har slet ikke noget med det her at gøre, men man kan godt arbejde på at få begge dele.
Aalborg Portland har jo nedbragt deres NOx-udledning, den har de jo arbejdet på at nedbringe.
Vi ser jo også, at der i nabolandene Norge og Sverige, som regeringen også har henvist til, er en høj afgift, men at afgiften går tilbage til virksomhederne med henblik på at nedbringe forureningen, og dertil kommer, at cementindustrien er holdt udenfor i den situation, netop fordi det er en særlig tung industri.
For Aalborg Portlands vedkommende produceres 90 pct. til eksport, og det betyder, at der vil være en indtægt, som finansministeren kommer til at mangle, hvis Aalborg Portland bliver nødt til at lukke.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nu tror jeg helt generelt, at jeg, hvad angår de mere detaljerede spørgsmål om indretningen af betalingsringen og dens projektering, vil råde spørgeren til at rette dem til transportministeren.
Det overstiger mine evner at svare eksakt på de spørgsmål både generelt og her i dag.
Men jeg vil da gerne sige helt generelt, at indikationen i regeringsgrundlaget er at forsøge at lave en betalingsring med det ambitionsniveau at sikre indtægter på 2 mia. kr., som jo ikke skal i statskassen – det er en helt grundlæggende pointe, som man måske har en tendens til at hoppe let og elegant hen over, når man har stillet sig kritisk over for betalingsringen, men det er netop penge, der skal bruges på at gøre den kollektive trafik bedre og billigere, så vi i det hele taget styrker hovedstadsområdet og gavner de familier, der i øjeblikket sidder fast i bilkøer ind og ud af København morgen og eftermiddag.
Så det er det ambitionsniveau, der lægges op til, og der er det jo også klart, at det i medfør af forsigtighedsprincippet er sådan, at man skal have vedtaget en betalingsring, som sikrer et provenu af den størrelsesorden, før man så kan bruge de penge.
Og lykkes det ikke at foretage en sådan vedtagelse, kan man heller ikke bruge pengene.
Det er meget enkelt.
Det er ikke korrekt, at regeringen ønsker noget ondt for Aalborg Portland, tværtimod.
Så vidt det er oplyst for mig, arbejder skatteministeren på at finde en indretning af det pågældende bundfradrag, som er hensigtsmæssig for Aalborg Portland.
Der gør sig så det forhold gældende, at det skal godkendes af EU, og det arbejder skatteministeren, så vidt jeg er orienteret, på at finde en mulighed for at få gjort.
Den nærmere proces i forbindelse med det skal man spørge skatteministeren om.
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
Der er jo også kritik fra Dansk Metals medlemmer oppe i Nordjylland, fordi det her koster arbejdspladser.
Så hvis det nu ikke bare havde været ord den 4. november, da finansministeren sagde, at man ville skabe gode muligheder for Aalborg Portland, hvis det ikke bare havde været ord, da skatteministeren i sidste uge sagde, at man ville finde en løsning, så havde lovforslaget jo set helt anderledes ud, vil jeg sige til finansministeren.
Så havde man jo netop gjort noget for Aalborg Portland.
Man siger, at man gerne vil, men når så først lovforslaget kommer, fanger bordet, og så er der jo netop ikke taget hensyn til en virksomhed som Aalborg Portland.
Så igen vil jeg spørge finansministeren: Er det forståeligt, at man har en direktør på Aalborg Portland, der er dybt skuffet, han siger ligefrem selv i dag, at han er chokeret over regeringen?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er forståeligt, at man udtrykker en kritik, fordi man skal yde et bidrag, man hellere havde været foruden.
Det vil jo gøre sig gældende i en række sammenhænge, hvor man beder mennesker om at yde et bidrag.
Det er bare nødvendigt, hvis man vil drive en samfundsøkonomi som den danske, der bygger på, at alle bidrager og vi reguleres til mindre forurening.
Det er, som jeg har oplyst tidligere også til tidligere spørgere, tilfældet, at skatteministeren arbejder på en indretning af det her, som kan godkendes i EU og også på det punkt følge alle regler.
Det kan skatteministeren oplyse nærmere om.
Det kan man rette spørgsmål til ham om ved lejlighed.
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
Jeg vil da give finansministeren ret så langt, at jeg da tror, at de fleste virksomheder gerne vil være skatter og afgifter foruden, men det, man sådan set fornemmer lidt, er, at regeringen gerne vil være foruden den her meget store virksomhed, nemlig Aalborg Portland, som har meget stor betydning i Nordjylland.
Det undrer mig bare meget, at finansministeren siger, som han gør i dag, fordi han jo den 4. november lod forstå, at man ville prøve at friholde Aalborg Portland.
Det er jo ikke korrekt, at skatteministeren sidder og arbejder – ja, det kan godt være han sidder og arbejder, men han har i hvert fald fremsat et lovforslag, fordi det gjorde han allerede i mandags på det her område.
Så der er jo altså nogle ting, der ikke hænger sammen.
Så jeg vil spørge finansministeren: Er det forståeligt, at Aalborg Portland føler sig både tilsidesat og skuffet på baggrund af de udtalelser, som både finansministeren og skatteministeren er kommet med, hvor man ligesom gav udtryk for, at man ville friholde Aalborg Portland?
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Tak for det.
Hvad er forskellen på en iPhone og en iPad?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg har mange svagheder, og en af dem er, at jeg er meget dårligere til it end mine børn, men så vidt jeg er orienteret, er der i hvert fald en størrelsesforskel.
Mads Rørvig (V), 2011-11-23:
Tak for det.
Nu har finansministeren en høj uddannelse og kan en række ting.
Finansministeren og regeringen stiller jo netop som krav til virksomhedsejere, små og store i Danmark, at de skal kunne kende forskel på dem som følge af det nye beskatningsgrundlag, man vil lave for en ny multimediebeskatning.
En iPhone bliver beskattet, men en iPad gør ikke.
Jeg kan forstå på finansministeren, at det er størrelsen, der er afgørende for, om de skal beskattes eller ej.
Kan finansministeren ikke se, at det er fuldstændig håbløst?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Selv med den kritiske tone, vi har mellem hinanden her i Folketinget, tror jeg ikke, man kan udlægge mit svar, som at det var størrelsen, der gjorde, om man skulle beskatte det ene frem for det andet.
Jeg tror, spørgerens spørgsmål indikerer en nagende dårlig samvittighed over, at man fra Venstres side ikke har kunnet medvirke til at afskaffe den dybt upopulære multimedieskat, man selv indførte, da man sad i regering, fordi man ikke kunne bekvemme sig til at finde de indtægter, der skulle til for at gennemføre det forslag, fordi man ikke vil efterleve det forsigtighedsprincip, den nye regering har lanceret, fordi man ikke forstår, at vi står i en alvorlig økonomisk situation, der kræver, at man finder finansieringen krone til krone, når man skal gennemføre forslag, der i øvrigt er dybt fornuftige.
Det ved jeg noget om, men it ved jeg ikke så meget om.
Som oplyst til de tidligere spørgere kan jeg sige, at det, så vidt det er oplyst for mig, stadig væk er tilfældet, at skatteministeren arbejder aktivt på at finde en løsning, og det gælder det pågældende bundfradrag, som skal godkendes i EU.
Hvordan problemstillingen præcist er indrettet, og hvad tidsforløbet i det er, må man gå til skatteministeren for at få en nærmere debat om.
Når det gælder min tolkning af de udtalelser, der er kommet i dag, kan jeg sige, at der jo ikke er noget overraskende i, at en virksomhed, der er pålagt en afgift, udtrykker kritik af den afgift.
Sådan er den politiske debat jo.
Altså, man havde da formentlig hellere været foruden, og det er jo fair nok.
Jeg må bare holde fast i, at vi har et problem med NOx- forureningen i Danmark, som vi forsøger at løse med den her afgift, og det sikrer så samtidig et provenu, som vi kan investere i nogle af de ting, vi har brug for.
Det er det helt grundlæggende.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-23:
Det er måske netop der, finansministeren overser noget.
For en virksomhed som Aalborg Portland, men også plastgenbrugsindustrier, hvor man smelter plastik om, gør jo netop en stor indsats for miljøet.
Aalborg Portland bruger årligt i deres produktion 700.000 t af samfundets restprodukter, de bliver skaffet af vejen på en miljømæssigt god måde, og de leverer varme til 30.000 husstande i Aalborg.
Jeg skal lige oplyse finansministeren om, at Aalborg normalt er et stærkt socialdemokratisk område, og at det er finansministerens egne vælgere, der bliver ramt, hvis Aalborg Portland lukker, ved at der så netop kommer store stigninger i fjernvarmepriserne på den her måde, samt at finansministeren vil stå tilbage med 700.000 t industriaffald, der skal skaffes af vejen på en anden måde.
Jeg kan bare konstatere, at det ikke rører finansministeren på nogen som helst måde.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nej, det synspunkt har jeg nu ikke gjort gældende på noget som helst tidspunkt, på ingen måde.
Jeg har da fuldstændig forståelse for, at en virksomhed og nogle mennesker, der står til at skulle betale en afgift, fordi man har en forurening, som rammer resten af samfundet, og som vi ønsker at begrænse, udtrykker kritik i den sammenhæng, respekt for det.
Jeg gør bare grundlæggende det synspunkt gældende, at vi her i Danmark passer på miljøet og samtidig sikrer, at vi har en høj konkurrenceevne.
Det har kunnet lade sig gøre, ikke bare i begrænset omfang, altså som et kompromis mellem to hensyn, men i et formidabelt godt omfang op til nu, men med 10 års pause, da man havde en borgerlig regering, der ikke tænkte på den måde.
Nu gør vi noget mod NOx-forureningen, og vi sikrer samtidig et provenu, som vi kan investere i bedre uddannelse, ikke mindst til de ledige, hvad jeg tror at hr. Bent Bøgsted selv har arbejdet med i en årrække.
Og vi forsøger så at indrette tingene på en måde, der er så hensigtsmæssig og skånsom som muligt; det er det, vi arbejder på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-23:
Tak, formand.
Vi fortsætter lidt i NOx- sporet.
Regeringen har indgået en aftale med Enhedslisten om de såkaldte kvælstofoxider, som er forurenende.
Det rammer danske gartnerier ganske hårdt med 100 mio. kr. om året.
I Dansk Folkeparti er vi bekymret for dette.
Mit spørgsmål er: Er det regeringens politik at lukke danske gartnerier og hjælpe konkurrerende firmaer i Holland, Tyskland osv.?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nej, det er ikke regeringens politik at lukke danske gartnerier, men det er regeringens politik at sørge for, at vi har en stærk miljøpolitik i Danmark, at vi har mindre forurening, også NOx-forurening, og at vi sikrer et provenu til statskassen, der gør, at vi kan investere i nogle af de ting, vi har brug for, herunder uddannelse og ikke mindst uddannelse til ledige.
Det er det, vi har gjort.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-23:
Hvorfor indfører man så denne afgift?
Gartnerierne har det svært.
De ligger i hård konkurrence med udenlandske gartnerier.
Tager finansministeren slet ikke disse advarsler alvorligt?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen jeg lytter bestemt til alle advarsler, det gør hele regeringen, men vi har den grundlæggende linje, at der ikke er nogen fremtid for Danmark ved at blive et land, der accepterer forurening og konkurrerer med andre lande på dårlig miljøbeskyttelse.
Der er ingen fremtid for det.
Vi traf for mange år siden det grundlæggende valg, at Danmark skulle være langt fremme, når det gjaldt miljøet, også i forhold til andre lande, og at vi skulle tilpasse os på en måde, der gjorde, at vi kunne leve på at være bedst, når det gjaldt miljøet, i stedet for at se det som en belastning for vores økonomi.
Lige præcis den måde at tænke på har man så i den borgerlige fløj haft et skiftende forhold til.
Venstre har jo i en periode sammen med De Konservative gjort gældende, at man var enig.
Man må give Dansk Folkeparti, at de aldrig på noget tidspunkt har forstået den pointe, og det er jo på en eller anden måde konsistent.
Det må jeg give spørgeren.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-23:
Altså, det er jo svært at sige, at gartnerier er svært forurenende.
Branchen eksporterer for 3 mia. kr. om året.
Mener finansministeren ikke, at det er værd at beskytte og hjælpe denne branche i stedet for at brandskatte den, når den ikke er svært forurenende?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg mener, at NOx-forureningen er et problem, et helt konkret miljøproblem, som man bør gøre noget ved, og det er det, vi har gjort.
Så enkelt er det.
Inger Støjberg (V), 2011-11-23:
Tak for det.
Jeg har sådan set et ret simpelt spørgsmål til finansministeren, nemlig om finansministeren kan forstå, at koncernøkonomi- og finansdirektøren oppe i Aalborg Portland er i chok og meget skuffet over regeringens fremsatte lovforslag om NOx-afgiften.
For det er nemlig sådan, at finansministeren jo selv på et ret tidligt tidspunkt, da man diskuterede Aalborg Portlands fremtid, sagde – og det er et citat, for det ved jeg at finansministeren holder meget af, fra Nordjyske Stiftstidende den 4. november: »Der er nogle muligheder for at se på Aalborg Portlands bundfradrag, og det vil blive en del af drøftelserne, så jeg tror ikke, det er en rigtig vurdering.«
Det siger finansministeren om fremtiden for Aalborg Portland, for der siger Aalborg Portland ligesom for første gang, at man kan få et problem.
Siden hen har også skatteministeren været ude at sige: Vi finder en løsning på de her ting for Aalborg Portland, for det er en vigtig virksomhed.
Derfor vil jeg bare i dag høre finansministeren, om han kan forstå, at man er meget, meget skuffet og også chokeret i Aalborg Portland over det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg siger netop ikke, at miljøet kommer før alt andet.
Jeg er da glad for at høre, at Dansk Folkeparti tænker varmt på miljøet, men det er ikke noget, man sådan rigtigt har kunnet konstatere i de forløbne 10 år, når man så den politik, der blev ført, og som Dansk Folkeparti jo har haft en afgørende indflydelse på hele vejen igennem.
Men lad det nu ligge.
Grundlæggende er min pointe jo, at det her i Danmark har kunnet lade sig gøre at føre en offensiv miljøpolitik, samtidig med at man har kunnet tjene penge på at være foran.
Og når det drejer sig om Sverige, som spørgeren henviser til, er det sådan, så vidt det er oplyst for mig, at Sverige faktisk evner at have en væsentlig lavere Nox-forurening for cementindustrien, end vi gør i Danmark.
Så der er åbenbart muligheder for at gøre det endnu bedre, end det har været tilfældet hidtil.
Så jeg tror bare, vi må konstatere, at spørgeren og jeg ser grundlæggende forskelligt på muligheden for bæredygtigt at drive en moderne økonomi med respekt for miljøet og samtidig have en høj konkurrenceevne i forhold til udlandet.
Jeg tror, at det er den vej, vi skal, jeg tror, at det er den vej, der gør, at vi bliver til noget særligt i Danmark, og jeg tror, at det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Det gør spørgeren åbenbart ikke, og det må jeg jo så have respekt for.
Christian Friis Bach (RV), 2011-11-23:
Hvis man lærte én ting af 1930'ernes økonomiske krise i Europa, var det, at hvis man forsøger at løse krisen ved at lukke sig ude, lukke sig inde og sætte barrierer op til resten af verden, så går det endnu mere galt.
Og det er jo den lærestreg, vi skal huske i den nuværende økonomiske krise.
Vi må ikke lukke os inde, og vi må ikke lukke verden ude – tværtimod er det måske netop nu, vi skal investere i verden.
I tiden efter anden verdenskrig investerede USA enorme summer i Europa i et forsøg på at sætte gang i væksten, i et forsøg på med økonomiske investeringer at bidrage til fred og stabilitet i Europa.
Det virkede, og det dannede baggrunden for den fred og den stabilitet, der blev formet i tiden efter anden verdenskrig.
Det samme skete i Sydkorea efter koreakrigen – igen store investeringer i Korea, der trak sig ud af fattigdommen, ud af ufreden, og som i dag er et marked for danske virksomheder og bidrager til den globale vækst.
Den tænkning står regeringen for, og derfor prioriterer vi, som vi gør.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-23:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »U-landsbistand er penge ud af vinduet« på www.information.dk/153481.
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til ulandsbistandens effektivitet, og er ministerens enig i professor Martin Paldam fra Aarhus Universitets konklusion, som er baseret på 40 års intensiv forskning, om, at effekten af bistandshjælp overordnet set er lig nul?