runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Det, vi snakker om her, er at give kommunerne nogle handlemuligheder for at lave en blandet elevsammensætning.
Det, vi kan se, er jo, at der er nogle, der er udsatte i skolesystemet på den måde, at de enten har problemer omkring sprog, eller at de er socialt udsatte, så det er nogle ting dér, der skal understøttes.
Der kan den enkelte kommune gå ind og sige: Vi har brug for at lave en sammensætning, som understøtter dem, der er udsatte af den ene eller den anden grund her.
Og det skal kommunerne have en bedre mulighed for.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Jeg vil sådan set appellere til, at man forholder sig til det forslag, der ligger her, og ikke til skriblerier i pressen.
For det, der står i forslaget her, er, at hvis et barns normale udvikling er i fare, skal man kunne pålægge forældrene at tilmelde deres børn en vuggestue eller en børnehave.
Jeg antager, at den konservative ordfører er enig i, at hvis et barns normale udvikling er i fare, så er der grund til at reagere som samfund.
Der, hvor uenigheden tilsyneladende opstår, er i spørgsmålet om, hvorvidt man først som samfund for alvor skal gøre en forskel, når barnet er 3 eller 4 år.
For når vi foreslår, at flere børn med etnisk minoritetsbaggrund skal i vuggestue og børnehave, er det, fordi det er dér, deres danske kammerater er.
Hovedparten af alle danske børn går i vuggestue og børnehave, og de bliver sprogstimuleret, og de får forskellig inspiration og modtager forskellige pædagogiske tilbud.
Og når vores børn med etnisk minoritetsbaggrund ikke gør det, er de bare bagud på point fra starten, og det er ikke rimeligt.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Det glæder mig, at vi er helt enige om, at er børns normale udvikling i fare, skal vi selvfølgelig reagere.
Men et barn, som vokser op hos en familie, som måske ikke er så god til dansk, men ellers har omsorg for barnet, leger med det, synger med det, giver det tryghed og omsorg, anser jeg altså ikke for at være et barn, hvis normale udvikling i fare.
Jeg er fuldstændig enig i, at det betyder rigtig, rigtig meget for de børn, der vokser op med en anden etnisk oprindelse, at de har et godt sprog, når de starter i skole, men jeg mener altså, at vi først skal teste et barns sprog, når det er 3-4 år.
Og jeg anser altså ikke et barn, der i 1-1½-års-alderen ikke kan tale dansk, eller som måske ikke snakker så meget dansk hjemme hos mor og far, for at være et barn, hvis normale udvikling er i fare.
For mig er det rigtig, rigtig vigtigt, at et barn, når det er helt lille, får tillid og tryghed, bliver holdt om, får mad, får knus og kys og får sunget en godnatsang.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
På det sene tidspunkt kan vi jo ikke være opmærksomme på alt, hvad der sker i salen.
Det her forslag handler jo ikke om børn, der har det godt.
Det her forslag handler ikke om børn, der vokser op i trygge rammer, og for hvem fremtiden tegner lys.
Det her forslag handler om udsatte børn og unge, og det står helt eksplicit i forslaget, at det er udsatte børn, vi taler om.
Lad mig lige stille ordføreren et spørgsmål, der drejer sig om en anden del af forslaget her.
Mener den konservative ordfører, at det er helt fint, at en række kommuner nord for København ikke påtager sig et boligsocialt ansvar, eller synes Det Konservative Folkeparti, at det ville være interessant og en god idé, hvis også de rigeste kommuner påtog sig en større del af ansvaret?
Så skal man jo stemme for forslaget her.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Det spørgsmål leder mig i hvert fald ikke hen til at sige: Yes, wow, det var da et rigtig godt forslag, det stemmer jeg ja til.
Og så må jeg stille et modspørgsmål og sige: Fru Mette Frederiksen bliver ved med, har jeg hørt i aftenens løb, at tale om få, specielle, udvalgte kommuner i Danmark, og så må man jo skrive, at det er det, man gerne vil lave, at det ikke er et forslag, som gælder for alle kommuner.
Jeg troede bare, at når vi lavede lovgivning herinde, var der noget generelt og noget overordnet, men det gælder hele tiden nogle specielle kommuner.
Men igen vil jeg sige, at jeg har stor tiltro til kommunernes selvstyre og til, hvordan de planlægger.
Og med hensyn til udsatte børn vil jeg sige, at det er mit hjerteblod.
Mit hjerte ligger hos de udsatte børn, og lige nøjagtig derfor sidder vi jo og arbejder på Barnets Reform, hvor vi får gjort den meget, meget tidlige indsats.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg blev foranlediget og provokeret til at prøve at følge op på det, som fru Mette Frederiksen prøver at få et svar på her.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Så må jeg jo svare, som jeg har svaret rigtig mange gange før: Jeg har stor tillid til det kommunale selvstyre og til, at der sidder en række politikere, der beslutter, hvordan deres kommune skal se ud, hvor de skal bygge, og hvilke tilbud de vil have til deres borgere, ja.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Så det er rigtigt, hvis jeg konkluderer, at ja, Det Konservative Folkeparti synes, det er helt i orden, at der er kommuner, der vælger, at det vil de ikke deltage i, at de kan melde sig ud af det og ikke deltage i at løse den her opgave med alment boligbyggeri.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Vi har kommunalt selvstyre, og ja, jeg har tillid til de politikere, der sidder ude i det kommunale selvstyre og forvalter deres kommune og deres måde at leve og bo på, hvor mange skoler, hvor mange daginstitutioner der skal være, hvordan deres tilbud skal være.
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Der er ingen tvivl om, at det her er meget, meget konkret, det er jeg fuldstændig enig i.
Det er så konkret, at man i forbindelse med det spørgsmål, der blev stillet før, siger, at det her drejer sig om nogle nordsjællandske kommuner, der ikke kan finde ud af det.
Det var det, jeg hørte før i nogle spørgsmål.
Det vil så sige, at man nu skal tage nogle indvandrerbørn, som jo faktisk ikke bor i det område, og så skal de op og integreres i nogle privatskoler oppe i Nordsjælland, langt væk fra deres nærområde.
Hvis det er det, man lægger op til, så vil vi ikke det.
Vi mener faktisk - det var også det, jeg sagde - at der er nogle gode intentioner i det her forslag, men det er rodet meget sammen.
Lægger man op til, at børnene skal transporteres rigtig langt væk fra deres nærområde og op til de nordsjællandske kommuner for at gå i skole, vil jeg sige, at vi faktisk ikke mener, at det styrker nogen.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Vi ser da gerne, at fri- og privatskoler i det hele taget påtager sig et større socialt ansvar, og det er ligegyldigt, hvilken gruppe af udsatte børn vi taler om.
Forslaget her handler om behovet for en forstærket indsats, hvad angår integrationen.
For det, vi kan se, er, at vi i dag har boligområder, der reelt ikke fungerer, som er udsatte, og hvor der er massive sociale problemer.
Vi kan se, at i hvert fald en del af vores børn med etnisk minoritetsbaggrund har meget ringe forudsætninger, når de starter i børnehaveklasse, og vi kan se, at der i det hele taget er behov for at sætte turbo på integrationsindsatsen.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til det?
Kunne Dansk Folkeparti ikke for en gangs skyld stemme rigtigt i et integrationsspørgsmål?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Men jeg vil sige, at når man taler om børn, skal man også tænke på udsatte børn og barnets tarv, og derfor er det altså en hårfin definition her.
Det, jeg vender mig imod, er, at man skal tvinge kommunerne til et valg af metode.
Jeg mener, at man skal have tillid til det kommunale selvstyre på de områder, hvor det faktisk har sine handlemuligheder.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Nu er det efter min bedste overbevisning sådan, at på andre områder end det her er det faktisk tvungent for kommunerne at handle på en bestemt måde og prioritere på en bestemt måde.
En kommune kan ikke vælge at sige, at den vil prioritere ressourcerne til det offentlige tilbud.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Nu må man sige, at angående sådan noget som at planlægge, hvor mange almene boliger man skal have i en kommune, planlægger kommunen med hensyntagen til strukturen mange år frem i tiden, og derfor mener jeg altså også, det er helt grundlæggende, at hvis man ikke må få lov til at lave lokalplaner og sådan nogle ting i en kommune, er det en helt klar tilsidesættelse af det kommunale selvstyre.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Det bliver jo faktisk helt interessant, for man må jo sige, at Venstre bekender kulør i diskussionen her.
Når man lytter til ordføreren, lyder det nærmest, som om det er synd for de rige kommuner nord for København, hvis de skal påtage sig en større del af det boligsociale ansvar, og at det slet ikke kan lade sig gøre at være privatskole, hvis man også skal optage elever, der har sprogvanskeligheder.
Hvad er det da for en indstilling til mennesker og til samfundet?
Selvfølgelig kan kommuner nord for København fungere og virke, selv om de påtager sig en større del af det boligsociale ansvar, for det er vilkårene i de fleste andre kommuner, og selvfølgelig kan privatskoler i Danmark fungere og virke, selv om de begynder at påtage sig en større grad af socialt ansvar, for det er den virkelighed, de fleste andre skoler lever i.
Derfor kan jeg næsten ikke forstå ordførerens tale på anden vis, end at integration er noget, man ønsker skal ske, men det skal bare ikke være i de pæne boligområder, og det skal ikke være på de pæne skoler, det skal foregå.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Det er jo meget tydeligt, at Socialdemokraterne selv bekender kulør her.
Det gør jeg jo også helt klart, når jeg er imod det her, men man bekender tydeligt kulør i forhold til, at man ikke stoler på det kommunale selvstyre.
Man stoler ikke på, at kommunerne selv kender deres forhold bedst, man mener, at vi fra Folketingets side skal bestemme alt i kommunerne, og det mener jeg er forkert.
Jeg mener, der skal være plads til det kommunale selvstyre, og det her er et helt klart kerneområde for det kommunale selvstyre, og det mener jeg ikke vi skal gå ind og blande os i.
Vi skal give kommunerne handlemuligheder, så de har mulighed for at opføre de almene boliger, og vi har givet nogle utrolig gode handlemuligheder i forbindelse med den nylig indgåede boligaftale.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Sagen er jo bare den, at en række af de rigeste kommuner i Danmark har kørt på frihjul i alt, alt for mange år.
Hvis vi kigger os rundt i hovedstadsregionen, har især de socialdemokratiske kommuner på den københavnske vestegn bygget rigtig mange almene boliger, påtaget sig en endda meget stor del af det boligsociale ansvar og påtaget sig en meget stor del af integrationsansvaret.
Samtidig kan vi se, at især kommunerne nord for København har lænet sig tilbage og ikke påtaget sig en del af ansvaret.
Vi bekender klart kulør med forslaget her.
Vi ønsker, at alle skal bidrage til at løfte det integrationsmæssige ansvar i Danmark, og hvis vi skal bryde den stigende ghettoisering - og det er et stort socialdemokratisk ønske - er det vores klare overbevisning, at vi bliver nødt til at forpligte nogle af de rigeste kommuner til at tage en større del af ansvaret.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Jeg synes altså, det er utrolig vigtigt, at vi får hjulpet de udsatte boligområder, og det synes jeg jo vi gør med den boligaftale, vi lige har indgået.
Med den boligaftale åbner vi nemlig vejen for en hel masse værktøjer, som både boligforeninger og kommuner kan bruge til at imødegå en isolation af en befolkningsgruppe i et boligområde ved at sikre, at der kommer flere forskellige mennesker ind i boligområdet.
Det er da en måde at imødegå en isolering af befolkningsgrupper på.
Det er da en måde at gribe problemet konstruktivt an på i stedet for bare at sige: Jamen de har ikke nogen, og det skal de have.
Vi skal da sige, at vi har et problem med nogle områder, hvor en gruppe mennesker er alt for koncentreret, at vi skal have en meget mere blandet beboersammensætning i de områder og også give nogle værktøjer til at opnå det.
Det er da sådan, man løser problemet, det er ikke ved bare at sige: Ja, ja, hvis de og de ikke har, skal de også have.
Man skal sørge for at gribe selve problemstillingen an og give nogle værktøjer til at komme fremad med.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Venstres ordfører henviser til, at det forlig, der er indgået om den almene boligsektor, og det lovforslag, som er på vej igennem Folketinget nu, samler en masse forslag op, der skal være med til at modvirke ghettoisering.
Jeg står her med Programstyrelsens anbefalinger til regeringen, og det allerførste forslag til regeringen er øget økonomisk støtte til at støtte renovering, så jeg vil bare spørge Venstres ordfører: Hvor mange kroner er der til øget renovering i det lovforslag, der er på vej gennem Folketinget?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Det lovforslag, vi er i gang med at behandle i Folketinget, handler om styring og finansiering af den almene boligsektor.
Det handler ikke om renovering af den almene boligsektor.
Det er faktisk nogle ret store områder med styring og finansiering af den almene boligsektor.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god aftale, som vi har fået her, og som virkelig løsner op for opgaverne for boligorganisationerne og kommunerne.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Nu kan jeg godt have mine tvivl om, hvorvidt Venstres ordfører har læst det lovforslag, som handler om den almene sektor.
For det handler jo ligesom om lidt mere end finansiering og styring.
Det handler også netop om de få, få ghettoforslag, som er nævnt her i Programstyrelsens rapport, og det handler også om en række andre ting.
Men jeg vil så spørge Venstres ordfører: Er Venstres ordfører enig med mig i, at øget fokus på at renovere de udsatte boligområder vil være med til at sikre, at vi får bekæmpet de her ghettoer, og også enig i den anbefaling, der ligger her fra Programstyrelsen, om, at regeringen bør bidrage økonomisk til den fysiske omdannelse af udsatte boligområder, herunder til finansiering af nedrivning og forbedring af områdets infrastruktur?
Er sådan de her helt overordnede ting, der virkelig koster penge, med i det forslag, som vi behandler, og har regeringen virkelig lyttet til Programstyrelsen og her i 2009 virkelig sat turbo på at bekæmpe forholdene i de udsatte boligområder?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-13:
Der er åbnet op for en hel række muligheder i forbindelse med at imødegå den her ghettoisering, som man kalder det.
Der er jo bl.a. åbnet op for, at man kan have lejligheder stående tomme i op til et halvt år, og man kan så annoncere efter nogle lejere med en anden baggrund, så man sikrer en mere blandet beboersammensætning.
Der er åbnet op for, at man kan bygge lejligheder i tagetagen på ejendommene, som kan laves til privatboliger, f.eks. andelsboliger.
Der er en række rigtig gode forslag.
Jeg vil ikke stå her og nævne dem alle sammen.
Det var derfor, jeg kun nævnte hovedpunkterne før.
Jeg kan måske ikke alle de der regelforenklingsforslag i hovedet, hvis jeg skal være helt ærlig.
Men helt ærligt: Det her forslag til en boligaftale er knaldgodt.
Vi skal simpelt hen have en idé om, hvordan man vil gøre det her bedre, og så skal man lave en strategi for det.
Det er en rigtig god aftale.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Dansk Folkepartis ordfører har ret i én ting, og det er, at forslaget her bærer rigtig gode intentioner.
Så langt, så godt.
Lad mig lige starte med at rette en misforståelse.
Vi har på intet tidspunkt omtalt vores fri- og privatskoler som onde fri- og privatskoler, det står alene for ordførerens egen regning.
Det, vi peger på, er, at vi skal sikre den frihed, der i virkeligheden er vigtig, nemlig friheden til, at alle børn, ligegyldig hvilken baggrund de end måtte have, vokser op og får de samme forudsætninger.
Hvis vi skal sikre den frihed, der ligger i, at der er lige muligheder for alle børn og unge, så bliver vi nødt til at sikre, at vores børn med etnisk minoritetsbaggrund taler et ordentligt dansk.
Det tror vi Socialdemokrater er meget, meget vigtigt.
Vi har lige fået en undersøgelse fra Århus Kommune, der viser, at det står endda meget, meget dårligt til med vores børns sprogforudsætninger, det gælder altså børn med etnisk minoritetsbaggrund.
Og derfor kan det undre, at Dansk Folkeparti jo ofte taler om udlændinge, indvandrere og integrationsspørgsmål, men når det kommer til konkret handling, vil partiet ikke være med.
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Jeg tror bare, vi ser det her lidt bredere.
For når vi snakker om socialt udsatte, snakker vi faktisk ikke kun om indvandrere.
Det, der bliver lagt op til her, er, at man, hvis man er socialt udsat, skal have mulighed for at komme ind på privatskolerne, hvis ikke man taler ordentligt dansk.
Man kan faktisk godt i det danske samfund være socialt udsat og tale ganske udmærket dansk og have masser af sociale problemer uden at være indvandrer.
Vi mener, at man virkelig konkretiserer det her.
Det, de frie skoler og de private skoler skal tage sig af her, er indvandrerbørn, der taler dårligt dansk.
Det er virkelig konkretiseret og udpenslet i mindste detalje.
De udsatte børn er jo en stor gruppe, og det tror jeg også godt forslagsstilleren ved.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Forslaget her har jo ikke været sendt i høring, hvilket er ganske usædvanligt.
Selv om et forslag bliver fremsat som noget, der haster, så plejer man at sende det i høring, samtidig med at det bliver fremsat.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre vil støtte, at vi prøver at indhente høringssvar på forslaget alligevel og skriver til dem, der har fået det sendt til orientering, at vi gerne vil modtage deres høringssvar.
Det er det ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål drejer sig om det, Venstres ordfører sagde, om, at det er ligegyldige ting at få aktindsigt i.
Der skal jeg bare høre, om Venstre mener, at det er ligegyldigt, at offentligheden har mulighed for at få aktindsigt i, hvad ministre foretager sig, og kan føre en vis kontrol med, om ministrenes forklaringer passer med det, der rent faktisk fremgår af dokumenterne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-13:
Jeg tror, at det ville være vanskeligt for Danmark at kompensere for den økonomiske krise også på vindmølleområdet.
Sandheden er jo, at der har været et fald i efterspørgslen, og vi kan ikke i Danmark kompensere for den manglende efterspørgsel, der har været.
Når dertil kommer, at de markeder, der er, ligger fjernt fra Danmark, og Vestas f.eks. træffer beslutning om, at man så vil lægge produktionen andetsteds, kan vi jo ikke gøre meget ved det i Danmark, da det er et privat firma, der træffer den beslutning.
Jeg synes, at rammevilkårene for de industrier er gode i Danmark.
René Skau Björnsson (S), 2009-05-13:
Finder ministeren, at rammerne for ældreplejen i Danmark er i orden, når man mandag den 4. maj 2009 i Ugebrevet A4 kunne læse, at omtrent en tredjedel af ældrecentrene og plejehjemmene i kommunerne har problemer med det psykiske arbejdsmiljø, og at Arbejdstilsynet hele 498 gange sidste år måtte give påbud til ældrecentrene og plejehjemmene?
Det, jeg gerne vil have opklaret, er følgende: Finder ministeren, at rammerne for ældreplejen i Danmark er i orden, når man mandag den 4. maj 2009 i Ugebrevet A4 kunne læse, at omtrent en tredjedel af vores ældrecentre og plejehjem i kommunerne har problemer med det psykiske arbejdsmiljø, og at Arbejdstilsynet hele 498 gange sidste år måtte give påbud til ældrecentrene og plejehjemmene?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at arbejdsmiljøet i ældreplejen skal være godt af hensyn til medarbejdernes helbred og trivsel, men også af hensyn til kvaliteten af de ydelser, som de ældre modtager.
Jeg mener dog også, at rammerne for en god ældrepleje i Danmark er til stede.
Området har fået et tiltrængt økonomisk løft.
Fra 2006 blev der lagt yderligere 500 mio. kr. årligt oveni.
Og med økonomiaftalen mellem regeringen og KL fra 2007 blev der yderligere afsat 300 mio. kr. som følge af den demografiske udvikling.
Med bl.a. kvalitetsreformen, trepartsaftalerne og Forebyggelsesfonden har regeringen yderligere forbedret rammerne for, at arbejdsmiljøet kan blive bedre i ældreplejen.
Vi skal finde nye veje og nye metoder, som gør både brugerne og medarbejderne mere tilfredse.
Som en del af kvalitetsreformen indgår også udmøntningen af trepartsaftalerne.
Aftalerne indebærer bl.a., at der ydes en ekstra indsats for at få opkvalificeret medarbejderne i den offentlige sektor.
Der er i forbindelse med kvalitetsreformen på ældreområdet enighed om at forbedre arbejdsmiljøet gennem arbejdspladsvurderinger, øget arbejdsmiljørådgivning, øget inddragelse af medarbejderne og fokus på en aktiv sygefraværspolitik.
Fonden har netop sigte på at forebygge nedslidning og forbedre arbejdsmiljøet bl.a. for social- og sundhedshjælpere og social- og sundhedsassistenter.
Som det fremgår af kommuneøkonomiaftalen for 2009, har regeringen store ambitioner i forhold til at regelforenkle og afbureaukratisere.
Medarbejdere på de centrale velfærdsområder skal have mere tid til omsorg og service og bruge mindre tid på administration.
Regeringen har dermed tilvejebragt rammerne, og derfor mener jeg, at det naturligvis er op til kommunerne at løfte opgaven med at sikre en bedre og tryg ældreomsorg og et ordentligt arbejdsmiljø for de ansatte.
René Skau Björnsson (S), 2009-05-13:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren synes, at rammerne er i orden i ældreplejen, for dermed siger ministeren jo også, at der ikke skal gøres mere og andet.
Nu nævner ministeren kvalitetsreformen, 2007.
Det er et par år siden, vi startede snakken om den; ministeren nævner Forebyggelsesfonden, 2006, det er 3 år siden.
Tiden går.
Det er jo meget flot med alle de her flotte ministerord i en brochure, men der er nok at tage fat på.
Helt konkret fandt jeg en rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der har lavet en rapport om udviklingen inden for hjemmehjælpen i Danmark.
Den siger helt klart, at der er sket et betragteligt fald i antallet af timer pr. modtager af hjemmepleje siden 2001.
Op til en tredjedel mindre tid er der til den enkelte ældre.
Jeg tror ikke, jeg kan finde en eneste ældre i det her land, en eneste ansat i det her land, der oplever, at forholdene er blevet bedre, at der er kommet mere hjemmehjælp eller mere tid til den enkelte de senere år.
Alle siger: Tværtimod, der er blevet mere kontrol, der er blevet mere tilsyn, der er blevet mere tidtagning, der er blevet flere stopure.
Rammerne er ikke i orden, og derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren ikke er enig i, at det må betyde – også den undersøgelse, der er lavet; alle de undersøgelser, der nu er lavet – at rammerne ikke er i orden, at ældreplejen er under pres, og at regeringen skal gøre noget andet.
Det, de har gjort indtil nu, er ikke tilstrækkeligt.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Det eneste punkt, jeg sådan set er fuldstændig enig med spørgeren i, er på området omkring selve arbejdsmiljøet.
Jeg mener helt klart, at der er mulighed for at forbedre arbejdsmiljøet i ældre- og plejecentrene.
Det er også det, vi har kunnet læse os til i nogle undersøgelser.
Jeg står ikke her og mener, at løsningen er nye, anderledes initiativer, for jeg mener, at vi forhåbentlig i de kommende år så småt begynder at se resultaterne af den lange række af initiativer, som jeg netop har redegjort for, hvor jeg også understreger, at jeg er helt overbevist om, at rammerne, økonomien, er i orden til det.
Hvis de offentligt ansatte kan nå de samme mål ved at arbejde på en bedre eller smartere måde, skal der være mere frihed til det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også kernen i f.eks. den såkaldte udfordringsret, og jeg håber virkelig, at medarbejdere og kommuner kommer til at gøre brug af den her mulighed, så vi på fornuftig vis kan få sat fokus på de administrative processer, som medarbejderne kan opleve som stressende.