runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2015-12-09:
Men jeg synes jo, at det er beklageligt, at ministeren og den regering, han er en del af, overhovedet ikke har til hensigt at støtte op om dansk forskning i fremtiden og ej heller være med til at sikre vækst på den måde.
Så derfor er det helt naturligt for mig nu at spørge: Anerkender ministeren, at forskningen, der i forvejen netop bliver beskåret med 1,4 mia. kr. i 2016, med ændringen af fondsloven – som foretages af den regering, der sidder ved magten i øjeblikket – får endnu sværere vilkår for at skabe viden og ideer, der skaber grobund for vækst og arbejde i Danmark?
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Tak for det.
Hvis der ikke er opbakning til Socialdemokraternes ændringsforslag, hvad stemmer Socialdemokraterne så til forslaget?
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Tak for det.
Hvert år behandler vi her i Folketinget to lovforslag om indfødsret til en række mennesker, der er sluppet igennem nåleøjet og har fået statsborgerskab.
Der er en række formelle krav, der skal opfyldes, for at man kan få statsborgerskab.
Det er krav, som vi også stiller til unge, der er født og opvokset i Danmark, har gået i skole i Danmark, og som er lige så danske som os her i salen i.
Det er glædeligt, at regeringen nu har fremsat et lovforslag, der anerkender de børn og unge, der har boet i Danmark hele deres liv og har gjort sig umage for at gøre en indsats.
Med lovforslaget demonstrerer regeringen endnu en gang, at reglerne om statsborgerskab godt kan bruges til at fremme integrationen.
Der kan man se, at det lyser ud af dem, hvor godt og vigtigt det er at kunne kalde sig dansk statsborger.
Det at tildele statsborgerskab er et vigtigt skridt på vejen mod en bedre integration, for vi mener, at det er med til at skabe motivation til at tage del i vores fælles Danmark, og derfor skal vi også bruge det aktivt i det samlede integrationsarbejde.
Det er lovforslaget med til.
Det at bestå eksamen og komme igennem det danske skolesystem vil fungere som en gulerod.
Det er et vigtigt signal at sende, for det er med til at motivere de unge til at gøre en ekstra indsats og belønne dem, der gør det.
Vi taler nemlig her om de unge, der rent faktisk gør en indsats for at integrere sig, og det er centralt, at vi anerkender det.
Det siger sig selv.
Lovforslaget anerkender netop den, der gør en indsats.
Sådan lød det fra talerstolen her for et par år siden, og jeg er helt enig.
Det kunne have været mig, der havde sagt det, men det var det faktisk ikke.
Jeg har lige holdt mit livs første socialdemokratiske tale.
Det var nemlig hovedparten af den daværende socialdemokratiske ordførers tale.
Desværre ved jeg ikke helt, hvad Socialdemokraterne i dag mener om det, som for bare 2 år siden sagde sig selv ville fremme integrationen.
Hvis man havde ment det, skulle man jo have fået det med i den aftale, man lavede med de blå partier.
Måske ser det lidt sort ud med Socialdemokraternes ændringsforslag, når nu det ikke kom med i aftalen med de blå partier, men vi kan jo stadig væk håbe.
Det blev ikke afvist fuldstændig, så lad os se, om vi ikke kan arbejde videre med det i udvalget.
I Radikale Venstre ønsker vi i hvert fald fortsat at fremme integrationen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-09:
Det ved jeg ikke.
Jeg har først hørt om det her for få minutter siden, så det kan jeg ikke umiddelbart svare ja eller nej til.
Men altså, det må vi selvfølgelig have en nærmere drøftelse af under udvalgsbehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Kan Venstre støtte Socialdemokraternes ændringsforslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-09:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu, vil bringe retstilstanden tilbage til sådan, som det var, sidst Venstre sad i regering, hvor det ikke var tilstrækkeligt at afgive erklæring for at få dansk statsborgerskab, men hvor man bl.a. skulle kunne dokumentere, at man kunne dansk på det krævede niveau, og at man havde en vis viden om det danske samfund.
Det har vi så klaret ved at have en indfødsretsprøve, som man så skal bestå.
Den forrige regering mente så, det var tilstrækkeligt for at blive dansk statsborger, at man, om jeg så må sige, kunne opholde sig på den fysiske adresse, der hedder Danmark, indtil man fyldte 18 år.
Så skulle man helt pr. automatik sikres dansk statsborgerskab, og end ikke et tjek af PET for at se, om der var en sikkerhedsrisiko med den pågældende, mente man altså var nødvendigt.
Det bliver nu forhåbentlig rullet tilbage.
Hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil det fremover være sådan, at også unge, der er født og opvokset i Danmark, skal leve op til de sædvanlige krav.
Det vil for rigtig, rigtig manges vedkommende opleves som fuldstændig overflødigt, og det vil det jo også være.
For det er da heldigvis sådan, at langt de fleste, som er født og opvokset i Danmark, også er fuldt integreret, og de vil være i stand til at bestå en danskprøve, og de vil være i stand til at bestå en indfødsretsprøve uden problemer.
Og så kunne man sige: Hvorfor så stille krav om prøve? Det er jo, fordi der desværre også er nogle, som, selv om de er født og opvokset i Danmark, ikke har nogen særlig stor viden om eller interesse for Danmark, og i øvrigt heller ikke er særlig dygtige til at mestre det danske sprog.
Det kan man godt synes er trist – det synes vi sådan set det er – men ikke desto mindre er det et faktum, vi er nødt til at forholde os til.
Og det medfører altså, at vi godt vil sikre os, at dem, vi giver dansk statsborgerskab, også er danskere.
For god ordens skyld skal jeg sige, at hvis man har gået i den danske folkeskole og har fået et 2-tal – det, der hed 6 på den gamle karakterskala – så skal man, jeg havde nær sagt selvfølgelig, ikke op til danskprøven, for så har man jo dokumenteret, at man kan dansk.
Men for at sikre, at alle dem, vi giver statsborgerskab, også rent faktisk er danskere forstået på den måde, at de har en viden om det danske samfund og taler det sprog, som vi taler i Danmark, synes vi, det er det rigtige at genindføre de regler, der var gældende tidligere, nemlig at man ikke bare kan få statsborgerskab sådan pr. automatik, men at man skal leve op til nogle krav.
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Kan Dansk Folkepartis støtte ændringsforslaget fra Socialdemokraterne om, at unge, der har gået i 9. klasse, ikke behøver at gå op til indfødsretsprøven?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-09:
Det kan jeg ikke sige endeligt i dag.
Jeg kan bare sige, at vi som udgangspunkt ikke er afvisende over for at ophæve den her erklæringsadgang, men at det også for os har stor betydning, at folk, der har gået i folkeskolen i Danmark og har bestået folkeskolens afgangsprøve, kan få dispensation fra at gå op til indfødsretsprøven.
Det er vores udgangspunkt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-09:
Altså, jeg har det principielle udgangspunkt, at pengene har det bedst i borgernes lommer.
Men det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at regeringen ikke er gået til finanslovsforhandlinger med et ønske om at sænke grundskylden.
Det har været et ønske fra Det Konservative Folkeparti, og det er en indrømmelse, de har fået i finanslovsforhandlingerne, lige så vel som spørgerens parti gav indrømmelser til Enhedslisten eller SF, da Socialdemokraterne var i regering.
Og sådan er en finanslovsforhandling. Jeg må sige, at jeg synes, det er en udmærket aftale.
Det er også en udmærket aftale for Syd- og Sønderjylland.
Der er penge i finansloven til udflytning af statslige arbejdspladser og til sundhed.
Så den der præmis, som spørgeren lægger ned, med, at det her er penge, man tager fra sønderjyderne og giver til folk i Nordsjælland, er altså ikke rigtig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-09:
Der er lavet sådan en beregning, der viser, at omkring 171.000 mennesker er i krydsfeltet mellem at arbejde ufaglært og samtidig ikke være dækket af overenskomst.
Så jeg vil gerne bede finansministeren om at uddybe sit svar, for når man sætter kontanthjælpen ned – det har utallige undersøgelser vist, og det har i øvrigt også været den erfaring, man har gjort sig i Tyskland, til stor skade for den nederste del af arbejdsmarkedet – så er det jo sådan, og det er faktisk et af de få steder, hvor jeg er enig med CEPOS, og det bliver jeg nødt til at få noget kredit for af finansministeren, at der ikke sker dét for den store del af arbejdsmarkedet med det samme, i ét hug, at lønningerne følger med ned, for det sker over tid, men for dem, der arbejder uorganiseret på det danske arbejdsmarked, er der en meget direkte følge af det, at man sætter kontanthjælpen ned. Så jeg vil gerne bede finansministeren uddybe: Når det er sådan, at man politisk træffer beslutning om at sænke kontanthjælpen, hvad sker der så på arbejdsmarkedet, både på kort sigt, men også på lang sigt?
Jesper Petersen (S), 2015-12-09:
Det er muligt, skatteministeren ikke køber den.
Jeg nævnte det ikke før, men det er jo også ældre borgere og kontanthjælpsmodtagere, som kommer til at opleve, at deres boligydelse bliver mindre i de kommende år, og det er endnu et led i finansloven.
Også der er man jo med til at samle den regning op, ved at enlige kontanthjælpsmodtagere og ældre borgere i de samme kommuner får en mindre boligydelse og altså på den måde er med til at betale den regning, der opstår, når regeringen vil indføre en markant skattelettelse som den her til boligejerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Jeg vil gerne starte med at sige til spørgeren, at nu tildeler man jo ikke trafikløsninger, efter om det er en by af en vis størrelse eller det er en universitetsby.
Der er andre ting, der skal gælde.
Og i det her tilfælde er det jo sådan, at Aalborg kommune selv har beregnet, at vi ville blive 3,5 mia. kr. fattigere af at gennemføre projektet.
Så er der den tredje Limfjordsforbindelse.
Jeg synes stadig væk, det er en god forbindelse, men jeg tror godt, hr. Bjarne Laustsen har været så mange år i Folketinget, at han ved, at det ikke er nogen nem sag.
Så var nok også blevet løst i de 3½ år, hans eget parti sad i regering og i øvrigt her til sidst havde transportministerposten.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Tak, og tak for besvarelsen af spørgsmålet.
Sagen er jo den, at det er lidt underligt, at den eneste af de store universitetsbyer, som regeringen vil straffe, er Aalborg.
Man vil fjerne de millioner, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering afsatte til formålet.
Man har givet både til København og Aarhus og Odense, og det synes Venstre også er en god idé, men når det drejer sig om Aalborg, skal der altså laves en anden fordeling.
Jeg kan jo godt huske, da transportministeren var i Nordjylland og fortalte, at man ikke ville støtte letbanen, men at man til gengæld syntes rigtig godt om den tredje Limfjordsforbindelse.
Nu er det så sådan, at staten har sparet nogle penge til letbanen, og det er derfor, jeg har fundet anledning til at stille spørgsmål til ministeren i dag: Nu når man har det og man synes meget bedre om det projekt, hvornår er det så, der kommer til at ske noget?
Jeg ved jo også, at det er et stort ønske fra de lokalt valgte Venstrefolketingsmedlemmer i Nordjylland.
Kan man ikke se, at det ville være nyttigt, fordi kapaciteten på Limfjordsforbindelsen i tunnelen jo faktisk er opbrugt?
Derfor skal der noget nyt til, det er alle enige om.
Den bedste løsning er en ny tredje Limfjordsforbindelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at regeringen jo ikke trak støtten til Aalborg Letbane, fordi etableringen af en tredje Limfjordsforbindelse står lige for døren.
Det er jo sådan, at den tidligere regering har ført en økonomisk politik helt ud til grænserne og har sat gang i mange flere projekter, end der reelt er råd til.
Regeringen er derfor nødt til at tilpasse de samlede offentlige investeringer til det økonomiske råderum, der er til stede frem mod 2020.
Det betyder, at der er begrænsede muligheder for at igangsætte nye infrastrukturprojekter, og samtidig har regeringen meldt ud, at vores prioriteringsfokus er projekter med et højt samfundsøkonomisk afkast.
Det har det foreslåede letbaneprojekt i Aalborg ikke.
Når det er sagt, er jeg selvfølgelig fuldt ud opmærksom på det store lokale ønske om at binde Nordjylland tættere sammen på tværs af Limfjorden.
I oktober besøgte jeg faktisk selv Aalborg, hvor jeg havde lejlighed til at se infrastrukturprojekter i området og drøfte fremtiden med forskellige lokalpolitikere, og de talte meget varmt for en tredje Limfjordsforbindelse.
Som nævnt ligger de offentlige investeringer væsentlig højere, end der er økonomisk råderum til, og derfor skal der altså i de kommende år prioriteres benhårdt mellem de mange gode infrastrukturprojekter, der er undersøgt rundtomkring i landet.
Jeg forventer at indkalde partierne i den grønne forligskreds til en status for den rullende planlægning i regi af Infrastrukturfonden, hvor vi bl.a. vil få lejlighed til at drøfte de aktuelle investeringsudfordringer på infrastrukturområdet.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Spørgsmålet lyder: Nu, da regeringen har sløjfet statens tilskud til letbanen i Aalborg med den begrundelse, at den hellere vil støtte en tredje Limfjordsforbindelse, vil ministeren så oplyse, hvor meget staten vil bidrage med og hvornår?
Jo, men derfor tog vi også ansvar.
Det, der var rigtig vigtigt, og som den socialdemokratiske regering tog på sig, var at lave linjeføringen.
Det har været diskuteret rigtig meget, og der har alle været enige om, at det er en ny tredje vestlig Limfjordsforbindelse over Egholm.
Så den del er klaret af den tidligere regering.
Så er det rigtigt, at vi mangler at få afsat penge.
Og det er jo klart, at når den tidligere regering havde afsat omkring 600 mio. kr. til letbanen, som ministerens regering har sløjfet, så ser man jo for sig, at der i bunden af statskassen, i det ene hjørne, ligger nogle penge, som vi kan lave noget rigtig godt for, som også ministeren synes er rigtig godt.
Hvornår kommer vi i gang med det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Der sker forhåbentlig det, at danske lønmodtagere bytter kontanthjælpen ud med et arbejde og tager et af de ledige jobs, der findes.
Det ville jo være den lykkelige konsekvens af det her.
Og hensigten fra regeringens side er at skabe et økonomisk incitament til, at det kan betale sig at arbejde.
Nu har vi lagt loft over kontanthjælpen, og efter nytår tager vi jo fat på den anden del, nemlig at lempe skatten for de laveste indkomster, sådan så der også kommer et økonomisk incitament der.
Det er jo sådan set det, der er hele humlen i det lovforslag, der nu er blevet vedtaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-09:
Det ville være en utrolig interessant debat i et helt andet regi og ud fra et helt andet spørgsmål.
Det, jeg spørger til, er ikke, hvad regeringens hensigt med det her er.
Det spørgsmål har vi debatteret til hudløshed.
Jeg spørger ikke, hvad konsekvensen er for kontanthjælpsmodtageren.
Det er en interessant debat, men det er en anden debat.
Det, jeg spørger til, er, hvad der sker med lønniveauet for danske lønmodtagere på kort sigt og på lang sigt – særlig i den nederste del af vores arbejdsmarked, altså den uorganiserede og ikkeoverenskomstdækkede del af vores arbejdsmarked – som en konsekvens af, at man sætter kontanthjælpen ned.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Jeg vil bare sige, at det, der er baggrunden for, at vi lægger loft over kontanthjælpen, ikke har noget med det danske arbejdsmarked og vores konkurrencestilling i forhold til udlandet at gøre.
Det har noget at gøre med den simple kendsgerning, at vi gerne vil have et system, der gør, at det kan betale sig at tage et arbejde.
Og vi står jo med det paradoksproblem i øjeblikket, at der er brancher, hvor det praktisk taget er umuligt at rekruttere dansk arbejdskraft, hotel- og restaurationsbranchen, rengøring, landbrug osv.
Og der må vi jo bare sige, at det logiske sådan set vil være, at danske ledige har et økonomisk incitament til at tage et arbejde, og det er det, vi sikrer gennem kontanthjælpsloftet.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Nu, da regeringen har sløjfet statens tilskud til Letbanen i Aalborg med den begrundelse, at den hellere vil støtte en tredje Limfjordsforbindelse, vil ministeren så oplyse, hvor meget staten vil bidrage med og hvornår?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-09:
Altså, nu er det danske arbejdsmarkeds lønninger jo reguleret ved aftaler mellem arbejdsmarkedets parter, og jeg går ud fra, at de overenskomster, som vi arbejder under, fortsætter uændret.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Når det er sagt, vil jeg bare sige, at hvis man ønsker at stille spørgsmål om råderummet frem mod 2020, er det til finansministeren – det er under finansministerens ressort.
Tilbage står så, at hvis ikke – og det er jo et godt signal at sende til nordjyderne – spørgerens parti, Socialdemokratiet, da de sad i regering, havde været så optaget af at lave projekter som letbaner og tog, og hvad ved jeg, så var der også blevet penge til vejene.
Det blev der desværre ikke.
Det var først, da Socialdemokratiet kom i opposition, at det gik op for dem.
Og det glæder mig selvfølgelig – hellere sent end aldrig.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Bare tre ting til det lille onsdagsspørgsmål: Transportministeren siger, at der er færre penge.
Det har vi finansministerens ord for at der ikke er – det passer altså ikke.
Dernæst har den nuværende regering valgt at prioritere helt anderledes, den har nedprioriteret nogle ting og opprioriteret noget andet.
Det er regeringens ansvar, og det er jo derfor, jeg spørger.
Og så har man valgt at prioritere en boligjobordning, der ikke er særlig mange job i, og man har valgt at begynde at samle sammen til skattelettelser.
Det har vi hørt statsministeren bekræfte her: de penge, som kommunerne skal spare nu, vil man hellere give i skattelettelser end at sørge for en ordentlig velfærd og en ordentlig infrastruktur.
Det er et valg, den nuværende regering har truffet.
Det kan man ikke klandre andre for.
Det er derfor, jeg gerne vil høre, når vi nu har en transportminister, der skal være med til at bestemme noget af det her i fremtiden: Hvornår kommer udbygningen af den vej?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Jamen jeg tror ikke, at hr. Bjarne Laustsen gør sig nogen forestilling om, hvor glad jeg er for at høre, hvad hr. Bjarne Laustsen siger i dag.
Forhåbentlig kommer det nu til at holde hele perioden her, fordi mig bekendt har virksomhederne i Skagen jo længe ønsket en udvidelse af rute 40.
Og den tidligere regering havde, som jeg sagde, næsten 4 år til at igangsætte en undersøgelse af en udvidelse – bare en undersøgelse af en udvidelse!
I stedet valgte man at fokusere på investeringer i tog og letbaner.
Der kunne ikke blive noget som helst til vejene, ikke engang en undersøgelse.
Derfor må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen: Det er sådan lige på kanten, at man nu mener, at det skal vi så sætte i gang.
Og vi har endda ikke engang penge at bruge, fordi de er brugt af spørgerens eget parti, da de sad i regering.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Det er også derfor, jeg står her i dag.
Jeg har jo sådan set stillet det her spørgsmål for at få en forhåbentlig meningsfuld dialog med ministeren – så ikke alle de der udenomsting.
Jeg har helt konkret fundet, at da den daværende Nordjyllands Amtskommune havde ansvaret for hovedvej A40, satte man to projekter i gang, og der er altså i dag et stykke af vejen, der mangler.
Det blev udelukkende stoppet, fordi den daværende borgerlige regering havde travlt med at nedlægge amterne og skabe noget andet – større kommuner osv.
Men staten overtog ansvaret for hovedvej A40, og siden er der ikke sket noget som helst.
Derfor spørger jeg, om den nuværende regering vil sætte det på dagsordenen.
Skagen havn er Danmarks største industrihavn, og det er i øvrigt Sveriges største fiskerihavn, fordi der kommer så meget, heldigvis da, fisk derop, og der skal fisk og fiskemel og alle mulige andre ting derfra.
Der er en lang række virksomheder, der også har henvendt sig til ministeren – dem vil jeg gerne bakke op, fordi vi skal have udvikling alle steder i vores samfund.
Derfor er det vigtigt, at vores trafik, også vores godstrafik kan køre, for der er ikke andre muligheder, end at det foregår på hjul der.
Og derfor er det utrolig vigtigt, at hovedvej A40 bliver udbygget på det sidste manglende stykke, som skyldes den daværende kommunalreform.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Jamen jeg kan kun sige til spørgeren, at var det bare så vel.
Men nu er det jo sådan, at spørgerens egen regering i 3½ år ikke havde blik for noget, der havde med landeveje at gøre, men kun havde blik for f.eks. Togfonden DK, som man brugte 28 mia. kr. på, eller bedre og billigere trafik, som man også brugte milliarder på.
Og derfor er jeg bare nødt til sige, at man ikke kan få alt.
Så havde man dog bare i tide opdaget, at der skulle have været en større prioritering på vejområdet – og det er jeg faktisk helt enig i at der burde – så havde vi ikke stået med det problem, vi står med nu.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Det var derfor, jeg tillod mig at stille to spørgsmål, altså hvis vi kommer i bekneb for tid med det første.
Spørgsmålet lyder: Hvornår og hvordan vil ministeren sikre udbygningen af hovedvej A40 mellem Ålbæk og Skagen, som var planlagt af Nordjyllands Amtskommune, men blev stoppet af den borgerlige regerings kommunalreform?
Hvornår og hvordan vil ministeren sikre udbygningen af hovedvej A40 mellem Ålbæk og Skagen, som var planlagt af Nordjyllands Amtskommune, men blev stoppet af den borgerlige regerings kommunalreform?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Derfor er jeg bare nødt til at sige, at hvis vi kan komme igennem med det med, at vi begynder at have mere fokus på vejene, så er det muligt, at det her også kan blive en løsning.
Men det må vise sig hen ad vejen.
Bjarne Laustsen (S), 2015-12-09:
Jeg kan konstatere, at den socialdemokratisk ledede regering rent faktisk traf en beslutning om linjeføringen.
Til gengæld har ministerens parti aldrig nogen sinde her i Folketinget stillet det forslag, som han i dag klandrer andre for ikke at have stillet, nemlig om statens forpligtelse til at sørge for trafikken over og under Limfjorden.
Den nuværende forbindelse er brugt op nu, og vi skal i gang med at træffe en ny beslutning.
Uanset hvem der sidder i regering, har Folketinget og staten en forpligtelse til at sørge for, at der er ordentlige trafikforbindelser, også i Nordjylland, og derfor kommer vi ikke uden om at diskutere det.
Jeg ved, at der også hos mine kollegaer i den blå blok er stor interesse for at få truffet en beslutning om, hvornår vi kommer i gang med det.
Det bliver måske ikke i dag eller i morgen, men jeg håber, ministeren kan sige, at han giver tilsagn om, at det er noget, der skal prioriteres.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Siden min tiltrædelse som minister har jeg haft en løbende dialog med borgmesteren i Frederikshavn om mulighederne for en udvidelse af A40 mellem Ålbæk og Skagen, og det glæder mig jo at høre fra den kant, at virksomhederne klarer sig godt, for det er jo tilfældet i Skagen, som har et meget velfungerende fiskeri- og erhvervsliv, og jeg har fuld forståelse for de lokale ønsker om en udbygning af A40.
Det er, som om man var mere optaget af at bruge penge på jernbaner end på at løse trængselsudfordringerne på statsvejnettet.
Men her, hvor man er kommet i opposition, har man så fået et klarsyn og kan se, at det da skulle have været gjort.
Men sådan er det altså bare ikke, for man kan ikke bruge de samme penge to gange.
Den nuværende regering har sagt meget klart, at vi ønsker at prioritere vejene, og fra den tidligere regering har vi så overtaget en økonomi, hvor de offentlige finanser er i mindre god stand, end der blev stillet i udsigt før valget.
Det er så ikke tilfældet for en udvidelse af A40, hvor der ikke foreligger tilsvarende undersøgelser.
Ikke engang det har man kunnet i de 3½ år – altså i det mindste lave forberedende undersøgelser.
Så i lyset af, at en lang række beslutningsklare projekter på både vejog baneområdet er grundigt undersøgt, er der derfor ikke lagt op til, at der på nuværende tidspunkt skal arbejdes videre med en udvidelse af A40.
Jeg kunne sige, at man altså ikke bare kan komme og ønske sig noget; man skal også somme tider selv gøre en indsats.