runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2008-05-30:
Jeg har altid stor respekt for folk, som har en historisk interesse.
Og jeg synes, det er en sådan lidt paradoksal italesættelse af, at systemet virker.
Systemet virker åbenbart godt efter Dansk Folkepartis mening, fordi vi har nogle regler, der nedbryder menneskene, og når menneskene er tilstrækkelig nedbrudt, så kan de få humanitært ophold.
Det synes jeg lyder helt paradoksalt, og derfor skal jeg bare spørge, om Dansk Folkeparti er enig i, at det er et mål at reducere de psykiske helbredsproblemer, som børn har, og om man så også gerne vil oplyse, hvad det er for andre ting, der kommer senere.
For jeg kan høre, at hr. Peter Skaarup har et katalog af forandringer, som skal gennemføres.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-30:
I forhold til de afviste asylansøgere er der så meget styr på det, som der kan være, når man ser på, hvad det var, bl.a. Det Radikale Venstre fik indført af lovgivning.
Da De Radikale sad ved magten, var det jo sådan, at man indførte en lovgivning, der var ugennemtænkt, og hvor man ikke havde gjort sig klart, hvad konsekvenserne ville blive af den udlændingepolitik, man førte.
Det har betydet, at antallet af afviste asylansøgere i Danmark - efter at regeringen og Dansk Folkeparti gik i gang - er faldet fra omkring 2.400 til et tal, der ligger på cirka en tredjedel eller mindre end en tredjedel.
Nu er man så i gang med at få gjort klart, hvad man kan gøre i forhold til den sidste gruppe, og der er der nogle ting, der er gennemført sammen med regeringen og Dansk Folkeparti her lige inde i det nye år, og der er andre ting, som givetvis skal gennemføres på et senere tidspunkt.
Men det, vi kan konstatere, er, at når man giver humanitær opholdstilladelse, så er det jo, fordi systemet virker.
Det virker jo netop sådan, at hvis man trænger til hjælp, hvis man har brug for hjælp og skal have ophold, så kan man få det, nemlig via den humanitære opholdstilladelse, og det tror jeg egentlig også at De Radikale kan være tilfredse med.
Margrethe Vestager (RV), 2008-05-30:
Nogle af de fakta, som allerede har været oplistet i debatten, er antallet af humanitære opholdstilladelser, børns psykiske sygdomme, forældres nedbrudte forældreevne.
Jeg vil godt høre, om det er at have styr på det.
I givet fald vil jeg gerne høre, hvad det er, der er Dansk Folkepartis ambitionsniveau; hvad er det, der skal til?
For jeg troede egentlig, at man havde det mål, at man gerne ville reducere den meget, meget store psykiske belastning det er at sidde passivt i centrene, og derfor synes jeg, det er helt afgørende at få at vide, hvad det egentlig er, der er Dansk Folkepartis ambition.
For i dag er det ikke Enhedslisten, det er ikke SF, det er ikke Det Radikale Venstre, det er ikke Socialdemokratiet, der har ansvar for asylpolitikken, det er Dansk Folkeparti, og det ansvar må man jo løfte.
Og så vil vi gerne vide: Hvad er ambitionsniveauet?
Og mener Dansk Folkeparti, at der er styr på det?
Karen Ellemann (V), 2008-05-30:
Det vil sige, at efter udløbet af de 6 måneder, hvor sagen som oftest allerede er afgjort og man i så tilfælde har fundet ud af, at personerne ikke har grund til at få asyl i Danmark - vi taler altså om afviste asylansøgere - så skal de ud at bo og virke i samfundet.
Hvori ligger så SF's fokus på en fremtid i hjemlandet?
Hvad skal incitamentet til at vende hjem til sit hjemland og arbejde og virke dér være, hvis drømmen om at blive i Danmark med et trylleslag bliver opfyldt, trods det at man er afvist?
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg bestemt synes, at man skal lytte til de forskellige mennesker, de forskellige faggrupper, som har nogle holdninger og nogle synspunkter på det her område.
Jeg vil også have lov til at sige, at jeg så ikke er enig, eller jeg følger ikke de anvisninger eller de anbefalinger, som de kommer med, men jeg står ikke her og siger, at jeg er fuldstændig ligeglad med, hvad de kommer med af forskellige udsagn på det ene eller på det andet område.
Nej, bestemt ikke, selvfølgelig bliver vi nødt til - synes jeg i hvert fald, anstændigvis - også at se på, hvad det er, de mennesker har at sige.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-30:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om SF ikke er meget glad for, at det er lykkedes at få Socialdemokraterne med på en politik, som betyder, at afviste asylansøgere, som ikke er berettiget til at være her - de kan ikke få asyl, de er ikke forfulgt - nu skal ud og arbejde efter 6 måneder, skal integreres, skal blive her, fordi de jo altså ikke ønsker at vende tilbage.
Astrid Krag (SF), 2008-05-30:
Men når nu ordføreren alligevel henviser til den undersøgelse, man laver på området fra regeringens side - den er færdig om ½ år - og vi kan sjusse os frem til, at der yderligere vil være omkring 58 personer, der har fået humanitært ophold, så synes jeg, det kunne være fornuftigt, at vi tog debatten nu.
Der er 1.800 fagfolk, der har skrevet under på et brev, som man kan læse i Politiken i dag, hvor de helt konkret skriver, hvad de mener, der skal til.
Dem lytter jeg til, og derfor er jeg selvfølgelig lidt interesseret i at høre: Hvem vil fru Helle Sjelle lytte til?
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, at det er ganske rimeligt, at Udenrigsministeriet går ind og siger, at det måske ikke er det mest smarte at rejse til Irak på ferie på nuværende tidspunkt.
Men det her er altså en anden situation.
Der er tale om nogle mennesker, som oprindelig er fra landet, som har fået deres sag vurderet her i Danmark, og som også har fået et klart svar på, at de ikke er berettiget til asyl.
Astrid Krag (SF), 2008-05-30:
Jeg vil spørge ind til det her med den frie vilje til at vende hjem, som regeringen og Dansk Folkeparti bliver ved med at slå på, og spørge, om ikke det klinger lidt hult for fru Helle Sjelle, når man på Udenrigsministeriets rejsevejledning kan læse, at vælger man at rejse til Irak eller blive i Irak, bør man sikre sig en professionel beskyttelse, som er nødvendig?
Alle rejser til Irak frarådes, og danskere opfordres til at forlade landet.
FN fraråder samtidig folk at rejse tilbage.
Flygtningehøjkommissariatet fraråder både tvangshjemsendelse og også frivillige hjemsendelser, fordi situationen i Irak er så skrøbelig.
Kan ordføreren fra Det Konservative Folkeparti så overhovedet slet ikke se, at det kan klinge enormt hult at påstå, at de her mennesker har et frit valg?
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
Det, der er værd at præcisere, er jo, at vi har en grundlæggende forskellig opfattelse af den her situation.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det, hr. Morten Østergaard lægger op til, er, at de afviste asylansøgere, skal ud at arbejde.
Der er det bare, at vi må sige, at vi ikke synes, det er rimeligt, når der er tale om afviste asylansøgere.
Der går vores grænse.
Det sætter nogle blokeringer for en masse andre ting, og det er selvfølgelig også derfor, at det gør det vanskeligt at finde nogle brede aftaler på det her punkt, men vi har ikke opgivet håbet endnu.
Vi håber naturligvis, at det udredningsarbejde, som skal danne grundlag for forhandlinger om en fremtidig asylpolitik, gør, at også resten af Folketinget viser sig at være lidt mere konstruktive på det her område.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Hvad er det for en dør, man skal banke på for at komme ind til alvorlige, seriøse drøftelser?
Nu har vi igennem, jeg ved ikke hvor længe, måneder - jeg har stået med statsministeren hernede i salen
plæderet for, at man levede op til sit løfte og indkaldte til brede forhandlinger - derfor er vi jo nødt til at kalde til debat i Folketinget, og jeg beklager, hvis ikke det lever op til fru Helle Sjelles forventning om en seriøs drøftelse, at det foregår i Folketingssalen.
Det, der er virkeligheden, er, at der bliver givet afslag, når læger ordinerer behandling for ting, som ikke er akutte.
Virkeligheden er, at man giver afslag på tandbehandling, f.eks. proteser, og man vil ikke lade folk tjene deres egne penge, så de selv kan betale for det.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
Jeg vil gerne fremhæve, at i Det Konservative Folkeparti lægger vi vægt på, at vi har en fast og fair udlændingepolitik, og det er altså ikke os, der står her i dag og beder om, at de mennesker, som har været igennem vores asylsystem, og som gang på gang på gang har fået afslag, bliver her i landet.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Og jeg synes ikke, man kan klandre regeringen for, at vi ikke gør noget særligt for de her mennesker.
Vi prøver så på at afhjælpe forholdene bl.a. for sårbare grupper som børnene.
Jeg siger jo også her i dag, at vi selvfølgelig løbende må se på de forhold, der er.
Men jeg vil ikke stå her og afgive konkrete løfter om at se ekstra på det ene eller på det andet.
Jeg synes, det er væsentligt, man ser det hele i en større sammenhæng og tager nogle alvorlige, seriøse drøftelser om det her, frem for bare at slynge om sig med den ene og den anden påstand.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Der har ikke været ført én forhandling, ikke én forhandling, siden statsministeren udstedte sit løfte om en bred aftale, en hurtig aftale for de irakiske asylansøgere, som et bredt flertal skulle stå bag, ikke én forhandling har vi i hvert fald i Det Radikale Venstre været inviteret til.
Så den manglende vilje er helt på regeringens side.
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle, da jeg forstår, at man altså ikke vil være med til at lade asylansøgerne forsørge sig selv: Kunne vi så få et løfte i dag om, at man vil kigge på de regler, der forhindrer, at man f.eks. kan bevilge penge til tandproteser?
I det omkringliggende samfund er der en vis brugerbetaling for tandbehandling, men danskerne har jo klart nok også mulighed for at tjene penge og dermed betale.
Men i dag er situationen den, at man bevilger penge til at få trukket tænder ud af munden på folk, der har tandpine, men man vil ikke give penge til at sætte proteser ind, og man vil ikke lade dem selv tjene deres penge.
Der vil jeg bare spørge: Er det konservativ anstændighed, at man ikke vil give folk mulighed for at tjene deres egne penge og heller ikke vil bevilge dem en mulighed for at bevare en bare rimelig anstændig måde at leve på, så de kan tygge den mad, de får?
Astrid Krag (SF), 2008-05-30:
Jeg er utrolig glad for, at man med det forslag til vedtagelse, der er blevet lagt frem i dag, kan se, at det er en samlet og bred opposition, som faktisk har et forslag til, hvordan vi kan gribe det her anderledes an; hvordan vi kan lære af de fejl, der er begået de sidste år; hvordan vi kan lære af den situation, vi står i, hvor der har været nogle meget langvarige konflikter, der har gjort tvangsudsendelser umulige, og situationen derfor ikke har været god nok på vores asylcentre.
Røde Kors siger, at vores asylcentre er indrettet til korte ophold på maksimalt et år.
Det mener jeg sådan set også Dansk Folkeparti burde have en interesse i at modvirke, og derfor vil jeg sige, at det jo står åbent for alle partier at stemme for forslaget til vedtagelse.
Det ville da være en rigtig, rigtig dejlig gave at få efter weekenden, hvis vi faktisk kunne få et flertal, ikke bare for at kigge på de enlige mænd, som fru Karen Ellemann har lovet vi skal, men faktisk også for at kigge på de andre ting, der er i det her forslag til vedtagelse.
Så jeg vil være glad for, hvis hr. Peter Skaarup vil give mig den gave.
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
I forespørgslen kræves der svar på, hvad regeringen vil gøre for at finde en hurtig løsning for de afviste asylansøgere.
Jeg må sige, at vi Konservative har den opfattelse, at vi allerede har fundet en løsning på afviste asylansøgere i form af den aftale, der blev indgået først på året.
Allerede op til valget i efteråret gav vi Konservative et løfte om bl.a. at ville arbejde for, at de afviste asylansøgerfamilier med børn fik bedre vilkår.
Det er vilkår, som bl.a. skulle give familierne mulighed for at bo uden for asylcentrene, først og fremmest selvfølgelig til gavn for de børn, som jo ikke selv er herre over deres egen situation og derfor er mest sårbare.
Derfor var vi også glade for, at regeringen allerede hurtigt efter valget gik i gang med at arbejde for at få lavet en aftale på området.
Det lykkedes som bekendt i januar, hvor man indgik en aftale med Dansk Folkeparti om, at bl.a. afviste asylansøgerfamilier med børn fik mulighed for at bo uden for centrene.
En aftale vi Konservative stadig mener er en god aftale.
Det er en aftale, hvor der på den ene side er fundet en fornuftig balance mellem at sikre anstændige og udviklende forhold i asylcentrene for de enkelte familier og på den anden side at gøre det klart, at vi forventer, at de afviste asylansøgeres fremtid ligger i deres eget hjemland og ikke i Danmark.
Det er en god aftale, fordi den sikrer, at de børn, der har siddet længe i asylcentrene, får mulighed for at bo uden for centrene, hvis det gavner deres egen situation.
Men det er altså vigtigt at huske på - synes vi i hvert fald - at de familier, vi taler om her, er afviste asylansøgere.
Det er mennesker, som har fået et endeligt afslag, men som ikke vil vende tilbage.
Derfor lægger vi også vægt på, at aftalen indeholder en intensivering af forhandlingerne med de lande, der har været problemer med i forbindelse med hjemsendelser, med henblik på at vi får etableret nogle aftaler med de pågældende lande.
Vi Konservative vil således gerne understrege, at vi synes, at det er en god, gennemtænkt og afbalanceret løsning.
Vi glæder os over, at aftalen nu er ved at blive implementeret, og at arbejdet med at få familierne ud af centrene er godt i gang.
Afslutningsvis vil jeg gerne fremhæve, at vi Konservative selvfølgelig gerne ser, at vi får en bred og langsigtet aftale om fremtidens asylpolitik.
Men skal vi lave nogle bredere aftaler, er det jo altså ikke kun op til os, det kræver også en vilje fra resten af Folketinget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-05-30:
Jeg vil høre, om fru Helle Sjelle i lighed med fru Karen Ellemann vil være med til at se på forholdene for de unge mænd.
Jeg tror, vi blev enige om for et stykke tid siden, at det ofte drejer sig om tre unge mænd, som bor i et værelse på ca. 30 m².
Mange gange bor man der i årevis.
Har den konservative ordfører lige så stor lyst til at kigge på det her område, som Venstres ordfører havde?
Jeg er lidt i tvivl.
Var det et løfte om, at vi i det fremtidige arbejde specifikt skal kigge på den gruppe, som jeg tror mange er enige om trænger til at få nogle forbedrede forhold?
Kan jeg få det konkretiseret lidt, om det var et løfte, som fru Helle Sjelle her gav?
Helle Sjelle (KF), 2008-05-30:
Nu er det jo fristende at afgive rigtig, rigtig mange løfter om de her forhold.
Men jeg synes, det er forkert at stå her i dag og fremhæve en gruppe frem for andre grupper.
Der kan også være andre grupper, hvor der er behov for, at vi ser på netop deres situation, så jeg vil ikke stå her i dag og afgive et konkret løfte om, at det lige præcis er gruppen af enlige mænd, vi ser på.
Nu er der jo lavet en aftale, som jeg fremhævede her i dag, men jeg forventer naturligvis, at vi løbende ser på forholdene for asylansøgerne.
Det er jo også derfor, man har sat et større udredningsarbejde i gang, og det er også derfor, vi siger, at vi forventer og håber på en bred aftale om den fremtidige asylpolitik her i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-03:
Som ordføreren selv er inde på, ligger en stor del af de støjplagede veje i kommunerne, det er altså kommunale veje.
Det fører mig naturligvis til det helt logiske spørgsmål, nemlig om ordføreren synes, det er hensigtsmæssigt, at vi finder en løsning, hvor vi også kan løse nogle af de kommunale udfordringer, der netop findes?
Det kunne f.eks. ske ved, at man afsatte en pulje penge, så man kunne medfinansiere nogle af de projekter, der ligger i det kommunale regi.
Som ordføreren selv er inde på, er det jo ganske mange mennesker, som er støjplagede, og det er en udfordring at løfte det her i de enkelte kommuner, ikke mindst selvfølgelig under hensyntagen til det kommunale anlægsstop.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-06-03:
Nu er det sådan, at vi efter kommunalreformen har fået nogle robuste og muskelstærke kommuner, og det er meget vigtigt at slå fast, at kommunerne som udgangspunkt skal leve op til de opgaver, de har.
Det skal vi ikke som en eller anden storebror komme og blande os i.
Det er udgangspunktet.
Det helt konkrete, altså de forskellige virkemidler, der skal tages i anvendelse, vil vi se på, når regeringen kommer med sin handlingsplan for bekæmpelse af vejstøj.
Men vi vil ikke på forhånd sige, at kommunerne slet ikke kan finde ud af det her, for vi har altså 98 store og stærke kommuner, der er klar til at løfte opgaven.
Det er vi helt overbevist om.
Benny Engelbrecht (S), 2008-06-03:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører ikke afviser tanken om at lave en statslig medfinansiering, for som ordføreren også selv er inde på, er det jo en udfordring, og størstedelen af de støjplagede boliger i Danmark ligger nemlig langs kommunale veje.
Mit spørgsmål skal dog være, hvornår ordføreren har en forventning om at regeringen vil komme med sin strategi på det her område.
Det har vi ikke rigtig nogen gisninger om på nuværende tidspunkt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-06-03:
Jeg synes, at jeg svarede meget tydeligt på det foregående spørgsmål.
Vi afviser ikke på forhånd noget virkemiddel - alt skal være i spil.
Og så må vi se, hvad der er mest effektivt til den billigste penge, så vi får mest muligt støjbekæmpelse for pengene.
Torben Hansen (S), 2008-06-03:
Vi kan jo se, at støj er et kæmpestort problem og faktisk også et meget stort sundhedsproblem.
Der er årligt mellem 200 og 500 for tidlige dødsfald som følge af stærk støj.
Nu kan jeg forstå på Venstres ordfører, at der kommer en handlingsplan i 2009.
Det er lidt ligesom den sag, vi havde før: Der kommer noget på et eller andet tidspunkt.
Men Venstres ordfører må jo som politiker have nogle holdninger til, hvad der kan stå i sådan en handlingsplan.
Kunne det eksempelvis være, at det skulle være obligatorisk med en støjhandlingsplan i alle kommuner?
Kunne det være, at man sagde, at vi skal ned på maks. 50.000 stærkt støjplagede boliger om 5, 7 eller 8 år?
Eller kunne det være, at der blev krav om, at der alle steder skal benyttes støjsvag asfalt?
Venstres ordfører må da som politiker have nogle holdninger til, hvad det er for nogle redskaber, man vil komme med i handlingsplanen.
Eller vil han dække sig ind under, at der kommer et eller andet næste år?
Kunne Venstre se det som en model, at alle kommuner skulle lave en støjhandlingsplan?
Det er meget simpelt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-06-03:
Det mener jeg, at jeg var inde på i min ordførertale.
Altså, her i 2008 pågår der en evaluering af vejstrategien, og på baggrund af evalueringen kommer handlingsplanen så i begyndelsen af 2009.
Der er mange elementer i spil, og jeg vil ikke på forhånd afvise nogle.
Jeg synes, det ville være fuldstændig tåbeligt at stå her og afvise nogle på forhånd.
Det er meget vigtigere at se på, hvad vi har af forskellige virkemidler, hvor effektive, de er, og hvor billigt, vi kan gøre det osv. Når vi taler om vejstøj, er det jo mange ting.
Det er noget med asfalt, det har noget med dæk at gøre, det har noget at gøre med vinden i forhold i bilens udformning, og det har noget at gøre med hastighed osv. osv.
Og så må vi se på, om vi skal angribe forholdene ved kilden eller på anden måde.
Jeg synes, vi skal have et vel gennemarbejdet oplæg som grundlag for den politiske stillingtagen til alt det dér.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Jeg synes grundlæggende, det er svært at bibringe debatten meget nyt, må jeg desværre skuffe hr. Steen Gade med.
Jeg føler faktisk, at ministerens tale er meget dækkende, også for, hvad Det Konservative Folkeparti står for og mener i den her sag.
Vi er meget tilfredse med, at ministeriet har udarbejdet forslag til supplerende udpegninger af habitatområder på havet, og det tilsagn, som ministeren også giver gennem sin tale, om, at det er baseret på tilstrækkelig viden.
Vi afventer med stor spænding og interesse den høringsrunde, der skal finde sted her til sommer, og også den respons, der kommer, så vi kan komme videre.
For det er klart, at det også er noget, der optager Det Konservative Folkeparti.
Hvad angår hr. Torben Hansens indvendinger vedrørende de skader på bevaringsværdige områder, der sker i dag, også på havet i forbindelse med fiskeri, kan jeg kun læse det lovforslag, der hedder L 136, og som også aktuelt bliver behandlet i Folketinget, på en sådan måde, at fødevareministeren faktisk har hjemmel til at træffe, som der står, passende foranstaltninger, der skal sikre, at der i forbindelse med fiskeri, fiskeopdræt og øvrige aktiviteter omfattet af lov om fiskeri og fiskeopdræt ikke sker en forringelse eller væsentlig forstyrrelse af de beskyttede naturtyper og arter i de områder, hvor fiskeri m.v. finder sted.
Det synes jeg sådan set er dækkende for de muligheder, der er, og også med hensyn til at imødekomme det, vi jo alle sammen mener at vi ikke skal ødelægge, nemlig de bevaringsværdige områder også på havet.
Så jeg må skuffe forslagsstillerne med, at vi heller ikke fra De Konservatives side kan støtte det her.
Det kan vi ikke ud fra en argumentation om, at vi faktisk føler, at der bliver taget hånd om de her ting, og at vi jo selvfølgelig vil være meget klogere efter de høringsrunder, der kommer fremover, og derefter også vil tage stilling til, hvad der skal ske yderligere.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-06-03:
Jeg vil gerne indlede med at takke forslagsstillerne for, at vi her i Tinget får lejlighed til at drøfte, hvordan vi kan bekæmpe trafikstøj.
Alt for mange mennesker er i deres dagligdag, også hvor de bor, påvirket af unødig trafikstøj.
Et meget stort antal boliger, nemlig 700.000, og det er omkring hver fjerde bolig,
har trafikstøj over grænseværdien, og af dem er 150.000 boliger stærkt støjbelastede.
I et moderne samfund, hvor vi er i besiddelse af teknologi til at reducere denne kraftigt, er det ikke rimeligt, at så mange mennesker skal være negativt påvirket af trafikstøj.
Vi ved, at trafikstøj har indflydelse på helbredet.
Støj giver øget risiko for hjertesygdomme og forhøjet blodtryk, ligesom den kan give stress, hovedpine og søvnbesvær.
Derfor har trafikstøj stor og kritisabel indvirkning på livskvaliteten.
Det kan vi ikke byde mennesker, og slet ikke, som jeg var inde på for lidt siden, når vi har teknologi m.m., der kan forbedre disse forhold, altså nedsætte trafikstøjen.
Derfor var det også befriende, at regeringen i 2003 lavede en vejstøjsstrategi, så der blev sat ekstra fokus på nedbringelse af trafikstøjen.
Vi må ikke glemme, at det er de enkelte vejmyndigheder, der har ansvaret for at gøre noget ved forholdene på deres respektive veje.
Derfor må kommunerne sørge for at gøre noget ved den vejstøj, der kommer på deres veje, og staten må gøre en effektiv indsats for at angribe vejstøjen fra dens veje.
Her i 2008 bliver vejstøjsstrategien fra 2003 evalueret, og denne evaluering skal danne basis for regeringens handlingsplan, som det også er anført i regeringsgrundlaget.
Den skal sikre moderne, støjsvag trafik, som tager hensyn til omgivelserne.
Trafikstøj er mere end vejstøj.
Derfor er det også meget rosværdigt, at regeringen vil lave en samlet handlingsplan, der angriber al form for trafikstøj.
Det ser vi i Venstre meget frem til.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte nærværende beslutningsforslag, men afventer regeringens velgennemarbejdede handlingsplan her i begyndelsen af 2009.