runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jeg kan igen komme til at gentage mig selv, for jeg synes sådan set, at også spørgsmålet er det samme igen.
Jeg forventer naturligvis, at kommunerne overholder garantien, for jeg forventer, at kommunerne overholder den lovgivning, som gælder for dem.
Og det ændrer jo stadig væk ikke ved, at det er kommunens ansvar at sørge for, at der er det nødvendige antal plejeboliger i kommunen.
Planlægningen af sådan noget nybyggeri i det hele taget kræver lige præcis, at man har et indgående kendskab til lokale behov og lokale forhold.
Så jeg synes sådan set, at vi meget, meget ofte møder en hel masse spredte mål og ønsker og rammer osv. fra socialdemokratisk side, som sjældent egentlig samlet gør noget for rammerne for ældresektoren og ældreplejen i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Vil ministeren følge op på, om de enkelte kommuner overholder plejeboliggarantien, ved at foretage en rundspørge her i maj 2009?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Først og fremmest vil jeg fastslå, at det ligger regeringen meget på sinde at sikre, at ældre med akut behov for en plejebolig kan få dette behov opfyldt.
Det er netop også grunden til, at regeringen har indført en garanti, der skal sikre, at den ældre ikke skal vente mere end 2 måneder på at få tilbudt en bolig.
Det er derfor også vigtigt for regeringen at vide, om kommunerne lever op til den plejeboliggaranti, som regeringen har indført på området.
Der er dermed valgt en opfølgningsmetode, der ikke pålægger kommunerne unødig administration.
Med den valgte opfølgningsmetode vil vi i 2010 have tal for kommunernes gennemsnitlige ventetider i 2009.
Så længe jeg ikke får oplysninger om, at der konkret er problemer med overholdelse af plejeboliggarantien ude i kommunerne, så mener jeg, at den valgte metode er den rigtige, og jeg vil derfor ikke igangsætte en særskilt rundspørge til de enkelte kommuner på nuværende tidspunkt.
Hvis der på baggrund af den årlige opfølgning viser sig at være behov for at undersøge, hvordan det står til med garantiens overholdelse, vil der selvfølgelig være en mulighed for det.
Thomas Jensen (S), 2009-05-13:
Jamen det lyder jo meget flot, når ministeren står her og siger, at det er vigtigt at vide, om garantien er overholdt, og ministeren henviser til år 2010.
Det vil sige, at her i indeværende år, i 2009, hvor vi ved, at den nogle steder ikke er overholdt, og hvor ministeren ikke vil lave en rundspørge til kommunerne, kan man jo ligesom konkludere, at plejeboliggarantien over for de svage ældre er ophævet.
Der er ikke nogen garanti for, at de kan flytte i en plejebolig inden for 2 måneder.
Jeg vil igen henlede opmærksomheden på min hjemkommune Silkeborg - det drejer sig om et referat fra ældreudvalget fra marts måned - hvor den gennemsnitlige ventetid til en plejebolig er 99 dage.
Og omregnet til måneder er det jo lidt over 3 måneder, så det må vist være en understregning af, at plejeboliggarantien ikke er overholdt i Silkeborg, hvor vi i øvrigt har en Venstremand som formand for vores ældreudvalg.
Ud over at ministeren hører om i hvert fald en enkelt kommune, har Berlingske Tidende og Jyllands-Posten lavet en rundspørge, der viser, at i en lang række kommuner har man problemer med at overholde plejeboliggarantien.
Så er det da også på sin plads og mest ærligt at gå ud og spørge kommunerne: Hvordan går det med at overholde plejeboliggarantien?
Er det sådan, at de ældre borgere kan være sikre på, at det, vi har lovet herinde fra regeringskontorerne, også bliver overholdt?
Så jeg gentager, at når ministeren hører, at plejeboliggarantien ikke er overholdt i Silkeborg Kommune, er det så ikke på sin plads, at man ærligt og redeligt går ud og spørger kommunerne: Hvordan går det med at overholde plejeboliggarantien, kan I overholde det med de 2 måneder?
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Jamen hele forudsætningen er jo, at jeg skulle have fået nogle helt konkrete oplysninger om, at der skulle være problemer med at overholde plejeboliggarantien.
Det har jeg sådan set ikke fået.
Lad mig så komme hr. Thomas Jensen til undsætning i forbindelse med Silkeborg Kommune.
Ja, jeg er bekendt med, at hr. Thomas Jensen endnu en gang har stillet en række spørgsmål om plejeboliggarantien, og at henvendelsen her henviser til en orientering til kommunalbestyrelsen i Silkeborg Kommune om ventetider på plejeboliger i kommunen.
Jeg kan ikke på baggrund af hr. Thomas Jensens oplysninger se, at plejeboliggarantien ikke bliver overholdt i Silkeborg Kommune, men jeg tager naturligvis kontakt til kommunen, og når jeg har fået svar på min henvendelse, vil jeg naturligvis vende tilbage med et helt konkret svar på det spørgsmål.
Mogens Jensen (S), 2009-05-13:
Jeg kommer lige fra den høring, hvor tænketanken har fremlagt sine ideer, og jeg er glad for, at ministeren kommenterer det positivt her i dag, for det synes jeg jo kunne danne en god ramme om at skabe måske endda et bredt politisk flertal for en handlingsplan, der kan være med til at styrke hele det rytmiske musikområde i Danmark.
Så det tager jeg egentlig som et positivt udsagn fra ministerens side.
Der er nemlig mange gode tanker i oplægget - også tanker, der handler om, at man skal styrke spillestederne.
Det problem, jeg prøver at nævne i spørgsmålet her i dag, handler jo lige præcis om de spillesteder, der er i en akut krise.
Er det ikke rimeligt, at man også fra statens side træder til og siger: O.k., hvis der er spillesteder, som er ved at lukke ned, og som i øvrigt har været velfungerende, og som vi kulturpolitisk set gerne vil have skal fungere i alle dele af landet, så hjælper vi selvfølgelig?
Carina Christensen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil gerne gentage, at staten jo yder et betydeligt og stabilt tilskud til landets rytmiske spillesteder - det gør vi i opgangstider, det gør vi også i nedgangstider - og det er et tilskud, som man jo kan regne med ude på de rytmiske spillesteder.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det her jo er kommunale institutioner; det er kommunerne, der er den drivende økonomiske faktor, når det handler om spillestederne, og det er også dem, der er den tilsynsførende myndighed.
Jeg synes da, det er fint, at man, hvis man i en kommune som her i Københavns Kommune finder ud af, at der er enkelte spillesteder, som har akutte økonomiske problemer, så går ind og giver dem en økonomisk håndsrækning.
Det hilser jeg da som kulturminister velkommen, og det ser jeg også som en helt naturlig opgave for kommunerne som den tilsynsførende myndighed.
Jeg synes da så, at der er noget ekstra godt ved den måde, man har gjort det på her i Københavns Kommune, hvor man samtidig tilbyder rådgivning om en effektiv administration af spillestederne, og hvor de generelt kan få god sparring med nogle professionelle folk.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil sige til fru Colette L. Brix, at det er fuldstændig korrekt, at der bliver gjort meget på eksportfremmeområdet, ikke mindst fra Udenrigsministeriets side.
Men jeg er altså ikke i dag i besiddelse af papirer på de konkrete områder, hvor Udenrigsministeriet tager initiativer.
Jeg vil blot sige, at det, jeg tror er afgørende, og som der også har været bred politisk opbakning til, er, at vi, når vi tænker i markedsføring af Danmark og hjælp til at brande Danmark og danske virksomheder, selvfølgelig skal prøve at tænke i en eller anden helhed, så vi ikke går ud og taler om 20 forskellige ting, men taler om det samme hver gang, så danske virksomheder bliver genkendt og rent faktisk nyder gavn af det.
Men jeg vil foreslå fru Colette L. Brix, at der måske bliver stillet et skriftligt spørgsmål, så Udenrigsministeriet også får en mulighed for at bidrage med viden om eksportfremme.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-13:
I de seneste dage har der været skrevet og sagt enormt meget om de her takster til privatsygehusene, og i SF har vi i lang tid ment, at taksterne til de private har været en anelse for høje.
Derfor er vi også glade for, at der nu er andre, der også er enige med os i, at taksterne har været for høje.
Derfor glædede det mig også meget, da vi kunne læse i Politiken den 21. marts:
»Nu skal der skrues ned for de gyldne haner, siger de konservatives formand, vicestatsminister Lene Espersen, der vil sænke privathospitalernes betaling for behandlinger med 25 procent.«
Så vil jeg bare høre ministeren: På hvilken baggrund udtale ministeren sig dengang?
Var det ud fra en mavefornemmelse, eller hvorledes var man nået frem til, at taksterne var 25 pct. for høje?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil sige til hr. Jonas Dahl, at det er vigtigt for regeringen, at vi har en velfungerende sygehussektor, og at vi også har en velfungerende privat sektor, der kan supplere de offentlige sundhedstilbud.
Der vil jeg sige, at det udvidede frie sygehusvalg jo har medvirket til at få nedbragt ventelisterne, men faktisk også forbedret kvaliteten generelt til gavn for patienterne.
Det er selvfølgelig også vigtigt for regeringen, at der sker en fair afregning med de private sygehuse, som sikrer en lige konkurrence mellem offentlige og private sygehuse, og der er i de senere år sket en betydelig udvikling på det private sygehusmarked.
Da vi indførte det udvidede frie sygehusvalg i 2002, var der ikke så mange andre aktører på banen.
Det er der kommet nu.
Det betyder faktisk, at vi har opnået både specialiserings- og stordriftsfordele.
Derfor har regeringen også den 1. april i år indgået en aftale med Danske Regioner om rammerne for genindførelsen af det udvidede frie sygehusvalg.
Et af elementerne i den aftale, som regionerne nu skal forhandle med de private sygehuse, er bl.a. lavere afregningstakster.
Jeg vil sige, at da jeg udtalte mig til Politiken om det, var det sådan set ud fra en ret grundig analyse af, at efter vi i en årrække har kæmpet for, at patienterne ikke skal stå på ventelister, men at de skal behandles, og at det ikke må være ideologi, der afgør, om folk kommer i nødvendig behandling betids, er vi nået frem til, at der selvfølgelig på et tidspunkt var behov for at se på, om afregningstaksterne skulle justeres.
Det, der er aftalt nu med regionerne, er, at de private sygehuse skal afregnes med en takst, der matcher de mest effektive offentlige sygehuse.
Det var præcis det budskab, jeg var ude med i Politiken.
Så jeg er meget tilfreds med den aftale, som regeringen har lavet med Danske Regioner.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-13:
Fra SF’s side er vi også meget enige i, at sygehussektoren skal fungere.
Til gengæld er vi knap så enige i, at der skal være en overbetaling til en bestemt sektor.
Men jeg vil gerne spørge igen, for ministeren svarede jo ikke på det spørgsmål, jeg stillede: På hvilken baggrund udtalte vicestatsministeren sig tilbage i marts måned?
Var det ud fra en mavefornemmelse, eller hvor kommer de her 25 pct., som ministeren selv nævner taksterne er for høje, fra?
Ministeren sagde, at det var en grundig analyse.
Jeg vil bare høre: Er det en grundig analyse, der er foretaget i Sundhedsministeriet?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg udtaler mig på vegne af Det Konservative Folkeparti og som konservativ partiformand.
Jeg vil sige, at mit synspunkt var, at vores bud var, at en generel takstnedsættelse ikke vil være en god idé, men at en gennemsnitlig nedsættelse på ca. 25 pct. nok typisk efter vores skøn vil være fornuftig.
Der har vi altså haft en vurdering af, at man måske nogle steder kan opnå endnu bedre takster, hvis man skal sammenligne med de mest effektive offentlige sygehuse; andre steder kan man måske ikke sætte taksten så meget ned, fordi det er et meget specialiseret område.
Så det er ud fra en gennemsnitsbetragtning, at man skal se de 25 pct., og det er som sagt noget, der er arbejdet med politisk i min folketingsgruppe.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-13:
Jamen vi har jo også fået bekræftet, at der er lavet en undersøgelse i Sundhedsministeriet.
Vi har så også fået at vide, at vi åbenbart ikke må se den.
Jeg kan bare nu konstatere, at der åbenbart er lavet et grundigt analysearbejde i regeringen og i Det Konservative Folkeparti, hvor man er nået frem til et skøn om, at man skal sænke taksterne med 25 pct. Men vi kan altså ikke få klarhed over det.
Oppositionen kan ikke få lov til at se den her rapport.
Ministeren vil heller ikke her i salen forklare, om det sker på baggrund af en rapport foretaget i Sundhedsministeriet, men bare sige, at det sker ud fra et skøn, altså en mavefornemmelse.
Det var altså det, der var baggrunden for, at man i sin tid udtalte, at taksterne var 25 pct. for høje på privathospitalerne.
Men lad mig så bare spørge: Er det en ny rapport, eller er det en viden, man har haft de sidste 8 år, hvor taksterne jo åbenbart har været 25 pct. for høje?
Og har man i Økonomi- og Erhvervsministeriet så i øvrigt også gjort sig tanker om, hvor meget det rent faktisk har kostet danskerne, at overbetalingen har været 25 pct., altså at taksterne har været for høje?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Men jeg har sådan set af venlighed svaret, at de kommentarer, jeg havde i Politiken, og efterfølgende den gode aftale, som regeringen lavede med Danske Regioner, fuldt ud flugter med det, Det Konservative Folkeparti ønskede.
Mine synspunkt hviler på et grundigt arbejde, der er lavet i den konservative folketingsgruppe som et led i et større sundhedsudspil, der også har mange andre interessante elementer i sig.
Der har jeg jo fuld tillid til, at mine ordførere udstyrer mig med ordentlige papirer, når det angår det.
Colette L. Brix (DF), 2009-05-13:
Jeg kunne også godt tænke mig at vide, om man har nogen analyse af, hvad de gør for at fremme eksporten i andre lande - altså i EU-landene og i OECD-landene.
Hvad gør man der?
Jeg har jo ladet mig fortælle, at de gør rimelig meget og også går længere på ambassaderne med hensyn til hjælp til små eksportvirksomheder.
Så jeg tænkte på: Har man nogen analyse?
Er der noget, vi kan lære af, eller noget, vi kan bruge her, noget, vi kunne gøre bedre for at hjælpe vores små eksportvirksomheder?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jamen jeg må sige, at jeg har været meget optaget af at sørge for, at det danske velfærdssamfund kunne komme til at fungere bedre.
Og jeg erkender, at der på nogle områder er blevet centraliseret mere og der er blevet styret flere ting fra centralt hold.
På andre områder har vi forsøgt at skabe mere frihed og skabe videre rammer for kommunerne.
Jeg må sige, at det er min opfattelse og tro, at vi skal se på, om vi ikke på nogle områder kan give noget af friheden tilbage til de offentligt ansatte.
Jeg er især meget optaget af lederne, og af konkrete bud vil jeg nævne, at jeg simpelt hen mener, at det må være et must i den offentlige sektor, at offentlige ledere får en ordentlig efteruddannelse, at de har en lederuddannelse, og at der også er en sikkerhed for, at de kan belønnes for de ledelsesopgaver, som de varetager på en enestående og god måde.
Det er helt og aldeles afgørende.
Jeg tror faktisk også på, at man skal prøve at gå skridtet videre og ikke kun tale om, at der er ting, som vi fra statsligt hold skal prøve at lægge ud kommunalt, men at de faktisk også fra kommunal side, på trods af at der måske er lidt kommunal modstand mod det, skal prøve at give lidt slip og sige, at kommunalbestyrelsen altså ikke behøver at sidde og styre alting i detaljer.
Der kan faktisk godt lægges mere beslutningskraft ud lokalt - det kunne være i forhold til den enkelte folkeskole eller den enkelte daginstitution, så lederne der får større handlefrihed.
Jeg har jo i weekenden kun tegnet konturerne af et portræt af, hvad det er for en offentlig sektor, som jeg gerne ser, men jeg har jo ikke et fuldt program på området.
Jeg har sagt, at det er et arbejdsprogram.
Det går mit parti nu i gang med at arbejde med, og vi vil selvfølgelig fremlægge konkrete forslag på det område.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-13:
Det vil sige, at vicestatsministeren finder, at regeringens nuværende politik har gjort det uattraktivt at arbejde i den offentlige sektor.
Det er jo den logiske konsekvens af, at ministeren siger, at hvis det skal være attraktivt at arbejde i den offentlige sektor, skal der vises mere tillid, skal der være et større frirum.
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg synes bare, at det er en sådan lidt kringlet måde at holde sig ved magten på.
Først bruger man 8 år på at bureaukratisere og centralisere, herse, styre og regere, og jeg ved ikke hvad, og så siger man: Hov for søren, nu er det ikke attraktivt mere; nu skal vi til at gøre det modsatte.
Jeg vil gerne spare De Konservatives kræfter, for fra radikal side har vi længe arbejdet med det her.
Vi har nemlig et helt program, og jeg har også flere gange givet det til vicestatsministeren, senest da vi forhandlede kvalitetsreform, for jeg tror, at det er en central kvalitet ved den offentlige sektor, at medarbejdernes faglighed og deres menneskelige engagement er styrende.
Jeg har her de første ti forslag til noget, der kan afregulere den dag i morgen.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil sige til fru Margrethe Vestager, at det er det, der engang imellem gør det svært for mange almindelige mennesker at finde ud af, hvad der foregår i politik.
For hver gang, man drister sig til at sige, at man faktisk gerne vil gøre tingene på en lidt anden måde, skal man igennem en meget stor polemik, hvor man bliver beskyldt for, at det, man har gjort de sidste 8 år, ikke var godt.
Jeg står helt og fuldt på mål for alt, hvad der er blevet gennemført af denne regering igennem de sidste mange år, fordi det har været det rigtige for Danmark.
Jeg tror på, at det er nødvendigt at gøre op med den måde, hvorpå man så på folkeskolen, så der er blevet mere fokus på fagligheden.
Jeg tror, at det har været nødvendigt at gøre op med et sundhedsvæsen, der slet ikke leverede ordentlig kvalitet, og hvor masser af mennesker stod i alt for lang tid på en venteliste uden at blive opereret.
Det har vi fået gjort op med, og det har vi gjort noget ved.
Men som konservativ må jeg også sige, at jeg ikke er båret af nogen ideologi.
Jeg tror på, at man skal forandre for at bevare, og det betyder, at man faktisk godt kan have det synspunkt, at man må justere den politik, der var den rigtig gode i 2002, og som har virket godt, nu.
Derfor er mit synspunkt det, og det tror jeg godt at befolkningen kan forstå, at der er mange ting, der er kommet orden på nu.
Nu er tiden kommet til at sætte de offentligt ansatte fri.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-13:
Det er tværtimod en meget nøgtern konstatering af det, der har været regeringens politik i 8 år.
Eksemplerne er jo som sagt mange.
Selv om der f.eks. er kompetente pædagoger i børnehaverne, som er sammen med børnene, så har regeringen alligevel fundet det nødvendigt at give dem en pligt til at sprogscreene samtlige 3-årige.
Så synes jeg, det var mere oplagt at give dem tid til at tale med børnene.
Det er trods alt den mest effektive undersøgelse af, om børnene kan tale eller ej.
Et andet eksempel er, at regeringen dekreterede, at der nu skulle føres centrale fraværslister.
Fordi ganske, ganske få børn må lide den tort og uretfærdighed at blive sendt ud af landet, skal der føres fraværslister for over 600.000 børn i den danske folkeskole.
Derfor tillader jeg mig at spørge om, hvad det er, der har omvendt ministeren.
Jeg synes, det er utroværdigt, at man siger, at man er guidet af den sunde fornuft, når man ikke er båret af nogen anden ideologi end den tilsyneladende at ville blive siddende, sådan at man først kan trække den ene vej og så den anden vej, når det, skolen, daginstitutionerne, plejehjemmene og sygehusene har brug for, er at komme fremad.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg deler simpelt hen ikke den radikale analyse af situationen.
Jeg tror faktisk, at langt de fleste mennesker tænker fuldstændig som mig, nemlig: Hver ting til sin tid, tiden forandrer sig hele tiden.
Jeg tror faktisk på, at det, at der er blevet mere styr på den offentlige sektor, at der er blevet gjort noget for at bryde med den negative sociale arv, og at der er blevet gjort noget for at sikre, at vi får gjort op med, at en formørket og forældet kultur sender børn ud af landet for at blive omskåret, tvangsgift og andet, har været helt og aldeles vigtigt, og vi vil selvfølgelig stadig væk stå som garant for, at det vil være sådan fremover.
Til gengæld synes jeg faktisk også, at tiden er kommet til, at vi på en lang række områder skal turde give friheden tilbage til de offentligt ansatte, og jeg tror også på, at det, hvis vi giver lederne ude decentralt et større ledelsesansvar, rent faktisk skaber en endnu større arbejdsglæde, ikke kun for lederne, men også for de andre ansatte.
Frank Aaen (EL), 2009-05-13:
Der er som bekendt sendt ufattelig mange milliarder til bankerne, og de virker åbenlyst ikke på samfundsøkonomien.
Det kan være, de virker i forhold til bankerne, det ved jeg ikke, men i hvert fald skrev Dagbladet Børsen i mandags, at bankaktionærerne er blevet de sikre vindere, mens Børsen i øvrigt kritiserer bankpakkerne for ikke at virke.
Der er jo ingen tvivl om, at aktionærerne i bankerne er blevet de sikre vindere af at få skatteydernes penge sendt til sig i hobetal.
Kurserne i bankerne er stormet i vejret, og det viser jo, at de, der tjente milliarder i alle de foregående år, de, som var skyld i, at vi har fået den finanskrise, som vi har fået, nu scorer kassen igen, mens andre i samfundet taber; det gælder skatteydere, der skal hæfte for bankerne, det gælder kunder, som betaler enorme renter og gebyrer, selv om Nationalbanken har sat renten ned til det laveste nogen sinde, og som jo fyres, når deres virksomhed ikke kan få de lån, de har brug for, fordi banken har smækket kassen i.
Derfor vil jeg gerne stille nogle spørgsmål.
Punkt 1: Hvad vil ministeren gøre ved den eksplosivt stigende arbejdsløshed.
Punkt 2: Vil ministeren bare sende flere milliarder ud til bankerne?
Jeg har set, at partierne bag bankpakkerne nu taler om, at der skal tages nye initiativer.
Jeg har tidligere spurgt, om der var flere bankpakker på vej, og ministeren afviste det jo ikke.
Jeg vil gerne igen i dag spørge: Er der flere pakker på vej?
Vi har jo allerede nu fået at vide, at det, der tidligere blev omtalt, som at man har afsat 100 mia. kr. til bankerne, nemt kan gå hen og blive 150 mia. kr.
Det er i øvrigt uden ny vedtagelse i Folketinget, det ligger bare i det, der allerede er vedtaget.
Får man gjort noget ved arbejdsløsheden?
Skal vi bare sende flere milliarder til bankerne?
Det var spørgsmålene.