runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2008-11-25:
Også Socialdemokratiet kan støtte dette lovforslag, der er en implementering af anerkendelsesdirektivet.
Anerkendelsesdirektivet sikrer, at lønmodtagere på tværs af grænser kan få anerkendt deres uddannelse og kompetence med det formål at bidrage til et mere dynamisk og åbent arbejdsmarked i Europa.
For Socialdemokratiet er det naturligvis vigtigt, at lønmodtagere, der arbejder her i Danmark, lever op til og overholder de fælles regler for beskyttelse af arbejdsmiljø.
Det er ikke mindst vigtigt, når der som her er tale om arbejdet på boreplatformene i Nordsøen, hvor der arbejdes med livsfarlige installationer og anlæg.
Det er vigtigt for os, at beskyttelsesniveauet er højt, og at de personer, der arbejder på platformene offshore, har den rigtige uddannelse.
Derfor stilles der også højere krav til både de entreprenører, der arbejder på offshoreinstallationerne i Nordsøen, og det personale, der ansættes til at udføre arbejdet.
Der har tidligere på vores platforme været problemer med sikkerheden og et alt for højt antal tilskadekomne - en situation, der med LO-fagforeningernes og arbejdsgivernes mellemkomst nu er væsentligt forbedret med målrettet uddannelses- og sikkerhedsarbejde på platformene.
Og jeg ved, at entreprenørerne på Nordsøen gør rigtig meget ud af sikkerhedsniveauet.
På land har Danmark en arbejdsmiljølov, der er til for at beskytte lønmodtagere, der arbejder på land, og Danmark har således også implementeret anerkendelsesdirektivet i den danske arbejdsmiljølov.
På arbejdspladserne offshore på de danske boreplatforme i Nordsøen gælder en særlig arbejdsmiljølov, nemlig offshoresikkerhedsloven, og for at få en ensartet gennemførelse af dele af anerkendelsesdirektivet, således at det gælder såvel på land som offshore, skal offshoresikkerhedsloven ændres tilsvarende, så klima- og energiministeren får samme bemyndigelse vedrørende anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer i forbindelse med arbejdet på offshoreanlæggene.
Formålet med lovforslaget er med andre ord at sikre, at de personer, der arbejder på vores platforme, har de samme sikkerhedsvilkår som dem, der arbejder på land.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Henrik Høegh (V), 2008-11-25:
Forslaget til ændring af offshoresikkerhedsloven indeholder to centrale formål, dels at fastsætte regler for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer tilegnet i udlandet, dels at ændre lovens bestemmelser om godkendelser og tilladelser for faste bygninger.
Jeg er glad for, at lovforslaget fortsætter med at implementere de dele af EU's anerkendelsesdirektiv, der handler om kvalifikationer erhvervet i udlandet.
Det betyder, at klima- og energiministeren nu får mulighed for at fastsætte regler for anerkendelse og kontrol af erhvervsmæssige kvalifikationer.
Hermed bidrager lovforslaget til at højne kvaliteten af det udførte arbejde og at øge sikkerheden.
Arbejdet i offshorebranchen er ofte risikofyldt, og det er derfor vigtigt, at vi sørger for de bedste betingelser for de ansattes sikkerhed i denne branche, og med nærværende lovforslag bidrager vi til at skabe et højere sikkerhedsniveau på offshoreanlæggene.
Ydermere vil lovforslaget skabe klarhed om, i hvilke situationer operatøren eller den driftsansvarlige virksomhed skal søge godkendelse eller tilladelse til nybygninger, udvidelser, idriftsættelse og ændringer af eksisterende anlæg.
Det hilser vi velkommen, og på denne baggrund skal jeg på Venstres vegne oplyse, at vi støtter dette forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-25:
Ja, og det er jo også derfor, jeg siger, at det jo er klart, at ifald man skal tage sådanne skridt - nu er det jo stadig teoretisk i en dansk sammenhæng, jeg sagde sådan set ikke noget om, hvad man har gjort i andre lande på lige netop det område - får vi selvfølgelig en stor diskussion om krav og kriterier i den sammenhæng.
Det tror jeg er det rigtigste at gøre.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
For 2 dage siden puttede den amerikanske stat 115 milliarder i City Group og fik som modydelse aktier for at få indflydelse.
Det samme er sket i England, det samme er sket i en lang række andre europæiske lande, så det er jo sådan set en realitet.
Så vidt jeg kan forstå af dagens debat i Danmark, anbefales der flere modeller i diskussionen om, hvordan man sikrer ansvarlig kapital i pengeinstitutterne.
Den store forskel mellem de modeller er, om de giver indflydelse i form af f.eks. en aktiebeholdning som modydelse, eller man bare siger: Værsgo, I kan bare gøre med pengene, som I vil.
Det er de to teoretiske modeller, der ligger, og dem kan Det Radikale Venstre vel godt forholde sig til.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-25:
Nu er det jo stadig en noget teoretisk diskussion, men det er da klart, at såfremt man skulle nå så vidt som til det, hr. Frank Aaen skitserer her, udestår der selvfølgelig en diskussion om krav og kriterier.
Det vil jo være en selvstændig diskussion om, hvilke vilkår og hvilke kriterier der skal lægges til grund, og det kan vi jo have en lang diskussion om, men jeg forholder mig til, at det stadig er en noget teoretisk diskussion.
Jeg sagde i min ordførertale, at der er al mulig grund til, at vi er opmærksomme på og følger udviklingen nøje, og så skal man jo ikke udelukke noget på forhånd.
Frank Aaen (EL), 2008-11-25:
Ja tak.
Den melding, der kom, var jo ikke så overraskende, og det synes jeg selvfølgelig også er i orden.
Lige nu er der jo en skarp debat om, at ved kommende bankredninger skal der skydes ansvarlig kapital ind i bankerne for at redde deres solvens, og er hr. Morten Helveg Petersen ikke enig i, at hvis en stat som den danske putter ansvarlig kapital ind i en bank, skal der medfølge indflydelse, så man ikke bare skal stille pengene til rådighed og lade banken selv styre videre bagefter?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-25:
Finanskrisen påvirker alle dele af samfundet - ikke bare i Danmark, men globalt - og det sker vel i et tempo, som konstant må overraske os alle.
Dermed skærpes jo også kravene til de politiske systemer rundtomkring i verden og i Danmark om at være utrolig opmærksomme, vagtsomme og agtpågivende i forhold til, hvordan udviklingen pågår.
Derfor er det sådan set også nyttigt, at vi har en diskussion i dag foranlediget af Enhedslisten, som er i sin fuldgode ret til at trække aktstykker fra Finansudvalget ned i Folketingssalen, og det synes jeg sådan set der er grund til at kvittere for.
Det er en procedure, som er helt i orden og ideelt set vel kun kan styrke det beslutningsgrundlag, der skal være for disse vigtige beslutninger.
Det synes jeg sådan set der er al mulig god grund til at kvittere for.
Vi afviser, jeg havde nær sagt selvfølgelig, de beslutningsforslag, vi behandler her.
Vi var parate til at stemme for aktstykkerne i Finansudvalget, og derfor er vi selvfølgelig også imod de beslutningsforslag, Enhedslisten har fremsat.
Men igen: Vi finder, det sådan set er udmærket at få en diskussion her i salen om så vigtige emner, og jeg vil gerne opfordre til, at vi får diskussionen igen i forbindelse med forespørgselsdebatten på torsdag, så vi i fællesskab og ikke mindst regeringen er meget opmærksomme på, hvordan udviklingen er på markederne, om det, vi har lavet hidtil, virker efter hensigten, og om der er grundlag for at justere.
Det skal vi selvfølgelig konstant være meget opmærksomme på.
Men det korte af det lange er, at vi afviser de beslutningsforslag, vi behandler her.
Vi er en del af den politiske aftale, som ligger til grund for de aktstykker, der hidtil har været behandlet i Finansudvalget.
Mike Legarth (KF), 2008-11-25:
Jeg tør ikke tænke på, hvor Danmark havde været - eller resten af Europa eller verden, hvis Enhedslisten også havde haft indflydelse på det hvis vi havde fulgt de retningslinjer, som Enhedslisten har udstukket.
Jeg mener, at vi ligger præcis dér, hvor vi skal ligge, i forhold til de ting, vi har gjort, og vi afventer nu, at de ting, vi har gjort, hjælper.
Vi følger jo situationen dag for dag og forholder os dagligt til, hvad der kan gøres på den lange bane.
Vi har jo tidligere haft debatten her, og jeg er jo godt klar over, at hr. Aaen ikke støtter op om den vestlige samfundsmodel og gerne vil have, at det hele styrter sammen, sådan at staten kan overtage alle arbejdspladser og blive herre over de enkelte borgere i vores land, men det er nu engang ikke sådan, et stort, stort flertal i det danske Folketing gerne ser verden blive administreret på.
Villum Christensen (LA), 2008-11-25:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke støtte de to beslutningsforslag.
Som jeg hører argumentationen fra Enhedslisten, så hviler den jo på, at hvis ikke man kan løse hele problemet, kan man heller ikke gå ind for at løse aspekter af problemet.
Jeg tror ikke, at ret mange i den globale økonomi med forstand på nationaløkonomi vil gå ind i en situation, hvor man havde det som en præmis, at man skulle løse den samlede globale finanskrise.
Det synes jeg er et meget højt ambitionsniveau.
Vi ved alle sammen, at der er fantastisk mange psykologiske processer knyttet til den krise, vi er i, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at der er en balance, som vi har hørt i argumentationen for de her forslag.
Vi kan se, at kurserne den ene dag stiger 7, 8, 9 pct. for næste dag at falde, og det fortæller os jo netop, at vi er nødt til at prøve os frem.
Der er ikke ret mange økonomer, man kan kigge i øjnene og spørge: Det, du siger nu, er det noget, du er sikker på, eller er det noget, du tror?
Hvis man gør det, vil de fleste være nødt til at erkende, at der er meget tro i det her.
Det skyldes selvfølgelig, at vi har en samlet markedsøkonomi, hvor psykologi spiller meget ind.
Det er ikke alene realøkonomiske størrelser, det er ikke alene tal, der bestemmer.
Vi kan ikke fremskrive på en lineær akse, hvad der vil ske i fremtiden, og det føler jeg lidt er Enhedslistens præmis, nemlig at vi på en eller anden måde skal finde en totalløsning på hele det her problem.
Det er selvfølgelig ikke muligt.
Jeg synes, at man med tilfredshed kan se, at der er ved at komme en lille smule ro på markederne.
Vi kunne høre så sent som i går, tror jeg, det var, at det nu ikke længere er urealistisk, at vi får en rente på 2 pct. i Danmark, når vi kommer ind i 2009, og det er vel i virkeligheden det bedste bevis for, at nogle af de ting, der er sat i gang, i virkeligheden har været med til at understøtte den stabilitet, som er så livsvigtig for vores samlede økonomi.
Derfor synes jeg, det er væsentligt at give regeringen og forslagsstillerne her ro til at prøve sig frem, der er sådan set ikke andre muligheder, man kan simpelt hen ikke løse den samlede finansielle krise her fra Folketingets side.
Nu er det jo sådan i politik, som de fleste ved, at man ofte kan være enig i målene, mens det er midlerne, der skiller.
Her må jeg sige, at jeg ikke synes, det er nyttigt at anvende sådan en form for - kan man kalde det - nålestikspolitik, når man hiver en enkelt finansiering ud, altså oliepengene, til et snævert formål.
Der kommer rigtig mange forslag, der bærer i den her retning, som vi alle sammen er interesserede i, så derfor mener jeg ikke at kunne støtte forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2008-11-25:
Dette forslag er jo en udmøntning af det sidste SU-forlig, der blev indgået i forsommeren.
SF er en del af forligskredsen, og vi er glade for det her forslag.
For SF er det et godt forslag, der dels sikrer de studerende flere penge mellem hænderne, dels forbedrer vilkårene for nogle af de særlige grupper af studerende, der i dag har meget svært ved at klare sig.
Forslaget indeholder en række forbedringer for de studerende.
Først og fremmest vil jeg nævne forhøjelsen af tillægget til forsørgere, der modtager SU og bor sammen med en anden SU-modtager, fra 715 kr. om måneden til 2.000 kr. om måneden.
Det er en gruppe, der længe har været meget trængt, så vi er selvfølgelig meget glade for, at vi nu kan forbedre deres vilkår som studerende.
Forslaget indeholder også en forhøjelse af handicaptillægget med 750 kr. om måneden samt en forhøjelse af det laveste fribeløb med 1.500 kr. om måneden for uddannelsessøgende ved videregående uddannelser.
Det giver de studerende mulighed for at få månederne til at løbe lettere rundt, fordi deres indkomst kan forøges.
I den forbindelse skal vi selvfølgelig være meget opmærksomme på, at jo mere vi hæver fribeløbet, jo mere kan de studerende også arbejde, og jo mindre tid kan man frygte at de bruger på studiet.
SF er meget opmærksomme på den balance, og det vil vi også være fremover.
Vi synes, at forhøjelsen af fribeløbet er landet et rigtig fornuftigt sted, for det er helt nødvendigt at sikre de studerende flere penge mellem hænderne.
Sidst gives der nu SU til de 18-19-årige deltagere i forberedende voksenundervisning, og der sikres også flere lånemuligheder for SU-modtagere.
Så alt i alt er der nogle rigtig gode elementer i det her forslag.
Jeg vil til slut nævne, at forslaget er delvist finansieret ved digitalisering af SU-styrelsen, og gevinsten af den digitalisering er udregnet på baggrund af en rapport fra Deloitte.
Det er selvfølgelig en forudsætning, at ændringerne kun gennemføres, hvis den effektiviseringsgevinst kan realiseres.
Forudsætningerne for aftalen skal selvfølgelig være på plads.
Så vil jeg sige, at det ikke skal være nogen hemmelighed, at SF helst havde set, at de flere skatteindtægter, der kommer ind som følge af, at de studerende arbejder mere, var blevet brugt til at forbedre forholdene for de studerende og ikke til at finansiere regeringens jobplan.
Det kunne der desværre ikke opnås flertal for i forligskredsen, og det var vi selvfølgelig ærgerlige over, men vi synes alligevel, at der er rigtig mange forbedringer i denne aftale, så vi er glade for det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Jo, men altså det hænger jo sådan sammen: Det er rigtigt nok, at Socialdemokraterne ikke vil tage de såkaldte cafépenge - det er det, som Socialdemokraterne kalder det, som de studerende får i SU på ungdomsuddannelserne, nemlig rene og skære cafépenge.
Det er så, hvad det er.
Det er jo rigtigt nok.
Der er man trods alt lidt sofistikeret, så man siger det på den måde: Dem vil vi ikke tage, men I skal bare vide, at vi sænker loftet for, hvor meget I må tjene ved siden af SU'en, når I f.eks. er en gymnasieelev eller handelsskoleelev - vi sænker det, så I kan tjene mindre, end I må i dag.
Der var flere, der ville blive ramt af det loft - det er jo en kold og kynisk beregning - ergo kunne staten kradse mere ind, og det er SU, som staten kradser ind, så man ville skulle tilbagebetale noget af den SU, man har fået.
Det er jo realiteten.
Det var den finansiering, som venstrefløjen ønskede, og det var det, som Dansk Folkeparti nedlagde veto mod.
Dansk Folkeparti sagde også, at vi mente, at det der med, at man kun ville forhøje fribeløbet en lillebitte smule til 1.100 kr. pr. måned, ikke var godt nok.
Og det var der, hvor vi kom tilbage, og hvor man så dels fik anden finansiering, som man så kan mene om, hvad man vil, men det gik i hvert fald ikke ud over nogle studerende, som ikke får forbedringer af den her aftale.
Man kan også konkludere af det, at der er en hel ny gruppe af unge, der vil få SU, som ellers ikke ville have fået SU.
Og det var også det vi sagde at vi ikke ville være med til.
Så kom ministeren, fordi der kom en bedre finansiering, og havde flere penge til rådighed, og så kom fribeløbet også og blev endnu højere end det, som der oprindelig var lagt op til.
Så jeg ser ingen grund til at trække noget af det, som jeg har sagt, tilbage.
Det er jo fuldstændig i overensstemmelse med, hvad der er foregået.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
Jeg synes, at det, vi hører fra Dansk Folkeparti, er fuldstændig uhørt.
Altså, alle og enhver, der har fulgt med i de her SU-forhandlinger, ved, at der faktisk næsten var indgået en SU-aftale, som Dansk Folkepartis folketingsgruppe så afviste og dermed trak forhandlingerne i langdrag.
Så at påstå, at det skulle være venstrefløjen, der obstruerede forhandlingerne i SU-forligskredsen, synes jeg er fuldstændig ude i hampen.
Til påstanden om, at vi skulle have bragt forslag ind om at forringe SU'en for ungdomsuddannelserne, må jeg sige, at der jo var mange forskellige modeller i spil, bl.a. forringelser af cafepenge og andet, som vi blankt har afvist.
Og det vil jeg gerne slå en meget fed streg under: Vi har ingen intentioner om at forringe SU'en for studerende på ungdomsuddannelserne, og det håber jeg heller ikke at Dansk Folkeparti har.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-25:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Og i øvrigt vil jeg til det første sige, at Dansk Folkeparti støtter, at der er en bred forligskreds omkring SU.
Det er jo realiteten; det står også beskrevet i pressen, side op og side ned.
Sådan er det jo.
Så er der den anden del, nemlig det der med venstrefløjen, som jeg var inde på i min ordførertale - og det er jo ikke noget med at referere fra forhandlingerne, for det har været omtalt i pressen, og både venstrefløjen og regeringen og Dansk Folkeparti har kommenteret det i pressen, så der er ikke noget med at referere fra forhandlinger der.
Det er jo velkendt for folk, der har fulgt med uden for forhandlingerne og læst det i pressen, at man fra venstrefløjens side ønskede at finansiere de tiltag, de forbedringer, som vi laver for studerende på de videregående uddannelser, ved at sænke loftet for, hvor meget man må tjene ved siden af SU'en som studerende på ungdomsuddannelserne.
Og den måde, man kradser pengene ind på der, er jo ved, at man sænker loftet, og så er der nogle, der kommer til at arbejde for meget, og dermed skal de betale SU tilbage.
Det er jo realiteterne.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
Der er godt nok mange meget interessante udtalelser i den tale, bl.a. at Dansk Folkeparti altså ønsker en snæver SU-forligskreds med VKO - eller VOK, som Dansk Folkeparti ynder at sige det.
Det synes jeg da er et sådan meget interessant statement at komme med, når man netop står og har lavet en bred aftale, som jeg kan forstå at hr. Martin Henriksen dog er tilfreds med.
Så undrede det mig meget at høre, at det skulle have været venstrefløjen, der var kommet med forslag om at forringe SU'en for ungdomsuddannelserne.
Jeg ved godt, at hr. Martin Henriksen ikke kan referere fra forhandlingerne, og det vil jeg også undlade at gøre, men jeg vil meget gerne bede hr. Martin Henriksen bekræfte, at det ikke var tilfældet, at det var Socialdemokraterne eller andre partier på venstrefløjen, der kom med sådanne forslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-25:
På den anden side siger fru Sophie Løhde, at vi jo ikke kan bestemme, hvor meget en studerende kan arbejde ved siden af sit studium.
Det sidste kunne man jo tolke, som om fru Sophie Løhde i virkeligheden mener, at der slet ikke bør være noget loft over, hvad man må tjene ved siden af sin SU, for det er jo den yderste konsekvens af det argument.
Jeg synes da, det kunne være interessant at høre, om det er det, som Venstre gerne vil.
Når vi lander på et niveau i den her aftale, der sikrer, at man kan arbejde omkring 15 timer, synes vi, det er rigtig fornuftigt, og der er nogle saglige og gode argumenter for det.
Vi synes også, man skulle overføre det til den politik, man har i staten, for, hvordan man udbyder studenterstillinger.
Sophie Løhde (V), 2008-11-25:
Når jeg har redegjort for de undersøgelser, er det jo, fordi vi ikke mindst her i Folketingssalen gentagne gange har hørt bl.a. fru Kirsten Brosbøl fremture med, at det her med at hæve fribeløbet simpelt hen var noget af det værste, man kunne finde på.
Det var ikke Socialdemokratiets kop te, og det ville man ikke være med til.
Det var studietidsforlængende osv.
Derfor tillod jeg mig at fremhæve nogle undersøgelser, som viste, at det her sådan set ikke var noget, der gjorde skade.
Når det så er sagt, mener jeg jo ikke som ordfører fra Venstre, at jeg præcis ved, hvor mange timer den enkelte studerende er i stand til at arbejde ved siden af studierne.
Jeg tror, at der er nogle studerende, der er stand til at arbejde 10 timer om ugen, og jeg tror, der er andre, der er i stand til at arbejde 20 eller 25 timer om ugen.
Det vil jeg sådan set ikke blande mig i.
Jeg vil bare gerne høre: Agter Socialdemokratiet - hvis man får magt, som man har agt - at gennemføre sådan en øvre grænse for, hvor lang tid studiejob i det offentlige må vare?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Det er jo et simpelt spørgsmål.
Jo, i forhold til mange andre lande er vi rigtig gode til at give en god SU.
Det er vigtigt, og det kan vi være stolte af, men det er ikke det samme, som at vi ikke kan forbedre vores SU.
Og jeg mener, der er mange steder i vores SU-system, hvor vi kunne skabe forbedringer.
Villum Christensen (LA), 2008-11-25:
Liberal Alliance er ikke en del af forliget, men synes, at der er rigtig mange gode elementer i dette forslag.
Det er meget familievenligt, det er fleksibelt, og vi har fået hævet niveauet, som det er blevet sagt en hel del gange.
Og så hører vi til dem, der mener, at der foregår rigtig meget fornuftig kompetenceudvikling ude i virksomhederne, altså ude i studenterjobbene.
Vi synes, at det er meget individuelt.
Hvad Peter kan, er det ikke sikkert Hans kan.
Der er fantastisk mange forhold, der gør, om man har lyst til at arbejde mere eller mindre.
Man samlet set synes vi, at det her forslag rummer en fornuftig balance, og vi vil meget gerne støtte forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-25:
Man kunne jo få lyst til at spørge De Konservative, om de ønsker at fjerne loftet helt.
Det er rigtigt, at vi er bedre til SU end mange andre lande, men det er ikke det samme, som at vi ikke kan blive endnu bedre.
Det er frygtelig trist, hvis det er den tankegang, man kører efter.
Og så bliver det fremstillet, som om det bare er fantastisk, at vi giver den her gave til de studerende, at de kan få lov til at modtage SU.
Det er sådan set i vores alle sammens interesse, at vi har mange studerende.
Det er i vores alle sammens interesse, at mange unge kommer igennem et uddannelsesforløb.
Og vi ved, at en rigtig vigtig måde at få unge til at tage en uddannelse på er ved at sørge for, at der er en ordentlig SU. Så man kan godt blive lidt træt af den der argumentation med, at de studerende bare skal sige tusind tak, og hvor er det pænt af staten.
Det er i vores alle sammens interesse at sikre gode vilkår for studerende, især fordi vi ved, at de, der kommer fra hjem, hvor man ikke lige får en check med hver måned, er helt afhængige af det her.
Så vil jeg igen sige: Vi mener, det er en fundamentalt forkert retning, man bevæger sig i, når man lægger op til, at studerende skal arbejde mere.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-25:
Kan vi ikke blive enige om - det var vi vist i hvert fald - at vi har et af verdens bedste, hvis ikke verdens bedste SU-system?
Dertil kommer, at vi i modsætning til rigtig mange lande rundtomkring i verden har gratis uddannelse.
Det, der undrer mig så meget, er, at man så siger, at man simpelt hen ikke vil have, at studerende, der har lyst til at arbejde noget mere, skal have lov til det.
Det vil Enhedslisten gerne bestemme.
Men sagen er jo den, at man jo bare kan arbejde mere i dag.
Altså, der er ingen, der bestemmer, hvor meget studerende må arbejde ved siden af deres studier.
Sagen er bare den, at der er en vis grænse for, hvornår man bliver trukket i SU, sådan så det her arbejde altså ikke kan betale sig - eller man bare ikke kan få sin SU, hvis man nu tjener rigtig, rigtig mange penge.
Så er det ikke bare et spørgsmål om, at vi her sørger for, at den her generøse ydelse, som vi giver de studerende, fordi de skal have overskud til at studere, kan en lidt større gruppe af mennesker nu få, selv om de har truffet et lidt andet valg om, hvor meget arbejde de gerne vil have ved siden af deres studium - i stedet for at fru Johanne Schmidt-Nielsen skal stå herinde i Folketingssalen og bestemme, hvor meget den ene eller den anden må arbejde.
Lever vi ikke i et frit land?