runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-03-27:
Som hr. Per Clausen ganske rigtigt siger, var Enhedslisten det eneste parti, som havde de her ønsker - der var ingen andre partier, der tilsluttede sig dem - og som hr. Per Clausen også udmærket godt er klar over, skal der jo være et flertal, før man kan få sine forslag igennem.
Så igen vil jeg sige, at som konservativ glæder jeg mig rigtig meget over, at der var et flertal i det her Folketing, som ville være med til at gennemføre kanongode forebyggelsesinitiativer, der kommer til at virke på lang sigt, og at vi fandt en finansieringsform, som måske lige lå til højrebenet, særlig i kraft af at alle partier i 2004 var enige om, at medicintilskudsordningen ikke virkede efter hensigten.
Den har man så taget op i den her forbindelse, så der har været slået to fluer med ét smæk.
For mig er langt det vigtigste stadig væk, at vi får skabt noget forebyggelse, som virkelig batter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-27:
Jeg blev ikke fristet til at tage diskussionen fra før op under min ordførertale.
Der er altså ikke tale om, at man får 50 pct.s tilskud til de 800 kr., man først har lagt, men man får 50 pct.s tilskud til den medicin, man køber ud over de 800 kr.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-03-27:
Jeg kan bekræfte, at medicintilskudssystemet nu bringes tilbage til det niveau, som partierne forudsatte, dengang man lavede en aftale i 2004 altså at den relative procentandel bringes tilbage til det niveau.
Og så er det korrekt, at der kommer en satsregulering, sådan at vi fastholder det niveau og ikke måske skal stå i den her situation senere hen.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-03-27:
Først vil jeg sige tak til ordførerne, fordi der er så positiv en tilgang til forslaget.
Det er jo, som også flere af ordførerne har sagt, et forslag, der gennemfører en ændring af EF-direktiverne om henholdsvis fusioner og spaltninger af selskaber.
Ændringen letter de administrative byrder, der er forbundet med at fusionere og spalte selskaber i Danmark, og konkret giver lovforslaget aktionærerne mulighed for at fravælge vurderingsmandsudtalelsen i forbindelse med spaltninger og fusioner.
Vurderingsmandsudtalelsen afgives af en eller flere uafhængige sagkyndige og indeholder en erklæring om, hvorvidt vederlaget for aktierne i forbindelse med en spaltning eller fusion er rimeligt og sagligt begrundet.
Ændringen berører ikke kreditorernes eller medarbejdernes retsstilling.
Det er også som nævnt af hr. Anders Samuelsen fra Ny Alliance et resultat af Europa-Kommissionens fast track-forslag, som understøtter EU’s og regeringens mål om at lette virksomhedernes administrative byrder.
Hr. Jens Christian Lund spørger så, om vi nu kan regne med, at det er de 15 mio. kr., og om ministeren nu også lige kan sige det.
Jeg må sige til hr. Jens Christian Lund og også til fru Colette L. Brix, at forslaget jo har været forelagt Center for Kvalitet i ErhvervsRegulering i Erhvervsog Selskabsstyrelsen, og det er deres vurdering, at potentialet ligger på ca. 15 mio. kr. årligt.
Men vi må så også sige, at i den her vurdering er der taget hensyn til, at vi forventer, at selskaber med et meget stort antal aktionærer ikke vil benytte sig af den her undtagelse.
For det er jo klart, at hvis der er mange aktionærer, vil der formentlig også være mere diskussion blandt aktionærerne om, hvorvidt det her er det rigtige.
Så får man den her vurderingsmandsudtalelse, og den koster selvfølgelig nogle penge.
Jeg mener faktisk, at lovforslaget er et godt forslag, og jeg kan så sige til hr. Frank Aaen, at når han begynder at spørge, om det her nu har nogen skattemæssige konsekvenser, er der ikke andet at sige end at nej, ændringen her af aktieselskabsloven vil ikke påvirke den skatteretlige del af en fusion eller en spaltning.
Forslaget er udelukkende af selskabsretlig betydning, men det kan vi selvfølgelig uddybe i udvalgsbehandlingen.
Med de bemærkninger siger jeg tak for den positive modtagelse.
Hans Christian Thoning (V), 2008-03-27:
Alle love og ministerielle anordninger skal som hovedregel kundgøres i Lovtidende.
Denne praksis har længe været fulgt vedrørende en række forskrifter fra Sikkerhedsstyrelsens område, men da man i 2006 ændrede loven om Lovtidende og bestemte, at Lovtidende fra den 1. januar 2008 skulle være elektronisk, ophævede man samtidig muligheden for at undtage disse forskrifter fra kundgørelse i Lovtidende.
Hensigten med L 99 er først og fremmest at give mulighed for at opretholde den eksisterende praksis på Sikkerhedsstyrelsens område.
Med lovforslaget ønsker regeringen således at give økonomi- og erhvervsministeren hjemmel til at fastsætte regler, så visse tekniske forskrifter og specifikationer inden for Sikkerhedsstyrelsens ressort kan offentliggøres på anden vis end i Lovtidende.
Der er som sagt tale om en videreførelse af en allerede eksisterende praksis på området.
De forskrifter, der ønskes undtaget fra offentliggørelse i Lovtidende, er typisk karakteriseret ved at være tekniske håndbøger med henvisning til tekniske standarder og specifikationer.
Disse opstiller ofte meget teknisk detaljerede krav, og kundgørelse vil derfor ofte skulle ledsages af en forklaring på forskrifternes betydning.
Dette løses med den nuværende praksis på en god og effektiv måde ved hjælp af tekniske meddelelser direkte til de relevante parter.
Forskrifterne findes ligeledes på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside, hvor de relevante målgrupper også løbende holdes ajour med udviklingen på området.
Med L 99 ønsker regeringen også at bemyndige økonomi- og erhvervsministeren til at bestemme, at tekniske specifikationer, der ikke indføres i Lovtidende efter en konkret vurdering, skal være gældende, selv om de ikke foreligger på dansk.
Der er generelt tale om europæiske og internationale standarder på engelsk, der indeholder krav til virksomhedernes indretning og installationer m.v.
Lovforslaget omfatter således standarder og specifikationer, som i forvejen i dag ikke offentliggøres i Lovtidende, og som anvendes af en specialiseret og snæver kreds af virksomheder.
Det vil både være omkostningsfuldt og unødvendigt at stille krav om, at de omhandlede specifikationer og standarder systematisk skal oversættes til dansk, da de ofte kun er relevante for en begrænset kreds af virksomheder.
Det er selvfølgelig også sådan, at forskrifter, der bruges bredt af virksomheder og borgere i Danmark, som udgangspunkt stadig skal foreligge på dansk.
Endelig indføres med L 99 hjemmel i konkurrenceloven til økonomi- og erhvervsministeren til at fastsætte regler, der gennemfører transparensdirektivet.
I det hele taget kan Venstres støtte hele lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-03-27:
Dansk Folkeparti har noteret sig, at lovforslaget fortsat giver mulighed for at undlade visse tekniske specifikationer i Lovtidende, hvilket er med til at sikre en nem overgang til det digitale Lovtidende.
Samtidig finder Dansk Folkeparti det fornuftigt, at ordningen bliver udvidet til også at dække el- og gasområdet.
Dansk Folkeparti kan ligeledes støtte, at man nu konkretiserer de forhold, der med hensyn til oversættelser har været praksis.
Derfor er vi enige i, at det for en del af specifikationerne ikke vil være hensigtsmæssigt med en dansk oversættelse.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at en oversættelse vil være nødvendig i visse tilfælde, da specifikationerne kan henvende sig til virksomheder, som udelukkende handler på det danske marked.
Det er derfor positivt, at man ifølge forslaget vil foretage en individuel vurdering.
Sluttelig noterer Dansk Folkeparti sig, at transparensdirektivet bliver gennemført, da det sikrer, at EU-landene ikke bruger statsstøtte til at skævvride konkurrencen.
Dansk Folkeparti vil uden yderligere kommentarer gå positivt videre med forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-03-27:
Som udgangspunkt ser SF positivt på lovforslaget.
Der er dog en enkelt del af forslaget, som vi lige har nogle bemærkninger til.
Det handler om, at man selvfølgelig som udgangspunkt skal kræve helt ekstraordinære omstændigheder, hvis retsforskrifter ikke skal foreligge på dansk.
Dog må vi jo også sige, at globaliseringen gør, at erhvervslivet mere og mere er knyttet til standarder og tekniske specifikationer, der er udarbejdet i et internationalt regi.
Men vi synes altså, at det er vigtigt, at der er en meget rummelig fortolkning af, hvornår der skal foreligge en oversættelse til dansk.
Vi kan jo af bemærkningerne til lovforslaget se, at der skal oversættes, når de tekniske specifikationer skal anvendes af mindre virksomheder og enkeltpersoner, som ikke er internationalt orienterede.
Mike Legarth (KF), 2008-03-27:
De Konservative støtter naturligvis lovforslaget, som først og fremmest tager udgangspunkt i, at man i 2006 ændrede Lovtidende til at blive elektronisk.
Det har nu vist sig, at man i Sikkerhedsstyrelsen har en praksis om, at man ikke gør det, og derfor er vi nødt til at foretage den her lovændring, hvis vi skal fastholde, at ikke alt skal lægges ind elektronisk.
Det er der meget der taler for at man ikke skal.
Det handler ikke kun om den tekniske del med hensyn til oversættelse til dansk, altså at man kan bruge specifikationer og forskrifter på engelsk eller et andet sprog, men jo først og fremmest om - og det vil jeg sige til hr. Orla Hav - at der er figurer, formler, grafer og diagrammer, som er meget vanskelige at oversætte til et dokument, der er anvendeligt.
Og det er jo ikke borgerne, der ikke får de oplysninger, de skal have.
Det er kun, når det handler om en snæver kreds af virksomheder, at det her gør sig gældende.
Hvis det henvender sig til borgere eller en bredere kreds af virksomheder, vil man lægge forskrifterne og de tekniske specifikationer ind på siden.
Vi støtter selvfølgelig også indførelsen af transparensdirektivet, sådan at der bliver fuld åbenhed om og det bliver fuldstændig gennemskueligt, hvilken statsstøtte eller anden form for offentlig støtte en virksomhed får.
Så der er fuld støtte til lovforslaget fra De Konservatives side.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-03-27:
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre grundlæggende er positivt indstillet over for forslaget.
Vi er positivt indstillet over for implementeringen af transparensdirektivet og kan også godt se intentionerne bag og begrundelserne for den øvrige del af forslaget.
Men vi er samtidig nødt til at sige til ministeren, at vi i udvalgsarbejdet vil interessere os lidt for nogle af de bemærkninger, som er indkommet i forbindelse med høringen, og ikke mindst nogle af de pointer, som Advokatrådet gør gældende.
I Advokatrådets høringssvar siger man, at man ikke synes, at der findes tilstrækkelig begrundelse for at fravige det helt overordnede princip om, at retsforskrifter, der er bindende for virksomheder og borgere, skal offentliggøres på dansk i Lovtidende.
Vi vil i det videre forløb interessere os lidt for, hvorvidt nogle af de hensyn, som Advokatrådet finder man bør tage i sagen, også er tilstrækkelig tilgodeset i lovforslaget.
Så vi er overordnet set
positivt indstillet over for lovforslaget, men vi vil annoncere over for ministeren, at vi vil interessere os lidt for nogle af de pointer, der ligger i høringssvarene, ikke mindst dem, der er indkommet fra Advokatrådets side.
Frank Aaen (EL), 2008-03-27:
Jeg kan starte med at tilslutte mig det, andre ordførere har sagt om, at det er meget betænkeligt, at en forskrift, der skal gælde for borgerne, ikke foreligger på dansk.
Selv om vi har fuld forståelse for, at der er mange, der begynder at bruge arbejdssproget engelsk, og det måske også mange gange vil være sådan, at det er den engelske udgave, der er den mest præcise, mener vi stadig væk, at det skal være sådan, at der skal være meget gode grunde - og det synes vi ikke der er her - til at undlade, at noget, folk skal rette sig efter, foreligger på dansk.
Her er vi enige med Advokatrådet.
Det var til den ene del af forslaget.
Den anden del af forslaget drejer sig om transparens.
Altså, man skal jo lige lægge mærke til, at det igen er et udtryk for EU's opfattelse af, at bare der kommer mere og mere konkurrence, bliver verden bedre og bedre.
Vi har altså ikke noget belæg for, at konkurrence automatisk gør verden bedre.
Før sagde man bare uden videre, at det ikke gjorde noget, at man lettede det administrative arbejde for de private virksomheder for det sølle beløb af 15 mio. kr., selv om det muligvis kunne medføre nogle grimme konsekvenser i forhold til skattetænkning.
Her indfører man bare nye administrative byrder for det offentlige uden at blinke.
Det synes vi sådan set er lidt inkonsekvent.
Jeg vil også sige til ministeren, at jeg synes, at det er underligt, at der, når der kommer en ny administrativ byrde og man så i forslagets oversigt, i det sammenfattende skema, kigger på, om der er negative konsekvenser eller merudgifter for det offentlige, så bare står nul.
Man kan da ikke indføre en ny regel som denne om et særskilt regnskab, uden at det giver en ekstra udgift.
Det undrer mig.
Der kunne eventuelt have stået »ingen konsekvenser af stor betydning«.
Jeg ved ikke, om det passer, men at skrive »ingen« må vist være en tilsnigelse.
Anders Samuelsen (NY), 2008-03-27:
Ny Alliance kan også bakke op om det her forslag.
Der er et enkelt tema, som har været berørt af et par ordførere, og det er spørgsmålet om, hvorvidt det er o.k., at der gives bemyndigelse til, at nogle af tingene ikke oversættes til dansk.
Vi synes i bund og grund, som der også står i teksten, at det er et spørgsmål om, at man lovfæster den nuværende praksis på området.
Det synes jeg ikke der kan være de store problemer i.
Der er yderligere henvist til, at det samme gælder på Søfartsstyrelsens område, så det er oven i købet noget, som man kender i forvejen.
Jeg har indtil nu ikke hørt, at der er nogen af Folketingets partier, der har haft behov for at rejse det som en speciel problemstilling i en folketingsdebat, så det er åbenbart noget, som vi har kunnet leve med på andre områder.
Det nytter ikke noget, at man, fordi man insisterer på, at det skal stå på dansk, eventuelt går glip af en afgørende nuance.
Så den del af forslaget kan vi også sagtens bakke op om fra Ny Alliances side.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-03-27:
Forudsætningen for at kunne tage arbejde på et skib er, at man er blevet undersøgt af en læge.
I dag er det staten, der betaler den omkostning; sådan har det været siden 1952 for ansatte i handelsflåden, og siden 2000 har det været sådan for ansatte på fiskekuttere.
Med lovforslaget her i dag bliver det fremover arbejdsgiverne, der skal betale for lægeundersøgelsen.
Det mener vi i Venstre er ganske tilfredsstillende, således at der gælder de samme regler som for andre områder med f.eks. piloter og chauffører.
Med det her lovforslag bliver der også bedre mulighed for at inddrive bøder, når skibe lægger til land i Danmark, således at man ikke risikerer, at de slipper væk, inden bøderne er inddrevet.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-03-27:
Dansk Folkeparti finder det rimeligt, at man vil sidestille søfartserhvervene med andre erhverv, hvor der kræves en godkendt lægeundersøgelse for at gøre tjeneste.
Dansk Folkeparti ser derfor ingen grund til, at der på det her område skal være særbehandling af disse erhverv.
Den statslige finansiering af lægeundersøgelserne for fiskere fortsætter til 2011, hvilket er positivt, da det kan have økonomiske konsekvenser for fiskerne, når de selv skal betale for undersøgelserne.
Det burde man gøre herinde, hver gang man laver lovgivning, når det drejer sig om små selvstændige virksomheder, altså lade det være udfaset efter nogle år, så man når at vænne sig til det.
Det er afgørende, at regler og love for søfartserhvervene overholdes, og det kræver, at staten gives tilstrækkelige sanktionsmuligheder til at håndhæve reglerne med.
Derfor er Dansk Folkeparti også enig i, at der på foranledning af FN's internationale søfartsorganisation bliver slået hårdere ned på skibe, der bryder dansk eller international lovgivning.
Det er en rimelig sanktion, at det fremover bliver muligt at tilbageholde skibe, der kan og ikke vil stille sikkerhed for den idømte bødestraf.
Dansk Folkeparti ser dette som et vigtigt skridt for Danmark i forbindelse med vores mål om at blive verdens førende søfartsnation.
Stramningen af loven kan være med til at sikre, at specielt flere udenlandske skibe bliver straffet for f.eks. overtrædelse af miljølovgivningen, eller hvis de ikke overholder danske arbejdsretlige forhold.
Dansk Folkeparti har også noteret sig, at der opfordres til, at lovovertrædere anklages som juridiske personer frem for som enkeltpersoner.
Det vil bidrage til, at bødestraffen i højere grad lever op til den begåede lovovertrædelse.
Vi støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2008-03-27:
SF synes, det er en god idé, at erhvervslivet skal betale nogle flere af de udgifter, der er forbundet med, at de driver deres forretninger.
På den måde synes vi selvfølgelig også, det en god idé, at firmaerne kommer til at betale udgifterne for lægeundersøgelser.
Der er dog et lille hjørne, som vi synes at staten bør tage sig af.
Den anden del af lovforslaget synes vi også er god - især med baggrund i den lov, der blev indført i år 2000, til beskyttelse af havmiljøet.
Man må jo sige, at der tydeligvis er brug for en opstramning, og SF støtter at udvide politiets adgang til at tilbageholde skibe til sikring af bødekravene.
Det gælder især de sager med overtrædelser, der foregår på udenlandske skibe, der jo ligesom har det med at forsvinde.
Jeg vil også sige, at SF er tilfreds med, at Søfartsstyrelsen har besluttet at ændre styrelsens praksis, så politiet fremover kan rejse flere sager efter bestemmelserne om virksomhedsansvar, som jo meget gerne skulle føre til højere bøder over for de rederier.
Mike Legarth (KF), 2008-03-27:
Den ene del af lovforslaget handler om afskaffelse af det statslige tilskud til lægeundersøgelse af søfarende og fiskere.
Den statslige betaling er historisk begrundet og har tilgodeset rederibranchen og fiskere i forhold til andre brancher, hvor det enten er arbejdsgiveren, der betaler for lægeundersøgelsen, eller det er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Det gælder f.eks. for piloter og rutebilchauffører.
Lovforslaget ændrer ikke på selve kravet om, at man skal gennemgå en lægeundersøgelse for at kunne arbejde på et skib.
Undersøgelsen skal fortsat være gratis for den ansatte, men fremover vil det være arbejdsgiveren, som skal betale.
Kort fortalt betyder det, at lovforslaget giver mulighed for at effektivisere bødeopkrævningen, idet vi udvider politiets adgang til at tilbageholde et skib til sikring af betaling af bødekrav og navnlig i sager, hvor der er begået lovovertrædelse på skibet.
Her er der en sandsynlighed for, at skibet forsvinder, og nu kan vi tilbageholde det, og vi kan få betalt bøden, inden det kan forlade havn, eller i hvert fald få stillet sikkerhed for beløbet. Så De Konservative støtter forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-03-27:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Jeg vil faktisk gå så vidt som til at sige, at det er et af de mere fornuftige lovforslag, vi har set fra regeringen i samlingen her.
Det er samtidig også fornuftigt at skærpe mulighederne for at tilbageholde skibe med henblik på inddrivelse af bøder og dermed bedre mulighed for retsforfølgelse.
Samlet set kan vi tiltræde lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-03-27:
Man må ikke på nogen måde kunne blive tvunget til at tage rederens læge.
3F har også rejst et spørgsmål, som jeg ikke har hørt nævnt i debatten, nemlig at søfarende, der ikke hører hjemme i Danmark, selvfølgelig skal have samme regler og samme garanti for at få en ordentlig lægeundersøgelse, som gælder for søfarende, der hører hjemme i Danmark.
Det er sådan, og det bliver jo mere og mere sådan, at de søfarende, der er beskæftiget på skibe fra det internationale skibsregister - det er langt de fleste - i stigende grad er udenlandske statsborgere og folk, der bor uden for Danmark, så det sidste spørgsmål vil vi også gerne have en redegørelse for i udvalgsbehandlingen.
Men vi er altså positive over for lovforslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-03-27:
Jeg håber, at ministeren på et tidspunkt får anledning til at vende tilbage til den gamle rytme, da Ny Alliance kom før Enhedslisten, men det er altså ikke situationen i øjeblikket, og derfor får ministeren i dag ekstra motion.
Det er heller ikke så dårligt.
Jeg skal bare kort sige, at Ny Alliance kan støtte det her forslag.
Vi ser forslaget som helt uproblematisk, og sådan er det også fremgået af debatten generelt, så ingen problemer fra vores side.
Bendt Bendtsen (KF), 2008-03-27:
Jeg vil gerne takke for den positive modtagelse, som lovforslaget generelt har fået.
Som flere ordførere har været inde på, handler det jo også om, at vi gør op med en statslig betaling, der har været historisk begrundet og har tilgodeset både rederibranchen og fiskerne i forhold til andre brancher, hvor det enten er arbejdsgiveren, der betaler for lægeundersøgelsen, eller hvor det er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil gerne sige til de bemærkninger, der har været med hensyn til tilbageholdelse, at det jo nu har været sådan, at vi har fået en IMO-auditering, og der har man jo bl.a. påpeget det her område med hensyn til tilbageholdelse.
Den hjemmel, som f.eks. dansk politi har til at tilbageholde udenlandske lastvognschauffører, som kommer til Danmark med en vogn, der ikke er i orden efter bestemmelserne, gør, at politiet i dag kan tilbageholde lastvogne, indtil bøden er betalt, og vores holdning er, at det faktisk er lidt af det, der nu overføres til også at gælde søfartserhvervet.
Der er rejst nogle spørgsmål omkring lægeundersøgelse af elever, og det synes jeg vi skal se på under udvalgsarbejdet.
Per Clausen (EL), 2008-03-27:
Jeg deler jo hr. Eyvind Vesselbos opfattelse af, at det her lovforslag jo dels er bedre end det, som vi behandlede tidligere, fordi det er lidt nemmere at forstå, dels indbefatter det også nogle forbedringer.
Men det er jo også karakteriseret ved, at på de områder, hvor der har været mulighed for at lave undtagelser i forhold til direktivet, har man valgt at benytte sig af det.
Og det er også karakteriseret ved, at man har sørget for lige præcis at overholde direktivet.
Man har ikke benyttet sig af de muligheder, der nogle steder er for at gå lidt længere.
Der vil jeg godt fremhæve et enkelt sted, hvor jeg godt vil spørge hr. Eyvind Vesselbo om, hvad der er hans forklaring på, at man kun lader loven omfatte skader på internationale naturbeskyttelsesområder og beskyttede arter.
Det vil sige, at de områder, der ligger uden for de internationalt beskyttede områder og altså er udpeget som særlige naturbeskyttede områder ud fra den nationale prioritering, § 3-områderne f.eks., ikke er omfattet.
Ville det ikke være en idé at gøre ligesom i Sverige, hvor man jo også har omfattet de nationalt udpegede områder af den her lovgivning?
Niels Sindal (S), 2008-03-27:
Der er fire dokumenter, en søfarende elsker at tage med sig, og det er passet, det er søfartsbogen, det er kvalifikationspapirer, og så er det det, vi kalder den »blå bog«, og det er den bog, der indeholder den lægeattest, der afgives hvert andet år.
Lægeattesten har hele tiden været en statslig opgave, og nu planlægges det så via lovforslaget, at den skal overgå til arbejdsgiverne.
Erhvervet har gennem de sidste år haft rigtig gode vilkår, så det har vi ingen problemer med; det er helt i orden, at arbejdsgiverne tager den opgave.
Derudover er der en lille detalje vedrørende dem, vi kalder søfartseleverne - altså ikke navigatører og maskinmestre, men dem, der går på søfartsskole - og den drejer sig om, hvordan de er stillet i fremtiden.
Vi kan støtte den del af forslaget.
Det samarbejde synes vi er en rigtig god idé.