runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Justitsministeriets embedsmænd har været helt klare i deres vurdering af, at det her lovforslag naturligvis ikke strider imod grundloven.
Lad mig bare lige prøve at bringe de rette proportioner ind i debatten.
Det her forslag handler ikke om et opgør med grundloven, tværtimod.
Det her handler om, at Skat fremover får de samme beføjelser, ikke engang helt så vidtgående beføjelser, der i dag gælder for f.eks. Arbejdstilsynet.
Sagen er, at som reglerne er i dag, har Skat mulighed for, hvis der er en grund, hvor der er ved at blive opført et nyt hus, at gå ind og kontrollere, om der bliver svaret skat og moms af det arbejde, der foregår på byggegrunden.
Hvis der på nabogrunden står et meget faldefærdigt hus, der har fungeret som privatbolig og er i gang med at blive totalrenoveret, har Skat ikke hjemmel til at gå ind på den grund og lave samme kontrol af skatte- og momsbetaling.
Den problemstilling betyder i praksis, at det er meget svært at komme sort arbejde og illegalt arbejde til livs, og det gør vi nu noget ved.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Tak for det.
Det kan godt være, at Justitsministeriet har den holdning, at det ikke er grundlovsstridigt, men det kan jo være, at Folketinget har en anden holdning, og det må vi så bruge udvalgsbehandlingen til at få afklaret.
Vi har jo diskuteret grænsen: Hvad er ude, og hvad er inde, og hvorfor skal grænsen gå, hvor den går?
Jeg kunne godt tænke mig at få skatteministerens vurdering af en åben udestue.
Må man gå ind der?
Må man gå ind i et legehus?
Og hvad med en overdækket terrasse?
Har SKAT lov til at gå ind der og kontrollere?
Jane Heitmann (V), 2012-05-03:
Tak for svarene foreløbig fra ministeren.
Med hensyn til lige præcis det her omkring bivirkninger må jeg have udtrykt mig uklart, for det var en af de ting, jeg faktisk glædede mig over, nemlig at en bivirkning nu er en bivirkning og en medicineringsfejl er en medicineringsfejl.
Det er et vældig godt tiltag for det her, og jeg vil da gerne kvittere for de svar, ministeren har givet.
Men jeg mangler stadig væk et svar, som går på overimplementering.
Jeg spurgte, hvordan vi kan sikre, at der ikke overimplementeres, og hvis der overimplementeres, vil jeg godt lige bede ministeren om her fra talerstolen at redegøre for samtlige punkter, hvor der eventuelt overimplementeres.
Astrid Krag (S), 2012-05-03:
Vi har ikke nogen ambition om at overimplementere.
Vi har en vision om at gennemføre så meget af det her direktiv, som vi kan, til tiden, fordi det her direktiv er med til at styrke overvågningen af lægemidler og dermed jo også med til at øge sikkerheden ved brugen af lægemidler.
Det er jo en debat, der kommer op med jævne mellemrum, altså debatten om, om man kan have fuld tillid til de lægemidler, som rigtig mange mennesker er afhængige af, og det er jo noget, der ligger alle på sinde – også alle os her i salen tror jeg –
og derfor synes jeg faktisk, at det vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at gennemføre så meget af direktivet til tiden, som vi kan.
Så er det klart, at når Kommissionen er bagud – og det derfor ikke er muligt at gennemføre det hele – vil der blive tale om en gradvis gennemførelse, men ikke overimplementering.
Jane Heitmann (V), 2012-05-03:
Jeg tror da, at vi alle sammen kerer os om patientsikkerheden, og det var også det, jeg nævnte, altså at vi bestemt er meget opmærksomme på, at et styrket europæisk samarbejde vil være godt for patienterne og patientsikkerheden.
Det, der godt kan undre mig her, er, hvordan man kan vide, hvad vi er på vej med – eller i hvert fald diskuterer, om vi skal vedtage eller ej – når det endelige direktiv ikke er færdigudformet.
Det, som jeg godt vil bede ministeren sige herfra, er at bekræfte, at lovforslaget vil blive implementeret i overensstemmelse med det kommende direktiv.
Astrid Krag (S), 2012-05-03:
Jeg kan så bekræfte, at det da er det, der er tanken.
Og jeg vil sige, at når vi ikke kan gennemføre hele direktivet om lægemiddelovervågning, er det jo primært, fordi lægemiddelagenturet skal have midler til at kunne gennemføre flere af de centrale aktiviteter, som de nu bliver pålagt at skulle varetage og koordinere.
Den forordning, der sikrer de midler, træder først i kraft i slutningen af 2014, og det er – som jeg har forstået det – derfor, vi bliver nødt til også at have den her gradvise gennemførelse af direktivet, og det er generelt den tilgang, som medlemslandene har.
Sophie Løhde (V), 2012-05-03:
Indledningsvis vil vi – desværre endnu en gang – i al stilfærdighed bemærke, at den korte høringsperiode i forbindelse med det her lovforslag, som endda foregik hen over påsken, harmonerer meget dårligt med regeringens egne ord fra regeringsgrundlaget om rimelige høringsfrister.
Men bortset fra det vedrører lovforslaget en ændring af lov om videnskabsetisk behandling af sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter, og grundlæggende er hovedformålet med lovforslaget – hvis man skulle forsøge at opsummere det – vel at forsøge at præcisere eller genindføre den hidtidige praksis i forhold til adgangen til anvendelse af forskningsdata om forsøgspersoner, der tilbagekalder samtykke til deltagelse i et sundhedsvidenskabeligt forskningsprojekt.
Det betyder konkret, at der ved tilbagekaldelse af samtykke kan ske behandling af oplysninger, som er fremkommet ved forsøget, således at tilbagekaldelsen alene får virkning fremadrettet.
Det vil sige, at det nye i det her sådan set ikke er, at vi gør noget nyt.
Det nye er sådan set, at vi fører tingenes tilstand tilbage til det, der gjorde sig gældende før, og som det vel også har været intentionen skulle gøre sig gældende fremadrettet, men som man – som det fremgår af bemærkningerne – med den sidste ændring af lovkomplekset på det her område har skabt en uklar situation omkring, som gør, at den ikke er holdbar i forhold til det her område – eller i hvert fald ikke ligger i tråd med det, der har været intentionen fra hele Folketingets side.
Det fornemmer jeg, når jeg går tilbage og læser debatten om det tidligere lovforslag.
Med de her foreslåede ændringer sikrer vi, at der også fremadrettet kan være en fortsat høj troværdighed omkring forskningsresultaterne for dansk sundhedsforskning, ligesom det jo også er af stor betydning for patientsikkerheden.
I den anden del af lovforslaget, som fremsættes på baggrund af drøftelser med Datatilsynet, styrkes beskyttelsen af personoplysninger.
Vi støtter også den del, om end jeg nok vil være tilbøjelig til at være enig med de høringsparter – jeg kan ikke huske, hvem der var, der skrev det – som udtrykker en lille smule forundring over, hvorfor man lige præcis på det her område skal understrege beskyttelsen af oplysninger i forhold til det, der allerede implicit ligger, altså om man begynder at udjævne betydningen af det i forhold til tavshedspligten, som jo allerede ligger i det.
Der kan man måske godt stille sig selv det spørgsmål, om vi, når vi begynder at skrive det ind på ét område – men ikke har det på andre områder, hvor det ligger implicit – så fra politisk side begynder at udvande det.
Det er ikke, fordi vi har noget imod, at man understreger det, og at man gør det, men man skal også bare tænke over, hvad det er for en praksis eller forventning, man kan risikere at skabe i forhold til andre områder.
Det er i hvert fald sådan, jeg har forstået baggrunden for nogle af de kommentarer, der har været i høringssvarene.
Men vi støtter grundlæggende lovforslaget og kan jo også se, at der blandt høringsparterne er fuld opbakning til de foreslåede ændringer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-03:
I Danmark er vi rigtig gode til at bedrive sundhedsbaseret forskning, og det skulle vi gerne blive ved med at være i fremtiden.
Vi har desværre set et fald i antallet af kliniske forsøg, der laves her i Danmark.
Det forsøger vi at rette op på både her og i regionerne.
Derudover er det også rigtig vigtigt, at vi hele tiden bevare det fyrtårn, vi også har i Danmark, nemlig at vi er rigtig gode til det, der hedder registerbaseret forskning, fordi vi i bund og grund er et så gennemreguleret samfund.
Det gør så også, at vi bliver nødt til at have nogle klare regler for, hvad man må, og hvad man ikke må, når man begynder at indhente data fra folk, og her er der jo tale om patienter.
Hvis man har givet samtykke til, at man vil indgå i et forsøg på sundhedsområdet, skal man selvfølgelig have mulighed for at trække sig ud af det igen, hvis man oplever bivirkninger eller manglende effekt af den behandling, man bliver udsat for.
Det skal man selvfølgelig have lov til, men lovforslaget præciserer – som det også blev sagt af den tidligere ordfører – den hidtidige praksis, idet vi nu får præciseret, at man kan forlade forsøget, men at de data, der er blevet indhentet om en, stadig væk kan bruges i forbindelse med at gøre den videnskabelige del af forsøget færdig og publicere det.
Det sker jo, fordi det handler om, at de data, der er blevet indsamlet, mens man var med, også skal kunne komme fremtidige patienter til gavn.
Så her vejer hensynet til forskningen og de fremtidige patienter altså rigtig, rigtig højt, men der er selvfølgelig nogle regler inden for persondatalovgivning, der stadig væk gør, at man kan klage eller sikre sig, at der ikke sker en viderebehandling af de oplysninger, der er givet.
Som det også blev sagt af den tidligere ordfører, har der været behov for at præcisere de her ting i loven, som vi jo faktisk havde til behandling sidste sommer, altså i 2011, under den tidligere regering.
Derfor kan jeg også høre, at vi langt hen ad vejen er enige om, at der nu sker en præcisering.
Det gælder også den anden del af lovforslaget om at styrke beskyttelsen af personfølsomme oplysninger, i forbindelse med at komitésystemerne er inde og føre tilsyn og se på de videnskabelige forsøg, der foregår.
Det er efter vores mening ganske fornuftigt.
Der har været nogle problemer med persondatalovens § 10, som nu bliver præciseret, og det kan vi selvfølgelig støtte i Socialdemokratiet, fordi det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi i Danmark kan understøtte en rigtig, rigtig god forskning, som kommer patienterne til gavn i fremtiden, og som sikrer dem den allerbedste behandling inden for sundhedsområdet.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2012-05-03:
Hvis ikke der var nogen mennesker, der meldte sig til forskningsforsøg, så ville vi ikke stå med det her forslag i dag.
Jeg mener, at det faktisk er dem, vi skal takke for, at vi har nogle forsøg, hvor man som almindelig person kan gå ind og være med til at gøre en forskel.
Derfor skal der selvfølgelig være nogle klare retningslinjer for, hvordan man kan trække sig ud af et projekt, og hvad der sker med de oplysninger, der er givet.
Der er jo ikke så meget at sige til selve forslaget.
De to ordførere før mig har været inde på, hvad det er, det hele drejer sig om: Når man har givet sit samtykke til at medvirke i et forsøg, kan man altid kalde deltagelsen tilbage, men at de oplysninger, som er tilgået projektet, bevares.
Dansk sundhedsforskning er vigtig.
Derfor kan Dansk Folkeparti med disse ord tilslutte sig forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-03:
Formålet med det her lovforslag er at gennemføre dele af et nyt direktiv om overvågning af lægemidler, et direktiv, som både skal være med til at forenkle og styrke overvågningen af medicinsk behandling for derigennem at styrke patientsikkerheden.
Derudover er der også i forslaget en række mindre ændringer af lægemiddelloven.
Som sagt er der tale om en gradvis implementering af direktivet, og grunden til, at det er en gradvis implementering, er ganske enkel, nemlig at Det Europæiske Lægemiddelagentur mangler ressourcer.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt med en sådan gradvis implementering.
Det gør jo det hele meget bøvlet for virksomhederne, da lovgivningen allerede skal træde i kraft den 21. juli 2012, som er fristen for at gennemføre direktivet.
Jeg kan forstå af høringssvarene, at en række af EU-landene er meget fokuseret på det spørgsmål og det her problem, og det er bl.a. baggrunden for, at de har valgt at udskyde gennemførelsen af direktivet, for de siger, at Kommissionens forsinkelser har nogle konsekvenser.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi i Danmark ikke vælger at gøre som nogle af de andre EU-lande, nu hvor Kommissionen endnu ikke er kommet med de ting, som Kommissionen skal komme med, og jeg mener, at vi skal vende det her forhold i udvalget, når vi skal til at behandle forslaget.
Det duer jo ikke, at vi vedtager et forslag, som mangler en række elementer fra Kommissionen.
Vi ved endnu ikke helt, om de når at komme på plads, så virksomhederne kan tage vare på de ting, som de skal tage vare på.
Det er noget, som jeg synes er meget vigtigt at vi får vendt i udvalget, før vi kan tage endelig stilling til, om vi kan støtte det her forslag.
Alt andet lige vil denne forsinkelse fra Kommissionen gøre det meget besværligt for virksomhederne.
Det gør det meget bøvlet for dem, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Da Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Liselott Blixt, ikke kan være til stede her i salen i dag, har jeg lovet at læse hendes tale op for hende. Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget, da man vil gennemføre nye EU-regler om lægemiddelovervågning i dansk ret.
Med de foreslåede lovændringer i lægemiddelloven gennemføres dele af direktivet om lægemiddelovervågning, ligesom der sker en justering af den faglige rådgivning af myndighederne i relation til bivirkning og lægemiddelovervågning.
Endvidere gennemføres ændringer i Veterinærinstituttets adgang til at forhandle visse lægemidler til dyr.
Lovforslaget går ud på at styrke og forenkle overvågningen af lægemidler til mennesker og dermed medvirke til at forbedre patientsikkerheden ved medicinsk behandling.
Lægemidler med nye aktive stoffer skal således overvåges grundigere end ældre gennemprøvede produkter med en lav risikoprofil.
Der indføres en ny udvidet definition af bivirkninger fra kun at omfatte skadelige og utilsigtede reaktioner, der indtræder ved normalt anvendte doser, udvides bivirkningsbegrebet til at omfatte enhver skadelig og utilsigtet reaktion på et lægemiddel.
Bivirkninger som følge af bl.a. misbrug, medicineringsfejl og brug uden for den godkendte indikation, vil således også være omfattet af den fremtidige bivirkningsdefinition og lægemiddelovervågning.
Der gennemføres en skærpelse af pligten for lægemiddelvirksomheder til at underrette Sundhedsstyrelsen og Lægemiddelagenturet om enhver ny oplysning om forhold mellem et lægemiddels fordele og risici, idet denne underretning fremover skal ske, så snart virksomheden får kendskab til oplysningen.
Med lovforslaget lægges der op til, at der som erstatning for Registreringsnævnet oprettes et lægemiddelnævn.
Så skal jeg læse et spørgsmål op: Hvordan vil ministeren sikre en rådgivning på højt plan i forhold til patientsikkerhed?
I Dansk Folkeparti kan vi tilslutte os Dansk Selskab for Patientsikkerheds henstilling om, at der udpeges en person med ekspertviden i utilsigtede hændelser i forbindelse med medicinering.
Der lægges også op til en ændring af, hvem der må sælge sera og vacciner uden markedsføringstilladelse.
Disse skal fremover forhandles fra apoteker eller andre godkendte forhandlere, dog ikke de såkaldte autovacciner, som fortsat er forbeholdt Veterinærinstituttet.
Camilla Hersom (RV), 2012-05-03:
Hovedformålet med dette forslag til ændring af lægemiddelloven er at gennemføre nye EU-regler om lægemiddelovervågning i dansk ret.
Lægemiddelovervågning er afgørende vigtigt for at sikre såvel patientsikkerheden som den fremtidige udvikling af lægemidler med størst mulig effekt og færrest mulige bivirkninger.
Store dele af lægemiddellovgivningen er allerede i forvejen harmoniseret inden for EU, hvilket giver ganske god mening.
Det er en bekostelig affære at udvikle nye medicintyper, og markedet er internationalt.
Det bør overvågningen af bivirkninger selvfølgelig også være.
Der stilles nye krav til lægemiddelvirksomheder og til Sundhedsstyrelsen, herunder krav om anvendelse af et ensartet overvågningssystem.
Endelig indføres risikostyringssystemer tilpasset det enkelte lægemiddels risikoprofil.
Det er en udvikling, vi støtter, da vi mener, det giver størst effekt og også det bedste grundlag for fremadrettet at arbejde endnu mere målrettet med at nedbringe risici.
Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget i sin helhed.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Da hr. Jonas Dahl ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne sige, at vi støtter forslaget.
Jeg vil ikke gå dybere ind i de detaljer, lovforslaget omhandler, for det har de tidligere ordførere jo i den grad gennemgået.
SF kan støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2012-05-03:
I Enhedslisten er vi naturligvis optaget af, at patienter får den rette medicin og den rette mængde medicin, og at der er proportion mellem effekt og bivirkninger, og forslaget her vil gøre det lettere at detektere bivirkninger ved lægemidler på tværs af europæiske grænser igennem en skærpet lægemiddelovervågning.
Vi synes, det er ganske fornuftigt, og vi synes også, det er ganske fornuftigt, at de merudgifter, der er for Sundhedsstyrelsen, finansieres af gebyrer fra lægemiddelindustrien.
Vi kan støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Forslaget her lægger op til at gennemføre dele af EU-regulativet om lægemiddelregulering.
Sundhed er jo et vigtigt område for os alle, og for Liberal Alliance er målet naturligvis også, at vi skal have et effektivt sundhedsvæsen med behandlinger af høj kvalitet.
Derfor er vi som sådan enig i præmissen om, at det er vigtigt altid at have god og fyldestgørende information om de lægemidler, vi benytter.
Det er vigtigt, for at vi kan have et effektivt sundhedsvæsen, og det er vigtigt for at sikre behandlinger af høj kvalitet.
Der er dog nogle ting i lovforslaget, som vi ikke kan erklære os enige i.
For det første forventer man merudgifter på knap 2 mio. kr., som skal finansieres, ved at man pålægger de berørte virksomheder højere afgifter og gebyrer.
Dette mener vi principielt ikke er den rette vej at gå, hvis ikke man samtidig sænker f.eks. andre skatter og afgifter.
Det danske skattetryk er i forvejen rigelig højt, og vi bør ikke bare lade virksomhederne betale endnu mere, fordi det offentlige nu skal gøre tingene på en lidt anden måde.
Beløbet er tilmed af en størrelse, som burde kunne findes inden for de rammer, der er.
For det andet er det anført i lovforslaget, at man forventer visse merudgifter for erhvervslivet, og at der forventes lidt flere administrative byrder på visse produkter og færre på andre.
Det lyder måske ikke så slemt, når det anføres på den måde, men det er også lidt uklart, hvad det dækker over.
Lægemiddelindustriforeningen skriver dog i sit høringssvar, at der stilles krav om opfyldelse af flere væsentlige ting, som medfører betydelige økonomiske udgifter for den enkelte virksomhed, ligesom det kræver ansættelse af mere administrativt personale til at holde styr på de mange nye krævende informationer.
Altså ikke visse merudgifter, men betydelige økonomiske udgifter og ansættelse af mere administrativt personale til at administrere de nye krav.
Liberal Alliance går ikke ind for at øge de økonomiske eller administrative byrder på erhvervslivet, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-03:
Det er bare et enkelt spørgsmål.
Når man nu går ind og prøver på at lave nogle regler på europæisk plan, der handler om, hvordan man kan sikre, at der er mere sikre lægemidler – altså sikrer en bedre overvågning, så lægemidler ikke forfalskes – er det vel grundlæggende til gavn for de virksomheder, som f.eks. opererer her i Europa og producerer medicin til verdensmarkederne, som det hedder.
Derfor undrer det mig alligevel lidt, at man kritiserer, at det vil betyde en ekstra byrde for erhvervslivet på omkring 2 mio. kr. Kunne man ikke også se det lidt i sammenhæng med den ekstra overvågning, man får, og den konkurrencekraft, det giver at operere på et marked, der er rigtig godt reguleret, hvor der ikke er nogen, der bare kan komme og forfalske ens medicin eller sælge forkert medicin til patienterne og dermed underbyde markedet?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Jo, og derfor er det også utroligt, at man ikke kan finde pengene på en anden måde.
Man er altså et eller andet sted nødt til at have nogle principper.
Det er med det her, som det er med de mange bække små.
Man bliver ved med at øge skatter og afgifter, og der mener jeg bare principielt, at man er nødt til at gå en anden vej.
Vi har en konkurrenceevne, der bliver svækket, og det betyder, at vi taber velstand og bliver fattigere.
Så er man også nogle gange nødt til at have nogle principper.
Jeg siger ikke, at der ikke er nogen gode ting i det her, men vi er principielt imod en regering, som stort set hver gang de kommer med et forslag, kommer med noget, der betyder, at man hæver afgifterne for erhvervslivet, og det gør på sigt Danmark fattigere.
Derfor kan vi ikke være med til det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-03:
Nu er det her jo ikke noget, der bare berører Danmark.
Det her er jo lovgivning, der er i gang med at blive implementeret ikke bare i Danmark, men i resten af de i alt 27 EU-lande og formentlig også i nogle tilknyttede EØS-lande, og hvad det nu hedder alt sammen.
Så det er jo netop ikke noget, der på den måde adskiller Danmark fra andre lande, som nu også er ved at implementere fælles regler for overvågning.
Det er jo også interessant, at man gør præcis det samme i USA.
I USA sidder man også og kigger på lægemiddelovervågningen for at imødegå, at det forfalskes, for at imødegå, at patienter udsættes for forfalskede lægemidler, der kan være hammer farligt for borgerne.
Og på den måde er man jo med til at sikre, at man har nogle ordentlige regler for, hvad det er for et marked, som de her medicinalproducenter er på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-03:
Jo, men til det med at gøre det, bare fordi man gør det i USA, vil jeg sige: Man laver mange tåbelige ting i USA.
Altså, vi synes ikke, at alt, hvad der foregår i USA, er godt – langtfra.
Det her handler principielt om, at man ikke skal pålægge erhvervslivet flere udgifter.
Nogle gange må man sætte foden ned.
Og så synes jeg også, at patientsikkerheden skal man altid sørge for at gøre bedre, men her har vi altså et princip ...
Jamen jeg har sagt, hvad jeg gerne vil sige.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-05-03:
Nu står jeg lige og tænker, at der var noget med, at der var nogle ting, der var røget ud af lovforslaget, siden det har været sendt til høring, og jeg tror, det var derfor, jeg kom til at nævne både dyr og mennesker.
Men lovforslaget omhandler selvfølgelig lægemidler til mennesker og overvågning af det.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-03:
Da hr. Jonas Dahl ikke kan være til stede, skal jeg fortælle, at vi støtter forslaget.
Det er et forsøg på at løse cirklens kvadratur: Hensynet til fremtidens teknologiske udvikling, hensynet til fremtidens forskning og hensynet til privatlivets fred, så SF kan støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2012-05-03:
Jeg vil bare sige, at vi fra Enhedslistens side også støtter forslaget.
Det er jo, som flere har været inde på, sådan, at der er en vis sammenhæng mellem tendensen til at trække sig fra et forsøg og det, at man oplever bivirkninger.
Så det kan være værdifuld information, der går tabt, hvis ikke man kan bruge de informationer.
Med de bemærkninger vil jeg bare sige, at vi tilslutter os forslaget.