runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
Tak for det.
Det vil være glimrende – så taler vi også alle sammen ud fra det samme grundlag, så det vil være rigtig fint.
Det fremgår bare ikke – jeg kan i hvert fald ikke finde det nogen steder – hvad det er, der ligger til grund for sådan et samarbejde, hvad man skal gøre for at være samarbejdende.
Og hvor meget kan det blive forlænget i det hele taget?
Det fremgår ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Det her er jo primært en implementering af udsendelsesdirektivet, og det synes Liberal Alliance lyder meget fornuftigt.
Med de her ord vil jeg sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
Indledningsvis vil jeg lige nævne, at en række høringsparter endnu en gang påpeger, at høringsfristen har været for kort, og som flere af høringsparterne også påpeger, er jo det sådan, at det direktiv, som ligger til grund for lovforslaget, altså blev vedtaget i 2008, så det er næppe kommet som et chok for nogen, at vi skulle vedtage det her lovforslag, eller at det skulle til behandling.
Det er ikke ligefrem respekt for folkestyrets arbejde, der kommer til udtryk fra ministerens side.
Der er ikke nogen tvivl om, at forslaget faktisk indeholder et par forbedringer i forhold til den gældende danske lovgivning.
F.eks. bliver den enkelte udlændings retssikkerhed styrket, eftersom der fremover skal ligge en skriftlig begrundelse for beslutningen om udsendelse, og det er også positivt, at der fremover indføres en uafhængig og upartisk kontrol med hele udsendelsesområdet, i kraft af at Ombudsmanden får tilsyn.
Men som debatten måske også har afspejlet, indeholder det her forslag altså også en række alvorlige forringelser.
Advokatrådet og Danske Advokater kritiserer bl.a. udrejsefristen på 7 dage ved udsendelse af statsborgere uden for EU og EØS.
Som Dansk Flygtningehjælp påpeger, nærmer det sig faktisk at være en straf for overhovedet at søge asyl.
Man lægger altså op til at ville straffe mennesker for ikke at kunne overholde en frist, som det er umuligt at overholde.
Det er da et retssikkerhedsmæssigt problem.
Det undrer mig, at man ikke fra regeringens side går op i det.
Derudover påpeger Landsforeningen af Forsvarsadvokater, at fastsættelsen af en maks. tid på 18 måneder for frihedsberøvelse reelt er en stramning, også selv om man måske umiddelbart skulle tro, at en maks. tid ville give en bedre beskyttelse.
Men ifølge forsvarsadvokaterne kommer domstolene jo altså i dag ikke i nærheden af at forlænge frihedsberøvelsen af udlændinge op til de 18 måneder, og derfor foreslår man også, at der sættes en væsentlig lavere grænse.
Danske Advokater skriver i deres svar – og det synes jeg er værd at bemærke – at de simpelt hen er bekymrede for, at muligheden for at frihedsberøve folk i op til 18 måneder, hvis der er problemer med at fremskaffe den nødvendige rejselegitimation osv., simpelt hen kan være i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg ved ikke, om konventioner er noget, man går op i fra regeringens side.
Nu kan vi se, at der lige har været en sag, hvor Belgien er blevet dømt, og derfor bliver Danmark også nødt til at ændre praksis.
Jeg har ikke indtryk af, at man interesserer sig særlig for det i ministeriet, men jeg syntes alligevel, at jeg ville nævne det.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Enhedslistens ordfører virker meget overbevist om, at en udrejsefrist på 7 dage er fuldstændig umulig at indfri, fuldstændig umenneskelig og umulig.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge Enhedslistens ordfører, hvordan Enhedslistens ordfører forestiller sig, at det kan være muligt, at man kan lægge spændet mellem de 7 dage og de 30 dage, som der altså er i direktivet.
Der må jo være en tanke bag ved, at den nedre grænse er de 7 dage, som man så har valgt at lægge sig op ad i lovforslaget.
Kunne Enhedslistens ordfører ikke forestille sig, at man har foretaget den vurdering, at 7 dage godt kan lade sig gøre i forhold til det forarbejde, der ligger i EU forud for direktivet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-25:
En af de grunde til, at det er fornuftigt at lave en høringsperiode, der rent faktisk giver mulighed for, at de relevante parter kan komme med indspark, er jo, at der nogle gange kommer noget godt ud af at lytte til andre mennesker end sig selv.
Noget af det, der er kommet ind i den stak med høringssvar, som jeg her står med, er jo en række organisationer, som siger nej.
Der har faktisk været tilfælde, hvor det ikke var muligt inden for de her 7 dage at få en udrejse i stand.
Det vil sige, at organisationerne advarer – det er Advokatrådet f.eks. – og siger: Vi risikerer altså at straffe mennesker for noget, som de reelt ikke har mulighed for at leve op til.
Jeg synes, at det er alvorligt, at man vil straffe folk for noget, de ikke har mulighed for at leve op til.
Først siger hr. Karsten Lauritzen, at det skal have en konsekvens ikke at overholde lovgivningen.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, men man kan jo ikke tillade sig at lave en lovgivning, som det ikke er muligt at overholde, og det er jo det, vi er ude i her.
Man vil lave en lovgivning, som det for en række personer ikke vil være muligt at overholde, og alligevel skal de straffes.
Nej, det giver for mig at se ikke god mening.
Jeg synes egentlig, at hr. Morten Østergaard sagde det så udmærket i sin ordførertale, nemlig at det ikke er kriminelt at søge om asyl i Danmark, også selv om man får afslag.
Man er ikke kriminel, fordi man kommer hertil, flygter hertil og søger om asyl.
Selv om man får afslag, har man altså ikke gjort noget kriminelt, man må gerne spørge.
Men regeringen lægger jo op til, at man kriminaliserer det overhovedet at søge asyl, fordi man ligesom indlægger en ekstra straf til asylansøgere.
Det synes jeg altså er et stort, stort problem.
Jeg er vældig godt tilfreds med, at vi har et retligt forbehold – og det tror jeg også hr. Morten Østergaard ved – og det er der mange forskellige årsager til.
I øvrigt er det jo sådan, at det retlige forbehold ikke forhindrer Danmark i at vedtage fornuftige regler på det her område.
Desværre har vi bare et politisk flertal, der godt kan lide ufornuftige regler.
Det tror jeg hr. Morten Østergaard og jeg er enige om.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-25:
Det lyder nærmest på Enhedslistens ordfører, som om det at opholde sig ulovligt i et land skal man bare sige undskyld for, og hvis man ikke overholder udrejsefristen, skal man sige undskyld en gang til, og så går det nok, og så kan man jo rejse ind.
Jeg forstår ikke, hvorfor Enhedslistens ordfører ikke vil forholde sig til, at det skal have en konsekvens, når man ikke overholder den lovgivning, og at når man er i et land, skal man som sagt have lovligt ophold, og ellers skal man udrejse.
Det var det ene.
Det andet, jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om,
er, at det er rigtigt, at der står de her ting nævnt i høringssvarene, som ordføreren nævner, men er ordføreren så ikke enig i, at i langt størstedelen af tilfældene vil det være muligt at lave en udrejse inden for de 7 dage?
Så kan man altid komme og sige, at der kan være nogle enkelte, hvor det ikke kan lade sig gøre, men det kan det i langt størstedelen af tilfældene, og det er jo det, vi må lovgive efter, og ikke laveste fællesnævner.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Det var da dejligt at høre Venstres ordfører sige det.
Den konservative socialminister vil ikke give en garanti, men jeg synes, at vi kommer i retning af, at Venstres ordfører gerne vil give en garanti for, at en eventuel kommende borgerlig regering med deltagelse af Venstre – og måske også af Liberal Alliance, det ved jeg ikke – ikke vil gå ind og ændre på den her huslejeregulering.
Mit spørgsmål går ud på at få afklaret noget i dag.
Engang udtalte hr. Jakob Axel Nielsen, tidligere minister og før det konservativ boligordfører: Vi skal have aftalefrihed, så man ikke kan komme rendende og sætte en kæp i hjulet på indgåede aftaler.
Der var det jo sådan, at Venstres ordfører, fru Louise Schack Elholm, sagde, at det faktisk var meget godt sagt, for det skulle være sådan, at en aftale var en aftale.
Det er jo egentlig det, jeg synes Liberal Alliances beslutningsforslag lægger op til, så jeg er lidt forvirret.
Er det, som Venstres ordfører siger i dag, at Venstres ordfører på vegne af Venstre og dermed også statsministeren i dag giver en klokkeklar garanti fra Venstre om, at huslejereguleringen ikke vil blive ændret efter et kommende valg?
Louise Schack Elholm (V), 2011-01-25:
Nu kommer vi i gang med det der ordkløveri igen.
Hvad er det med Socialdemokraterne og ordet garanti?
Jeg står her siger, at vi ikke går ind for fri huslejefastsættelse.
Det kan da ikke siges klarere.
Hvorfor skal vi flette ord som garanti ind.
Jeg synes, at det ord er blevet så udvandet af tidligere socialdemokratiske statsministre, at det ikke er et ord, vi skal bruge.
Jeg synes, at jeg siger det så tydeligt, som jeg kan sige det: Venstre går ikke ind for fri huslejefastsættelse.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Jamen det er jo klart, at vi går efter at få et klart svar fra Venstre.
Tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen sagde meget klart og tydeligt i 2001, 2005 og 2007, at der ikke ville blive ændret på huslejereguleringen, og at der hermed var givet en garanti.
Så kan vi i dag høre en socialminister sige, at der ikke er nogen planer om det, og vi ved jo, at når en regering begynder at sige, at der ikke er nogen planer om et eller andet, så kan efterlønnen begynde at ryge, og så kan folkepensionen begynde at blive ændret markant.
På den måde er det da klart, at vi fra oppositionens side gerne vil have et klart svar, især når Liberal Alliance ser ud til blive parlamentarisk grundlag, hvis det skulle lykkes for den borgerlige regering at få kæmpet sig op på 90 mandater.
Derfor vil jeg spørge: Kan Venstres ordfører i dag give den tryghed til landets lejere – de 530.000 mennesker, der bor i private lejemål – at der ikke sker en ændring af huslejereguleringen?
Louise Schack Elholm (V), 2011-01-25:
Liberal Alliance foreslår med dette beslutningsforslag at fjerne klagemuligheden over lejen for visse lejekontrakter.
Det er en markant forringelse af lejernes retssikkerhed.
Venstre går ikke ind for fri huslejefastsættelse.
Vi gik ikke ind for fri huslejefastsættelse ved valget i 2001, ved valget i 2005 eller ved valget i 2007, og jeg kan også afsløre, at vi ved det kommende valg heller ikke vil gå ind for fri huslejefastsættelse.
Vi har med finanskrisen og faldet i boligpriserne set en ny type udlejer.
Det er udlejeren, som ikke kan sælge sin bolig.
Ofte forventer udlejeren at kunne få dækket sine udgifter til boligen, men sådan er lovgivningen ikke skruet sammen.
Udlejeren kan derfor få en dom, fordi han eller hun har fastsat en for høj husleje, og få et krav om tilbagebetaling.
Mit råd til enhver, som er nødt til at leje sin bolig ud, er at skaffe sig en fagligt dygtig rådgivning, inden man indgår en lejekontrakt.
Det kunne f.eks. gøres ved at give dem et bedre oplysningsgrundlag, når de skal fastsætte huslejen.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Det var jo en masse interessante betragtninger.
Det er jo lige før, hvis man skulle følge logikken, at man også lige skulle indføre prisfastsættelse på mælk og på ost og på biler, og hvad ved jeg, så ville det jo sikkert også blive bedre.
Nej, spøg til side.
Det må ethvert menneske da kunne se er fuldstændig tåbeligt.
Hvad er Socialdemokratiets svar til de mennesker?
Louise Schack Elholm (V), 2011-01-25:
Det andet er at gøre det meget mere besværligt, end det i virkeligheden er.
Venstre går ikke ind for fri huslejefastsættelse.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Tak, og tak til ministeren.
Nu er det jo sådan, at vi, jeg tror, det er for en måneds tid siden, havde statsministeren i spørgetimen hernede, hvor jeg stillede ham spørgsmålet, om han ville give en klokkeklar garanti – ligesom hans forgænger gjorde i 2001, 2005 og 2007 – til landets lejere om, at huslejereguleringen ikke bliver ændret.
Det ville statsministeren ikke gøre, og socialministeren har jo også tidligere nægtet at give en garanti, men bruger nogle bløde formuleringer som f.eks., at man ingen planer for nuværende har om det osv.
Vi ved jo, at det, når man fra regeringens side siger, at man ingen planer har om det, jo meget let kan være noget, der går i retning af, at man rent faktisk har nogle vidtgående planer om at ændre de pågældende områder.
Vi kan nævne efterlønnen.
Det er vist åbenlyst for enhver, at man der har lavet et løftebrud.
Så derfor er mit spørgsmål til ministeren: I stedet for alle de der bløde formuleringer om, at man ikke har nogen planer, kan ministeren så give en klokkeklar garanti for, at en borgerlig regering i en kommende valgperiode ikke har til hensigt at ændre på huslejereguleringen?
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-25:
Nu skal vi lige have begreberne helt på plads.
Vi taler om huslejereguleringslovgivningen.
Der kan da godt være en enkelt boligforening, hvor man laver om på nogle ting, fordi man f.eks. har lavet noget vedligeholdelse eller lavet en forbedring af en ejendom, hvilket så skal betales over huslejen.
Så vi taler om huslejereguleringslovgivningen, og på det område har regeringens politik ikke ændret sig og vil ikke ændre sig.
Det vil være, fuldstændig ligesom vi sagde i 2001: Vi vil ikke gå ind og fjerne eller ophæve huslejereguleringsloven.
Det, vi gerne vil – og det hører jeg også både fra udlejerside og fra lejerside – er, at vi vil gå ind og gøre det mere enkelt at finde rundt i den her lovgivning, og derfor hilser jeg det meget velkommen, at udlejerside og lejerside virkelig gerne vil noget her og har sat sig til bordet for at få løst det her problem og få lavet en forenkling af hele det her område, for vi kan jo se, at det er bøvlet for nogle mennesker at bevæge sig rundt i lejelovgivningen og huslejereguleringsloven.
Vi ved jo også godt, hvordan Socialdemokraterne har det med garantier, og hvordan det går med de garantier, der bliver udstedt fra Socialdemokraternes side.
Det er jo en diskussion, som hr. Thomas Jensen og jeg har haft adskillige gange omkring brugen af ordet garanti.
Jeg har sagt i et samråd, og jeg siger det gerne igen: Regeringen har ingen planer om, ønsker om eller strategi for at lave om på huslejereguleringen, altså at fjerne huslejereguleringen.
Så synes jeg sådan set ikke, det kan siges tydeligere end det.
Jeg er ret sikker på, at statsministeren og jeg er enige på det her område om, at der ikke er nogen planer og ønsker om eller strategi for at ophæve huslejereguleringen.
Det, der er vigtigt ved at have en huslejeregulering, er, at man får beskyttet såvel lejer som udlejer, og hvad angår den artikel i Politiken, som jeg nævnte tidligere, og som også forslagsstilleren til det her beslutningsforslag peger på, vil jeg sige, at vi netop har situationen med, at der er nogle udlejere, som føler, at de har brændt fingrene.
Og det er det, jeg gerne vil gå ind at kigge på, nemlig hvordan det kan sikres, at man er mere sikker på boligmarkedet, for vi ved jo godt, at både huslejereguleringslovgivning og lejelovgivning er meget bøvlet, den er meget svær at finde rundt i.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Jeg kan konstatere, at vi stadig væk får sådan nogle vage formuleringer om, hvad regeringen vil gøre ved huslejereguleringen i en eventuel kommende regeringsperiode for de borgerlige partier, og jeg kan også konstatere, at socialministeren er uenig med statsministeren.
Statsministeren vil jo ikke på nogen måde give en garanti for, at der ikke bliver ændret på huslejereguleringen.
Men jeg vil vende spørgsmålet om: Kan ministeren fra Folketingets talerstol i dag redegøre for, hvad det er, alle de positive effekter, ministeren ser ved den nuværende huslejeregulering, vi har, er – altså rent positivt fremlægge det over for Folketingets partier her i dag?
Nanna Westerby (SF), 2011-01-25:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at ministeren lidt uberettiget fejer det her af bordet som en bagatel, for én ting er, at man jo ofte kan have alle mulige diskussioner hernede i Folketingssalen om, om der skal udstedes garantier og alt muligt andet, men nu er situationen jo lige præcis på det her område, at den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, gav en garanti for, at man ikke ville ændre huslejereguleringen.
Det vil den nuværende statsminister så ikke gøre, og det er klart, at når man har brugt ordet garanti og så nægter at gøre det igen, bliver der noget tvivl.
Og det, jeg spørger om, er, om ministeren ikke godt kan forstå, at man bliver lidt i tvivl, når ordet garanti har været brugt og ministeren så nu pludselig siger: Vi har ikke nogen planer, men jeg vil ikke tage ordet garanti i min mund.
Det, jeg gerne vil høre ministeren om, er, hvad der er baggrunden for den ændring, altså at man er gået fra at have givet en garanti til nu ikke længere at ville udstede den.
Hvad er baggrunden for den ændring i regeringens politik?
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-25:
Jeg ser det egentlig lidt mere i forhold til detailhandelen, og derfor har jeg det lidt svært med ordet garanti på det her område.
Jeg mener egentlig også, at Socialdemokraterne burde have det svært med ordet garanti, for man har jo fra Socialdemokraternes side selv brugt ordet garanti, og det har så vist sig, at man alligevel gik ind og lavede om på ting.
Nej, jeg synes, ordet garanti er et mærkeligt ord at bruge i den her sammenhæng, og jeg synes egentlig, det er meget klart, når jeg siger, at der ikke er nogen planer om, nogen ønsker om eller nogen strategi om at lave om på det, at vi har en huslejeregulering.
Hvis man ser på, at regeringen har været i virke siden 2001, at det har været regeringens politik siden 2001, og at det ikke er sket, så vil jeg sådan set sige, at det er Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne, der skaber usikkerhed på det her område.
Det er S og SF, som bliver ved med gang på gang at skabe usikkerhed og skabe tvivl om det her.
Der er ikke nogen ændringer i regeringens linje – hverken nu eller efter et valg.
Og vi har sådan set bevist siden 2001, at vi holder, hvad vi lover.
Nanna Westerby (SF), 2011-01-25:
Jamen der er jo en ændring i regeringens linje; der er den ændring, at man tidligere har givet landets lejere en garanti for, at de ikke ville komme til at betale mere i husleje, og nu vil man ikke give den garanti længere.
Det synes jeg er en ret væsentlig ændring, især når vi nu nærmer os et folketingsvalg og har et parti som Liberal Alliance, som har fremsat det her meget vidtgående forslag, og som muligvis, hvis regeringen – det håber vi selvfølgelig ikke – skulle fortsætte, kunne gå hen og blive parlamentarisk grundlag for den kommende regering.
I den situation er det klart, at det betyder rigtig meget for både SF og Socialdemokratiet – som går meget op i, at huslejerne ikke skal stige – men da så sandelig også for landets lejere, at der gives en garanti for, at huslejerne ikke vil stige, og at man ikke vil ændre på huslejereguleringen.
Man er gået fra at udstede en garanti til ikke længere at ville gøre det, og jeg synes, man skylder os et svar på, hvad det er, der er baggrunden for den ændring af politikken.
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Så et afsluttende spørgsmål da.
Ville det være muligt for CBS at nedlægge Copenhagen Consensus Center i den nuværende konstruktion, altså denne konstruktion, hvor man giver et direkte tilskud via finansloven?
Og kan vi ikke også samtidig få ministeren til at bekræfte, at pengene, som bliver givet til Copenhagen Consensus Center, er en del af finanslovaftalen?
Så med andre ord: Er det overhovedet muligt for CBS at gribe ind, hvis det er sådan, at den forskningsmæssige kvalitet ikke er i orden?
De har jo ikke den mulighed at skære i pengene, al den stund bloktilskuddet sker direkte.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-01-26:
Jeg må lige slå fast, at universiteternes ledelser har ansvaret for forskningskvaliteten og forvaltningen af de økonomiske midler, bidrag, der gives til universitetet.
Det er altså universiteternes ledelser, der har det.
Jeg synes simpelt hen ikke, at vi som politikere kan tillade os at så tvivl om det eller ikke have tillid til dem.
Det er på den ene side en bekræftelse af, at man har tillid til universiteterne, men på den anden side stiller man spørgsmål ved, hvordan midlerne bliver forvaltet, og om der bliver leveret tilfredsstillende resultater.
Spørgeren siger, at den, der betaler, skal sørge for, at kvaliteten er i orden.
Vi har sådan et system, hvor staten giver midler til universiteterne, og så er det universitetsledelserne, apropos vores diskussion også på samrådet omkring armslængdeprincippet, der sikrer kvaliteten, og det er de altså kvalificerede og kompetente til.
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Det kan jo i virkeligheden stilles meget enkelt op.
Den, der betaler, skal også sørge for, at kvaliteten er i orden.
Når den, der betaler, ikke er universitetet og det ikke er dem, der står med pengepungen i hånden, men det derimod er de partier, som sammensætter finansloven, så er det vel i grunden meget enkelt, at det også er den vej igennem, at man skal sikre kvaliteten, og at vi altså netop i den her situation har en slags forbigåelse af de normale principper, som netop er i universitetsverdenen, og som vi hylder som værende gode, fordi de sikrer den uafhængighed og det armslængdeprincip, der skal være.
Men lige præcis her har vi en bypass på det.
Jeg kan sådan set godt forstå, at ministeren bliver nødt til at forsvare de beslutninger af politisk karakter, som også bliver truffet i forbindelse med finansloven, men kan jeg i det mindste ikke få ministeren til at anerkende, at det faktisk er sådan, at de bevillinger, der gives til Copenhagen Consensus Center, er politisk bestemt?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-01-26:
Universiteterne er selvejende institutioner inden for den offentlige forvaltning, og det er derfor universitetsledelsernes ansvar at vurdere og sikre, at de ansatte ved universiteterne lever op til de stillede krav.
Konkret er Copenhagen Consensus Center en del af CBS, og det er derfor CBS' ledelse, der har ansvaret for at vurdere, om centerets ansatte lever op til de stillede krav.
Det er således ikke min opgave som minister at vurdere enkelte universitetsansattes arbejde, og heldigvis for det.
Lad mig altså lige slå fast: Universitetsledelserne har et økonomisk incitament til at fremme universitetsansattes videnskabelige publicering.
Universiteternes basismidler fordeles netop bl.a. efter universiteternes forskningspublicering som mål på den bibliometriske forskningsindikator.
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Finder ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at universitetscentres ledere ikke får vurderet deres produktion af publikationer gennem videnskabelig peer review, sådan som det tilsyneladende er tilfældet med direktøren for Copenhagen Consensus Center, Bjørn Lomborg?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-01-26:
Jeg synes, det er dejligt, at der er debat og demokrati her, så vi kan diskutere tingene, men jeg har fuld respekt for, at der skal være ro i salen.
Jeg vil gerne svare, at jeg jo hører spørgeren udtrykke en betydelig mistillid til universiteternes forvaltning af midler.
Den mistillid deler jeg ingenlunde.
Jeg har tillid til universiteterne.
Det er faktisk også et bærende princip i den revision af universitetsloven, som regeringen sidder og forhandler og er meget enig med Socialdemokratiet om, så jeg vil sige, at jeg håber, at spørgeren måske lige internt i Socialdemokratiet får drøftet, om man mener at kunne opretholde den tillid til landets universiteter.
Benny Engelbrecht (S), 2011-01-26:
Derfor kan jeg da også i det konkrete tilfælde være en lille smule bekymret over, at vi har ministerens ord for, at Copenhagen Consensus Center ikke har afleveret sine regnskaber rettidigt i nogen af de regnskabsår, det handler om.
Derfor kan man jo ikke andet end at stå tilbage med en fornemmelse af, at der kan være nogle ting, som man kan være en lille smule bekymret over.