Stine Brix (EL), 2013-04-19:
Vi går jo fra at have en debat om en sygdom, som heldigvis kun rammer få, nemlig posttraumatisk stresssyndrom, som vi diskuterede før, og over til at have en debat om en sygdom, som rammer rigtig, rigtig mange.
Ligesom mange andre kender jeg også en masse, der har allergi, og jeg har det også selv, men det er jo ikke det, det handler om i dag.
Men jeg synes alligevel, det er vigtigt.
Allergi bliver måske nogle gange overset, fordi det ikke er en sygdom, der – i hvert fald som regel – har så store konsekvenser, som kræft eller hjertesygdomme har.
Så det er ikke en sygdom, der trækker de store overskrifter.
Alligevel har der jo været en del omtale af den, netop fordi behandlingen ikke er i orden, og fordi det kan være svært at få den rette diagnose.
Og derfor synes jeg bestemt, det er relevant at diskutere det.
Jeg vil gerne starte med at tage fat i forebyggelsen.
Flere har sagt, at det er rigtig svært at forebygge, fordi vi har at gøre med nogle meget komplekse lidelser, og det er også ganske rigtigt.
Men alligevel er der jo en del viden på området.
Vi har tidligere i dag diskuteret rygning.
Vi ved, at der er en tæt sammenhæng mellem passiv rygning og risikoen for at udvikle astma.
De Radikales ordfører var også inde på, at vi ser en kraftig vækst i forhold til parfumeallergi – det er faktisk især de små børn, der i stigende omfang udvikler parfumeallergi – og det skyldes jo, at mange af de produkter, som vi omgiver os med i dagligdagen, altså fødevarer, cremer og også legetøj, bliver tilsat parfume, også selv om de måske bliver markedsført som »naturlige«.
I forbindelse med finansloven for 2012 lavede vi en aftale med regeringen om at afsætte 12 mio. kr. til netop at undersøge de kemiske stoffer i de her forskellige produkter, som vi omgiver os med i vores hverdag.
Jeg mener sådan set sagtens, at man kunne tage yderligere initiativer.
Altså, man kunne f.eks. stille krav om, at der skulle være en meget tydelig mærkning af de produkter, som der er parfume i.
Man kunne jo også overveje, om man skulle forbyde nogle af de her duftstoffer, især i de produkter, som er målrettet børn.
Så der er jo ting, vi kan gøre på de her områder.
Et andet emne, som vi også ved har en betydning for udviklingen af allergi, er jo det med partikler i luften.
Vi har tidligere haft aftalt en kørselsafgift på lastbiler, som netop skulle begrænse udledningen af partikler, ikke kun af hensyn til miljøet, men jo sådan set også af hensyn til luftforureningen, som vi alle sammen indånder.
Så der er jo ting, man kan gøre, hvis man ønsker det.
Nu er den afgift så ved at blive aflyst, og det er jo ærgerligt.
Så er der lidt om behandlingen.
Flere har været inde på, at specialet allergologi – det har været sådan en udfordring at udtale ordet heroppefra – blev nedlagt for en årrække tilbage; specialet er blevet integreret ind i en række andre specialer, bl.a. hos de praktiserende læger.
Der er det selvfølgelig, når man gør det, en udfordring, så at fastholde det, at der stadig er specialviden til stede.
Men jeg synes egentlig, at Sundhedsstyrelsen holder godt øje med det.
Men den viden, der er, skal selvfølgelig udbredes, ikke kun til almen praksis, men også til resten af sundhedssektoren.
Så vil jeg sige til sidst, ligesom andre har været inde på, at vi også har store forventninger til den udredningsgaranti, som vi vedtog for nogle måneder siden.