runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-31:
Tak for det.
Der er jo indgået en aftale om senere tilbagetrækning.
Jeg vil godt bede statsministeren om at bekræfte, at den del af aftalen, der vedrører 2012, betyder, at underskuddet på statens budget bliver 21 mia. kr. større, end det ellers ville have været, fordi der skal ske en tilbagebetaling, og fordi man regner med, at nogle af pengene vil blive sat ind på en pensionsopsparing, hvilket yderligere vil reducere statens skatteindtægter.
21 mia. kr. er det altså.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Nu bliver det med de ufinansierede skattelettelser jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget igen og igen.
Der er ikke givet nogen ufinansierede skattelettelser.
Der er givet skattelettelser i 2004 inden for det råderum, der var, og som man overtog fra den tidligere regering.
Der er givet skattelettelser i 2007 finansieret ved en fremadrettet indeksering af energiafgifterne og ved at leve op til den lovgivning, som den tidligere regering havde vedtaget, om, at når arbejdsløsheden faldt, skulle arbejdsmarkedsbidraget sættes ned.
Og der er i 2009 lavet en fuldt finansieret skattereform, krone til krone uden at indregne dynamiske effekter, der i øvrigt gør samfundet 5,5 mia. kr. rigere.
Så der er ikke givet for en bøjet femøre ufinansierede skattelettelser.
Carsten Hansen (S), 2011-05-31:
Jeg tager det i hvert fald som en tilståelsessag, at statsministeren nu siger, at det, der stod i velfærdsaftalen, var rigtigt, og at citatet med, at det danske velfærdssamfund var sikret i mange årtier frem, var rigtigt.
Det vil sige, at de skattelettelser, som var ufinansierede, svækkede holdbarheden i økonomien med 20 mia. kr. om året.
Det er det, der gør, at man nu lader dem, der ikke fik glæde af opsvinget, nemlig pensionisterne, dem, der skal på efterløn, og de arbejdsløse, betale.
Mener statsministeren virkelig, at det er rimeligt, at det er dem, der ikke har fået glæde af opsvinget, der skal betale for den krise, som statsministeren har været med til at påføre os som finansminister?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg var ikke selv med til at forhandle 2006-aftalen.
Jeg har jo ikke den samme rutine som partiformand, som andre i salen her har.
Men 2006-aftalen var en meget, meget god aftale.
Det var en god aftale, som jo gik på det meget fornuftige, at når levetiden stiger, må folkepensionsalderen følge med.
Vi har bl.a. set, at levetiden i det danske samfund, og hurra, hurra for det, er steget hurtigere end det, der lå til grund for den aftale, for nu bare at trække én ting frem.
Carsten Hansen (S), 2011-05-31:
Jeg skal jo selvfølgelig med det samme sige, at jeg ikke nævner et ord om De Konservatives skattepolitik.
Vi kan ikke have, at usikkerheden og utrygheden breder sig.
Statsministeren farer ned af talerstolen og holder pause et kvarter, og det er min tid for kostbar til.
Jeg skal bare høre, om statsministeren er enig i det citat fra velfærdsaftalen, side 10.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Hvis der spørges til de ændringsforslag, som integrationsministeren har stillet, om, at det skal være ud fra et sæt objektive kriterier, og om at lempe de individuelle krav – og jeg er jo ikke ekspert på sagsbehandlerniveau her – kan jeg sige, at rationalet bag det jo er, at vi sådan set ønsker at lave lovgivning, der så fleksibelt som muligt sikrer, at de mennesker, der har integrationspotentiale, som har vilje, og som kan tilpasse sig vores samfund, sikres en let og fleksibel adgang.
Det er jo sådan set det, der er tænkningen bag regeringens pointsystem og de supplerende ændringsforslag, som integrationsministeren har stillet.
Morten Bødskov (S), 2011-05-31:
Statsministeren ynder jo at beskrive sig selv som en mand, der er optaget af at løse problemer.
Nu kan man så sige, at vi jo teknisk set er gået i recession efter to kvartaler med negativ vækst; produktiviteten står i stampe; fornyelsen og innovationen er ikke i top; vi har for få nye vækstvirksomheder; og uddannelsesniveauet sakker efter de bedste lande.
Det var ikke oppositionen, der sagde det, det var regeringens eget vækstforum, der sagde det.
Alligevel sparer regeringen så frem til 2013 mere end 5 mia. kr. på uddannelse og forskning.
Hvis man gerne vil løse problemerne, synes jeg faktisk, man skulle prøve at tage sig noget af dem.
Men jeg vil gerne prøve at spørge om noget andet, nemlig om, hvad det er, regeringen pusler med.
Den konservative vicestatsminister hr. Lars Barfoed har været ude og tale for øget brugerbetaling i sundhedsvæsenet og annonceret, at man måske skulle have en kommission efter valget, som skulle se på, hvor vi kan lave mere brugerbetaling.
Med den erfaring, som statsministeren jo har med overbetaling af privathospitalerne, vil jeg bare spørge, om statsministeren er enig i, at sundhedsvæsenet ikke skal være et område, der er belagt med tabu, når det handler om brugerbetaling.
Er man enig i, der skal mere brugerbetaling i sundhedsvæsenet, og er man enig i, at hvis man genvinder magten, skal der nedsættes en kommission til at se på, hvor brugerbetalingen generelt kan øges?
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Man kan jo bare slå op i »Fair Løsning 2020« og konstatere, at pengene kun bliver brugt én gang, så der er sådan set ikke noget problem.
Og det provenuskøn fra regeringens egen Forebyggelseskommission er i øvrigt baseret på et meget grundigt forarbejde.
Men jeg synes bare, det er interessant, at man kan sige det så skråsikkert – det er med to streger under, eller hvor mange der nu er.
Altså, hvis det nu viser sig, at det ikke er 20 pct. af dem, der ville have været på efterløn, men 30 pct., der ikke er i stand til at varetage et job, så mangler der 3 mia. kr.
Samtidig forudsætter man, at virkningen på beskæftigelsen skal ske meget, meget hurtigt.
Regeringen regner med, at den øgede arbejdsstyrke nærmest omgående slår igennem som beskæftigelse, men vi har vel andre historiske eksempler på, at det ikke sker lige med det samme.
Hvis der er et års forsinkelse i forhold til det, regeringen forudsætter, så mangler der 4,8 mia. kr.
Det er vel to relativt små ting, der skal falde ved siden af regeringens skøn, og som så vil betyde, at der mangler 7,8 mia. kr.
Jeg synes, det er usikkert; jeg synes, det er fugle på taget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jamen det var sådan set egentlig ikke for at gøre mig morsom, at jeg sagde det der med rygestoppet, det var, fordi jeg noterede et spørgsmål fra spørgeren tidligere i debatten, der var, tror jeg, rettet mod Liberal Alliance – sådan lidt anklagende – om, at man flere gange brugte den samme besparelse, nemlig afskaffelse af efterlønnen.
Og så tror jeg, det var fru Ellen Trane Nørby, der stilfærdigt gjorde opmærksom på, at det provenu, som SF henter ind ved at sætte cigaretafgifterne i vejret, havde man brugt til forskellige formål: skoler, flere ansættelser i sundhedssektoren, kræftbehandling og andet.
Og så må jeg bare logisk sige, at man bruger nogle penge, som er højst tvivlsomme, for jeg kan i hvert fald sige, at vi har afgivet den bestilling politisk, at vi ønsker, at de danske tobaksafgifter skal være præcis så høje, som de kan være, uden at vi i virkeligheden bare sender pengene ned i den tyske statskasse eller i nogle smuglerlommer.
Det er den politiske bestilling, vi har givet til embedsmændene, når vi har forhandlet skattereform.
Når SF så kommer med et forslag om at lægge yderligere afgifter på, stilles der et fagligt spørgsmål om, hvorvidt pengene er der.
Og under alle omstændigheder, er det da i hvert fald et problem, at man bruger dem mange gange, og så er det, at jeg rent logisk siger, at hvis det regnestykke skal hænge sammen, er der kun én løsning, og det er, at nogle flere begynder at ryge.
Og det var jo næppe det, der var formålet med det.
Beregningerne om efterlønnen hviler på et sagligt forarbejde i Finansministeriet, og regnestykkerne er jo genkendelige i forhold til det, man også kan se hos vismænd og andre.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-31:
Jeg synes, at især starten på statsministerens opsamling var sådan lidt skuffende, og at det var sådan lidt mangel på format at stille sig op og sige, at oppositionen ville sætte gang i nogle rygestartkampagner, og at vi i virkeligheden er deprimerede, og at vi er glade for, at økonomien er kommet i recession.
Sådan er det jo ikke.
Det er en lidt underlig måde at få debatten ned på det niveau, synes jeg, og det klæder i virkeligheden ikke statsministeren.
Jeg kan meget bedre lide den mere rolige måde, der siden er blevet svaret på.
Så vi håber også at få sådan et svar nu, et grundigt, velunderbygget svar.
Vi har talt meget om, at der er løse fugle og sådan noget i forskellige forslag, men hvis man ser på de 18 mia. kr., som tilbagetrækningsreformen skal give, synes jeg, den er smækfuld af trækfugle, og der er både løse fugle og alt muligt andet.
Regeringen regner med, at 20 pct. ikke kan få et job af helbredsmæssige årsager, og at 10 pct. kan klare et fleksjob.
Hvor har man lige de 20 pct. fra af dem, der ellers ville have været på efterløn?
Hvor kommer lige præcis de 20 pct. fra?
Hvordan har man regnet det ud?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Altså, jeg har svaret her, at jeg synes, at det for at fremme debatten om det her vigtige tema vil være en fordel, at debatten foregår mellem fru Line Barfod og den minister, der har det her ressort, i forbindelse med det forslag, der skal behandles.
Line Barfod (EL), 2011-05-31:
Jeg beder ikke om, at statsministeren går ned i en række detaljer og laver konkret sagsbehandling.
Jeg beder bare om, at statsministeren uddyber sit svar fra før og forklarer, hvorfor statsministeren mener, at der er saglige objektive kriterier for, at en mand fra Argentina vil have sværere ved at klare sig i Danmark, vil have sværere ved at lære dansk end en mand fra Japan.
Hvad er det helt konkret, der gør, at statsministeren mener, at det vil være meget sværere for en mand fra Argentina at lære dansk end en mand fra Japan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg må henvise til integrationsministeren for mere præcise svar på de spørgsmål, der relaterer sig til det lovforslag, som er under behandling.
Det må jeg gøre.
Der er jo sat nogle kriterier op omkring det her FN-udviklingsindeks og andet, som giver en ramme, som ministeren efterfølgende kan udmønte ting inden for.
Men jeg må åbent sige, at for detaljerede svar må jeg henvise til integrationsministeren.
Line Barfod (EL), 2011-05-31:
Jeg vil gerne følge op på fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål, for jeg synes ikke rigtig, at vi fik noget svar.
Jeg håber, at statsministeren kan redegøre for, hvad det er for nogle saglige grunde, der er.
For hvis ikke der er nogen saglige grunde, er der tale om diskrimination.
Det ved statsministeren jo godt.
Derfor håber jeg, at statsministeren kan redegøre for, hvad det er for nogle saglige grunde, objektive kriterier, der er for, at man siger, at en mand, der kommer fra Argentina for at blive gift med en dansker, skal bestå en meget svær danskprøve efter 3 måneder, ellers bliver han smidt ud, og hans danske kone kan ikke længere leve sammen med ham i Danmark, hvorimod en mand fra Japan ikke skal bestå en sådan prøve.
Hvad er det, der sagligt set gør, at statsministeren mener, at en mand fra Argentina ikke vil være i stand til at klare sig i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-31:
Tak, formand.
Statsministerens partifælle, regionsrådsformand Carl Holst, har som valgt i Region Syddanmark venligt gjort medlemmerne af Folketinget opmærksomme på, at Region Syddanmark om 10 år risikerer at stå med 25.000 personer uden job og uden de fornødne kompetencer.
Når man kigger på den virkning, som genopretningspakken vil få på uddannelses- og forskningsområdet alene i 2013, vil man se, at der vil være en negativ udvikling på 3,9 mia. kr., og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om effekten af det, for statsministeren har netop bekræftet, at investering i uddannelse vil give en tidobbelt effekt engang i fremtiden.
Vil det betyde, at der engang i fremtiden kommer til at mangle 39 mia. kr. i statskassen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Ja, det er jeg hundrede procent enig i: at det kan betale sig at investere i uddannelse.
Det er også derfor, vi gør det.
Det er baggrunden for, at vi i forbindelse med genopretningspakken sidste år ud over at samle kriseregningen op på 24 mia. kr., så der blev skabt tillid til dansk økonomi, faktisk også tog den tunge opgave på os at finde yderligere 10 mia. kr. ved omprioritering, så der blev råd til at investere yderligere i både sundhed og i uddannelse, for der er flere unge, der skal have en uddannelse, og det koster flere penge.
Det er også baggrunden for, at vi netop har tilendebragt et meget, meget kompliceret forhandlingsforløb over 6 uger om en reformpakke 2020, der med sikkerhed skaber de penge, vi skal bruge for at kunne få fire friske milliarder til at investere i sundhed, i uddannelse, i forskning.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-31:
Der har været mange interessante ting i debatten i dag, bl.a. diskussionen om, hvorvidt vi har recession, og teknisk set mener statsministeren altså, at der er recession.
Jeg tror, at pigen, der kommer hjem til sine forældre og skal fortælle, at hun er gravid, har svært ved at slippe af sted med at sige, at hun kun teknisk set er gravid.
Men lad nu det om, hvorvidt der er recession, ligge.
Konklusionen er i hvert fald, at Danmarks Statistiks tal er ganske klare.
Der har været mange synspunkter fremme i debatten, og jeg synes også, at man skal anerkende, at der faktisk er kommet nogle fornuftige synspunkter frem.
Derfor vil jeg gerne fortsætte i det spor, som den konservative ordfører, fru Carina Christensen, kom ind på, nemlig at det kan svare sig for samfundet at investere i uddannelse, og faktisk sagde fru Carina Christensen ordret, at investering i uddannelse kommer tidobbelt tilbage til samfundet.
Så jeg vil sådan set
bare spørge statsministeren: Er det et synspunkt, som også statsministeren deler, altså at det kan svare sig at investere i uddannelse i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg indrømmer, at jeg er udfordret over min kapacitet, hvis den saglige adgangsbillet til at kunne deltage i en debat her i Folketingssalen er, at man udenad skal vide, hvad en pakke cigaretter koster i Stuttgart.
Jeg ved, at det, der er det helt afgørende, er, at vi ønsker at presse tobakspriserne så meget, vi kan, uden at provenuet glider os af hænde.
Det er det, vi ønsker.
Må jeg så ikke sige med hensyn til brugerbetaling på sundhedssektoren, at regeringen ingen planer har og får ingen planer om at øge brugerbetalingsniveauet i den danske sundhedssektor.
Jonas Dahl (SF), 2011-05-31:
Det må ministeren jo vide noget om, når han rejser så meget.
Det kan man jo udlede forskellige ting af.
Når nu ministeren sagde i sit tidligere svar, at det var meget grænsefølsomt og man frygtede de tyske afgifter, hvad er så baggrunden for, at man ikke bare siger, at de danske afgifter skal løftes op, så de i hvert fald er på det samme niveau som Tysklands?
Er det ikke lidt paradoksalt at bruge grænseargumentet, når man samtidig kan se, at de danske afgifter sådan set er lavere, det vil sige, at en pakke smøger sådan set kan fås billigere her i Danmark, end den kan i Tyskland.
Er det ikke en anelse dårlig argumentation?
Jeg skal ikke kunne sige, om det er skatteministeren, der har informeret statsministeren om nogle forkerte tal, men i hvert fald virker det en kende utroværdigt at stå her i Folketingssalen og ikke have styr på, hvad en pakke smøger koster, og så bruge det som et argument for, at nu vil hele flytningen ske over grænserne.
Men ministeren kneb udenom igen med brugerbetaling.
Er det ikke rigtigt, og vil statsministeren ikke bare bekræfte det, at sidste år indførte regeringen brugerbetaling på fertilitetsbehandling, og nu siger den konservative formand så, at der skal indføres brugerbetaling på lægebesøg?
Så er det ikke bare et spørgsmål om, hvornår det bliver rullet yderligere ud under den borgerlige regering?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan såmænd dårligt svare mærke for mærke på, hvad den koster i Danmark.
Hvad vi derimod ved er, at det er enormt grænsefølsomt, og vi har den politiske ambition som regering, at vi fremmer arbejdet med at få færre til at starte med ryge og flere til at holde op, at prisen her er en vigtig ting, og at det er en god idé, at cigaretterne er så dyre som muligt.
Derfor har vi fulgt det spor, da vi lavede skattereformen i 2009, og vi har også meget tydeligt sagt i forhold til skattestop og andet, at vi også fremadrettet er parat til at gøre mere ved cigaretafgifterne, hvis det kan bære.
For der er altså ikke meget vundet ved at sætte cigaretpriserne op, hvis det sådan set bare flytter hele handelen syd for grænsen eller ned i nogle smuglerlommer.
Og ja, det er sådan set ikke særlig kompliceret at lave en rejse med to kufferter og tobak til et halvt års forbrug, så det er baggrunden for, at afgifterne ligger, hvor de ligger.
Jonas Dahl (SF), 2011-05-31:
Jeg vil sådan set gerne følge op på det spørgsmål, som hr. Jesper Petersen stillede lige for et øjeblik siden, for kan ministeren ikke bare bekræfte, at de danske tobaksafgifter faktisk gør, at man i dag kan købe en pakke smøger med 20 eller 19 stk. i til en lavere pris i Danmark, end man kan i Tyskland?
Er det noget, ministeren er bekendt med?
Det var bare sådan rent overordnet set.
Jeg vil også gerne spørge ministeren om en anden ting.
Nu har vi hørt den her snak om brugerbetaling.
For et års tid siden havde vi også en diskussion om brugerbetaling, og der sagde ministeren stort set det samme.
Brugerbetaling var ikke på vej til at blive indført, men alligevel indførte man faktisk brugerbetaling på fertilitetsbehandlinger på de danske sygehuse som et led af betalingen for genopretningspakken til Dansk Folkeparti.
Så er det ikke sådan noget utroværdigt, når statsministeren nu står her og siger, at der ikke er tale om brugerbetaling, men alligevel står De Konservative og siger, at der skal indføres brugerbetaling på lægebesøg.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Vi opererer jo selv med massive investeringer i metrobyggeriet, Femernforbindelsen, nye sygehuse – det løber op i et trecifret milliardbeløb.
Men man må forstå, at lige præcis fremrykkede investeringer for 10 mia. kr. gør hele forskellen; det tryller Danmark ind i et paradisisk vækstland.
Derfor er det selvfølgelig underligt, at det ikke afspejler sig i forslaget til vedtagelse, når det er redskabet.
Jeg kan jo ikke vide hvorfor, men jeg har jo noteret mig, at vismændene har sagt i dag, at der ikke er basis for en sådan kickstart.
Jeg har også noteret mig, at fru Margrethe Vestager, sådan som jeg har lyttet mig frem til det i debatten, har haft et tilsvarende synspunkt.
Om det forklarer det, ved jeg ikke.
Jeg kan bare se, at det ikke er med i forslaget til vedtagelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Tak for svaret.
Jeg har i den debat, vi har haft i dag, undret mig.
Vi har et forslag til vedtagelse fremsat af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Enhedslisten, som er blottet for et bestemt punkt, nemlig en sætning om den vækst, altså den kickstart, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti foreslår i deres plan.
Grunden til, at det har undret mig, at det ikke med én sætning er med i forslaget til vedtagelse, er, at det er det helt centrale omdrejningspunkt – det er faktisk det vigtigste, når man læser 2020-planen.
Der står i kapitel 1, »Gang i væksten«, at en ny regerings første og vigtigste opgave er at øge væksten og beskæftigelsen.
Der står videre, at vi først skal gennemføre en kickstart af dansk økonomi for at komme ud af krisen.
Kickstarten består en fremrykning af offentlige investeringer for 10 mia. kr. Hvis det er vigtigste og første element, som en i givet fald ny regering, hvis vælgerne ønsker det, skal gennemføre, er det så ikke mærkeligt, at det ikke er reflekteret med et eneste ord i det forslag til vedtagelse, som de selv samme partier har fremsat her ved afslutningsdebatten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det kan jeg svare kort og enkelt på: Nej, selvfølgelig kunne jeg ikke drømme om det.
Det er jo ikke et ansættelsesforhold, vi befinder os i, hvor vi købes ind som administrerende direktører for at udføre en eller anden bestyrelsesbeslutning.
Vi er her for at flytte samfundet derhen, hvor vi gerne vil have at det skal flyttes hen, og der må jo være en rød tråd, kan man sige, noget, der er hjerteblod.
Og det vil man ikke træde under fode.
Det er også derfor, jeg meget klart har sagt, at jeg ikke før et valg vil være med til at sige til befolkningen, at der skal ske noget ganske bestemt med efterlønnen, for så at gå i en tidligere Rasmussens fodspor og gøre noget helt andet efter valget.
Det vil jeg ikke.
Det vil jeg ikke være med til.
Derfor vil det være sådan, at den tilbagetrækningsreform, der er aftalt, bliver gennemført.
Jeg kunne selvfølgelig ikke drømme om at stå i spidsen for en regering, der med hænderne på ryggen og i håndjern tvinges til at føre en økonomisk politik, der er fundamentalt anderledes end den, vi selv tror på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Han har redegjort for, at der er et flertal bag regeringen, som har nogle bestemte planer for, hvordan Danmarks økonomi skal udvikle sig frem mod 2020; på baggrund af de aftaler, der er indgået, har han krone for krone redegjort for, hvordan tingene hænger sammen.
Så har statsministeren også på glimrende vis redegjort for, hvordan vi har en opposition, hvor alting flagrer i alle mulige retninger med hensyn til, hvad de vil.
Statsministerens meget klare svar til fru Karen Hækkerup tidligere, fik mig til at lave det tankeeksperiment, om statsministeren kunne forestille sig at være regeringschef for en regering, der blev pålagt at gennemføre »Fair Løsning 2020«.
Altså, vi har en statsministerkandidat, som øjensynlig gerne vil være statsminister, selv om hun skal føre en økonomisk politik, som ikke er hendes egen, men skal føre en økonomisk politik, som er dikteret af et flertal uden om regeringen.
Så kunne man jo foretage sig et tankeeksperiment: Kunne statsministeren tænke sig at være statsminister for en regering, der var bundet på hænder og fødder, og som skulle gennemføre den økonomiske politik, der fremgår af »Fair Løsning 2020«, som er fremlagt af oppositionen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Man kom langt omkring her.
Jeg er fortsat stolt over, at vi har givet patienterne et frit valg.
Jeg er også glad for, at vi, som årene er gået og konkurrencen er blevet skærpet, har kunnet presse priserne længere og længere ned, sådan at pengene nu rækker endnu længere, end de gjorde til en start, og at i hundredtusindvis af patienter har fået behandling, de ellers ikke ville få.
Men det er jo så et sidespor, for spørgsmålet gik på det der, som justitsministeren har været ude med, og jeg gentager bare igen: Jeg har ikke hørt nogen, heller ikke justitsministeren, gøre sig til fortaler for, at man skulle øge brugerbetalingsniveauet i den danske sundhedssektor.
Det har jeg ikke.
Jeg har læst en artikel, og den skal justitsministeren jo selv svare på spørgsmål om – jeg er ikke formand for Det Konservative Folkeparti – men som jeg ellers har forstået den, handler den om, om man kunne opkræve brugerbetaling anderledes, end man gør det i dag.
Hvis der så spørges til, om regeringen har nogen planer i den henseende, kan jeg sige, at det har regeringen ikke.