Karen Ellemann (V), 2010-03-26:
Jeg kan se, at SF's kemiordfører jubler nede bagved, og jeg tror, jeg ved, hvad hun jubler over, men det bliver vi nok indviet i lidt senere.
I forhold til det her lovforslag vil jeg nu gerne takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget, som jeg her lige vil give et par ord med på vejen til udvalgsbehandlingen.
Med det her lovforslag implementeres væsentlige dele af EU's havstrategidirektiv, og forslaget er derfor en nødvendig udbygning af dansk lovgivning.
Havstrategidirektivet bygger på en omfattende dialog i hele Europa om behovet for en samlet forvaltning af havet.
Regeringen var i øvrigt vært for en del af den dialog under EU-formandskabet i 2002.
Med lovforslaget fastlægger vi rammerne og processen for de kommende års udarbejdelse af havstrategier.
Formålet er at opnå god miljøtilstand for alle havområderne i 2020.
Havstrategierne udvikles i årene frem til udgangen af 2016, hvor de skal tages i brug.
Det kan f.eks. være fiskeriloven, havmiljøloven, miljøbeskyttelsesloven, naturbeskyttelsesloven, råstofloven eller undergrundsloven.
Det er samme tilgang, som er anvendt til gennemførelse af habitatdirektivet, fuglebeskyttelsesdirektivet og vandrammedirektivet.
Offentlige myndigheder skal lægge havstrategierne til grund for deres beslutninger efter den til enhver tid gældende lovgivning.
Myndighederne skal f.eks. sikre, at der ikke gives tilladelser, som forhindrer opnåelse af de fastsatte miljømål, eller som er i strid med indsatsprogrammerne.
Derimod indeholder selve havstrategiloven ikke en pligt for de enkelte myndigheder til at handle aktivt for at opfylde målsætningerne.
På de områder, hvor der viser sig behov for det, vil en sådan handlepligt blive etableret i forbindelse med fastlæggelsen af indsatsprogrammerne.
Havet omkring Danmark tilhører to regioner, som adskiller sig væsentligt fra hinanden, økologisk og administrativt, nemlig Nordsøen og Østersøen.
Regeringen har løbende taget en række initiativer til øget beskyttelse og bedre forvaltning af havet.
Miljøministrene i landene langs Østersøen udarbejdede og vedtog i 2007 en omfattende Østersøaktionsplan, som skal rette op på Østersøens kritiske miljøtilstand frem til 2021.
Aktionsplanen er en slags forløber for en havstrategi i Østersøområdet.
Planen er nu så suppleret med EU's samlede Østersøstrategi, som ud over miljøforholdene sætter fokus på økonomisk udvikling, sikkerhed og samarbejde i regionen.
I Nordsøen, hvor den miljømæssige situation er knap så kritisk som i Østersøen, har regeringen bl.a. gennemført en offshorehandlingsplan, som sikrer udfasning af en række farlige kemikalier fra offshoreindustrien.
I alle vores havområder er der gennemført en omfattende udvidelse af udpegning af internationale naturbeskyttelsesområder.
17 pct. af de danske havområder er nu omfattet af denne beskyttelse, som bygger på habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet.
Efterhånden vil der blive udarbejdet forvaltningsplaner for områderne, som bl.a. fastlægger miljømål og tager stilling til behovet for regulering af fiskeri og andre mennesker aktiviteter.
Aftalen »Grøn Vækst« udmønter rammerne for implementeringen af vandplanerne og udarbejdes i henhold til miljømålsloven.
Med vandplanerne gennemføres en betydelig indsats frem mod 2015, og målet er at opnå god økologisk tilstand i de kystnære farvande.
Forud for det ligger de tre vandmiljøplaner og en omfattende regulering af udledningerne af kvælstof og fosfor fra landbruget og spildevand.
Det er en vigtig forudsætning for også at opnå god miljøtilstand i de åbne dele af de indre danske farvande, bælterne og Kattegat.
Havstrategiloven og miljømålsloven betyder altså samlet set, at der fastlægges natur- og miljømål med tilhørende indsatsprogrammer for hele det danske havområde.
Det er ikke, som det er blevet misforstået her undervejs, sådan, at det kun skulle gælde enkelte områder.
Regeringen vil udnytte disse muligheder og hermed sikre fremskridt i beskyttelsen af havets natur og miljø, samtidig med at mulighederne for bæredygtig udnyttelse af havet bliver sikret.
Det vil kræve samarbejde mellem alle involverede parter.
Regeringen fastlægger mål og indsatsprogrammer, og det er altså min klare hensigt, som jeg også har meldt ud tidligere, at inddrage Folketingets partier i arbejdet med at fastsætte målene.
Myndigheder, erhverv og interessegrupper vil også blive inddraget, sådan at vi sikrer effektive og velovervejede havstrategier.
Hertil kommer, at vi skal afstemme vores mål og indsatser med de lande, som vi deler farvande med.
Formålet er bl.a. at få natur- og miljøpolitikken til at hænge sammen med udviklingen af de maritime erhverv, f.eks. skibsfart og fiskeri.
Havstrategiloven skal altså ses som led i en mere omfattende og langsigtet strategi på området.
Loven samler og fokuserer en betydelig indsats, som også vil give den blå natur en synlig profil i det grønne Danmark.