runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2010-05-11:
Nej, jeg mener ikke, at man nødvendigvis kan sætte sig ned og sige, at der bliver nødt til at være en samlet plan først, som indeholder alle elementer.
Tværtimod.
Hvis vi virkelig skal rykke på noget af den grønne energi, skal vi spørge: Hvem er det, der gerne vil i gang?
Hvad er det for barrierer, de løber ind i?
Er det så noget, vi kan gøre noget ved?
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at han skal lægge mærke til, at det, jeg går ind og siger her, ikke er, hvordan vi skal fjerne barriererne.
Det, jeg går ind og siger her, er, at der er nogle folk derude, der gerne vil gøre noget, og som vil flytte Danmark i en grønnere retning og bidrage til, at Danmark får et grønt forspring.
Lad os få undersøgt, hvad det er for nogle barrierer, de støder ind i.
I det øjeblik vi har overblik over alt, hvad der er af barrierer for at flytte det her land i en grønnere retning, for at få et grønt forspring, har vi også et virkelig grundigt beslutningsgrundlag, når vi skal sige, hvad det så overordnet set er for en energipolitik, vi skal lave.
Det er lige præcis der, pointen er.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Det overrasker mig, at hr. Ole Hækkerup ikke mener, at det er en omfattende affære at gå fra det nuværende system til vedvarende energi.
Men det er selvfølgelig et holdningsspørgsmål.
Det kan være, det er, fordi vi måske har en forskellig tilgang til teknikken i det, det ved jeg ikke.
Men der er jo en række barrierer, som vi skal diskutere.
Der er nogle skattemæssige problemer i forbindelse med at gå over til en energikilde, som der ingen afgifter er på, hvilket gør, at statskassen jo drænes.
Så der er problematikker i det.
Der er tekniske problemer, og der er DONG-problematikker, som løses hen ad vejen, i og med at den eneret, de har til undergrunden, forsvinder.
Jeg synes da, at det kræver et overblik af bare et vist niveau, så vi kan se, hvilken vej der er smartest at gå som nummer et, to og tre.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-11:
Så er pointen præcis, at når vi skal have det overblik, bliver vi nødt til at have fat i alle dem, der driver udviklingen, så vi kan spørge: Hvad er det så, der er barrierer for jer?
Det er lige præcis derfor, at det her Folketing har brug for at træffe en beslutning om, at vi skal have et overblik over de barrierer.
Det kunne også være inden for andet end geotermi.
Så har vi det rigtig gode beslutningsgrundlag, og så satser vi på, at udviklingen ikke kun er noget, der skal komme oppefra, men lige så vel komme af den idérigdom, der findes udeomkring.
Det er i virkeligheden derfor, at eksemplet fra Hjørring er så godt, for det handler om, at der er nogle, der gerne vil i gang, men synes, at det er svært at komme i gang.
Så skal vi selvfølgelig se på, hvad det er for nogle barrierer, de render ind i.
Jeg har jo hørt, at man i flere af ordførertalerne peger på biogas og alle mulige forskellige ting, som er en del af fremtidens energisystem.
Vi skal da sørge for hvert eneste af de elementer, som vi alle sammen godt ved er en del af fremtidens energiforsyning i Danmark, og vi skal have ryddet op i, hvad der ligger af barrierer.
Det kan vi så gøre i en samlet beslutning, men vi bliver nødt til at kende barriererne på forhånd, sådan at ting bliver muligt for det lokale led og de initiativrige folk, der er drivende for udviklingen, i stedet for at alle bare sætter sig ned og venter på den store nationale plan.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jeg er nødt til at spørge klimaministeren, efter have hørt om den her måde at afvise forslaget på, om ministeren er uenig med os i, at der er behov for nogle retningslinjer, for at fjernvarmen kan udbygges over kommunegrænserne, således at man kan etablere fornuftige samarbejder.
Det giver den nuværende lov ikke mulighed for.
Det er mit ene spørgsmål til ministeren.
Angående forskning og udvikling har jeg forstået ministeren sådan, at ministeren faktisk er enig heri.
Lykke Friis (V), 2010-05-11:
Jamen det skal bestemt ikke forstås på den måde, at jeg ikke mener, at vi skal videre med hensyn til den strategiske energiplanlægning i kommunerne.
Så det arbejde er allerede sat i gang.
Med hensyn til spørgsmålet om forskning er det jo sådan, at vi har forskningsmidler, såsom EUDP, som der er mulighed for at søge også for fjernvarmesektoren.
Jeg vil da gerne sige her i dag, at jeg da så sandelig også håber, at det kommer til at ske fremover, at man i endnu højere grad så retter ind på opmærksomheden omkring de midler, der allerede er i dag.
Per Clausen (EL), 2010-05-11:
Regeringens og Dansk Folkepartis vente og se-strategi på klima- og energiområdet kommer også til udtryk i den her sag.
Det er den samme grundholdning, som kommer til udtryk, når der bliver stillet konkrete forslag om, at man allerede nu skal drage den logiske konsekvens af de løfter, den samme regering har givet internationalt, nemlig at man vil reducere CO2-udslippet i Danmark med mellem 80 og 95 pct. i 2050, og når der ud fra det bliver sagt, at vi, hvis vi skal leve op til det, skal have udfaset de fossile brændstoffer i Danmark inden 2050, og regeringen så svarer: Nej, vi må vente og se på, hvordan det kan lade sig gøre, når Klimakommissionen kommer med sin rapport.
Klimakommissionen er fyldt med kloge mennesker, som har sagt præcis det samme som oppositionen, nemlig at man skal udfase de fossile brændstoffer, og de er selvfølgelig også er klar over, at hvis man skal leve op til de løfter, man har givet internationalt, til tredjeverdenslande osv., er man nødt til at udfase de fossile brændstoffer inden 2050.
Men der vælger regeringen at sige, at vi skal vente og se, til Klimakommissionen kommer med sin redegørelse.
Det samme absurde teater ser vi opført her.
Ingen kan med fornuften i brug benægte, at anvendelsen af geotermi bliver en vigtig del af håndteringen af Danmarks energiudfordringer i fremtiden.
Ingen kan benægte, at netop anvendelsen af geotermi i forhold til en række andre vedvarende energikilder er det, der kan give et løft.
Ingen kan have nogen indvendinger imod det grundsynspunkt, at geotermi faktisk er et vigtigt element i at få en samlet løsning på den klima- og energiudfordring, vi står overfor.
Altså, ingen er i tvivl om, at der bliver brug for den her nationale handlingsplan, og det fremgår sådan set også af argumenterne, men alligevel siger man: Vent og se.
Så kan man selvfølgelig sige, at regeringspartierne siger, at vi skal vente og se, til Klimakommissionen er kommet med sin rapport, og Dansk Folkeparti siger, at vi skal vente og se, til man skal til at forhandle energiforlig igen.
Jeg kan i hvert fald sige det på den måde, at jeg opfordrer de partier, som har fremsat det her beslutningsforslag, som jeg synes er et rigtig fornuftigt beslutningsforslag, til, at de ikke venter og ser længere end til efter næste valg, hvor der er et flertal for at sætte gang i de her ting.
Og det valg må vi så håbe på kommer hurtigt, for hver eneste dag der er gået, uden at vi for alvor tager fat på at håndtere den klima- og energiudfordring, vi er stillet over for, er gået rigtig, rigtig dårligt.
Men fra Enhedslistens side er der altså fuld opbakning til det beslutningsforslag, der ligger her.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Da Det Radikale Venstres klimaordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi er positive over for dette beslutningsforslag.
Vi kan jo konstatere også på debatten i dag, at regeringen fortsat holder Klimakommissionen foran sig som et værn.
Men det er dog alligevel overraskende at høre bl.a. den konservative energiordfører bruge lang tid på at sige, at det skal ses i en helhed, når det er helt åbenlyst, at man, hvis man vil udnytte jordvarmen og det geotermiske potentiale, i sagens natur så er nødt til at analysere, hvor det findes henne, og hvordan man mest effektivt udnytter det.
Og det er helt åbenbart, at det kræver en national handlingsplan, hvis det ikke bare skal blive tilfældighedens princip, der råder, men at det skal være en del af en samlet klimastrategi.
Så der er absolut intet til hinder for at igangsætte arbejdet med en national handlingsplan for udnyttelsen af det geotermiske potentiale i varmeforsyningen, medmindre man ikke ønsker at udnytte det potentiale.
Derfor må vi for Det Radikale Venstres vedkommende sige, at vi synes, det er meget fornuftigt at få det overblik, for det er en omkostningsfuld måde at få varmeforsyning på, og det kræver viden og overblik, og derfor er det rigtig, rigtig fornuftigt at igangsætte arbejdet med en national handlingsplan hurtigst muligt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
Jeg er altid betænkelig ved, at Danmark kan miste konkurrenceevne, for mister vi konkurrenceevne, mister vi vækst, og så mister vi velstand, og det er forudsætningen for den velfærd, vi alle sammen gerne vil have.
Men jeg må nu alligevel anholde, at jeg skulle have sagt, at der ikke sker nok på området.
Sandheden er jo, at vi ikke ved, hvad der sker.
Det er derfor, jeg beder om at blive kaldt over til møde og om, at alle Folketingets energiordførere bliver kaldt over – for vi har tradition for brede forlig på det her område – og får en status.
Der er altså ingen grund til, at man giver ministeren en forpligtelse til at sætte et arbejde i gang, som ministeren allerede har sat i gang.
Så lad os da få en status på det igangværende arbejde.
Lykke Friis (V), 2010-05-11:
Jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at der er gode perspektiver i geotermi.
Produktion af geotermisk varme fra undergrunden er en perspektivrig, vedvarende energiform, som kan blive en vigtig byggesten, når vi skal frigøre Danmark helt fra afhængigheden af kul, olie og naturgas.
Derfor arbejdes der også med geotermi i Klima- og Energiministeriet og i fjernvarmebranchen.
Energistyrelsen fremlagde i efteråret 2009 en redegørelse om mulighederne for geotermisk varmeproduktion fra undergrunden, og Energistyrelsen har netop fremlagt en ny redegørelse om internationale erfaringer, økonomiske forhold og udfordringer for geotermisk varmeproduktion, en redegørelse, som jeg har sendt til Folketingets Energipolitiske Udvalg, i forbindelse med at jeg i morgen skal besvare samrådsspørgsmål i udvalget om geotermi.
Redegørelserne bygger bl.a. på den opdaterede kortlægning af undergrunden, som blev gennemført og fremlagt af De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland, GEUS, i 2009.
Jeg har også noteret mig, at forslagsstillerne henviser til både Energistyrelsens redegørelse og GEUS' rapport i beslutningsforslaget.
Desuden har Dansk Fjernvarme i 2009 etableret en arbejdsgruppe, som ser på mulighederne for at producere varme fra undergrunden.
Vi står i en situation, hvor både forsyningssikkerheden og klimaforandringerne tilsiger, at vi skal have fokus på at udnytte den vedvarende energi bedst muligt.
Derfor er det vigtigt, at vi ser åbent på alle teknologier, der kan udnytte vedvarende energi.
Samtidig er udfordringen med en omstilling af energisystemerne så massiv, at vi skal tænke os om en ekstra gang, inden der sættes initiativer i gang.
Vi har derfor ikke brug for en solostrategi for geotermien, som der her lægges op til.
Geotermi kan ikke ses uafhængigt af resten af energiforsyningen, for geotermi vil uvægerlig fortrænge kraft-varme, uanset om det fremstilles af kul, gas eller biomasse, og det vil jo så føre til et stigende energiforbrug.
Derfor kan regeringen ikke anbefale beslutningsforslaget om en handlingsplan for geotermi.
Vi har brug for en samlet national varmestrategi, ikke en solostrategi for geotermi.
Jeg er med andre ord positiv over for en samlet strategisk energiplanlægning i kommunerne.
Det er det, der bedst vil kunne bidrage til at få udviklet både fjernvarmen og geotermien på en balanceret måde.
Igangsætning af et sådant arbejde bør tage udgangspunkt i Klimakommissionens rapport, som vi får i efteråret, og i regeringens udspil til, hvordan vi bedst omstiller energisystemerne til at blive uafhængige af fossile brændsler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-11:
Venstre er meget optaget af det langsigtede mål, et fossilfrit Danmark.
Vi skal på lang sigt være totalt uafhængige af olie, naturgas og kul, det er der stærke sikkerhedspolitiske og klimamæssige argumenter for.
Desuden har vi en enestående mulighed for at skabe i tusindvis af nye grønne arbejdspladser, ved at Danmark udvikler nye løsninger og ny teknologi på området, eksempelvis ved at landbrugserhvervet bliver storleverandør af grøn energi fra husdyrgødning og biomasse.
Den bedste vej til målet om uafhængighed af de fossile energikilder går via en satsning på en bred vifte af alternative grønne energikilder.
En af de meget interessante energikilder er geotermisk varme fra undergrunden, der kan udnyttes i forsyningen af fjernvarme.
Man er allerede gået i gang med konkret at afdække potentialet for geotermi flere steder i landet, eksempelvis i Viborg, hvor der sidste år blev igangsat et stort forprojekt for at afdække mulighederne for at udvinde geotermisk varme fra en boring i Kvolsområdet.
Det bliver interessant at se resultatet af disse prisværdige initiativer, der forhåbentlig leder frem til en massiv udnyttelse af de geotermiske ressourcer i undergrunden.
For Venstre er det vigtigt, at de vedvarende energikilder til varmeforsyning ses i et bredt perspektiv og i sammenhæng.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget om at bruge penge på en ensidig strategi for lige netop geotermi.
Vi ønsker en bredere tilgang.
Men det ændrer absolut ikke på, at Venstre stiller sig positivt over for geotermi på linje med de mange andre alternative energikilder, der er ved at blive afdækket og udviklet.
Vi ser nu frem til Klimakommissionens rapport, der kommer til efteråret.
Herefter har vi nemlig grundlaget for at udarbejde en sammenhængende national handlingsplan for gradvis omstilling af Danmarks energiforsyning med endemålet for øje, nemlig et samfund, der er uafhængigt af udefrakommende fossile brændsler.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
Jamen så lad os lade være med at kalde det en solostrategi, men en solohandlingsplan.
Så fastholder jeg, at det ikke er en solohandlingsplan, der er behov for.
Derfor får man et fragmenteret billede, hvis man siger: Nu skal vi alle sammen løbe den vej efter geotermi, og så kommer der noget andet i næste uge, så skal vi alle sammen løbe den vej.
Lad os løbe den samme vej, når vi har et samlet overblik over alle mulighederne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-11:
Vi har en redegørelse for, hvordan vi kan udbygge med havmøller.
Der ligger et arbejde fra ministeriet om, hvordan man kan udbygge med landvind.
Er det solostrategier?
Altså, er det solostrategier, at man inden for den enkelte teknologi belyser, hvordan man kan udnytte mulighederne?
Jeg vil gerne have hr. Jakob Axel Nielsen til at svare på, hvad det er, der gør, at man ikke kan lave det samme for geotermi, som man f.eks. har lavet for havvind.
Vi er ikke enige om, hvad vi politisk skal gå efter, men der ligger et godt og solidt arbejde med, hvor man kunne bygge ud.
Altså, hvad er det, der er så farligt ved det her?
Er det bare, fordi det kommer fra de forkerte partier, eller hvad er der galt?
Når man gerne vil have det belyst, så kald det dog noget andet end en handlingsplan, for vores skyld gerne en redegørelse, en tilbundsgående redegørelse.
Hvordan havde man ellers forestillet sig at man skulle få det belyst?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-11:
Sagen er jo den, at vi alle sammen er interesseret i, at vi på et eller andet tidspunkt – oppositionen har sagt 2050, regeringen har ikke sat årstal på endnu – bliver uafhængige af fossile brændstoffer.
Det er en enorm energipolitisk omvæltning, der skal til for at opfylde det mål, som vi er enige om.
For at opfylde det mål er det meget klogt at lytte til nogle eksperter, der fortæller om de mange muligheder, vi har, for at blive selvforsynende og fossilfri.
De skal spille sammen.
Så vi risikerer simpelt hen at gøre det samme arbejde to gange, hvis vi ikke bare kan vente til september måned, inden vi får nogle kloge menneskers udsagn om, hvordan vi laver en samlet plan.
Det er alt, hvad jeg beder om.
Det kan vel ikke være så dumt?
Jamen der er på ingen måde tale om at hælde det her forslag ned ad brættet, for det er faktisk rigtig godt at få udnyttet mulighederne for geotermisk varme.
Forholdet er det, at vi jo både af sikkerhedspolitiske årsager og energipolitiske årsager skal bestræbe os meget på at blive selvforsynende, og der er det da oplagt, at den varme, man kan hente op fra undergrunden, og som i forvejen findes dernede og er produceret så at sige af planeten selv, skal udnyttes.
Problemet er blot, at når det er sådan, at man får et fragmenteret billede og ikke et overblik over de samlede muligheder for dansk energiog varmeforsyning, så får man ikke kigget på alle muligheder på en gang.
Derfor er det, som ministeren også sagde, ikke en solostrategi, man har behov for.
Man har behov for, at man får kigget overordnet på alle mulighederne, og derfor er det da også utrolig prisværdigt, at der allerede ses på geotermi, og at geotermi allerede få steder har en udbredelse.
Så i Det Konservative Folkeparti støtter vi varmt, at geotermi bliver en del af fremtidens energiforsyning, men vi mener altså også, at det skal ses i det samlede hele, før den fremtidige måde at etablere energi og varme på bliver besluttet, hvilket Klimakommissionen skal komme med sine anbefalinger til.
Det er jo faktisk et meget kompliceret spørgsmål, det her omhandler, og derfor er det vel klogt at spørge eksperter.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Jeg må forstå det sådan, at ministeren ikke er afvisende over for forslaget om, at der er behov for nogle retningslinjer, for at fjernvarmen kan udbygges over kommunegrænserne, men at ministeren har en vis uvilje mod, at der er andre, der sådan set kommer og påpeger det, der kunne være et grundlag, hvorom vi kunne samles.
Så må jeg også anholde den påstand, som ministeren kom med angående økonomien omkring forskning og udvikling.
Der er et væsentligt element i det forslag, nemlig at det skal aftales med branchens partnere.
Det anser jeg sådan set også for at være noget, som ministeren er enig i ved at sige, at det ikke foregår i dag.
De muligheder er ikke til stede i dag, men de muligheder kunne komme op at stå, netop ved at branchens partnere kunne få indflydelse.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Blandt alle Folketingets partier minus Enhedslisten har vi et energiforlig.
Det skal genforhandles i løbet af 2010 og være på plads inden udgangen af 2011.
I et sådant nyt forlig skal der efter Dansk Folkepartis mening også være et væsentligt element om at udnytte den energi, som i form af varme ligger i undergrunden, den såkaldte geotermi.
I 2-3 km’s dybde er der varmt vand eller rettere varmeførende lag, som kan opvarme vand, der bliver pumpet ned og via varmeudvekslere anvendes oppe på overfladen.
Det er ganske gratis bortset lige fra den energi, der bruges til varmepumperne.
Så det er et fantastisk godt element i at blive og være fossilfri.
Men jeg kan love for, at vi i forbindelse med de forhandlinger, vi skal have om et nyt energiforlig, nøje vil se på, at geotermi indgår som et væsentligt element i at gøre Danmark fossilfrit, da det kan producere energi som en del af vedvarende energi-konceptet.
Så Dansk Folkeparti er positiv over for elementerne i det, men vi vil gerne vente, til vi kommer i gang med forhandlingerne om et nyt energiforlig.
Lykke Friis (V), 2010-05-11:
Jeg mener bestemt ikke, at jeg har givet udtryk for nogen uvilje inden for det her felt, snarere tværtimod.
Der er ikke tale om, at det, fordi det er noget, som oppositionen fremfører, er vigtigt.
Altså, vi har allerede nedsat en gruppe, netop med kommunerne, der ser på det her, og som siger, at i forbindelse med den nye energiaftale skal vi altså i endnu højere grad se på strategisk energiplanlægning i kommunerne.
Så det arbejde er jo altså allerede sat i gang.
Så er det så sådan – og det kan godt være, at vi så er uenige om det – at det igen skal ses i et samlet hele.
Det er et udtryk for, at vi altså meget gerne vil handle på et oplyst grundlag.
Med hensyn til forskning som sådan var det jo, som jeg sagde, at der var midler i forvejen, som man kan søge, og jeg ser meget gerne, at man i højere grad søger – også fjernvarmesektoren – de midler, der er.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Altså, hvis det forholder sig sådan, som hr. Ole Vagn Christensen siger, så har Århus Kommune jo begået lovbrud af en eller anden art, fordi de jo rent faktisk har en varmeforsyning, som forsyner både Skanderborg Kommune og Odder Kommune.
At de så føler, at de bør trække det tilbage, kan jeg næppe forestille mig, og jeg vil da opfordre dem til at fortsætte med det.
Så jeg forstår ikke, at hr. Ole Vagn Christensen siger, at det ikke er muligt i dag.
Når jeg tænker over det, så tror jeg da egentlig også, at derude på Djursland, hvor jeg bor, findes der nogle kommunegrænseoverskridende varmeforsyninger.
Nu er kommunerne jo blevet slået sammen her for nogle år siden, men i gamle dage, havde jeg nær sagt, var der jo otte kommuner på Djursland, og jeg er helt sikker på, at nogle af de forsyningsværker, der var derude, leverede fjernvarme på tværs af kommunegrænserne.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-11:
Det handler jo om, hvordan man får det hele bygget sammen i en varmeplan i et område og dermed får udnyttet de varmekilder, der er til stede.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Per Dalgaard: Hvis det nu viser sig, at jeg har ret i min vurdering af det her, kan vi så snakke om det i udvalget, og er hr. Per Dalgaard så til sinds at gå ind for forslaget?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Jeg kan love hr. Ole Vagn Christensen, at jeg vil snakke alt, hvad det skal være, om det her – ofte, hele tiden.
Men lige præcis at støtte forslaget her og nu synes jeg altså igen er en postgang for tidligt.
Jeg vil meget gerne have en overordnet plan, hvor vi kan få udbygget det her, og jeg tror altså stadig væk ikke helt på, at der er de restriktioner, hr. Ole Vagn Christensen påpeger.
Det er i hvert fald ikke det, vi kan se ude i landskabet.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-11:
Da Det Radikale Venstres klimaordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, skal jeg på vores vegne meddele, at vi er positivt indstillet over for beslutningsforslaget.
Jeg skal også indledningsvis takke gode kollegaer i SF og De Konservative for, at vi kunne få lov til at træde ind her i rækkefølgen, så alting kan lade sig gøre, også for et af de mindre partier.
Men vi har længe ment, at der er behov for en national varmeplan, for det er selvfølgelig helt afgørende for vores ambitioner på energiområdet, at vi sørger for, at vores varmeplanlægning er helt up to date.
Det kræver en større grad af koordination end den, vi har i dag, og derfor tror vi, at forudsætningen for at få fornuftige kommunalt koordinerede varmeplaner er, at der også er en national ramme at planlægge inden for.
Der er en lang række reguleringsmæssige og afgiftsmæssige problemer i det, som man selvfølgelig også er nødt til at kigge på.
Det er derfor, man må sige, at det at lave en samlet plan og sikre en tværgående koordinering er en hjælp for alle de gode kræfter, som faktisk er i gang – en hjælp for nogle af de gode initiativer, der tages rundtomkring, også i det Udkantsdanmark, der har fået rigtig meget velfortjent opmærksomhed på det seneste.
Men det kræver også, at vi herinde i Folketinget og hos regeringen er klar til at tage ansvar for at sikre, at de her mange bække små bliver ledt sammen og kommer ind at trække på samme hammel, og det kræver altså, at man er villig til at koordinere på tværs og også sikre, at det foregår i en national ramme.
Derfor er vi altså positivt indstillet over for beslutningsforslaget.