runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Det kan givetvis nøjes med at blive én kort bemærkning, er jeg næsten sikker på.
Pointen er, at jeg bare skal være helt sikker på, at det, hr. Bjarne Laustsen siger, er, at det er det socialdemokratiske synspunkt, at han er enig med Enhedslisten i, at det skal sikres, at Danmark selv har mulighed for at træffe afgørelse om, hvilke gmo-afgrøder der eventuelt skulle dyrkes i Danmark, og at det derudover er Socialdemokraternes holdning, at der ikke skal dyrkes gmo-afgrøder i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Vi er jo endnu ikke færdige med alle diskussioner om det her punkt, men jeg siger bare, at hvis jeg skal give en melding i dag, tyder den sikkerhed, vi vil have omkring produktionen, alle de risikovurderinger og forsigtighedsprincipper, ikke på, at vi kommer til at stå i den situation, hvor vi vil tillade gmo-produktion i Danmark.
Det afgørende argument for, hvorfor vi skulle gøre det, mangler simpelt hen efter min mening, så derfor vil jeg arbejde for, at det bliver dansk kompetence, om vi skal have gmo-produktion eller ej, og vi skal undgå, at det bliver et spørgsmål, hvor EU-retten skal ind at sige, hvad der må dyrkes i de enkelte medlemslande eller ej.
Det må være en national beslutning.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Jeg har forståelse for det, og vi vil da også gerne have, at det kan nå at blive nævnt i 12-radioavisen, at vi behandler det her i Folketingssalen.
Jeg vil lige sige til ordføreren fra Socialdemokratiet, at jeg ikke er medlem af Enhedslisten.
Det blev nemlig nævnt, at Enhedslisten havde fremsat det her forslag.
Det her forslag er et tegn på et bredt samarbejde i Folketinget.
Det ved jeg godt at Socialdemokratiet ikke går ind for, men det har Enhedslisten og Fokus så vist kan lade sig gøre.
Spørgsmålet fra mig til den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen, skal være: Vil han love, at de medlemmer, der sidder i Europa-Parlamentet fra Socialdemokratiet, fra dags dato går aktivt ind og kæmper for, at Danmark får lov at være gmo-frit?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Allerførst en beklagelse: Jeg er helt fuldstændig klar over, at hr. Christian H. Hansen ikke er medlem af Enhedslisten.
Jeg ved ikke, om man kan være medlem flere forskellige steder.
Jeg er udmærket klar over, at hr. Christian H. Hansen er gået ud af Dansk Folkeparti og har startet et parti, der hedder Fokus, også er medforslagsstiller her.
Derfor burde det selvfølgelig have været nævnt fra min side.
Når det er sagt, vil jeg bare sige, at jeg ikke er i den situation, at jeg forpligter medlemmer af Europa-Parlamentet til at indtage bestemte synspunkter.
Vi har en dialog om tingene.
På den måde arbejder vi i forhold til de ting, som er ganske fornuftige, og derfor tror jeg da også sagtens, at vi kan blive enige om, at det, at der er dansk beslutningskompetence i den her sag, også vil være det, vores folk i Europa-Parlamentet arbejder for.
Så det vil være det udgangspunkt, vi har.
Der er masser af problemstillinger, som vi skal have afklaret, og i forhold til hele gmo-diskussionen med import af foder osv. plejer vi at være meget enige i den her sag.
Det tror jeg også godt at hr. Christian H. Hansen fra partiet Fokus kan regne med i den her sag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. René Christensen, desværre ikke kan være til stede her i salen i dag, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende: Forslaget om gmo-fri zoner i Danmark ser Dansk Folkeparti som udgangspunkt positivt på, men er det nu også et skridt i den rigtige retning?
Det, der lægges op til, er, at landbruget og branchens organisationer gennem frivillige overenskomster kan indføre gmo-fri zoner i Danmark, så arealer friholdes for gmo-dyrkning, og at kommuner får mulighed for at kunne erklære sig som gmo-fri zoner.
Dansk Folkeparti er dog ikke enig i, at dette er den rigtige løsning.
Vi mener derimod, at gmo er en så væsentlig faktor i forhold til mangfoldighed blandt planter, at dette bør og skal ligge på nationalt plan.
En dansk landmand, der vil dyrke gm-afgrøder, skal ikke på forhånd sende en ansøgning om tilladelse til dyrkning til Plantedirektoratet eller andre myndigheder.
Til gengæld skal en kommende gmo-landmand forud for dyrkning af gm-afgrøder først have været på kursus i dyrkning af gm-afgrøder, og efterfølgende får han så tilsendt et såkaldt gmo-kørekort af Plantedirektoratet.
Plantedirektoratet fører et register over landmænd med gmo-kørekort, og kun personer, som er registreret af Plantedirektoratet, må dyrke gm-afgrøder.
Det vil sige, at vi er tæt på, at der er landmænd, som faktisk ønsker at dyrke gmo'er.
Vi har set det i Sverige, hvor der er landmænd, som netop er begyndt at dyrke gmo-kartofler til foder.
Desværre har ingen af forslagsstillerne været med på den tur, som Fødevareudvalget sammen med ministeren netop har været på til Argentina, og her fik udvalgets deltagende medlemmer virkelig efter ordførerens, hr. René Christensens, opfattelse et stort fagligt udbytte.
Dette gør, at Dansk Folkeparti vil opfordre den nye fødevareminister til at tage skridt til en fornyet debat om gmo i Danmark.
Gmo er ikke kun negativt eller positivt, og der er faktisk et stort potentiale i gmo.
Der er bl.a. mulighed for, at der kan opdyrkes store arealer på det afrikanske kontinent, hvilket i dag ikke er muligt.
Men Dansk Folkeparti er ikke overbevist om det eller har dokumentation, som kan vise konsekvenserne ved gmo-dyrkning.
Danmark er arealmæssigt ikke stort; Fødevareudvalget så i Argentina randzoner på op til 6 km, hvilket jo slet ikke er tilfældet i forhold til den lovgivning, vi har på området i Danmark i dag.
Dansk Folkeparti kan således ikke støtte dette beslutningsforslag med den begrundelse, at vi mener, at det skal være nationalt reguleret, og samtidig vil vi igen gerne opfordre ministeren til en fornyet faglig og konstruktiv debat om gmo i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-08:
Tak, hr. formand.
Forslagsstillerne skal have tak for initiativet.
Det er et område, som vi har meget stort behov for grundigt at få belyst, og derfor er det udmærket, at vi får den her debat.
Ministeren sagde, at vi jo har sameksistensregler, og så er det på plads.
Er det nu også helt sikkert, vil jeg spørge ministeren om, at det så er på plads.
Det er jeg slet ikke sikker på at det er.
Jeg har forstået, at økologerne i Danmark langtfra er enige i, at sameksistensreglerne er dækkende for det, der er nødvendigt, for at vi kan opretholde og udvide en økologisk produktion.
Jeg var med på den studietur til Argentina, og jeg kan bekræfte det, som Dansk Folkeparti sagde om, at man i nogle områder havde afstande, der skulle være gmo-fri, på 6 km, men at det jo altså også var frivillige regler.
Men jeg vil egentlig gerne høre ministeren, om det virkelig er regeringens opfattelse, at vi har sameksistensregler, og at det så er på plads.
Efter vores opfattelse kan det være meget vanskeligt at få gmo og økologi til at sameksistere, fordi der jo nok er noget større spredningsafstande end det, vi havde tænkt, da vi lavede sameksistensreglerne.
SF er med i det lovkompleks, så det er ikke sådan, at jeg fralægger mig ansvaret.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan blive nødt til at se på det igen.
Vi har jo bl.a. i Argentina set, at der er opstået planter, som er resistente over for Roundup, og som dermed ikke er i stand til at blive bekæmpet eller i hvert fald kun er i stand til at blive bekæmpet med meget store mængder af pesticider.
Det er jo en betænkelig udvikling, der sker der,
hvor er vi så om 10, 15, 20 år?
Kan man overhovedet forudse, hvad det ender med?
Jeg vil egentlig godt høre ministeren, om det er regeringens opfattelse, at det er muligt i Danmark både at have en stor økologisk produktion og en gmo-produktion.
Jeg siger det her, vel vidende at vi ikke har gmo i øjeblikket, men sagen er jo vel nok, at hvis der er en landmand, der siger, at nu vil han gerne i gang, er der vel for så vidt ikke rigtig nogen, der kan hindre landmanden i det.
Så vi kan jo stå her lige før, at det her bliver en realitet.
Det fremgår af forslaget, at Nordisk Råd har arbejdet ret meget med det her.
Det, udvalget i Nordisk Råd er nået frem til, er jo, at man ikke er tilfreds med, at ministerrådet har villet afskrive den rekommandation, man har, og ender op med, at man fortsat vil søge information om, hvad de nordiske ministre har gjort i forhold til EU, og hvad der er gjort for at komme videre med det her.
Det er så mit spørgsmål til ministeren: Hvad har den danske minister gjort i forhold til det i det sidste halve år, efter at den her rekommandation er behandlet i ministerrådet?
Afslutningsvis skal jeg sige, at SF er positivt indstillet over for forslaget.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-08:
Genmodificerede afgrøder ses rundtomkring i verden som en af løsningsmulighederne for den fremtidige fødevareforsyning på globalt plan.
Rundtom i verden er der allerede i dag millioner af hektarer landbrugsarealer, der er tilsået med genmodificerede afgrøder, hvor man udnytter de potentialer, som ligger i denne anvendelse.
I EU har man hidtil været meget tilbageholdende med at give tilladelse til dyrkning af gm-afgrøder, og det er kun to afgrøder, der er blevet godkendt til dyrkning i hele EU.
Senest er det en kartoffel, der i kraft af et højt stivelsesindhold egner sig godt til industribrug.
Man er her meget skeptisk over for anvendelsen af gmo både med hensyn til eventuelle spildfrø og også med hensyn til vindspredning af arvemasse, så beslægtede afgrøder eventuelt kan smittes med genmodificerede organismer.
Af hensyn til det sidstnævnte er det derfor et krav, at der indføres afstandskrav til eventuelle marker med gmo, de såkaldte sameksistensregler.
Disse regler giver plads og mulighed for dyrkning af gmo-afgrøder i Danmark, men indtil videre har denne mulighed ikke været anvendt.
Alene af den grund er det et hypotetisk forslag, der er fremsat.
Men i Danmark hylder vi et frivillighedsprincip, hvor det er op til den enkelte at lægge begrænsninger på sin bedrift.
Der er således ingen grund til at lave lovgivning på dette område, og et særligt krav om gmo-fri kommuner vil være i strid med de gældende regler på området.
Hvad angår betænkelighederne vedrørende herbicidresistente ukrudtsarter, er det ikke en problemstilling, som udelukkende vedrører gmo-afgrøder.
Det er allerede kendt i Danmark, på trods af at der ikke dyrkes gmo her.
Hvis der er problemer med dette, vil gammelkendte sædskifteprincipper være med til at afhjælpe eventuelle problemer med dette.
Eftersom der allerede ikke er nogen hindringer for, at landmænd kan erklære deres områder for gmo-fri, kan Det Konservative Folkeparti altså ikke støtte dette forslag.
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
: Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at arbejde for og støtte op om, at landbrug og branchens organisationer gennem frivillige overenskomster kan indføre gmo-fri zoner i de nordiske lande, og at arbejde for, at EU anerkender, at der skal indføres gmo-frie zoner. Det beslutningsforslag, vi arbejder med lige nu, er en udmøntning af den rekommandation.
Da jeg selv har været med til at arbejde med det i Nordisk Råd og dermed kender stoffet, er jeg som udgangspunkt meget positiv over for at få det udmøntet.
Der er en række ting, der taler for, at vi skal være forsigtige med at indføre gmo-afgrøder.
I Argentina, hvor Fødevareudvalget var i uge 10, og hvor jeg også selv deltog, studerede vi netop dette tema, og der var en lang række spørgsmål, vi fik belyst.
Således har landet både økologisk og konventionelt landbrug, og der er indgået frivillige aftaler om en beskyttelseszone på mindst 6 km mellem de to dyrkningsformer.
I Danmark er det noget mindre.
I Bulgarien har de indført beskyttelseszoner på mindst 7 km samt 30 km til habitatområder.
De hylder altså forsigtighedsprincippet.
Dansk landbrug har ytret ønske om at bruge gmo'er.
Der er efter mine oplysninger mere end 30, der har uddannelse til det; jeg har faktisk hørt et tal, der siger 250, men det er jo til at finde ud af efterfølgende.
Det store problem for Det Radikale Venstre at se er samlivet mellem økologisk brug og det konventionelle.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er de økologiske dyrkningsmetoder, der skal fremmes, og jeg kan ikke se, at økologiske afgrøder og gmo-afgrøder kan dyrkes side om side i Danmark, fordi det er så små afstande, vi taler om.
Vi har sameksistenslove, men de er ikke tilstrækkeligt opdaterede.
Sameksistensloven er fra 2004, og jeg vil da også gerne spørge ministeren herfra, om han er åben for at forhandle en ny og opdateret udgave.
Der er problemer med den gamle; beskyttelseszonernes afstande er for korte, der er problemer med et meget stort vandforbrug ved gmo-afgrøder, som vi så i Argentina, der er et meget stort sprøjteforbrug, og der er resistensudvikling.
Der er en lang række problemer, vi skal have belyst, og det kunne jo så passende ske i forbindelse med en anden lovgivning.
Der er også nogle problemer vedrørende såsæden, kommende generationer af såsæd.
Vi har problemer med manglende fri forskning inden for gmo-afgrøder.
Den forskning, der foregår i øjeblikket, foregår i de store firmaers regi og er ikke nødvendigvis fri.
I Det Radikale Venstre mener vi, at vi skal holde os til forsigtighedsprincippet.
Det skal vi; jeg nævnte flere grunde.
Der er undersøgelser, der viser, at gmo-afgrøder bruger meget store mængder vand og store mængder roundup.
Der er også undersøgelser, der viser, at udbyttet efter forholdsvis få år falder igen.
Så Det Radikale Venstre er for dagens beslutningsforslag fremsat af Fokus og Enhedslisten, og vi er også for at belyse området meget, meget mere, end vi har gjort det indtil nu.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det hurtigt, for vi har jo indgået samarbejde med Enhedslisten om det her beslutningsforslag, og da vi sad her i samarbejdets ånd og tænkte på, at vi nu skulle skabe et bredt forlig i Folketinget, blev vi enige om, at så måtte vi hellere nøjes med at lave det her forslag, som drejede sig om nogle små områder i Danmark, som kunne gøres gmo-fri.
For vi kiggede jo lidt tilbage i historikken og kunne se, at der tidligere havde været et forslag, som gik ud på, at hele Danmark skulle være gmo-frit, og det kunne man ikke skaffe flertal for.
Nu lyder det imidlertid til, at det faktisk er det, man hellere vil i dag, og jeg tror godt, jeg også på Enhedslisten vegne kan sige, at så langt kan vi godt strække os i udvalgsbehandlingen at sige, at hele Danmark skal være gmo-frit.
Vi kan forstå, at vi har Socialdemokratiet med, vi har sikkert også SF med, De Radikale og, jeg tror næsten også Dansk Folkeparti.
Det må jeg sige
kommer lidt bag på mig, det overrasker mig, at der er sket den udvikling, men det er jeg selvfølgelig utrolig glad for.
Så derfor ser jeg frem til det samarbejde, der skal ske i udvalget nu, om at gøre Danmark gmo-frit.
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
Jeg skal lige kort svare på nogle af de spørgsmål, der er blevet rejst.
Til spørgsmålet om, hvorvidt jeg mente, der var mulighed for at have en sameksistens i Danmark imellem gmo'er og konventionel og økologisk produktion, vil jeg svare, at det mener jeg der er med de afgrøder, som vi har en aftale om i de her ting om nogle sameksistensregler.
Det mener jeg er muligt med de regler, der er lavet.
De bygger på en faglig viden på det område, en viden, som faktisk ikke er så ringe her i Danmark, netop fordi vi, som hr. Bjarne Laustsen udtrykte det, har en stor eksport af markfrø, som ikke tillader, at man sorterne imellem har haft en krydsbestøvning.
Vi kunne ikke have den store eksport, hvis vi ikke havde styr på det.
Med hensyn til arbejdet i Nordisk Råd vil jeg sige, at det jo i rekommandationen om gmo-fri zoner er meddelt, at hvert enkelt land selv må forholde sig til opfordringen om at arbejde for at indføre gmo-fri zoner på frivillig basis.
Det samme gælder opfordringen om at arbejde for, at EU anerkender, at der kan indføres gmo-fri zoner.
Der har Nordisk Råd jo bedt Nordisk Ministerråd om at oplyse, hvad de nordiske ministre har gjort i forhold til EU.
Regeringen har sendt det danske svarbidrag til Nordisk Ministerråd, og det forventes, at det samlede svar fra ministerrådet på den baggrund vil blive drøftet på rådets kommende møde til sommer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Vi har i SF meget klart lagt op til, at det ikke nødvendigvis er de projekter, der bliver brugt penge på i dag.
Det handler om, at der er en dårlig projektstyring, som betyder, at de projekter, der måske kommer først, får midlerne, mens de, der kommer efterfølgende, ikke har midler, fordi de allerede er brugt.
Det andet problem er, at man ikke gennemgår ansøgningerne og projekterne enkeltvis.
Nu har jeg selv prøvet at sidde i EU-Nævnet, hvor vi også administrerede et ret stort millionbeløb, og der var der fra regeringens side ingen tvivl om, at det var væsentligt, at vi sørgede for, at hvert projekt faktisk holdt vand, at regnskabet holdt vand.
Jeg mener, det er det samme, der skal gøres i forhold til de her fonde.
Jeg har ikke tænkt mig at gå ind i det enkelte projekt og sige, om det er et dårligt eller godt projekt; det synes jeg politikere skal holde sig fra.
Men jeg synes, det er væsentligt at sørge for, at vi er sikre på, at det offentliges penge bliver brugt på en måde, så vi bagefter kan sige, at det er forsvarligt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Jamen jeg synes ikke, sammenligningen holder.
For det, vi taler om her, handler om et regelsæt for import af fødevarer fra EU-lande og fra tredjelande.
Og spørgsmålet er, om vi kan forbyde en fødevare af etiske årsager, og det tror jeg ikke vi kan.
Men hvis vi kan dokumentere, at dyret har taget skade af den produktionsform, eller at der i øvrigt er skader, eller hvad der kan være, vil jeg meget, meget gerne være med til at kigge på det.
Jeg tror også, vi kan få rejst den her diskussion om, at det er en metode, som vi må tage afstand fra.
Så derfor drejer det sig om at få overtalt flest muligt, så vi kan få det forbudt i hele Europa – for min skyld også gerne i hele verden – for jeg synes, det er afskyeligt.
Når det handler om hunde, er det et lidt anderledes problem, og derfor kan der sagtens være bevæggrunde for, at man går ind og siger, at hunde, der har været mishandlet eller er blevet vanrøgtet eller noget andet, ikke skal kunne sælges videre, de skal behandles.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det.
Nu havde jeg jo ellers lige lovet ovre i kulissen, at jeg ikke ville stille nogen spørgsmål, men ordføreren her er selv lidt skyld i, at jeg kommer til at gøre det alligevel.
For der er jo nogle ting, der ikke hænger sammen, og virkeligheden hænger ikke sammen for Socialdemokratiet.
Nu vil jeg prøve at ridse det op, og så kan ordføreren bekræfte over for mig, at det er rigtigt.
Det her handler jo om, at når vi taler dyrevelfærd, er det ikke noget, som bor så dybt i hjertet af Socialdemokratiet.
Det er sådan, at hvis der er en socialdemokrat, der tilfældigvis af en journalist bliver spurgt om et eller andet, der omhandler dyrevelfærd, så får man svaret på det, og så er man nødt til at komme med et eller andet beslutningsforslag, eksempelvis det om hunde.
Men når der så kommer andre sager op, hvor man ligesom kan se at her kommer man til at gå lidt imod EU, så følger man EU.
En rigtig socialdemokrat spørger sig selv, når han står op om morgenen og kigger sig selv i spejlet: Hvad kan jeg gøre for fru Helle Thorning-Schmidt, og hvad kan jeg gøre for EU i dag?
Man kan jo lige så tydeligt høre, at det er det, der skinner klart igennem her i salen.
Er det ikke korrekt?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Nu betragter jeg mig selv som en god socialdemokrat, men jeg vil ikke love spørgeren, at jeg lige nøjagtig gør det i den rækkefølge, at jeg spørger, hvordan jeg kan tilfredsstille formanden, og så, hvad man kan lave af god politik osv.
Nej, jeg tænker faktisk på alle 178 kollegaer og dermed også hr. Christian H. Hansen, og hvordan vi kan få tingene til at hænge sammen og få skabt et samfund med et Danmark i balance osv.
Det handler også om dyrene.
I alt, hvad vi foretager os, har vi en meget, meget høj dyrevelfærdsmæssig sikkerhed med.
Det går vi ind for, og det har vi bevist adskillige gange.
Vi har også tidligere sammen med hr. Christian H. Hansen fremsat forslag, der har været på kant med EU-reglerne, og vi har netop i forbindelse med transportegnethed osv. prøvet at opstille nogle grænser og nogle andre ting og komme med en argumentation og dokumentation, hvor vi siger, at sådan vil vi have det og sådan vil vi gøre fra dansk side.
Det er jo en svær øvelse, for vi skal også have andre lande til at respektere vores synspunkter.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det.
Da jeg kan forstå, at jeg er med i hr. Bjarne Laustsens morgenbøn, vil jeg love, at jeg tager hr. Bjarne Laustsen med i min aftenbøn i aften.
Man siger nu, at man vil gøre en masse for det her i EU.
Det er sådan, at jeg har meget travlt i øjeblikket, så jeg kan ikke nå at følge med i det hele.
Så jeg bliver nødt til at spørge ordføreren: Hvornår har Socialdemokratiet sidst stillet forslag om det her i Europa-Parlamentet?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-08:
Det er et spørgsmål, jeg vil lade gå videre til mine kollegaer i Europa-Parlamentet, og jeg vil selvfølgelig også tilskynde dem til at gøre det.
Jeg synes, at vi har en god stemning omkring det her.
Ministeren lover at gå i front og udvide de muligheder, vi har, for mærkning; jeg har stillet spørgsmål om det med restauranterne osv.; og jeg vil tro, at vi under udvalgsarbejdet kan komme på rigtig mange flere gode ting sammen, hvis vi lægger de rigtige ting sammen.
Dernæst kan vi få vores parlamentsmedlemmer i Europa-Parlamentet og hele Kommissionen til også at gøre noget.
Vi ved godt, hvad det er, vi er oppe imod, det er stærke kræfter, men ikke desto mindre synes jeg, at vi sammen skal forsøge at løse den her opgave.