runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-05-04:
Vil ministeren love, at de boligejere, der eventuelt uden lovhjemmel i ejendomsskattelovens § 1, stk. 4 henholdsvis stk. 6, både får de penge, de har betalt for meget, tilbage, og at de retssikkerhedsmæssigt får forlænget forældelsesfristen, så de kan nå at klage over ejendomsskatten?
Jeg læser op: Vil ministeren love, at de boligejere, der eventuelt uden lovhjemmel i ejendomsskattelovens § 1, stk. 4, henholdsvis stk. 6, både får de penge, de har betalt for meget, tilbage, og at de retssikkerhedsmæssigt får forlænget forældelsesfristen, så de kan nå at klage over ejendomsskatten?
I forlængelse af det foregående spørgsmål er der jo ikke noget pop over det her, og der er heller ikke noget med, at vi prøver at hidkalde nogle profeter til at besvare det her spørgsmål.
Som folketingsmedlem – og ministeren er også folketingsmedlem – skriver man jo under på, at man vil overholde grundloven.
Derfor synes jeg også, det må være magtpåliggende for enhver minister hurtigst muligt at få det undersøgt, så snart man får en kraftig antydning af, at grundloven eventuelt ikke er overholdt, og at man altså uretmæssigt – fordi der ikke er lovhjemmel til det – opkræver ejendomsskatter.
Derfor er det også meget interessant med den her arbejdsgruppe, som ministeren henviser til hele tiden.
Den arbejdsgruppe har jo virkelig ekserceret i ikke rigtig at kunne finde ud af, hvad den er enig om.
For et kort stykke tid siden havde vi skatteministeren i samråd om den her arbejdsgruppe, og der kom det frem, at man var uenig om nogle referater.
Jeg synes, det ser ud til, at Indenrigsministeriet, Skatteministeriet og måske også KL, som deltager i den her arbejdsgruppe, sidder og har det der spil om: Hvem skal ende med aben?
Hvem har ansvaret for det her?
Der er jeg rigtig, rigtig glad for, at rigsrevisor synes, den her sag er meget, meget alvorlig, og derfor vil rigsrevisor senere i år komme med en rapport til Folketinget, sådan at vi kan få vished om, hvem det er, der har ansvaret for, at grundloven ikke blev overholdt i forbindelse med ejendomsskattelovens § 1, stk. 5, og sådan, at vi også kan få en udvidet analyse af stk. 4 og stk. 6. Jeg har så et spørgsmål til ministeren.
Nu kan vi jo vente til rigsrevisors rapport kommer til efteråret, men ville det ikke klæde ministeren at sætte sig ned for bordenden og sige til arbejdsgruppen: Nu skal vi have vished for det her omkring § 1, stk. 4 og stk. 6, og få det afklaret, og så kan vi komme i gang med at lave en plan for, hvordan vi skal sætte forældelsesfristerne, og hvordan vi skal få betalt de her penge tilbage til folk?
Og jeg har et spørgsmål mere: Hvornår mener ministeren arbejdsgruppen kan barsle med en krystalklar undersøgelse af § 1, stk. 4 og stk. 6?
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Jeg kunne ikke drømme om at give spørgeren noget som helst løfte, for jeg skal holde mig til loven og grundloven og kammeradvokaten og andre profeter.
Det er man nødt til som minister.
Jeg håber, det snart går op for hr. Thomas Jensen, at det altså er vilkårene.
Og så kan det ikke nytte noget, at han mener: Kunne jeg ikke lige sige dit og dat, og kunne jeg ikke lige sparke lidt til et udvalg?
Jeg har udtalt ganske klart, at hvis der også er problemer med forældelse vedrørende stk. 4 og stk. 6, så skal det ikke gå ud over borgerne.
Det har jeg sagt.
Og det er jo det, der er ledestjernen for udvalget.
Så er det, man lige skal finde ud af
: Er der problemer med forældelse vedrørende stk. 4 og stk. 6?
Og man skal finde ud af: Hvordan får man så betalt pengene tilbage?
Det er jo ikke sådan en enkel sag.
Hvis vi ellers kan få lov at få arbejdsro, vil jeg gerne garantere, at borgerne så hurtigt som overhovedet muligt får deres penge tilbage, hvis de har krav på det, med overholdelse af alle de regler og procedurekrav, som skal overholdes i sådanne sager.
Jamen tillykke med, at spørgeren nu også fandt noget at angribe statsministeren for, men det ved jeg godt er hovedformålet med alt, hvad socialdemokratiske folketingsmedlemmer gør i denne tid.
Så lykkedes det her, tillykke med det.
Jeg kan kun gentage, at den arbejdsgruppe, som er nedsat, og som har en vanskelig opgave, uden unødigt ophold vil løse det, den er sat til.
Jeg har ikke kaldt kammeradvokaten en profet – det kan være, at spørgeren aldrig har hørt udtrykket loven og profeterne, men det var det udtryk, jeg brugte og udvidede til også at omfatte grundloven og kammeradvokaten, men dermed har jeg jo ikke udnævnt kammeradvokaten til at være profet.
Jeg har ikke mulighed for at svare på de mange forskellige antydninger, som spørgeren kommer med, og jeg synes i virkeligheden, at denne sag er for seriøs og for vigtig for en række borgere i Danmark til, at vi skal stå og have småpolemik om det.
Thomas Jensen (S), 2011-05-04:
Det er jo altid positivt, når der er nogen her i Folketingssalen, der excellerer i sproglig kreativitet, og det må jeg sige at ministeren har gjort i dag på en sådan måde, at man også godt kunne misforstå det, for ministeren har jo sagt: kammeradvokaten og andre profeter.
Og så må man jo også antage, at ministeren mener, at kammeradvokaten er en profet.
Men lad os nu holde os til sagens kerne, for den går ikke, Granberg.
Det er sådan, at man med lethed kan få undersøgt, om den her paragraf bliver fulgt med det it-system, som statsministeren implementerede tilbage i 2002-03.
Og derfor synes jeg også, det er uhyre vigtigt, at indenrigsministeren hurtigst muligt undersøger, om det er sådan, at der uretmæssigt bliver opkrævet ejendomsskat.
Jeg synes, det er pinligt, at der er den her arbejdsgruppe, hvor man ikke kan sige, hvornår der vil komme et resultat.
Man sidder og slås internt i arbejdsgruppen – det er jo synligt for enhver, der har fulgt arbejdet.
Derfor synes jeg også, at ministeren, som jo er ansvarlig og kan sætte sig for bordenden i den her arbejdsgruppe, skulle sætte sig ned og sige: Hør nu her, nu handler det ikke om, at vi skal slås internt, nu handler det om at imødekomme skatteborgerne, som har betalt for meget i ejendomsskat.
Man skulle klart og tydeligt sige til dem: Vi er desværre kommet til at opkræve for meget i ejendomsskat, og vi vil efter denne plan sørge for, at det, der er opkrævet for meget i ejendomsskat, bliver betalt tilbage, og at forældelsesfristerne bliver udvidet, så vi også sikrer retssikkerheden for de borgere.
Hvorfor vil ministeren ikke sikre det her i dag?
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Lad mig endnu en gang slå fast: Hvis der er boligejere, som har oplevet, at der er sket en forkert beregning af grundskatteloftet, og som derfor uretmæssigt er blevet opkrævet for meget i ejendomsskat, skal de naturligvis have deres penge tilbage, uanset om det så vedrører stk. 4, stk. 5 eller stk. 6. Den arbejdsgruppe, jeg nævnte under det tidligere spørgsmål, med deltagelse fra en række ministerier og Kommunernes Landsforening skal undersøge, om systemet har regnet rigtigt eller forkert, og med hensyn til forældelse indførte vi med lovforslag nr. L 65 en særlig forældelsesfrist i forhold til de sager, der vedrører stk. 5. Skulle der vise sig en tilsvarende problemstilling i forhold til sager efter stk. 4 og stk. 6, så er jeg naturligvis indstillet på at fremlægge lovforslag om det.
Borgerne skal selvfølgelig behandles ens, uanset om det, vi taler om, vedrører det ene eller det andet stykke i loven, især hvis det så at sige er den samme systemfejl, de er blevet udsat for.
Jeg tror, at vi nu er kommet rigtig langt ind i det næste spørgsmål, men hvis jeg nu skal nøjes med det spørgsmål, der blev stillet til sidst, så er svaret: Så hurtigt som muligt, uden unødigt ophold. Jeg håber, at spørgeren er glad for, at regeringen holder sig til kammeradvokaten, som er statens advokat, og som skal sikre, at det, vi gør, er strengt korrekt, at vi alle overholder lovene, at vi overholder grundlovens § 47, hvorefter ingen skat må opkræves, uden at der er hjemmel i lov.
Det er jo det, der er det afgørende, når man skal administrere den slags indviklede områder, og det tror jeg altså også at hr. Thomas Jensen ville svare, hvis han stod her i mit sted.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-04:
Hvilket ansvar mener ministeren, at regeringen har for, at Danmark endnu engang er faldet tilbage på en international rangliste, når det gælder it, denne gang i World Economic Forums e-paratheds-indeks?
Spørgsmålet lyder: Hvilket ansvar mener ministeren at regeringen har for, at Danmark endnu en gang er faldet tilbage på en international rangliste, når det gælder it, denne gang i World Economic Forums e-paratheds-indeks?
Tak for ministerens svar.
Det afhænger selvfølgelig af øjnene, der ser, men i stedet for de tal, som ministeren remsede op, vil jeg gerne lige komme med nogle andre tal og nogle andre undersøgelser.
For det er jo ikke helt tilfældigt, at vi er faldet på ranglisten, og det er ikke første gang, det er sket.
Det er andet år i træk.
Faktisk er det sådan, at ministerens forgænger tilbage i 2007, dengang vi stadigvæk førte og det var gode tider, sagde, at World Economic Forums rapport skulle være pligtlæsning, for så kunne man følge med i, hvor godt det gik.
Nu håber jeg, at ministeren også læser den og forholder sig til den.
Ministeren siger, at det da egentlig går ret godt, men det kan jeg ikke rigtig se, for når man som sagt ser på de forskellige målinger i de forskellige undersøgelser, kan man se, at Danmark har mistet førertrøjen.
Det går rigtig, rigtig skidt.
Vi er faldet ned på en syvende plads på World Economic Forums e-paratheds-indeks.
Vi er faldet tilbage i forhold til Danmarks bredbåndskvalitet overhalet af lande som Letland og Bulgarien.
Nu talte ministeren om digitalisering, og hvis man så ser på onlineservice, fremgår det, at der igen for nylig blev lavet en undersøgelse, hvor vi gik fra en 9. plads ned til en 11. plads.
Spanien, Finland og Malta har overhalet os.
Så ministeren har måske ikke helt fået fat i de seneste tal, men de viser i hvert fald noget andet.
Det er sådan, at en interessant blogger fra Computer World spørger: Hvad er det lige, der sker med Danmark?
Er Danmark faldet i en it-mæssig tornerosesøvn?
Det skulle man næsten tro, for som sagt er tallene denne gang ikke bare udtryk for gule advarsler, men røde advarsler.
Det er for andet år i træk, det går nedad.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, hvor grelt det, når man ser på denne udvikling, skal stå til, hvor dybt vi skal falde i de forskellige statistikker, før ministeren måske vil tage det her meget mere alvorligt.
For ud fra ministerens svar, virkede det, som om ministeren ikke var så bekymret, men syntes, at det da gik o.k., og at vi da ikke var så ringe stillet i forhold til andre lande.
Men hvis vi netop skal bevare ambitionen om at være en it-nation og være blandt de bedste, synes ministeren så ikke, at det her er en bekymrende udvikling?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-04:
Jeg synes simpelt hen ikke, at spørgeren kan være i tvivl om mine eller regeringens ambitioner på området.
Jeg sluttede faktisk mit forrige svar af med netop at sige, at nu skal vi ikke bare læne os tilbage og være tilfreds med topplaceringerne – vi ligger jo som sagt generelt i topti – men hele tiden sørge for at iværksætte nye initiativer.
Det er jo bl.a. det, jeg har gjort i »Digitale veje til vækst«.
»Digitale veje til vækst« beskriver dels en bredbåndsmålsætning, dels hvilke ambitioner vi har for indholdet, hvad det er for nogle rigtig gode tilbud, vi kan give borgerne med hensyn til at bruge digitaliseringen, dels hvordan vi hele tiden løfter borgernes it-kompetencer.
Den sammenhæng, der er mellem infrastrukturen, indholdet og kompetencerne er helt klart med til, at Danmark også fremover kommer til at klare sig godt.
Jeg betvivler ikke, at konkurrencen er blevet hårdere og stærkere.
Det er ikke nødvendigvis tegn på, at Danmark er faldet af på den, men at nogle af de lande, vi måler os med, virkelig har løftet sig.
Så jeg synes, det er en meget fejlagtig udlægning at betvivle regeringens og mine ambitioner på feltet.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-04:
Jeg betvivler det, fordi tallene ikke viser, at det går den rigtige vej, tværtimod.
Hvis man ser på it-kvalifikationer eller it-færdigheder, vil man opdage, at der faktisk ikke er sket den store ændring, selv om ministeren har ændret det, der hed It-barometeret, der skulle måle danskernes it-færdigheder, fordi ministeren måske ikke syntes om, at det viste, at 41 pct. af danskerne ikke havde de nødvendige it-færdigheder.
Nu er det så Danmarks Statistik, der går ind og måler det.
Men ifølge Danmarks Statistiks tal fra sidste år svarede 49 pct. af befolkningen, at de i høj eller i nogen grad har behov for at få styrket deres it-færdigheder i forhold til deres arbejdsliv.
34 pct. af befolkningen svarede, at de ikke en eneste gang i løbet 2010 har prøvet at gemme en fil på en computer.
Når jeg tænker på, at it inden for den sidste 10-års-periode skulle fylde ret meget – og ambitionen har jo været, at Danmark skulle være en it-nation – kan jeg ikke forstå, at tallene ikke viser flere positive resultater end som så.
Nej, så jeg synes ikke, ministerens handlingsplan er specielt ambitiøs.
Så jeg vil egentlig høre, om ministeren ikke har meget mere konkrete målsætninger og handlingsplaner for, hvordan hun vil knække den her udvikling.
Thomas Jensen (S), 2011-05-04:
Spørgsmålet lyder: Hvorfor har ministeren ikke bedt kammeradvokaten om at undersøge, om skatteborgerne uretmæssigt er blevet opkrævet for meget i ejendomsskat, hvilket kammeradvokaten kraftigt antyder i konklusionen i sin redegørelse af 11. april 2011?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-04:
Jeg vil såmænd gerne lige komme tilbage til kommentaren omkring NemID.
Jeg synes, at NemID er et meget, meget attraktivt projekt.
Der er virkelig mange danskere, der har taget det til sig, og som bruger det meget, meget hyppigt.
Det indebærer nogle store fordele for borgerne.
Der er nem og meget mere sikker adgang til oplysninger, både når man skal i banken, og når man skal have oplysninger fra kommunen eller fra forsikringsselskabet, eller hvor det måtte være.
Spørgeren har bidraget til sådan en politisk italesættelse af, at det her var et frygtelig utrygt redskab at bruge, og jeg vil bare præcisere, at der ikke, så vidt IT- og Telestyrelsen er bekendt, er en eneste dansker, der har været udsat for misbrug af data.
Så jeg synes også, man skal passe på med, hvordan man fra politisk side er med til at bakke op om danskernes it-kompetencer.
Er det ved at sætte store, farlige historier op om det store udyr, eller er det ved at prøve at være objektivt analyserende og sige, at der ikke er en eneste dansker, der har været udsat for misbrug i NemID?
Det er en meget stor fordel for millioner af danskere.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-04:
Jeg kan kun gentage det samme over for ministeren: Ministeren har også været ret selektiv i sine svar, når hun udvælger tal.
De tal, jeg henviser til, er nogle, som ministeren selv har sat i gang.
Når jeg fremhæver, at det er omkring 35 pct. af den danske befolkning, der ikke har prøvet at gemme et dokument på en computer, så er det ikke noget tal, jeg bare finder ude i den blå luft.
Det er noget, Danmarks Statistik har fundet frem til.
Så det burde ministeren da være lidt mere opmærksom på.
Det er lidt interessant, fordi hvis der er noget, som der generelt virkelig har været startproblemer med, så er det da NemID.
Der har været en del komplikationer.
Så sent som i dag har vi læst i Jyllands-Posten, at når man logger sig ind med sin NemID, kan man havne i en helt anden persons dataoplysninger.
Der er stadig væk en række problemer med NemID, så hvis jeg var minister, ville jeg nok ikke starte med at sige, at det går godt der.
Nej, der har været rigtig mange vanskeligheder, og der er stadig væk en del sikkerhedsproblemer i forhold til NemID.
Når DANSK IT siger, at Danmark skal være en it-nation, så vil jeg bare spørge ministeren: Synes ministeren, at vi er på vej til et digitalt samfund, eller er vi ved at halte bagud?
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Som bekendt blev der i forbindelse med Folketingets behandling af lovforslag nr. L 65 rejst tvivl om fortolkningen af ejendomsskattelovens § 1, stk. 4 og 6.
I den anledning oplyste jeg i et brev til Kommunaludvalget den 13. december, at kammeradvokaten ville blive bedt om en vurdering af den rette fortolkning af bestemmelserne, herunder også en vurdering af spørgsmålet, om der her kunne være tale om et skattehul.
Nu har vi så kammeradvokatens vurdering af, hvad der er den rette fortolkning, og der er ikke identificeret yderligere skattehuller i ejendomsskatteloven.
Spørgsmålet er derefter, nu, hvor vi kender den rigtige fortolkning, om det it-system, der beregner ejendomsskatten, har regnet rigtigt.
Den arbejdsgruppe skal netop overveje og forberede håndteringen af tilbagebetalingen af for meget opkrævet ejendomsskat efter lovens § 1, stk. 5.
Det var jo det, der lå bag lovforslag nr. L 65, som vi behandlede før jul.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
Når jeg ser det her forslag, kommer jeg umiddelbart til at tænke på den her vittighed, hvor faren siger til sit lille barn: Du må gøre, lige hvad du vil, bare du gør det, jeg siger.
Det er sådan lidt det, der er pointen i det her, synes jeg, nemlig at kommunerne må gøre, lige hvad de vil, bare de gør det, regeringen synes er det rigtige.
Og det er nok derfor, det er fristende at snakke om kommunalt selvstyre og – specielt når det er Venstre, der snakker – at prøve at finde ud af, hvad det her kommunale selvstyre så skal bruges til.
Det er jo ikke svært i politik at sige, at vi gerne vil selvstyre, eller at vi gerne vil mere udbud.
Det, der er svært, er jo at vælge, hvad vi så helst vil have, og hvad vi mest vil have, så jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Er den rigtige balance fundet mellem det, at man gerne vil noget mere udbud, og det, at man gerne vil bevare et kommunalt selvstyre, når man laver et forslag som det her, hvor man jo rent faktisk lægger en bagkant på de forhandlinger, der skal være med KL?
Når jeg spørger, om balancen er opnået, spørger jeg også på den baggrund, at det jo netop viser sig, at kommunerne i stigende omfang sender ting i udbud og altså spørger til prisen.
Hvorfor er det så vigtigt at få det her nu?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg synes jo egentlig, det blev sagt meget godt af den socialdemokratiske ordfører: Når man på forhånd ved, at det ikke er en god idé.
Det synes jeg er en forudsigelse, som er meget, meget stærk at kunne komme med.
Vi stiller jo ikke krav om, at det er en udliciteringsgrad, der skal være, men en udbudsgrad, altså at man skal teste prisen.
Der er det bare, jeg må sige, at der mener jeg, at vi har en fælles opgave i at sørge for, at når det offentlige udfører eller indkøber ydelser, skal vi være sikre på, at skatteborgernes penge anvendes mest effektivt.
Og der vil jeg ikke stille mig tilfreds med et udsagn fra nogle, der siger, at de på forhånd ved, at det ikke duer at spørge til prisen.
Det synes jeg er en forkert tilgang til at anvende skatteborgernes penge mest effektivt.
For det kan jo sagtens være, at det, man på forhånd vidste, viste sig ikke at være korrekt.
Vi ser jo gode eksempler i mange kommuner, hvor man finder nye områder, hvor man finder nye veje, og hvor man måske tidligere havde forsøgt noget, der ikke duede, men i dag kan se andre muligheder.
Så det er såmænd blot for at sikre, at skatteborgerne får mest mulig værdi for deres penge, at vi sikrer, at den offentlige sektor går lidt længere på literen.
Derfor ønsker vi, at kommunerne i et øget omfang skal spørge til prisen.
Jeg synes jo, at det, der må være interessant som politiker, er at sige: Hvad er det for en ydelse, man vil stille til rådighed for skatteborgernes penge?
Hvad er det for et serviceniveau?
Hvad er det for en kvalitet?
Hvad er det, man mener at borgerne i ens kommune skal nyde godt af af de velfærdsgoder, som vi finansierer i fællesskab?
Det synes jeg er det, der er interessant politisk.
Jeg tror ikke, der er ret mange, der er gået ind i kommunalpolitik for at være arbejdsgiver, for at være driftsherre.
Jeg tror, man går ind i kommunalpolitik, fordi man er optaget af, hvordan man udvikler sin kommune, hvad det er for nogle skoletilbud, der tilbydes, og hvad det er for nogle vilkår, der bydes de ældre medborgere.
Det tror jeg er det, der trækker, når folk går ind i kommunalpolitik.
Jeg tror ikke, det er, hvorvidt man skal sidde som chef for en stor afdeling med mange ansatte.
Jeg mener, det må være det politiske, hvad det er for en ydelse, og hvad det er for en kvalitet, man vil tilbyde.
Og så må vi jo i fællesskab fra hele samfundslivet sige: Vi har alle en interesse i, at det sker til den bedst mulige pris, og derfor er det altså nødvendigt, at vi spørger til prisen.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Tak til hr. Torsten Schack Pedersen for at gå ind i den her debat.
Det synes jeg er positivt.
Ordføreren siger, at det jo er i kommunernes egen interesse at foretage det her udbud.
Det kan vi jo godt være enige i fra socialdemokratisk side.
Mange gange kan man få bedre service ved at sende noget i udbud.
Men hvorfor skal man tvinges til det?
Kommunalbestyrelsen kan rent faktisk være af den opfattelse, at den i øjeblikket måske har 25 eller 26 pct. af sine opgaver i udbud.
Det er rigeligt.
Sætter den mere i udbud, begynder den at gøre det på områder, hvor den på forhånd ved, at den ikke får noget ud af det andet end øget bureaukrati.
Hvorfor skal man ikke have tillid til, at de decentralt selv kan afgøre det?
Det er jo trods alt ude i kommunen eller i den enkelte region, man ved, hvor skoen trykker.
Hvornår er Venstre gået væk fra at bakke op om det kommunale selvstyre?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Nu ved jeg godt, at det normalt er god stil ikke at stille spørgsmål, når der er en vikar på talerstolen.
Men jeg kender jo hr. Torsten Schack Pedersen som en virkelig dreven og skarp politiker fra det nordjyske, og derfor ved jeg også, at han altid er frisk på at tage en debat.
Så jeg vil prøve at udfordre hr. Torsten Schack Pedersen lidt på nogle af de her spørgsmål.
Hr. Torsten Schack Pedersen giver udtryk for, at man stadig væk vil følge det, at man vil have en aftale.
Men bliver det ikke lidt mærkeligt at skulle lave en aftale, når dem, man skal lave en aftale med, godt ved, at retter de ikke ind, siger de ikke ja, gør de ikke, som regeringen siger, ja, så kan regeringen bare gennemtrumfe det alligevel?
Når man læser høringssvarene, ser man, at der jo er rigtig, rigtig mange, som sætter spørgsmålstegn ved, om ikke det er en måde at undergrave det kommunale og det regionale selvstyre på.
Hvad mener Venstres ordfører om det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Nu kan jeg så også berolige hr. Rasmus Prehn med, at jeg jo var en aktiv deltager i forhandlingerne om konkurrencepakken, så det ligger mig slet ikke så fjernt at skulle tage en diskussion om forslaget her.
I Venstre er vi optaget af, at vi sørger for, at den offentlige sektor kører lidt længere på literen.
Og en af de mest effektive måder at sikre det på er, at man bruger udbudsværktøjet, altså at kommuner og regioner, når de skal have udført opgaver, spørger til prisen, i stedet for at de måske af vane gør, som de plejer: Vi prøvede for mange år siden at konkurrenceudsætte, der var ikke den store interesse, så det duer ikke.
Det er det, vi vil have lavet om på.
Det er derfor, vi siger: En øget anvendelse af konkurrenceudsættelse er et gode.
Det vil vi gerne forhandle os frem til frivilligt, men vi siger også, at vi mener det så alvorligt, at hvis det kniber ad frivillighedens vej, så har vi altså vist, at vi mener det alvorligt.
Men vi er også af den klare opfattelse, at kommunerne har en egeninteresse i, at den offentlige sektor kører lidt længere på literen.
Derfor er vi helt sikre på, at det også kan lykkes ad frivillighedens vej.