runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-02:
Jeg tror, jeg kan gøre det kort.
Det Radikale Venstre er tilhænger af, at Danmark deltager i Schengensamarbejdet sammen med jo næsten hele EU plus Norge, Island og Schweiz.
Jeg synes, at man skal lægge mærke til, at også lande uden for EU har tilsluttet sig Schengen, simpelt hen fordi det er praktisk, og fordi det giver dem fordele.
Vi mener ikke, at grænsekontrol er en effektiv, nutidig ordning.
Vi mener ikke, at man skal bruge mange ressourcer på at kontrollere den helt overvejende part af rejsende, som er lovlydige borgere enten på ferietur eller på forretningsrejse.
Man skal bruge ressourcerne på at jagte forbrydere i et samarbejde med myndighederne i andre lande.
Jeg har fulgt debatten i dag nøje, og især har jeg noteret, at kontrol med våben er noget meget centralt i, hvad Dansk Folkeparti mener i denne sag.
Hvis nu man skulle forestille sig, at man skulle gøre noget effektivt ved grænserne med hensyn til våbenkontrol, ja, så må jeg vel nærmest forstå Dansk Folkeparti sådan, at vi skulle stille sådan nogle metaldetektorer op, som vi kender fra lufthavnene, f.eks. ved den dansk-tyske grænse og i alle vore havne, således at f.eks. indehavere af lystbåde, motorbåde, der kom til de østjyske havne, skulle igennem metaldetektorer og paskontrol.
Det er da helt ude af takt med den moderne virkelighed.
For Det Radikale Venstres vedkommende er vi meget glade for, at vi er med i Schengen, og vi mener, at det samarbejde, der udvikles mellem politimyndighederne, kan give langt bedre resultater.
Den fysiske kontrol bliver erstattet af efterretninger, så vi nu kan agere tidligere.
Kriminaliteten er i forvejen grænseoverskridende, nu får vi mulighed for at øge kvaliteten i politiarbejdet.
Det sidste her er udtalt af Kim Kliver, chef for Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter.
Altså også vores politimyndigheder har den opfattelse, at frem for at bruge ressourcerne på at kontrollere lovlydige borgeres passage over vore grænser og havne skal man bruge dem på en bedre organisering af politisamarbejdet.
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Jeg må sige til hr. Tom Behnke, at det jo faktisk er det, man gør.
Vi har jo netop i Folketinget taget stilling til, at politiet har haft behov for, og vi har også givet dem lov til, at lave visitationszoner, der sikrer, at man ikke får våben ind i bestemte områder, netop for at bekæmpe bandekrigen.
Så det er jo præcis det, man gør.
Men det havde dog været mere tilgængeligt og nemt for os alle sammen, hvis den grænsekontrol, vi havde tidligere, fungerede, og der var tilstrækkeligt mandskab til at tage sig af den.
Det er det, vi argumenterer for.
Så er det så, jeg ikke forstår, at når hr. Tom Behnke skyder ansvaret over på nogle ikkefolkevalgte, der skal tage stilling til det her, og hr. Tom Behnke gerne vil lytte til dem, og jeg så svarer, at der faktisk er nogle af dem, der sidder med hænderne lige direkte nede i det her, som siger, at der er behov for det, så vil hr. Tom Behnke, som jeg forstår det, stadig ikke sige, at man gerne vil honorere det behov.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Vi er ikke afvisende over for at lave en midlertidig genindførelse af grænsekontrollen.
Det er vi ikke.
Men det, vi siger, er, at det ikke er sådan, at vi skal sidde herinde i Folketingssalen og handle om, hvornår vi synes det skal være, hvor længe vi synes det skal være, og hvordan vi synes det skal være.
Det må være myndighederne, der fra dag til dag foretager en konkret vurdering af, om det er nødvendigt.
Myndighederne vurderer samlet set i dag, at det ikke er nødvendigt.
Den beslutning bakker vi op om.
Hvis de i morgen eller i aften kl. 23.00 siger, at de altså mener, at det er nødvendigt nu, så bakker vi den beslutning op.
Men vi mener ikke, at det skal være en politisk - og slet ikke en partipolitisk - beslutning, hvorvidt man skal gøre det.
Hr. Peter Skaarup siger, at det ville være effektivt at sætte ind i forhold til de våben, som kommer ind landet i øjeblikket - nu aner vi jo ikke, hvornår de våben er kommet ind i Danmark - og som bliver brugt i en bandekrig, og hvis man virkelig skulle følge den tanke til dørs, skulle man jo lave grænsekontrol til Nørrebro.
Det er dér, vi har set de fleste skyderier.
Skal vi så genindføre voldene og byportene og sætte vagtposter op langs Nørrebros grænser, eller hvad havde man forestillet sig?
Det gør man selvfølgelig ikke.
Så det med, hvor grænsen egentlig er henne, er jo svævende i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-02:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt var jo inde på i sin ordførertale, at man fra SF's side undrede sig over, hvorfor vi overhovedet skulle have den her debat i Folketinget.
Og fru Karina Lorentzen Dehnhardt var så også inde på, at man ikke rigtig kunne se problemet, set i forhold til at andre lande, eksempelvis østlandene Rumænien og Bulgarien, havde tilsvarende problemer, og at de i øvrigt ikke havde flere problemer end os.
Det var sådan ordene faldt.
Jeg vil så gerne spørge ordføreren: Var det ikke rimeligt, hvis man skulle lave en sådan vurdering, at man så gjorde det ud fra, hvilket niveau man var på, før man begyndte på eksempelvis Schengen?
Her tænker jeg på, at Danmark jo er et fasttømret, gammelt land med et gennemreguleret samfund osv., og det har man ikke ligefrem haft samme tendens til i Rumænien, Bulgarien og andre steder.
Og derfor er det måske rigtigt, som ordføreren siger, at det er gået den rigtige vej i Rumænien og Bulgarien, men det nytter jo ikke noget, hvis vi i Danmark oplever, at det går den forkerte vej.
Vil ordføreren ikke prøve at reflektere lidt over det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Nu sagde jeg faktisk ikke andet om Bulgarien og Rumænien, end at man selvfølgelig skulle prøve at bekæmpe kriminaliteten der, og det skulle bl.a. være via et samarbejde.
Nej, det, jeg rent faktisk sagde, var, at i Frankrig, hvor man en gang imellem har haft den her delvise grænsekontrol, er der faktisk ikke noget, der indikerer, at menneskesmugling, handel med narko eller våben skulle foregå i mindre omfang end i Danmark.
Faktisk tror jeg, at forbruget af narkotika, når det angår hash - efter hvad jeg i hvert fald for nylig har læst mig til - er langt, langt højere i Frankrig end i Danmark.
Så der er ikke noget, der indikerer, at det her vil være effektfuldt.
Det, der er effektfuld, er, at vi kan samarbejde med politiet i de andre EU-lande, og at vi har mulighed for at udnytte de informationer til at bekæmpe organiseret kriminalitet i Danmark og i de andre lande.
Det er det, vi skal gå efter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-02:
Men jeg vil gerne stille SF's ordfører et spørgsmål om et helt andet problem med hensyn til det her med Schengen.
Når udlændinge eksempelvis fra et andet EU-land kommer til Danmark, får de ikke, ved at der netop ikke er paskontrol, et stempel i deres pas, der viser, at de er indrejst i Danmark på en given dato.
Et af de problemer, som bl.a. politiet har konkretiseret i fjernsynet flere gange, er, at når de fanger nogen ude på gaden i forbindelse med en eller anden politiopgave, kan de ikke se, hvor længe vedkommende har været i Danmark.
Da der ikke er noget tidsstempel i passet, hvor politiet kan se, hvor længe vedkommende har været her, kan politiet ikke sige, at vedkommende nu har været for længe i landet i forhold til det tidsbestemte turistvisum, vedkommende har, og at vedkommende derfor kan udvises af Danmark.
Det ville jo derfor være bedre, hvis vi fik Schengen, så vi fik mulighed for at stemple folks pas, når de kom fra andre østeuropæiske lande og ind i Danmark.
Så kunne vi sikre os, at vi vidste, hvor længe de havde været her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Det vil jo kræve, at vi systematisk stempler hvert eneste pas hos hver eneste udlænding, der kommer til Danmark - og jeg skal bare oplyse, at det gjorde man heller ikke tidligere.
Som jeg fortalte, var grænsen tidligere som en hullet schweizerost; det var meget tilfældigt, hvor man lagde stikprøvekontroller, og det var meget tilfældigt, hvilke pas man kontrollerede.
Spørgsmålet er, om det bedste er at kanalisere en masse ressourcer over i en grænsekontrol, der gør os hermetisk lukket a la Sovjetunionen - et samfund, som jo i øvrigt heller ikke kunne holde narko og alt muligt ude.
Er det der, vi skal bruge pengene?
Det tror jeg altså bare ikke.
Jeg synes, at vi må lytte til politiet i den her situation.
Det synes jeg vi skal værdsætte, og så skal vi overlade til politiet at lægge den rigtige indsats.
Det kan vi altså ikke gøre her fra Folketinget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg synes også, at vi skal komme ind på en anden problemstilling, som jeg godt vil høre Socialistisk Folkepartis bud på.
Det er jo sådan, når f.eks. østeuropæiske bander kommer til Danmark og begår ugerninger begår hjemmerøverier, tricktyverier osv. - at der rent faktisk er nogle mennesker i den anden ende, nemlig dem, der bliver ofre for de her forfærdelige ugerninger, som de kriminelle begår.
Jeg vil gerne høre Socialistisk Folkeparti, om de rent faktisk bekymrer sig om, at der er en masse danskere, der nu bliver ofre, og som i en lang årrække er blevet ofre for hjemmerøverier og andet skidt, netop fordi man har åbne grænser.
Jeg er godt klar over, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt nu vil sige: Jamen det var også dengang en hullet schweizerost.
Men det var det ikke ifølge Europol; ifølge Europol er den nedlagte grænsekontrol rent faktisk årsagen til de kriminelles store succes i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg kan forsikre fru Marlene Harpsøe om, at vi i SF er oprigtigt optaget af ofrene, og dem synes vi vi skal gøre alt for at hjælpe.
Så kan vi jo se, hvem der kommer til at tale om ofrene.
Så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Vi er nemlig optaget af at sikre, at der er ordentlige forhold, når man bliver udsat for kriminalitet.
Men det kræver en helt anden tankegang end den, Dansk Folkeparti lægger for dagen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti rent faktisk gang på gang har været med til at sikre netop flere penge via finansloven til bl.a. »Hjælp Voldsofre« i Danmark.
Men lad os nu komme til sagens kerne.
Mener man fra Socialistisk Folkepartis side, at stikprøvekontroller, som vi har i dag, ved grænserne og andre steder i landet er nok til at beskytte danskere mod at blive ofre for østeuropæiske bander og lignende, der begår ugerninger her i Danmark?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Stikprøvekontroller kan være ét godt redskab - en gang imellem.
Men jeg tror bare ikke, at det altid er der, vi får den mest effektive bekæmpelse af våbensmugling, smugling af narkotika og bekæmpelse af hjemmerøverier.
Hvordan vil fru Marlene Harpsøe rent faktisk kunne se på en udlænding ved grænsen, at han er en potentiel hjemmerøver?
Hvordan vil fru Marlene Harpsøe rent faktisk forhindre, at den person kommer ind i Danmark og begår et hjemmerøveri?
Det vil jeg rent faktisk godt vide, for så har fru Marlene Harpsøe nok nogle evner, som jeg ikke har.
Jeg tror, at det er bedst, at vi overlader det her til politiet.
Så vidt jeg er informeret, laver man allerede nu i nogle politikredse særlige strategier over for østeuropæere, som kommer her og begår kriminalitet.
Jeg er overbevist om, at vi i løbet af noget tid vil se effekterne af det.
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Hr. Tom Behnke er afvisende over for at genindføre grænsekontrollen, og det synes jeg er meget uforståeligt, specielt i den situation, vi står i lige nu, der jo er en særlig situation.
Vi har en bandekrig, der kører, og vi har brug for et strategisk godt sted at kontrollere, hvad der kommer ind i Danmark af skydevåben.
Og det er selvfølgelig ved grænsen; det er det allermest naturlige sted at kontrollere, hvad der kommer ind i vores land.
De arbejder med det her i det daglige, så der er ikke behov for, at vi tager stilling til det herinde, selv om Dansk Folkeparti altså foreslår genindførelse af grænsekontrollen.
Der må jeg så bare lige sige, at nogle af de såkaldte eksperter, der vel må formodes at vide helt præcis, om der er brug for det her eller ej, kommer fra SKAT, som står for arbejdet med at kontrollere smugleri i det daglige.
Der kan jeg konstatere - jeg ved ikke, om hr. Tom Behnke har set det -
at funktionschefen inden for SKAT, der sidder med det her i det daglige, lige netop siger, at der er brug for grænsekontrol.
Så de, der er eksperter på det her område, anbefaler det.
Betyder det, at hr. Tom Behnke er parat til at genindføre grænsekontrollen, når de, der er eksperter, siger, at der er brug for det?
René Christensen (DF), 2009-04-02:
»Offerrådgivningen er målrettet alle personer samt eventuelt pårørende, som har været udsat for en forbrydelse eller en ulykke.
Rådgivningen yder ingen behandling, men udelukkende medmenneskelig kontakt og forståelse samt råd og vejledning.
« Er det god kvalitet?
Og har vi et tilbud, der er fagligt understøttet?
Det er spørgsmålene for os i Dansk Folkeparti.
Alle rådgivere uanset baggrund gennemgår hurtigst muligt efter deres indtrædelse de grundlæggende kurser: grundkursus i offerrådgivning og udvidet kursus i offerrådgivning.
Grundkurset i offerrådgivning gennemføres, før rådgiveren arbejder på egen hånd.
Både nye og erfarne rådgivere holder sig løbende opdateret ved at deltage i relevante møder og kurser.
De lokale rådgivere samarbejder via koordinationsgrupper i politikredsen.
De samme arrangerer møder, og der afholdes kortere eller længere kurser.
Offerrådgivningen i Danmark arrangerer grundlæggende kurser og udvikler nye kursustilbud for både nye og erfarne rådgivere.
Det vil sige, at de personer, der tilbyder offerrådgivning, er klædt på til opgaven.
Hvad er fundamentet så?
Det er mange års indsats og en fælles vilje til, at offerrådgivningsarbejdet skal lykkes: viljen til at yde en indsats for ofrene og deres pårørende, viljen til at fortsætte på trods af de problemer, der kan opstå.
Det betyder også, at der til stadighed må ske en kvalitetssikring af offerrådgivningsarbejdet, hvilket faktisk også sker og er sket ifølge den statusrapport, som ligger.
Der er i forslaget også lagt op til, at der skal ses på erstatning til de ofre, der har været udsat for overgreb.
Her vil vi ikke på nuværende tidspunkt afvise noget, men vi vil i forbindelse med udvalgsarbejdet stille spørgsmål til dette, og så vil vi tage endelig stilling på et mere oplyst grundlag. Vi glæder os selvfølgelig over, at ministeren har nedsat en arbejdsgruppe, og så vil vi meget gerne se, hvad der kommer ud af det arbejde.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Tak til fru Marlene Harpsøe for det spørgsmål, for det giver mig mulighed for at fremlægge Venstres politik på området.
Vi har faktisk lavet et kamphundeoplæg, hvor vi netop kommer omkring det komplekse i den her problemstilling.
Noget af det, vi foreslår - og det element i SF's beslutningsforslag omtalte jeg også rosende i min ordførertale handler om at ændre det med påbuddene, sådan at de ikke blot følger ejeren, men også hunden.
Så hvis man sælger sin hund, følger de her påbud, med hensyn til om den er aggressiv eller har udvist aggressiv adfærd, med videre til den næste ejer, og hvis det skulle ske en gang til, kan man straks skride til aflivning.
Derudover er vi i Venstre ikke tilhængere af et dyrepoliti, men vi er rigtig glade for, at dyrevelfærdsområdet er blevet et af politiets syv indsatsområder i politireformen, og at de mange nye betjente - og det er ganske mange i øjeblikket, som bliver uddannet på politiskolen - bliver undervist særskilt af bl.a. Dyrenes Beskyttelse og andre folk, i, hvordan man bedst muligt håndterer dyreværnssager og sager om misrøgt eller mishandling af dyr, for det betyder jo, at der kommer større fokus i politiet på problemet.
Og det skal der også være, det er jeg fuldstændig enig med fru Marlene Harpsøe i.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg er da glad for at høre, at vi kan blive enige om noget - netop det her, som Venstre selv foreslår, med, at påbuddet skal følge hunden og ikke ejeren.
Dansk Folkeparti har netop fremsat et forslag om skærpelse af hundeloven, og der har vi lige præcis det her punkt med, så jeg vil glæde mig til at høre nogle rosende ord fra hr. Karsten Lauritzen under behandlingen af vores forslag.
Noget andet, jeg gerne lige vil høre hr. Karsten Lauritzen om, drejer sig om sanktioner og bøder.
Der er bl.a. et eksempel fra avisen JydskeVestkysten, som i januar måned i år beskrev en sag om en hundeejer, der blev idømt en bøde på 600 kr., fordi hans hund bed en anden lille hund ihjel - en bøde på 600 kr., det var sanktionen.
Er det rimeligt, eller er det ikke et latterlig lavt beløb?
Skal vi ikke have skærpet det her og få sat det op til minimum 2.000 kr.?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Nu kender jeg jo som sagt ikke den konkrete sag, men jeg kan da sige, at det er min opfattelse, at noget af det, som det hundeudvalg, som justitsministeren har omtalt, også skal se på, er bødestørrelser, og det kunne da være fornuftigt at se på, om bødestørrelserne også står mål med den forbrydelse, der er sket.
Og uanset om det så er en forbrydelse mellem to hunde, hvor en hund har forgrebet sig på en anden, eller det er hunde, der har truet mennesker, eller mennesker, der ikke har behandlet deres dyr ordentligt, skal der selvfølgelig være en straf, der står mål med den forbrydelse, som er sket.
Og det er muligt, at det i nogle tilfælde ikke sker i dag, og derfor vil jeg gerne være med til at se nærmere på det i den efterfølgende udvalgsbehandling af det her beslutningsforslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg synes, det er nogle interessante ord, vi hører her fra hr. Karsten Lauritzen fra Venstre.
Og det kan jeg sådan set
på nogle punkter give hr. Karsten Lauritzen ret i, for dyreværnssager generelt ligger jo nederst i bunken hos politiet, og derfor skriger det på et dyrepoliti, men det vil Venstre og et flertal i Folketinget jo ikke ligefrem være med til.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Det er, fordi jeg hørte hr. Benny Engelbrecht sige, at antallet af muskelhunde nærmest er eksploderet - der er i hvert fald blevet mange flere - uden at regeringen har grebet ind.
Det er helt ordret citeret: Uden at regeringen har grebet ind.
Er det antallet af muskelhunde?
Og hvordan skulle man i givet fald have gjort det?
Jeg forstår ikke helt det der med, at man skal gribe ind i forhold til, at der er blevet mange flere.
Hvilket indgreb?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Jeg tror egentlig, at det, når man læser overskrifter, må være meget ligetil.
Nu tager jeg bare nogle overskrifter fra Ekstra Bladet, som taler for sig selv
»Kamphund bed betjent til blods«, »80 kg tung kamphund bed mit øre af«, »4-årige pige skambidt af kamphund« og »Kamphund flænsede ansigtet på ejer«.
Jeg synes egentlig, det giver sig selv, at der er behov for, at man gør noget i forhold til de ejere, som har disse kamphunde.
Vi taler om de ejere, som har kamphundene, og som altså er med til at sørge for, at der opstår den her slags problemer.
Det mener jeg ikke der er blevet grebet ind over for.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Men så ved vi, at det ikke var, fordi der skulle gribes ind over for antallet.
Det var sådan set fuldstændig uproblematisk; det var ikke det, der skulle gøres noget ved.
Det var i forhold til, at hundene var aggressive.
Der har været nogle historier i Ekstra Bladet om nogle aggressive hunde.
Men de historier kunne jo have været bragt, uanset om der havde været 10, 100 eller 10.000 muskelhunde i Danmark.
Så hvorfor skulle den bemærkning om antallet nævnes?
Antallet er blevet meget større, uden at regeringen har grebet ind.
Det er sådan set fuldstændig ligegyldigt.
Det er jo ikke det, der var bevæggrunden.
Det var bare det, jeg ville have pillet fra hinanden.
Det har vi så fået fastslået nu.
Og i virkeligheden var indgrebet meget mere rettet mod ejerne.
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører siger: Det er ikke hundene, men ejerne, man skal gå efter.
I forhold til hundene og hundeloven vil jeg bare høre, om ordføreren så ikke kan anerkende de tiltag, som regeringen rent faktisk har foretaget, og som ministeren listede op.
Vil man slet ikke anerkende dem?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Jeg går ud fra, at den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, i modsætning til Venstres ordfører ikke går ind for, at der er noget, der hedder skyldige hunde.
Det må altid være hundeejeren, som har ansvaret, hvis der finder en episode sted, hvor en hund bider en anden hund eller en hund bider et menneske.
Det må nu engang være den ansvarlige ejer, som står med det endelige ansvar i en situation.
Derfor er det selvfølgelig også klart, at når man har en situation, hvor der kommer stadig flere hunde til, og man samtidig har en situation, hvor der kommer stadig flere problemer med disse hunde - det behøver man jo altså kun at have åbnet avisen for at konstatere - så er man selvfølgelig også nødt til at have fokus på det her område.
Vi har jo ikke et eksakt tal.
Det er faktisk et af de problemer, som vi har fremført, og som også SF fremfører i den her sammenhæng.
Der findes ikke en eksakt statistik, der viser, hvor mange overgreb der finder sted, og hvor disse finder sted.
Det har vi i øvrigt også fået bekræftet af ministeren.
Det er selvfølgelig ærgerligt, for det havde naturligvis gjort situationen og fakta en kende nemmere at diskutere.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Når man nu foreslår nogle tiltag på det her område, er det selvfølgelig også vigtigt - nu hvor det er politiet, der skal håndhæve det - at politiet tager det alvorligt.
Jeg kunne i hvert fald her inden for den sidste uges tid, efter hvad jeg erindrer, læse, at hr. Benny Engelbrecht gjorde rede for, at man havde den samme bekymring, som Dansk Folkeparti har, angående politiet.
Den havde man også hos Socialdemokraterne, nemlig at politiet ikke tager de her sager om dyr så alvorligt, som vi godt kunne tænke os herinde i Folketinget.
Det gør, at jeg undrer mig lidt, og jeg er så også nødt til at spørge angående det her dyrepoliti, for det havde vi jo oppe sidste år.
Vi fremsatte i Dansk Folkeparti et forslag om et dyrepoliti, som netop kun skulle tage sig af dyreværnssager og dyresager, bl.a. også sager om hunde.
Man sagde dengang, at man ikke ville støtte et dyrepoliti for dyrenes skyld, men nu erkender man jo, at der er nogle kapacitetsproblemer hos politiet.
Så har man nu skiftet holdning?
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-02:
Ikke blot er der kapacitetsproblemer, der er faktisk også problemer med viden, og ikke mindst er der - som jeg også går ud fra at fru Marlene Harpsøe er klar over - også problemer med de muligheder, man har for at gribe ind.
Det kan godt være temmelig omstændeligt, bl.a. bureaukratisk.
Det ville være bizart, hvis man skulle til at sende et udrykningshold ud fra København, fordi en kamphund i Nordjylland eksempelvis har bidt et lille barn.
Det ville være en ret utænkelig situation.
Det vil være mest oplagt, at den lokale betjent også er i stand til at håndtere det på lige fod med alt muligt andet politiarbejde, som vedkommende naturligvis også skal være klædt på til at håndtere.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
Jeg opfattede sådan set mere det, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde som en kommentar end som et egentligt spørgsmål til min ordførertale.
Jeg kan bare sige, at i Venstre vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi løser det her problem, og derfor bakker vi op om regeringens hundeudvalg, hvor vi har en masse kloge mennesker siddende.
Jeg synes bare, at den måde, som SF her i beslutningsforslaget fremstiller tingene på, er for forsimplet, for sådan er virkeligheden ikke, og hvis man valgte at føre de løsninger, som SF lægger frem, ud i livet, så ville man ikke løse problemet, men skabe endnu flere og ramme en masse folk, som sagtens kan finde ud af at holde hund og opdrage deres hund i fred og fordragelighed, og vi vil ikke være med til at lægge unødige hindringer i vejen for, at de kan holde hund.