runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2012-04-18:
Jeg tror, at det er helt afgørende at holde fast i, at vi har et indre marked i det europæiske samarbejde med den mulighed, det giver for, at arbejdskraft og tjenesteydelser kan bevæge sig over grænserne til gavn for dem selv, til gavn for lønmodtagere, der får arbejde, og dermed til gavn for den samlede samfundsøkonomi i Danmark, også på tværs af de europæiske lande, og værdien af det må slet, slet ikke underkendes.
Jeg er helt opmærksom på de problemer, det indre marked og udstationeringsdirektivet giver.
Det er derfor, jeg er så optaget af at bekæmpe social dumping, og jeg vil egentlig opfordre til, at hvis Dansk Folkeparti er optaget af den her problemstilling, så er det her, man skal bruge sin energi, fordi de danske lønmodtagere, der i dag oplever at blive udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft med en for lav løn, der af forskellige årsager intet sikkerhedsudstyr har, og som man ikke tilbyder et ordentligt arbejdsmiljø, bliver udkonkurreret på falske vilkår, og det synes jeg vi har et ansvar for at bekæmpe.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-18:
Jeg ved godt, at det indebærer visse udfordringer at problematisere det her både herhjemme nationalt og også i EU-regi, hvor man jo i sidste ende ville blive nødt til at problematisere det, fordi Danmark er medlem af EU.
Men det, at det er vanskeligt og en stor opgave, synes jeg ikke er et argument for, at man skal lade være.
Det er et problem, og jeg tror, at også fagbevægelser vil være enige med Dansk Folkeparti – det kan godt være, at de nok ikke vil sige det, men jeg er sikker på, at hvis man spørger ind til det i et lukket rum, så vil de nok være enige med Dansk Folkeparti i, at det selvfølgelig er et problem.
Vi har svært ved at få danskerne i arbejde, og så bliver der ved med at komme østeuropæisk arbejdskraft til landet.
Danske håndværkere har svært ved at finde et arbejde, chauffører oplever, at de bliver presset på grund af østeuropæisk arbejdskraft.
Det skal vi da håndtere politisk.
I øvrigt vil jeg sige, at mig bekendt var det jo sådan, at Spanien sidste år fik en undtagelse, nemlig at de kunne lukke af for rumænsk arbejdskraft, fordi der var så høj arbejdsløshed i Spanien.
Jeg ved godt, at den danske arbejdsløshed ikke er lige så høj, men det kunne være relevant, at man tog det op med Europa-Kommissionen og spurgte, hvilke kriterier der egentlig skulle ligge til grund for, at man kunne lukke af for arbejdskraftindvandringen fra andre EU-lande – ikke altid, men i en vis periode.
Er det noget, ministeren vil undersøge?
Mette Frederiksen (S), 2012-04-18:
Nu vil jeg ikke lægge hovedet på blokken for det, men jeg vil dog umiddelbart tro, at hvis man tog konsekvensen af det, som spørgeren forslår, ville det betyde, at Danmark skulle melde sig ud af det indre marked.
Det mener jeg hverken vil være gavnligt for de danske lønmodtagere eller for de danske virksomheder og dermed heller ikke for den samlede danske samfundsøkonomi.
Jeg tror, at man skal angribe den her problemstilling et andet sted fra.
Jeg tror for det første, at man skal bakke op om en politik, der skaber arbejdspladser.
Det er kickstarten, det er energiaftalen, det er andre initiativer.
Dernæst tror jeg, at der, hvor man skal bruge sin energi, er ved at bekæmpe social dumping meget mere effektivt end det, man har gjort.
Under den tidligere regering har der jo ikke været lavet en så ambitiøs aftale om bekæmpelse af social dumping som den, vi har lavet i forbindelse med finanslovaftalen for i år sammen med Enhedslisten.
Det, der må være det vigtige, er, at man selvfølgelig ikke kan konkurrere og dermed udkonkurrere på dårlige arbejdsforhold i Danmark.
Det tredje, jeg vil pege på, er, at hvis vi skal kunne klare konkurrencen fra dansk side om alle de job, der måtte være, både på dansk jord og på udenlandsk jord, så er det, at vi har verdens bedste arbejdsstyrke, og det kræver, at vi investerer i uddannelse og opkvalificering, så alle kan være med, også i fremtiden.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-18:
Selvfølgelig er der danskere, som har god gavn af at rejse ud i den store verden og studere eller arbejde osv., det anfægter jeg heller ikke.
Jeg anfægter heller ikke, at der også er tilfælde f.eks. under en højkonjunktur, hvor udlændinge fra andre EU-lande kan komme til Danmark og bidrage.
Hvis der er noget, der minder om fuld beskæftigelse, så giver det jo mening at hente udenlandsk arbejdskraft til landet under visse forudsætninger.
Jeg synes, at det kunne være interessant, hvis man politisk diskuterede mulighederne for at lave et regelsæt, der sagde, at man lukker op for udenlandsk arbejdskraft ifølge de ordninger, der nu eksisterer, hvis virksomhederne ikke kan finde arbejdskraften i Danmark.
På den måde sikrer man jo, at danskere bliver flyttet fra offentlig forsørgelse og over i beskæftigelse og betaler noget skat via deres arbejdsindkomst, og det må vel være den fornemste opgave, når man taler om at skabe arbejdspladser.
Min pointe er bare, om ikke vi kunne prøve ud over at diskutere social dumping, som er vigtig at diskutere, så også at diskutere, om man lovligt kan komme til Danmark og udkonkurrere dansk arbejdskraft i en situation, hvor vi har behov for, at flere danskere kommer i arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-18:
Selvfølgelig er der et problem, når vi har arbejdsløshed i Danmark.
Det er jo sådan set derfor, at jeg synes, at der er grund til at glæde sig hos alle over, at vi nu i Danmark har fået en regering, der vægter det at skabe arbejdspladser, fordi det at få gang i dansk økonomi er nu engang det bedste svar på, hvordan vi sikrer, at færre mennesker rammes af arbejdsløshed.
Jeg ved ikke, hvad der er spørgerens konkrete forslag, men hvis forslaget ville være, at vi skulle gøre det forbudt for udenlandsk arbejdskraft at arbejde i Danmark, bliver jeg nødt til at sige, at det ikke vil være regeringens holdning.
Jeg ved, at der er mange danskere, højtuddannede og kortuddannede, mænd og kvinder, i øst og i vest, i forskellige aldre og generationer, der har utrolig stor nytte og værdi af at rejse ud i verden og arbejde.
Man gør det måske i en periode af sit liv.
Det kan også være, at man gør det på den længere bane, og den mulighed ønsker jeg altså ikke at begrænse.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-18:
Det er jo indlysende, at der er visse fordele forbundet med at være medlem af Det Europæiske Fællesskab.
Sådan er det.
Men der er jo også visse ulemper, og en af ulemperne er jo altså, at i en tid, hvor der er mange danskere, der har vanskeligt ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet, er der stadig væk mulighed for, at f.eks. østeuropæisk arbejdskraft kan komme ind og tage arbejde i Danmark.
En problemstilling er den, som ministeren nævner, om social dumping, men en anden problemstilling er, at der jo også er mulighed for, at man fuldt lovligt kan komme ind og så udkonkurrere danskere.
Nu nævner ministeren selv, at det handler om at få gang i hjulene, og jeg er også enig i, at det bestemt er vigtigt, og ministeren nævner kickstarten.
Men jeg har jo stillet spørgsmål til finansministeren, om ikke finansministeren kan bekræfte, at de projekter, som bliver iværksat, renovering af bygninger på baggrund af kickstarten, også godt kan medføre, at det ikke er danskerne, der kommer i arbejde, men at det også er østeuropæisk arbejdskraft, som vi så er med til at skaffe arbejdspladser til i Danmark.
Det er jo problematisk, fordi så er vi jo selv med til at iværksætte nogle initiativer fra Folketingets side og fra regeringens side, som ikke har den ønskede effekt, i hvert fald ikke har den fuldt ud ønskede effekt.
Der prøver jeg bare spørge ind til, om regeringen kan se, at der altså er et problem der, som det kunne være relevant at diskutere om man kunne finde en løsning på.
Mette Frederiksen (S), 2012-04-18:
Jeg vil starte med at sige, at Danmark er en lille åben økonomi.
Vi er en integreret del af det europæiske samarbejde, og det mener jeg at vi er med stor gevinst både for danske lønmodtagere og for danske virksomheder og dermed for Danmarks økonomi under et.
Det er klart, at når man er en lille åben økonomi, er en del af det europæiske indre marked, betyder det også, at arbejdskraft kan ind- og udvandre.
Det er der mange fordele ved, og det stiller os også over for nogle udfordringer.
Det kan også være ved, at udenlandske firmaer opererer i Danmark uden ordentligt sikkerhedsudstyr, uden respekt for arbejdsmiljøet.
Det er vi optaget af at bekæmpe og gøre noget ved, og det er derfor, at vi i samarbejde med Enhedslisten har lavet en ambitiøs stor aftale i forbindelse med årets finanslov.
65 mio. kr. bruger vi til at sætte ind mod ulovlig cabotagekørsel, på et bedre tilsyn, på et bedre myndighedssamarbejde for at sikre, at de mennesker, der er på dansk jord, har ordentlige løn- og arbejdsforhold.
Når det er sagt, så synes jeg samtidig, at man må sige, at når det handler om at sikre, at der er arbejde til de danskere, der i dag er ramt af arbejdsløshed, så tror jeg, at der er et svar, der er vigtigere end så mange andre, og det er, at der kommer gang i hjulene igen, at vi understøtter væksten i dansk økonomi og skaber nye arbejdspladser.
Det er det, der har været det drivkraften både for kickstarten af dansk økonomi og den energiaftale, vi netop har indgået.
Martin Henriksen (DF), 2012-04-18:
Tak for det.
Er der efter ministerens opfattelse grund til bekymring, når der fortsat er tusindvis af udlændinge, østeuropæisk arbejdskraft, i landet, samtidig med at mange danskere har vanskeligt ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet?
Er der efter ministerens opfattelse grund til bekymring, når der fortsat er tusindvis af udlændinge, østeuropæisk arbejdskraft, i landet, samtidig med at mange danskere har vanskeligt ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Det har været velkendt i mange, mange år, at de her sletninger har fundet sted.
Det kan diskuteres, om sletningerne er imod reglerne.
Det mener vi ikke, de er, men det er noget af det, man også skal se på i den undersøgelse, der kommer.
Hvis hr. Peter Skaarup mener, at sletningerne er imod reglerne, og hvis de tidligere regeringspartier mener det, må man sige, at de altså har haft 10 år til selv at gøre noget ved det. Kunne hr. Peter Skaarup ikke komme med bare en antydning af forklaring på, at det parti, Dansk Folkeparti, der jo selv opfatter sig som dem, der styrede landet i de 10 år, og som i hvert fald på retspolitikkens område havde ganske meget indflydelse, desværre ikke har rørt en finger for, at der her skulle afdækkes?
Det er da ganske alvorlige ting.
Man anklager tidligere ministre for at dække over landsforrædere.
Man anklager PET for at slette imod reglerne.
Hvorfor gjorde man ikke noget ved det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg understrege, at regeringen sådan set er helt enig med spørgeren i, at det er afgørende vigtigt, at vi har et stærkt erhvervsliv og mange job.
Det er også det, vi skal leve af.
Det tror jeg man kan have meget svært ved at være uenig i.
Det er netop derfor, regeringen faktisk har en politik, der fremmer arbejdspladser i Danmark og understøtter et stærkt erhvervsliv.
Når det er sagt, vil jeg sige, at regeringen selvfølgelig også er optaget af, at vi er sunde.
Det at være sund og det at sikre arbejdspladser er ikke i modstrid med hinanden.
I forhold til folkesundheden er regeringens politik altså, at vi gerne vil mindske danskernes forbrug af sukkerholdige produkter.
Det har betydet to ting: Først har vi hævet afgifterne på slik og chokolade; det er sådan set gennemført.
Det, vi nu har planlagt, er at udvide chokoladeafgiftlovens grundlag ved at sikre en afgift på tilsat sukker.
Det arbejde pågår, og så snart regeringen er færdig, vil det naturligvis blive fremlagt for Folketinget og den øvrige offentlighed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Men grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er jo også, at skatteministerens kollega fra Socialistisk Folkeparti, sundhedsordfører i øvrigt, hr. Jonas Dahl, som er valgt i Aarhus, har valgt til Danmarks Radio at udtale sig positivt over for at åbne for en dialog bl.a. med den her virksomhed i Skanderborg, som jo påtænker at flytte de her 100 arbejdspladser.
Jeg ved godt, at der er nogle partier, som har mere tilovers for private virksomheder og private job end andre, men anerkender skatteministeren ikke, at det er utrolig vigtigt, at vi har danske virksomheder placeret i Danmark, som både leverer til det danske marked, og som selvfølgelig også er med til at generere job, og som eksporterer danske varer ud af landet?
Det jo sådan set det, der egentlig er tilfældet konkret i de her virksomheder.
De producerer jo også fødevarer til eksport.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-04-18:
Mener ministeren, at man varetager landdistrikternes interesse, ved at Naturstyrelsen lukker sit kontor i Ringkøbing, hvilket betyder, at 43 statslige arbejdspladser flytter til andre afdelinger, hvoraf nogle af dem flyttes til København, og mener ministeren ikke, at man burde flytte statslige arbejdspladser den anden vej, hvis man virkelig ville gøre noget for landdistrikterne?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Det er jeg da tilfreds med at spørgeren kvitterer for, og jeg vil også kvittere tilbage.
Det er godt at vide, at der er nogle, der holder øje, så forhåbentlig vil vi kunne konkludere ved næste vurderingsmeddelelse, at vi har fået rettet op på den uklarhed, som der beklageligvis er i den seneste vurderingsmeddelelse, således at det bliver helt klart, at man naturligvis også kan sende sin klage elektronisk via sin skattemappe.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at ministeren er åben for, at vi skal have set på det her.
Jeg synes selvfølgelig også, at man skal anerkende, at der skal være plads til fejl og mangler, også inden for det offentlige.
Det, der bare er årsagen til, at jeg har valgt at stille spørgsmålet i dag, er, at jeg synes, at det i hvert fald i min optik tangerer en provokation af danske ejendomsejere, fordi man jo sådan set unødigt gør noget endnu mere omstændeligt og omkostningstungt, end det ellers burde have været.
Det er også meget nemmere for det offentlige at registrere en elektronisk henvendelse frem for at lave journalisering af et brev, der bliver fremsendt.
Det skal jo ind i scannere osv. og skal ind i hele det her embedsapparat.
Så jeg vil gerne kvittere for, at ministeren er obs på problematikken, og jeg kan love, at vi nok skal holde øje med, om det nu også bliver sådan, næste gang vi skal have de her ejendomsvurderinger.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Jeg går ud fra, at meddelelsen er identisk over hele landet.
Det, jeg såmænd bare i stilfærdighed har understreget, er, at spørgeren har ret i, at meddelelsen skal være tydeligere i understregningen af muligheden for at kunne henvende sig elektronisk til SKAT.
Når det så er sagt, håber jeg også, at spørgeren bemærker det, jeg nævnte indledningsvis, nemlig, at hvis man som borger ønsker at klage over sin vurdering og gør det elektronisk, uagtet hvad der står i meddelelsen, bliver klagen behandlet.
Jeg har desværre ikke kunnet fremskaffe oversigter over, hvor mange af klagerne fra 2007 der blev givet henholdsvis elektronisk og fysisk, men det er blot for at understrege, at hvis man ønsker at klage elektronisk, er det ikke sådan, at blot fordi meddelelsen er uklar, bliver klagen ikke behandlet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Jo tak.
Jeg anerkender selvfølgelig også, at det er godt, at skatteministeren åbner for, at der selvfølgelig skal rådes bod på den her misgerning, for hvis man er husejer, kan man jo godt forstå, at mange bliver provokeret af, at de får at vide, at de efterhånden ikke mere må gå ned til Borgerservice, for alting skal foregå elektronisk, og når man så har en klage over, at ens ejendom er værdiansat alt for højt, skal man stadig væk gå ned og købe frimærker og købe kuverter og bruge printerpapir osv.
Det er sådan set hele kongstanken.
Det her er så et eksempel fra København, og det er SKAT i Nærum, der har den her praksis.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Er det den fuldstændig samme praksis i hele Danmark, i alle de skattecentre, vi har, eller har man i København udvist mere taktisk bevågenhed end i andre egne af Danmark?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
I mit indledende svar henviste jeg ganske rigtigt til 2007, hvor der har været 45.000 klager.
Spørgerens pointe er, at der måske i forbindelse med de nylige vurderinger vil komme endnu flere klager, og man kunne jo forestille sig, at det ville være tilfældet, men lad det nu ligge.
Det må vi jo se, når man kan opgøre det.
Som jeg allerede har nævnt, giver jeg spørgeren ret i, at vurderingsmeddelelsen ikke er klar nok, og at det skal gøres klart, at man naturligvis også kan henvende sig elektronisk.
Det har SKAT forsikret mig om vil ske.
Med hensyn til spørgsmålet om e-mail-adresser vil det, uden at jeg skal blive unødigt teknisk, være sådan, at man kan sende elektroniske meddelelser til SKAT via sin skattemappe, netop fordi det, når vi snakker om SKAT og oplysninger, er vigtigt, at det er via en sikker forbindelse, og det går jeg også ud fra at spørgeren er enig med mig i.
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg gerne berolige spørgeren og også husejere generelt: SKAT modtager rigtig mange klager over ejendomsvurderingen elektronisk, og de bliver behandlet helt på lige fod med klager, der er indsendt ved brev.
I forbindelse med 2007-vurderingen modtog SKAT omkring 45.000 klager over vurderingen, så jeg tror godt, jeg kan konkludere, at teksten i vurderingsmeddelelsen ikke har afholdt husejere fra at klage, sådan som spørgeren lidt lægger op til.
Når det så er sagt, må jeg også give spørgeren ret i, at klagevejledningen i vurderingsmeddelelsen ikke er klar nok.
Det er bl.a. derfor, at SKAT gennem projekt »Godt Sprog i SKAT« er i gang med at omskrive SKATs standardbreve, så de ikke skaber unødige misforståelser for borgere og virksomheder.
Projekt »Godt Sprog i SKAT« har siden projektets start i 2008 allerede omskrevet 4.000 standardbreve, og flere er på vej.
Jeg har undersøgt det, og projektet har forsikret mig om, at teksten på vurderingsmeddelelsen vil blive omskrevet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Tak, hr. formand.
Synes skatteministeren ikke, at det grænser til kynisme, når SKAT i deres orienteringsskrivelser vedrørende korrigeret ejendomsvurdering pålægger ejerne udelukkende at kunne klage skriftligt pr. brev med frimærke til SKAT frem for at kunne fremsende en klage over en vurderingsfastsættelse elektronisk pr. e-mail, og anser ministeren det ikke ligeledes som nærliggende at konkludere, at denne hindring alene har til formål at minimere antallet af fremsendte klager?
Synes ministeren ikke, at det grænser til kynisme, når SKAT i deres orienteringsskrivelser vedrørende korrigeret ejendomsvurdering pålægger ejerne udelukkende at kunne klage skriftligt pr. brev med frimærke til SKAT, frem for at kunne fremsende en klage over en vurderingsfastsættelse elektronisk pr. e-mail, og anser ministeren det ikke som nærliggende at konkludere, at denne hindring alene har til formål at minimere antallet af klagesager?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig at understrege, at regeringens politik ikke er at forbyde flødeboller eller forbyde marmelade.
Min helt klare vurdering vil være, at der også fremover vil blive solgt ganske mange flødeboller og ganske meget marmelade i de danske supermarkeder, og heldigvis for det da.
Regeringens politik er at skabe en tilskyndelse til, at vi alle sammen forbruger lidt mindre af de sukkerholdige produkter.
Derfor har vi planlagt at udvide chokoladeafgiftsloven med en afgift på tilsat sukker.
Der lytter vi meget til erhvervslivet, lad mig sige det klart og tydeligt.
Det gælder bredt i erhvervslivet, og det er også derfor, at regeringen har lagt vægt på en god og inddragende proces, hvor vi giver os tid til at udvikle en afgiftsmodel, som imødekommer flest mulige hensyn netop for at sikre den rette balance mellem hensyn til folkesundhed, hensyn til beskæftigelse og naturligvis sikring af det provenu, som vi har forudsat i finanslovaftalen for 2012.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Nu har jeg jo flere års erfaring inden for dansk erhvervsliv og har også været ansat som virksomhedsleder inden for fødevarevirksomheder.
Noget af det, som er afgørende, er jo, at man har et hjemmemarked.
Ellers er der ikke nogen mening i, at man har en produktion i Danmark.
Der skal være et hjemmemarked som en grundlæggende basisomsætning i virksomheden.
Det er ganske almindelig sund common sense inden for dansk erhvervsliv.
Anerkender ministeren ikke, at det netop er det, der er problemet?
Altså, hvis man ikke er god ved de her virksomheder på dansk grund, hvis man ikke sørger for, at de kan afsætte deres varer på et nationalt marked, samtidig med at de har en afsætning uden for Danmark, har de meget få begrundelser for at blive i Danmark.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-18:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgeren hentyder til i forhold til at være optaget af job.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at den tidligere regering, som spørgerens parti var parlamentarisk grundlag for, var regering for landet i en periode, hvor vi mistede 170.000 arbejdspladser.
Det er regeringens helt klare målsætning at sikre flere danske private arbejdspladser.
Det er sådan set en helt central del af vores økonomiske politik, så hvis der er nogen, der er optaget af private arbejdspladser, private virksomheder, er det da i den grad regeringen.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, som jeg også forsøgte i mit indledende svar, at sukkerafgifter jo ikke er pålagt varer, der eksporteres.
De er pålagt varer, der forbruges her i landet, og det er sådan set, uanset om de er produceret i Danmark eller produceret i Tyskland eller et andet land.
Det vil også sige med hensyn til diskussionen om udflytning af arbejdspladser, at så har jeg lidt svært ved at forstå situationen i forhold til lige præcis chokoladeafgiftsloven, netop fordi situationen i forhold til det danske marked sådan set er den samme, uanset om virksomheden placerer sin produktion i Danmark eller i et andet land.
Uffe Elbæk (RV), 2012-04-18:
Jeg skal gøre det kort.
Som sagt har jeg givet udtryk for, at jeg fuldstændig accepterer Ligebehandlingsnævnets afgørelse.
I forhold til Kunstfondens afgørelse har armslængdeprincippet hævd.
Jeg har på ingen måde tænkt mig at gradbøje armslængdeprincippet, hvad angår ministerniveauet og Kunstfondens medlemmer.
Vi kunne sagtens starte en mere sådan polemisk diskussion om, hvornår man skriver dansk litteratur, og på hvilke præmisser man gør det.
Der er flere af os, der er ordblinde, og alligevel har vi fået udgivet bøger på diverse forlag.
Det har vi kun kunnet gøre, fordi vi har haft nogle gode redaktører, der har været med til at understøtte de tekster, vi eventuelt har skrevet, så der er mange måder at komme frem til det endelige resultat på.
Det, der er bundlinjen, er, at den pågældende forfatter er dansk statsborger og har fået udgivet bøger på danske forlag.
Og jeg har på ingen måde grund til at sætte spørgsmålstegn hverken ved nævnets afgørelse eller den konklusion, som Kunstfonden efterfølgende er kommet frem til.