Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-18:
Tak for ordet, formand.
Tilbage i marts måned i år blev EU's regeringsledere og Tyrkiet enige om en aftale om at bremse strømmen af migranter fra Tyrkiet til de græske øer.
Aftalen bygger videre på den aktionsplan, som vi indgik med tyrkerne allerede i november sidste år.
De 9 punkter i aftalen indeholder en række gensidige forpligtelser mellem EU og Tyrkiet.
Tyrkiet forpligter sig derimod til at tilbagetage alle nye irregulære migranter, som sejler til de græske øer.
Migranter og flygtninge, der ikke vil søge asyl i Grækenland, kan dermed sendes retur fra Grækenland til Tyrkiet.
Derudover forpligter Tyrkiet sig til at tage alle nødvendige skridt for at forhindre nye illegale ruter over hav eller land fra Tyrkiet til EU.
Tyrkiets forpligtelser til at tilbagetage irregulære migranter, der nu ankommer til de græske øer, samt at forhindre nye illegale ruter, trådte i kraft den 20 marts.
I sidste uge kunne EU's grænseagentur, Frontex, offentliggøre, at siden aftalen trådte i kraft, er der sket et fald på 90 pct. i antallet af ankomster til de græske øer.
Det kan sådan set have mange forskellige forklaringer, men lad mig slå fast, at faldet i tilstrømningen ikke er et tegn på, at flygtningekrisen er ovre.
Det er heller ikke udtryk for, at den går væk, men alligevel viser det, at aftalen med Tyrkiet indtil videre i hvert fald virker.
Og det kan vi ikke undervurdere betydningen af.
For det første var og er Grækenland ved at bryde sammen under det massive pres, landet har været under på grund af antallet af flygtninge, der er ankommet.
For det andet var og er der en kæmpe fare for, at EU's ydre grænser kan bryde sammen med den konsekvens, at Schengen derefter også bryder sammen.
Begge dele vil have enorme og katastrofale konsekvenser for EU og landenes økonomi internt i EU.
Af de årsager har vi i Socialdemokratiet støtet aftalen mellem EU og Tyrkiet.
For vi er enige med regeringen og de andre europæiske lande om, at den ulovlige migration skal stoppes, og at menneskesmuglernes forretningsmodel skal ødelægges.
For at det kan lykkes, må vi erkende, at vi også har brug for Tyrkiets hjælp.
Vi ser aftalen som et første vigtigt skridt mod at få bedre styr på EU's ydre grænser samt som et vigtigt tiltag for at undgå de menneskelige tragedier, man har været vidne til i forbindelse med flygtningestrømmen over Det Ægæiske Hav.
Når det er sagt, vil jeg sige, at aftalen langtfra er perfekt.
Vi skal selvfølgelig være opmærksomme på den konkrete implementering, så der kommer handling bag ordene, lige som vi skal følge med i, at Tyrkiet lever op til sit ansvar for at sikre ordentlige vilkår for alle med behov for international beskyttelse.
Vores opbakning til aftalen og finansiering af flygtningefaciliteten er under ingen omstændigheder udtryk for en blåstempling af den meget kritisable og kedelige udvikling, Tyrkiet er inde i på menneskerettighedsområdet.
Her skal og må der lægges pres på Erdogan og Tyrkiet, så den basale respekt for menneskerettigheder og mindretal respekteres.
Det bringer mig over til dagens hovedtema, for som en del af aftalen med EU skal tyrkerne have ret til visumfri indrejse i EU, såfremt man opfylder 72 krav.
Her mangler Tyrkiet stadig at opfylde syv krav, herunder krav om gennemførelse af ændringer i landets antiterrorlove for at bringe dem mere på linje med EU's standarder.
I Socialdemokratiet lytter vi meget nøje til de menneskerettighedsorganisationer, der beskylder Tyrkiet for at bruge landets antiterrorlove til at lægge låg på kritik og fængsle bl.a. journalister og akademikere, der udtaler sig kritisk om regeringen.
Derfor vil det også være et ufravigeligt krav fra os, at samtlige 72 punkter skal opfyldes, før der overhovedet kan blive tale om reel visumfrihed.
Regeringen skal arbejde for, at suspensionsmekanismen styrkes, så en eventuel visumfrihed kan suspenderes hurtigere og i videre omfang.«