runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2015-04-14:
Jeg kan allerede sige, hvad jeg gerne vil snakke om, så statsministeren allerede er forberedt.
Jeg vil rigtig gerne snakke om iværksætterkultur, og hvordan vi styrker iværksætterkulturen i Danmark.
Grunden til, at jeg vil det, er selvfølgelig, at vi har nogle massive udfordringer, og det gælder både klimaudfordringer, sociale udfordringer og økonomiske udfordringer.
Heldigvis ser vi nogle gode væksttal, men der er også en bekymring for og en diskussion om, om det er jobløs vækst.
Så mit første spørgsmål er altså: Hvad tænker regeringen om det at styrke iværksætterkulturen, og hvordan styrker vi borgernes lyst til selv at skabe, og hvordan styrker vi de unges lyst til at skabe?
Det er mit første sådan mere principielle spørgsmål.
Så har jeg to mere specifikke bagefter.
Af gode grunde er jeg selvfølgelig glad for, at statsministeren har den samme ambition, som vi har i Alternativet – altså det med, hvordan vi går ind og virkelig styrker iværksætterkulturen.
Vi har en gruppe unge siddende oppe på tilhørerpladserne, og jeg gik rundt med en gymnasieklasse i går og viste dem Christiansborg, og bagefter fik vi selvfølgelig en politisk diskussion om, hvordan vi arbejder herinde, og hvad der sker ude i samfundet, og på et tidspunkt spørger jeg den gruppe af unge – der var ca. 28 gode, kvikke unge fra et gymnasium her i København: Nå, hvor mange af jer har så rent faktisk lyst til at starte egen virksomhed?
Det lå på 2½ ud af 28. Så selv om der er taget en lang række gode initiativer, også under den her regerings tid, i forhold til bedre finansiel støtte, bedre adgang til rådgivning, er det, som om det stadig væk halter visse steder i undervisningssystemet.
Igen, der er allerede tiltag, men Alternativets ambition er jo, at vi får iværksætteri på skoleskemaet i alle led i uddannelseskæden, både i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne og på de videregående uddannelser.
Så hvad er regeringens holdning til at styrke iværksætterundervisningen i vores forskellige skoleled?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Jeg er sådan set enig i, at unge skal stifte bekendtskab med iværksætteri, og det er også derfor, iværksætteri allerede er en integreret del af regeringens uddannelsespolitik.
Vi har hjulpet udviklingen på vej ved at sørge for, at innovation bliver en del af den nye læreruddannelse, og det betyder simpelt hen, at nyuddannede lærere vil være mere bevidste om værdien af iværksætteri, også når de skal ud at undervise.
Vi har også sat mere fokus på, at lærerstuderende, lærere, herunder nyuddannede lærere, skal være bedre til at omsætte den nyeste viden til produkter og services, så de også kan præge deres elever.
Vi har også en iværksætterpilotordning, som skal sikre, at nyuddannede får bedre mulighed for at komme i gang med nye ting og at komme i gang med deres egen virksomhed.
Så jeg synes egentlig, vi på det område har været godt i gang.
Oven i det har vi været meget optaget af det her med funding, og noget af det, jeg også tror Alternativet er optaget af, er crowdfunding, hvor vi nu ser på mulighederne for at fremme crowdfunding i Danmark.
Vi har også gjort det muligt at stifte iværksætterselskaber, som også skal støtte hele det her.
Så det er et område, vi har fokus på og også vil have fremadrettet.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-04-14:
Det er jo fuldstændig rigtigt, og jeg er også fuldstændig enig i, at de tiltag, som statsministeren nævner, er både meningsfulde og relevante tiltag.
Det, der stadig væk bare bekymrer mig, er, når man så står og snakker med den her gruppe af unge, at der er så få af dem, der har lyst til at gå i gang, hvilket givetvis også er, fordi de heller ikke har nogen rollemodeller at spejle sig i, men den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt.
Jeg kan i hvert fald høre, at vi her har fælles fodslag.
Det sidste konkrete spørgsmål går egentlig på, ud over det, vi nu har snakket om med hensyn til iværksætterkulturen og -mentaliteten på vores ungdomsuddannelser, om vi så kan bruge nogle af de offentlige ressourcer på en mere hensigtsmæssig måde i forhold til den her dagsorden.
Der har Alternativet jo et forslag om det, vi kalder en 2-årig iværksætterydelse til folk på dagpenge, hvor man spørger: Hvordan kan man bruge dagpengeperioden til også at understøtte en iværksætterkultur?
Vores bud er jo, at man giver en ydelse på 80 pct. af den nuværende sats og så selvfølgelig med god rådgivning, og det, jeg egentlig bare har lyst til at spørge statsministeren om, er, om regeringen kan se sig selv i sådan et initiativ.
Er der nogle muligheder i det, sådan at vi igen styrker det, vi åbenbart har en fælles dagsorden om, nemlig at skabe et langt mere entreprenant Danmark, end vi har i dag?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Nu kender jeg ikke Alternativets forslag, det konkrete forslag, men umiddelbart er det ikke noget, regeringen vil foreslå.
Vi har det jo sådan meget, meget kontant, at hvis man er på dagpenge, skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og det vil sige, at hvis man laver noget andet som f.eks. at starte ny virksomhed, så står man jo ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, i hvert fald ikke på fuld tid.
Og der er jo allerede muligheder for, at man kan stå til rådighed på mindre tid.
Så jeg har det altså sådan, at hvis man er på dagpenge eller for den sags skyld på kontanthjælp, skal der herske en ret stram rådighed, og det vil sige, at man skal være parat til at tage et job med det samme.
Der har jeg lidt svært ved at se, hvordan det skulle kunne kombineres med, at man f.eks. samtidig er ved at opstarte ny virksomhed.
Tak for det.
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at iværksættere er en stor del af dem, der skal være med til at udvikle Danmark, og det er de heldigvis også allerede.
Jeg er helt sikker på, at de sikrer innovationen i vores samfund, de sikrer konkurrence i samfundet, og de udvikler jo også hele tiden nye og innovative løsninger, som kan bruges i vores velfærdssamfund, når vi hele tiden skal være dygtigere.
Så vi kan ikke undvære dygtige iværksættere.
Jeg vil også nævne, at de jo også er med til at øge produktiviteten i vores samfund.
Det er også derfor, vi har taget en række initiativer, som skal understøtte mere iværksætteri i Danmark.
Vi har bl.a. styrket iværksætternes adgang til kapital.
Det er vigtigt, for der er nogle af iværksætterne, som har haft svært ved at skaffe kapital, og derfor har vi lavet særlige vækstlån til iværksætterne, som faktisk skaber grundlag for øget udlån med op mod 1 mia. kr. frem mod 2017.
I november 2012 lancerede vi så også en kreditpakke netop for at styrke de små og mellemstore virksomheder, altså deres adgang til finansiering.
Så det er et område, vi har haft fokus på og også vil have fremadrettet.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-14:
Det gør han nemlig.
Det skyldes, at det lovforslag, vi står med her, har været ude på en ganske, ganske besynderlig rejse.
Udgangspunktet var egentlig, at Enhedslisten helt tilbage i samlingen 2012-13 fremsatte beslutningsforslag B 117 på det her område, som skulle sikre bedre forbrugerbeskyttelse i forbindelse med flyselskabers konkurs.
For vores vedkommende, i vores beslutningsforslag dengang, var der tale om en obligatorisk ordning, som skulle gælde alle flyvninger fra danske lufthavne, og vi foreslog også, at det skulle være 5 kr. pr. flybillet.
Behandlingen af beslutningsforslaget førte til, at der blev skrevet en beretning, og der blev nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af branchen, som skulle prøve at komme med nogle forslag til, hvordan det her kunne komme til at se ud.
Det skal siges, at man i det udvalgsarbejde, som branchen deltog i, ikke blev enige om ret meget for nu at sige det meget mildt.
Derfor var Enhedslistens og andres partiers opfordring ved førstebehandlingen til ministeren også, at han skulle genoptage dialogen med branchen om at få det her, om jeg så må sige, genoprettet.
Vi konstaterer med glæde, at dialogen blev genoptaget, og vi må også konstatere, at det lovforslag, der ligger nu, er fuldstændig forandret i forhold til det, der blev lagt frem gennem en stribe ændringsforslag fra ministeren.
Vi må også konstatere, at det nu ligger langt, langt tættere på Enhedslistens beslutningsforslag B 117 fra 2013.
Der er tale om en obligatorisk ordning, hvis betaling opkræves sammen med flybilletten.
Vi glæder os også over, at mindstegrænsen på 25.000 passagerer bliver fjernet.
Der er nogle mangler: Indenrigsrejser er ikke dækket, og årsagen i sin tid var jo Cimber Sterlings konkurs, hvor en række indenrigspassagerer blev ramt.
Vi synes også, at beløbet på 2 kr. er lige lavt nok.
Det kunne man jo sige meget om, fordi da Enhedslisten foreslog 5 kr., blev vi skoset en del for, at det var et utrolig lavt beløb, og at der ville gå mange år, inden fonden ville være opbygget.
Vi kan konstatere nu på det svar, vi har fået på spørgsmål 3, at det såmænd selv med 2 kr. ikke tager så lang tid, så det er vi selvfølgelig også vældig godt tilfredse med, også fordi der bliver mulighed for at låne i pakkerejsefonden til den nye flyrejsefond.
Det er rigtig fint.
Derfor har vi også undladt at stille ændringsforslag, og vi konstaterer som sagt, at det nye lovforslag L 67 efter fornyet behandling, om jeg så må sige, er kommet meget tættere på vores oprindelige beslutningsforslag, så det er vi glade for.
Ida Auken (RV), 2015-04-14:
I dag behandler vi L 172, som er en del af skattelypakken.
Jeg synes, der er blevet redegjort ganske godt for de fire punkter, altså det, der vedrører ihændehaveraktier – skærpelsen for at udstede nye og regler for de allerede udstedte – at SKAT får adgang til værdipapircentralens oplysninger, at kommanditselskaber skal registreres, og at Erhvervsstyrelsen får mulighed for at komme på kontrolbesøg i virksomheder, som man har tilsyn med under hvidvaskloven.
Vi kan synes, at det er mange gange, og at det er tit, vi står her og vedtager nye love, der har med skattely at gøre, men det er desværre også sådan, at dem, vi prøver at holde i skak, også er gode til at finde på nye ting.
Så må vi jo også som politikere og som dem, der laver reglerne, komme efter de steder, hvor vi mener at der kan være huller.
For det er sådan, at virksomhederne selvfølgelig skal betale deres skat her i Danmark, og at de skal følge reglerne.
Derfor støtter Radikale L 172.
Steen Gade (SF), 2015-04-14:
Tak for det.
SF støtter forslaget.
Vi er glade for, at vi her i de senere år har kunnet lave en forholdsvis omfattende skattelypakke, altså ikke en for at lave skattely, men for at imødegå skattely.
Den største del ligger i Skatteministeriet, og så ligger der en del i Erhvervs- og Vækstministeriet.
Hvis man ser det lidt igennem, tror jeg, man vil se, at der er 16 initiativer.
Så de greb, der bliver foreslået her, er jo nogle, vi bestemt burde have lavet for længe siden.
Men det nye er jo – heldigvis – at der er en lidt større forståelse for det her i kølvandet på den økonomiske krise og den spekulationsbølge, som ramte verden og gjorde så meget skade for de her 5-10 år siden, og som vi stadig er i gang med at rydde op efter.
Så jeg opfatter det som et betydeligt fremskridt, og hvis man lægger det sammen med de andre initiativer i Skatteministeriets regi, som jo startede med de åbne skattelister, har vi altså fået bedre redskaber, end vi har haft før.
Lad os så sige ærligt, at vi selvfølgelig ikke er på plads, men det gode her er også, at vi er rimelig mange om at vedtage det her.
Det tror jeg også er en vigtig del, i forbindelse med at det her bliver gennemført.
Frank Aaen (EL), 2015-04-14:
Bl.a. i Rusland havde man den form for markedsføring i forhold til at oprette et selskab i Danmark og så slippe for at betale skat.
Vi har kendt den model i mange år, hvor selskaber i udlandet sender pengene via Danmark til et skattely.
Trafikken har været mere eller mindre understøttet af forskellige skattelove gennem tiderne.
Nogle af de huller er så blevet lukket.
På et tidspunkt var Danmark faktisk på listen, nu kan jeg ikke huske, om det var i EU eller OECD, som et skattelyland.
Så skyndte vi os dog trods alt at lukke et af de mest åbenlyse huller, i forbindelse med at man kunne transportere penge igennem Danmark uden at betale skat.
Nogle af de huller er blevet lukket.
Men det er jo meget interessant, at vi både i skatte- og i erhvervssammenhæng tit behandler lovforslag, der omfatter værnsregler.
Det vil sige, at vi ved i virkeligheden godt, at vi beskytter os imod nogle, der vil snyde, og så laver vi en værnsregel.
Og vi ved som regel også, at der, hver eneste gang vi laver en værnsregel, nok er nogle, der kommer uden om værnet og alligevel finder smuthuller til at prøve at misbruge Danmark til skattesky formål.
Og det er det, vi har spurgt til nogle gange, og jeg vil også gerne spørge i dag – jeg synes ikke vi har fået noget godt svar, hvis vi overhovedet har fået noget svar på noget tidspunkt
Hvis det er sådan, at man vil drive virksomhed, og jeg mener rigtig virksomhed, altså ikke bare skattespekulation, men rigtig virksomhed, i Danmark, er der jo masser af selskabskonstruktioner: anpartsselskaber, aktieselskaber, iværksætterselskaber, you name it – der er sådan set mange muligheder.
Man kan også drive et selskab i privat ejerform, hvis man har lyst til det.
Så der er jo masser af muligheder.
Hvilke muligheder giver kommanditselskaber, som ikke eksisterer i andre selskabsformer?
Jeg tror ikke, der er nogen.
Jeg tror altså i virkeligheden, at de eneste, der bliver rigtig kede af det, hvis vi fjerner kommanditselskabet, er dem, der har ondt i skatten. Og dem, der er nogenlunde oppe i alderen, kan huske, hvordan man tilbage i tiden lavede kommanditselskaber i forbindelse med ejerskab af skibe, hvor man virkelig skovlede skattelettelser hjem.
Altså, der var det jo virkelig dramatisk.
Det blev så stoppet, heldigvis, men jo kun stoppet for de små investorer – de store investorer kunne stadig væk, hvis de havde penge nok.
Vi har så udenlandske selskaber, som bruger det på en anden måde.
Det er mit spørgsmål til ministeren: Vi støtter det her, det gør vi selvfølgelig, og næste gang der kommer et forslag om at stramme nogle regler for at styrke værnet mod skattesnyd, støtter vi det også, men var det ikke på tide, vi overvejede, om det overhovedet er en god idé at have selskabsformen kommanditselskab?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-14:
Som ordførerne for henholdsvis Venstre og Socialdemokraterne har sagt tidligere i forbindelse med lovbehandlingen af L 172, er det en del af en skattelypakke, en aftale, som også Dansk Folkeparti er en del af, og som blev indgået i december 2014.
I Dansk Folkeparti synes vi sådan set, at det er fornuftigt, at vi de steder, hvor det giver god mening, også sætter ind med et øget tilsyn og også med øgede muligheder for at sammenkøre registre og andet for netop at sikre, at folk betaler den skat, som de skal, hverken mere eller mindre.
Derfor synes vi også, at de fire forslag, som ligger i det her lovforslag, alle sammen er med til at gøre det mere transparent og også på en god og fair måde er med til at sikre, at der bliver bedre mulighed for at komme efter dem, der ikke af et godt hjerte betaler deres skat, men som måske har lidt mere lyst til at prøve grænser af, kan man sige.
SKAT får øgede muligheder for via registersamkøring med værdipapircentralen at komme ind og søge oplysninger om ejere af aktier, som bl.a. er udstedt igennem værdipapircentralen.
Det er også sådan, at Det Offentlige Ejerregister får flere handlemuligheder set i forhold til kommanditselskaber.
Så samlet set synes vi egentlig, at de delelementer, der ligger her, som måske er relativt få set i forhold til de mange, som kommer under skatteministerens ressort, men som jo også er en del af den samlede skattelyaftale, giver god mening.
De vil ikke medføre en større regelbyrde for de pågældende virksomheder, tværtimod vil det være en god måde at sikre, at folk betaler den skat, som de skal på, hverken mere eller mindre.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-14:
Bekæmpelse af skattely ligger Det Konservative Folkeparti meget på sinde.
De sager, der har været fra lande og virksomheder – ingen nævnt, ingen glemt – viser jo, at vi har en reel udfordring.
Derfor har vi løbende skærpet lovgivningen på området, ikke alene da vi selv sad i regering, men også ved at indgå aftaler med regeringen, for at sikre, at man betaler den skat, man nu engang skal betale.
Den synes vi jo ofte er for høj og for vidtgående, men man skal betale det, vi har aftalt, og man kan ikke bare sådan flygte i skattely.
Regeringen lagde så op til en pakke på området, en på Skatteministeriets område og en på Erhvervsministeriets område.
Vi valgte ikke at være med i den på Skatteministeriets område, for vi syntes, den var for nidkær, for problematisk for virksomhederne, og den mistænkeliggjorde virksomhederne, mens den, vi aftalte på Erhvervsministeriets område, syntes vi var konstruktiv og havde en helt anden tilgang til, at virksomheder, også internationale virksomheder, er til gavn for det danske samfund.
Så den valgte vi at tilslutte os.
Så langt, så godt.
Med i aftalen og også specielt her i udmøntningen af lovforslaget står der direkte, at lovændringen her, der er lagt op til, medfører, at Erhvervsstyrelsen til enhver tid mod behørig legitimation og uden retskendelse kan få adgang til personer og virksomheder, der beskæftiger sig med det, som styrelsen her vil kontrollere.
Vi har ikke tænkt os at sige ja til, at endnu en styrelse kan komme på uanmeldt besøg uden om domstolene, for man kan godt bekæmpe snyd uden at give tilladelse til kontrol uden retskendelse.
Så det er en af de ting, vi gerne vil drøfte, også under udvalgsbehandlingen.
Vi synes grundlæggende, at forslaget er ganske glimrende, men den del af det her – også set i lyset af den diskussion, som vi har haft i forhold til den acceleration, den inflation, der har været i bemyndigelser til staten, til styrelser om uden retskendelse at kunne gå ind på folks grund – er det nødvendigt at få kigget på.
Justitia opgjorde her i sidste uge, at der var givet 268 bemyndigelser, hvor man kunne gå ind uden en nødvendig retskendelse.
Så vores opmærksomhed her er altså på, at man ikke bare skal kunne give styrelser og staten ret til at komme ind uden nogen som helst form for retskendelse.
Man kan også sagtens komme efter skattelyselskaber og kriminelle, fange dem og bure dem inde, uden at man sådan krænker retsbevidstheden og retssikkerheden omkring retskendelser.
Så vi vil gerne fra konservativ side støtte øget kontrol og grundig kontrol, men vi vil godt sikre os, at der foreligger en retskendelse fra domstolene i den enkelte sag – så kan vi også godt støtte uanmeldt kontrol, hvis der altså er en retskendelse.
For vi stoler på, at der, hvis vores neutrale domstol siger, at der er noget at komme efter med en kontrol, så også er noget at komme efter.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jamen det vil jeg gerne have lov til at kvittere for fra Liberal Alliances side.
Det står jo soleklart i aftalen, hvad den indeholder, også at Erhvervsstyrelsen bliver bemyndiget til at komme på de her uanmeldte kontrolbesøg, og jeg havde det indtryk, at det var man godt klar over, da man indgik aftalen.
Men jeg er selvfølgelig rigtig glad for at høre – det hørte jeg sådan set – at Det Konservative Folkeparti ikke vil tilslutte sig aftalen, medmindre det element kommer ud af aftalen.
Er det korrekt forstået?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-14:
Det vil vi selvfølgelig drøfte med de andre partier, der er i den her aftale.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Bare for at gøre det soleklart: Skal det forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke medvirker til, at Erhvervsstyrelsen får mulighed for at foretage uanmeldte kontrolbesøg hos revisorer og ejendomsmæglere, som der ellers står i aftalen?
Henning Hyllested (EL), 2015-04-14:
Det skal selvfølgelig sammenholdes med, at vi foreslår, at de gebyrer, som forbrugerne skal betale, skal nedsættes, og at de gebyrer, som virksomhederne skal betale, skal fastholdes på det niveau, vi kender i dag.
Så kan det forekomme mærkværdigt, at man vil skære gebyrerne for virksomhederne ned, og man kan ikke andet end at få den mistanke, at det er sådan en eller anden form for skjult erhvervsstøtte under dække af forbrugerklagesystemet.
Ændringsforslagene fra Enhedslisten skal jo rette op på, lappe på et elendigt lovforslag, som forringer forbrugerbeskyttelsen efter vores mening, og som styrker virksomhederne over for forbrugerne.
Det er jo også et af formålene, det står direkte i bemærkningerne, at få folk til at afholde sig fra at klage.
Så er der et udestående, som stammer fra lovforslag L 54 tilbage i 2013.
Det er nemlig klageadgangen i forbindelse med p-afgifter.
Vi kan konstatere, at det her lovforslag jo i hvert fald ikke adresserer det problem, at der ikke med det her lovforslag bliver en eller anden form for klageadgang i forhold til privat parkering-afgiftsregimet.
Det skyldes selvfølgelig, at den bagatelgrænse, man fastlægger i lovforslaget, er på 1.000 kr., og langt, langt de fleste parkeringsbøder eller parkeringsafgifter ligger jo under 1.000 kr.
Det var jo ellers meningen, og det var også det, der blev sagt, i forbindelse med at vi behandlede lovforslag L 54 i sin tid, at det netop skulle sikre implementeringen af ADR-direktivet, EU's direktiv på området.
Implementeringen i dansk lov skulle netop sikre, at der blev en klageadgang på det her område – det var det, vi blev fortalt dengang – enten i form af at være inde under det offentlige klagesystem eller et privat ankenævn.
Ministeren svarer på et af spørgsmålene, vi har stillet i forbindelse med udvalgsbehandlingen, at branchen jo bare selv kan etablere et privat ankenævn.
Men hvorfra skulle motivationen dog for branchen komme til at etablere et privat ankenævn, når forbrugerne nu er henvist til en meget, meget dyrere domstolsbehandling?
Så det er der jo ikke nogen motivation for.
Derfor må vi bare konstatere, at L 118 ikke indfrier løfterne fra behandlingen af L 54 i sin tid, og vi konstaterer derfor også, at Folketinget er ført godt og grundigt rundt i manegen.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Normalt er Venstre meget skeptiske over for, at man overimplementerer EU-direktiver, og med god grund.
Det er i hvert fald noget, Venstres formand ofte taler om er et problem.
Alligevel må jeg sige, at vi gang på gang oplever, at Venstre stemmer for overimplementering af EU-direktiver, og det gør man også på det her område.
Sagen er jo, at man går langt videre her, end EU-direktivet, hvidvaskningsdirektivet, lægger op til.
Det stemmer man også for bliver udvidet her.
Advokatrådet har givet et meget kritisk høringssvar og mener ikke, at man kan retfærdiggøre det.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-14:
Den sidste konklusion må i hvert fald stå for spørgerens egen regning, altså den med, at man siger noget offentligt og så gør noget andet.
Det er ikke lige det, jeg kan genkende her.
Venstre har som en klar politik, at vi skal sørge for, at alle betaler de skatter og overholder de regler, som man skal her i landet.
Og når ordføreren spørger, hvordan vi har det med, at man måske her er i gang med at vedtage bestemmelser, der er strengere end dem, som kommer nede fra EU, så må jeg sige, at hvis det danske Folketing mener, at en bestemmelse, som måske har et grundlag i EU, skal være strammere i Danmark, så står det jo Folketinget frit for at vedtage en sådan bestemmelse.