runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Nej, det vil vi ikke, for vi skal tænke på, hvorfor vi laver det her, og det er for at sætte en stopper for himmelflugten i prisen på 6 ugers selvvalgt uddannelse og for en – hvad skal man sige?
misforstået brug af 6 ugers selvvalgt kursus.
Men hvis det er sådan – undskyld min stemme er lidt hæs, jeg har lidt i brystet – at det er Undervisningsministeriet, der fastsætter priserne på kurserne, må det være ret og rimeligt at sige til Undervisningsministeriet: Prøv lige at kigge på de her kurser. Er det virkelig jer, der har sagt, at priserne skal være så høje?
Og hvad for en fornuftig pris kan AMU-centrene så lave de kurser til, så det kan holde sig under det loft, som vi laver her?
Jamen jeg har ikke sagt, at kurserne er dårlige.
Jeg har haft meget gavn af de kurser, jeg selv har taget på AMU-centrene.
Det, jeg har sagt, er, at når man går ind og kigger på dem, kan man se, at de godt kan laves på en anderledes måde på kortere tid.
Det er egentlig det, det drejer sig om, og det, der er min overbevisning, er, at de kurser, der ligger over loftet, og for den sags skyld også alle dem, der ligger under loftet, kunne man måske godt se på hvordan man kunne ændre.
Er de blevet skruet for meget op i pris, eller hvordan hænger det sammen?
Så det er ikke noget med, at kurserne er dårlige, og det er heller ikke noget med, at lærerne ude på AMU-centrene ikke gør deres job godt nok.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Ordføreren kan jo se, at der er utrolig mange, der spørger ordføreren om noget, for vi ved godt, hvem det er, der bestemmer i det her land.
Det er jo Dansk Folkeparti.
Men ordføreren sagde også, at det var de 6 ugers selvvalgte uddannelse, der var for dårlig, og det er jo ret interessant.
Er det korrekt?
Og hvis det er korrekt, hvordan kan man så gøre kurserne bedre ved at gøre dem billigere?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Altså, hr. Leif Lahn Jensen manipulerer lidt.
Jeg har ikke sagt, at kurserne på de 6 ugers selvvalgte uddannelse er dårlige.
Jeg har sagt, at der var en del spildtid, og at man godt kunne lave dem anderledes.
Det er ikke, fordi indholdet i kurserne ikke kan bruges.
At sige det er ordkløveri fra hr. Leif Lahn Jensens side.
Det, der ligger i det her, er, at vi i Dansk Folkeparti er overbevist om, at det godt kan gøres anderledes, for et eller andet sted er der en årsag til, at priserne på kurserne er blevet skruet op.
Helle Sjelle (KF), 2010-11-30:
Tidligere på året blev vi Konservative enige med Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om finansloven for 2011, og resultatet er efter vores opfattelse blevet en ansvarlig og fremsynet finanslovaftale, der gradvis nedbringer det enorme underskud i statskassen, som krisen har efterladt.
, et ondt mareridt.
Derfor bakker vi også fuldt og fast op om den finanslovaftale, som vi har indgået.
Det betyder nemlig, at vi fastholder dansk økonomi og Danmark på en ansvarlig kurs mod en lysere fremtid.
Det her forslag fra beskæftigelsesministeren, som vi førstebehandler i dag, er en udmøntning af finanslovaftalen.
Forslaget går ud på at lægge et loft over prisen på de 6 ugers selvvalgt uddannelse, som dagpengemodtagere og fleksjobvisiterede ledige i dag har ret til.
Forslaget vil betyde, at der indføres et prisloft på 140.000 kr. pr. kursus, så den helt urimelige stigning i udgifterne til de kurser bliver stoppet.
Sagen er nemlig den, at udgifterne er løbet løbsk, og det synes vi der skal sættes en stopper for.
I 2007 var driftsudgiften pr. årselev 110.000 kr., og jeg nævner blot, for at man ved selvsyn kan se, at der er sket en udvikling, at den pris i år er steget til 190.000 kr.
Det er en stigning på ikke mindre end 72 pct., og det har vi ganske enkelt ikke råd til.
Pengene vokser ikke på træerne, selv om man nogle gange får det indtryk, når man hører venstrefløjen her fra talerstolen.
Og som konservativ politiker kan jeg ikke stå inde for, at vi bare udskriver den ene check efter den anden og lader udgifterne vokse ind i himlen.
Det holder simpelt hen ikke.
Endelig er det vigtigt at understrege, at lovforslaget ikke ændrer på de lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Omkring 80 pct. af de AMU-kurser, der udbydes i dag, koster mindre end 140.000 kr. pr. årselev.
Det er altså kun de allerdyreste kurser, som de ledige fremover vil blive afskåret fra at vælge.
Og mulighederne for efteruddannelse i Danmark er stadig blandt de bedste i verden, det ændrer forslaget ikke på.
Så samlet set støtter vi Konservative altså forslaget fra beskæftigelsesministeren.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Det bliver sagt af ordføreren, at det kun er de allerdyreste kurser, man bliver udelukket fra med det her lovforslag, hvor prisloftet altså bliver fastsat til 3.500 kr. pr. uge.
Jeg står her med en liste over de 800 kurser, som man fremover ikke kan komme på.
Vil ordføreren betegne dem som meget dyre, når det drejer sig om kurser til omkring 5.000 kr., f.eks. i svejsning af rørsystemer i plast, modstandssvejsning, svejsning af tykvæggede plastmaterialer, udførelse af vådrumssikring osv. osv.?
Helle Sjelle (KF), 2010-11-30:
Jeg tror, at det, der er væsentligt at holde fast i her, er, at der har været en stor stigning i udbuddet af de her kurser.
Og der er man naturligvis nødt til at sørge for, at det er sådan, at man ikke bare uden videre kan trykke nogle flere penge og sørge for, at folk kan bruge løs af kassen og komme på de kurser, som de nu synes det er interessant at komme på.
Vi er altså også nødt til at sørge for, at der er rimelighed i det her, og jeg synes som sagt, det giver stof til eftertanke, at der har været den her udvikling i priserne på kurserne.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
I virkeligheden er der mange flere funktioner i samfundet, end man skulle tro, når man ser sådan en liste.
De Konservative har traditionelt været et parti, som har haft et nært samarbejde med arbejdsgiverne.
Arbejdsgiverne har en interesse i, at der er en uddannet arbejdskraft til stede, også i form af efteruddannede, når de har brug for den.
Hvad er den store filosofi i, at De Konservative nu vil forhindre, at arbejdsgiverne får den arbejdskraft til rådighed med de rigtige uddannelser, når de har brug for den?
Helle Sjelle (KF), 2010-11-30:
Jeg vil gerne slå fast, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at vi meget, meget gerne vil have, at vi har en veluddannet befolkning, og vi vil også meget, meget gerne være med til at sørge for, at der er en veluddannet arbejdskraft til det danske erhvervsliv.
Det er jo også derfor, at vi stadig giver mulighed for at gå på de her kurser.
Men når det er sagt, synes vi også bare, at det er væsentligt at stoppe op og spørge: Hvad er det for en udvikling, der har været på det her område?
Og der må vi altså erkende, at der har været en meget stor stigning i priserne.
Så synes jeg også, det er i orden, at man stopper op og siger: Hov, hør nu her en gang, den udvikling kan vi altså ikke bare lade fortsætte uden videre, vi er nødt til at gå ind og sætte nogle fastere rammer for det her.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Det er jo en velkendt sag, at riget fattes penge.
Vi har været igennem en krise, som har gjort os fattigere, og som har ramt de offentlige budgetter, som kører med historisk store underskud.
Det er 400 mio. kr., som altså skal spares på uddannelse på et tidspunkt, hvor vi har oplevet en meget hastig stigning i ledigheden, og hvor vi kan imødese en periode med meget lav vækst og dermed også en forventeligt meget ringe udvikling i ledigheden.
Vi forstår, at det her er et udtryk for, at regeringen jo altså område for område har valgt at sige, at det bl.a. er noget af det, som vi skal leve af i fremtiden, altså uddannelse, som skal holde for med finansloven og med genopretningspakken, og nu er det altså også selv den meget korte uddannelse på 6 uger, som ledige selv kan vælge, der skal reduceres i pris, så finansloven kan hænge sammen.
Det er da muligt, at der er nogle kurser, der er for dyre.
Det er da også muligt, at der har været en prisudvikling.
Men jeg synes også, at debatten her i dag har vist, at det her jo ikke baserer sig på analyser af det problem andet end måske i form af et kig på finanslovkontoen på det her område.
Næh, det baserer sig bare på et behov for at få sparet nogle penge, og da man ikke vil løse problemerne reelt, må man altså finde en lang række steder, hvor man så kan reducere udgifterne i form af mindre ting, og det er så det, der sker her.
Vi tror, det er vigtigt, at der er kvalitet i uddannelsen.
Vi tror, det er vigtigt, at der også er mulighed for, at de 6 ugers selvvalgt uddannelse bliver af høj kvalitet, og vi står meget tvivlende over for, om en kursuspris på 3.500 kr. om ugen sikrer muligheden for, at det bliver et kvalitativt godt tilbud, som de ledige kan få.
Det er jo mærkeligt, at det først er på det her tidspunkt, hvor der altså for alvor er problemer med at få økonomien til at hænge sammen, at man kommer med det her forslag, hvis det virkelig er noget, som regeringen tilsyneladende mener har været et mere fundamentalt problem.
Så Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget om det her prisloft på 6 ugers selvvalgt uddannelse, som det foreligger her.
Var der en analyse, kunne vi måske være villige til at diskutere, om man skulle sikre, at kurserne enkeltvis ikke kostede astronomiske summer.
Men det har vi ikke set lagt til grund, og vi vil altså ikke være med til at finansiere regeringens genopretningspakke ad bagvejen ved at stemme for et forslag som det her.
Hvis man havde ønsket at løse de økonomiske problemer, kunne man have gjort det på en langt mere håndfast måde end alle disse mange små spareforslag på steder, hvor pengene kunne gøre god gavn.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Der er en ting, jeg lige er nødt til at sige, for det lød, som om ordføreren sagde, at de der AMU-kurser ikke var ret gode.
Jeg har været på et hav af de her kurser, f.eks. om farligt gods; jeg har været på § 9-kursus, taget truckkort og kørt sådan nogle maskiner, der kører rundt ude på Århus havn.
Jeg har taget et hav af de her kurser, og jeg synes bestemt, de er rigtig gode.
Så jeg vil bare lige, hvis der er folk, der lytter til det her, sige, at der er rigtig mange AMU-kurser, der er rigtig, rigtig gode.
Dem har jeg da bestemt oplevet.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti, om det virkelig er rigtigt, at Dansk Folkeparti vil finde en besparelse på 393 mio. kr. på de ledige, som virkelig har brug for uddannelse.
Hvordan kan Dansk Folkeparti egentlig forsvare en besparelse på 393 mio. kr.?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Jamen det, der ligger i det her, er spørgsmålet, om det er et kursus, der gør, at man får et job, og om det er muligheden for at få et job, der gør, at man skal have kurset.
Det er det, man også skal se på.
For det er ikke altid sådan, at et kursus giver job, det er langtfra sådan, vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Jeg kan huske fra dengang, jeg gik på kursus, at jeg var sammen med en, der havde taget 40 kurser uden at få job.
Han blev bare sendt på det ene kursus efter det andet uden at få job.
Så det er ikke altid det der med, at man har mange kurser, der gør, at man kan få et job.
Det er et spørgsmålet om, at man skal være fornuftig og sige: Jamen her er der gode jobmuligheder, jeg vil godt have et kursus inden for det område, for så har jeg muligheder for at få et job.
Det er den måde, det gerne skulle fungere på.
Men jeg ved da også, at der er blevet sendt utrolig mange breve ud til de ledige fra a-kassen, hvori der har stået: Vi har et kursus her, det synes vi du skal tage.
Min egen søn fik et tilbud om at få et kursus, der drejede sig om stilladser, da han var murer.
Det var ikke noget med, at han selv søgte om det.
Da var det a-kassen, der sendte noget ud, hvor de sagde: Her kan du få 6 ugers selvvalgt kursus, det synes vi du skulle benytte dig af. Så det har lidt at gøre med, hvad man gerne selv vil, hvor vil man søge arbejde, og hvilke muligheder man så har for at få arbejde, efter at man har taget et kursus.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Jeg synes jo, ordførerens udtalelser meget klart belyser, at det er en kolossal, anarkistisk rodebutik, der er tale om i den borgerlige lejr.
Ordføreren er ikke klar over, at det er Undervisningsministeriet, som fastsætter de her vurderinger af udgifterne f.eks. til materiel, teknisk udstyr, lærertimer osv.
Det er baggrunden for, at priserne bliver fastsat på AMU-kurserne.
Det er ordføreren ikke klar over.
Hvorfor i alverden går man så ikke i gang med først at gøre det, at man beder Undervisningsministeriet om nogle udtalelser og kulegraver området?
Hvorfor vil man så absolut afskaffe det, at man kan få kurser til over 3.500 kr. pr. uge, fra den 1. januar?
Det er altså om en måned.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Jamen jeg ved ikke, om hr. Eigil Andersen ikke har hørt efter, hvad jeg sagde, for jeg sagde netop, at det er Undervisningsministeriet, der fastsætter priserne.
Og de kunne så tage en snak med AMU-centrene om, hvad de kan sætte de her priser på de her kurser til, så de kan komme under loftet.
At vi indfører et loft her og nu, er en del af finanslovaftalen.
Sådan er det at lave finanslovaftale, og hvis hr. Eigil Andersen ønsker magten her efter næste valg og får den, så finder hr. Eigil Andersen også ud af, at når man laver en finanslovaftale, er det ikke altid sådan, at man går ind og laver en undersøgelse først.
Så sidder man og forhandler om de store træk ved bordet, og så kan man ikke rende ud til alle mulige og undersøge, hvordan og hvorledes det skal være.
Det her er en del af finanslovaftalen.
Der er stadig væk 2.800 kurser, der holder sig under loftet, og jeg er overbevist om, at rigtig mange af de andre kan bringes ned på en pris, så de også ligger under loftet.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Det er jo det, det betyder, og det burde selvfølgelig være foregået i en helt anden rækkefølge.
Jeg er meget forbavset over, at ordføreren mener, at han og hans parti er bedre til at vurdere, om tingene kan gøres billigere ude på AMU-centrene, end Undervisningsministeriet er.
Altså, det er slet ikke de beløb, som er blevet nævnt her tidligere i debatten.
Vil ordføreren være med til at udskyde det her et halvt år, sådan at Dansk Folkeparti og regeringen kan få ordentligt undersøgt, hvad det egentlig er, man er i gang med at slå ihjel inden for uddannelsesområdet og i forhold til de arbejdsløses rettigheder?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg er den opfattelse, at det er bedst for alle, at vi får lavet et grundigt stykke arbejde, når vi skal ind og lave nogle ændringer, der er så store og vigtige som dem, vi er i gang med her, og jeg havde egentlig den opfattelse, at Socialdemokratiet også ønsker et grundigt arbejde omkring det her.
Torben Hansen (S), 2010-11-30:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg forstod det på samme måde som hr. Eigil Andersen, nemlig at det var en ren tilståelsessag fra hr. Bent Bøgsteds side.
Man har rent faktisk sagt ja til noget i en finanslovforhandling, som man ikke rigtig kendte konsekvenserne af, og man havde ikke rigtig nogen undersøgelse, men det gik jo nok.
Vi kan så konstatere, at det gør det ikke.
Dansk Transport og Logistik påpeger f.eks., at der det første halvår af 2010 rent faktisk 1.112 personer, som tog et lastbilkørekort, og hvor jobcentrene havde vurderet, at det rent faktisk ville forbedre deres mulighed for beskæftigelse.
Gør det egentlig ikke indtryk på Dansk Folkepartis ordfører, at man nu ikke længere kan tage et lastbilkørekort, fordi det ligger over driftsloftet?
Der er også andre certificerede områder, krancertifikater osv., det gælder for.
Gør det egentlig ikke ondt på Dansk Folkepartis ordfører, at man på den måde sikrer, at en stor del af den befolkning, der måske ikke er dem, der har trukket mest på uddannelsessystemet tidligere, nu endnu en gang bliver skubbet om bag i køen?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Jamen jeg tror, at hr. Torben Hansen har en sådan forudindtaget opfattelse af, at det her bare ikke duer; det er kommet fra regeringen, det er kommet fra Dansk Folkeparti, ergo duer det ikke.
Det er egentlig det, det drejer sig om.
Dansk Folkeparti har været fuldstændig klar over, hvad konsekvenserne af det er, og det er, at der bliver indført et prisloft, det er, at vi skal til at se på, om vi kan bringe de kurser, der ligger over, ned under prisloftet.
Der kan ændres utrolig meget på de kurser.
Som sagt er der ca. 3.600 kurser på AMU-centrene, hvoraf de 2.800 ligger under prisloftet.
Så er der 800, der ligger over, og nogle af de 800 kurser er nogle af dem, der er steget utrolig meget i pris de sidste år.
Hvorfor er de så det?
Det er der, hvor man kan sige til Undervisningsministeriet: Tjek lige, hvad det egentlig er, I har lavet her, hvis det er jer, der har lavet det her og fastsat de priser.
Jeg kender ikke proceduren i Undervisningsministeriet, når de fastsætter priserne.
Vi er i Beskæftigelsesministeriet nu, og jeg er ikke helt inde i, hvordan proceduren er i Undervisningsministeriet.
Torben Hansen (S), 2010-11-30:
Det var hr. Bent Bøgsted, der sagde, at jeg bare af princip sagde nej.
Næh, inden for vores parti er vi altid parat til at høre på gode argumenter.
Indtil videre er der sådan set
ikke kommet et eneste for, at man skal lave det her driftsloft, som rent faktisk, når man ser på det rent finanslovmæssigt, også betyder en samlet besparelse på uddannelse og opkvalificering for ledige på 393 mio. kr. Hr. Bent Bøgsted må da vedstå, at man her med åbne øjne går ind og laver besparelser på 393 mio. kr.
Det har så de konsekvenser, som bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Transport og Logistik, LO og andre siger det har, nemlig at det gør, at vores medlemmer ikke længere vil have en chance for at få mange af de kurser, der er nødvendige, for at de kan komme i arbejde.
Hvordan kan hr. Bent Bøgsted synes, at det er en fremadrettet arbejdsmarkedspolitik, når det, der kan være med til at bringe folk i arbejde, rent faktisk vil blive besværliggjort og for en stor dels vedkommende ikke blive udbudt, så de ikke har muligheden for at deltage?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Nu er det sådan, at hr. Torben Hansens parti – det var jo ikke hr. Torben Hansen selv, der sad i finanslovforhandlingerne – forlod finanslovforhandlingerne efter bare en halv time eller noget i den stil der.
Der har i hvert fald ikke været tid til, at Socialdemokratiet kunne komme med gode argumenter over for regeringen på de forskellige områder.
Hvis nu Socialdemokratiet sammen med Socialistisk Folkeparti – de kom jo sammen og gik sammen efter en halv time – havde sat sig ned og havde sagt, at de gerne ville være med til at forhandle om den her finanslov,
Men det gjorde hr. Torben Hansens parti jo ikke.
De sagde farvel og tak efter cirka en halv time.
Jeg var der ikke, så jeg kan ikke lige sige på klokkeslæt, hvornår de kom, og hvornår de gik, men man kunne i hvert fald se på tv, at det var meget kortvarigt.
Så det var i hvert fald ikke der, Socialdemokratiet og SF kom med gode argumenter over for regeringen, for det nåede de slet ikke at komme med, inden de forlod forhandlingerne.
De ville bare ikke deltage i forhandlingerne – og så farvel og tak.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Det er jo meget interessant at høre hr. Bent Bøgsted stå og anklage Socialdemokratiet og SF for ikke at have været med i nogle forhandlinger, som Dansk Folkeparti tydeligvis ikke selv har været klar over konsekvenserne af.
Altså, i virkeligheden burde hr. Bent Bøgsted jo pege over på sin egen partigruppe – nu er der ikke nogen til stede – det var måske derovre, man i stedet for skulle kigge i forhold til det her.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Bent Bøgsted lidt om, når han nu starter med at tale om kvaliteten af uddannelserne, er, om han ikke er enig med mig i, at man, i det øjeblik man går ind og sænker en pris, formentlig også vil forringe den kvalitet, der er i en uddannelse, og at det dermed vil være en forringelse af de uddannelsesmuligheder, som der reelt er for de mennesker, der står derude og har brug for at få uddannelse, mens de er ledige.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Nej, det er jeg ikke enig i, for når man laver et kursus, kunne forudsætningen for at lave det kursus jo være, at man siger, at det her kursus tager så og så lang tid, og at man så putter indholdet ind.
Så kan det godt være, at man, når man går i dybden med hensyn til det her kursus, så siger: O.K. det her kursus kan vi godt lave på kortere tid.
Det kan sagtens ske.
Hvad angår mange af de kurser, ved jeg, at det er blevet bedømt og sagt sådan, at et kursus skulle tage 5 uger, 6 uger eller 7 uger, uden at der på forhånd blev sagt noget om, hvad indholdet skulle være, og at man så først bagefter puttede indholdet ind.
Sådan kan det nemt ske at det foregår, og sådan tror jeg det er på rigtig mange kurser.
Når man kigger på alle de her kurser, der ligger over loftet, er jeg ret overbevist om, at man i et samarbejde kan finde ud af, at de man godt kunne lave de her kurser til en lavere pris.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Jamen det er da meget interessant.
Det betyder jo så, at det i fremtiden ikke er ude på uddannelsesinstitutionerne eller i ministeriet, man skal sidde og finde ud af, hvad indholdet i kurserne skal være; det kan vi i stedet for ordne her på Christiansborg med alle de eksperter, som er til stede herinde.
Jeg kunne godt tænke mig at skifte over til et andet spor, for jeg kommer jo fra en egn i Danmark, hvor der faktisk er ret mange, der nu bliver ledige her inden for den nærmeste fremtid, i forbindelse med at Vestas har opsagt en masse medarbejdere.
De er så omfattet af nogle ordninger, nogle varslingspuljer, som giver dem nogle muligheder.
Men alle dem, der er ansat i andre virksomheder, og som bliver ledige på grund af, at de på den ene eller den anden måde er underleverandører, står jo netop i en situation, hvor de får brug for 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Deres uddannelsesmuligheder bliver jo forringet af det her.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Jamen altså, nu er jeg jo på de fleste punkter modstander af Liberal Alliances politik, og derfor syntes jeg da, at det var meget positivt her at høre nogle overvejelser om dem, som jeg forstod var de svageste arbejdsløse på arbejdsmarkedet, om de passer ind i det her nye system, som man nu har aftalt at gennemføre, og som Liberal Alliance så vil stemme for.
Men altså, man har dog en betænkelighed.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe den betænkelighed vedrørende de svageste ledige.
Er det rigtigt forstået, at man er nervøs for ledige, som har en problematisk baggrund – det kan være socialt eller personligt, man kan have psykiske lidelser – og at der skal være et andet system for dem?
Hvad er det, det skal gå ud på, efter Liberal Alliances mening?
Villum Christensen (LA), 2010-11-30:
Mit synspunkt var det, at vi i kraft af det her system kunne komme i en situation, hvor forholdsvis mange svage vil blive presset ud i de private virksomheder i et omfang, så virksomhederne har svært ved håndtere det, hvis de ikke forud har fået en eller anden form for forberedelse til de her forløb.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Jeg tror jo, at der er brug for, at man simpelt hen ikke bruger den her model i forhold til de svageste ledige, nemlig kontanthjælpsmodtagere i matchgrupperne 4 og 5, som det typisk vil være, som har andre problemer end ledighed, eksempelvis stofmisbrug eller alkoholmisbrug.
Derfor er det jo klart, at de vil blive taberne, i det øjeblik man siger, at kommunerne vil få en høj refusion ved at sende disse ledige ud i virksomhedspraktik, som mange af dem ikke er parate til.
Peger det ikke i retning af, at man fra kommunal side i virkeligheden skulle lave noget meget individuelt for denne gruppe ledige, og at det også skulle give en høj refusionsprocent?
Villum Christensen (LA), 2010-11-30:
Det er klart, at alle forløb skal være individuelle, men jeg er også nødt til at slå fast, at jeg synes, at de erfaringer, man har med, at det virksomhedsrettede er det, der giver mest pote i den her sammenhæng, er det overskyggende argument for at støtte op om den her refusionsdeling, som der er mellem de forskellige områder.