Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi jo fremsat det forslag til ændring af gødskningsreglerne, som vi behandler i dag, så den fremtidige regulering af jordbrugets anvendelse af gødskning og plantedække kommer i overensstemmelse med EU's nitratdirektiv.
Ligevægtsprincippet fastslår, at afgrødens behov for tilførsel af næring skal opfyldes.
Det er sådan set ganske enkelt.
Med den nuværende regulering står det helt klart, og det har det gjort i årevis, at danske landmænd ikke kan tilføre så meget kvælstof til afgrøderne, som det er foreskrevet i nitratdirektivet, og at der undergødskes ganske betydeligt i Danmark.
Gødskning efter ligevægtsprincippet svarer til at gøde planterne efter deres biologiske behov.
De nuværende regler medfører dels et årligt udbyttetab for landmændene i størrelsesordenen 2.500 kr. pr. hektar pr. år ifølge nogle beregninger, som CBS har foretaget, dels et langsigtet tab i form af forringelse af jordens værdi og dermed landbrugets finansieringsmuligheder og kreditværdighed.
I Liberal Alliance foreslår vi også, at regeringen pålægges at indføre nye regler, så den nye målrettede regulering kan bygge på de kemiske nitratmålinger, som foretages i vandmiljøet.
Der skal med andre ord reguleres efter output og ikke som i dag efter input, og det kan jeg jo forstå på ordførerne fra stort set alle partier at de er enige i.
Forslaget til ændrede regler for gødskningen er altså ikke en indførelse af nogle helt nye principper, som vi fantasifuldt har grebet i luften.
Tværtimod bygger vores forslag på et EU-direktiv helt tilbage fra 1991.
Det bygger på anbefalinger fra NaturErhvervsstyrelsens rapport fra 2013 og på anbefalinger fra regeringens eget vækstteam for fødevarer.
Vi har fremsat forslaget på en dyster baggrund.
Erhvervet er hårdt trængt af mange forskellige årsager, og der er brug for at finde nye veje, så vi kan genoprette økonomien og sikre, at landbruget får mulighed for at producere mere og tilmed af en bedre kvalitet.
Og nej, det skal ikke være på bekostning af miljøet.
Vi ved, at vi i Danmark gennem en årrække har undergødsket og dermed udpint jorden.
20 års overvågningsdata fra hele landet viser, at nitratindholdet og tilførslen af nitrat generelt har været faldende siden 1980, altså flere år før den første vandmiljøplan.
Det drejer sig om godt landmandskab.
Alligevel er der fortsat blevet stillet skærpede krav til kvælstofnormer i vandplanerne fra henholdsvis 1987, 1997 og 2003, formentlig uden effekt og med et enormt tab til følge både økonomisk, kvantitativt og kvalitativt.
Resultatet af den årelange undergødskning er udpining af jorden, et ringere udbytte og en indtjening, som kunne være langt højere, hvis bare danske landsmænd fik vilkår, som ligner rammevilkårene i landene omkring os, Sverige og Nordtyskland.
Allerede i 2012 fastslog DCA, Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug ved Aarhus Universitet, i et notat til Fødevareministeriet, at de danske brødproducenter har indført stadig større mængder af hvede.
Det fastslås, at det skyldes undergødskning.
Jorden og afgrøderne bør derfor gødes efter EU's ligevægtsprincip, og svenske forsøg har vist, at gødskningen, så længe ethvert kilo kvælstof bidrager med yderligere 10 kg udbytte, ikke øger udvaskningen.
Hertil kommer, at godt landmandskab tilmed kan mindske udvaskningen.
Tilførslen af husdyrgødning skal følges op af en afgrøde, gødskningen skal udføres ad flere omgange, så afgrøderne kan nå at bruge gødningen, og planterne skal stimuleres fra vækststart, så de får et stort rodnet og dermed bliver mere robuste over for tørke, kraftig regn og sygdomme.
Ved at indføre ligevægtsprincippet kan vi få genopbygget humusindholdet i jorden, vi kan binde mere CO2 og dermed bidrage positivt til drivhusgasregnskabet.
Vi ved, at gødskning efter ligevægtsprincippet kan øge landmændenes udbytte ganske betragteligt.
Får danske landmænd mulighed for at gøde på samme niveau som f.eks. svenskerne, vil det økonomiske udbytte ifølge beregninger fra CBS årligt stige med over 6 mia. kr. for den samlede landbrugssektor.
I Liberal Alliance foreslår vi desuden, at den fremtidige regulering skal foregå via målinger i recipienten.
Det følgende fremgår af Naturog Landbrugskommissionens rapport fra 2013: »Det bør være målet, at den ændrede kvælstofregulering hurtigst muligt baserer sig på målte udledninger af næringsstoffer ...«.
Naturstyrelsens målestationer skal flyttes til udløb, så vi får klare data at gå ud fra.
Er udledningen for høj, skal forureneren selvfølgelig identificeres.
Er det landmanden, er det byspildevand, industriproduktion eller andet, der er kilden?
Forureneren skal herefter gøres ansvarlig.
Det er den måde, man regulerer i industrien på, og det er den samme måde, landbruget bør reguleres på.
I Liberal Alliance synes vi ikke, der er nogen grund til at tøve og tale om, at reglerne skal ændres gradvis over en årrække.
Vi har ventet længe nok.
Vi ved, hvad der skal til, og landmændene er klar.
Gødskning efter ligevægtsprincippet kan blive lige præcis den ændring, der skal til for at hjælpe dygtige landmænd gennem den aktuelle krise, så vi slipper for flere mærkelige tilskud, som alligevel ikke gør noget ved de grundlæggende rammevilkår.
Vi taler altså om sund fornuft, vi taler om at følge EU-reglerne på lige fod med vores nabolande.
Det betyder ikke større tryk på naturen, men større indtægter til landmanden, flere arbejdspladser i hele landet, større eksportindtægter, og det er til gavn for alle i Danmark.