runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Fru Juliane Henningsen siger, at hun udtaler sig på vegne af det grønlandske folk, og det synes jeg er meget fornemt og også en stor ting at påtage sig.
Lad os se, hvad der sker ved den afstemning.
Jeg tror da bestemt også, at der vil være opbakning, men ligefrem at tale på vegne af det grønlandske folk synes jeg er stort.
Når nu vi er inde på det, hvad er så det grønlandske folk i fru Juliane Henningsens definition?
Jeg vil bede ordføreren prøve at definere, hvad det grønlandske folk er.
Jo, men hvis det her lovforslag bliver vedtaget, giver vi jo afkald på de rettigheder.
Det kan ikke nytte noget.
Sådan er det.
Så giver vi afkald på de rettigheder for tid og evighed.
Det kan hr. Niels Helveg Petersen jo lige så godt erkende, for sådan er det.
Må jeg i øvrigt ikke spørge om det, som jeg ikke rigtig synes jeg fik svar på, om, hvem der så egentlig kan stemme ved en selvstændighedsafstemning?
Synes hr. Niels Helveg Petersen ikke, at det vil være fair, at det er dem, der i dag kan stemme til det grønlandske Landsting, som også til den tid kan træffe beslutning om fuld selvstændighed?
Er det det, hr. Niels Helveg Petersen forstår der ligger i Kommissionens betænkning?
Er det ikke fair, at det netop er dem, som i dag kan stemme?
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
De bemærkninger til, hvem der kan stemme, er jeg helt tilfreds med.
Der tager man udgangspunkt i de principper, der gælder i dag.
Og hvis hr. Søren Espersen ikke vil give afkald på disse fremtidige milliarder - i øjeblikket papirmilliarder - er det netop, fordi han ikke anerkender retten til selvstændighed.
Og det er sådan set kernen i vores debat.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jeg forstår, at det er Enhedslistens opfattelse, at den olie, der eventuelt er, slet ikke skal hives op.
Jeg synes, det i hvert fald er noget, man lige skal tale med Grønlands hjemmestyre og Grønlands selvstyre om, men er det Enhedslistens holdning, at den overhovedet ikke skal bruges?
Jeg har ikke hørt det før, men jeg synes, at så har vi da en helt ny og spændende diskussion.
Line Barfod (EL), 2008-06-10:
Vi mener, man skal gå over til vedvarende energi, og vi synes, det kunne være fornuftigt, at man fandt nogle løsninger på verdensplan ikke kun i forhold til Grønland, også i forhold til sydamerikanske lande og andre lande, hvor der er olie - hvor man kompenserer dem for den manglende indtægt, hvis de ikke hiver olien op og til gengæld investerer massivt i vedvarende energi.
Det synes vi ville være det fornuftigste af hensyn til både klima og miljø.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jeg må bare konstatere, at Enhedslisten ikke er repræsenteret i det grønlandske Landsting, så der har Enhedslisten slet ingen indflydelse på, om den olie af milliardværdi kommer op eller ej.
Og tror Enhedslistens ordfører, at man i Grønland vil følge rådet fra Enhedslisten?
Line Barfod (EL), 2008-06-10:
Enhedslisten sidder heller ikke i parlamentet i Bolivia eller Ecuador eller Venezuela eller Dubai eller andre steder i verden, hvor vi også synes man skal holde op med at hive olie op.
Jeg tror, at hvis man på globalt plan skal finde løsninger på klima- og miljøproblemer, er det afgørende at satse på dialog og demokrati.
Jeg tror ikke, man opnår gode resultater ved at begynde at fjerne demokratiet og fjerne folks ret til selvbestemmelse.
Jeg mener, det er afgørende, at det sker i en respektfuld dialog med det grønlandske folk, med latinamerikanske folk, med arabiske folk osv.
Det må vi så arbejde på, og jeg har en opfattelse af, at der faktisk er en stigende bekymring rundtom på kloden og en stigende bevidsthed blandt folk om, at vi er nødt til at gøre noget ved klimaproblemerne og nødt til at lægge en plan for at gå over til vedvarende energi.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-10:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, har jeg fået æren af at læse følgende op: Hvis grønlænderne ved folkeafstemningen den 25. november stemmer ja til selvstyreloven, bliver selvstyret indført den 21. juni 2009, nøjagtig 30 år efter at hjemmestyret blev indført.
Det er en spændende tid for både Grønland og Danmark, og fra Ny Alliances side vil vi opfordre til, at debatten om selvstyret bliver bred og inddrager så mange som muligt, først og fremmest i Grønland, men også i Danmark.
For Ny Alliance er det vigtigt, at vi som politikere kan debattere åbent om de problemer og udfordringer, som vort samfund står over for.
Det er derfor, Ny Alliance gang på gang påpeger de store udfordringer for fremtidens velfærd, som vi har i Danmark, og vi gang på gang kræver handling og reformer af det flertal, som sidder på magten, også selv om størstedelen af partierne i Danmark helst ikke vil tale om hverken efterlønsreform, behovet for udenlandsk arbejdskraft eller reelle skattelettelser, for bare at tage fat i nogle af tabuerne.
Det gælder sådan set også i forhold til Grønland.
Problemerne forsvinder ikke, bare vi skubber dem til side, og hvis vi på nogen måde kan hjælpe med til at finde de rigtige løsninger, skal vi selvfølgelig gøre det.
I det grønlandske samfund er der betydelige ulighedsproblemer.
Afstanden mellem de velstående og de fattige er stor, og sidstnævnte udgør størstedelen af befolkningen.
Der er sociale problemer, og det er velkendt, at selvmordsraten er høj, at det periodebestemte drikkeri er problematisk, og at nogle børn er udsat for misbrug og vanrøgt.
Sådan er det sådan set i alle samfund, og Grønland går ikke ram forbi.
Uddannelsessystemet halter, og i hjemmestyreforvaltningen er der gang i en omfattende grønlandisering, som truer rekrutteringen af kompetent arbejdskraft på grund af de manglende muligheder for at bevæge sig opad i systemet.
Det er også problemer, som man er nødt til at forholde sig til. Som politiker har man pligt til at være ansvarlig og handle i tide.
Selvstyret betyder selvfølgelig, at Grønland får ansvaret for stort set alle områder i samfundet, og det er godt.
Vi har dyb respekt for folkenes ret til selvbestemmelse og støtter det grønlandske folks bestræbelser på at overtage ansvaret for grønlandske anliggender, men der hviler et stort ansvar på de grønlandske politikere for at gennemføre forbedringer og komme de store sociale, økonomiske og sundhedsmæssige problemer, som er i Grønland, til livs.
Ansvaret for Grønland skal ligge i Grønland.
Det er Ny Alliances indstilling, at selvstyret ikke skal afvikle, men videreudvikle og forny rigsfællesskabet, og der ligger en stor opgave foran os alle sammen.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jamen den tale var så - og det synes jeg også vi har fået en bekræftelse på - planlagt for Grønland.
Den skulle holdes på grønlandsk, og det var egentlig meningen, at den sådan skulle forsvinde i glemselen - og vi skal ikke snakke om den her i dag.
Men det synes jeg da bestemt vi skal, hvorfor skulle vi ikke det?
Jeg bestemmer i øvrigt selv, hvad jeg spørger hr. Lars-Emil Johansen om.
Jeg vil også citere noget andet, der står i talen.
Så slutter talen i øvrigt meget bombastisk - nu skal jeg lige se, om jeg kan finde det; det er i øvrigt en god tale, som jeg vil anbefale, jeg lægger den på min egen hjemmeside til orientering, så folk kan læse det hele - med: »Nogen har taget vores land og kuet vores folk.
Hvor længe skal vi finde os i det?«
Skal vi ikke undgå den slags dårlig tone?
Det er jo regulær dårlig karma, det her.
Synes hr. Lars-Emil Johansen ikke det?
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Det er, som om der er lidt deja-vu over det her.
Vi har tidligere diskuteret sagen, og jeg husker det sådan fra sidste gang, at da vi kom til målstregen, svigtede Det Radikale Venstre, selv om man faktisk havde sagt nogle fornuftige ting i forbindelse med debatten.
Som nævnt har debatten jo været der tidligere, vi har tidligere fremsat forslag i Folketinget, hvor det ikke lykkedes at få flertal.
Vi er bl.a. blevet inspireret af SF, hvor formanden, hr. Villy Søvndal, på et tidspunkt her i foråret sagde noget meget, meget opsigtsvækkende om Hizb-ut-Tahrir.
Som nævnt kan jeg ikke gengive præcis, hvad der blev sagt.
Jeg kan bare sige, at SF, Det Radikale Venstre, regeringen og Socialdemokraterne svigter ved ikke at sørge for, at den sag bliver taget op ved domstolene, som så må afgøre, om man mener, at foreningen står i en situation, hvor den opfordrer til vold.
Jeg tror, at de fleste mennesker efter omdeling af den løbeseddel, der hedder »Drab på jøder«, kan sætte sig ind i, at den forening opfordrer til vold.
Derfor må vi tage vores grundlov alvorligt, og det bør partierne herinde også gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-10:
Det fremgår af grundlovens § 78.
Og jeg er nødt til at slå fast, at her i landet er det domstolene, der bestemmer, om folk er skyldige, og ikke hr. Peter Skaarup.
Jeg ved godt, at hr. Peter Skaarup jævnligt i medierne fremstår, som om det er hr. Peter Skaarup, der er den dømmende magt her i landet, men det er han ikke.
Det er domstolene.
Derfor var det en meget klog beslutning om ikke at gøre det, Folketinget traf på daværende tidspunkt.
Der har selvfølgelig været en vis udvikling.
Derfor har justitsministeren ganske fornuftigt sat Rigsadvokaten til at lave endnu en undersøgelse.
Jeg vil gerne understrege, at Det Radikale Venstre og for den sags skyld sikkert alle Folketingets partier jo ikke sympatiserer med Hizb-ut-Tahrirs politik.
Og hvis den virker ved vold, skal den forbydes.
Men det er domstolene, der beslutter, om man overtræder lovgivningen her i landet.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Om det med, at det er domstolene, der tager stilling i den her sag, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll: Ja, det er lige præcis det, vi ønsker i Dansk Folkeparti at domstolene skal.
Hvis hr. Ammitzbøll er enig, er det jo nødvendigt for ham at støtte det forslag, der ligger på bordet, og som vi skal tage stilling til nu, for forslaget lyder jo netop
: »… det pålægges regeringen at søge foreningen Hizb-ut-Tahrir opløst ved dom, så vidt muligt på grundlag af et foreløbigt forbud, der meddeles af justitsministeren eller af en anden myndighed, der er bemyndiget hertil af justitsministeren, jf. grundlovens § 78, stk. 3, 2. pkt.
« Det handler jo om, at justitsministeren skal benytte den ret, der er i grundloven til et midlertidigt forbud, og så skal der føres en sag ved domstolene, der klargør det, som De Radikale vil.
Og det har jeg jo hele tiden troet at De Radikale også ønskede.
Det er jo altså det, hele debatten har handlet om.
Der er jo ikke nogen, der her i Folketinget bare kan forbyde foreningen uden at sørge for, at der bliver ført en sag.
Så det, vi foreslår at gøre, er nøjagtig det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll vil.
Og det, man så egentlig bare mangler fra De Radikales side, er at støtte forslaget.
Men man kan sige, at uanset om Det Radikale Venstre har nogle medlemmer af Folketinget, altså har et antal mandater herinde, skal der mere til for at få flertal.
Derfor er jeg da lidt ærgerlig over, at man kan køre en debat som den her, uden at Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet og SF overhovedet deltager på nogen måde og slet ikke lever op til noget af det, som forskellige folketingsmedlemmer har sagt, nemlig at man er meget bekymret over Hizb-ut-Tahrir, og at man ønsker Hizb-ut-Tahrir et helt andet sted hen i verden, og at man ønsker et forbud.
Det er jo det, vi ser, hver gang der er valgkamp.
Hver gang der er store, politiske brandtaler, skal man forbyde Hizb-ut-Tahrir; så kan man ikke leve med, at skolebørn rekrutteres til ekstremisme; så kan man ikke leve med, at Hizb-ut-Tahrir er så aktiv, som den er i moskemiljøerne, hvor ekstremisterne kommer; så kan man ikke leve med, at der sendes penge ned til Mellemøsten til opildning til terror; så kan man ikke leve med, at der rekrutteres medlemmer, der så står frem i medierne bagefter og fortæller, hvilken hjernevask de har været ude for.
Alt det kan man ikke leve med, og foreningen skal forbydes, undtagen når vi kommer til det med at trykke på de grønne knapper, når det handler om et forslag fra Dansk Folkepartis side.
Lad os trykke på de grønne knapper, lad os tage den retssag, og lad os få sagen afgjort.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Jeg er da tilfreds med og glad for, at justitsministeren slår fast, at justitsministeren er øverste myndighed.
Det er ikke Rigsadvokaten, det er justitsministeren, der kan gøre, hvad justitsministeren mener der skal gøres.
Justitsministeren vil så ikke gøre det, som vi gerne vil, og her er der altså en uenighed.
Men må jeg sige til justitsministeren, at der jo er beviser.
Der er ikke kun én sag, der er to sager, hvor talsmanden er blevet dømt, og der er massevis af udtalelser, hvor man i den grad opfordrer til vold.
Jeg har i hvert fald ikke været opmærksom på, at man udøver vold, men jeg har gang på gang set, at der opfordres til vold, og det er derfor, jeg siger, at de to sager lagt sammen med det antal sager, der i øvrigt har været med udtalelser af forskellig art i den retning, burde kunne være beviser nok og i hvert fald nok til, at en justitsminister og et folketingsflertal kunne sige: Nu prøver vi den sag.
Det er godt være, vi taber, det kan man ikke udelukke, og så har vi en ny situation.
Men nu prøver vi den sag.
Det er egentlig bare det, forslaget går ud på.
Det går ud på at følge grundlovens anvisninger for, hvad man gør med den slags foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, så endnu en gang er opfordringen til dem, der sidder og tvivler, og dem, der går ind for et forbud mod Hizb-ut-Tahrir, når der er valgkamp, klar: Tryk på den grønne knap om lidt.
Lene Espersen (KF), 2008-06-10:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg er da glad for, at det på nogle stræk lyder, som om der alligevel er en eller andet form for enighed om, hvordan grundloven skal fortolkes, og hvilke beføjelser der ligger hvor.
Men jeg må sige til hr. Peter Skaarup, at grundloven jo også er fuldstændig krystalklar, hvad angår spørgsmålet om at søge en forening opløst ved dom.
Det er en sag, der kun kan bringes for domstolene, hvis der er så stærke beviser, at man rent faktisk tror på, at anklagemyndigheden kan vinde sagen.
Jeg er ikke bekendt med, hvad det er for nogle sager, hr. Peter Skaarup lige pludselig roder ind i debatten her fra Folketingets talerstol.
Det er i hvert fald ikke sager, der har ført til dom, så vi taler altså om, at en talsmand har begået en straffelovovertrædelse ved at overtræde racismeparagraffen, og den dom - eller to domme, som hr. Peter Skaarup siger - er altså utilstrækkelig til, at man kan søge en forening opløst.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg har fuld tillid til, at Rigsadvokaten nok skal gøre et rigtig, rigtig grundigt stykke arbejde.
Det ville være magtmisbrug, og i et demokrati som det danske er der naturligvis ikke nogen, der overhovedet vil stå model til det eller overhovedet vil begynde at bevæge sig ud i det.
Lad mig derfor afslutningsvis sige, at jeg er glad for, at debatten i dag har givet Folketingets partier anledning til at sige meget klart, at vi nærer den dybeste antipati mod Hizb-ut-Tahrir.
Vi tager fuldstændig klart afstand fra alt, hvad de står for, og når jeg har mulighed for det, vil jeg til hver en tid benytte min ytringsfrihed til at bekæmpe de synspunkter, de har.
Men jeg mener også, det vil være at gå deres ærinde, hvis man begynder at drive os ud i at overtræde grundlovens bestemmelser, og det er der ikke nogen som helst grund til.
Sagen ligger godt ved Rigsadvokaten, og vi må så afvente, at der kommer en udtalelse herfra.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Justitsministeren siger, at sagen ligger godt hos Rigsadvokaten.
Ja, det har den jo gjort før for en del år siden, da vi havde debat herinde, hvor Rigsadvokaten vurderede, at der ikke var noget at komme efter.
Det var helt i orden med Hizb-ut-Tahrirs måde at agere på.
Siden da er der sket det, at talsmanden Fadi Abdullatif igen er blevet dømt.
Det blev til 60 dages fængsel i 2006, som vi også nævner i betænkningen.
Han blev også dømt i 2003, så der er jo eksempler på, hvor den er gal.
Og det vil jeg bare lige minde justitsministeren om, der sagde, at der kun var et eksempel på en dom.
Der er altså to eksempler.
Og der er masser af eksempler på meget vidtgående ekstreme udtalelser, der forbryder sig efter min klare opfattelse, og jeg tror, at det, hvis man går ud og spørger i det ganske land, efter manges opfattelse forbryder sig imod grundlovens § 78, fordi man opfordrer til drab på jøder, man opfordrer til ulovligheder, til voldelig anvendelse for at nå sit mål.
Derfor mener jeg, at vi med justitsministeren som øverste myndighed, hvilket vi har fået slået fast her under debatten, bør forbyde foreningen og køre den sag ved domstolene, så det er domstolene, der i sidste ende træffer afgørelsen.
Lene Espersen (KF), 2008-06-10:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at det, der for mig at se er det helt afgørende, er, at der er en person, der er blevet dømt for overtrædelse af lovgivningen her i landet.
Det er jo typisk personer, der virker ved vold, og personer, der begår straffelovsovertrædelser, og ikke foreninger.
Der er en person med meget nær tilknytning til Hizb-ut-Tahrir, der har begået straffelovsovertrædelser, men det er, så vidt jeg har forstået, og det er vi også enige om, én person, det drejer sig om.
Man kunne næsten have lyst til at vende spørgsmålet om og så spørge hr. Peter Skaarup, om det er hr. Peter Skaarups opfattelse, at samtlige foreninger, der har haft to overtrædelser af racismeparagraffen, skal søges opløst ved dom.
Jeg tror det ikke, for jeg kender hr. Peter Skaarup godt nok til at vide, at Dansk Folkeparti er meget stor tilhænger af ytringsfriheden.
Der er personer, der bliver dømt for overtrædelse af forskellige paragraffer, men det betyder ikke nødvendigvis, at man skal søge den forening, som de er medlem af, opløst ved dom.
Jeg er jo enig med hr. Peter Skaarup i, at ikke mindst den første overtrædelse af straffelovens racismeparagraf, hvor man kom med et meget, meget voldsomt udfald mod jøderne, var frygtelig og noget, vi alle sammen på det skarpeste tog afstand fra, men hvad der var nok så væsentligt, var jo, at talsmanden blev dømt efter straffelovens bestemmelse for overtrædelse af straffelovens racismeparagraf.
Så jeg vil sige, at jeg har svært ved at forstå, hvad hr. Peter Skaarups motiv måtte være andet end måske at forsøge at bibringe befolkningen det billede, at Dansk Folkeparti på en eller anden måde skulle tage kraftigere afstand fra Hizb-ut-Tahrir end resten af Folketinget, og jeg må sige, at det ikke er min opfattelse.
Der er en meget kraftig afstandtagen fra samtlige partier her i salen, og det skal man benytte enhver lejlighed til, men vi må altså holde fast i, at hvis man skal søge en forening opløst ved dom, skal der altså være et sagligt belæg for det, med andre ord skal beviserne være i orden, og det er de ikke på nuværende tidspunkt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-06-10:
Jeg synes, at det er lidt interessant at tænke over, om hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti overhovedet har overvejet, hvad det er, Rigsadvokaten egentlig skal undersøge.
Det er som om, der bliver lavet en eller anden rapport eller sådan noget, og så er det meget interessant, men det er jo ikke det, der er pointen.
Pointen er jo, at Rigsadvokaten skal finde frem til, om det kan føre til dom ved en retssag.
Det er det, Rigsadvokaten skal undersøge.
Eller er der andre ting, som hr. Peter Skaarup forestiller sig, at Rigsadvokaten undersøger?
Hizb-ut-Tahrir, en forfærdelig forening, en udemokratisk forening, har medlemmer, som har overtrådt straffelovens § 266 b, en paragraf, som Dansk Folkeparti, så vidt jeg er orienteret, gerne vil have afskaffet fra straffeloven, en paragraf, som der også er andre partier, politiske bevægelser, heriblandt Dansk Folkeparti selv, der har en række medlemmer, som er blevet straffet efter.
Det nærmer sig altså - jeg ved ikke, om man må sige det fra Folketingets talerstol - hykleri, når man vil forbyde foreninger alene på baggrund af overtrædelse af § 266 b, en paragraf, man selv vil afskaffe, og en paragraf, man flittigt overtræder.
Hvis det så var sådan, at man var en stor forsvarer af § 266 b, var der da en vis logik i det, men det er måske i virkeligheden det, vi hører fra hr. Peter Skaarup: en holdningsændring til, at § 266 b i straffeloven skal vi værne om, beskytte, netop for at minoriteter af forskellig art ikke skal lægges for had.
Det er jo en ny linie fra Dansk Folkepartis side.
Det vil vi glæde os over, hvis det er tilfældet.
Så jeg synes egentlig, at Dansk Folkeparti burde tænke sig rigtig godt om.
Vi har justitsministerens ord for, at der ikke går lang tid, før vi får svaret.
Så kan vi jo fortsætte diskussionen i den nye folketingssamling.
Men at gå ind og træffe en sådan beslutning om en paragraf, man i øvrigt er imod og så med risiko for at blåstemple Hizb-ut-Tahrir, giver ingen mening.
Jeg synes, at hr. Peter Skaarup skulle stoppe den sædvanlige skræmmekampagne om, at hvis ikke vi gør, som Dansk Folkeparti ønsker, kan vi forvente et terrorangreb inden for ganske kort tid.
Det er den sædvanlige sang fra Dansk Folkepartis side.
Så vil jeg sige, at man altså skal have bedre styr på sine eksempler, når man sammenligner sig med andre lande.
Jeg går ud fra, at ordføreren kender lidt til den tyske lovgivning, når man nævner Tyskland som eksempel på et sted, hvor Hizb-ut-Tahrir allerede er forbudt.
Nazistpartier er også forbudt i Tyskland; der er en lang række højreorienterede partier, som er forbudte i Tyskland.
Det er som bekendt ikke tilfældet i Danmark.
Derfor kan man ikke bare sammenligne den tyske lovgivning og den danske lovgivning og sige, at fordi der er forbud mod en bestemt type politisk parti i Tyskland, skal der også være det i Danmark.
Til gengæld må vi jo så selvfølgelig se på, om det er rimeligt at foretage nogle ting.
Det er det, vi har Rigsadvokaten til.
Rigsadvokaten er i gang med at lave en undersøgelse.
Det eneste, man risikerer, er at give det blå stempel til Hizb-ut-Tahrir, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Dansk Folkeparti ønsker.
Anne Baastrup (SF), 2008-06-10:
Nu er det jo sådan, at det er formanden for Folketingets Retsudvalg, der netop har udtalt sig, ganske vist som Dansk Folkepartis ordfører, men når man sidder som formand for Folketingets Retsudvalg, så ved man eller burde vide, at Rigsadvokaten i løbet af ganske få uger kommer med en redegørelse, og så ved man eller burde vide, at Rigsadvokaten jo tidligere har undersøgt de ting, som hr. Peter Skaarup netop har nævnt, og kom frem til, at det ikke var i strid med grundloven.
Sagen er nemlig den, at til forskel fra Dansk Folkeparti ønsker SF at overholde grundloven.
Til forskel fra Dansk Folkeparti respekterer SF Rigsadvokatens redegørelse.
Hvad ville hr. Peter Skaarup og hr. Peter Skaarups parti rent faktisk gøre, hvis man vedtog en lov, som skulle efterprøves ved domstolene, og de så kom frem til, at Højesteret ikke mente, at det ville være i overenstemmelse med grundlovens bestemmelser at forbyde denne forening?
Ville det så ikke i højere grad være et blåt stempel?
Skulle man ikke i stedet for prøve at bruge den indvendige side af hovedet og respektere grundloven og Rigsadvokatens redegørelse?
Peter Skaarup (DF), 2008-06-10:
Jeg tror, at fru Anne Baastrup og jeg i hvert fald er enige om én ting, og det er, at Rigsadvokaten ikke er den øverste myndighed her i Danmark.
Den øverste myndighed, når det gælder om at rejse tiltale, er en myndighed, der ligger hos justitsministeren.
Vi kan så være uenige om, hvorvidt det er en myndighed, der skal bruges.
Vi mener, at den skal bruges, og fru Anne Baastrup mener måske ikke, at den skal bruges.
Det kan jo ikke være rigtigt, at vi i alle sager lænker vores suverænitet i Folketinget, eller at justitsministeren i alle sager siger: Jeg gør kun det, som Rigsadvokaten vil.
Sådan er det jo ikke.
Det er justitsministeren, der kan rejse en principiel sag som den her, og jeg mener, at det ville være befriende, at vi fik en tiltalerejsning, og at vi fik en afgørelse ved retten om den her forening.
Hvis virkeligheden skulle blive en frifindelse, jamen så ville vi jo fra politisk side have mulighed for at sætte os ned og vurdere, hvad vi så skulle gøre.
For vi kan da konstatere, at den her forening har nogle midler og tilsyneladende vil bruge nogle midler, der ligger uden for enhver rimelighed i forhold til vores grundlov.