runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-01-28:
Jeg tror, det fremgik meget klart, at jeg følger situationen med meget stor opmærksomhed.
Det fremgik også af det åbne samråd i Uddannelsesudvalget, jeg var i den 13. januar.
Min samrådstale er sendt til udvalget og offentliggjort på Folketingets og ministeriets hjemmesider, og den er ret indgående.
Der er ingen, der skal sige, at vi ikke følger situationen, men vi har selvfølgelig respekt for, at vi har Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser.
Der sidder arbejdsmarkedets parter, og dem tager vi med på råd, men jeg kan forsikre spørgeren om, at vi sover med støvlerne på og med gevær ved fod, og at vi nok skal være klar til at rykke ud i felten, lige så snart der er en god og stærk begrundelse for det, og lige så snart der er et godt forslag, som kan hjælpe på situationen.
Jeg følger udviklingen på praktikpladsområdet med meget stor opmærksomhed.
Det gør også Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, hvor arbejdsmarkedets parter er stærkt repræsenteret.
Erhvervsuddannelserne er jo styret af arbejdsmarkedets parter, som derfor har et stort ansvar for at sikre, at de unge kan komme videre i deres uddannelse.
Jeg vil godt rose dansk byggeri, teknik og dansk industri for de initiativer, der er sat i gang for at bidrage til at sikre uddannelsesmuligheder.
Det er jo altså også i arbejdsgivernes egen interesse at undgå mangel på faglært arbejdskraft.
På den anden side skal eleverne være villige til at flytte sig over på områder med gode praktikpladsmuligheder.
Det står i loven.
Man skal være både fagligt og geografisk mobil.
Jeg kan oplyse, at inden for metalindustrien, slagteruddannelserne, bagerfaget og dele af butiksområdet og hele social- og sundhedsområdet er der særdeles gode praktikpladsmuligheder i øjeblikket. Skolerne skal vejlede eleverne om disse muligheder og også vejlede dem om mesterlæreadgangen, som f.eks. på SOSU-området gør, at ingen skal stå og vente på, at der bliver plads på SOSU-skolen.
Vi har genopfrisket Praktikpladsen.dk, hvor bl.a. nye oplysninger om praktikpladsmuligheder og beskæftigelsesudsigter skal bringes og dermed gøre arbejdsmarkedet mere gennemsigtigt for elever, virksomheder og skoler.
Og så vil jeg minde om, at vi har en uddannelsesgaranti, så uanset hvilken af de tolv indgange, man har valgt til erhvervsuddannelserne, så er der altid et sted inden for den indgang, hvor man kan gøre sin uddannelse færdig.
Det gælder også inden for bygge- og anlæg.
Til sidst kan jeg oplyse, at der som bekendt er et udvalgsarbejde i gang om en eventuel ændring af AER-ordningen, og det er aftalt med forligspartierne, at det udvalgsarbejde skal vi drøfte, når det er færdigt.
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Sådan havde jeg også forstået det, men det kan vi jo lige forske lidt mere i og få de regler helt på det rene.
For de sociale ydelser, der er knyttet til arbejdsmarkedet, er jo blevet samlet i Beskæftigelsesministeriet, altså kontanthjælp og arbejdsløshedsdagpenge ligger samlet i Beskæftigelsesministeriet.
Og det er jo en ændring i det, der ligger bag, når der bliver spurgt: Hvad vil man gøre med hensyn til dem, der ikke har forsikret sig og derfor risikerer at stå uden indkomst, hvis de mister deres arbejde?
Der kan så være en række andre ting, altså, socialpolitik består jo af en række andre forhold, familiepolitik, støtte til narkomaner, planer i forhold til hjemløse, førtidspensionssystemet, folkepensionen, anbragte børn, børnehaver, en lang række initiativer, og der skal man selvfølgelig hele tiden være opmærksom på, om der er en sammenhæng mellem dem, der ikke har et arbejde, og de ydelser, de får.
Det er ikke min ressort.
Jamen der er i allerhøjeste grad noget at gøre, det er Danmark jo et strålende bevis på.
Vi er et af de lande i verden, hvor indkomstniveauet er højest, og hvor der er den absolut mindste ulighed, altså forstået som økonomisk afstand mellem mennesker.
Det kan der så blive udsigt til her på papiret, hvis det er sådan, at folks boligformuer og formuer i det hele taget bliver mindre.
Det være sagt til de her påstande om, at uligheden vokser.
Men helt grundlæggende har vi en meget høj grad af lighed og et meget højt indkomstniveau i dagens Danmark, hvad der er noget meget positivt, som vi skal holde fast i.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Altså, ministeren har selvfølgelig været medlem af Folketinget meget længere tid end undertegnede og er derfor meget rutineret i ikke at svare på spørgsmål.
Men jeg spurgte faktisk: Tror ministeren, at der er økonomisk fattigdom i dag?
Jeg snakker ikke om ufaglærte, som har en høj husleje, det er ikke det.
Hvis det er et nej, må vi tage diskussionen derfra.
Og hvis det er et ja, vil jeg rigtig gerne spørge ministeren: Hvad skal man gøre i forhold til de her mennesker?
Er der noget, man kan gøre, eller synes ministeren, som ministeren også sagde under samrådet forleden om udsættelse eller ej, at det også handler om, at vi i folkeskolen skal lære de her børn at prioritere deres penge rigtigt?
Er der noget at gøre?
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Der er jo mennesker, der ikke har råd til at betale deres husleje, bl.a. fordi de har en meget høj husleje.
Han kan tilhøre en lavindkomstgruppe, men jeg synes ikke, at han er fattig.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Tak for redegørelsen.
Jeg ved godt, hvad velfærdsministeren dengang, hun var socialminister for Socialdemokratiet, mente om økonomisk fattigdom, så jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre: Tror ministeren, at der er økonomisk fattigdom?
Ministeren skal helst ikke begynde at svare mig ved at tale om alt det andet, der ikke er økonomisk fattigdom.
Tror ministeren, at der i dagens rige Danmark er nogle mennesker, som ikke har råd til at betale husleje, tre måltider sund mad til deres børn, støvler til deres børn, når sneen falder?
Er der en økonomisk fattigdom i Danmark?
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Nu er hele spørgsmålet om dagpenge og kontanthjælp beskæftigelsesministerens område, og derfor er det jo beskæftigelsesministeren, den diskussion skal stiles til om dem, der ikke har sørget for at forsikre sig.
Men regeringen gør jo en række ting for at forebygge, at beskæftigelsen falder, for de fyringer, vi har set, er absolut noget, man skal tage særdeles alvorligt.
De tal, vi har for landet som helhed,
er jo slet ikke aktuelle og dækker ikke den situation, vi står i nu, og det er derfor, regeringen har sagt, at vi nu vil danne os et overblik over situationen, bl.a. ved at tage ud i landet og mødes med virksomheder, ansatte og økonomiske eksperter.
Og så har såvel finansministeren som økonomi- og erhvervsministeren og statsministeren sagt, at man jo hele tiden overvejer, om der er behov for f.eks. at fremrykke offentlige investeringer for at imødegå, at der bliver flere arbejdsløse.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Først vil jeg lige starte med at gøre ministeren opmærksom på, at forslaget er fuldt finansieret, og at det fremgår af bemærkningerne, at vi foreslår, at man lader være med at give tilskud til, at de rigeste kan spare op til deres pension, og så ville vi rigeligt kunne finansiere at afskaffe fattigdommen i Danmark.
Men jeg hørte ikke et eneste ord i ministerens tale om, at vi faktisk står midt i en voldsom krise.
Hvad er ministerens overvejelser om, hvad vi gør på det sociale område i forhold til de mange mennesker, der bliver fyret i de her dage?
En meget stor del af dem, der bliver fyret, har været så tåbelige ikke at sørge for at være i en a-kasse, og en del af dem vil derfor komme til at stå fuldstændig uden indkomst.
Hvad er ministerens bud på, hvad der skal gøres, for at vi ikke får en voldsom fattigdom, der omfatter rigtig mange mennesker i Danmark og ikke kun dem, der allerede er fattige i dag?
Karen Jespersen (V), 2009-01-29:
Enhedslistens beslutningsforslag er jo en uændret genfremsættelse af beslutningsforslaget fra sidste folketingssamling.
Det handler simpelt hen om at hæve mindstelønnen på arbejdsmarkedet og hæve en række af de sociale ydelser.
Langt størstedelen af forslaget handler om ydelser og rettigheder, der ligger på andre områder - først og fremmest beskæftigelsesministerens område og finansministerens område.
Da forslaget har været behandlet for ikke så frygtelig længe siden i Folketingssalen, vil jeg indskrænke mig til at knytte nogle kommentarer til det, der vedrører Velfærdsministeriets område, og det drejer sig om folkepension og førtidspension.
Enhedslisten skriver i deres forslag, at der er en ulighed i alderdommen og i pensionssystemet generelt, og det er misvisende.
Faktisk er det sådan, at folkepensionister og førtidspensionister generelt er underrepræsenteret i lavindkomstgruppen.
Gennem de senere år er der da også gennemført en række forbedringer for f.eks. folkepensionister og førtidspensionister; f.eks. er ældrechecken blevet indført, og den forbedrer de økonomiske vilkår for godt 230.000 folkepensionister.
Fra 2009 udgør ældrechecken 10.300 kr. om året, hvilket må siges at være et betydeligt tilskud til den enkelte pensionists økonomi.
Førtidspensionister, der modtager almindelig og forhøjet almindelig førtidspension på den gamle ordning, har fået et økonomisk løft ved indførelse af den ekstra tillægsydelse, der reelt ligestiller denne gruppe pensionister økonomisk med modtagere af mellemste førtidspension.
Vi har skabt gode muligheder for at sikre alle en supplerende pensionsopsparing.
Opsparingen i ATP gælder stort set alle grupper i det danske samfund - også mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Der er indført bedre muligheder for, at f.eks. førtidspensionister også kan spare op via den supplerende arbejdsmarkedspension, og endelig er der arbejdsmarkedspensionerne, hvor opsparingen naturligvis afhænger af tilknytningen til arbejdsmarkedet.
De offentlige pensionsydelser er målrettede, og det betyder, at også de pensionister, som ikke har haft mulighed for en arbejdsmarkedspension, er garanteret et rimeligt niveau for forsørgelse.
og høj beskæftigelse.
Særlig i lyset af den økonomiske krise og den demografiske udvikling med flere og flere ældre er det afgørende, at så mange som overhovedet muligt deltager på arbejdsmarkedet, og det er jo netop noget af det, som regeringen indretter de økonomiske ydelser efter.
Modsat vil Enhedslistens forslag kunne medføre en svækkelse af fremtidens velfærd, da det fører til væsentlige merudgifter til forsørgelsesydelser til mennesker i den erhvervsaktive alder, og det fører til mindre incitament til beskæftigelse og dermed lavere skatteindtægter og mangel på arbejdskraft.
På denne baggrund kan regeringen ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Jeg har stor tillid til, at både forældre og offentligt ansatte godt kan finde ud af selv at fremføre deres egne klager og samtidig give plads til, at børnene har mulighed for også at være med til at tage stilling til, hvad de selv synes.
Så kan børnene selv tage stilling til, om der er noget, de ønsker at klage over, og så har de nogle, de kan henvende sig til for at få hjælp, nogle, som er uafhængige af det, de eventuelt ønsker at klage over.
Jeg tror ikke, det er godt, hvis man siger, at det er den skolelærer, de gerne vil klage over, som skal rådgive dem og hjælpe dem med at udforme klagen.
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt, at der er nogle uafhængige rådgivere, som de kan kontakte, som kan hjælpe dem, og som også kan hjælpe dem med en vurdering af, om der er noget i sagen eller ej.
Nu er det jo ikke mig, der har valgt, hvilken minister der står her, det er regeringen, der afgør det.
Det er ikke mig, der bestemmer, hvilken minister der svarer på et beslutningsforslag.
Det har jeg ikke nogen indflydelse på, det er regeringen, der bestemmer det.
Det, jeg gerne vil høre, er, om regeringen overhovedet ikke længere har nogen socialpolitik.
Altså, det ville være rigtig, rigtig godt, hvis regeringen langt om længe lyttede til, at vi skal have gang i de offentlige investeringer, så vi kan gøre noget for at modvirke arbejdsløsheden.
Der er allerede mange, der er blevet arbejdsløse nu, og vi kan se, at der er mange flere fyringer på vej.
Jeg troede faktisk, at velfærdsministeren stadig væk havde en lille rest af socialpolitik tilbage.
Men det kan jeg så forstå at regeringen slet ikke har, eller hvad?
Orla Hav (S), 2009-01-29:
Der bliver jeg nok lidt mere spag i mælet, for der er jo familier, hvor der er ganske stor forskel på de indkomster, der er til rådighed, og hvor det ville være oplagt urimeligt, at man skulle kompensere for et tab, som reelt ikke påvirker familiens daglige økonomi i synderlig grad.
Tankegangen om, at man reelt er et selvstændigt menneske, deler vi til fulde, men jeg må sige, at det jo også er et godt råd til mennesker selv i gode tider at sørge for at have sine forsikringer i orden, til der bliver modvind på cykelstierne.
Det er jo derfor, vi har argumenteret for at fastholde medlemskabet af a-kasse og fagforening for at have muligheden for at gøre en aktiv indsats den dag, krisen banker på, og vi er bestemt optaget af, hvordan vi klarer det her på de mange familiers vegne, som er kommet i en situation, hvor det vil være ganske vanskeligt for dem at klare sig.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Det er godt nok imponerende, at Venstres ordfører kan holde en hel lang brandtale om alle de gode ting, regeringen gør.
Det kan de folk, der mærker fattigdommen, jo så selv forholde sig til om de er enige i.
Men ordføreren forholdt sig overhovedet ikke til beslutningsforslaget.
Man plejer dog normalt bare at sige et eller andet - andet end bare, om man kan støtte eller ikke støtte forslaget - og på en eller anden måde komme med et argument for, hvorfor man ikke kan støtte forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører, om han ikke mener, at der er behov for at gøre noget for at afskaffe fattigdom i Danmark og specielt nu, hvor det ser ud til, at rigtig, rigtig mange mennesker bliver kastet ud i fattigdom.
Bekymrer det overhovedet ikke ordføreren, at der er en meget stor del af dem, der nu bliver fyret, som ikke har sørget for at forsikre sig, og som er gift eller har et hus, og som derfor kommer til at stå fuldstændig uden indkomst og derfor formentlig må gå fra hus og hjem?
Det glæder mig meget, hvis Socialdemokraterne vil støtte LO's forslag.
En anden af de ting, vi har peget på i vores forslag, er det problem, at man er afhængig af sin ægtefælles indkomst, og der vil jeg gerne høre, om det også er noget af det, Socialdemokraterne gerne vil være med til at se på, for det er jo også et af de problemer, som mange mennesker er ramt af i dag, og rigtig mange af dem, der nu bliver fyret, vil ikke kunne få kontanthjælp, fordi de er gift og har en ægtefælle, der har en indkomst.
Så er det noget, som Socialdemokraterne vil være med til at kigge på: at man skal behandles som et selvstændigt menneske og ikke være afhængig af sin ægtefælle?
Orla Hav (S), 2009-01-29:
Det korte svar er, at vi vil støtte alle konstruktive forslag, der gør, at mennesker får muligheder i det her samfund, også muligheder for at sikre egen forsørgelse og forsørgelse af deres børn, og hvis forslaget fra LO er et af de instrumenter, vi kan bruge i den sammenhæng, vil vi gerne se positivt på det.
Jeg anerkender udsagnet om, at vi har reelt fattige mennesker i Danmark.
Fru Line Barfod har selv nævnt et ... nej, det var fru Özlem Cekic, der nævnte et konkret eksempel.
Jeg tror, vi alle sammen kender dem og ved, at vi har mennesker, som ikke har mulighed for i det daglige at vælge, og det er jo det, fattigdom også defineres ud fra.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Det glæder mig, at Socialdemokraterne er enige i målsætningen, og så må vi jo se, hvor langt vi kan blive enige hen ad vejen.
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i det forslag, der er kommet fra LO, om, at man skal kunne optjene dagpengeret efter 26 uger i stedet for efter 1 år som i dag, altså en halvering af det nuværende krav, så det bliver nemmere at optjene dagpengeret.
For jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at vi står med en kæmpe udfordring i forhold til de mange, der bliver arbejdsløse nu.
Vi har allerede en gruppe mennesker, der lever i fattigdom i Danmark, men den gruppe vil vokse kolossalt, hvis ikke vi meget hurtigt får gjort noget ved både dagpengesystemet og det sociale system.
Orla Hav (S), 2009-01-29:
Tak for det.
Afskaffelse af fattigdom i Danmark er et forslag fremsat af Enhedslisten.
Det er en smuk og sympatisk og rigtig tankegang, som ligger bag forslaget, vi skal behandle i dag.
Ja, vi kan ligefrem sige, at det er et mål, som et godt og ansvarligt velfærdssamfund bør forfølge i sit daglige arbejde.
Når det er sagt, må vi fra Socialdemokraternes side melde fra i forhold til troen på, at fattigdom kan afskaffes med en enkelt beslutning i Folketinget.
Det er et langsigtet projekt, som siden 1871 har været en af hoveddrivkræfterne i den socialdemokratiske bevægelse.
I forbindelse med dette mål er der udviklet flere elementer i strategien for at bekæmpe fattigdom.
De er godt forankret i samfundets institutioner.
Jeg skal nævne nogle af dem.
Arbejdsmarkedet tager sig af løndannelse og lønfastsættelse.
Det ville være en kortslutning af den danske model, hvis Folketinget pludselig definerede lavtlønsgrupper uafhængigt af forhandlingerne på arbejdsmarkedet.
Det kunne give en fordel til store grupper på det offentlige arbejdsmarked, hvor vi fra Socialdemokraternes side var indstillet på at finde et pænt milliardbeløb til at fremme dette.
Det er blot for at illustrere nogle af de mekanismer, vi skal bruge i det daglige politiske arbejde, og her er der klart en forskel på regeringen og oppositionen.
Dagpengesystemet ligger i høj grad i regi af trepartsaftalerne.
Her er der en klar pointe i forslaget, men det kræver, at arbejdsmarkedets parter er med inde i prioriteringen og udformningen af regelsættet.
Regeringen forsømte denne diskussion i forbindelse med sin stort anlagte kvalitetsreform, der faktisk alene blev ved overskrifterne og viste sig uden reelt indhold.
Så er der kontanthjælpen.
En fast minimumstakst vil være skævvridende i forhold til balancen mellem det at være på arbejdsmarkedet og det at være uden for.
Vi anerkender, at virkningen af den nuværende regerings politik har været, at der i høj grad skabes fattigdom i Danmark, og det medvirker ønsket om at give mennesker mulighed for at udfylde pladser på arbejdsmarkedet ikke til at afhjælpe.
Det med, at bistandsklienten skulle kunne blive bankdirektør, som det så fint bliver formuleret, ja, det var jo først og fremmest pæne ord, for virkeligheden er jo en ganske anden.
De sociale pensioner forhøjes - igen en sympatisk tanke, men alt for unuanceret.
Vores pensioner kommer i fremtiden til at være skruet sammen af tre eller flere elementer: folkepensionen som det faste grundelement, en form for arbejdsmarkedspension og måske et supplement i form af individuel pension.
Det siger sig selv, at samfundet skal drage omsorg for, at de lavest dækkede skal have et rådighedsbeløb, der er anstændigt, og derfor er forslaget for unuanceret.
Med hensyn til forslaget om at ophæve satspuljen skal jeg bare gøre opmærksom på, at satspuljen ikke er ideel, og vi vil gerne være med i fremtiden til at kigge på, om der findes nye og bedre instrumenter til at regulere de her områder.
Alt i alt vil vi gerne henvise forslaget om afskaffelse af fattigdom til at være et væsentligt indhold i den indsats, som en kommende socialdemokratisk regering vil prioritere.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Det er altid ulykkeligt, når borgere bliver ramt af ulykker, som det også blev beskrevet i spørgsmålet, og det er også lige præcis derfor, vi har vores gode sociale systemer.
F.eks. er det nok anbefalelsesværdigt, at man opsøger sin socialrådgiver og prøver på at få lidt råd og vejledning om, hvilke muligheder der er.
Det er jo netop der, det kan gå galt.
Hvis man står i den situation, at man er blevet ramt af en ulykke eller andre udefra kommende omstændigheder, kan man gå hen og tabe overblikket.
Vi har alle hver især vores forskellige udfordringer og skal alle planlægge vores private budgetter efter de muligheder, vi nu engang har, men det, der er værd at glæde sig over, er, at vi alle har nogle muligheder, og dem synes jeg da også at man fra venstrefløjens side skulle prøve at se lidt mere på, ikke kun på begrænsningerne.
Men alle har nogle muligheder for at prøve at prioritere sine private budgetter og for at skabe sig en fornuftig tilværelse, hvis man bruger de muligheder og ordninger, der rent faktisk eksisterer.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Den bliver kort.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Det er velkendt, at Enhedslisten forsøger at male et virkelighedsfjernt og sort, sort billede, som ikke synes at være sammenligneligt med det, der er de faktiske forhold i samfundet.
Jeg har også i min ordførertale og i mine svar lige præcis redegjort for det og sagt, at vi netop har nogle rigtig gode sociale budgetter, og at vi helt ned i enkeltydelser bakker op om dem, der har behov for det, således at man lige præcis har nogle muligheder for også at kunne klare sig igennem tilværelsen, når situationen er den, at de barske vinde blæser lidt mere hårdt.
Så der er både konkrete visioner og handling bag ordene.
Line Barfod (EL), 2009-01-29:
Nu har vi set, hvordan Folketinget det sidste halve år har postet milliarder af kroner ud til banditter i habitter.
Der blev givet 20 mia. kr. til Roskilde Bank, et garantibeløb på 3.000 mia. kr. til bankerne generelt, og her senest 100 mia. kr. igen, og man er allerede i gang med at forberede de næste mange milliarder kroner, der skal gives ud til spekulanter.
Men der er, hører vi fra Venstres ordfører, ikke én krone til de mange mennesker, der nu bliver kastet ud i arbejdsløshed, og det er der heller ikke til de mange mennesker, der må gå fra hus og hjem.
Vi har fremsat et forslag, der konkret vil sikre, at de mennesker ikke ender i fattigdom.
Hvad vil Venstre gøre for, at vi nu ikke får en udbredt stor fattigdom?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Naturligvis bekymrer det altid, når de lidt hårde vinde blæser ind over landet, finanskrise m.v.
Det skaber udfordringer for os alle, også for os her, med at skabe de bedst mulige rammer i samfundet, således at borgerne har nogle muligheder at følge op på.
Det var præcis det, jeg også forsøgte at redegøre for i min ordførertale.
og det kræver selvfølgelig også, at man selv som borger gør en indsats.
Så vi forsøger at hjælpe, som vi gør nu, når der er behov hjælp, og vi har så også en forventning om, at man selv som borger selvfølgelig prøver at tage sine forpligtelser på sig, f.eks. ved at tage et arbejde, når der igen er mulighed for det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-29:
Hun hedder Carina og har lidt af angst i 13 år, er ramt af loftet over kontanthjælp, manden dør i en trafikulykke, og hun er nu alene med to børn.
Hun bor på et krisehjem, fordi hun ikke var i stand til at betale sin husleje, da hendes elregning steg med 200 kr. i maj.
I juni prioriterede hun maden, og i juli blev hun sat på gaden.
Så jeg vil rigtig gerne vide, og hun vil også gerne vide, om hun har muligheder i dagens rige Danmark, når hun ikke er i stand til at betale noget så basalt som mad til sine børn.
Hun er jo nødt til at prioritere mellem mad og elregning.
Lyver hun, når hun skriver sådan i en mail?
Er det, fordi hun opfinder et verdensbillede, som ordføreren udtrykte det, som er ikkeeksisterende?
Har hun vrangforestillinger?
René Christensen (DF), 2009-01-29:
Vi mener bestemt også, at børn skal inddrages, og børn har jo også meninger om mange ting - selvfølgelig har de det.
Men man skal bare også huske at spørge, hvilket niveau børnene er på, og man lægger også her op til, at det skal ske ud fra et modenhedsprincip.
Børn skal være modne til at træffe de beslutninger, der skal træffes.
Men problemet her er jo, at alle børn skal have ret til at klage, skal have ret til at blive hørt.
Det, jeg kan forestille mig kan komme ud af det her, er jo, at hvis de voksne i daginstitutionen eller i skolen eller forældrene har noget, de gerne vil have lavet om, siger de til barnet: Kære barn, vil du fremføre det her, for det har du ret til; du skal høres i de her sager.
Jeg tror, at man her faktisk lægger nogle beslutningskompetencer over på nogle børn, som slet ikke er parate til at tage det ansvar, som det her lægger op til.
Børnene er ikke klar til at tage det ansvar, som det her lægger op til.