runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Svaret er: Ja, det er ordentlig og ansvarlig politik.
Jeg kan da godt sige, hvor vi vil finde nogle af pengene.
Vi var lidt inde på det før ved nogle af spørgsmålene, og det er bl.a., når det handler om, hvad det er for en indvandringspolitik, vi har.
Der har vi jo sagt, at den vil vi gerne have tilbage til normalområdet, som vi havde det før valget.
Altså, når vi kan se, at vi nærmer os at bruge 16 mia. kr. om året på ikkevestlige indvandrere – det koster det os – og når vi kan se, at vi har en kriminalrate for somaliere, som er voldsomt høj, i forhold til når vi kigger på andre befolkningsgrupper, så kan vi da se, at der er nogle steder, hvor vi bruger nogle penge, bruger rigtig mange penge. Det vil vi da gerne have normaliseret, og vi har sagt: Jamen vi har den store udfordring her, hvorfor bliver vi ved med at øge den udfordring?
Der vil vi sådan set gerne bruge pengene på en anden måde.
Så det var et af områderne.
Karin Gaardsted (S), 2013-12-18:
Jeg vil godt holde lidt fast i det med tidsperspektivet.
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti har afsat 1 mia. kr. til ældre i sit forslag til finanslov for det kommende år.
Hvis man nu tager det som udgangspunkt, kan vi så konkludere, at det tager 9 år bare at gennemføre de forslag, som er i den her pjece fra Dansk Folkeparti?
Finansministeriet har jo regnet på det ud fra pjecen om de 9 milliarder.
Kan ordføreren bekræfte, at det ville tage 9 år at gennemføre de ting, der er nævnt heri?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Ja, en milliard om året i 9 år, det kan jeg godt bekræfte giver 9 milliarder.
Det kan jeg godt bekræfte.
Men jeg må bare sige, at jeg gerne hele tiden vil snakke om vores folder, for jeg synes, det er en fantastisk folder, vi har.
Den viser også, at vi gerne vil noget på ældreområdet.
Men den her finanslov handler jo faktisk om noget meget mere vigtigt.
Det er faktisk den vigtigste lov, vi har, det er faktisk den, vi skal administrere efter i hele 2014, og vi ser, at der ingenting er om genoptræning.
De forældre, der står derude med et barn, der er faldet hesten, dem, der står derude med deres børn, som ikke kan få en ordentlig genoptræning, dem, der står derude med deres børn, som bliver sendt på plejehjem i stedet for at få en specialiseret genoptræning, jeg tror faktisk ikke, at de synes, det er særlig morsomt, at der er nogle herinde, der synes, det er rigtig skægt at tale om en folder, som Dansk Folkeparti har lavet.
Jeg tror faktisk, at man nu har fundet ud af budskabet.
Man har læst en folder, man er ikke enig i indholdet, det vil man gerne drille lidt med.
Men finansloven er jo faktisk en meget, meget vigtig lov, med hensyn til hvordan vi skal styre det her samfund.
Så kunne vi ikke få nogle spørgsmål, der havde lidt kvalitet?
Karin Gaardsted (S), 2013-12-18:
Jamen jeg kan da godt forstå, at ordføreren hidser sig lidt op, men når vi ved, at den folder her bliver delt ud til højre og venstre, så er det rigtig vigtigt for os at få at vide, hvor de penge skal komme fra.
Jeg hørte ordføreren før sige, at man godt kunne finde nogle af pengene.
Jeg vil gerne have at vide, hvor resten af pengene skal komme fra.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Helt umiddelbart behøver man jo ikke gå længere tilbage end i mandags og se på, hvordan vi har tænkt os at gøre en hel serie ting.
Vi vil kigge på 34 forslag om at forbedre vilkårene i fødevarebranchen.
Helt konkret går vi til værks.
Det var én plan.
Der ligger også for flere andre områder, ligesom der blev lavet en vækstplan i foråret – og den håber jeg Venstre kan huske man indgik i – der også forbedrer konkurrenceevnen på flere måder.
Med hensyn til mit spørgsmål den anden vej henviste fru Jane Heitmann jo til fortiden.
Vi har haft en lang ordførertale forud for det og debat med hr. Peter Christensen, og Danmark er ikke blevet klogere på, hvad det er, Venstre egentlig vil.
Jeg forstår ikke, hvad det er I skjuler, og hvorfor I ikke vil ud med sproget, men det må vi jo finde ud af en anden gang.
Vi kan stadig væk ikke få svar på, hvad det konkret skal gå ud på.
Vi ved bare, at det er 22 mia. kr. mindre, som Venstre vil dele ud i skattelettelser, at det er 33.000 færre offentligt ansatte, uden at kunne få noget svar på, hvordan det ligesom skal hænge sammen.
Det er ikke nyt, at vi har foreslået forskellige velfærdsforbedringer.
Det er ikke nyt, at vi har villet forhøje f.eks. beskæftigelsesfradraget.
Det er det simpelt hen ikke, men jeg tager gerne en tur med gamle oplæg og opfrisker gamle minder med hr. Mads Rørvig bagefter, hvis det kan hjælpe på tingene.
Louise Schack Elholm (V), 2013-12-18:
Jeg synes sådan set, at det var et meget klart spørgsmål: Indeholder den finanslov, som regeringspartierne – Socialdemokraterne, SF og Radikale Venstre – ikke har kunnet nå til enighed med deres støtteparti om, skattelettelser og/eller velfærdsforbedringer?
Lykkes det med den her finanslov, som vi har lavet i fællesskab, både at lave velfærdsforbedringer og at give skattelettelser?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Man kan sige, at den indeholder en fremrykning af nogle skattelettelser, som vi allerede var enige om at gennemføre.
Det er åbenlyst, at det gør den: Nogle forskellige afgifter fra vækstplanen, nogle forbedringer for især enlige forsørgere, der kommer til at opleve et kraftigt forøget beskæftigelsesfradrag, men der er også andre, der får gavn af det højere beskæftigelsesfradrag, der er i skattereformen.
Det er korrekt, at det bliver fremrykket.
Der er ikke nye skattelettelser i den her finanslov, men en fremrykning af nogle, vi i forvejen var enige om.
Det er vel, hvad Venstre må kalde en fin, lille fremrykning af en fin, lille plan.
De ting er der i den, og på samme tid er der forskellige velfærdsforbedringer.
Det synes vi jo er rigtig og god politik.
Vi vil også gerne kunne gøre det fremover, i årene, der kommer, så der er råd til det, selv om der bliver flere ældre og flere skal behandles på sygehusene og have en bedre behandling.
Derfor fører vi ikke nulvækstpolitik, og det ville være så befriende, hvis Venstre en dag ville fortælle, hvad det går ud på, så vi kan få en reel debat om det.
Louise Schack Elholm (V), 2013-12-18:
Jeg er da glad for, at ordføreren indrømmer, at den nye finanslov indeholder både skattelettelser og velfærdsforbedringer.
For det kan lade sig gøre, og jeg er da glad for, at man har ændret holdning, efter man er kommet i regering.
Så vil jeg høre, om ordføreren er enig i finansministerens svar på spørgsmålet, om »Fair Forandring« var voldsomt underfinansieret, altså at der var et gevaldigt hul i den.
Det har finansministeren – altså den nuværende finansminister – svaret Folketinget i et svar til Finansudvalget.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Fru Louise Schack Elholm siger tak for en indrømmelse.
Jeg ved ikke, altså, alle kan jo læse, hvad der er i den, og vi er da ikke kede af at lægge stemmer til en politik, vi har omkring natur, miljø og grønne investeringer, høje offentlige investeringer, der bringer flere i arbejde, forbedringer på forskellige velfærdsområder.
De ting kan lade sig gøre, fordi vi ikke har nulvækst, men Venstre stemmer alligevel for det.
Og når vi har foreslået lavere skat på arbejde – især almindelige menneskers lønindkomst – er det, fordi vi synes, det er en god idé.
Det gør vi lidt før, og det er Venstre med på.
Det har jeg ikke svært ved at indrømme.
Jeg synes, det er åbenlyst, og det er vi glade for.
Peter Skaarup (DF), 2013-12-18:
Tak for det.
I forbindelse med finansloven bliver der jo altid diskuteret masser af forskellige emner, også i forbindelse med de forlig, der laves på baggrund af det udspil, der kommer fra regeringen.
Et af de emner, som Dansk Folkeparti er optaget af, og som vi gerne vil kigge på, er udlændingepolitikken og de udgifter, vi har på det område.
Vi har jo en regering, der har lempet udlændingepolitikken med det resultat, at antallet af familiesammenføringer er steget, antallet af permanente opholdstilladelser er steget, og antallet af asylansøgere er blevet fordoblet under den her regering.
Men det er jo klart, at når man kun kan bruge pengene en gang, og hvis man skal afholde mange udgifter til udlændinge, f.eks. de langt flere asylansøgere, der kommer under den her regering, så betyder det også, der skal spares andre steder.
Deler hr. Jesper Petersen den interesse for at finde ud af, hvad der er de faktiske omkostninger ved den udlændingepolitik, som regeringen har igangsat, efter at den trådte til her for par år siden?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Vi har lavet forskellige ændringer i forhold til f.eks. det at kunne få indfødsret og andre ting, som er hr. Peter Skaarup fuldstændig bekendt.
Det har vi jo gjort, fordi vi synes, det er nogle mere rimelige regler at have ud fra en politisk betragtning om, hvordan det skal være.
Det handler også om, at det kan komme så vidt, at folk, der har en muslimsk tro, også kan få opholdstilladelse og i sidste ende kan få statsborgerskab i Danmark, og at det ikke er noget, vi vil begynde at diskriminere på baggrund af, sådan som jeg kan forstå det er Dansk Folkepartis nye linje i hele det her spørgsmål.
Der har vi jo simpelt hen bare en politisk uenighed.
Det er et spørgsmål, som er vurderet på baggrund af en politisk betragtning.
Hvad omkostninger angår, vil man jo bare i den her finanslov kunne se, at når det kommer til asylområdet, har det været muligt at gøre nogle ting på nogle andre måder, hvor vi synes, det er en ordentlig behandling, men hvor en grundig gennemgang af området har vist, at man kan gøre det for færre penge.
Og det er jo så en del af den her finanslov.
Peter Skaarup (DF), 2013-12-18:
Når jeg spørger, er det jo også, fordi den daværende VK-regering og Dansk Folkeparti i 2010 blev enige om, at man meget gerne ville finde ud af, hvad de faktiske omkostninger ved den udlændingepolitik, der bliver ført, egentlig er.
Det betød, at man i 2011 fik en delrapport fra en gruppe, der var blevet nedsat, der viste, at de ikkevestlige indvandrere og deres børn her i landet koster Danmark næsten 15,7 mia. kr. om året i udgifter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Jesper Petersens begrundelse for, hvorfor man har nedlagt den gruppe, der havde til opgave løbende at kigge på de udgifter, der er ved udlændingepolitikken, for som den her rapport viser, er det jo ikke en ubetydelig udgift.
Og den udgift bliver jo større, i og med at regeringen har lempet på udlændingepolitikken, så vi får flere asylsøgere, flere familiesammenførte og flere, der får permanent opholdstilladelse her i landet.
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Som jeg husker den diskussion, er brugen af det beløb, hr. Peter Skaarup nævner, ikke fuldstændig rimelig, sådan som jeg forstod det.
Altså, der er forskellige ting, som man simpelt hen ikke tager højde for, når man bruger det beløb, og vi har ikke villet indgå i et arbejde med det.
Altså, på de områder, hvor der er nogle omkostninger, håndterer vi jo dem, og man kan se, at vi har råd til dem, samtidig med at vi forbedrer velfærden på en række punkter, f.eks. ved at vi investerer i at have flere folk i arbejde, som vi gør med den her finanslov.
Der ligger jo ikke et eller andet akut problem, men det er måske en del af Dansk Folkepartis sådan mere valgmæssige profilering, at man meget gerne vil have pustet et eller andet stort tal op, som man så kan anvende i den sammenhæng.
Det er ikke regeringens ønske.
Jane Heitmann (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Nu har jeg hørt ordføreren gentage, at han gerne vil diskutere den økonomiske politik fremadrettet.
Jeg tror faktisk, at vi er rigtig mange her i salen, der gerne vil diskutere Danmarks økonomiske politik fremadrettet.
Derfor kunne det også være rigtig rart, hvis man kunne få nogle klare svar fra ordføreren.
Jeg har hørt ordføreren nævne konkurrenceevnen.
Jeg har også hørt ordføreren nævne, at man gerne vil have vækstrater som i Sverige.
Kunne ordføreren ikke komme med et par konkrete bud på, hvordan Socialdemokratiet vil sikre en styrket konkurrenceevne?
Og jeg vil godt lige sige med det samme, at jeg sådan set ikke er interesseret i at høre om hverken Venstres, Dansk Folkepartis eller andre partiers politik.
Jeg vil bare godt spørge ordføreren: Hvordan kan vi styrke den danske konkurrenceevne?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Jamen alt, hvad der er indhold af politik, udgiver regeringen jo hyldemeter af forslag, redegørelser og alt muligt andet om, som vi baserer vores politik på – og lige nu en finanslov, som jeg da håber fru Jane Heitmann har set bare en smule på i forvejen.
Det, jeg synes er frækt, er at stille sig op og begynde at sige, at man savner et klart svar på, hvad regeringens politik er.
Prøv at høre, det står i finansloven, det står i alt det, vi lægger frem.
Vi fremtidssikrer velfærdssamfundet, vi laver konkrete forbedringer, vi sørger for, at folk kommer i arbejde, vi har et bredt syn på konkurrenceevne og på at forbedre den hele tiden.
Dem, der ikke vil svare på tingene herom, er jo fru Jane Heitmanns parti.
Det er da fra fru Jane Heitmann vi må bede om snart at få nogle klare svar på: Hvad går nulvækst ud på, hvor er det, der kan undværes 33.000 offentligt ansatte, og hvordan finder Venstre præcis de 12 mia. kr. i moderniseringer, som man mener man har?
Der kommer ingen svar.
Vi har efterlyst det i over et år.
Venstre har selv måttet lave om på, hvad man siger om nulvækst.
Først sagde man, at det ingen konsekvenser har overhovedet, og nu indrømmer man, at det fører til færre offentligt ansatte, men man kan ikke komme dybere ned i forklaringerne.
Det giver et debatniveau om den økonomiske politik, der bare ikke rigtig bringer os videre, og det er, fordi Venstre ikke svarer.
Jeg vil ligesom lave spejlet og sende spørgsmålet den anden vej.
Det er faktisk tilladt for Jane Heitmann at bruge et halvt minut, hvis man kan sige noget i et helt halvt minut om Venstres økonomiske politik.
Jane Heitmann (V), 2013-12-18:
Det er jo altså virkelig en lidt spøjs tilgang, når ordføreren siger, at han mangler klare svar.
Altså, vi har sådan set igennem en periode på 10 år leveret nogle meget, meget klare svar på, hvilken vej Venstre gerne vil trække Danmark.
Hvis man sådan lige skal trække to ting ned fra de hyldemeter, som ordføreren omtalte, kunne man sige, at overskud på betalingsbalancen og på de offentlige finanser er et rigtig godt bud og et rigtig godt svar på, hvad det er, Venstre bl.a. har leveret i de 10 år, hvor vi havde nøglerne til Statsministeriet.
Nu, hvor ordføreren selv nævner de her hyldemeter af svar, som ordføreren mener Socialdemokratiet har, på, hvordan man forbedrer dansk konkurrenceevne, kan det da ikke være svært lige at trække et par stykker ned og flashe her i salen, så både vi her i salen og danskerne derude kan blive en lille smule klogere på, hvad det reelt er regeringen vil gøre for at styrke konkurrenceevnen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Under åbningsdebatten sagde hr. Kristian Thulesen Dahl – og jeg citerer: Vi erkender blankt, at det vil tage en årrække at gennemføre vores samlede politik, og vi skal have stor indflydelse for at kunne gennemføre den.
Så det er ikke noget, man bare lige knipser med fingrene og gør.
Citat slut.
Dansk Folkeparti fremlægger jo selv forslag til finanslov hvert eneste år, og når man nu har afsat 1 mia. kr. til ældre på det her års finanslov, synes jeg jo egentlig, det må være meget rimeligt at vide, hvornår man egentlig kan have finansiering på plads til alle de ting, man foreslår i sin brochure.
Er det om 5, 10 eller 20 år?
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål.
Ordføreren står og kalder det en mærkelig debat.
Jeg synes, det er en meget relevant debat, for det må da være et krav for alle dem, som stemmer på Dansk Folkeparti – og vi ved jo, at der er rigtig mange ældre iblandt – at de kan se, hvornår det her kan være realiseret, hvis Dansk Folkeparti får de afgørende stemmer.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Nu er det jo skægt, at det er ordføreren for SF, der sådan går meget op i det her.
For nu husker jeg jo fra før valget, hvad SF's holdning var til offentlig transport.
Og man må bare sige, at SF jo står i en helt anden situation, end Dansk Folkeparti gør.
SF sidder jo i regering, Dansk Folkeparti sidder i opposition.
Jeg tror sådan set, at vi havde nogle sammenfaldende ønsker vedrørende offentlig transport.
Nu kan man jo ikke stille spørgsmål herfra – men det er ikke gået særlig godt for SF, med hensyn til hvordan det skulle gå med offentlig transport.
Der vil jeg bare sige, at der har SF nogle gode venner ovre i Dansk Folkeparti, der gerne vil være med til at presse på den dagsorden, altså at det skal være billigere at køre med offentlig transport – i særdeleshed også for de ældre, hvis det er den del af arbejdsprogrammet, vi taler om; der er jo selvfølgelig flere ting i, det handler ikke kun om offentlig transport.
Desværre må man anerkende, at nogle af dem, som falder ud, når der er gået 2 år – der var jo også nogle, der faldt ud, dengang det var 4 år, og der ville også være nogle, der ville falde ud, hvis det var 6 år – ikke kommer i job.
Det er jo det med at have en grænse: Der vil altid være nogle, der ender ude ved grænsen.
Det, jeg tror er rigtig vigtigt at finde ud af, er, hvordan man får hjulpet de her borgere, som står uden beskæftigelse i den periode, de er på dagpenge.
Det er jo det, der er interessant, altså hvordan man får kvalificeret de her medarbejdere, så de kan komme ud på arbejdsmarkedet igen og blive selvforsørgende.
Jeg ved godt, at Enhedslisten sådan set har en tanke om, at man skal have noget, der hedder borgerløn, og så skal man egentlig kunne være uden for arbejdsmarkedet i en lang periode.
Det ønsker Dansk Folkeparti faktisk ikke; vi ønsker at hjælpe borgerne til at komme tilbage på arbejdsmarkedet og blive selvforsørgende.
Det er også det, der er en værdig tilværelse, nemlig det at kunne forsørge sig selv.
Maja Panduro (S), 2013-12-18:
Tak for det.
Vi kan forstå på diskussionen i dag, at Dansk Folkepartis ældrepjece har præcis samme status som et julekatalog.
Man har sat kryds ved alle tingene i hele kataloget uden i øvrigt at gøre sig den umage lige at tjekke, hvad prisen er, eller lægge tallene sammen, og man vil heller ikke her i dag give et tidsperspektiv på, hvornår man så forventer at kunne gennemføre de ting.
Lad os høre, hvad der er vigtigst for Dansk Folkeparti, hvad det så er, man vil kæmpe for at få gennemført først.
Er det et bad om dagen, som jo er nævnt her i pjecen, som er vigtigst, eller er det at få hævet ældrechecken?
Hvilken af de her to visioner, som Dansk Folkepartis ordfører kalder det, vil man gennemføre først, hvis man igen får afgørende betydning i dansk politik?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Hvad angår det med et bad om dagen, så skriver vi jo ikke her, at alle skal have et bad om dagen, men man skal have krav på, at man, hvis man ønsker at få et bad hver dag, skal have mulighed for det.
Vi synes faktisk, det er fuldstændig fair.
Hvis man som ældre medborger kommer i en periode i sit liv, hvor man ikke kan passe sig selv, og hvor man også har svært ved at opretholde sin personlige hygiejne, skal man så ikke have hjælp til det?
Jeg vil gerne spørge en socialdemokratisk ordfører, om hun synes, det er ganske forfærdeligt, at ældre medborgere kan få lov til at sige til deres hjemmehjælper, at de har lyst til at komme i bad, uden at få svaret: Nej, fru Jensen, De kan ikke komme i bad, for det er De ikke visiteret til.
Er det, jeg hører fra ordføreren, at det er en katastrofe at have en målsætning om, at det er noget, man har krav på?
Maja Panduro (S), 2013-12-18:
Nej, det, man hørte fra ordføreren var et helt klart spørgsmål, nemlig: Hvad er vigtigst for Dansk Folkeparti?
Hvad vil man prioritere først?
Altså, det er jo den verden, alle vi andre lever i.
Er det så urimeligt at spørge til, hvad Dansk Folkeparti helst vil?
Derfor spørger jeg bare igen og håber, at ordføreren ikke denne gang vil give sig til at snakke udenom: Vil man først kæmpe for retten til et bad om dagen, eller vil man først kæmpe for at få forhøjet ældrechecken?
Det er et meget, meget simpelt spørgsmål.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
En værdig ældrepleje står altid øverst på Dansk Folkepartis liste – ingen tvivl om det.
Det kan undre mig, at en socialdemokratisk regering kunne blive så meget uvenner med Enhedslisten om, at man skulle have krav på at få to bade.
Tænk, at man kunne blive så uenige med sit støtteparti om det, at man ikke ville have dem med i en finanslov.
Det er da rystende, at en rød regering ikke går ind for en værdig ældrepleje.
Og der vil jeg bare sige: Det gør Dansk Folkeparti, og vi gør det fuldstændig åbent, og det tør vi også godt fortælle vælgerne at vi gør, og det prioriterer vi højt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Jeg kan forstå på hr. René Christensen, at det her med at oversælge sin politik kommer an på, hvordan man præsenterer det, så hvis man præsenterer det i en folder, er det ikke rigtige forslag, som man skal tage alvorligt.
Det vil jeg gerne have ordførerens kommentarer til.
Så vil jeg gerne høre ordføreren om noget helt konkret ligesom de konkrete forslag, som ikke er visioner og måske er et arbejdsprogram, som står i folderen, men helt konkret står der nemlig også i det her arbejdsprogram, at folkepensionister ikke skal, og nu citerer jeg, straffes for at have sparet op til deres pensionisttilværelse.
Det skal også gælde personer på efterløn.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere afskaffelsen af modregningen i folkepension og efterløn af udbetalinger fra egen pension?
Så de 9 mia. kr. kan vi godt lige parkere et øjeblik.
Det her er konkret 6,5 mia. kr., og hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere det?
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Det er sådan, at når vi skriver det, mener vi det faktisk også, for det er jo sådan, at når vi kigger på det at blive pensionist i dag, er formuen trods alt blevet hævet, man kan have lidt mere stående, men det, vi har kunnet se, er, at ældre, der har passet sit – og der er vi altså meget uenige med De Radikale, som siger, at man skal gå i graven med gæld, det gælder om, at man skal være fattig, ellers kan man ikke får noget, når man bliver ældre – skal have en mulighed for at sige: Vi er den generation, der sparer op, vi betaler hvermand sit, og derfor har vi også en smule formue.
Det giver os ro i tilværelsen, at vi ikke skylder så meget væk.
Vi synes egentlig ikke, at man skal straffes for, at man nu er gået hen og blevet ældre, at man har haft et liv, hvor man har betalt hvermand sit.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Hr. René Christensen er ekspert i ikke at svare og citere andre for noget, som de aldrig har sagt.
Jeg spurgte hr. René Christensen: Hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere det helt konkrete forslag, som Dansk Folkeparti har lagt frem?
Det svarede ordføreren ikke på.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Jeg kan i hvert fald sige, at der ligger et forslag, hvis man kommer igennem med det også, og det er jo netop en selskabsskattelettelse på 4 mia. kr.
Det er ikke en selskabsskattelettelse, som er vokset i Dansk Folkepartis have.
Vi ønskede faktisk ikke, at man skulle bruge så mange penge på at tilgodese meget, meget få virksomheder.
Det har også vist sig efterfølgende, når man kigger på, hvad det giver af øget beskæftigelse, hvad det kommer til at gavne velfærdssamfundet, at man har givet de her skattelettelser, at det er meget store beløb, der er givet ud, med meget, meget ringe effekt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Det er jo utroligt, at vi ikke kan få svar på nogle af de her spørgsmål hos Dansk Folkeparti, men får at vide at det kun er visioner, hvis vi spørger ind til helt konkrete tiltag.
Så jeg bliver bare nødt til at spørge en gang til: Når Dansk Folkeparti har en pjece med meget, meget konkrete forslag, som det åbenbart vil tage 9 år at finansiere, og når vi har en række andre forslag – min kollega var lige inde på det til 6,5 mia. kr. – har Dansk Folkepartis vælgere så ikke ret til at få at vide, hvordan alle de her forslag skal finansieres? Hr. René Christensen var jo inde på, at vi, da vi var i opposition, havde nogle konkrete forslag.
Nu er DF jo i opposition, så har Dansk Folkepartis vælgere ikke ret til at vide helt konkret, hvordan de her ting skal finansieres?
Hvor skal pengene tages fra?