Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Tak for tre grundige redegørelser fra ministrene.
De viser i hvert fald, hvor vigtigt det nordiske samarbejde er.
Hvad angår grænsehindringerne, vil jeg sige, at jeg mener, at fjernelse af grænsehindringer er et vigtigt område.
Det er og har været en lang og sej kamp, men jeg synes, der er nogle fremskridt.
Vi fik den gamle regering med, og jeg håber også, at Venstreregeringen kan se mulighederne i det, for det må være en fortløbende proces, hvor vi kigger på de hindringer, der er.
Tiden med dansk formandskab for ministerrådet er ved at løbe ud, og debatten har desværre ikke været særlig højlydt, så det er ikke hele befolkningen, der har opdaget, at Danmark har haft formandskabet der.
Det kunne jo være noget, vi burde tænke over, når vi snakker om alle de kræfter, vi lægger i det.
Der har været gode emner: et tættere samarbejde på sundhedsområdet, men også velfærd og gode vinkler, der kan danne grundlag for vores største udfordring, nemlig en bæredygtig udvikling.
Det er vel bedst formuleret i de 17 nye verdensmål eller bæredygtighedsmål, som topmødet i FN netop har vedtaget i New York.
Det bliver mål, som skal gennemsyre både det nordiske og det danske arbejde frem til 2030, og jeg ser det nordiske samarbejde som et rigtig godt sted at drøfte fælles initiativer, for jeg tror, vi vil kunne bruge hinandens erfaringer til at komme rigtig, rigtig langt med de ambitiøse mål.
Hvad angår social dumping, vil jeg sige, at vi har behov for en langt større fælles indsats i kampen mod social dumping.
De nordiske arbejdsmarkedsmodeller har så mange ting til fælles, at vi burde samarbejde langt tættere om at modvirke de negative effekter, der også er af fri bevægelighed, ikke mindst den form for fri bevægelighed, som EU-reglerne har medført, og som jo har givet os så meget bøvl.
Der tror jeg at faglige og sociale rettigheder meget mere skal op i front i samarbejdet, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi fortsætter med at lade social dumping være en meget, meget central del af vores samarbejde.
Fordi vores arbejdsmarked er åbent, fordi vores arbejdsmarked ikke er så reguleret af lovgivning, og netop fordi det er overladt til parterne, er det vigtigt, at vi har en fælles interesse og fokus på det her område.
Så vil jeg sige lidt om besparelser i Nordisk Råd.
Vi og Den Venstresocialistiske Grønne Gruppe i Nordisk Råd var uenige med de fleste af jer i, at der skulle spares på det nordiske samarbejde.
Der er jo, når vi kommer ud af det her år, blevet sparet 8 pct., og det giver en række problemer.
Det oplevede jeg, da jeg var i præsidiet i Oslo for et par måneder siden, at de partier, der havde mest travlt med at tale om besparelser, rask væk kom med forslag om millionudgifter til nordiske huse både i Flensborg, Bruxelles og i Baltikum uden overhovedet at have en økonomisk dækning.
Vi skal altid drive tingene effektivt, men der er mange gode aktiviteter, der nu ikke igangsættes, og som nu aldrig kommer i gang.
Jeg er varm tilhænger af et nordisk hus i Flensborg, det kunne være rigtig, rigtig godt at sende lidt påvirkning ned i den sydligere del af Europa, men pengene skal jo være til stede.
Set fra Enhedslistens side og fra gruppen i Nordisk Råds side har vi altså den klare opfattelse, at vi helt skal droppe nedskæringerne på Nordisk Journalistcenter, Nordisk Sommerhøjskole og de eksisterende nordiske huse.
De aktiviteter er vigtige elementer af vores fælles samarbejde.
Så lidt om flygtningene.
Et emne, som berører os alle, er de mange millioner flygtninge, som søger et fredeligt sted at bo, og der er ingen tvivl om, at nordiske lande kan lære af hinanden og hjælpe hinanden i de her spørgsmål og måske vise EU, hvordan man kan fordele opgaven.
Norden med stærke samfund kan meget mere, end regeringerne tror, og end vi gør lige i øjeblikket.
Så handler den her beretning sådan set også om Østersøsamarbejdet.
Det er skabt for at fremme samarbejdet med selvstændige baltiske lande og med Rusland.
Jeg er ikke nogen tilhænger af Putin, tværtimod, men jeg ser ingen mening i at svare igen på Ruslands provokationer med en ny militær optrapning via fremskudte baser i Polen og øgede overflyvninger med bombefly.
De nordiske lande har tradition for at kunne spille en positiv rolle, når konflikter skal afværges – vel at mærke med ikkemilitære midler.
Desuden er det værd at understrege, at der er meget godt samarbejde rundt omkring Østersøen mod menneskehandel, også selv om der så har været et retsforbehold.
Nu har vi jo diskuteret, om det kunne lade sig gøre med retsforbeholdet, men det kan det altså.
Myndigheder og organisationer på mange niveauer gør en kæmpe indsats mod menneskehandel, og det bør vi fortsat støtte.
Når det nu løber ud om et års tid, så synes jeg, vi skal overveje, hvordan vi kan sørge for, at der stadig væk er midler til det her vigtige arbejde.
Arktis: På mange måder byder Arktis på udfordringer.
Vi skal dog huske, at især Grønland er årsag til, at rigsfællesskabet er med i Arktis Råd.
Jeg ser gerne, at de tre lande i rigsfællesskabet spiller en meget mere ligeværdig rolle i de arktiske fora.
Det er vigtigt, at vi fokuserer på miljø og natur og en afmilitarisering af Arktis.
Arktis skal være atomvåbenfri.
Desuden er der aktuelt behov for et stærkere fælles beredskab i search and rescue-arbejdet, og vi er nødt til i den kommende tid at flytte penge fra f.eks. kampfly og andet offensivt militært isenkram til disse beredskabsopgaver i alle nordiske lande.
Det bliver en kæmpe opgave.
Til sidst vil jeg sige lidt om, hvad vi mener vi skal måle, hvis vi skal spørge os selv om nytten af nordisk samarbejde, og om det er værd at arbejde med.
Det første er, at det tæller højt for Enhedslisten, at nordisk samarbejde styrker indsatsen for en bæredygtig udvikling, hvor mennesker og natur lever i balance med hinanden.
Det er det, som oftest benævnes den bløde sikkerhedspolitik.
Det tredje er, at nordisk samarbejde forsvarer og udbygger velfærdsstaten og den skandinaviske arbejdsmarkedsmodel.
Det fjerde er, at vi udvikler demokrati og finder nye veje ved at engagere borgere i vores lande.
Det femte er, at vi fremmer nordiske landes indflydelse og indsats ude i verden, særlig i verdens fattigste lande.
Og det sidste er, at det nordiske samarbejde gør det lettere at leve som gode naboer, hvor borgere kan rejse og bosætte sig og arbejde i alle lande.
Vi må gerne bruge det nordiske samarbejde lidt mere aktivt og lidt mere gensidigt forpligtende.
For os er debatten om et nordisk forbund ikke fjern og afskrækkende.
Vi anser på lange stræk Norden som et dynamisk og demokratisk alternativ til EU, der på mange områder er i krise og på vej ned.
EU har med sit bureaukrati og sin topstyring svært ved både at give et godt billede til borgerne, men også at give svar på rigtig mange områder på en god og demokratisk måde.
Vi har bedre muligheder end i mange år for at udvikle og styrke det nordiske samarbejde, så lad os gøre det.