runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Tusind tak for det.
Som foregående ordførere har redegjort for, behandler vi altså her to beslutningsforslag fra Enhedslisten, som har til formål at lempe adgangen til førtidspension og ændre på ressourceforløbsordningen.
To af de foregående partier, nemlig Socialdemokratiet og Venstre, er som LA en del af forligskredsen og har egentlig redegjort fint for, hvorfor forligskredsen ikke ønsker at stemme for de her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Jeg vil derfor benytte min taletid til noget lidt andet, nemlig at flyve lidt op i helikopteren og minde også forslagsstillerne om, hvorfor man lavede og indførte en reform i 2012.
Sagen var nemlig den, at udviklingen på førtidspensions- og fleksjobområdet var fuldstændig uholdbar.
Budgetterne og de økonomiske forudsætninger for den reform, som blev lavet i 2001, var skredet fuldstændig.
I 2012 brugte man knap 10 mia. kr. mere på førtidspension og fleksjob, end man havde forventet, da man lavede reformen i 2001.
Samlet set over hele perioden fra 2001 og frem til 2012 brugte man over 60 mia. kr. mere på at udbetale førtidspension og fleksjobydelse, end man havde forventet.
Det var sådan, at i 2012 havde 10 pct. af dem, der er på førtidspension, en indtægt ved siden af deres førtidspension på over 100.000 kr.
Der var altså tale om, at man havde en førtidspension, hvor intentionen var, at, den var beregnet til folk, som ikke kunne forsørge sig selv eller havde meget ringe mulighed for nogen sinde at kunne komme til det.
Så var der alligevel et stort mindretal, javel, men en stor gruppe af de borgere, som altså havde indtægterne ved siden af deres førtidspension, hvilket i sig selv gjorde, at de kunne forsørge sig selv.
Det var fuldstændig og aldeles uholdbart.
Der var jo tale om en situation, hvor omkring 8 pct. af befolkningen i den arbejdsdygtige alder var på førtidspension.
Den diagnose, som oftest udløste en førtidspension i 2012, var stressrelaterede diagnoser.
Man gav altså varig offentlig forsørgelse på et ret højt niveau til mennesker, som havde midlertidige diagnoser.
Det var meget nødvendigt, at vi lavede en reform i 2012.
Reformen og forventningen til reformen er, at den på sigt vil øge beskæftigelsen med 15.000.
Det skal ses i lyset af, at man i Sverige i 2005 lavede en reform af det svenske førtidspensionssystem, hvor man over en 7-årig periode fik reduceret antallet af førtidspensionister med 180.000.
Vi kunne godt i 2012 have lavet en reform, som havde været både økonomisk mere ambitiøs, men også mere ambitiøs ud fra den betragtning, at vi kunne have lavet en reform, som bragte flere mennesker i kontakt med arbejdsmarkedet og væk fra offentlig forsørgelse.
Det har vi sådan set et ønske om at man stadig væk gør.
Så ud fra de betragtninger kan vi naturligvis ikke støtte det her beslutningsforslag, og jeg må sige til Enhedslisten, at det næsten bliver komisk i betragtning af de tal, jeg lige har fremført her, at man altså også vil finansiere det her med en indførelse af en millionærskat.
Det hænger på ingen måde sammen og kan ikke betegnes som andet end dybt, dybt useriøst.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-23:
Tak for det – jeg er glad for, det var nu, så jeg var klar.
I Radikale Venstre er vi dybt optaget af, at vi har skabt, og at vi fortsætter med at skabe et arbejdsmarked, hvor der er plads til mange flere.
Det er også dybt relevant, synes jeg, at diskutere, hvordan vi indretter arbejdsmarkedet på en måde, så langt flere seniorer både har lyst til at blive længere på arbejdsmarkedet og kan bevare en tilknytning til arbejdsmarkedet, også selv om det netop ikke er på fuld tid, men måske bare få timer.
Derfor har vi jo medvirket til en række reformer, bl.a. også tilbagetrækningsreformen, som det her forslag handler om, fordi seniorførtidspensionen blev indført i forbindelse med udfasningen af efterlønnen.
Som jeg forstår forslaget og har forstået på debatten, har Enhedslisten fremsat det nu, fordi det antal mennesker, der får tilkendt en seniorførtidspension, er lavere end oprindelig forventet.
Der er blevet flere muligheder at bevare en tilknytning til arbejdsmarkedet med bl.a. førtidspensionsreformen og fleksjobreformen – flere har nævnt det – og når ni ud af ti af de mennesker, der søger om seniorførtidspension, også får den tilkendt, ser vi i Radikale Venstre ikke anledning til at ændre på ordningen, samtidig med at ministeren jo nu har forsikret, at man også vil udsende en ny vejledning, så det måske kan blive en ordning, alle i al fald er bekendt med.
Jeg synes, vi har behov for netop en grundig diskussion af, hvordan vi får et mere åbent arbejdsmarked for seniorer i – forstå mig ret – alle former, sådan at vi også fremadrettet kan have et arbejdsmarked og en kultur også på virksomhederne, hvor der er plads til at være senior på andre vilkår, end man måske har været hidtil.
Men jeg mener ikke, at det medfører, at vi så behøver at udvide en ordning på overførsel.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-23:
Jeg gjorde mig også umage med at sige, at det er en form for rettigheder, og det er jo ikke nødvendigvis dem, vi kender på arbejdsmarkedet i dag.
Men selvfølgelig skal der være en aftale.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Og tak til ordføreren for erkendelsen af, at der er en hel del uafklarede ting, og det må vi så arbejde videre med.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvad er det helt konkret i de eksisterende regler, der forhindrer, at den her gruppe på en eller anden måde kan komme ind på en virksomhed og bidrage med noget lønarbejde i nogle ganske få timer?
Hvad er det i de eksisterende regler?
Nu taler jeg ikke om arbejdsmarkedet, for der er vi jo helt enige om at der for den gruppe er nogle helt uoverstigelige barrierer i kraft af de krav, som arbejdsgiverne stiller.
Men i forhold til reglerne hvad er det så, der står i vejen for det?
Jo, men kan vi ikke få at vide, hvad det er for noget bureaukrati, der står i vejen for det?
Det er regler, vi taler om, og det er det, vi kan lave i Folketinget.
Vi kan desværre ikke diktere, at nu skal vi have et rummeligt arbejdsmarked – hvis vi kunne, gjorde vi det, det er helt sikkert.
Det kan vi desværre ikke, men vi kan kigge på reglerne, og der er sikkert en masse uhensigtsmæssige regler, vi godt kunne lave om, og som kunne hjælpe en målsætning, som vi nu er enige om alle sammen.
Er det f.eks. det, at der skal være en ansættelseskontrakt?
Er det det, at der er nogle arbejdsmiljøregler, der skal overholdes?
Er det sådan nogle ting, ordføreren tænker på med bureaukrati?
Laura Lindahl (LA), 2016-05-23:
Nej, jeg mener sådan set, at arbejdsmiljølovgivningen skal overholdes, og det mener jeg ikke at vi skal begynde at dispensere fra.
Men jeg tænker på den situation, at man som borger kan gå forbi en café, og at man kan sige: Du er i gang med at slæbe borde ud, må jeg give dig en hånd, for jeg har en god dag i dag, og jeg har et par timer, så jeg kan godt give dig en hånd?
Så kan caféejeren sige: Du er meget velkommen, hvor lang tid kan du bruge?
Og så kan den enkelte borger give et nap med i en time eller to og få en kontant afregning og gå derfra.
Det er en helt konkret åbning, som ville gøre arbejdsmarkedet mere rummeligt, for det ville være nemt og ubureaukratisk for den enkelte virksomhed, og det ville være nemt og ubureaukratisk for den enkelte borger, og det er det, vi ønsker.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-23:
I reglerne er der mange muligheder, sådan som det er i dag, men problemet er jo, at jobbene ikke er der i det her omfang.
Problemet er, at de her virksomheder, som vi gerne vil have til at byde ind, oplever, at der er så meget bureaukrati forbundet med en enkelt time for en enkelt borger om måneden, at det ikke er det værd for dem.
Der er faktisk virksomheder, som har taget fat i os og har sagt, at de gerne vil bidrage her, at de gerne vil byde ind og hjælpe i deres lokalområde og tage et socialt ansvar, og det ønsker vi at gøre så let som overhovedet muligt for dem.
Så er der selvfølgelig den her del med den kontante afregning, når man er der – altså en eller anden ordning, hvor man kan komme og tørre caféborde af, og så kan man få 150 kr. i hånden.
Den mulighed vil vi jo gerne give borgerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg vil bare gerne kvittere for ordførerens klare udmelding om, at der selvfølgelig skal være klarhed om deres rettigheder.
Man kan ikke udelukke, at det ser lidt anderledes ud, end hvad vi kender i forvejen.
Vi må gå åbent ind i det og se, om det kan håndteres.
Jeg er bare glad for udmeldingen, for det var jo en lidt anden udmelding, der kom ovre fra den anden side af salen i nogle spørgsmål til mig for lidt siden.
Så tak for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Den kommentar, som hr. Finn Sørensen lige kom med, afspejler en fuldstændig manglende tillid til de mennesker ude i den virkelige verden, både de arbejdsgivere, vi taler om her, og de udsatte mennesker, som det her forslag skal hjælpe.
Det er sådan en forestilling om – lyder det som om – at arbejdsgivere er sådan nogle onde mennesker, som vil udnytte arbejdstager, men det er ikke det, der er tilfældet.
Det er faktisk tilfældet, at der er en lang række arbejdsgivere, som gerne vil yde et socialt bidrag, i det her eksempel ved at ansætte nogle mennesker på nogle andre vilkår fra dag til dag og bygget på tillid til, at man gerne vil hjælpe nogle mennesker.
Sådan er det faktisk derude i den virkelige verden, og det synes vi ikke, man skal blokere for herinde ved at have en masse bureaukratiske ordninger.
Det skal vi da rydde af vejen, så mennesker kan finde sammen – mennesker, der gerne vil hjælpe hinanden, og hvor begge parter kan få gavn af det.
Skulle vi ikke tage at lytte til det, hr. Finn Sørensen?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det er rigtigt, at vi ser fuldstændig forskelligt på samfundet.
Et langt liv på arbejdsmarkedet har lært mig, at det er en god idé, at lønmodtagerne har nogle rettigheder, og det er derfor fagbevægelsen har opbygget overenskomster, og det er derfor, vi har lavet arbejdsmiljølovgivning og andre lovgivninger, som skal sikre de mennesker, der er i et ansættelsesforhold.
Det er desværre nødvendigt, for ikke alle arbejdsgivere er så flinke, som hr. Joachim B. Olsen beskriver det.
Når vi taler om den her gruppe, har jeg altså den grundholdning, at det ville være rigtig, rigtig godt, hvis vi kunne få gang i nogle initiativer, der kan gøre, at den gruppe, i det omfang de har overskud til det, kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Det kan også være i form af meget få timer om ugen, det kan det sagtens være, Enhedslisten er meget åben over for det.
Og der skal jeg lige gøre opmærksom på, at vi jo allerede her fra Folketingets side har understøttet udviklingen af socialøkonomiske virksomheder, som er et godt instrument til det, hvis man vil.
Men helt grundlæggende skal mennesker, hvis de er i et ansættelsesforhold hos en arbejdsgiver, have nogle rettigheder, og det kan jeg så høre på ordføreren at man ikke er så interesseret i.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-23:
Jeg synes sådan set, at Enhedslistens ordfører balancerer behændigt, om man så må sige, mellem to måder at anskue tingene på.
Jeg er grundlæggende enig i, at der selvfølgelig skal være rettigheder på et arbejdsmarked, men det, vi taler om her, er jo heller ikke et rigtigt arbejdsmarked.
Det er faktisk nogle arbejdsgivere, der skal gøre det af sig selv.
Man kan jo ikke sige til alle arbejdsgivere, at de skal tage imod de her mennesker.
Han var den type, der faktisk fik øje på nogle, der havde det rigtig, rigtig dårligt, og han gav dem af sig selv en hjælpende hånd.
Han hentede f.eks. alkoholikeren, som ikke mødte på arbejde som aftalt med arbejdsgiveren.
Der er meget forskel på at være på et ordinært arbejdsmarked og på den type virksomheder, som vi her ser for os.
Det vil jeg bare bede hr. Finn Sørensen om at kommentere.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det er jeg helt enig med fru Marianne Jelved i, og jeg er glad for det samarbejde, som vi havde i den sidste valgperiode, hvor vi da heldigvis havde flertal for at gennemføre nogle gode ting, bl.a. en lov om registrering af socialøkonomiske virksomheder.
Vi fik også et vækstcenter op at stå, der kunne fremme udviklingen af socialøkonomiske virksomheder og kommunernes samarbejde med dem.
For det er fuldstændig rigtigt, at ligesom der findes arbejdsgivere, der gerne lige vil komme lidt nemt og meget billigt til arbejdskraften, findes der heldigvis også arbejdsgivere, der har en anden holdning.
Det er i høj grad sådan nogle, som engagerer sig i hele den brede verden inden for socialøkonomien, der efterhånden er.
Men det findes jo allerede i dag.
De muligheder findes allerede i dag, og de arbejdsgivere er allerede i gang.
Der er jo intet i det her forslag, der vil udbrede den sektor.
Det her handler jo i sin substans – og det er det eneste konkrete i det – om, at kontanthjælpsmodtagere i den her gruppe skal have en lempeligere modregning og skal slippe for at betale skat.
Det er jo ikke noget, der ændrer noget som helst på arbejdsmarkedets måde at fungere på.
Marianne Jelved (RV), 2016-05-23:
Jeg forestiller mig ikke, at det, vi taler om her, er socialøkonomiske virksomheder eller noget, der ligner det.
Det er slet ikke så organiseret, som sådan en virksomhed er.
Men derfor vil jeg jo ikke afvise, at nogle af dem, der er målgruppen her, på et tidspunkt vil kunne passes ind i en socialøkonomisk virksomhed, hvis de får mulighed for ligesom at rehabilitere sig selv.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det tror jeg at vi alle sammen gerne vil.
Og det ville være dejligt, hvis der her i landet blev sat nogle flere midler af til en ordentlig socialpolitik, som kunne hjælpe de mennesker i gang, og som kunne gøre, at kommunerne kunne være langt mere opsøgende i forhold til at finde de virksomheder, der gerne vil gøre den indsats.
Jeg siger bare, at det her forslag intet som helst vil ændre ved den situation.
Der er jo kun to konkrete ting i det, og det er lempeligere modregning i kontanthjælpen og skattefritagelse for den her gruppe.
Det er det eneste, der er.
Der står jo ikke noget om alt det andet om, hvordan vi får skabt et arbejdsmarked, hvor der rent faktisk er plads til den slags mennesker.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Beslutningsforslaget om socialt frikort er et sympatisk forslag, der vil gøre det muligt for samfundets allermest udsatte at tjene en skilling på en dag uden at skulle betale skat eller modregnes i ydelser.
Som udgangspunkt er vi tilbøjelige til at støtte forslaget, og vi glæder os til at gå videre med at indhegne det.
Men vi har en del praktiske spørgsmål til forslaget, som skal hjælpe med at få det til at fungere i praksis, f.eks.: Hvor meget må en person arbejde om dagen, om måneden eller om året uden at betale skat eller at få modregnet ydelser?
Er der tale om nogen mindsteløn?
Hvad med arbejdsmiljøet?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man kan komme lidt tættere på det, og om ordførerne fra De Radikale eller LA måske kan sige, hvordan det her vil se ud i praksis.
Hvordan skal det f.eks. foregå, fra man finder den her korttidsarbejder, til vedkommende får udbetalt sin løn?
Kan man komme lidt tættere på det?
I Alternativet vil vi gerne bidrage til at finde svar på de her spørgsmål, og jeg håber på, at ordningen falder ud på en måde, der gør, at vi også kan stemme ja til den.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-23:
Tak, og tak for den positive tilkendegivelse.
Jeg havde sådan set også regnet med, at Alternativet ville være positive, for det her er jo en nytænkning og en ny måde at gribe socialpolitik an på, og der har man ikke nødvendigvis alle svarene lige til at starte med.
Men helt konkret ved vi at der er virksomheder på Vesterbro, f.eks. hoteller og cafeer, som gerne vil løfte et socialt ansvar i nærområdet, og det er sådan set bare tiltænkt dem, så de kan tilbyde nogle af de her socialt udsatte et job i 1 time, i 2 timer, eller hvad de kan håndtere, og de så får kontant betaling, når de er færdige med at udføre deres job.
Så det er meget konkret, og jeg vil egentlig bare høre Alternativet, om det ikke netop er i Alternativets ånd, at man prøver at gøre tingene ubureaukratisk, let tilgængelige og med den positive effekt, det kan have på de her menneskers liv.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Jo, det er bestemt i Alternativets ånd.
Lokal opfindsomhed og muligheden for at løse udfordringer og problemer i meget lokale sammenhænge uden at sætte en hel masse ting i værk er bestemt noget, vi er tilhængere af.
Der er en hel del ting, vi selvfølgelig glæder os til at hjælpe med at svare på og finde svar på i udvalgsarbejdet.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Tak til ministeren.
Jeg vil sige til det, at ATP jo ikke fungerer på markedsvilkår, altså lønmodtagerne i Danmark er pligtige til at indbetale til ATP.
Og ifølge lov om ATP er det også staten, der udpeger ATP's ledelse, og på den måde er der heller ikke de samme konkurrencemæssige vilkår, som øvrige pensionsselskaber har.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren, at ATP er nummer 95 på den liste, der hedder Global Climate Index, i forhold til at lave klimavenlige investeringer, hvor f.eks. PKA er nummer 7 og bliver ratet som status C?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Der er mange ting i ATP's drift, der gør indtryk på mig.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Den kom også sent.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
ATP's bestyrelse, som spørgeren ved at jeg kender ganske godt fra de år, det her er udviklet, tager rigtig mange andre hensyn end kortsigtet profit.
De tager rigtig mange sociale hensyn, de tager udviklingshensyn, de tager langsigtet bæredygtighedshensyn.
Jeg mener faktisk, som jeg nævnte, at den måde, som både de og arbejdsmarkedspensionsselskaberne i Danmark forvalter deres sociale ansvar på og deres aktive ejerskab på, er en ledetråd for mange andre pensionsselskaber i verden.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-23:
Tak for ordet, formand, og også tak til forslagsstillerne til det her forslag.
Først og fremmest er årsagen til, at vi ikke kan støtte det her forslag, jo, at vi ikke kan deltage i at ændre den opbygning, der er af ATP, hvilket ministeren også sagde.
Vi synes rent faktisk, det på mange måder er positivt, at ATP's bestyrelse agerer uafhængigt og med det sigte for øje at tjene penge til sine pensionskunder.
Det andet er, at vi lever i en tid, hvor der, som fru Josephine Fock nævnte det i sit spørgsmål til ministeren, er negativt afkast af investeringerne i mange af den type energiinvesteringer, som rent faktisk skader miljøet og skader klimaet, hvilket jo også betyder, at det må være en ansvarlig bestyrelses opgave at bevæge investeringerne i en anden retning, ligesom man ser andre pensionsselskaber gøre, bl.a. PensionDanmark, der går forrest i den henseende, men altså også andre, som langsomt begynder at bevæge sig i den her retning.
Vi synes også, det er fornuftigt, at det er lønmodtagernes egne repræsentanter, der er med til at administrere deres egne penge, og derfor kan vi heller ikke bakke op om det element i beslutningsforslaget, som indebærer, at man ændrer lov om ATP og derved også ved grundopbygningen af ATP.
Det sidste er, at ud over at vi deler Alternativets intention om at få omlagt det – som jo også er en del af energistrategien, som blev lavet i 2011 – så man går fra fossile brændstoffer til grøn energi, så mener vi jo, at det også vil have meget vidtgående konsekvenser, hvis det skulle pindes ud, hvad det er, man må investere i, og hvad det er, man ikke må investere i.
Det ville jo bl.a. kunne have haft den konsekvens, at ATP ikke kunne have været en del af den kreds, der investerede i bl.a. DONG Energy her for nylig, og DONG Energy er rent faktisk, uanset hvad man kan mene om de øvrige, der skød kapital ind, med til at lave en lang række investeringer, som netop er en del af den her transition, der handler om at gå i retning af en langt mere bæredygtig og langt mere grøn måde at producere energi på.
Så med de bemærkninger i tillæg til det, som ministeren var inde på, vil jeg bare sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget, selv om der er gode intentioner i det.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Tak til ordføreren, og tak for de trods alt anerkendende ord.
Det, som ministeren redegjorde for, hvor ministeren sagde, at ATP er ledende, er jo ikke korrekt, når vi ser på den rating, ATP har.
Og er ordføreren ikke enig i, at der skal laves om på det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-23:
Jo, det gør indtryk, og jeg ville jo selv som medlem af en fagforening tage det op med de ledende folk i fagforeningen og sige: I er nødt til at stille nogle krav til den måde, ATP investerer på.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Jamen nu er ATP jo en særkonstruktion og ikke magen til de almindelige arbejdsmarkedspensioner – det tænker jeg at vi kan være enige om – så derfor mener jeg, at vi som lovgivere har et særligt ansvar.
Og har vi ikke et særligt ansvar for, at den politik, vi i øvrigt vedtager herinde i Folketinget, f.eks. at tilknytte os COP21 med de juridisk bindende mål, skal hænge sammen, altså at vores politikker skal hænge sammen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-23:
Jo, det mener jeg også at vi har et særligt ansvar for.
Jeg deler bare ikke den måde, der er lagt op til at gøre det på i beslutningsforslaget her, som jo ville indebære en ændring i opbygningen af ATP og en, som jeg nævnte før i tilfældet med DONG, fortolkning af, hvornår noget er rigtigt at investere i, og hvornår noget ikke er rigtigt at investere i.
Jeg mener jo, at det bør være en bestyrelses ansvar i forhold til den kapital, de forvalter, at bevæge investeringerne, når man kan se, at der er et negativt afkast i at investere i bl.a. olieforretninger osv., i en anden retning, som andre pensionskasser gør.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Altså, ATP er jo reguleret ved lov, så jeg kan ikke se, at der er noget som helst juridisk problem i, at man vedtager en ændring af ATP-loven som foreslået af Alternativet.
Hvis det er det, må ordføreren da gerne lige forklare mig, hvad det juridiske problem skulle bestå i.
Så ordføreren kunne måske lige starte med at forklare mig det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-23:
Jeg tror ikke, at jeg har sagt, at der var noget juridisk problem i det.
Det, jeg har sagt, er, at jeg synes, det er fornuftigt, at ATP er ledet på den måde, og at dem, der er ansvarlige for at forvalte kapitalen, er udpeget af de forskellige organisationer, som nu sidder der, og i øvrigt agerer uafhængigt af lovgivere.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Jeg ønsker ikke her at tage stilling til, om ATP eller andre selskaber juridisk lever op til nogle forpligtelser.
Altså, hvis der er nogle, der ikke mener, at selskaberne lever op til de forpligtelser, de skal leve op til, går jeg ud fra, at man gør noget adækvat ved det.
Jeg har ud fra de oplysninger, jeg har, fuld tillid til, at ATP udøver en lovlig forvaltning af de investeringer, de foretager.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-23:
Kan ministeren ikke godt se problemet i, at jeg, som har været lønmodtager i rigtig mange år, har været tvunget til at indbetale til det her?
Vi lever ikke op til det, som vi faktisk er juridisk forpligtet til i forhold til Parisaftalen, og det kan være et problem for nogle lønmodtagere, at man er tvunget ind i det her uden at kunne sige fra.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Der er ministeren og jeg så nok ikke helt på linje.
ATP's formue er på ca. 600 mia. kr., og deraf investerer de 1 mia. kr. i klima- og energiteknologi.
Derudover er de største negative afkast i 2014 og 2015 kommet fra olieinvesteringer.
I 2014 tabte ATP 2,1 mia. kr. på olieinvesteringer og havde et samlet positivt resultat på 6,1 mia. kr.
Det må ministeren da anerkende er sådan et pænt stort beløb i tab, som kommer fra fossil energi.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-05-23:
Det er jeg helt enig i.
Det er et ganske stort beløb, og det er et stort beløb, som volder mange – også den danske statskasse – massive problemer, og som jo altså potentielt koster beskæftigelse, hvis ikke der sker nogle korrektioner.
Det er en bestyrelse, der er ansvarlig for det, og bestyrelsen må stå til ansvar her i forhold til et repræsentantskab og skal selvfølgelig følge den lovgivning, der er gældende i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Mener ministeren, at det ville være uansvarligt over for lønmodtagernes opsparing i ATP, hvis man gennemfører Alternativets forslag om, at der i ATP's investeringer skal tages hensyn til bæredygtighed?