runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Finansministeren er her afslutningsvis inde at sige lidt om skattereformen – og fortsættelse følger.
Og jeg er helt med på, at den jo ikke er lavet endnu, men det er alligevel interessant som oppositionsparti at vide, hvilke tanker regeringen gør sig og hvilke principper regeringen har for at lave en sådan skattereform.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor finansministeren ser ligheder og forskelle i fordelingstankerne i forhold til den sidste skattereform, som VK-regeringen lavede, og så den, som regeringen påtænker at lave.
Jeg går ud fra at finansministeren sådan principielt har gjort sig nogle tanker om, hvad det er, forskellen skal være, for jeg er helt sikker på, at finansministeren kan huske, hvilken holdning han havde til den reform, VK-regeringen havde lavet.
Så kunne det jo være interessant at få at vide: Hvad er det, man vil gøre anderledes?
Hvad er det fordelingsmæssigt, der skal være anderledes?
For man var jo mildest talt i Socialdemokratiet og SF imod det, at vi sænkede skatten på arbejde og havde det synspunkt, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jeg kan forstå, at finansministeren har haft lidt den samme oplevelse på sine folks vegne i 2009 omkring skatteforhandlingerne, som jeg åbenbart har haft i finanslovforhandlingerne, hvor finansministeren har siddet for bordenden, nemlig at der ikke rigtig var vilje til at forhandle.
Så er den i hvert fald returneret.
I forhold til indholdet vil jeg sige: Kan vi ikke komme det bare et eller andet stykke nærmere?
Altså, vi er jo ikke engang kommet i nærheden.
Skatteministeren er ude at sige, at der skal være skattelettelser til det arbejdende folk.
Jo, jo, det kan vi alle sammen synes ville være en rigtig god idé.
Det er jo ikke det afgørende at dele gaverne ud.
Det afgørende er jo at finde pengene til at dele gaverne ud.
Jeg har forstået, at det skal være en skattereform, hvor det er en omlægning.
Det er ikke samlet set sådan en nettoskattesænkelse, regeringen går efter.
Det er en omlægning.
Så er det afgørende jo, hvor pengene kommer fra.
Hvem er det, der skal betale for det?
Den skal så laves om her med en aftale, muligvis i 2012, og vi siger, at vi beredvilligt vil komme og drikke al den kaffe, finansministeren kan brygge, men det vil dog være rart til vores forberedelse, at vi ved lidt om, hvor regeringen står, og hvad det var for nogle ting, der var afgørende forkerte i 2009, og som man vil lave om med en ny skattereform.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det er jo sådan med hr. Kristian Thulesen Dahl, at han naturligvis altid returnerer de bemærkninger, man stanger ud, og respekt for det.
Men jeg tror uden videre grundige undersøgelser at man kan lægge til grund, at jeg allerede har serveret mere kaffe for hr. Kristian Thulesen Dahl, end den tidligere finansminister gjorde for skiftende socialdemokratiske finansordførere.
Vi har givet en klar melding, det er en åben melding, så vi her i dag kan nå frem til, at den samler bredt.
Det er det, der er målsætningen for en skattereform.
Så vi er kommet ganske langt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Finansministeren sagde i sit indlæg, at der var tale om et kursskifte i dansk politik.
Ud over det kursskifte, Socialdemokraterne og SF har lavet i forhold til den politik, de havde før valget, så har jeg faktisk utrolig svært ved at se, hvad det kursskifte egentlig består i.
Det er jo den samme perspektivløse finanslov, som den tidligere regering fremsatte, som den nye regering nu har sat lidt flere afgifter og lidt flere udgifter på, men stort set er det det samme.
Det er noget, hvor man præsenterer et kæmpe milliardunderskud uden egentlig at bruge det til at ændre nogle strukturer, som gør, at vi kan blive et rigere samfund, at vi kan få vendt skuden.
Til gengæld er der eksempler på det modsatte.
Vi håber da, at skatteministerens springen ud som lille liberalist er et udtryk for, at vi faktisk kan arbejde sammen om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er vi sådan set glade for.
Og finansministeren har jo ret i, at Liberal Alliance møder konstruktivt op de få gange, hvor regeringen indbyder os.
Så hvis man er interesseret i noget, er vi åbne over for det, men den finanslov, vi står med nu – og det er den og ikke regeringens program, vi diskuterer – er perspektivløs, vil jeg sige til finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det er jo sådan en særlig kvalitet ved mit job, at man om en og samme finanslov, om det selv samme forslag, om den selv samme politik har lejlighed til at høre skiftende og vidt forskellige meldinger fra oppositionen.
Det ene øjeblik er der tale om en fuldstændig katastrofal belastning af dansk økonomi i enhver tænkelig henseende, og det andet øjeblik er der tale om noget, der ikke på nogen måde afviger fra, hvad den tidligere regering ellers ville have gennemført, og begge dele kan jo nu engang ikke være rigtigt.
Det er måske mest udtryk for, at man har valgt en tilgang til debatten her i dag, hvor det handler om for enhver pris at være kritisk og negativ i enhver sammenhæng, og det er jo så fair nok.
Begge dele kan ikke være rigtigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Jeg beklager at måtte oplyse finansministeren om, at vi lever i et demokrati, hvor vælgerne stemmer på nogle mennesker, som så repræsenterer deres holdninger.
Derfor kan der være forskellige holdninger hos forskellige partier, og vi føler os overhovedet ikke klistret op af nogen bestemte holdninger hos andre partier.
Vi har vores egne holdninger i Liberal Alliance, og det er vi sådan set stolte af.
Jeg lagde jo mærke til, at finansministeren før roste os for vores konstruktive linje.
Nu havde finansministeren så lyst til at være polemisk, og sådan skifter det åbenbart lidt med finansministerens humør.
Humørsvingninger præger debatten, og det er jo så ærgerligt. Det, der er problemet, er, at man afskaffer kontanthjælpsloftet, at man indfører nye afgifter på dagligvarer, at man indfører en NOx-afgift, og at man laver en kickstart, som måske hjælper lidt og virker på den der velkendte måde med at tisse i bukserne og så få det rigtig koldt bagefter.
Det er den slags initiativer, der er, og det kan godt være, at finansministeren kan have en diskussion med VK, men resten er jo det samme og det samme.
Det er perspektivløst, hvis vi skal have Danmark ud af krisen.
Vi er i den heldige situation, at vi er et lille land, der faktisk kan gøre rigtig meget selv, og det, vi sådan set bare appellerer til finansministeren om, er: Gør dog noget.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg synes, det er udmærket, at debatten kan give hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance lejlighed til at markere en klar selvstændighed i forhold til resten af oppositionen.
Jeg kan så stå her og i mit stille sind undre mig over, hvordan det skal hænge sammen, hvis de partier, der sidder i opposition, skulle få ansvar for Danmark, men det må man så komme nærmere i andre sammenhænge.
F.eks. savner jeg en konkretisering af meldingen om at spare 150 mia. kr. på den offentlige sektor, dels hvordan det i praksis skal gøres, dels om det er noget, som de andre partier måtte kunne støtte op om.
Men det får vi sikkert andre lejligheder til at komme nærmere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Jeg synes, vi skal forlade diskussionen om fortiden og prøve at komme ind i nutiden og diskutere det, som vi – eller egentlig andre – skal vedtage i morgen.
Fru Marianne Jelved taler om, at der selvfølgelig er kompromiser, og at man ikke kan fjerne underskuddet fra den ene dag til den anden, og det har vi sådan set respekt for – ingen problemer med det overhovedet.
Det, der er bekymrende, er, at der ligesom ikke bliver lagt noget ud, der skaber et perspektiv for, at det kommer til at gå bedre.
Altså, det er 100 milliarder primært i overforbrug, det er ikke 100 milliarder til noget, der lægger et reformspor.
Tværtimod er der på dagpengeområdet lige nogle mennesker, der skal have ½ år ekstra; man ophæver kontanthjælpsloftet, en gammel radikal ting, som man har været med til at indføre i sin tid; man indfører afgifter på almindeligt forbrug, på varer; man indfører en ny NOx-afgift, som skader virksomhederne; og man laver en kontraproduktiv kickstart.
Er det ikke bekymrende, at man har det enorme underskud, samtidig med at der slet ikke er lagt noget perspektiv ud for, hvordan det kan ændres?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg har gang på gang under debatter om skatteforhold spurgt Det Radikale Venstres ordfører: Kan det tænkes i yderste konsekvens, at Det Radikale Venstre vil medvirke til øgede skatter og afgifter i Danmark?
Det er altid blevet afvist, det ville man ikke medvirke til, men straks efter valget medvirkede man til nye skatter og afgifter på 5 mia. kr.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
O.k., det er en måde at anskue verden på, der skaber præcedens, så nu vil jeg gå Det Konservative Folkeparti lidt efter i sømmene, og så vender vi tilbage til den sag.
Så har jeg lige et spørgsmål mere.
Det er blevet dyrere at være dansker, sagde den konservative ordfører.
Hvordan var det med fedtafgiften, som VK-regeringen indførte før valget?
Gjorde den det ikke dyrere at være dansker?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Nej, det gjorde den ikke.
For samlet set sænkede vi skattetrykket, og totalt set lettede vi skatten.
Det er forskellen: Den her regering har hævet skatterne totalt set ved at indføre nye skatter og afgifter for 5 mia. kr., men ikke givet nogen skattelettelser.
Så simpelt er det.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg blev på et tidspunkt i løbet af hr. Mike Legarths tale sådan lidt nervøs for, at hr. Mike Legarth fuldstændig havde glemt alle de aftaler, som Konservative trods alt var med til at indgå, men de kom så til sidst.
Jeg synes, det har været meget positivt, også i de drøftelser, der har været i den sammenhæng.
Så vil jeg godt spørge hr. Mike Legarth om noget.
For der var nogle ting, som sådan lige sprang i øjnene.
Når der er en forskel på det, VK-regeringen fremlagde i august, og det, som vi nu fremlægger i finansloven, er det jo, fordi man har ændret forudsætningen, nemlig pris- og lønudviklingen.
Derfor får man forskellige tal, men det, der stadig står tilbage, er jo, at den her finanslov øger den finanseffekt, der sådan er af finansloven, i forhold til det, vi putter ind i den offentlige sektor, med dobbelt så meget som det, VK-regeringen gjorde i august.
Det er med til at skabe arbejdspladser i det her land.
Så kan hr. Mike Legarth dog ikke for søren være glad for, at der skabes arbejdspladser og dermed også ny omsætning i Danmark til gavn for danske virksomheder?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg er glad for, at der skabes arbejdspladser, men den kickstart, som den her regering har indført, hvor man bruger godt 18 mia. kr. over 2 år på et tidspunkt, hvor vi ikke er i en opadgående kurve – altså så vi er sikre på, at der i forbindelse med det løft, vi giver i en periode, er en reel konjunktur til at tage over, når den periode er udløbet – kan være at spille hasard med nationaløkonomien.
De penge kan være sat i søen og brændt af til ingen verdens nytte.
Det er jo problemstillingen ved det, og den drøftelse har vi haft flere gange.
Vi har altid udtrykt bekymring ved, at det bliver nogle af verdens dyreste arbejdspladser, man på den måde skaber.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Så må man jo bede Det Konservative Folkeparti om at prøve at genlæse finanslovforslaget, for den her kickstart er jo ikke kun et spørgsmål om at skabe arbejdspladser.
Det har været et væsentligt fokus, men vi laver jo også nogle væsentlige energirenoveringer, nogle væsentlige boligrenoveringer i forbindelse med kickstarten.
Det er blivende værdier, og det betyder i virkeligheden også, at virksomhederne på lang sigt kan få en væsentlig bedre konkurrenceevne, altså fordi de bliver bedre og mere konkurrencedygtige på energisiden.
Så alle milliarderne i kickstarten går jo ikke til at skabe nye job.
Vi kunne godt have brugt flere, hvis der havde været flere penge, men sandt at sige har vi overtaget et underskud på over 100 mia. kr., og det er noget af en udfordring; det håber jeg at hr. Mike Legarth er enig i.
Det betyder jo, at vi lægger en dæmper på, hvad vi kan gå ud og lave af offentlige investeringer og offensive investeringer.
Er Konservative ikke enige med vismændene, når de i deres redegørelse siger, at de er enige i, at den her kickstart, vi nu sætter i gang over de næste 2 år, giver en positiv effekt og ikke de der negative effekter på lang sigt, som nogle har hævdet, men nu og her faktisk er en fornuftig balance, i forhold til hvad det giver af jobeffekt?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Det kommer meget an på, hvordan man læser forudsætningerne, og det kommer meget an på, hvordan den økonomiske udvikling bliver.
Vi har jo set, at Sydeuropas økonomi står i flammer, og det kunne godt frygtes, at gældskrisen, der kommer derfra, tvivlen om sammenholdet i euroen og gældskrisen i USA gør, at konjunkturerne ikke rejser sig efter de forudsætninger, som vismændene lægger ind, sådan at det ville have været en god idé.
Vi medvirker jo til enhver tid til at skabe fornuftige arbejdspladser.
Men man kunne jo i teorien så sige, at hvis man var et østeuropæisk land og ansatte hele befolkningen på statsløn, så havde man skabt en masse arbejdspladser, men man havde først og fremmest fjernet det frie marked, konkurrencen, og man havde påført sig selv en stribe udgifter, man aldrig ville være i stand til at betale.
Så det ville jo heller ikke være vejen frem.
Så det der med statsbetalt aktivering og statsbetalte arbejdspladser er kun en god idé, hvis konjunkturerne stiger og kan tage over, når statstilskuddet ophører.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg vil gerne høre ordførerens svar på, hvem der skal samle den regning op for de sidste 4 år, som samlet set beløber sig til 250 mia. kr., og som den tidligere regering nu har overladt til den nye.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Sandheden er, at vi gik til valg på genopretningspakken og 2020-planen.
Vi var jo netop politisk modige, ærlige: tæring efter næring, regningen skal betales, alle må bidrage.
Alle mærkede, at der var en regning at betale.
Det handlede om ansvarlighed.
Det handlede om ordentlighed.
Det tabte vi jo valget på, fordi der dengang stod en opposition, som nu er i regering, og sagde: Nej, nej, vi skal skaffe indtægter via nye skatter: millionærskatter, bankskatter.
Alle mulige andre steder fra kunne man skaffe indtægter, sådan at man kunne blive ved med at give flere rettigheder, flere garantier, flere penge til folk.
Man købte vælgerne.
Den regning, der er opstået, er jo først og fremmest skabt på grund af den finansielle krise, der har ramt Danmark.
Årsagen til underskuddet hidrører ikke fra Danmark.
Men det er da rigtigt, at vi havde højkonjunktur, hvor tingene kørte på de høje nagler, og set i bakspejlet kunne man godt have bremset op tidligere.
Det ved enhver i dag, men på den tid med de konjunkturer var der ingen, der råbte vagt i gevær af betydning.
Så det er en regning, som samfundet har haft gavn af – alle, lav som høj – fordi vi har bragt Danmark skånsomt og nænsomt igennem krisen, i hvert fald så nænsomt og skånsomt, man kunne.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg er egentlig glad for, at den konservative ordfører anerkender, at man i den borgerlige regering set i bakspejlet har ført en forkert politik.
Det synes jeg sådan set er en flot erkendelse at komme til.
Jeg studsede lidt mere over bemærkningen om, at det er en regning, som samfundet har haft gavn af, som ordføreren også var inde på, for når vi nu står med en samfundsmæssig regning på 250 mia. kr., er det måske voldsomt at sige, at samfundet har haft gavn af det.
Jeg savner stadig væk nogle svar fra De Konservative på den udfordring, vi står over for.
Hvad er løsningen for at komme ud af det her?
Regeringen har jo sagt meget klart, at vi hæver nogle skatter og afgifter, bl.a. fordi vi anerkender, at der er et hul i kassen, som vi bl.a. skal have dækket ind med det.
Det har man så afvist fra konservativ side.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få nogle svar på – ud over skattelettelser til de rigeste og stramninger på retsområdet, som jo er to klassiske konservative mærkesager – hvad løsningen er på den krise, vi står i.
Det kunne jeg godt ønske mig nogle svar på, for hvis man ser på de ændringsforslag, der er kommet til finanslovforslaget fra VK, er det jo sådan set relativt tyndt.
Er det to eller tre, der er tale om?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Nu er det jo først og fremmest den tidligere regerings finanslovforslag med få undtagelser, den her regering vælger at gennemføre.
Så det giver sig selv, hvorfor afstemningerne bliver på den måde, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl.
Hvis Det Konservative Folkeparti havde 90 mandater, var der ikke skabt så stort et underskud.
Så havde man også haft lavere skatter i det her land.
Så havde der været gennemført endnu flere reformer – det tror jeg alle ved – med mere personligt ansvar og frihed, mindre offentlig sektor, mindre offentligt forbrug.
Det er en kendt sag.
Men regeringen, det politiske flertal her i Folketinget, gennemførte med brede forlig de her ting for at få Danmark så skånsomt og nænsomt igennem.
Sagen var jo, at vi beholdt arbejdspladser.
Vi fremrykkede offentlige investeringer, og vi undgik, at virksomheder måtte lukke.
Det er det, vi har betalt for.
Det er for at betjene befolkningen.
Vi havde dengang håbet, at det gik hurtigere med at få konjunkturerne rejst igen, men vi står fuldstændig ved den politik, der blev ført.
Men så anerkender jeg i øvrigt ikke, at hr. Jonas Dahl stiller det spørgsmål.
Hr. Jonas Dahl og hans partifæller i rød blok ville bruge endnu flere penge.
Så jeg anerkender overhovedet ikke retten til at disponere over de overskud, vi genererede.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Det er jo i grunden ret modigt af fru Pia Kjærsgaard at prøve at sætte spørgsmålstegn ved andre partiers holdning til efterlønnen.
Hvis der var nogen, der sagde, at den i hvert fald ikke skulle fjernes, og at det aldrig ville ske, så var det fru Pia Kjærsgaard.
I modsætning til Enhedslisten stemte fru Pia Kjærsgaard for, mens Enhedslisten stemte imod.
Sådan var det.
Kunne vi have forhindret, at den blev vedtaget, havde vi også gjort det, men når der er et flertal i Folketinget, der stemmer en ting igennem, kan vi jo ikke fjerne den ved at stemme nej til finansloven.
Sådan er det, og derfor må vi acceptere, at det er en del af finansloven.
Vi bruger i øvrigt ikke pengene fra den reform, for vi tror ikke på, at den giver penge.
Tværtom giver den jo udgifter, fordi der skal betales penge tilbage, som folk har indbetalt til efterlønnen, og vi tror ikke på de der kunstige regnestykker med, at bare der bliver flere ledige, kommer der flere i arbejde.
Jeg ved ikke, om man gør det i Dansk Folkeparti.
Det er sådan en filosofi, man har opfundet herovre i Finansministeriet, og den går ud på, at bare der er flere ledige, er der også flere arbejdspladser.
Jeg fatter ikke, hvor de arbejdspladser skulle komme fra, bare fordi der er dobbelt så mange ansøgere til et ledigt job, som der var dagen før.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hr. Anders Samuelsen uddybe den forklaring, som vi også var lidt inde på i forhold til hr. John Dyrby Paulsen, når vi ser på det akkumulerede underskud, der har været under VK-regeringen, fordi det er jo den VK-regering, som hr. Anders Samuelsen sagde at han ville støtte, eller i hvert fald den statsministerkandidat, han valgte at støtte efter valget.
Synes hr. Anders Samuelsen, at VK-regeringen førte en økonomisk ansvarlig politik de sidste 4 år?
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-01-19:
Tak for det.
Allerførst vil jeg da også kvittere for noget.
Enhedslisten mærker nu at være parlamentarisk støtte til en regering og har ligesom frasagt sig det der princip med at stemme imod enhver forringelse, men for enhver forbedring.
Vi ser jo tydeligt, at det ikke længere er sådan.
Så jeg vil høre, om man også vedkender sig tilbagetrækningsreformen, som Enhedslisten som grundlag ikke har stemt for, men som klart er en del af finansloven, en del af finansieringen, en del af det hele, som regeringen stemmer for.
Vedkender man sig som sådan også, at man er en del af det, for man er en del af den aftale, og man vil godt bruge de penge, som den indbringer, og må stå ved, at det nu engang er sådan?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg er helt sikker på, at skatteministeren er yderst tilfreds, hvis han er blevet berømt i løbet af 24 timer.
Det lyder nærmest, som om det også er ude i den vide verden.
Men jeg er helt sikker på, at han vil være yderst tilfreds med det.
Det, skatteministeren jo har sagt, er sådan set bare en præcisering af det, der allerede står i regeringsgrundlaget i dag.
Der skal være en skattereform, og det står i regeringsgrundlaget.
Den skal være fuldt finansieret.
Den skal være socialt afbalanceret.
Og så skal den i øvrigt også skabe beskæftigelse.
Det er jo sådan set den del, som skatteministeren også har været ude at beskrive meget, meget klart her med den kronik, der var i Berlingske Tidende i går.
Det er også det, der for mig stadig væk stå lysende klart, nemlig at vi bliver nødt til at have den her skattereform.
Vi bliver nødt til at se på, hvordan vi flytter rundt på nogle ting i skattesystemet.
Det, vi jo så også har sagt, er, at vi faktisk inviterer til brede drøftelser.
Jeg har bidt mærke i, at interesseorganisationer på både den ene og på den anden side sådan set er kommet med indspark til det.
Dem har vi lyttet til, og dem vil vi fra regeringspartiernes side lytte til.
Og så vil vi selvfølgelig også, når tiden er inde, lægge regeringens skatteforslag frem, og så vil vi også invitere alle partier til drøftelser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak for ordene, men der var jo ikke noget svar.
Jeg har læst regeringsgrundlaget.
Jeg ved også godt, at der står, at noget skal være socialt afbalanceret.
Jeg har også læst skatteministerens kronik, så jeg ved også godt, hvad der står i den.
Derfor er det jo bare på baggrund af det, at jeg har et ganske simpelt spørgsmål til ordføreren.
Man har ført hele sin valgkamp med store farvestrålende brochurer – her har jeg en sort-hvid kopi – som man har rejst hele landet rundt med, og i dem har man gjort det klart, at ens politik går ud på, at de mest velstillede i det her land skal betale en højere skat til velfærdssamfundet, altså mere direkte eksemplificeret i en millionærskat.
Er det rigtigt forstået, at man så kort tid efter valget har kapituleret på det punkt og accepterer, at sådan bliver det ikke?
Hvad består socialt afbalanceret i, altså i regeringsgrundlaget, kan man jo også spørge?
Jeg synes da, at SF må forholde sig til, om det stadig væk er SF's politik, at de mest velstillede i det her land skal betale mere i skat, hvilket man sagde i valgkampen og gik til valg på, eller har man pakket det sammen, endda før forhandlinger om en kommende skattereform?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Hvad er det rent faktisk for nogle tiltag, der kommer i finansloven?
Det er jo netop en lang række tiltag, som bl.a. gør op med starthjælpen og kontanthjælpsloftet.
Det er et spørgsmål om at gøre noget for dem, som rent faktisk er blevet ramt her de senere år.
Vi har sagt, at ja, så skal vi også have en skattereform.
Når vi siger, at det skal kunne betale sig at arbejde, gør vi det i stedet for ved at sænke skatten for dem, der er i job.
Det er nemlig langt mere perspektivrigt end at gøre det, som man hidtil har gjort, altså at straffe dem, som af den ene eller anden grund ikke har et job.
Det er det, der er den markante forskel på det.
Så kan jeg berolige hr. Thulesen Dahl med, at vi nok skal fremsætte et detaljeret forslag til, hvad der både skal være på den ene side og den anden side af indtægter og udgifter i forhold til skattereformen.
Men jeg håber også, at hr. Thulesen Dahl vil anerkende, at vi selvfølgelig i regeringen har behov for at fremsætte et samlet forslag.
Nu er skatteministeren kommet med en uddybning af de ting, der står i regeringsgrundlaget.
Det er jeg sådan set glad for at vi kan få en rigtig god og grundig debat om, men det er også vigtigt at holde fast i, at regeringen har sagt, at vi her i løbet af 2012 fremlægger regeringens oplæg til skattereform, og så inviterer vi til brede drøftelser.