Karin Gaardsted (S), 2014-01-23:
Først og fremmest må det være på sin plads at takke den tidligere udenrigsminister for to gode og grundige redegørelser og dernæst at takke den nye og nuværende udenrigsminister for at tage debatten om dem her i dag.
Det taler næsten for sig selv.
Arktis dækker et stort område.
Det er derfor heller ingen overraskelse, at området med årene har fået større og større international bevågenhed, og lige nu sker der store forandringer i Arktis, forandringer, der har økonomisk, politisk og ikke mindst miljømæssig og klimamæssig betydning.
Netop klimaforandringerne er en af de væsentligste årsager til, at Arktis for alvor er kommet på den internationale dagsorden.
Lige nu smelter store dele af isen i Polarhavet og af indlandsisen.
Temperaturerne ændrer sig, og det forventes, at havet vil stige.
Det mærker både miljøet og de 4 millioner mennesker, der bor i Arktis, allerede nu.
Derfor er det også store beslutninger, som i fremtiden skal træffes, og ikke mindst vigtige samarbejder, der må indgås.
For som tidligere nævnt dækker Arktis over mange lande, og man vil være nødt til og bedst tjent med, at man kan samarbejde.
Lad mig komme med nogle eksempler, som også redegørelsen her tager fat i:
Grundet klimaforandringerne åbner nye muligheder sig, men her følger også nye udfordringer med.
Det danske forsvar har i dag allerede ansvaret for mange opgaver vedrørende Arktis.
Bl.a. har Danmark i dag ansvaret for at skabe sikre sejladsforhold og varetage eftersøgnings- og redningsberedskabet.
Her har klimaforandringerne og afsmeltningen af havisen fået stor betydning, for nu åbnes der jo, som også hr. Bertel Haarder nævnte, op for nye sejlruter.
Det har medført en stigende interesse inden for turismen, hvor især krydstogtskibe er blevet meget populære.
I 2004 var tallet på 15.500 passagerer, og i 2010 var tallet steget til over 30.000 passagerer.
Jeg kan kun forestille mig, at tallet fortsat vil stige, hvilket man også godt kan forstå.
Jeg har selv været på Grønland, hvor jeg blev dybt betaget af de flotte og unikke omgivelser, og det er jo ikke uden fare at bevæge sig ind i de arktiske farvande, hvor ulykker kan opstå.
I Antarktis, hvor forholdene mere eller mindre er de samme som i Arktis, blot med omvendte årstider, naturligvis, er der allerede sket flere hændelser.
Senest kunne 74 strandede skibspassagerer holde nytår ude på den antarktiske is, passagererne på et russisk skib var nemlig fastfrosset i flere meter tyk is på den lokation.
De samme udfordringer vil ramme Arktis, og efterspørgslen på råstoffer, olie og andre naturressourcer samt de nye muligheder for søtransport af varer mellem Europa og Asien vil kunne bidrage med stigende skibstrafik i de arktiske farvande.
Med »Kongeriget Danmarks Strategi for Arktis 2011-2020« har vi allerede taget fat på flere af problemstillingerne, og det er også vigtigt, at Danmark er med til at sikre høje og ensartede sikkerhedsstandarder.
Tilbage i maj fik vi her i Folketinget vedtaget en ændring af søloven for at styrke sejladssikkerheden i grønlandsk farvand, men vi kan ikke stå alene, og derfor har Danmark sammen med Færøerne og Grønland en stor opgave i at præge forhandlingerne i IMO for at sikre, at der kommer obligatoriske sikkerhedsstandarder for al sejlads i Arktis.
Samtidig skal vi huske på, at de danske opgaver i Arktis skal løses under helt andre forhold, end vi har herhjemme i de danske farvande.
Derfor ser jeg også frem til, at Forsvarsministeriet i slutningen af 2014 kommer med en omfattende analyse af forsvarets fremtidige opgaveløsning i Arktis samt en risikoanalyse for havmiljøområdet ved Grønland.
Jeg ser frem til at se, hvad analyserne indeholder; der vil uden tvivl på mange områder kunne sættes ind.
Den øgede sejlads medfører også en større risiko for forurening fra skibe, som f.eks. skyldes olie- og kemikalieudslip, og her er det rigtig vigtigt, at miljøbeskyttelsen prioriteres højt.
Miljøet i Arktis er sårbart og – som sagt – hjem for 4 millioner mennesker og et meget rigt dyreliv.
Derfor er det afgørende, at udviklingen af Arktis skal være bæredygtig og foregå således, at både mennesker og dyr kan fortsætte med at bo i Arktis.
Arktis bliver prioriteret højt af det nordiske samarbejde, og der er stadig brug for at diskutere, hvordan de nordiske lande bidrager bedst muligt til en bæredygtig udvikling i Arktis, samt hvordan de nordiske lande kan styrke samarbejdet i den udvikling.