runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-06:
Det her forslag handler især om det med at forhøje afregningspriserne på elektricitet fra vindmøller, biomasse og biogas, og så handler det om at skabe mulighed for anvendelse af affald på kraftværker.
Så har der været nævnt nogle andre ting her i dag, og dem får vi jo rig lejlighed til at diskutere, når vi senere skal diskutere det lovforslag om vedvarende energi, som Folketinget kommer til at behandle til oktober.
Der kan jeg da allerede nu afsløre, for det står såmænd i aftalen, at der jo bl.a. er taget ganske meget højde for de mindre vedvarende energiteknologier, som blev nævnt her før.
Der er f.eks. 4 gange 25 mio. kr. bl.a. til sol, der er 30 mio. kr. til varmepumper, der er et videncenter, og der er mange andre ting.
Som det også er bekendt, vil regeringen jo gerne have, at vi næste år kan give 750 mio. kr. til forskning og udvikling af energiteknologiområdet, og at vi året efter kan øge det til 1 mia. kr.
Så den problemstilling, som hr. Morten Messerschmidt og hr. Johs. Poulsen lige har nævnt, mener jeg sådan set der er taget højde for.
Men det kommer vi især til at diskutere senere, når vi får VE-lovforslaget til behandling.
Det, der altså er til behandling i dag, er det med de bedre afregningspriser.
Jeg kan glæde mig over, at forleden dag udkom vindbranchen med sådan et blad, hvori de så skrev: Hurra, energiaftalen virker allerede.
Der er nemlig kommet ganske mange møller op allerede i marts måned.
Det, vi gør med den her lov, er også at sikre bedre afregningspriser for biomasse og for biogas.
Med andre ord er der nu ligesom skabt grundlag for, at vi for alvor kan komme i gang med en videreudbygning af den vedvarende energi i Danmark.
Jeg kan bl.a. henvise til det, som fru Mette Gjerskov nævnte om husholdningsaffald.
Der vil vi ændre definitionen sådan, at vi præciserer, at det er almindelig dagrenovation, som ikke må afbrændes.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
På spørgsmålet om omfanget af min ærgelse vil jeg bare sige, at det er stort.
Det kan jeg bekræfte.
Så vil jeg sige, at jeg igen tror, vi er enige om, hvad målet her er.
Men har hr. Johs. Poulsen en forventning om, at man på sigt på de primært tre energiområder, som vi nu meget voldsomt subsidierer - i øvrigt har vismændene jo været ude at sige, at det, der sker på vindmølleområdet, er alt for voldsomt - altså på biogas-, biomasse- og på vindenergiområdet, kan frembringe en teknologi, der er konkurrencedygtig med fossile brændstoffer, eller tror hr. Johs. Poulsen, at man i virkeligheden skal gå helt andre veje?
Jeg er glad for, at hr. Johs. Poulsen i hvert fald på ét område - jeg tror og håber, der er flere, for vi har trods alt indgået et forlig sammen - erklærer sig enig med mig.
Men ærgrer hr. Johs. Poulsen sig ikke også over, at man kun har afsat 25 mio. kr. til de her nye vedvarende energikilder og bruger, så vidt jeg husker, mellem 3 og 4 mia. kr. om året på nogle energiformer, som med al mulig sandsynlighed ikke vil nå det sigte, vi er enige om, nemlig at skabe en alternativ energikilde, som er konkurrencedygtig med fossile brændsler?
Ærgrer det ikke hr. Johs. Poulsen lige så meget, som det ærgrer mig?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Det er klart, at det også er det, at vi jo har en faktor med, som vi ikke kan skrive ned.
Men vi har et videnskabeligt grundlag, og det er jeg egentlig glad for at hr. Morten Messerschmidt fremhæver, nemlig FN's klimapanel.
Det betyder, at vi jo så har et ens udgangspunkt for de her debatter, og det er meget, meget hjælpsomt og egentlig også et godt værn mod den religion, som også hr. Morten Messerschmidt har nævnt flere gange.
Det med at blande religion og politik giver som regel spændende debatter, men måske ikke de bedste løsninger, kan man sige, og det er også tilfældet, når det gælder klimaudfordringen.
Men man kan jo ikke sige, at det enten er det ene eller det andet.
Jeg tror, man finder de bedste løsninger, både nationalt og globalt, ved at man både laver en indsats med at tilpasse tingene fysisk til de klimaforandringer, der er, og så sandelig også begrænser klimaforandringerne på den lange bane, for vi kan ikke ændre på de skader, der er sket, ved at tage hensyn til CO2-udslip osv. og få det begrænset så meget som muligt.
Vi har så den sidegevinst, at vi også, på grund af at vi er foregangsland på det område, kan høste nogle store eksportgevinster.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
I IPCC's rapport fra 2007 vil det, man definerer som business as usual – altså, hvis man ikke gør noget videre - betyde, at det mest sandsynlige for Danmark ifølge IPCC vil være en vandstandsstigning på 27 cm frem til udgangen af det her århundrede.
Hvis nu vi forholder os konkret til det, siger vi: Ville en vandstandsstigning på 27 cm kunne imødegås for den sum af, jeg tror, vi bruger en 3-4 mia. kr. om året på PSO, eller billigere eller mere hensigtsmæssigt, eller er pengene bedst brugt ved, at vi ændrer business as usual så at sige og gør noget andet, altså nedbringer CO2?
Altså, hvordan imødegår vi bedst det forhold, at vandstanden vil stige med 27 cm?
Ved at nedbringe CO2?
Eller måske ved at lave nogle alternativer?
Det er bare den tankegang, jeg efterlyser hos hr. Per Ørum Jørgensen, når han siger, at der er en gevinst i det.
Det ved vi jo ikke, før vi ved, hvad prisen for ikke at gøre noget er.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Jeg tror heller ikke, hr. Morten Messerschmidt nogen sinde har fået et konkret svar på lige præcis det her spørgsmål, og derfor må jeg ligesom lægge det i hr. Morten Messerschmidts spørgsmål, at han har meget stor tiltro til mine evner til at lave det regnestykke.
Men det, jeg synes vi skal koncentrere os om, er selvfølgelig at kigge på de her perspektiver.
Der er jo ingen tvivl om, at når vi ser på den vækst, der er i eksporten af energiteknologi og miljøteknologi fra Danmark til udlandet, og de perspektiver, så er der en vis logik i, at den udvikling vil fortsætte med syvmileskridt, vil jeg kalde det, og derfor ser jeg absolut store perspektiver i det, samtidig med at vi også får løst nogle af vores miljøproblemer, som jo heller ikke er omkostningsfri i det hele taget, og bruger vores ressourcer effektivt.
Det synes jeg faktisk er konstruktivt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Ja, hvis man kan tale om en gevinst, må det jo forudsætte, at man ved, hvad prisen for ikke at gøre det, man så gør, er.
I dag gør vi en masse og bruger en masse milliarder på de her ting, og hvis det er sådan, at prisen for ikke at gøre alle de ting ville være højere end det, vi så bruger, er det klart, at så er der en gevinst.
Derfor er det logiske spørgsmål til hr. Per Ørum Jørgensen så bare, om han vil redegøre for, hvad prisen for, at vi ikke gjorde de ting, vi gør, ville være.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Dette lovforslag udspringer, som flere også har været inde på, af den energiaftale, der er indgået af et bredt flertal blandt Folketingets partier.
Det er en aftale, som jo er ganske skelsættende, og en aftale, som vil fortsætte den positive udvikling, der har været i andelen af vedvarende energi i Danmark.
Det er jo sådan, at man, hvis man ser på gennemsnittet, under den tidligere regering så en stigning pr. år på 0,6 pct., når vi snakker om vedvarende energi.
Under den nuværende regering har vi set en stigning på 0,9 pct., og med den her aftale, som vi nu gennemfører, vil man i de kommende år se en stigning på omkring 1,3 pct.
Det vil sige, at Danmark årligt og kontinuerligt i et fornuftigt tempo øger andelen af vedvarende energi, så vi fastholder vores førerposition på markedet.
Det synes jeg er meget, meget væsentligt, ikke bare set i relation til den store klimaudfordring, som vi står over for, og som vi alle anerkender, men også set i relation til dansk erhvervsliv og de vækstmuligheder, som det her giver.
Jeg må indrømme, at jeg har en lidt anden tilgang til det her end Dansk Folkepartis ordfører, hr. Morten Messerschmidt, som har det udgangspunkt: Hvem bruger først 1 mio. kr.?
Man kan godt følge pointen, når man har deltaget i energiforhandlingerne i 16 måneder.
Men det, som måske glemmes i det regnestykke, er, at når vi ser på den eksport, som netop det, at vi satser på det her område, giver, og på den eksportandel, som der efterhånden er, er vi oppe i en størrelsesorden på omkring 60 mia. kr., når det gælder miljø- og energiteknologi. Jeg tror ikke, at Danmarks andel i de kommende år vil blive mindre, når vi ser på den her eksport.
Vi kan se, at Kina er et stort vækstområde; vi kan se, at Indien er det; vi kan se, at USA skal gøre rigtig meget; og bare det, at EU inden for en meget kort årrække skal bevæge sig fra 6 pct. vedvarende energi til 20 pct., gør jo, at det, at vi er foregangsland på de her forskellige vedvarende energi-typer, vil sikre vækst og udvikling i Danmark, også i de tyndtbefolkede områder, hvor spørgsmålet jo altid har været, hvad de nu skulle leve af i fremtiden.
Her er en stor del af svaret.
Jeg synes også, at det giver perspektiv, når vi f.eks. ser på biomasse og biogas, at man her er inde og finde nogle løsninger, hvor man kreativt går ind og løser nogle af de miljømæssige udfordringer, som vi står i og over for, så man bruger f.eks. affald fra landbruget fornuftigt.
Det synes jeg er meget, meget perspektivrigt.
Man kan derfor sige, at i forhold til at bruge den her million kroner meget hurtigt, så findes gevinsten altså også derude et sted.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-06:
Vi kan selvfølgelig tilslutte os det forslag, der ligger her.
Det er en del af energiforliget, og det er den del af det, hvor vi har fået nye afregningsregler for vind på land, som forhåbentlig sætter gang i udbygningen af vind på land, efter at den har stået stille i meget lang tid.
Det er nye afregningspriser for biogas, som vi virkelig håber der kommer gang i nu, efter at vi har haft 7 år, hvor der stort set ikke er blevet bygget biogas, selv om det på alle måder er en fornuftig teknologi.
Vi øger tilskuddet til biomasse, og tilsyneladende er vi enige om, at det både skal være til centrale kraft-varme-værker og til decentrale kraft-varme-værker, selv om det sidste ikke direkte fremgår af energiaftalen.
Vi har drøftet nogle forskellige ting i forbindelse med høringssvarene, og jeg har en formodning om, at der kommer nogle ændringer til den her lovgivning.
Bl.a. håber jeg, at ministeren er indstillet på, at bioforgasning får det samme tilskud som biogas.
Bioforgasning er endnu ikke nogen stor teknologi i Danmark, men den har faktisk et meget stort potentiale, både når vi snakker om forgasning af f.eks. træflis, og når vi snakker om forgasning af affald.
Der er så en række andre ting, som ministeren har vist sig imødekommende over for at justere og lave ændringsforslag til.
Jeg håber derfor, at vi kan mødes undervejs og få talt igennem, hvad det er for nogle ting, der skal rettes til i det her forslag, som jo også blev fremsat, inden vi havde høringssvarene fra de forskellige organisationer.
Vi var indforstået med, at det blev fremsat så tidligt.
Henrik Høegh (V), 2008-05-06:
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er dette lovforslag et led i gennemførelsen af energiaftalen fra februar.
Disse lovændringer skal gennemføres i det kommende forslag til en VE-lov, der forventes fremsat i Folketinget til efteråret.
Visse elementer i aftalen, som drejer sig om pristilskud til øget anvendelse af vedvarende energikilder, fremsættes dog i nærværende lovforslag.
Det sker, med henblik på at tilskuddet kan blive godkendt efter EU-statsstøttereglerne før VE-lovens ikrafttræden.
Det drejer sig om støtte til vindmøller.
Det drejer sig om støtte til energiproduktion fra biogas og om støtte til anvendelsen af biomasse på de centrale kraftværker, som vi hørte en del om under det forrige forslag.
Og endelig drejer det sig om støtte til små VE-teknologier, f.eks. bølgekraft og solenergi.
Endelig indeholder lovforslaget en bestemmelse om en tilpasning af pristillægget til havvindmølleparken Rødsand 2, efter at mølleparken nu har været udbudt på ny.
Venstre er som bekendt forligspartner i energiaftalen.
Vi er derfor glade for, at elementerne i dette lovforslag er i overensstemmelse med de mål, som energiaftalen fastsætter, herunder en reduktion af udledningen af drivhusgasser.
Vi kan derfor give vores støtte til lovforslaget.
Derudover har vi noteret os, at udbygningen af vedvarende energi-teknologier, der forventes at følge af forslaget, kan skabe øget aktivitet hos leverandører og producenter af VE-teknologier: øget forskning og teknologiudvikling samt en øget eksport af VE-teknologi.
Også på den baggrund kan Venstre fuldt og helt støtte forslaget fra klima- og energiministeren.
Vi ser derfor frem til Folketingets fortsatte behandling af dette forslag.
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-06:
Det glæder mig meget, at Socialdemokratiet er kommet ind i det 20. århundrede.
Vi andre er i det 21. århundrede, og det forklarer måske noget af forskellen i argumentationen.
Og vi kan fint fortsætte den diskussion et andet sted.
Men det, der er tale om i nogle af de vanskelige projekter i Kina, som er nogle gamle projekter osv., er ikke diskussionen om varm luft, må jeg sige til fru Mette Gjerskov.
Det er noget andet.
Det handler om drivhusgas og spørgsmålet om, hvad den fortrænger, og om det er tilstrækkelig gode projekter.
Der har FN jo været inde - bl.a. også foranlediget af dansk kritik - og sørge for, at der bliver nogle skrappere regler.
Vi lærer jo hele tiden af det her.
Som jeg før sagde til hr. Per Clausen, mangler vi bare nogle, der er bedre, men det er jo sådan set det, vi arbejder på i forbindelse med klimakonferencen.
Velkommen til det 20. århundrede!
Der er 100 år igen, men jeg ved, at man arbejder på sagen i Socialdemokratiet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Fru Mette Gjerskov indrømmer sådan set, at vi ikke kan være sikre på, at den strøm, vi bruger, er produceret i Danmark.
Så kunne det godt være, at man i stedet for at være så nagelfast fokuseret på Danmark skulle fokusere på det produktionsområde, som vi rent faktisk får strøm fra.
Og der peger fru Mette Gjerskov jo i sin dristighed på Sverige.
Hun kunne også have peget på Tyskland eller andre lande i EU, som hører med til det indre marked.
Når nu fru Mette Gjerskov efter sin indsats alligevel er kommet til den forståelse - forstår vi - at energi handles frit over grænserne, kunne det så ikke også godt være, at man burde overveje, om nedbringelsen af CO2-udslippet også skal ske over grænserne og ikke bare i Danmark?
Kan fru Mette Gjerskov ikke godt se, at der er en sammenhæng imellem, at produktionen ikke længere kun foregår i Danmark, men i hele det indre marked, og at de reduktionsforpligtelser, vi påtager os, derfor ikke kun må ske i Danmark, men i hele det indre marked?
Kan fru Mette Gjerskov ikke godt se den sammenhæng?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg skal beklage, hvis jeg er kommet til at sige, at vi affyrer kul.
Det var bestemt ikke meningen.
Vi fyrer med kul, affyring er sådan noget med geværer og den slags, og det skal jeg undlade at tage med ind i Folketingssalen.
Så det skal jeg naturligvis beklage.
Ja, jeg ved faktisk godt, hvor min energi kommer fra, for jeg er tilsluttet elforsyningen fra DONG, og der får man faktisk på den årlige oversigt at vide, primært hvordan elektriciteten er produceret.
F.eks. er det noget med 3 pct., der stammer fra et a-kraft-værk, og det ved jeg må komme fra Sverige, for det er næppe fra Danmark.
Men hvis hr. Morten Messerschmidts emne her er, at vi ikke ved, hvor energien kommer fra, er det jo rigtigt.
Jeg er enig i, at den flyder over grænserne.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Jeg er ikke tekniker eller ingeniør, men jeg tror ikke, at man affyrer kul.
Jeg tror, at man afbrænder det, men i hvert fald ikke for at frembringe varme.
Det kan være, at man affyrer det i andre sammenhænge.
Det, jeg egentlig gerne ville spørge om, var: Når nu fru Mette Gjerskov sådan igennem sin dagligdag forbruger energi - lige fra morgenstunden, når hun trykker kontakten ind for at føntørre sit hår, til når hun om aftenen måske sætter sin eltandbørste til at lade op - har hun så nogen idé om, hvor den energi kommer fra?
Kan fru Mette Gjerskov give mig en garanti for, at den strøm, som hun bruger, er produceret nord for Kruså, at den er produceret i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Venstres ordfører slår så mange krøller på sig selv for at slippe for at sige, at det her forslag medfører mere kul i Danmark.
Altså, regeringens minister er ikke lige så bange for at sige det ligeud, og det står her i lovforslaget.
Der står under miljømæssige konsekvenser, at en ophævelse af kulforbuddet kan føre til øget anvendelse af kul til elproduktion i Danmark.
Det var da meget nemt at sige, det kunne Venstres ordfører bare have svaret.
Nå, men lad det nu være.
Det her tror jeg må være det mest vanvittige og uansvarlige lovforslag, vi Socialdemokrater endnu har set fra klimaministeren - eller måske skulle vi overveje at kalde hende kulministeren i stedet for.
For i en tid, hvor hele verden poster milliarder af dollars, gode kræfter og kloge hoveder i at finde metoder til at reducere verdens kulforbrug for dermed at nedsætte CO2-udledningen, hvad gør så den danske regering?
Det her lovforslag indebærer, at der vil blive affyret mere kul i de danske værker, at der vil blive udledt mere CO2, og at Danmark skal købe CO2-kvoter i andre lande eller købe varm luft via kreditter og dermed påtvinge andre lande den CO2-reduktion, som rettelig burde ske herhjemme.
På den positive side - og jeg må jo medgive, at der faktisk er en positiv ting i det her forslag - er en kompensation i form af øget biomasseafbrænding i værkerne.
Den kompensation er imidlertid i vores øjne fuldstændig utilstrækkelig i forhold til den skade, som kulafbrændingen giver.
Vi har forsøgt at finde kompromiser, som ikke er lige så skadelige for Danmarks klimaindsats og for Danmarks omdømme.
Det har desværre været forgæves.
Vi har forsøgt at få et loft ind, så der kunne indføres frit brændselsvalg, men alligevel med et loft over forbruget af kul.
Det vil sige, at kul godt kunne affyres i de to værker med den fleksibilitet, som Venstres ordfører efterlyser, men at det kul blot skulle tages et andet sted fra.
Vi har virkelig forsøgt at være fleksible, men lige lidt har det nyttet.
Det betyder også, at vi jo har stor forståelse for Greenpeaceaktivisterne, der i sidste uge kravlede op i DONG's skorsten for at gøre opmærksom på problemet.
Så jeg vil tro, at det nok må være fremgået af mine ord her i dag, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det her forslag.
Vi mener, at det er dybt, dybt skadeligt for klimaet.
Vi mener, at det er dybt skadeligt for Danmarks omdømme op til klimatopmødet næste år, og vi mener, at det er dybt krænkende og usolidarisk over for de fattige lande, som nu skal levere Danmarks CO2-reduktions-forpligtelse, fordi vi i al magelighed bare vælger at købe os til den.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Med EU's CO2-regulering sikrer vi, at der også er fælles krav om, hvor meget CO2 der må udledes i det enkelte land, og dermed sikrer vi, at energiforsyningen bliver så effektiv som overhovedet muligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Nu hørte vi under den tidligere energidebat, altså da vi diskuterede energiafgiftforslagene, at det for dem, der sidder til venstre i Folketingssalen, er meget væsentligt, at man baserer sig på solidaritet.
Er hr. Lars Christian Lilleholt ikke enig i, at man også må lade den solidaritet råde, når det så handler om forsyningskilderne, og at det virker meget naturligt, at hvis man er bekymret for, at røg bevæger sig fra Flensborg til Padborg, så må samme internationale tankegang også gælde og dominere, når det kommer til produktionskilderne, altså f.eks. kul?
Er det ikke forunderligt, at det synspunkt tilsyneladende er så svært at kapere?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Det, der er sikkert med det her forslag, er, at vi får en kulanvendelse, som er så effektiv og med en så lav miljøbelastning som overhovedet muligt.
Flytter der noget kulforbrug fra andre lande, flytter det jo fra lande og værker med et dårligt energimæssigt indhold til et land, hvor vi har værker med et højt energimæssigt indhold og en høj energieffektivitet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-06:
Jeg kan forstå, at Venstres energiordfører tror på højere magter, altså på håbet på, at når man ophæver et kulforbud, vil det give mindre kul.
Nu spørger jeg så igen, og det er meget enkelt at svare på: Giver det her forslag et større kulforbrug eller et mindre kulforbrug i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Det er sådan, at vi med det her forslag pålægger kraftværkerne, at de skal anvende op til 700.000 t mere biomasse hvert år i deres energiforsyning i Danmark.
Det fører til, at der kommer mere biomasse.
Samtidig giver vi en fleksibilitet i forhold til anvendelsen af kul på de centrale værker, og man kan jo så håbe på, at der bliver et mindre kulforbrug på de centrale værker.
Men samtidig er det jo også sådan, at vi er en del af et europæisk samarbejde, energien flyder hen over grænserne, og det, vi sikrer her, er, at vi anvender kullene så effektivt som muligt med et så lavt CO2-udslip som overhovedet muligt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-06:
Hr. Lars Christian Lilleholt sagde, at det afgørende er, at vi har så lavt et kulforbrug som muligt i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Jeg vil gøre fru Mette Gjerskov opmærksom på, at vi lever i en ny verden.
Jeg tror, fru Mette Gjerskov lever i fortiden.
Energi flyder over grænserne, vi har liberaliseret energimarkederne i EU, og dermed har vi en anden måde at håndtere energien på.
Med det her forslag sikrer vi rent faktisk, at energien ikke bare i Danmark, men også i EU bliver produceret på en så miljøvenlig måde som overhovedet muligt og med en så lav CO2-udledning som overhovedet muligt.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg synes, at hr. Morten Messerschmidt stiller nogle meget banale spørgsmål, som jeg tror han ikke engang selv mener er noget, vi skal stå og diskutere fra Folketings talerstol.
Selvfølgelig foregår det her over grænserne, selvfølgelig foregår udledningerne også over grænserne.
Sådan er det jo.
Vi har vores fælles internationale forpligtelser, dem diskuterer vi i forbindelse med Kyotoprotokollen.
Så har vi nogle forpligtelser til at reducere vores CO2-udledninger, dem drøfter vi i EU.
Og så har vi nogle nationale forpligtelser, og det er faktisk dem, jeg har på dagsordenen i dag.
De vedrører, hvad det er, vi afbrænder i de danske kraftværker.
Vi kan jo ikke stå her og bestemme, præcis hvad de skal afbrænde i de tyske kulkraftværker, men vi ved, at i Danmark kan vi regulere, og jeg synes ærlig talt ikke, at vi skulle fyre mere kul af end allerhøjst nødvendigt.
Jeg synes, at vi skulle reducere vores kulforbrug, og det er det, der er udmeldingen fra Socialdemokraterne i dag.