runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Det har vi ikke nogen planer om, kan jeg berolige hr. Rasmus Horn Langhoff med.
Men jeg kan godt forstå, at hr. Rasmus Horn Langhoff ikke er vant til, at det, man siger før et valg, og det, man siger efter, hænger sammen, for det er hr. Rasmus Horn Langhoff jo ikke selv vant til.
Som jeg sagde for lidt siden, har vi det ganske udmærket med og synes, der er en værdi ved, at i de 2 uger, lige efter at man har fået en lille baby, er familien samlet.
Det kan vi godt se en værdi ved.
Men hr. Rasmus Horn Langhoff har fuldstændig ret og skal bestemt ikke have matematikpengene tilbage, for der er meget stor forskel på 2 uger og 12 uger – godt set.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Tak for det.
Må jeg ikke starte med at sige, at jeg synes, at Bilka har set helt forkert, når de vil give rivejernet til en pige.
Jeg tror, jeg godt kunne tænke mig at spørge om to ting i forhold til det her med at have lige muligheder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvor det er i Danmark man ikke har lige muligheder.
Er der nogle konkrete eksempler?
For jeg har meget, meget svært ved at finde dem.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg meget, meget gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren er enig i den håndtering, regeringen har haft af spørgsmålet om købesex.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
I forhold til det første, altså hele diskussionen om det frie valg og de lige muligheder, så tror jeg jo, at det er noget, vi alle sammen godt kan lide.
Altså, hvem i alverden kan ikke lide frit valg?
Hvem kan ikke lide gode muligheder for, at folk selv kan finde ud af, hvordan de vil sammensætte deres liv og deres hverdag?
Der er steder, hvor det simpelt hen er implementeret i lovgivningen, og der er andre steder, hvor det bare er vanetænkning.
Og så er der helt andre steder, hvor der kan være nogle procedurer, efter hvilke man sådan pr. automatik henvender sig til moren, fordi man betragter moren som den primære forælder.
Det mener jeg ikke er at give lige muligheder til forældrene, nemlig at man kun informerer den ene forælder eller kun giver muligheder til den ene forælder.
Så der mener jeg vi har nogle problemer.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Tiden løber alt for hurtigt, for jeg vil også meget gerne have svar på det andet spørgsmål om købesex.
Hvad angår lige muligheder, forstår jeg godt, hvad ordføreren siger.
For en stor parts vedkommende er jeg også enig i det med information.
Når jeg spørger til lige muligheder, er det set i lyset af, at når man som 16-årig dreng eller pige står og skal ud i verden, hvor er det så, mulighederne er uens, hvis jeg kan spørge på den måde?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål.
For det kan være uklart, og det kan være svært at se, indtil man rammer muren.
Det kan være svært at se for de fleste af os, lige indtil man står i den situation, hvor man er i slutningen af 20'erne og skal til jobsamtale og kan fornemme det, eller måske bliver der ligefrem spurgt til, selv om det faktisk ikke er lovligt at spørge, om den, arbejdsgiveren overvejer at ansætte, har tænkt sig at få børn lige med det samme.
Men der er altså de her situationer derude i samfundet.
Der bliver gjort forskel på mænd og kvinder i ansættelsessamtaler, hvis man har en alder, som gør, at en arbejdsgiver forventer, at der måske er et par børn på vej.
Der er altså nogle problemer derude, og jeg tror, vi bliver nødt til at anerkende det og finde ud af, hvordan vi kan modvirke det og komme videre herfra.
Så der er masser af eksempler på, at der ikke er lige muligheder.
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren eller minde ordføreren om en lukket høring, vi var til.
Jeg kunne godt med det i baghovedet tænke mig at spørge ordføreren, om fædrene i dag ikke har mulighed for at holde den barsel, de gerne vil.
Ordføreren bliver ved med at tale om at give mulighed til fædrene.
Er det umuligt, sådan som lovgivningen er i dag, hvis en far gerne vil holde 3 måneders orlov med sit barn?
Er det så forbudt?
Er det en rettighed, de ikke har i dag?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Fædre har i dag mulighed for at tage forældreorlov.
De har også mulighed for at tage meget mere, end de gør i dag.
Der er så nogle omstændigheder og en virkelighed derude, der gør, at det måske ikke er så nemt, som det ser ud på papiret.
Det her handler ikke om, at danske mænd er vattede, eller at arbejdsgiverne er onde eller alle mulige andre søforklaringer.
Jeg tror heller ikke, det handler om, at mænd ikke gider eller ikke får lov til det derhjemme af barnets mor.
Det handler om, at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked, hvor der er en forventning om, at mændene ikke tager frygtelig meget forældreorlov.
Der er en arbejdspladskultur – der er selvfølgelig meget, meget stor forskel på, hvilke områder på arbejdsmarkedet vi taler om – der gør, at det ikke er helt i orden lige at smutte fra arbejdspladsen i 3 måneder eller 6 måneder, eller hvad man nu i virkeligheden på papiret har ret til, men som der ikke vil være accept af.
På samme høring, som fru Fatma Øktem refererer til, hørte vi jo også forskere sige, at noget af det, der gør, at flere mænd tager mere barsel, er, hvis de kan se, at en kollega tager barsel og slipper af sted med det uden at få et rap over nallerne af chefen eller andre kollegaer, eller hvis en bror eller en kollega eller en ven eller en anden tager noget forældreorlov og rent faktisk slipper levende fra det.
Så ved at give mænd nogle bedre muligheder, ved at sørge for, at det her er en rettighed i højere grad, end det er i dag, og ikke bare en mulighed, så kan vi skabe et bedre fundament for, at mænd kan få noget mere tid sammen med deres børn og børn kan få noget mere tid sammen med deres fædre.
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Det er meget fint, og jeg ser da også gerne, at flere fædre bruger mere tid sammen med deres børn, men derfra og så til, at jeg vil ødelægge en barselsordning, der er meget velfungerende, og som dem, der har benyttet sig af den, er yderst tilfredse med, fordi den er så fleksibel, som den er, er der rigtig lang vej, og det bliver vi nok ikke enige om.
Men ordføreren var lidt inde på det med usynlige problemer og udfordringer, som man ved er der, men som er lidt usynlige.
Hvad med de synlige?
Hvad med dem, der springer i øjnene?
Hvad med dem, der skriger på opmærksomhed?
Det gælder bl.a. de to områder, jeg nævnte: etniske minoritetskvinder og deres ligestilling og homoseksuelle fra de etniske minoritetsmiljøer.
Hvad synes ordføreren om det?
Jeg synes overhovedet ikke, ordføreren nævner de to ligestillingsområder, hvor der er så meget behov for fokus og for, at problemerne bliver adresseret.
Det har måske ikke så høj en prioritet for ordføreren.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre noget om.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Hvis jeg havde al tid i verden, kunne jeg komme rundt omkring det hele, og så kunne jeg snakke om alle de ting, jeg har på hjerte og brugt det sidste halvandet års tid på som ligestillingsordfører.
Folketingsdebatterne er jo ikke sådan, at vi bare kan blive ved med at tale, desværre.
Det kunne ellers være fint for os, der står på talerstolen.
Ordføreren nævner selv nogle af de barrierer, der er meget synlige.
Jeg er helt enig i det nævnte.
Vi bliver nødt til at løse begge problemer, hvis vi vil have reel ligestilling i Danmark.
Ordføreren og andre gode kræfter, som vil hjælpe med til det her, bliver nødt til at hjælpe mig og hjælpe både mænd og kvinder med at få gjort de knap så synlige gjort mere synlige og få noget op til overfladen, så vi har noget, vi kan snakke om, og så vi har noget, vi kan få ligestillingsvurderet og forhåbentlig få ændret på.
Det drejer sig om eksempler som barselsbrev og den kommunikation, der er til mænd og til kvinder, som er med til at forstærke det her meget kønsopdelte arbejdsmarked.
Ja, tak for det.
Det er jo altid interessant at høre om alle de ting, som Venstre ikke vil på ligestillingsområdet.
Det har jeg så småt vænnet mig til.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge fru Fatma Øktem: Når nu det er så dårlig en idé med øremærket barsel til mænd, hvorfor indførte Venstre det så, da Venstre havde regeringsmagten i 2002 og den nuværende barselslovgivning blev vedtaget?
Hvis det er sådan en dårlig idé med fædreorlov til mænd, hvorfor indførte Venstre det så selv?
For det havde ikke noget med et EU-direktiv eller krav dernedefra at gøre.
Så enten er det, fordi Venstre i 2002 mente, det var vigtigt med ordentlige barselsvilkår for mænd og så i dag har skiftet holdning, eller også er der et eller andet, Venstre har misforstået.
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Nu er det blevet sagt flere gange i salen i dag, at der er tale om, at der kommer en åbningsskrivelse, og så lægger man sig fladt ned.
Jeg ved ikke, hvilken brug den tidligere regering har gjort af sit embedsapparat og af juridiske vurderinger i juridiske specialudvalg.
Vi har fået en åbningsskrivelse, der har gjort, at vores embedsmænd, jurister, har kigget nærmere på det her, har kigget på de argumenter, der kommer fra Kommissionen, har vurderet det uden politisk pres, uden utidig politisk indblanding, og har fundet, at det faktisk er rigtigt, hvad Kommissionen siger, nemlig at den danske fortolkning har været forkert.
Hvis det, jeg hører fra oppositionens side, er, at man synes, at vi der skulle presse juristerne politisk til ikke at foretage en saglig vurdering af det, der bliver lagt foran dem, bliver jeg faktisk ærlig talt noget bekymret.
Og jeg vælger at tro, at det ikke er det, jeg hører.
Derfor handler det ikke om at lægge sig fladt ned, det handler om at modtage en åbningsskrivelse.
Den fik os til at kigge på tingene igen, jeg har i et samråd i dag og også kort her fra talerstolen redegjort for, hvorfor det er, vi mener, at det har været en forkert fortolkning.
Vi er blevet klogere, og det sker jo heldigvis også indimellem.
Det er beklageligt, at det sker i det her tilfælde, det er jeg fuldstændig enig med fru Pia Adelsteen og andre i, men heldigvis er det jo meget klart, hvor misforståelsen er opstået.
Nu er det jo ikke første gang, jeg hører det spørgsmål fra hr. Joachim B. Olsen her i dag, og det kan godt være, det er mig, der ikke er den hurtigste knallert på molen, men jeg er simpelt hen ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvorfor det er et spørgsmål, der rejses i den her sammenhæng.
Altså, håndhævelse af vores love er jo noget, vi forventer, at de myndigheder, der har ansvaret for det, tager hånd om – i den her sammenhæng politiet og Sundhedsstyrelsen.
Så hvad det har med en traktatkrænkelsessag og en ændring af dansk lovgivning at gøre, svæver for mig lidt i det uvisse.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Jamen det har jo det med det at gøre, at hvis det her lovforslag skulle blive vedtaget, så bliver det forbudt at sælge løs snus.
Det bliver altså forbudt at sælge det tobaksprodukt i Danmark, det må man ikke.
Så går jeg ud fra, at det skal håndhæves.
Det vil sige, at man skal afsætte ressourcer til at efterforske, om der er kiosker, der sælger løs snus, politiet skal tage ud og undersøge det osv.
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Jeg tror ikke, det første princip, vi skal holde fast i, er, at lov er lov, og at lov skal håndhæves, for folk overholder den ikke.
Altså, lov er lov, og borgere i det her land skal overholde lovgivningen.
Det gælder på dette område, som det gælder på andre områder.
Hvis hr. Joachim B. Olsen vil have mere detaljeret, indgående viden om politiets eventuelle vurdering af denne håndhævelse i forlængelse af, hvad de ellers har af håndhævelsesopgaver, og Sundhedsstyrelsens forpligtelser i forlængelse af tobaksvarelovgivningen, så må hr. Joachim B. Olsen meget gerne stille spørgsmål.
Men jeg vil sige, at jeg umiddelbart hælder til den samme analyse, som den radikale ordfører fremførte her fra talerstolen, nemlig at det formentlig ikke vil være nogen voldsomt forøget byrde for politiet eller Sundhedsstyrelsen, når man ser på de håndhævelsesforpligtelser, de har i forvejen.
Sophie Løhde (V), 2013-04-04:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om den fremadrettede proces, for man kan sige, at noget af det, der nu er kommet frem i dag her i Folketingssalen, ved at de forskellige ordførere har været på, er jo, at regeringen ikke har flertal for det lovforslag, vi i dag behandler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om regeringen agter at sende lovforslaget her videre til anden og tredje behandling og dermed også sende det til afstemning med en, må man sige, overhængende sandsynlighed for, at man bliver bragt i mindretal ved en tredje behandling, idet et flertal af Folketingets partier har tilkendegivet, at de ikke kan støtte regeringens lovforslag.
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Jamen det helt korte svar er jo selvfølgelig, at jeg til det sidste havde håbet, at vi havde set Folketingets EU-venlige partier tage ansvar for, at Danmark opfylder sine EU-retlige forpligtelser.
Det kan være, det var et naivt håb.
Jeg har selvfølgelig også læst aviser i den seneste tid og set, hvordan der er et ønske om at blande de forskellige diskussioner om snus sammen.
Men det var min ærlige forhåbning, at det, der ville vise sig i dag, var, at der var et flertal, et ansvarligt flertal, der ville være med til at sikre, at Danmark efterlever de forpligtelser, vi har påtaget os i EU.
Det er rigtigt, som ordføreren siger, at det tyder alt på at der ikke er nu efter den her runde.
Sophie Løhde (V), 2013-04-04:
Har regeringen ikke på forhånd gjort op med sig selv, hvordan man agter at håndtere den situation, hvor man ikke har et parlamentarisk flertal med sig, men imod sig?
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Det er fuldstændig korrekt, at regeringen ikke har taget stilling til den videre færd i det her, og som sagt er det med baggrund i et lønligt håb – og håbet er jo lysegrønt, men desværre ikke i dag – om, at vi ville se de EU-venlige partier være med til at tage ansvar for, at vi lever op til vores EU-retlige forpligtelser.
Det har vist sig og tyder på, at det ikke er tilfældet, og det er jo så en situation, vi må forholde os til.
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Kan ministeren forklare os, hvorfor vi diskuterer det her i Folketingssalen og ikke i Europaudvalget?
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Ja, for det her er en ændring af en lovgivning, der ligger under sundhedsministerens ressort.
Det var jo også det, vi havde et samråd om i Folketingets Europaudvalg tidligere i dag – i øvrigt et godt og oplysende samråd,
synes jeg.
Selve lovgivningsprocessen er jo i regi af Sundhedsministeriets ressort, og derfor står vi her – det er jo et lovforslag, der er tale om.
Merete Riisager (LA), 2013-04-04:
Det var jo ikke et samråd, som ministeren havde taget initiativ til.
Hvordan kan det være, at vi ikke haft lejlighed til at diskutere det her i Europaudvalget?
Synes ministeren ikke, at det ville have været oplagt?
Astrid Krag (S), 2013-04-04:
Nu er det jo ikke ministeren, der bestemmer udvalgets dagsorden, og som jeg også sagde på samrådet, var jeg meget gerne mødt op i efteråret, hvis udvalget som reaktion på de skriftlige orienteringer, man jo skal give ifølge proceduren, havde bedt om det.
Vi lever selvfølgelig op til den procedure, Folketingets Europaudvalg har vedtaget.
Derudover møder vi gerne op, og vi sender også yderligere materiale over, hvis der bliver bedt om det.
Men det kræver jo så også, at udvalget beder os om at møde op; på den måde er vi ikke tankelæsere.
Men det, jeg gerne sige til spørgeren, og som jeg også sagde i udvalget, er, at vi nok skal være ekstra opmærksomme på, at det her er en sag, hvor Folketingets Europaudvalg har en særlig interesse, og at vi ud over at leve op til de procedurer, man har vedtaget i udvalget, måske skal tilbyde at gøre yderligere.
Det skal i hvert fald være helt klart herfra, at hvis man havde bedt om det – og det kunne man have gjort i efteråret; man kunne godt have bedt om, at jeg allerede på det tidspunkt kom i udvalget i forlængelse af de skrivelser, der blev udvekslet med Kommissionen, og som udvalget fik oversendt, og som vi orienterede udvalget om – så var jeg mødt op, og det vil jeg også gøre fremadrettet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at Det Konservative Folkeparti anerkender, at der er ligestillingsudfordringer i Danmark og rækker en hånd frem i dag og siger, at partiet gerne vil være med til at komme med bud på, hvordan vi kan løse nogle af de udfordringer, vi står over for.
Jeg er helt enig med ordføreren for Det Konservative Folkeparti om, at det her ikke handler om, at vi skal være ens.
Det handler om, at vi skal sikre, at vi har lige gode muligheder for at klare os godt her i samfundet, for det er jo det vigtigste, også for mig.
Der er måske ikke mange, der ved det, men rent faktisk har Det Konservative Folkeparti en lang og stolt tradition for at kæmpe for ligestilling.
Det er måske ikke så meget, vi har set til det på det seneste, men rent historisk har Det Konservative Folkeparti jo leveret rigtig meget på ligestillingsområdet.
Det ville da være dejligt at få noget af det at se igen.
Jeg blev lidt forvirret over noget af det, som fru Vivi Kier sagde, om, at det til enhver tid må være op til den enkelte familie, hvordan man præcis opdeler barslen.
Den konservative ordfører siger nej til politiske initiativer, som fratager familien retten osv.
Hvis ikke man vidste, at vi i Danmark har en næsten 30-årig tradition for at øremærke barsel til mændene, kunne man jo høre det her, som ordføreren siger, som et udtryk for, at Det Konservative Folkeparti vil fratage mænd de 2 ugers øremærkede barsel, som vi har i dag.
Vil ordføreren venligst bekræfte eller afkræfte det?
Vivi Kier (KF), 2013-04-04:
Først vil jeg gerne sige tak for roserne.
Det er jo altid dejligt at få det.
Så var det da rigtig dejligt, at ordføreren stillede mig et spørgsmål, så jeg kan præcisere, at de 14 dages øremærkede barsel, der er til mænd, og som skal ligge i umiddelbar forlængelse af fødslen, ønsker vi ikke at fratage mændene.
Det er en rigtig god ordning, som gør, at både mor og far på samme tid kan være hjemme lige omkring den helt nye situation, som opstår.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Jamen jeg ser da frem til at få svar på spørgsmålene i udvalgsbehandlingen.
Noget andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er – det kan godt være, at jeg har overset det – hvor mange om året man regner med vil gøre brug af barselsordningen.
Det vil sige, at administrationsomkostningerne næsten beløber sig til det halve af det beløb, som bliver omfordelt.
Er det ikke meget høje administrationsomkostninger for at omfordele 35 mio. kr.?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Jo, jeg synes, det er en høj udgift til administration, og jeg mener også, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for hen ad vejen at bringe den udgift ned.
I det hele taget skal man jo altid være utrolig varsom med, hvor mange penge man bruger på at administrere ordninger, for ordningen her er jo altså henvendt og tænkt til børnefamilier, som ønsker at benytte sig af muligheden for at gå på barsel.
Så jo, der er et tilsagn fra min side om at følge med i, om de administrationsomkostninger kan nedbringes.
Jeg forholder mig til, hvilken model vi vælger, men jeg bliver jo nødt til at læne mig op ad det, der så at sige teknisk, praktisk og administrativt er muligt, når vi laver sådan en ordning.
Men jo, jeg synes også, at de her administrationsudgifter er høje, og derfor er der grund til at holde godt øje med dem.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Ministeren nåede ikke lige at svare på, hvor mange om året man regner med vil gøre brug af den her barselsordning.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Jeg tror, vi skal være helt ærlige og sige, at det jo er forbundet med ret stor usikkerhed at sige, hvor mange der har tænkt sig at benytte sig af ordningen.
Barselsfonden på det almindelige lønmodtagerområde er jo en ordning, der fungerer rigtig godt, og der er også en del, der benytter sig af den.
Men jeg tror, at vi må sætte arbejdet i gang for at kunne danne os et egentligt overblik over, hvor mange der ønsker at benytte sig af reglerne her.
Jeg tror det er rigtigt, som det også har været fremme i debatten, at de selvstændige i Danmark er en meget forskelligartet gruppe, og jeg tror bestemt ikke, det er alle, der vil benytte sig af ordningen her.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-04-04:
Tak for det.
Socialdemokraternes holdning til social dumping er helt klar.
Udenlandske virksomheder og arbejdstagere er selvfølgelig meget velkomne, men inden for lovens rammer og på danske vilkår.
Vi vil selvfølgelig ikke acceptere illegal arbejdskraft, løndumping og konkurrenceforvridning.
Der er desværre fortsat alvorlige problemer særligt med østeuropæiske virksomheder, som ikke agerer på lige konkurrencevilkår med danske virksomheder.
Vi ser desuden stadig væk udenlandske arbejdstagere, som arbejder og bor under stærkt kritisable forhold, og udenlandske virksomheder, der snyder med moms og skat.
Det koster danske arbejdspladser og underminerer hele det danske arbejdsmarked.
Det er derfor på alle måder glædeligt, at regeringen fra dag et netop har bekæmpet social dumping i Danmark.
Det har vi set i forbindelse med finanslovene for 2012 og 2013.
Her afsatte regeringen i samarbejde med Enhedslisten midler til en række initiativer, der netop skal modvirke social dumping.
I dag behandler vi så lovforslag nr. L 195, der udmønter nogle af disse initiativer.
Med lovforslaget ønsker regeringen bl.a., at RUT-registeret bliver mere omfangsrigt, hyppigere opdateret og mere tilgængeligt for offentligheden.
Det gøres eksempelvis ved, at udenlandske tjenesteydere i forbindelse med registreringen i RUT også skal anmelde oplysning om momsnummeret i hjemlandet.
Det gør det nemmere for de danske myndigheder at tjekke, om der er tale om reelle virksomheder eller f.eks. tale om tilfælde af skatteunddragelse i både Danmark og hjemlandet.
Det er altså for at undgå meget af det, vi hører om i pressen, med de fupfirmaer.
De oplysninger skal samtidig gøres offentligt tilgængelige.
Dermed får offentlige myndigheder styrket muligheden for at føre opsyn med udenlandske virksomheder og arbejdstagere i Danmark, ligesom arbejdsmarkedets parter får bedre mulighed for at sikre overholdelse af løn- og arbejdsvilkår.
Samtidig bliver Arbejdstilsynet i stand til at reagere hurtigt og tildele administrative bøder ved overtrædelse af anmelderpligten til RUT-registeret, ligesom Arbejdstilsynet i en årrække har haft mulighed for at udstede administrative bøder på hele arbejdsmiljøområdet.
Dermed kan udenlandske virksomheder hurtigt og konsekvent straffes med bøde, hvis de overtræder reglerne.
Med andre ord bliver det sværere at snyde uden at blive opdaget, og hvis man snyder, får det hurtigere konsekvenser.
Det er vigtige tiltag i kampen mod social dumping, og derfor kan Socialdemokraterne selvfølgelig kun støtte forslaget.