runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2012-10-26:
International Citizen Service åbnede i januar 2011 kontorer i henholdsvis Aalborg, Århus, Odense og København.
Disse servicecentre har til formål at gøre det nemmere for udenlandske arbejdstagere at få job i Danmark og gøre det nemmere for danske virksomheder at flytte udenlandske medarbejdere til Danmark.
Åbningen af centrene skete med udgangspunkt i den tidligere VK-regerings lovgivning.
De fungerer rigtig godt, og centrene har været med til at bidrage positivt til regional udvikling.
Centrene har samlet information og service til udenlandske arbejdstagere og har gjort processen for disse mennesker mere overskuelig.
Dette lovforslag, L 4, som vi førstebehandler her i Folketingssalen i dag,
er en videreudbygning af dette, og der har været et ønske fra kommunerne om at få gjort tingene mere smidige.
Forslaget her vil altså være med til at lette arbejdsgangen for kommunerne samt sikre det fortsatte gode arbejde, som centrene udfører.
Lovforslaget er en fornuftig justering, som vil gøre det lettere for både kommuner og de udenlandske arbejdstagere.
Desuden sikrer lovforslaget også nogle mere smidige sagsgange i forbindelse med kommunernes ret til at udstede logiværtserklæringer samt giver nogle regler angående registrering af et barns bopælsadresse.
Man bringer altså denne bopælsadresse i overensstemmelse med forældreansvarsloven.
Med dette lovforslag vil kommunerne nu få mulighed for at opkræve et lidt højere beløb ved udstedelse af en attestation af borgerens personnummer, eller hvis man skal have en enkelt oplysning fra CPR.
I den forbindelse er det vigtigt for Venstre, at dette beløb, som man nu får mulighed for at sætte op, ikke overskrider den faktiske udgift.
Det er nogle af de ting, som vi vil spørge ind til under lovbehandlingen. Forslaget indeholder som nævnt rigtig mange gode tiltag, som vi i Venstre sagtens kan bakke op om.
Der er dog så lige det med beløbet, som nu kan sættes op.
Her skal vi lige have helt styr på, at der ikke er tale om en unødig afgiftsstigning.
Men det vil vi forhåbentlig få bekræftet her under lovbehandlingen.
Martin Geertsen (V), 2012-10-26:
Altså er det med en budgetlov ikke også at lave et processuelt indgreb i det kommunale selvstyre og muligheden for at tilrettelægge sit arbejde, som man vil, ude i kommunerne?
Hvori er det, at forskellen består?
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Jeg kan også prøve at spørge på en lidt anden måde, for mit spørgsmål var nok lidt uklart.
Det, jeg egentlig spørger om, er: Hvorfor mener Dansk Folkeparti, at det er bedre at stille krav til processer, krav til, at kommunerne skal tage nogle bestemte trin hen imod et mål, herinde fra Christiansborg?
Hvorfor er det bedre, end at man lader kommunalpolitikerne og de regionale politikere, vores kolleger i partierne, finde ud af at nå frem til de mål lokalt på deres egen måde?
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Jeg mener netop ikke, at der er noget nyt i det her, for det drejer sig jo om en lov, som blev indført i 2009.
Og jeg har altså ikke i de år, den har været gældende,
hørt, at kommunerne – i hvert fald ikke de kommuner, jeg har kendskab til – synes, at det her skulle være et pres, og at det skulle være særlig negativt for kommunerne at lave de her udbudsstrategier.
Jeg kan da godt forstå, at de i dag svarer, at det er dejligt, at de nu bliver fri for det, men jeg tror altså ikke, at det har været nogen ideologisk dårlig ting for dem.
Det er i hvert fald ikke det, jeg hører.
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Jeg synes, at det er tankevækkende, at Dansk Folkeparti allerede i dag skriver sig ind i debatten på en meget klar borgerlig side og velsagtens også derfor definerer sig som et borgerligt parti.
Nå, det, jeg synes er interessant, er, at man i Dansk Folkeparti taler for at lave et statsligt pres, ligesom Venstres ordfører talte om, nemlig at staten skal presse kommuner og regioner til at lave flere udbud, lave mere konkurrenceudsættelse.
Kan ordføreren ikke bare forklare for mig, hvorfor det er bedre med et statsligt pres, med proceskrav fra Christiansborg, end at man lokalt i kommunalbestyrelserne og i regionsrådene selv finder ud af at tilrettelægge den her opgave?
Hvorfor er det bedre?
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Der sagde SF's ordfører netop noget helt rigtigt: hvis det er det, de ønsker.
Jeg kunne godt frygte, at der er visse kommuner med forskellig partifarve, som ikke ønsker, at man laver en udbudsstrategi, som ikke ønsker en ligelig konkurrence mellem det offentlige og det private.
Derfor mener jeg faktisk, at kommunerne fortsat skal være forpligtede til at lave en udbudsstrategi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-26:
Så stiller jeg mit spørgsmål igen: Har ordføreren ikke tillid til, at kommunerne lokalt kan lave en udbudsstrategi, hvis det er det, de ønsker, og at kommunerne vil arbejde for at finde det bedste og billigste tilbud?
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Derfor mener vi, at kommunerne fortsat skal have pligt til at lave den her udbudsstrategi.
Det har ikke noget at gøre med, at vi ikke har tillid til, at de enkelte ansatte gør det rigtig godt, for det har vi.
Vi synes bare ikke, at det hører nogen steder hjemme, at man fjerner den her forpligtelse for kommunerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-26:
Undskyld, at jeg siger det, men det, ordføreren siger, er jo fuldstændig sort snak, nemlig at det her lovforslag drejer sig om, at man ikke har tillid til offentligt ansatte, at man ikke har tillid til kommunerne.
Det er jo fuldstændig det modsatte, det drejer sig om.
I regeringspartierne har vi tillid til de offentligt ansatte, vi har tillid til, at kommunerne finder de bedste og billigste løsninger.
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Forslaget, som vi behandler i dag, drejer sig om en afskaffelse af den pligt, der i 2009 blev indført, til, at man inden for det offentlige, f.eks. i kommunerne, lavede udbudsstrategier.
Der var der altså ikke tale om, at kommunerne og regionerne blev tvunget ud i et liberalistisk projekt, hvor de skulle udlicitere alle offentlige ydelser; der var udelukkende tale om, at de skulle overveje, om det ikke på nogle områder var sådan, at det kunne være hensigtsmæssigt at kunne lade udbud af de offentlige ydelser kunne konkurrere på lige vilkår med de private udbyderes ydelser.
Der kunne det næppe have været mere uskyldigt, men det vil regeringen i dag så lave om på.
Men helt ærligt: Hvem kan have noget imod, at der er en udbudsstrategi, som handler om, at der er en opgave, som f.eks. hjemmehjælp eller transport af liggende patienter, som både kan tilbydes udført af kommunen eller af en eller flere andre offentlige leverandører, og at kommunen ud fra forskellige parametre – som pris og kvalitet – kan beslutte, hvilke ydelser den mener er de ydelser, der bedst lever op til det for kommunens borgere?
Der kræver det altså, at man har en betonsocialistisk tilgang til området, hvis det blot er af ideologiske grunde, at man er modstander af, at kommunerne fortsat skulle kunne lave en udbudsstrategi.
En sådan tilgang til det har Dansk Folkeparti ikke.
Jeg mener som ordfører for Dansk Folkeparti, at de fleste offentlige serviceopgaver kan og bør løses i offentligt regi.
Men hvad er det egentlig, det her siger om regeringen?
Eller er der tale om, at det er den måde, ministeren lever op til sine ord fra valgkampen på, altså det med at have tillid til de offentligt ansatte?
Jamen det virker nærmest, som om der er tale om en grundlæggende mistillid til de offentligt ansatte.
Det formål, der er i forhold til det med, at man kan konkurrere med et privat alternativ, er et initiativ.
Men det her er snarere noget, der udstiller, at regeringen ikke tror på de offentligt ansatte, ligesom det efterlader det indtryk, at regeringen blot fører en ideologisk kamp mod det, at den offentlige sektor kan udsættes for konkurrence med andre på lige vilkår.
Dette er nogle ændringer, som Dansk Folkeparti naturligvis ikke kan stemme for, og vi stemmer derfor i forbindelse med den videre behandling nej til forslaget.
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Det er jeg lodret uenig i.
Jeg er lodret uenig i, at der bliver sagt, at »man« skal sikre, at der kommer mest muligt for pengene, fordi »man« i den her sammenhæng, forstod jeg, dækkede over os, der sidder i salen herinde; altså at det er os, der via nogle procesreguleringer og nogle krav om nogle bestemte trin på vejen mod et mål, skal sikre, at de trin pinedød bliver taget.
Jeg ville jo gerne have, at det var sådan, at man ude i kommunerne og regionerne, altså der, hvor man kender det omkringliggende lokale marked, der, hvor man ved, at det giver mest mening i forhold til private aktører, lavede konkurrenceudsættelse og udbud.
Ordføreren ved selv, ved jeg, fra en tidligere karriere i det kommunale, at det er omkostningstungt og besværligt at lave udbud.
Vi skal jo ikke lave udbud bare for udbuddenes skyld, vi skal lave dem der, hvor det giver mening, og det er jeg helt sikker på at vores regionale og kommunale kollegaer kan gøre.
Mike Legarth (KF), 2012-10-26:
Det er jeg lodret uenig i.
Jeg mener, at man fjerner muligheden for det private marked.
Hvis man følger ordførerens, hr. Simon Kollerups, tankegang, mindsker eller fjerner man det private marked, og så har man kun det offentlige.
Så får man ikke mest muligt for pengene, og så har man fralagt sig ansvaret.
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Vi har en overordnet forpligtigelse til, at der er styr på økonomien i det her land.
Vi har også i fællesskab taget ansvar for, at der er styr på økonomien i det her land.
Vi har kigget hinanden i øjnene og har lavet en budgetlov, og vi har besluttet, at der kan laves udgiftslofter.
Men det synes jeg ikke tvinger os til at skulle gå ind og regulere, hvordan løsningerne så laves.
Det, det her lovforslag går ud på – når ordføreren nu spørger mig, hvad det handler om – er jo, at vi fjerner nogle krav om nogle processer, om nogle ting, der skal tages på vej hen mod et mål.
Vi vil gerne flytte fokus fra processerne til de mål, vi gerne vil leve op til, nemlig en øget kvalitet og også gerne et øget samarbejde med det private, men under forudsætning af, at det giver mening lokalt.
Mike Legarth (KF), 2012-10-26:
Jeg vil høre, om hr. Simon Kollerup ikke er enig i, at med hensyn til de rammebeløb, vi giver til kommunerne, har vi en overordnet forpligtigelse til at sørge for, at de penge, vi giver, bliver brugt bedst og rigtigst til gavn for borgerne.
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Forskellen består deri, at hvor der på den ene side, nemlig med budgetloven, er tale om et fælles ønske om, at vi skaber styr på Danmarks økonomi, at der er styr på kassebeholdningen hele vejen igennem i staten, kommunerne, regionerne, har der på den anden side været et politisk, og jeg tillader mig måske også at sige et lidt ideologisk forankret ønske om, at man fra liberal side i Folketingssalen gerne vil skabe et øget statsligt pres på kommunerne for at fremme nogle ideologiske tanker, man har, om øget konkurrenceudsættelse og udbud.
Jeg synes, det er ganske udmærket, at kommuner og regioner øger samarbejdet med det private.
Jeg synes, at det er ganske udmærket, at man hele tiden og løbende udvikler kvaliteten i den service, der bliver leveret til borgerne i kommunerne og regionerne, men i modsætning til Venstres ordfører mener jeg ikke, at det statslige pres på processerne er det vigtigste.
Jeg mener, at det vigtigste er den lokale opgavevaretagelse.
Margrethe Vestager (RV), 2012-10-26:
Altså, her løber hr. Mike Legarth helt åbne dør ind, og det er som bekendt ikke altid nogen elegant entré.
Men det er så en anden ting.
Der er jo egentlig ingen, der er imod; jeg tror også, at selv Enhedslistens ordfører anerkendte, at udbud nogle gange kan være en god idé.
Men spørgsmålet er: Hvordan kommer vi så derhen?
For det er jo helt indlysende en god ting at få testet en gang imellem, om den pris, man kan levere til, også er den konkurrencedygtige pris.
Og hvis det ikke er den konkurrencedygtige pris, må man oppe sig, eller også må man bede nogle andre om at løse opgaven for sig.
Det, vi taler om her, er måden, vi kommer derhen på, og jeg synes ikke, der er meget, der tyder på, at det virker at bede folk om at skrive et papir, som er en strategi for, hvordan man vil gøre, hvis ikke man i bund og grund har tænkt sig gøre det.
Og det er derfor, jeg nævner i opsamlingen her, at det her ikke er nogen nem vej.
Det er en ansvarspådragende vej, fordi den tillid, der dermed bliver vist vores lokalt valgte, jo så er en tillid, der giver ansvaret for at løfte den opgave.
Mike Legarth (KF), 2012-10-26:
Ikke desto mindre vil ministeren jo ikke være med til at sikre den her ting.
Så man kan jo godt lade, som om at hvis man fjerner den her regel, opnår man det samme.
Men hvis vi kigger tilbage i tiden, ser vi jo, at de ting, der har en tendens til at lukke sig om sig selv, også gør det.
Og hvis man ikke foretager noget aktivt, så er det det, der vil ske.
Men jeg kan så forstå, at det vil ministeren ikke være med til.
Jeg vil bare lige for en ordens skyld redegøre for, at det jo ikke kun er mig, der står og fortæller det her.
Høringssvarene fra dem, der repræsenterer arbejdspladserne, erhvervslivet og det private marked, har jo samme opfattelse, som jeg har.
De synes, det her er et problem, og de synes, man risikerer at miste det frie marked på den her konto.
Men til sidst vil jeg spørge, om ministeren ikke er enig i, at vi som politisk ansvarlige også har ansvaret for at sikre, at der er et privat marked, sådan at der kan komme en reel konkurrence.
Lone Loklindt (RV), 2012-10-26:
I hvert fald har vi her en sag, som på mange måder haster.
Hundredeårsregn er blevet til tiårsregn, og ingen er vist mere i tvivl om, at klimaet er forandret og kræver, at vi tilpasser os.
Vi vil ikke bare have et beredskab til at afværge ulykker, nej, vi vil forebygge og forhindre vandet i at ødelægge ejendomme og andre værdier.
Kommunerne udarbejder klimatilpasningsplaner, virksomhederne prøver at ruste sig, og borgerne er også nødt til at tage forholdsregler.
Derfor er der brug for at kende risikoprofilerne over lokalområder, ja, helt ned på den enkelte matrikel.
Formålet med lovforslag L 21 er primært at sikre, at der er tilstrækkelig viden om risikoen for oversvømmelser som følge af kapacitetsproblemer i spildevandsanlæg.
Hermed får ejere af ejendomme, der er tilsluttet en spildevandsforsyning, kommuner og forsyning selv bedre grundlag for at vælge at forebygge oversvømmelser.
Høringssvarene har givet anledning til mindre ændringer i lovteksten.
De udgifter, som spildevandsforsyningsselskaberne skal afholde i den forbindelse, kan og skal afholdes over spildevandsbidraget.
Det fremgår af Aftale om kommunernes økonomi for 2013, at den kommunale planlægning for klimatilpasning skal indarbejdes i Kommuneplan 2013 eller som et tillæg hertil.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg heller ikke har siddet i Miljøudvalget, men jo, jeg kan godt bekræfte, at det måske ikke var hensigtsmæssigt at have den sætning inde i ordførertalen.
Men som sagt, hvis man vil have mig på glatis, skal man endelig spørge ind til alt, hvad der handler om miljølovgivning netop nu.
Og så skal jeg selvfølgelig også kvittere for det, hr. Torben Hansen sagde, netop med at når man holder en tale på en anden ordførers vegne, som kan udtrykke, hvad skal man sige, meget, meget kritiske bemærkninger, så er det måske bedst, at ordføreren selv er til stede i salen.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Nu er det jo normalt, når en ordfører læser noget op på vegne af en anden, at man så ikke stiller spørgsmål, men jeg synes jo også, at man, set i lyset af den tale, der var før, måske også så kan skrue lidt ned for retorikken.
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti mener, at det her forslag bliver lavet, fordi man skal indberette til EU.
Jeg er helt på det rene med, at Dansk Folkeparti har et meget anstrengt forhold til EU.
Det har vi ikke i Socialdemokratiet, men kan hr. Morten Marinus ikke bare bekræfte, at det her lovforslag bliver lavet, fordi vi skal have lavet nogle ordentlige oversvømmelseskort, sådan at kommunerne kan komme i gang med klimatilpasningsstrategi, og at det intet har at gøre med indberetning til EU?
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Tak for det.
Jeg skal endnu en gang gøre opmærksom på, at Dansk Folkepartis miljøordfører ikke kunne være til stede, og derfor læser jeg ordførerens tale op.
Dansk Folkeparti er ikke uenig i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at undgå oversvømmelser.
Det er derfor også vigtigt, at kommunerne tager denne opgave alvorligt.
Men det, vi ikke kan lide ved den her lov, er, at det koster ekstra i administration at lave kort med informationer, som man egentlig allerede kender i dag.
De fleste kommuner ved jo udmærket godt, hvor der er problemer med oversvømmelser.
Og det er ret utroligt, at man ikke allerede har et tostrenget kloaksystem over hele landet og især i de byer, der har så voldsomme problemer med oversvømmelser såsom København og omegn, hvor vandet jo ikke kommer ordentligt væk.
Nu kan borgerne så se frem til en ekstra regning i alle kommuner for at lave kort og planer for at indberette til EU, men i Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at pengene kunne være brugt bedre ved at lave en mere og bedre rørføring end til at skubbe papirer rundt mellem diverse institutioner.
Dansk Folkeparti er også bekymret for forskellige tiltag, som vi ser fra regeringen, såsom reduceret vandløbsvedligeholdelse, så vi i fremtiden ser flere oversvømmelser af boliger og sommerhuse.
Men alt i alt er det vigtigt, at kommunerne bliver bedre forpligtede over for borgerne i forhold til at løse de stigende vandproblemer, uanset hvor problemerne kommer fra.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Vis vand vejen; vand volder vanskeligheder.
Dette gamle håndværkerråd er heldigvis ved at komme til ære og værdighed igen.
På grund af klimaforandringerne står Danmark over for nogle voldsomme udfordringer med voldsomme regnskyl, kaldet monsterregn, og vandet i København den 2. juli 2011 er sådan set et tydeligt eksempel på det.
Efter nogle år, hvor klimatilpasning kun har været ad hoc-strategier uden egentlige mål, har den her regering både med regeringsgrundlaget og kommuneaftalen fra juni 2012 slået fast, at klimatilpasning skal op i et helt andet gear end hidtil.
Med aftalen forpligter alle kommuner sig på at gennemføre risikokortlægning og udarbejde kommunale klimatilpasningsplaner.
Det er meget væsentligt og også et skridt og initiativ, som kommunerne er rigtig godt i gang med.
Det er med klimatilpasning som med rigtig mange andre ting, det er altid meget billigere og nemmere at forebygge end lige pludselig at stå i problemer til halsen.
Endvidere indeholdt kommuneaftalen fra juni 2012 også, at der skal investeres ekstra 2½ mia. kr. i klimatilpasning på spildevandsområdet i 2013 – skridt, som Socialdemokraterne er meget tilfredse med.
Mange skridt er taget de seneste år, og flere bliver taget, bl.a. med en national handlingsplan for klimatilpasning.
Med det her lovforslag sikres det, at kommunerne får mulighed for at bede spildevandsforsyningerne om at udarbejde og udlevere oversvømmelseskort og oplysninger til kommunerne vedrørende risiko for oversvømmelse som følge af kapacitetsproblemer i spildevandsanlæg, og det skulle også gerne medføre, at ejere af tilsluttede ejendomme, spildevandsforsyninger og kommuner har bedre forudsætninger for at træffe de beslutninger, der skal træffes om forebyggende foranstaltninger.
Miljøministeriet stiller også kort til rådighed vedrørende oversvømmelser for vandløb, havvand m.v. Med det her forslag bliver der nu taget væsentlige skridt for at sikre, at klimatilpasningen i Danmark og kommunernes udarbejdelse af klimatilpasningsplaner til gavn for borgere og virksomheder holder et højt niveau.
Det støtter Socialdemokraterne varmt.
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Omvendt kan jeg spørge hr. Torben Hansen: Synes hr. Torben Hansen, at det er rimeligt, at vi med det her åbner en mulighed for, at netop de omtalte store klimatilpasningsomkostninger kan hentes ved samme betalingsmodel, hvorved betalingen af oversvømmelseskortene skal findes?
Der står direkte i bemærkningerne til lovforslaget, at det her gælder oversvømmelseskortene, men at det også gælder øvrige tiltag ifølge miljøbeskyttelseslovens §, hvis nummer jeg ikke kan huske lige nu – men det dækker jo, og det ser vi også i høringssvarene.
Man skaber her mulighed for, at når kommunerne har set på oversvømmelseskortene og er blevet enige om, hvilke tilpasninger der skal ske, kan disse aktiviteter foregå, og så kan de videreføres ved hjælp af den samme model, som vi nu fastlægger her i forbindelse med oversvømmelseskort.
Så af hensyn til princippet vil jeg gerne slå fast fra starten, at samfundets store klimaopgaver ikke alene skal løses ved den måde, vi opkræver drikkevandsafgifter på i dag.
Det er vi nødt til at have slået fast nu, ellers kan det være svært at bremse senere.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Jamen jeg synes, at Venstres ordfører blander pærer og æbler sammen, og det kan selvfølgelig være meget passende her om efteråret.
Men kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at det her lovforslag er om udarbejdelse af oversvømmelseskort?
Det her drejer sig jo ikke om en total omlægning af den måde, som spildevandsafledningen finansieres på, det drejer sig om oversvømmelseskort, så man kan komme i gang med klimatilpasninger.
Det er jo ikke flere milliarder kroner, vi taler om, det er 30 mio. kr. fordelt over hele landet.
Det er det, der sådan set ligger i det her lovforslag.
Synes Venstres ordfører ikke, at det er lidt rigeligt at tage det, at man nu kommer i gang med at lave de her oversvømmelseskort, som gidsel i en sag om, hvordan man ellers kan finansiere spildevandsafledningen med takster – og her er der tale om flere milliarder kroner om året?
Synes Venstre ikke, at det er lidt voldsomt at tage det her, at vi nu kommer i gang med oversvømmelseskort, som gidsel i noget, som man vil have gennemført, og som slet ikke har noget med det her lovforslag at gøre?
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Jeg tror ikke, at det er hr. Torben Hansen ubekendt, at vi i lang tid, faktisk i det sidste års tid, flere gange har talt i Miljøudvalget om de her omkostninger, at vi i lang tid har talt om, at disse store omkostninger kommer vi til at skulle finde en anden betalingsmodel for, og at Spildevandsudvalget netop har foreslået en trappemodel.
Vi er nødt til at se på, hvordan vi gør det her kostægte.
Vi vil simpelt hen ikke være med til at vælte de her udgifter ud over virksomheder, noget, som klart vil betyde, at vi sender endnu flere arbejdspladser ud af det her land.
Man kan spørge sig selv: Var det retfærdigt, at der i en by, når en virksomhed lukkede, skete en stigning for alle andre forbrugere i omegnen af 20 pct.?
Har det så hidtil været en kostægte og retfærdig model?
Og vi kan spørge os selv: Er det disse virksomheder, der nu skal foretage klimatilpasninger?
Eller er det en mere generel samfundsopgave?
Og er det fair at pålægge de få virksomheder, de arbejdspladser, så store omkostninger for hele samfundets opgave med klimatilpasninger?
Det mener vi ikke.
Og derfor vil vi gerne have taget fat på det allerede nu.
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Tak, formand.
Jeg må sige, at jeg undres lidt over Venstres ordfører.
For på den ene side siger man, at det er o.k., at vi nu kommer i gang med det her – og det drejer sig jo sådan set bare om en kortlægning af de steder, hvor vi kan få store problemer med vand, efter den aftale, som regeringen lavede med kommunerne her i juni 2012.
Men på den anden side er det, Venstre lægger op til nu, rent faktisk, at man vil flytte den regning, som nu deles efter forbrug, fra storforbrugerne og over til de ganske almindelige familier rundtomkring i de danske byer. Er det virkelig det, som Venstre står her og siger, nemlig at man vil flytte regningen, som alle jo deles om nu efter forbrug, noget, som vel er relativt retfærdigt i forhold til kortlægningen af oversvømmelser, sådan at Jensen, Pedersen, Hansen og Sørensen kommer til at betale en større del af regningen, selv om det måske er dem, der bruger meget få kubikmeter i deres daglige drift i hjemmet?
Er det sådan, man skal forstå det, Venstre vil?