runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Hvad er det helt konkret for kvaliteten ude på skolen, der gør, at det er kommunen, der skal træffe den afgørelse, og ikke skoleledelsen?
For hvis vi gerne vil styrke skoleledelsen og mandatet ude på skolen, hvad er så kvaliteten i, at kommunen træffer afgørelse om at udlicitere eller ikke udlicitere?
Christine Antorini (S), 2013-02-07:
Det er netop for at sige, at der kan være forskellige konkrete forhold i den pågældende kommune, der betyder, at kommunen ønsker at fastholde den overordnede ledelsesmæssige beslutning i forhold til udvikling af kommunens samlede struktur, herunder i forhold til den ansættelsespolitik, der skal være på de forskellige skoler.
Og som jeg også nævnte, er det altså sådan, at en lærer jo ikke bliver ansat til den enkelte skole, men bliver ansat til at kunne varetage opgaver på kommunens skoler.
Men der kan også være forhold, der gør, at kommunerne siger: Her synes vi det giver mening, at der konkret bliver givet opbakning til, at det er den enkelte skoleleder, der træffer beslutningen.
Og det er der jo altså også kommuner der gør.
Det er en meget fin og fleksibel model, som samtidig bevarer det overordnede ansvar for skoleudviklingen hos kommunalbestyrelsen.
Karen Ellemann (V), 2013-02-07:
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål i forlængelse af ministerens klare udmelding om, at ministeren ikke ønsker at støtte initiativet med, at skolelederen skal have den kompetence, der handler om at kunne sætte det bedste hold.
Jeg vil spørge, om ministeren tror, at det i forbindelse med at tiltrække dygtige skoleledere kunne have indflydelse på selve jobbeskrivelsen, altså om det kunne have en betydning for, hvor attraktivt man finder jobbet, at man rent faktisk som skoleleder også har den personlige kompetence, det alt andet lige er at skulle hyre og fyre?
Christine Antorini (S), 2013-02-07:
Det er selvfølgelig en helt central ledelsesmæssig opgave for skoleledelsen at vurdere, hvem der vil være de bedste medarbejdere til skolen, og derfor er det jo også meget almindeligt i ansættelsessituationer, at der faktisk er et ret bredt ansættelsespanel, når der f.eks. skal ansættes lærere til skolen.
Nogle gange er forvaltningen repræsenteret, og andre gange er det uddelegeret til skoleledelsen.
Så uanset om kommunen har besluttet, at det i sidste ende er kommunen, der har ansvaret, eller om kompetencen uddelegeres til skoleledelsen, så er det vigtigt, at man har det som kompetence, også som skoleleder.
Karen Ellemann (V), 2013-02-07:
Jeg håber, ministeren vil give mig ret i, at det så måske er en kompetence, der kan være sådan lidt hul i de situationer, hvor kommunalbestyrelsen vælger ikke at give skolelederen den kompetence.
Og det er der jo eksempler på.
Det er korrekt, at der heldigvis også er eksempler på, at man har videredelegeret det, men alt andet lige er det her jo et forslag, der rent faktisk vil cementere, at den mulighed skal bruges.
Så det var blot en kommentar.
Men spørgsmålet skal specifikt lyde: I de tilfælde, hvor en lærer så ikke længere skal yde tjeneste på en skole, måske fordi en skoleleder har indstillet til skolebestyrelsen, at vedkommende lærer ikke er fagligt kompetent nok til at fortsætte der, betragter ministeren det så også som et problem, at vedkommende lærer stadig væk jo er ansat og dermed så måske bliver flyttet til en af de andre skoler – altså, at man så at sige bliver hængende som kommunalt ansat, selv om skolebestyrelsen er vidende om, at der kan have været faglige problemer på en skole?
Christine Antorini (S), 2013-02-07:
Jeg synes, at eksemplet jo netop illustrerer, hvorfor det er fint, at man har en balance i det, ved at det overordnede ansvar ligger hos kommunalbestyrelsen – forvaltet via den skoleforvaltning, der er – for det betyder, at hvis der er ansættelsesmæssige problemer, som også kan ende med en fyring, vil der selvfølgelig være en drøftelse på og en indstilling fra den pågældende skole, som så også bliver drøftet med den pågældende forvaltning.
Og det at have den dialog om den fælles ledelsesopgave er som regel ikke helt tosset, for det er selvfølgelig altid, uanset hvordan omstændighederne er, en alvorlig situation, hvis man står og skal fyre, og derfor synes jeg faktisk, det er fint, at der er den balance, som ligger i loven i dag.
Karen Ellemann (V), 2013-02-07:
Alene ud fra de spørgsmål, jeg netop har stillet ministeren, kan det nok ikke komme som nogen overraskelse, at vi i Venstre støtter Liberal Alliances forslag og deler partiets opfattelse af, at det faktisk er helt essentielt, at en skoleleder får retten til at ansætte og afskedige for simpelt hen bedre at kunne udøve kompetent ledelse.
Så vi hilser forslaget velkommen.
Vi har jo i øvrigt også tidligere haft en debat, hvor det var et element i et større beslutningsforslag, så jeg synes, det er fornuftigt, at det er blevet pillet ud, så vi nu har det som det rendyrkede forslag, det er.
Det kan vi støtte.
I forvejen er skoleledelsen ansvarlig for en skoles funktion, for skolens resultater, for arbejdsmiljøet osv.
Med til det synes vi i Venstre i hvert fald at det hører helt naturligt, at man har ansvaret og dermed også friheden til at bestemme, hvem der skal være en del af hele medarbejderstaben.
Vi mener samtidig også, at det faktisk er en unødvendig og noget besværlig proces i dag, når der er de tilfælde, som loven skaber, hvor udgangspunktet er, at kommunalbestyrelsen i dag ud fra en skoles udtalelse skal træffe beslutning om, hvorvidt en person skal være ansat eller ej eller skal afskediges.
Jeg vil blot sige, at vi i Venstre har en ambition om at skabe den bedst mulige skole, og vi mener faktisk, at et skridt i den retning vil være, at skoleledelserne i højere grad får mulighed for netop at sammensætte det bedst tænkelige lærerteam for den enkelte skole.
Så kan jeg selvfølgelig godt forstå, at Liberal Alliance må bruge beslutningsforslagsmuligheden nu og her vel vidende, at der er nogle forhandlinger i gang om en reform af folkeskolen.
Men jeg vil i hvert fald her tilkendegive over for Liberal Alliance, at det her forslag agter vi at bringe med ind i forhandlingerne.
Det er blot for at give tilsagn om det.
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Som sagt synes jeg, at det er vigtigt at fastholde princippet om, at lige det, vi taler om her, er fordelt helt fair.
Og det er jo også omkostningsdækkende for den enkelte øvelse, som vi også beder dem om at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Jeg tror på en ordentlig, sammenhængende jernbanedrift og i øvrigt på sammenhæng mellem jernbanedriften og den øvrige kollektive trafik i det her land.
Det kan gøres på mange måder.
Det vil jeg indrømme, og jeg er åben over for de forslag, der evt. kan komme på bordet.
Men det er vigtigt for at sikre sammenhængen, at der er én operatør.
Og til den der evige påstand om, at Arriva gør det meget bedre og kører til den halve pris osv. osv., vil jeg sige: Der er forskel på at køre tog mellem København og Aarhus via Fyn og køre tog mellem Tønder og Esbjerg og Esbjerg og Skjern.
Det ved vi alle sammen at der er.
For vores vedkommende ser vi gerne, at der er én togoperatør, som står for jernbanedriften for at skabe sammenhæng i jernbanedriften her i landet – ja.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Det lagde transportministeren hovedet på blokken på dengang.
Jeg kan se, at transportministerens hoved sidder der endnu, og jeg tror også, at justitsministeren er interesseret i at beholde sit hoved.
Så hvis vi kunne blive enige om, at det bare er en ekstra omkostning, så kunne vi måske vurdere, hvordan det skal være for dem over 70 år.
Behøver de at have et nyt kørekort med den nye chip?
Så ville vi lave noget, der er mindre omkostningstungt, og så kan det blive billigere.
Var det ikke en idé?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Det er fornemt.
Nu er hr. Karsten Nonbo jo allerede på sporet af billigere løsninger.
Det klæder virkelig det parti, at man overhovedet er kommet dertil, så det glæder mig meget, vil jeg sige til hr. Karsten Nonbo.
Så hvis vi er ved at træne til efterhånden alle sammen at skærpe opmærksomheden på de her stigninger, så bliver det godt, så er det gode tider, vi går i møde, så tak for det.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Vi er fra konservativ side som udgangspunkt enige i de intentioner med lovforslaget, som flere ordførere allerede har været inde på.
Er det nu den rigtige måde, man har fået det skruet sammen på?
Vi er også lidt opmærksomme på, om det nu er den helt rigtige måde, man gør det på.
Opnår vi det, vi gerne vil med forslaget?
Jeg tror på, vi gør det, men det ville være rart at få det dokumenteret under udvalgsbehandlingen.
Jeg er også lidt bekymret for, at man over for chaufførerne lægger op til, at der kan være nogle lempelser, hvis det er bagatelagtige forseelser, små forseelser osv.
Men man skriver så også direkte i forslaget, at det i øvrigt ikke gælder arbejdsgiveren.
Arbejdsgiveren skal stadig væk bone fuldt ud.
Hvis det er en bagatelagtig forseelse, så er det vel en bagatelagtig forseelse, uanset om det er chaufføren eller vognmanden, der begår den?
Hvilken andel har vognmanden i det?
Vi straffer vognmanden ved at prøve at beskytte chaufførerne mod, at vognmændene presser chaufførerne til at overtræde eller tilsidesætte reglerne, for at man kan tjene nogle flere penge.
Det er det, der er formålet.
Så vi vil gerne dyrke de der bødesatser under udvalgsbehandlingen, men ellers synes vi, at intentionerne i det her er de rigtige.
Selvfølgelig skal man ikke gå forbi i stilhed, hvis reglerne overtrædes, men der skal være rimelighed i de sanktioner, der er forbundet med det, og så tror vi på, at vi får samlet op på det.
Men samlet set er vi positive over for forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Jeg har et spørgsmål om noget, som vi var inde på før, og jeg skal med det samme sige, at jeg har respekt for, hvis justitsministeren ikke kan svare nu, da det er lidt teknisk.
Så gør han det efterfølgende skriftligt.
Men så er det luftet, at spørgsmålet vil komme, og så kan justitsministeren ligge vågen i nat og tænke over det.
Men var det ikke en idé, at vi, når vi får indført den chip, også brugte den rent teknisk og fremskyndede et arbejde med at få sådan noget som førerkort, og hvad der ellers er – erhvervskort og tilladelser – lagt ind i den samme chip, således at vi er rationelle i forhold til den?
Det andet, jeg vil sige, er: Vi ved jo, at når man bliver 70 år og derover, skal man skifte kørekort noget tiere, hvis man vil fortsætte med at have kørekort, til man er 90-100 år – og hvis man kan selvfølgelig.
Mit spørgsmål er, om man måske ikke kunne lægge ind i det her med chippen, som jo koster de her 20 kr. ekstra, at kørekortet bare udløber, når man er 90 år, men fra man er f.eks. 75 år, så stiller man med en lægeerklæring hvert andet år, men beholder det samme fysiske kørekort, så vi ikke har det ressourcespild.
Hvis ministeren ikke kan svare nu, tager vi det under udvalgsbehandlingen.
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Til det første spørgsmål: Jeg sover sådan set meget godt om natten, og jeg tror ikke, det her får mig til at holde mig vågen.
Men jeg skal love hr. Karsten Nonbo, at vi nok skal finde et godt svar.
Jeg synes, det ligger en kende ud over det, der er i lovforslaget.
Det finder vi selvfølgelig et svar på.
Med hensyn til, om man skal fastholde så at sige omkostningsordningen ved fornyelse af kørekort også fra over 70 år, synes jeg, man skal forholde sig til de her 20 kr., vi taler om.
Det svarer til 1½ l benzin.
Det er det, vi taler om.
Så jeg tror, det er til at overkomme, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Jeg synes, det er vigtigt at fastholde, at det, vi taler om, er omkostningsdækkende, og der er nogle krav til fornyelse af kørekort her, som det selvfølgelig også påvirker.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Det lyder da meget rigtigt, men det, man så bare skal huske, er, at hver gang de der 20 kr. ekstra skal betales, skal vedkommende også betale ekstra for en lægeattest, og vedkommende skal køre hen til lægen, og det koster mere end de 1½ l benzin, som justitsministeren henviser til.
Så samlet set er det lige så dyrt for en, der er +70 år at skifte kørekort, som det er for en, der skal erhverve det for første gang, for der skal altså ud over de her 50 kr. stilles med en lægeerklæring for at få det fornyet.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Det er for lige at bore lidt videre i hele det der spørgsmål om ubetinget frakendelse.
Man kan jo læse ud af bemærkningerne, at langt, langt de fleste overtrædelser i forbindelse med kontrolapparatet er i kategorien meget alvorlige overtrædelser, og det er selvfølgelig, fordi det jo, hvis man forbryder sig mod kontrolapparatet, om jeg så må sige, giver anledning til, at man også kan sløre snyd med køre-hvile-tiden.
Og så er det, jeg spørger: Hvad er så meget alvorlige overtrædelser efter den her nye lovændring?
Giver det anledning til betingede eller ubetingede frakendelser?
Det er der, jeg er blevet i tvivl, om jeg så må sige.
Marie Krarup (DF), 2013-02-07:
Der er mange undersøgelser, der peger på, at den helt afgørende faktor for kvaliteten i undervisningen er lærerens person.
Det siger min egen erfaring også.
Derfor er det også af stor vigtighed, at lederen på den enkelte skole har indflydelse på, hvem der arbejder på hans eller hendes skole.
Som det er for øjeblikket, har den enkelte skoleleder i folkeskolen ikke nødvendigvis fuld kontrol med, hvem der hyres og fyres på vedkommendes skole.
Der findes lærere, der ikke burde være lærere.
De skal hjælpes til et job i en anden sektor i stedet for at hjælpes til et job på en anden skole.
F.eks. kan det ske, at en sådan lærer fyres på en privatskole for siden at ansættes på en kommuneskole, eller at en lærer fyres på den ene kommuneskole for bagefter at ansættes på den anden.
Det er naturligvis en uheldig udvikling og skidt for vores folkeskole, som i den grad har brug for en hjælpende hånd i dag.
Dansk Folkeparti ser derfor positivt på forslaget om at sikre skoleledere større indflydelse på sammensætningen af deres hold af lærere.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan belyse, at der er en sammenhæng mellem, at der findes uduelige lærere – der findes vist nogle uduelige inden for samtlige brancher i Danmark – og at ansatte og forældre også er med til at indstille til ansættelse af lærerne.
Hvordan er den kobling?
Karen Ellemann (V), 2013-02-07:
Jeg tror lige, at jeg vil hænge fast i det spørgsmål, der er stillet, for det er jo ret relevant.
Ordføreren får det til at lyde, som om det sådan er meget enkelt for den kompetente skoleleder at få ansættelseskompetencen.
Hvor enkelt er det?
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Nu er det altså lidt ærgerligt at være den, der står heroppe, for så må man jo ikke stille spørgsmål til salen.
Hver gang jeg har spurgt en skoleleder, om det har været et problem for vedkommende, har man sagt: Nej, vi har mulighederne for at fyre de lærere, som vi gerne vil af med.
Så jeg har aldrig mødt en skoleleder, som mente, at det her var et problem.
Og som svar på fru Karen Ellemanns spørgsmål vil jeg så sige, at i det lægger jeg også, at de selv oplever, at de har muligheden for det.
Karen Ellemann (V), 2013-02-07:
Men hvis det ikke er et problem, hvorfor så ikke forenkle det og netop med det her forslag cementere det og lovstadfæste, at det så faktisk er en skoleleders kompetence, for dermed at sikre, at der bliver tale om en reel kompetence, at der bliver tale om et reelt ansvar?
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Det, der gør skolelederstillingen endnu mere attraktiv, har vi jo i høj grad også et ansvar for herinde, ved at vi er med til at afbureaukratisere.
Det er derfor, at vi med folkeskolereformen også lægger op til at forenkle kvalitetsrapporter, elevplaner og nogle af de andre ting, der skal være med til at give et større ledelsesrum.
Hvad det her konkrete forslag angår, må jeg bare gentage mig selv – og jeg beklager over for seerne, at det er det samme, de hører igen og igen, men det er det samme spørgsmål, der bliver stillet: Der er mulighed for i folkeskoleloven, som den er i dag, at lægge det ud til de enkelte skoler.
Jeg har ikke mødt nogen skoleleder, som sagde, at det var et problem.
Jeg har fuld tillid til, at man godt kan finde ud af det lokalt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-07:
Som bekendt forhandles der i de her måneder om et løft af folkeskolen, så vi kan gøre en god skole bedre.
Det er et løft, der omfatter hele folkeskolen, herunder også hvordan skolerne ledes, og hvilke tiltag der kan gøres for at sikre en god ledelse på den enkelte skole.
Og netop fordi der forhandles om det emne, som beslutningsforslaget omhandler, så kan SF heller ikke støtte det her og nu.
Vi skal forhandle om de her ting i forligskredsen.
I mange tilfælde er det faktisk helt afgørende med en god skoleledelse for at sikre en god skole.
Det gælder både rent praktisk på de skoler, der enten er meget store, eller som ligger på flere matrikler, og jo i høj grad også for at sikre den faglige udvikling og sparring, som enhver moderne arbejdsplads har brug for.
Er der trivsel og gode udviklingsmuligheder for de ansatte, er der også grobund for en endnu bedre folkeskole for vores børn.
I den forbindelse mener vi ikke, at skolelederens eventuelle mulighed for at hyre og fyre den enkelte lærer er det mest afgørende.
Som vi oplever det, lytter kommunalbestyrelserne og skoleforvaltningerne allerede i dag til de tilbagemeldinger, de får fra skolerne.
Så det er ikke vores indtryk, at der er tale om noget stort problem.
Til gengæld ser vi gerne, at man løfter skoleledernes kompetencer, så de bliver endnu bedre til at sikre den faglige sparring med lærerne, men også at samspillet mellem lederne selv og lærerne og den forældrevalgte skolebestyrelse og eleverne opprioriteres.
Derfor har regeringen som led i udspillet til et løft af folkeskolen foreslået 60 mio. kr. afsat til kompetenceudvikling af lederne i skolen.
Vi vil også gerne være med til at diskutere, hvordan vi løfter kompetencerne i skolebestyrelserne.
Her er det jo interessant at bemærke sig, at skole og forældre selv har peget på, at man ønsker, at skolebestyrelsesmedlemmerne får et kompetenceløft og i højere grad bliver klædt på til at agere ledelse på skolerne.
Og set i det lys er det måske også den vej, vi skal gå, altså at vi først og fremmest klæder folk på til at sidde i skolebestyrelse, før vi giver dem kompetencerne til at hyre og fyre lærerne.
Men med de bemærkninger kan SF altså ikke støtte beslutningsforslaget.
I langt de fleste tilfælde synes jeg, det er bedst, som det foregår i dag, altså at det er skolelederen, der er med til ansættelsessamtaler, i forbindelse med at der skal ansættes en lærer på en bestemt skole.
Ansættelsesmyndigheden ligger ganske vist i kommunen, hvilket er meget smart, fordi lønforhandlinger og den slags ligger centralt hos en ansættelsesmyndighed.
Men det er jo ret beset i praksis sådan, at skolelederne har indflydelse på, hvem der bliver ansat på skolen, og jeg synes, det er meget fornuftigt, at det er sådan.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Men hvis ordføreren er meget tilfreds med, at det er sådan i dag, ser ordføreren så et problem i, at man i nogle kommuner udliciterer ansvaret til den enkelte skole?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-07:
Nej, overhovedet ikke.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, så kan det godt være, at det er meget godt, som det foregår i dag, men i folkeskoleforligskredsen er det relevant at kigge på, hvordan vi får bedre skoleledelse.
Det er SF meget optaget af, og det er det, vi lægger op til.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Det er ikke altid i debatterne, at man allerede har fået noget ud af det foreløbige forløb.
Jeg har fået det ud af det indtil nu, at både den socialdemokratiske ordfører og ministeren har forsikret, at folkeskolen fortsat skal drives i kommunalt regi.
Men der kan jo være rummelighed inden for alle familier, så det beroliger mig noget.
Den danske folkeskole er vores vigtigste kulturbærende institution.
Derfor er det et rigtig vigtigt emne, Liberal Alliance bringer frem i dag.
Skolens betydning for både individer og samfundsfællesskabet er enorm, og hos Enhedslisten vil vi styrke folkeskolen og gøre den til det naturlige førstevalg for samtlige forældre i Danmark.
Ændringer af skolen skal overvejes nøje, for i skolen skal man træde varsomt.
Det er der, mennesker bliver til.
Folkeskolen skal afspejle det samfund, vi ønsker.
For Enhedslisten drejer det sig om et samfund, hvor demokratiet er ført helt igennem og ikke stopper ved fabriksporten, som vi sagde for nogle år siden, sådan at det bliver et mål for elevernes dannelse og læring, og sådan at det bliver en måde for skolen at fungere på.
Der har i de senere år været en glidning hen imod den stærke skoleleder.
VKO gennemførte i 2009 en række tiltag, som skulle give den her stærke skoleleder.
At så new public management-strategien har gjort, at skolelederen er blevet en købmand, der sidder placeret bag ved en skærm og kommer mindre og mindre derud, hvor han egentlig skulle være, nemlig ud at give den pædagogiske og faglige vejledning til sine lærerkolleger, er en meget uheldig tendens, som vi må se at få gjort op med.
Nogle gange siger vi for sjov derude, at i gamle dage var det: Hvem sidder der bag skærmen?
Det var jo Jens Vejmand – ikke Bill Wyman, som nogen siger.
Men nu er det altså skolelederen, der sidder deromme bag skærmen.
Vi har bemærket, at regeringen i sit udspil til folkeskolereform vil gøre det frit for kommunerne, om der fortsat skal være et pædagogisk råd.
Det er altså demokratisk bakgear, som Enhedslisten gerne vil advare imod.
Arbejdspladsdemokrati handler om, at samtlige parter på en arbejdsplads – og på en skole er det elever, det er forældre, det er personale, og det er det ledelse – sammen laver en fælles folkeskole.
Lederens rolle er helt overordnet at være leder af den tid, børn og unge får stillet til rådighed, så de kan udvikle den livsduelighed, der skal give dem noget at leve af og noget at leve for.
Enhedslisten ønsker ikke at fjerne medindflydelsen for forældre, ansatte og elever.
Skolebestyrelsen skal fortsat være indstillende myndighed i forhold til ansættelse af lærere, og lærerne skal fortsat være ansat i det fælles skolevæsen, og derfor kan vi ikke støtte B 34.