runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Den anden del af det er: Har jeg ikke ret, når jeg læser forslaget på den måde, at det rent faktisk er muligt som chauffør på en lastbil, der transporterer dyr, under den samme tur at få mere end et klip, altså at man rent faktisk kan opnå at få tre klip på den samme tur?
Så begynder vi jo at tale lidt om, hvilken størrelse de her klip har, for det kan det jo være svært at forholde sig til.
Skal det være tre eller seks eller ni eller hundrede?
Vi må altså forholde os til, at man rent faktisk på én og samme tur uden at lave dyremishandling kan komme i den situation, at man får tre klip, skal have uddannelse, blive kontrolleret, gå til eksamen og ny prøve, og at man får en betinget frakendelse.
Først derefter kommer der så yderligere, som ministeren foreslår, tre muligheder, som igen kan udløses på én og samme tur.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Vi er meget enige i, at der bliver lagt op til, at man med det samme kan gå ind og gøre det.
Men jeg vil fastholde, og det er også det, arbejdsgruppen siger, og det er det, der ligger til grund for det her med klip, at det er forhold, der har indflydelse på dyrenes velfærd under transporten, som udløser et klip.
Derfor er det overordnet set et spørgsmål om dyrevelfærd, vi diskuterer, også når vi diskuterer de kliprelevante overtrædelser.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Det er netop for, at man ligesom kan gå ind og få gjort noget ved dem, som ikke kan finde ud af at overholde de spilleregler, der er af hensyn til dyrene.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er korrekt, at der er forskel på dyrevelfærd og dyremishandling.
Hvis der er tale om dyremishandling, har jeg så ikke læst rigtigt og forstået lovforslaget rigtigt, når jeg mener, at man med det samme får det frakendt?
Så taler vi hverken om tre plus tre eller tre plus en eller noget som helst andet.
Dyremishandling medfører omgående fratagelse af retten til overhovedet at transportere dyr.
Har jeg ret i det?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Jeg går ud fra, vi er enige om, at der er en grund til, at man har lavet de her regler for f.eks. strøelse og har et arealkrav.
Jeg går ud fra, at det er, fordi vi er enige om, at det er noget, der har betydning for, om dyrene også har det godt under transporten, så det er jeg ikke enig med den konservative ordfører i.
Jeg mener, det er forhold, som har indflydelse på, om dyrene har det godt under transporten, og derfor synes jeg også, det er rigtigt, og det går jeg sådan set også ud fra at den konservative ordfører er enig med sin minister i, at det er ting, som bør udløse klip.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Ja, det er så det ordvalg, man bruger.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Det står sort på hvidt i den arbejdsgrupperapport, så hvis hr. Allan Niebuhr ser i den, vil han også se, at det er det, jeg lægger til grund for min argumentation.
Ministeren har så sent som i dag på et åbent samråd bekræftet, at det er overtrædelser, der har direkte betydning for dyrene velfærd.
Det har jeg noteret her på min lille blok.
Så det er sådan set ikke noget, jeg selv har fundet på.
Det er arbejdsgruppens argumenter.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Der var en udtalelse fra ordføreren om, at gives der et klip, har forseelsen haft direkte konsekvens for dyrene.
Det mener jeg netop ikke er tilfældet for alle klippene.
Det behøver bl.a. ikke have direkte konsekvens for dyrene, hvis der ikke er tilstrækkelig strøelse.
Det behøver bl.a. ikke at have direkte konsekvens for dyrene, hvis der er for mange dyr på køretøjet.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Som jeg har nævnt flere gange i mine besvarelser heroppefra, er der jo netop tale om, at vi med det her forslag ikke bare lukker et hul, men henter det ind, som vi har tabt ved kapitalfondenes aggressive skattespekulation.
Herudover overholder vi skattestoppet, og indgrebet forhindrer, at tabet for den danske statskasse eskalerer til de 15 mia. kr., som ministeriet har beregnet ville være tilfældet, hvis ikke vi foretog os noget.
I den sammenhæng er der logik i forslaget.
Der er det målrettet, der er det dækkende.
Med hensyn til hvordan tilbageførslen så i øvrigt udmønter sig inden for de forskellige virksomheder og brancher, må jeg jo bare sige til hr. Frank Aaen, at vi altså har lighed for loven i det her land.
Vi kan ikke sådan, fordi der er nogle, vi synes mindre godt om, og nogle, vi synes lidt bedre om, fordele skatteprocentsatserne og fordele og ulemper efter, hvem vi kan lide.
Vi har lighed for loven.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Jeg anerkender, at hr. Kim Christiansen er reserveordfører, så vi derfor måske skal holde lidt igen med de sådan tekniske detaljer.
Jeg er bare alligevel nødt til at spørge, om Dansk Folkeparti står ved hr. Kristian Thulesen Dahls udtalelser fra april om, at den her skattepakke ikke må indregne såkaldte dynamiske effekter.
Mener Dansk Folkeparti, at det lovforslag, der ligger nu, er fri for de her dynamiske effekter i provenuberegningen?
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Jamen skattestoppet har aldrig nogen sinde hindret, at skattehuller kan lukkes og skal lukkes.
Men jeg anerkender og takker for Det Radikale Venstres respekt og anerkendelse af, at jeg og mit parti er ærlige.
Jeg håber, at jeg på et tidspunkt får lejlighed til at kvittere.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Altså, ærlighed er jo en rigtig god ting for en politiker, og jeg vil rose hr. Kim Andersen for hans ærlighed, når han siger, at selskabsskattesænkningen intet har med lukning af skattehul at gøre.
Det har dermed en effekt, netop overholdelse af skattestoppet.
Det vil sige, at når man finder et hul, skal alle de, der sidder rundt om hullet, dele det, man finder nede i hullet.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Man kan sådan set ikke sige, at nedsættelsen af selskabsskatteprocenten har en mission i forhold til, at skattehullet lukkes.
Men vi ønsker at overholde skattestoppet, som jeg også sagde i min ordførertale, og vi ønsker ikke samlet set at forringe danske virksomheders konkurrenceevne.
Derfor ønsker vi at reducere selskabsskatteprocenten, så slutspillet går i nul for statskassen, når vi har hentet det hjem, som allerede er sat til.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, hvilken effekt skatteprocentens størrelse har, for at netop det her skattehul lukkes.
Samtidig kan jeg så lige oplyse hr. Kim Andersen om, at det netop var den radiale ansvarsfølelse over for de skatteplagede lønmodtagere, der var årsag til, at vi forlod forhandlingerne.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Venstre kan støtte forslaget.
Det er et nødvendigt forslag, som skatteministeren her fremsætter, og det er at udvise rettidig omhu, at det sker.
Kendsgerningen er jo den, at vi i sensommeren 2006 modtog en EU-dom, der sagde, at de hidtidige CFC-regler, som de kaldes, værnsreglerne, ikke længere var lovlige, EU-medholdelige.
Samtidig begyndte vi jo at registrere virkningerne af de internationale kapitalfondes opkøb af danske virksomheder og af danske koncerner og deres kreative skattespekulation mod den danske statskasse.
Derfor er det naturligvis rigtigt at foretage et indgreb for at beskytte vores danske erhvervsskattebase.
Der har været langvarige forhandlinger om det her spørgsmål, det er kompliceret stof.
Vi har ønsket at foretage det nødvendige, vi har ønsket at lave et robust og fremadrettet erhvervsskattesystem.
Derfor er der også en reduktion i selskabsskatteprocenten med i dette forslag.
Procenten sættes ned fra de nuværende 28 pct. til 25 pct. Dermed ligger Danmark gennemsnitligt i forhold til de europæiske selskabsskattesatser, og det vil bidrage til, at løsningen, som den er skitseret i det her lovforslag, er robust, er holdbar og tager højde for det, den skal, og samtidig at Danmark bliver et interessant land at foretage sin investering i.
Og det er jo også godt og fornuftigt, for det er med til at sikre en fortsat vækst og udvikling af dansk erhvervsliv, beskæftigelse og valutaindtjening.
Ud over at reducere selskabsskatteprocenten foretages der med det her forslag nogle justeringer i virksomhedernes rentefradragsmuligheder og i afskrivningsreglerne på nærmere bestemte vilkår.
Samlet set er forslaget afbalanceret.
Det henter det skatteprovenu hjem, som vi har mistet ved kapitalfondenes kreative skattespekulation.
Det er af Skatteministeriet estimeret til at være 2 mia. kr., og det ville i de kommende år, hvis ikke regeringen greb ind, stige til et minus på 15 mia. kr. om året.
Ja, det tab elimineres, vi henter det tabte, de 2 mia. kr. ind.
Skattestoppet er overholdt, og det økonomiske råderum er genoprettet.
Jeg er glad for, at det har kunnet lade sig gøre at lave en aftale med Dansk Folkeparti om det nødvendige i denne sammenhæng.
Jeg er ked af, at andre ikke har vist samme ansvarsfølelse over for, hvad vi i Venstre opfatter som en bunden opgave i forhold til EU-dommen og i forhold til at værne den danske selskabsskattebase og samtidig skabe et fremadrettet og robust selskabsbeskatningssystem i Danmark.
Men så er det godt, at der er andre partier, der viser den ansvarlighed.
Venstre støtter det forslag, der her er lagt frem af skatteministeren.
Vi synes, det er gennemarbejdet, at det er fornuftigt.
Det tager højde for de indsigelser, der kom fra organisationer og virksomheder i høringsproceduren, og der har været en nøje afstemning af de indsigelser, der er fremkommet, og det, som var hensigten med det oprindelige forslag.
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Det, som vi valgte at gøre, var at sikre, at det er muligt også at bruge Københavns Lufthavn som et stort internationalt knudepunkt.
For det, vi kan se i øjeblikket, er, at flere og flere flyrejser sker ved skift mellem flyselskaber, og den måde, som vi havde indrettet flypassagerafgiften på i Danmark, var skadelig for Københavns udvikling.
Jeg tror på, at det er vigtigt for udviklingen af det regionale erhvervsliv, at de har en hurtig og let adgang til hovedstaden, og det har man ved at opretholde de regionale lufthavne, vi har i Danmark.
Noget, der kunne hjælpe til at opretholde de regionale lufthavne, var at få afskaffet flypassagerafgiften.
Så jeg mener, det var helt rigtigt, at regeringen fik den fjernet.
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-02:
Når jeg nævner flypassagerafgifter, er det i forbindelse med en europæisk diskussion om det, hvor vi valgte at tage bagtroppen.
Frankrig indfører noget, Sverige indfører noget.
Danmark tog det væk, vi havde.
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Jeg tror, at den folkelige definition af en skatteskrue er, at det er en, som SF ønsker at stramme, og som regeringen ønsker at lette.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at når SF’s ordfører peger på spørgsmålet om flyafgifter, er jeg lidt forundret, for jeg mangler stadig væk at høre, hvilke lande ud over Danmark det er, der har haft en flypassagerafgift.
Sverige har ikke haft det tidligere – der har været overvejelser om, hvorvidt der skulle indføres en.
Så hvis der ikke er andre lande end Danmark, der har haft en, er det ganske rigtigt, at vi så er de eneste, der fjerner den, men det er, fordi de andre ikke har haft den.
Så jeg mangler stadig væk at høre: Hvilke lande er det, der skulle have haft en flypassagerafgift a la den danske?
Sverige havde overvejelser.
Jeg har ingen erindring om, at de rent faktisk skulle have valgt at indføre den.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministerens, skal vi sige analyse af, hvad en skatteskrue er.
For vi snakker internationale erhverv, og så flytter man jo markedsandele landene imellem.
Nu er Danmark kommet ajour på et område, og det vil sige ajour i den nedre ende.
Så nu er der en række andre lande, der skal komme ajour for at flytte nogle markedsandele tilbage.
Det er det, jeg kalder en skatteskrue, som også fungerer på selskabsskatten, som også fungerer på flyafgifter, hvor Danmark med den regering, vi har, præcis er foregangsland i forhold til Sverige, i forhold til Frankrig, altså, afgifter væk, så vi kommer ajour, forrest i kapløbet, så de efterfølgende kan komme ajour ved at tage deres afgifter væk.
Er det ikke det, der er en skrue nedad, som den tidligere spørger sagde, mod nul?
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Jeg kan ikke bekræfte nogen af delene.
Den sidste del har jeg ikke noget kendskab til, og den anden del mener jeg decideret er forkert.
For hvis man kigger på undersøgelserne, så har bl.a. engelske undersøgelser vist, at selv om de nominelle selskabsskatter er blevet sat ned, så er selskabernes betaling i forhold til landenes bruttonationalprodukt gået op.
Så hr. Frank Aaens påstand om, at man skulle være på vej til at nedbringe selskabsskattebetalingerne i Europa, mener jeg er direkte forkert.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Jamen jeg synes da, at man skal svare på de ting, der bliver rejst.
Det, jeg sagde før, var, at skattebetalingen i Danmark jo er vokset, fordi vi har stjålet skattegrundlag fra andre lande, og at det selvfølgelig kun er et spørgsmål om tid, før de andre lande stjæler det tilbage.
Altså, enhver kan jo se, at det er det, der sker.
Alle internationale undersøgelser viser, at den reelle skattebetaling fra erhvervslivet er faldende – punkt 1.
Punkt 2: Samtidig med at der kom lidt flere penge i den danske statskasse, midlertidigt, mistede vi indtil videre det dobbelte, fordi A.P. Møller-Mærsk skulle flytte en skattegæld, de havde placeret i Bilka, over i A.P. Møller og dermed få den slettet.
Det er også fakta.
Kan vi ikke få det bekræftet?
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Altså, jeg synes først og fremmest, at hr. Frank Aaen skylder at adressere det, jeg har foreholdt ham i mine indlæg, nemlig at skattebetalingen gennemsnitligt, siden vi har indført tonnageskatten, er højere, end den var, inden tonnageskatten kom.
Skattebetalingen har gennemsnitligt været højere.
Så er der spørgsmålet om, om vi så går mod nul.
Det er jo pudsigt at se, at efter at man indførte en tonnageskat med en formelt set lavere sats, har den reelle skattebetaling været højere.
Og hvis man tegner et bredere billede af det og kigger på den europæiske erhvervsbeskatning i de seneste år, har vi kunnet se, at selskabsskatternes andel af BNP, på trods af at der i den vesteuropæiske samarbejdsorganisation OECD har været en generelt faldende selskabsskatteprocent nominelt, har været stigende.
Det betyder faktisk, at erhvervene bidrager mere, på trods af at man kan sætte deres nominelle selskabsskatter ned.
Det skyldes, at man får mere robuste og sikre selskabsskatteregimer.
Og det er også det arbejde, vi står over for i Danmark, og det arbejde, vi går videre med.
Så jeg tror ikke på ideen om, at man konkurrerer skatter og afgifter ned på et nul.
Jeg tror rent faktisk på, at hvis man laver konkurrencedygtige skatter og afgifter, så sikrer man også, at man får et godt og sundt erhvervsliv.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Den ene ting er, at skatteministeren jo ikke svarede på det principielle, nemlig at vi har en negativ spiral, hvor rederierne og andre multinationale selskaber spiller landene ud imod hinanden.
Det, der er brug for, er en indsats, i forbindelse med hvordan vi får spiralen vendt den anden vej og lavet et internationalt samarbejde om, at de her selskaber kommer til at betale skat, i stedet for at de stille og roligt går ned mod et absolut nul i skattebetaling.
Den anden ting er, at når skatteministeren ikke kan kende de tal, som jeg nævnte før, er det jo, fordi skatteministeren ikke læser aviser og ikke selv har et regnskab over de skatteindtægter, der mistes, for alle og enhver, der kan læse regnskaber og også har set dem omtalt i aviserne, ved, at A.P. Møller havde skibe placeret i Bilka, som var på vej til at skulle betale en lille milliard i skat af deres overskud, men ved hjælp af den her regering kunne de skibe bare flyttes over i A.P. Møller selv i tonnageskatteordningen, og så satte man en streg over milliarden, en lille milliard.
Men helt ærligt, vil jeg spørge skatteministeren, kan man ikke godt tage det med i regnestykket?
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Det kan nok så mange demagogiske udtalelser ikke ændre ved.
Når man kigger på, hvad der er kommet ind, i forhold til hvad der kom ind tidligere, har vi fået en øget skattebetaling, og derfor er der i de indlæg, der har været med kritikpunkter til det her, blevet sprunget et par fakta over i opbygningen.
Det, der er væsentligt i ordningen, som vi lægger frem nu her, er, at vi matcher nogle af de lande, som vi konkurrerer mest klart med, i forbindelse med at sikre, at vi får en god og konkurrencedygtig skattepakke i forhold til rederierhvervet.
Vi matcher dem, vi overgår dem ikke.
Vi overgår ikke Holland eller Storbritannien, som er de lande i Europa, som vi konkurrerer mest med, ved at være lande, hvor rederierne vælger at placere deres skibe.
Faktisk er det en del af den aftale, der er indgået på baggrund af drøftelserne mellem de politiske partier her, at hvis den danske selskabsskat skulle sættes ned, sådan at vi på tonnageskatteordningsområdet blev førende, forstået på den måde, at vi lå lavest i beskatning, så skulle man regulere tonnageskatten op.
Så der er faktisk i aftalen her taget hul på en beslutning om, at vi ikke vil være førende, men at vi vil sikre konkurrencedygtighed, og den del af det mangler jeg fuldstændig at høre kommentarer til fra de kritiske ordførere, der har været hidtil.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Sagen er jo, at man ikke har fået mere ind i skat, efter at tonnageskatten er blevet indført.
Det er muligt, at man har lokket nogle skibe til fra rederier i andre lande, som mente, de kunne slippe billigere ved at flytte flag til Danmark, og så er der selvfølgelig et andet land, der er blevet snydt for den skat.
Det er én ting, at vi altså har snydt nogle andre lande for skat.
Og så kan det godt i skatteministerens regnskab se ud, som om tallet er vokset lidt, men måske falder det næste år igen, det ved vi ikke.
Det, skatteministeren ikke gør opmærksom på, er, at samtidig med at der kom ca. 500 mio. kr. ind i tonnageskat, slog Mærsk lige en streg over en milliard, der stod i deres regnskaber som hensat til skattebetaling, fordi de kunne få lov til at flytte deres skibe ind under tonnageskatteordningen uden at betale den skat, de var skyldig. Så bare på de år, der er nævnt her, har vi mistet 0,5 mia. kr. bare til Mærsk.
Så ved jeg ikke, hvor meget vi har mistet til andre, men til Mærsk er det i hvert fald ca. 0,5 mia. kr. i runde tal, og det er virkeligheden.
Den anden virkelighed er, at når man siger, at lovforslaget er fuldt finansieret på grund af adfærdsforandringer, så er det jo igen bare det samme, som lige er sket, at man godt kan flytte nogle skibe ind under dansk beskatning, hvorefter andre lande mister deres beskatning, hvorefter de andre lande naturligvis gør det, at de ændrer deres skattelovgivning, så de igen kan trække skibene tilbage, bare på et lavere niveau.
Det er jo det, som skatteministeren ikke forholder sig til, at vi altså her bidrager til en negativ spiral, som kun fører mod nul, absolut nul, i beskatning, fordi det ene land sænker og det næste land også sænker.
Det er det, som hedder – det er jo igen flot nysprog – adfærdsændring.
Det er da tyveri af skattegrundlag fra andre lande, hvorefter de andre lande gennemfører det samme tyveri fra os.
Og det er jo ikke langsigtet – selv skatteministeren kan da indse, at det på lang sigt ikke er en vej til at sikre skattegrundlaget for velfærden i Danmark.
Godt nok er det her kun 40 mio. kr., måske er det endda 0, fordi vi får stjålet skattegrundlag fra andre lande, men på sigt er det jo vejen til at miste skatteindtægter, ikke bare i Danmark, men også i Norge, også i Holland, også i Tyskland, også i Grækenland og i alle de andre lande og dermed altså til at udhule mulighederne for velfærd i alle landene.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-02:
I SF har vi en vis forståelse for internationale erhverv, og skibsfarten er et internationalt erhverv, som i nogen grad har behov for særlige regler.
Det foreliggende forslag giver en lettelse på ca. 30 mio. kr. om året oven i den aftale, der blev lavet tilbage i 2002 med Dansk Folkeparti og De Radikale.
Vi har set det på andre områder end skibsfarten.
Vi har set det med selskabsskatten, hvor vi deltager i kapløbet ned ad stigen.
Vi har set det med flyafgifter, hvor vi er forrest i afviklingen af eventuelle afgifter og så på det her område.
Vi er som sagt, som jeg sagde i starten, med på, at der skal være specielle vilkår for sådan et konkurrenceområde, men det her går alt for langt.
SF kan ikke støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Lovforslaget indeholder en justering af tonnageskatteordningen, således at den bl.a. omfatter avancefritagelse f.eks. ved salg af skibe, dog kun for skibe, der er leveret den 1. januar 2007 eller senere.
Der er også en justering af tonnageskatteordningen i forbindelse med forholdet mellem egen og lejet tonnage, således at bruttotonnagen for lejede skibe kan være op til ti gange større end den bruttotonnage, rederiet selv ejer.
Dermed bringes danske regler på niveau med andre førende europæiske rederinationer.
Med lovforslaget er det ønsket, at Danmark nu kan tiltrække en større del af de mange nybygninger, danske rederier får foretaget netop i disse år.
Uden en lovtilpasning er forholdet det, at de øvrige skibsnationer ville få indregistreret de skibe, der egentlig burde være dansk indregistrerede.
Så vort håb er, at antallet af dansk indregistrerede skibe i de kommende år vil stige.
Grundige forhandlinger mellem ordførerne og en kompromissøgende erhvervsminister har udbygget og ændret de oprindelige oplæg, således at vi i fremtiden ikke blot får mulighed for en stor, konkurrencedygtig flåde, men også lovfæstede krav til erhvervet om at udbygge antallet af uddannelsespladser.
Oven i alt dette kommer erhvervets vækst af arbejdspladser på land, der er med til at placere Danmark som verdens største søfartsnation.
Der har under lovgivningsarbejdet været forelagt analyser, der viser, at på trods af at erhvervet får en mere positiv beskatning, vil dette være udgiftsneutralt for den danske stat.
Jeg vil her til slut
også sige til rederierhvervet, at der nu samtidig med lovforslaget stilles krav om, at der sker en opfyldelse af de politiske ønsker om en øgning af antallet af skibe, der sejler under dansk flag i fremtiden.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Jeg vil godt holde lidt fast i det her med, at hr. Allan Niebuhr sådan springer op som en trold af en æske, når jeg nævner de overtrædelser, man i arbejdsgruppens rapport har vurderet er kliprelevante, og at vi er enige om, at alle de, som arbejder med området og har forstand på det og som har siddet i arbejdsgruppen, siger, at det her er noget, der har direkte betydning for dyrenes velfærd.
Jeg sidder med arbejdsgruppens rapport, og der står sort på hvidt: Klippekortordningen skal være rettet mod overtrædelser af direkte betydning for dyrenes velfærd.
Så jeg vil bare spørge hr. Allan Niebuhr: Er hr. Allan Niebuhr enig med arbejdsgruppen, ministeren og mig i, at de kliprelevante overtrædelser, der er i den her lov, er nogle, der har direkte betydning for dyrenes velfærd?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Jeg synes egentlig også, at Venstres ordfører fortjener ros for at være helt ærlig, nemlig at selskabsskattesænkningen sådan set ikke har noget at gøre med at lukke det skattehul, der her er tale om.
Men jeg vil godt gå i en lidt anden retning.
Jeg er jo lidt bekymret over provenuberegningerne i det her tilfælde.
Kan Venstres ordfører så ikke forklare, hvorfor det lige nøjagtig er de dynamiske effekter, adfærdsreguleringer og lignende, der får det her til at hænge sammen?
For sandheden er jo, at hvis vi ikke indregnede de effekter, ville der være et betydeligt provenuunderskud i det her forslag.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Jeg er nødt til at sige til hr. John Dyrby Paulsen, at jeg ikke kan svare på det rent tekniske i det, da jeg ikke normalt beskæftiger mig med finansområdet eller skattepolitikken.
Jeg vil bare tilkendegive, at jeg er ret sikker på, at hvis hr. Thulesen Dahl har udtalt det, så står jeg naturligvis også ved det.
Så er jeg sikker på, der har været en vis fornuft bag det, der er udtalt.