runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2014-11-13:
Altså, jeg tror, at boligen er helt afgørende for folks velfærd og trivsel.
Og der tror jeg, det er helt afgørende, at boligen også har en ordentlig standard.
Derfor arbejder vi selvfølgelig også målrettet og i samarbejde med kommunerne på det.
Og vi er i løbet af de sidste 10 år kommet godt ned i antallet af boliger, der ikke har eget bad og toilet.
Jeg mener, at det er helt relevant, at vi i Danmark arbejder videre den vej.
Der kan være nogle, der af økonomiske årsager må vælge så billige boliger, at der ikke er bad og toilet, men vi skal søreme da arbejde på at sikre, at alle boliger får eget bad og toilet.
Nu vil jeg sige til hr. Lars Dohn, at Odenses nye slogan siger, at man vil gå fra at være en stor by til at være en storby.
Vi er oppe omkring de 200.000.
Men hvis hr. Lars Dohn kommer til min by, skal jeg gerne vise ham seværdighederne.
Men når det er sagt, synes jeg stadig væk, at 138.000 dage er for højt et tal, og derfor skal vi også målrette det.
Men det her lovforslag og byfornyelsesforslag er udtryk for, at vi skal finde balancen bedre inden for den ramme, vi nu engang har.
Jeg tror, hr. Lars Dohn som landdistriktsordfører er enig med mig i, at der er et betydeligt behov for at få ryddet op og få byfornyet og understøtte den indsats, som kommunerne gør for at binde deres landsbyer sammen, når der er færre, der bor der.
Så det er et spørgsmål om at finde balancen.
Vi udvider så i øvrigt også mulighederne i forhold til den del af det.
Så jeg synes, vi har fundet balancen godt, og som sagt: Byfornyelse virker.
Vi fortsætter ad den vej med at afskaffe, skal vi sige, lejligheder, hvor der ikke er de installationer, der skal være.
Jan Johansen (S), 2014-11-13:
Det er jo ingen hemmelighed, at Socialdemokraterne er store tilhængere af andelsboligtanken.
Andelsboliger giver dermed folk med helt almindelige indtægter mulighed for at bo i byen, hvor langt de fleste andelsboliger ligger.
Vi ønsker derfor, at der skal være tryghed omkring køb af andelsboliger.
Vi ønsker at sikre tilliden til andelsboligmarkedet, og det har der været brug for, for desværre har vi op til den økonomiske krise set flere eksempler på, at folk har købt andelsboliger uden at kunne gennemskue finansieringen bag.
Dette måtte vi naturligvis reagere på, så vi kunne sikre et velfungerende andelsboligmarked.
Regeringen har derfor siden sin tiltrædelse taget en række initiativer, der har haft til formål at øge gennemsigtigheden i forbindelse med køb og salg af andelsboliger.
Med dette lovforslag tager vi nu det næste skridt ved at sikre, at også stiftelsen af en ny andelsboligforening sker på et solidt økonomisk fundament.
Før krisen så vi eksempler på, at visse foreninger blev stiftet på meget optimistiske budgetter og en risikabel finansiering.
Det strammer vi nu op på med dette lovforslag, så nye andelsboligforeninger bliver stiftet på et solidt økonomisk fundament, som er til at regne med og gennemskueligt.
Disse initiativer er taget for at værne om vores andelsboliger.
Så med det støtter vi forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Tak for det.
Andelsboligområdet har været et stort debatemne de sidste år, og vi har været vidne til, at en række andelsboligforeninger har været økonomisk ramt, og der har været store udfordringer på området.
Så kan man jo undre sig over, at regeringen ikke fremsatte dette lovforslag sidste år, da regeringen skærpede reglerne omkring regnskabsfremlæggelse.
Dette lovforslag har flere elementer.
Der foreslås skærpede krav i forbindelse med stiftelsen af private andelsboligforeninger på to områder, der begge skal bidrage til, at andelsboligforeninger fremover stiftes på et solidt økonomisk grundlag.
Man vil hæve grænsen for minimumsdeltagelse ved stiftelse af andelsboligforeninger fra 1/3 til 60 pct. af lejerne samt indføre krav om, at der skal foreligge budgetter og sammenlignelige budgetter før en andelsboligforenings erhvervelse af en ejendom.
Man vil indføre en udvidelse af pligten til at indberette finansielle nøgleoplysninger og lån ydet til andelsboligforeninger til at omfatte andre långivere end penge- og realkreditinstitutter.
Man vil indføre obligatorisk cvr-registrering af andelsboligforeninger.
Lovforslaget løser dog ikke de situationer, hvor ejendommens salgspris til foreningen er skruet kunstigt op, så prisen ikke holder bagefter.
Det kan få konsekvenser, idet markedsprisen for andelen ligger under den beregnede andelsværdi, og det kan være svært for foreningen at låne til vedligeholdelsesarbejder, fordi vurderingen af ejendommen er lavere end anskaffelsesprisen.
Flere af høringssvarene har rejst spørgsmål og påpeget kravet om, at minimumsdeltagelsen skal være to tredjedele af beboerne, da flere mener, at det næsten vil blive umuligt at stifte andelsboligforeninger efter lejelovens regler om tilbudspligt.
I Dansk Folkeparti har vi ønsket en analyse på området, og jeg kan også se ud af høringssvarene, at det også er ønsket af flere af dem, der har faglig viden inden for det her område.
Det er ikke imødekommet af ministeren, som også tidligere i et svar til Boligudvalget har sagt, at ministeren ikke ønsker en gennemarbejdet analyse på området.
Det er stadig væk Dansk Folkepartis ønske at få det.
Vi ser positivt frem til udvalgsarbejdet og håber på, at ministeren også kan give nogle svar i salen her i dag.
Tak for ordet.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Jeg vil stille et spørgsmål omkring andelsboligtankens fremtid, for som jeg er blevet bekendt med, vil både Venstre og Konservative sætte andelskronen fri med alle de følger, det vil give i et overophedet boligmarked i storbyerne.
Jeg vil spørge, da det kan have betydning frem mod det valg, der vil komme inden et år: Vil Dansk Folkeparti støtte sådan et forslag?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Det er meget interessant, at hr. Lars Dohn stiller det her spørgsmål, for hr. Lars Dohn har jo også læst, hvad undertegnede har udtalt til Altinget.
Det er, at vi ønsker en gennemgribende analyse på det her område, så vi ved, hvilke konsekvenser det vil medføre, hvilke fordele der er, og hvilke konsekvenser der er.
Det har ministeren ikke ønsket, så derfor kender ordføreren udmærket godt det svar, som kommer fra undertegnede her i dag.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Jamen kan jeg så få ordføreren til at løfte sløret for, hvad det vil betyde, hvis man i et overophedet boligmarked, især som det, der er i København og Aarhus, slipper andelskronen fri?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Nu er jeg jo ikke ekspert på det her område, og derfor ønsker jeg en gennemgribende analyse af, hvad det vil betyde.
Det kunne jo nok komme til at betyde, at priserne ville stige, og derfor synes jeg, det er så vigtigt, at vi får en gennemgribende analyse på det her område.
Det er ikke kun Dansk Folkeparti, der ønsker det, det ønsker de parter, der har interesser inden for det her, også.
De siger netop, at der mangler et gennembelyst grundlag på andelsområdet.
Christian Langballe (DF), 2014-11-13:
Altså, det er jo ikke hver dag, man bliver beskyldt for at tale usandt,
så jeg vil godt lige have ordføreren til at bekræfte, at det forhold, jeg nævner, er, at vi lige i øjeblikket har 300 sager om måneden.
Det er løseligt anslået, og det er faktisk et tal, som jeg har fra Indfødsretskontoret, som siger, at det er sådan, tallene vil være i de kommende måneder.
Jeg har spurgt om, hvor mange sager der faktisk kommer, og de svarer, at det drejer sig om de her 75-80 sager.
Jeg ved godt, at det så er et spørgsmål om, at der måske kommer mange sager nu, og at der måske i fremtiden ikke kommer så mange sager, men det er sådan set ikke det, vi diskuterer.
Det, jeg så bare lige vil spørge om – for det er det, der er det afgørende i hele den her diskussion – er: Er det rigtigt, at det røde flertal stort set siger ja til det hele, altså agerer gummistempel, som jeg har sagt i min ordførertale, og som ordføreren her har antydet?
Kan det siges, at man i måske 80-90 pct. af sagerne bare siger ja?
Karen Jespersen (V), 2014-11-13:
Lovforslaget betyder, at kravene bliver skærpet, når man vil stifte en andelsboligforening, som bliver etableret ved lejernes køb af en bolig.
Baggrunden er, at der især under finanskrisen har været en række andelsboligforeninger, som havde overordentlig svært ved at klare sig.
Det, som det har tydeliggjort, er, at vilkårene ikke er tilstrækkelig klare, når man skal stifte en andelsboligforening, og det er det, der bliver rettet op på med lovforslaget her, hvor der bliver stillet krav om, at det budget, der skal lægges, skal være klarere, og det finansielle grundlag skal også stå mere tydeligt, sådan at man har en sikkerhed for, at man har pengene til at indfri lånene og få økonomien til at hænge sammen.
Og det skal også kunne gøres gældende i en 10-årig periode.
Der er en række andre krav til budgetterne, og der er desuden også en udvidet oplysningspligt til dem, der har penge involveret, og et krav om at være registreret i Det Centrale Virksomhedsregister.
Det bliver også foreslået at hæve minimumsdeltagelsen fra 1/3 til 60 pct.
Man kunne sige, at det måske var mere logisk at sige, at det var ved almindeligt flertal, altså 50 pct., men hele ideen om, at der altså skal være et solidt fundament, inden man begynder at stifte en andelsboligforening, mener Venstre er fornuftig.
Så vi støtter tanken i lovforslaget, og der er selvfølgelig meget teknik i det, og det kan man jo diskutere under udvalgsbehandlingen.
Men hele ideen om, at der skal være et mere klart og gennemsigtigt finansieringsgrundlag, og at det også skal være mere solidt, støtter vi.
Lars Dohn (EL), 2014-11-13:
Når ordføreren siger, at det er meget vigtigt at bevare boligjobordningen, vil jeg gerne spørge, om ordføreren så også med den viden, vi har om, at kun 5 pct. af midlerne i boligjobordningen er gået til lejerne, mener, at det er en retfærdig ordning.
Nu kender jeg ikke Odenses indbyggertal præcist, men jeg tror, det ligger ret tæt på det tal, 138.000.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-13:
Der blev spurgt, om jeg også var radikal i dag, og det er jeg ikke.
Der er en række ting i det her lovforslag, som er ganske glimrende, herunder at man f.eks. får mulighed for at opkøbe og nedrive tomme erhvervsejendomme i byer med mellem 3.000 og 10.000 indbyggere.
Det har, som det har været nævnt hidtil, kun været muligt i byer med op til 3.000 indbyggere.
Men det er jo rigtigt, at nogle tomme, faldefærdige erhvervsbygninger har en meget stor negativ effekt på et områdes fysiske miljø, som det bliver nævnt i forbindelse med lovforslaget, f.eks. i forbindelse med bymidter og ved indfaldsveje.
At forsamlingshusene kan få større støtte til istandsættelse er der et meget, meget stort behov for, det er der ikke nogen tvivl om.
Og det er jo helt rigtigt, at forsamlingshusene er et meget vigtigt samlende element i lokalsamfundene.
At de er der, giver en god virkning i den demokratiske debat.
Jeg forstår lovforslaget sådan, at der kan man fremover give en støtte på op til 100 pct., altså den samlede udgift, ved at lave en kraftig fornyelse af de her nedslidte forsamlingshuse.
Det er meget, meget vigtigt.
Det er også en god ting, at der står i lovforslaget, at nedslidte ejendomme, der er opført i perioden fra 1950 til 1960, fremover også kan indgå som noget, man kan give støtte til.
Som tiden går, er det jo klart, at der er behov for at rykke den tidsgrænse.
Der er så, vil jeg sige til sidst, en problematik, som Lejernes Landsorganisation har peget på.
De siger nemlig, at der så bliver færre penge til at hjælpe mennesker i lejligheder, som har brug for at få fornyet toilet og badeværelse.
Det er da et punkt, som vi i SF gerne vil have lidt nærmere belyst i udvalgsarbejdet, og hvad de konsekvenser egentlig indebærer i forhold til lejerne.
Lejernes Landsorganisation peger også på en anden problematik, nemlig at man siden 2003 hverken individuelt eller kollektivt har haft mulighed for at nedlægge veto mod et byfornyelsesprojekt.
Der vil jeg da spørge ministeren, om man kunne overveje at genindføre en sådan mulighed.
I de fleste tilfælde vil en lejer jo være meget interesseret i, at der kommer en byfornyelse, som også omfatter vedkommendes lejlighed, men det er klart, at der kan være situationer, hvor det er så indgribende, at den enkelte vil foretrække, at det ikke skete.
Men hvis det ikke kan belyses her fra talerstolen om lidt, er det jo noget, vi kan tage op i udvalgsarbejdet.
Afslutningsvis vil jeg sige, at selv om jeg her har nævnt nogle problematikker, som vi gerne vil have belyst nærmere i By- og Boligudvalget, så er SF hovedsagelig positiv over for det her lovforslag.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-13:
Tak for det, og tak for opbakningen til lovforslaget.
Jeg kan ikke lade være med bare lige at dvæle et kort øjeblik ved ordførertalen fra Det Konservative Folkeparti, for det synes jeg var en ualmindelig fin måde at behandle det her område på.
Et er, at man kan have politiske diskussioner om, hvordan man skal kunne opnå dansk statsborgerskab, men når de beslutninger så er truffet og den lovgivning virker, synes jeg faktisk, at der er noget meget, meget fint i, at man af hensyn til de mennesker går op og siger, at selvfølgelig, når man lever op til kravene, er man også velkommen som statsborger i landet.
Så det er egentlig bare en kvittering for en – synes jeg – ret fin måde at håndtere et område på, som jo er omgivet af nogle politiske uenigheder, men hvor vi også har at gøre med nogle konkrete borgere, hvis navne står på en liste på et lovforslag, og som netop fordi de lever op til de krav, som et flertal er blevet enige om er de rigtige, selvfølgelig skal bydes velkommen på en ordentlig måde.
Så tak for ikke mindst det sidste bidrag, men også for opbakningen i det hele taget.
Jeg vil bare igen opfordre til, at hvis man ønsker en diskussion, må man jo gøre det i udvalget, fordi det er udvalgets ansvar at forholde sig til, om der skal dispenseres i de konkrete sager eller ej.
Det er udvalgets opgave, det er også udvalgets ansvar.
Christian Langballe (DF), 2014-11-13:
Når vi bringer det op her, og det er rigtigt, at vi havde diskussionen i salen, jeg havde den ære at have den med ministeren, og tak for det, så er det jo sådan set bare en forlængelse af den diskussion, der er i udvalget i forvejen.
Når Liberal Alliances ordfører og vi bringer det op, er det, fordi vi anser det for et problem.
Det har vi også gjort opmærksom på i udvalget, og det er sådan set en kendt diskussion.
Udvalget er sådan set bare Folketinget repræsenteret af enkeltpersoner, så derfor kommer den her debat nu, fordi vi betragter det som et meget, meget alvorligt problem.
Det har fået os til at stemme nej, selv om vi gerne ville stemme ja, og det har fået Liberal Alliance til at stemme ja, selv om de også kunne se nogle begrundelser for at stemme nej.
Jan Johansen (S), 2014-11-13:
Tak for det.
Byfornyelsesloven er til for at sikre gode boligsociale forhold.
Det gælder både områdefornyelse, problemramte og nedslidte byer og byområder, og det gælder forandring eller nedrivning af private boliger.
Med dette lovforslag tydeliggør vi, at loven skal skabe gode boligsociale forhold for både by og land.
Mine og Socialdemokratiets ambitioner er, at vi fortsat skal have et Danmark, der hænger sammen og er i balance.
Det skal være attraktivt at bosætte sig i alle dele af landet.
Med dette lovforslag giver vi derfor kommunerne en bred vifte af muligheder og værktøjer i forhold til byfornyelse.
Konkret betyder lovforslaget, at vi sikrer flere midler til områdefornyelse; at alle udfordrede boligtyper kan tildeles midler til områdefornyelse; at muligheden for nedrivning af tomme erhvervsbygninger forbedres; at støttemulighederne til ejer- og andelsboliger samt forsamlingshuse forbedres; og at det bliver muligt at indrette midlertidige byrum.
Lovforslaget betyder, at midlerne til byfornyelsen forhøjes til 80 mio. kr. Heraf er halvdelen reserveret til områdefornyelser i de små og mindre byer.
Det betyder, at kommunerne kan søge om støtte til fornyelse af områder, som typisk kun består af boliger og erhverv, og som er præget af stilstand og fraflytning.
Områdefornyelsen skal være med til at skabe liv og aktivitet i byrum og tiltrække nye indbyggere og private investorer.
Områdefornyelsen kan eksempelvis ske ved at etablere torve og pladser, trafikale foranstaltninger samt sociale og kulturelle indsatser.
Lovforslaget betyder også, at vi forbedrer støttemulighederne til forsamlingshuse, som har en vigtig funktion i de mindre byer.
Og derudover betyder lovforslaget, at kommunerne får en række muligheder, som de har efterspurgt.
Der er ingen tvivl om, at urbaniseringen har sat flere af vores små byer under pres.
Først lukker den lokale købmand måske, dernæst den lokale skole, og så må byens gamle fabrik dreje nøglen om.
Vores opgave er at sikre, at der er fornuftige vilkår, vækst og muligheder for et godt liv i alle dele af landet.
Udviklingen vendes ikke på én dag, fra den ene dag til den anden.
Der er brug for et langt sejt træk, hvor vi lægger en samlet strategi for området, så vi kan være med til at skabe fremgang, vækst, udvikling og arbejdspladser.
Og til at understøtte dette arbejde kan byfornyelsesmidlerne være et nyttigt redskab, hvad enten de bruges til områdefornyelse, nedrivning eller istandsættelse af faldefærdige huse.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-13:
Det bliver nok en gentagelse af lidt af det, vi har hørt i dag.
Lovforslaget skal ses i en sammenhæng med forlængelsen af puljerne til landsbyfornyelse.
Den årlige udgiftsramme til områdefornyelse forhøjes fra 60 mio. kr. til 80 mio. kr.
De større byer tildeles 30 mio. kr. forlods.
Nyere boligområder og erhvervs- og havneområder tildeles forlods 5 mio. kr. hver, og herved sikres det, at der er midler til de prioriterede indsatsområder i modsætning til tidligere.
Hvad angår ændret prioritering af midler til bygningsfornyelse under områdefornyelsen, fastholdes bygningsfornyelsen i områderne på 40 mio. kr., men fordeles i modsætning til tidligere med 20 mio. kr. til de små byer og 20 mio. kr. til de mindre byer.
En ny mulighed for støtte til opkøb og nedrivning af tomme erhvervsejendomme i byer med over 3.000 indbyggere og under 10.000 indbyggere.
Der er mulighed for indretning af midlertidige byrum, der skabes også mulighed for at give tilskud til indretning af midlertidige byrum i erhvervs- og havneområder i forbindelse med beslutning om områdefornyelse.
Hvad angår forbedrede støttemuligheder til istandsættelse af forsamlingshuse og andre bygninger med tilsvarende anvendelse, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er specielt glade for forbedrede støttemuligheder til istandsættelse af forsamlingshuse og andre bygninger.
Det er der et stort behov for.
Kommunerne kan give op til 100 pct. tilskud til bygningsfornyelse af støtteberettigede udgifter, når der ikke kan anskaffes anden finansiering.
Forsamlingshusene har en stolt historie.
Det er ildsjæle i lokalsamfundene, som ofte er omdrejningspunktet for forsamlingshusene rundtomkring i landet.
Forsamlingshusene har været en stor inspirationskilde for mange, og jeg kunne godt forestille mig, at mange af os politikere har været ude i forsamlingshuse og stået på en ølkasse og har haft en god debat ude i de lokale samfund.
Derudover vil Dansk Folkeparti gerne bede ministeren begrunde, hvorfor regeringen ikke ønsker at tage de forslag med, der ikke er kommet med i høringssvarene, nemlig at forsamlingshuse i lighed med udlejningsboliger og ejer- og andelsboliger fremover kan få støtte til energibesparende foranstaltninger med udgangspunkt i energimærkningsordningen.
Det håber jeg ministeren vil uddybe, når han kommer på talerstolen, for i Dansk Folkeparti finder vi, at det er et rigtig godt forslag, da vi jo ved, at forsamlingshuse ofte er i en sølle tilstand – også i forhold til det energimæssige.
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for dette lovforslag og ser frem til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-11-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at beklage, at jeg kommer alt for sent.
Det er der naturligvis ingen undskyldninger for, men jeg vil sige, at det skyldes den glædelige omstændighed, at jeg havde en meget, meget interesseret hf-klasse på besøg, som det var helt umuligt at få sparket ud.
Så det beklager jeg altså meget.
Det er jo sådan, at byfornyelsesloven ikke er blevet revideret siden 2004, og det er jo ikke som sådan en grund til at skulle lave noget om, men det har altså vist sig inden for de sidste ca. 10 år, at der har været sådan en forskydning af befolkningen, som medfører, at visse byer og bysamfund og sådan set også boligmarkedet generelt er presset på nogle parametre og udfordret i en grad, som vi ikke har set tidligere.
Derfor mener vi fra Det Radikale Venstres side – og det er vi enige med regeringen i – at kommunerne så som følge af det her skal have de rette midler, nogle flere ressourcer til at omstille sig og regulere, så der sikres tidssvarende løsninger og tidssvarende bysamfund fremadrettet.
Særlig skal vi sikre, at en vis del af de midler, som vi byfornyer for, bruges på nogle af de problemer, som der er i forhold til småbyer og landdistrikter.
I den forbindelse ønsker vi så også med det her lovforslag at give kommunerne en række nye redskaber og altså udvide byfornyelsesloven på en række områder, eksempelvis i forhold til bedre støttemuligheder til opkøb og nedrivning, midlertidige byrum, ombygninger.
Og så indeholder lovforslaget altså også en række administrative lettelser, som vi også ser som et stort gode og ser rigtig positivt på.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-13:
Det er jo en lidt mærkelig ting, fordi man bor i en etageejendom i Danmark, hvad enten den er en ejerboligforening eller en privat udlejning eller en andelsboligforening, så kan man ikke finde ud af at renovere sin bolig selv, når der er behov for at gøre det.
Det kan folk, der bor i enfamilieshuse, godt finde ud af at gøre selv uden offentlige tilskud, og vi har ingen offentlige tilskud til det, når man ser bort fra et fradrag i boligjobordningen, som har været etableret, som vi i Liberal Alliance ikke er tilhængere af.
Kigger man på tallene for, hvordan byfornyelsen har fungeret, kan man konstatere via tal fra Boligministeriets hjemmeside, at fra 1990 til 2010 er antallet af boliger uden toilet, bad eller centralvarme faldet i Danmark fra 324.000 til 138.000.
To tredjedele af dem er blevet fornyet med bad, centralvarme eller toilet helt uden den offentlige sektors støtteordninger.
Med hensyn til den sidste tredjedel vil jeg sige: Hvor mange af dem var mon blevet gennemført alligevel, hvis der ikke var byfornyelsespenge fra det offentlige?
Vi ved jo også fra boligjobordningen, at en stor del af de renoveringer, som private foretager med fradrag for boligjobordningen, ville være foretaget alligevel, selv om boligjobordningen ikke havde eksisteret.
Sådan må vi også formode det er med byfornyelsesprojekter, nemlig at en stor del af dem, der får offentlig støtte til byfornyelse, ville være foretaget alligevel, selv om den offentlige støtte ikke var der, for i hvert fald kan vi konstatere, at to tredjedele af dem, der er kommet uden om at have mangel på et toilet, bad eller centralvarme, har gjort det helt uden offentlig støtte.
Så det grundlæggende princip må være, at en privat ejerboligforening, en privat udlejer eller en privat andelsboligforening, som udgangspunkt selvfølgelig skal finansiere sin fornyelse selv og ikke med offentlige tilskud.
Det her lovforslag vil så udvide de offentlige tilskud til byfornyelse, og da vi synes, at den byfornyelse, der er i forvejen, er misforstået, støtter vi ikke en udvidelse af byfornyelsen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-11-13:
Endnu en gang har jeg lovet at sige det her på vegne af hr. Tom Behnke, som ikke kunne være til stede.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Vi er ganske vist ikke enige i de lempelser, som regeringen har gennemført, lempelser af kravene til at opnå dansk statsborgerskab, herunder lempede krav til danskkundskaber, men vi anerkender, at personerne på lovforslaget opfylder kravene til at få dansk statsborgerskab eller har fået dispensation af særlige grunde.
Derfor mener vi anstændigvis, at personerne skal have dansk statsborgerskab, og vi kan således støtte forslaget.