runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-14:
Hvad er ministerens holdning til, at det i dag er muligt for virksomheder at brænde kunder af i forbindelse med kundeaftaler, uden det har konsekvenser for dem, set i lyset af at kunderne til gengæld skal betale kompensation, hvis de udebliver fra en aftale med en virksomhed?
Som det ser ud i dag, foregår det jo sådan, at forbrugeren ikke har de samme rettigheder som virksomheden.
Når ministeren læser op af sit svar, kunne det godt tyde på, at forbrugeren har de samme rettigheder som virksomheden, men i dag er det sådan, at når virksomhederne brænder kunder af, fralægger de sig efterfølgende ansvaret og nægter at kompensere kunden for det.
Hvad er ministerens holdning til det?
Nu rettede jeg oprindelig det her spørgsmål til erhvervs- og vækstministeren, og derfor er jeg rigtig glad for, at det er den minister, jeg står over for.
Det er jo, fordi det her er et spørgsmål, der vedrører forbrugerret, og eftersom der ikke længere er noget forbrugerministerium, er det jo Erhvervs- og Vækstministeriet, som det her hører ind under.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til, at det, der sker i dag ude i virksomhederne, er, at de, når de brænder kunder af, så ikke efterfølgende tager ansvar for det og siger, at de regler, som de laver over for kunderne, også er gældende for dem.
Her vil jeg gerne uddybe det ved at sige, at hvis man går til en tandlæge eller en kosmetolog eller en kiropraktor eller et eller andet, så står der som regel, at hvis man brænder aftalen af, koster det et eller andet beløb.
Men hvis det er den anden part, der brænder aftalen af, så fralægger de sig ansvaret, og der vil jeg godt spørge erhvervs- og vækstministeren, hvordan ministeren ser på det forhold.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Jeg er glad for, at vi er enige om den tilgang til det.
Det er jo den tilgang, man skal have.
Jeg siger bare, at vi allerede er så langt fremme i processen, at Kommissionen nu har fået grønt lys til at arbejde videre efter de retningslinjer, der ligger i rapporten, og der tror jeg ministeren vil være enig med mig i, at når man læser dem, er det ganske tydeligt, hvad vej det går.
Det går nemlig stik imod den retning, som vi ellers er enige med regeringen om at gå, nemlig, at vi skal bekæmpe social dumping.
Så hvis ikke jeg kan få et svar fra beskæftigelsesministeren, må jeg jo komme efter en anden minister, og til sidst finder jeg forhåbentlig en, der kan forklare mig, hvordan vi forhindrer Kommissionen i at lave noget EU-lovgivning, der går imod det fælles mål, vi har her i Danmark.
Jeg ved ikke, om ministeren så kan hjælpe mig med at få det afklaret.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2011-12-14:
Hvis jeg må komme med et eksempel, så har jeg haft en sag med en kunde, som havde en aftale om en installation af noget internetkabel i kundens sommerhus.
Kunden kører 70 km ud til sit sommerhus, tager fri fra arbejde en hel dag, og virksomheden dukker ikke op.
De har skrevet på deres seddel, at hvis de dukker op og kunden ikke er der, pålægger de kunden et gebyr på 600 kr. Da kunden så efterfølgende klager til virksomheden, siger virksomheden, at det kan de ikke tage ansvar for.
Der vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren i den her situation mener, at forbrugeren, kunden, har sin fulde klageret, har loven på sin side.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-14:
Mener ministeren, at det er et udtryk for service over for erhvervslivet, når SKAT beder erhvervsdrivende om at sende e-mails i stedet for at ringe, hvorefter SKAT’s autosvar fortæller, at SKAT vil forsøge at svare på mailen inden for 65 hverdage?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-14:
Tak, formand, og også tak for spørgsmålet.
SKAT arbejder løbende på at forbedre informationerne på www.skat.dk for at gøre virksomheder og borgere selvhjulpne og uafhængige af åbningstider.
Kan svaret ikke findes på www.skat.dk, opfordrer SKAT både virksomheder og borgere til at ringe til SKAT, hvor der i langt overvejende grad svares med det samme.
Først derefter henvises der til at stille spørgsmål skriftligt via SKATs hjemmeside.
Langt hovedparten af de elektroniske henvendelser til SKAT er af en generel karakter, hvor den forventede sagsbehandlingstid er oplyst til 5 hverdage.
I sidste uge blev over 75 pct. af alle modtagne henvendelser besvaret inden for denne frist.
Kun 4 pct. af henvendelserne blev besvaret efter mere end 15 hverdage.
Et fåtal af de elektroniske henvendelser til SKAT kræver sagsbehandling for at kunne blive besvaret.
Her angiver SKAT, at den forventede sagsbehandlingstid er 3 måneder.
Jeg opfatter det som god service, at SKAT oplyser, hvornår borgere og virksomheder kan forvente svar på deres elektroniske henvendelser, og at den forventede sagsbehandlingstid differentieres, alt efter hvilken type henvendelser der er tale om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-14:
Det vil sige, at skatteministeren faktisk mener, at det er et udtryk for god service, at SKAT siger, at de hellere må svare med autosvar og sige det, der forventeligt vil være den længste svarperiode – hvilket er de her 2 måneder eller i hvert fald 65 dage.
Mener ministeren helt alvorligt, at det er et udtryk for god service fra SKAT, når SKAT automatisk til alle, der skriver mails til SKAT, skriver, at de kan forvente svar inden for 65 dage?
Er det god service?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-14:
Nu vil jeg da gerne indrømme, at der ikke er lavet om på svarfristerne, siden jeg overtog ministerposten, og jeg mener faktisk, at der er en god logik bag den såkaldte kanalstrategi, som SKAT har udarbejdet.
Den handler, som jeg også redegjorde for, om, at flest mulige svar skal kunne findes selvhjulpet via www.skat.dk.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-14:
Nu har jeg ikke spurgt til kanalstrategien, vil jeg sige til skatteministeren.
Jeg har spurgt, om skatteministeren virkelig mener, det er god service, at alle de små og mellemstore virksomheder, som mailer til SKAT, får et autosvar, der siger: Du kan forvente svar inden for 65 dage.
Det betyder jo, at de små og mellemstore virksomheder ikke er klar over, hvornår de får svar.
Og er det virkelig god service, at man får at vide: Du kan forvente at høre fra os inden for 2 måneder.
Ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at jeg er alarmeret over, at vi bliver ved med at se så mange unge mennesker, der kommer på førtidspension.
Det hænger jo sammen med, at de antagelser, der lå til grund for den førtidspensionsreform, der nu er mere end 10 år gammel, ikke holder stik.
Jeg er alarmeret og bekymret over udviklingen, for jeg synes, det er meget perspektivløst, at vi førtidspensionerer så mange mennesker i Danmark.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er nogle borgere, der er så syge, og som har så store funktionsnedsættelser, at en førtidspension er det, der skal til for at sikre både et rimeligt forsørgelsesgrundlag og den ro, tryghed og stabilitet, som de borgere har behov for.
Men jeg vil samtidig gerne sige, at det er mit klare indtryk, at en del af de borgere, der bl.a. førtidspensioneres på grund af psykiske lidelser, er borgere, som, hvis vi gør den rette indsats, både hvad angår behandling og anden form for støtte, vil kunne opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vi har endnu ikke taget hul på de politiske diskussioner om den førtidspensionsreform, som er anmeldt i regeringsgrundlaget.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Jeg er også alarmeret over den udvikling, som beskæftigelsesministeren beskriver, men et nyt spørgsmål kan jo være – jeg har lige lidt mere – om ikke det i høj grad skyldes en brutalisering af arbejdsmarkedet, hvilket udstøder mange mennesker.
Men det spørgsmål, jeg stillede, synes jeg ikke at jeg fik noget svar på.
Det var jo, om der i en sådan reform, som jeg ved ministeren arbejder med, skal indgå, at nuværende førtidspensionister skal revurdere deres sag med mulighed for, at de kan fratages førtidspensionen.
Jeg vil gerne lige begrunde spørgsmålet og sige, hvorfor det er vigtigt at få svar.
Vi får i Enhedslisten henvendelser – og jeg tror egentlig også, at ministeren har fået en del henvendelser – fra meget skræmte og meget bekymrede førtidspensionister, der oplever den senere tids debatter og også ministerens egen udmelding om, at unge under 35 år ikke skal have adgang til førtidspension, i hvert fald som udgangspunkt, som skræmmende.
Det er noget, folk bliver meget skræmt over, og der synes jeg det er vigtigt, at vi får et helt klart svar på, om nuværende førtidspensionister kan forvente, at deres sag bliver revurderet med fare for, at de mister førtidspensionen.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Jeg er ikke kommet med et udspil til en førtidspensionsreform endnu, men jeg kan jo konstatere, når jeg lytter til mennesker på førtidspension, og jeg kan også se det i undersøgelser, at vi har en gruppe af borgere, der er førtidspensioneret, som måske kunne have lyst til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Hvad angår brutaliseringen, som er det udtryk, spørgeren bruger om arbejdsmarkedet, tror jeg da, at en del af de borgere, der førtidspensioneres, opnår førtidspension på grund af nedslidning og et hårdt arbejdsliv på et arbejdsmarked, der stiller krav.
Men det er ikke hele forklaringen, for en del af de unge, der førtidspensioneres, har ikke været på arbejdsmarkedet.
Under alle omstændigheder synes jeg, det er vigtigt at sige, at alle mennesker skal have lov til, hvis de overhovedet kan, at være en del af et aktivt arbejdsfællesskab.
Jeg synes ikke selv, det er særlig perspektivrigt, at vi bruger en masse energi på at holde mange mennesker uden for arbejdsmarkedet, for jeg tror også på, at der er en personlig gevinst ved at have noget at stå op til om morgenen og ved at få lov til at være en del af arbejdsfællesskabet, hvis man kan.
Det siger sig selv, at hvis man er syg eller har store funktionsnedsættelser, er det ikke den rigtige vej at gå, men for en del vil det at være på arbejdsmarkedet være en løsning.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Jeg er enig med ministeren i, at der sikkert er mange grunde til, at unge mennesker ikke kommer ind på arbejdsmarkedet, og at de kommer i en situation, hvor de søger at få bevilget førtidspension.
Vi er vel enige om, at lovgivningen siger, at for at man kan få førtidspension, kræves, at man har en varigt nedsat arbejdsevne, der gør, at der ikke er nogen forventninger om, at man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Så jeg går ud fra, at det må være sådan, at de mennesker, der har fået førtidspension, har fået det med god grund.
Det vil jeg gerne have ministerens bekræftelse af.
Men så vil jeg gerne spørge lidt ind til det her med at give et tilbud.
Det er jo noget andet end at sige: Nu tager vi din førtidspension fra dig, hvis du ikke går ud og tager et arbejde.
Det håber jeg er to forskellige ting.
Der vil jeg gerne høre ministeren, om der som led i sådan et tilbud vil indgå det forslag, som ministerens eget parti var enige med SF og Det Radikale Venstre om før valget, hvor man jo lavede et fælles oplæg om, at færre skal udstødes fra arbejdsmarkedet.
Derfra vil jeg gerne læse to sætninger og høre ministeren, om de sætninger stadig væk står ved magt i det pågældende oplæg.
Under overskriften »Eksisterende førtidspensionister skal ikke have ringere vilkår« står der: »Personer, der allerede er på førtidspension kan være sikre på, at S, SF og RV ikke vil forringe deres vilkår.«
Så springer jeg lige noget over, og så kommer jeg til det nye, jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte stadig væk står ved magt: »S, SF og RV foreslår, at førtidspensionister på ny ordning tildeles et førtidspensionsbevis så de også har sikkerhed for at kunne vende tilbage til pensionen hvis de ikke klarer det på arbejdsmarkedet.«
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Som jeg sagde før, har vi ikke fra regeringens side fremlagt et forslag til en førtidspensionsreform endnu, og var vi klar med det, havde jeg fremlagt det i offentligheden.
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at vores umiddelbare holdning er, at vi skal igangsætte en reform af førtidspensionen, der peger fremad, og det vil sige, at de beslutninger, vi tager, og de ændringer, der måtte forekomme, er for kommende førtidspensionister.
Hvad vi så kan finde ud af af løsninger for de borgere, som allerede har fået tilkendt en førtidspension, og som kunne have lyst til at prøve kræfter med arbejdsmarkedet, måske på skånevilkår eller andre vilkår, er en diskussion, som jeg glæder mig til at tage, når vi går i gang med at forhandle om en førtidspensionsreform.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Det er klart, at Enhedslisten vil være interesseret i en sådan forhandling ud fra de holdninger, jeg her giver udtryk for.
Men nu har jeg kun 1 minut, så jeg vil slutte med at sige, at jeg er lidt bekymret over den måde, ministeren svarer på.
Jeg tror ikke, at det fjerner den store utryghed, der er hos mange førtidspensionister, om, hvad der kan ske, og jeg vil opfordre ministeren til måske at gå hjem og tænke lidt over det og komme med en udmelding, der klart og tydeligt siger, at når vi taler om en revision af førtidspensionsloven, handler det ikke om at tage førtidspensionen fra nogle mennesker, der ikke har andre muligheder, men det handler om at give tilbud.
Det er bare en opfordring, jeg håber ministeren vil følge, og jeg håber, at der også vil indgå en idé om et førtidspensionsbevis, så man har den sikkerhed.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Det er erhvervs- og vækstministeren, der er den ansvarlige minister fra dansk side, og derfor kan jeg ikke redegøre for alle elementer deri.
Det er en følge af den ressortmæssige opdeling, som er i regeringen.
Jeg kan som beskæftigelsesminister gentage det, der også er sagt i Folketingets Europaudvalg, nemlig, at vi ikke som udgangspunkt har noget imod, at man diskuterer, om man kan lette administrative byrder, men det skal selvfølgelig ske i respekt for grundlæggende arbejdstagerrettigheder.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Har ministeren tænkt sig at følge BAT-kartellets opfordring til med alle midler at gå imod Kommissionens forslag om »mindskelse af de reguleringsmæssige byrder for små og mellemstore virksomheder«, jf. Kommissionens rapport herom af 23. november 2011, der ifølge BAT-kartellet vil virke stik imod regeringens egne intentioner om en bedring af arbejdsmiljøet og bekæmpelse af social dumping?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til BAT-kartellets åbne brev af 7. december 2011 til statsministeren, der kan læses på BAT-kartellets hjemmeside.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren tænkt sig at følge BAT-kartellets opfordring til med alle midler at gå imod Kommissionens forslag om »mindskelse af de reguleringsmæssige byrder for små og mellemstore virksomheder« – det er titlen på Kommissionens forslag – jf. Kommissionens rapport herom af 23. november 2011, der ifølge BAT-kartellet vil virke stik imod regeringens egne intentioner om en bedring af arbejdsmiljøet og bekæmpelse af social dumping?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at vi lige har haft et fortrinligt samarbejde med Enhedslisten i finanslovforhandlingerne om bekæmpelse af social dumping, så det er min oplevelse, at regeringen og Enhedslisten her deler den grundlæggende holdning, at mennesker, der arbejder på det danske arbejdsmarked, skal have ordentlige arbejds- og lønvilkår.
Jeg vil også gerne sige, at det er erhvervs- og vækstministeren, der er ansvarlig for EU-arbejdet med bedre regulering og dermed også er ansvarlig for opfølgningen på det papir, som spørgeren stiller spørgsmål til.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg som beskæftigelsesminister selvfølgelig vil være imod, hvis det her arbejde får en så vidtrækkende konsekvens, som det er beskrevet af BAT.
De administrative lettelser, som diskuteres i Kommissionen, skal selvfølgelig ikke ske på bekostning af arbejdstagerbeskyttelse, og det er også den officielle danske holdning.
Folketingets Europaudvalg er på et møde den 30. november 2011, altså for kort tid siden, blevet orienteret om følgende: »Regeringen lægger vægt på, at administrative byrder kun vil blive reduceret i de tilfælde, hvor det ikke medfører forringelser af de grundlæggende beskyttelsesniveauer i lovgivningen.«
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Tak for hjælpen.
Jeg vil også gerne kvittere for vores udmærkede samarbejde om det her punkt i finansloven.
Jeg er faktisk heller ikke i tvivl om, at regeringen vil være modstander af det, hvis den her rapport medfører de forringelser, som BAT-kartellet frygter.
Problemet er jo, at nu er rapporten godkendt af rådet på mødet den 9. december – det fremgår af konklusionerne fra rådsmødet, og det bekræftede statsministeren på et møde i Europaudvalget i går.
Det betyder, at lovgivningsarbejdet i Kommissionen går i gang efter de retningslinjer, der står i rapporten, og det er jo ikke kun et spørgsmål om at fritage små og mellemstore virksomheder – dvs. cirka 90 pct. af alle EU's virksomheder – fra en række arbejdsmiljøkrav; det handler om at forringe kravene i forhold til udstationeringsdirektivet, som de også skal undtages fra; det handler om sikkerhed til søs og om, hvorvidt der skal være en læge på små skibe; og så handler det om, at det pr. 1. januar 2012 er sådan, at alle små og mellemstore virksomheder som udgangspunkt er fritaget for regulering.
Så jeg synes, vi har et gevaldigt problem.
Jeg har forstået, at BAT-kartellet også har skrevet til beskæftigelsesministeren.
Men jeg er glad for, at ministeren stiller op til at svare på de her spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Altså, det er rigtigt, at Kommissionen har initiativretten på det her felt, og som udgangspunkt kan den danske regering jo ikke påvirke det arbejde, der pågår i Kommissionen.
Men vi kan jo påvirke behandlingen af forslaget, som Rådet og Parlamentet efterfølgende skal være enige om.
Så vidt jeg har forstået det, taler det papir, vi diskuterer her, kun i endnu meget generelle vendinger om på udvalgte områder at overveje at finde alternative måder at regulere de små virksomheder på.
Regeringens holdning er, at vi jo ikke på forhånd kan sige, at vi ikke vil diskutere, om man kan regulere på en klogere måde; vi vælger bare fra regeringens side at fastholde, at det selvfølgelig ikke må betyde, at grundlæggende arbejdstagerrettigheder ikke respekteres og overholdes.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-14:
Jeg er ikke enig i, at den danske regering ikke kan påvirke lovgivningsarbejdet i Kommissionen.
Jeg mener, og det sagde jeg også til statsministeren i går, så det skal beskæftigelsesministeren jo ikke skældes ud for, at regeringen kunne have stoppet den rapport, men det er det stik modsatte, der er sket.
Der står højt og tydeligt i konklusionerne for rådsmødet, at det, altså Rådet, godkender de tiltag, som Kommissionen har foreslået i sin rapport om mindskelse af de reguleringsmæssige byrder for små og mellemstore virksomheder.
Og så er jeg altså ikke enig i, at det er så nemt at lave noget andet end det, der rent faktisk ligger i rapporten, for rapporten er ganske tydelig, tiden tillader ikke, at jeg remser det hele op, men den er meget tydelig, med hensyn til at man netop ikke skal stille så vidtgående krav til små og mellemstore virksomheder og også det, der kaldes mikrovirksomheder, som inden for byggeriet jo næsten er dem alle sammen, som man gør i dag.
Der står, at man skal lempe reglerne i forhold til anvendelsen af udstationeringsdirektivet; der står, at for mindre skibe kan man ikke stille krav om, at der er en læge om bord.
Det er sådan rimelig konkret, hvad det er for en retning, det går i.
Så er mit spørgsmål: Hvordan vil den danske regering forhindre, at der kommer noget lovgivningsarbejde, der følger de intentioner, der ligger i Kommissionens rapport?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-14:
Jeg synes sådan set, at jeg har svaret på spørgsmålet.
Det er min indstilling, at en reform af førtidspensionen skal pege fremad, og i og med at den peger fremad, er det jo en reform, der skal reformere, kan man sige, både tilgangen og adgangen til førtidspensionen og den måde, som førtidspensionen fungerer på for dem, der måtte blive tilkendt førtidspension i fremtiden.
Derfor tror jeg sådan set ikke, at spørgeren og jeg er så uenige om, at for de mennesker, der er på førtidspension, er det vigtigt at sikre en tryghed om forsørgelsen og det, at de pågældende borgere er på førtidspension i dag.
Men jeg synes samtidig, det er vigtigt at holde fast i, at tryghed kan være mange ting, og for nogle vil det også være forbundet med tryghed, om ikke andet så på længere sigt, at de kan få lov til at virke på en anden måde, end de får lov til i dag, hvor i hvert fald nogle førtidspensionister ikke får mulighed for at være en del af arbejdsmarkedet, selv om de måtte have et ønske om det.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Hvad mener ministeren at folkeskolen kan gøre for at sikre dannelse og oplysning i folkeskolen, så unge senere i deres liv kan modstå religiøse parallelsamfund og social kontrol?
Christine Antorini (S), 2011-12-14:
Jeg vil godt starte med at sige, at det er et vigtigt spørgsmål, som har været en del af folkeskolens formålsparagraf i mange år.
På lidt forskellige måder har det været udtrykt igennem de år, hvor man så har ændret formålsparagraffen, og derfor tror jeg, at det kunne være nyttigt lige at læse op, hvad der nu står i folkeskolens formålsparagraf om det spørgsmål.
Det fremgår nemlig af § 1, stk. 3, at folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Det bygger jo på, at det er fundamentet for det samfund, vi lever i her.
Der skal være plads til alle borgere med udgangspunkt i demokrati, medinddragelse, åndsfrihed osv.
Det bliver der jo arbejdet med på mange forskellige måder i folkeskolerne.
Et af udgangspunkterne er selvfølgelig også, at vi ikke vil acceptere, at der bliver opbygget parallelsamfund.
Parallelsamfund kan jo blive opbygget af mange grunde.
Det kan være religiøse parallelsamfund, men det kan også være nationale parallelsamfund, og det kan være andre ting.
Det, der er afgørende, er, at vi bor i Danmark, der bygger på et fælles grundlag, der lige præcis er afspejlet i folkeskolens formålsparagraf.
For at komme med nogle eksempler på, hvordan man arbejder med det ude på skolerne, kan jeg sige, at det er noget, man tager op via skolebestyrelsen, hvis man har oplevet problemer med det.
Der er faktisk også taget en række initiativer, der giver nogle værktøjer til skoler, som synes, at de måske har et problem med nogle, som ikke helt ved, hvordan man skal se på demokrati, medinddragelse, åndsfrihed osv.
Der er bl.a. udviklet nogle værktøjer, som findes i nogle hæfter, der hedder »Lokale strategier« som et eksempel, og et andet, som hedder »14 eksempler fra arbejdet med radikalisering«, som er udgivet af et demokratikontor i Social- og Integrationsministeriet, og som også bliver brugt i det informationsmateriale, man kan hente fra Børne- og Undervisningsministeriets side.
Så vi synes, det er meget relevant, at opstår der nogen problemer på skolerne, skal man drøfte det.
Det er oplagt, at både skolens ledelse og skolebestyrelse arbejder med det.
Der er en række værktøjer, som man kan anvende i undervisningen, sådan at man lige præcis lever op til folkeskolens formålsparagraf.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-14:
Tak for det.
Nu har ministeren jo ganske korrekt gengivet teksten fra folkeskolens formålsparagraf, og hun refererer også om demokrati, lighed, åndsfrihed og en række andre kernebegreber.