runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2011-05-24:
Som vi har hørt tidligere, er det jo ikke første gang, at Enhedslisten ønsker at fremsætte et forslag, hvor den nuværende medielicens afskaffes og Danmarks Radio ønskes finansieret direkte over finansloven.
Men når det så er konstateret, må det fremhæves, at samtlige partier i Folketinget på nær Enhedslisten indgik den mediepolitiske aftale, som var gældende fra perioden 2007 til 2010, og hvor der var en bred enighed om at indføre medielicensen.
Dengang besluttede partierne, at den daværende farve-tv-licens og sort-hvid-licens fra den 1. januar 2007 skulle afskaffes og erstattes af en medielicens, og at radiolicensen skulle bevares.
Medielicensen omfatter alle apparater, der er i stand til at modtage billedprogrammer, herunder også pc'er og mobiltelefoner, i en enkelt husstand.
Enhedslisten nævner i bemærkningerne, at der er ulighed i, at alle betaler samme licens uanset indkomst.
I den forbindelse bør det dog nævnes, at der i aftalen er en bestemmelse om, at der kan ske fritagelse eller nedsættelse af licensen efter nogle særlige regler, hvor f.eks. dårligt stillede pensionister bliver tilgodeset, ligesom der er taget hensyn til svagtseende, som har mulighed for alene at betale radiolicens, selv om de har et tv-apparat i husstanden.
Befolkningen er bekendt med den gennem generationer gældende ordning med opkrævning af licens, og i Dansk Folkeparti tror vi på, at seerne og lytterne foretrækker denne, frem for at de ca. 3,5 mia. kr., som Danmarks Radio årligt får, betales over skatten.
Og det er vigtigt, at Danmarks Radio er politisk uafhængig af staten, for det vil der være en fare for at Danmarks Radio ikke vil være, hvis staten finansierer institutionen over finansloven.
Derfor kan det også undre, at Enhedslisten kommer med deres forslag nu, og ikke i god tid før forliget blev indgået.
Så er det også på sin plads at nævne, at Enhedslisten ikke bidrog med ret meget i forbindelse med forhandlingerne om det nuværende forlig og forlod forhandlingerne efter meget kort tid.
På dette som på mange andre områder er det vigtigt for Dansk Folkeparti at involvere sig og bidrage i stedet for at melde fra og så efterfølgende komme med indvendinger, sådan som Enhedslisten gør.
I dagens anledning synes jeg også, at jeg vil tillade mig at knytte en kommentar til det i bemærkningerne anførte om, at der nu er indgået den mest detaljerede public service-kontrakt nogen sinde med Danmarks Radio.
Det er åbenbart noget, som harmer Enhedslisten, men vi kan også høre, at det harmer Socialdemokraternes ordfører, som fra talerstolen for lidt siden også var inde på nogle ting i forbindelse med det.
Kritikken kommer faktisk ikke fra Danmarks Radio selv, som ser ud til at have taget kontrakten til sig og vil gøre en stor indsats for at opfylde den.
Når der indgås en kontrakt, sker det jo netop mellem to parter, og derfor er det ikke et spørgsmål om, at vi politikere trækker noget ned over hovedet på Danmarks Radio, men det er sket i en dialog, hvor der til sidst er skrevet under på kontrakten af både Danmarks Radio og ministeren.
Mogens Jensen (S), 2011-05-24:
Jeg kan bekræfte, at nogle af de elementer eller udfordringer, som Enhedslisten fremhæver her i sit beslutningsforslag, da handler om, at licensen klart kan virke socialt skævt.
Det kan den selvfølgelig, for når kulturministeren siger, at man nok betaler det samme for en billet, når man går i teatret, uanset hvilken indkomst man har, dækker det jo altså over, at man i forvejen via sin skattebillet har betalt betydelige tilskud til teatret i forvejen, som er indkomstregulerede.
De udfordringer drøfter vi gerne i den kommende tid, og der er i hvert fald grund til at hæfte sig ved, at vi jo i dag ikke er bundet af et medieforlig med de borgerlige, og derfor står vi selvfølgelig gerne til rådighed for drøftelser om det her fremover.
Jeg skulle hilse og sige – det glemte jeg at sige indledningsvis – at de synspunkter, jeg her tilkendegiver, tilkendegiver jeg også på vegne af SF og hr. Holger K. Nielsen, der desværre ikke kunne være til stede her i dag.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Det er jeg selvfølgelig meget glad for, for vi kan jo godt få brug for at diskutere det her også om ikke så forfærdelig lang tid.
Og jeg opfatter det, hr. Mogens Jensens siger, på den måde, at man fra Socialdemokraternes side – og det dækker jo formentlig også SF og vil være i overensstemmelse med, hvad man tidligere har sagt – er indstillet på at diskutere, hvordan man kan lave et tilpasset licenssystem, som tager større sociale hensyn end det, vi har i dag, og som samtidig også kan fremtidssikre Danmarks Radio og de medier, der i øvrigt bliver finansieret ad den vej, og sikre en uafhængighed i forhold til det politiske system.
Hvis det er det, der ligesom er udgangspunktet for de drøftelser, vi formentlig skal have i fremtiden om det her, synes jeg, det er helt tilfredsstillende.
Mogens Jensen (S), 2011-05-24:
Altså, vi har jo som sagt fra S og SF's side lagt en konkret skatteplan frem, og skulle vi tilslutte os et forslag om en skattefinansiering i stedet for licens, skulle det jo have været indeholdt i den plan, for det er det, der står i den plan, vi har sagt til befolkningen vi vil gennemføre.
Derfor agter vi ikke at stemme for forslaget her.
Men det, jeg sådan set tilkendegiver her i dag, er, at vi gerne i den kommende tid vil drøfte, hvordan vi kan finansiere vores public service-medier på sigt, og kigge på den rapport, som vi alle sammen kender, fra 2004 og se, om den også svarer til den virkelighed, vi kender i dag, eller om man kan finde andre måder ved enten at justere det nuværende licenssystem eller ved eventuelt at gøre tingene på en anden måde.
Så det er sådan set en åbenhed over for at få taget diskussionen, så diskussionen ikke bare slutter her i dag.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Jeg vil godt bemærke, at når Socialdemokraterne og SF'erne har lavet aftaler, så fraviger man dem ikke umiddelbart, og det er jo sådan set et sympatisk træk, altså at man står ved det, man har sagt.
Karsten Nonbo (V), 2011-05-24:
Da Venstres ordfører, fru Ellen Trane Nørby, ikke kan være til stede, vil jeg sige følgende på Venstres vegne: Når Enhedslisten i dag fremsætter B 78, er det bestemt ikke første gang, forslaget om en finanslovfinansiering af medielicensen kommer til debat.
Det er et af de beslutningsforslag, som vi debatterer jævnligt, for ikke at sige årligt.
Det gør dog ikke forslaget bedre, for problemet med Enhedslistens forslag er, at det vil knægte uafhængigheden af vores public service-medier, som fremover vil kunne risikere at blive genstand for natlige finanslovforhandlinger og politiske strømninger, frem for at være sikret i en armslængde fra det politiske niveau.
I 2004 blev der gennemført en større udredning om fordelene ved henholdsvis et licenssystem og en skattefinansiering.
Og ja, der er elementer, der peger i positiv retning ved begge systemer, men rapporten pegede entydigt på, at ulemperne ved en skattefinansiering overskyggede fordelene, ikke mindst når vi talte om mediernes uafhængighed.
Derfor støtter vi i Venstre ikke en licensskat, og vi står fuldt og fast ved den mediepolitiske aftale, som vi har indgået med De Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, hvor licensen fastholdes på samme niveau.
Vi delte ikke sidste år det krav om en højere licens, som oppositionen gik til forhandlingerne med, og det deler vi fortsat ikke.
I Venstre er vi af den opfattelse, at licensen allerede i dag er rigelig høj.
En skatteomlægning af licensen vil også betyde en betydelig licensstigning for en stor gruppe af danske husstande, og det er en skattestigning, som vi ikke kan støtte fra Venstres side.
Vi deler ikke Enhedslistens skatteopkrævningsiver.
Ser vi på det licenssystem, der eksisterer i dag, er det klart, at det løbende har været undergået justeringer og ændringer, og det vil der sikkert også være behov for i tiden fremover.
Vi har løbende set på muligheden for at tage sociale hensyn, og for tiden ser vi bl.a. på definitionen af et licenspligtigt apparat, hvor vi netop har fritaget en række analoge skærme, der i dag udelukkende anvendes til f.eks. computerspil eller til at se dvd på.
Med medieaftalen fra sidste år følger også en fordeling af licensen for perioden 2010-2014.
Med den nye public service-kontrakt for DR og TV 2-regionerne gives der også frihed under ansvar til public service-medierne til at tilrettelægge deres aktiviteter.
Alt i alt giver public service-kontrakterne en armslængde mellem medierne og politikerne, og det er ekstremt sundt og også en nødvendighed, hvis vi vil bevare de uafhængige medier.
Derfor vil vi heller ikke betræde denne skattevej, som Enhedslisten lægger op til i det her beslutningsforslag, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Stig Møller (KF), 2011-05-24:
Jo, men er det helt fair?
Hvis man køber en bog, kan man ikke sige, at fordi man har en mindre indkomst end den mand, der står derovre, så man skal betale mindre for bogen.
Derfor er det mærkeligt, at nogle, fordi det kommer via medierne, pludselig skal betale meget mere og nogle betale meget mindre for den samme vare.
Det er jo et mærkeligt princip, at man pludselig differentierer prisen på en vare efter folks skattepligtige indkomst, for det er jo en vare at modtage medierne.
Og så er det heller ikke helt rigtigt, at man bare kan gøre regnestykket sådan op.
Den arbejdsgruppe, jeg nævnte, fra 2002-forliget, er jo kommet frem til, at hvis man gik over til finanslovfinansiering, ville f.eks. et pensionistægtepar, der betalte nedsat licens, som udgangspunkt få deres rådighedsbeløb reduceret med cirka 500 kr. årligt – altså hvis vi gik over til hr. Per Clausens system.
Så det er et spørgsmål, om det er socialt fair.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Nu findes der jo også eksempler på, at man sikrer områder, som man synes er vigtige at sikre en vis uafhængighed i forhold til, ved hjælp af flerårsaftaler i det almindelige politiske system, så det kunne nok godt tænkes, at man kunne lave den samme sikkerhed der.
Det mener jeg i hvert fald.
Men problemet er, at der, hvor jeg synes, at kulturministeren bliver nødt til at forholde sig til, at situationen er helt ny, er, at den sociale skævhed, der er i det system, jo rammer meget hårdere nu, hvor man kan sige, det jo sådan er fornødenheder, der er ved at leve et almindeligt liv, når man f.eks. er studerende eller arbejdssøgende osv., og så rammes man ved, at man påføres en særlig afgift, fordi man har en computer og en internetforbindelse.
Og dermed bliver den sociale skævhed, som vel altid et eller andet sted har ligget i licenssystemet, jo meget, meget tydelig, fordi det er en meget stor udgift for nogle og en relativt begrænset udgift for andre.
Per Stig Møller (KF), 2011-05-24:
Det kan jeg jo kun bekræfte.
Mit hovedargument og min pointe – for det er jo korrekt, at stort set alle har et instrument, hvormed de kan modtage medierne; om man så ser Danmarks Radio, eller man ser lokal-tv, eller hvad man nu ser, så er det den samme medielicens – var jo her, at hvis vi tager det over finanslovforhandlingerne, så kommer der en meget tættere politisk styring af budgetterne og dermed også af Danmarks Radio.
Det er jo værd at bemærke, at vi har haft medieforlig med partier, som ikke er med i finanslovaftalen, og vi haft medieforlig med partier, som er i finanslovaftalen og både-og.
Så derfor synes jeg faktisk, det har vist, at man kan komme til en anden slutpointe i licensforhandlingerne, altså i forhandlingerne omkring medieforliget, end man nødvendigvis kommer under finanslovforhandlingerne.
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Ministeren har jo ret i, at generaldirektøren har givet udtryk for tilfredshed med public service-kontrakten.
Det er der vist tradition for at man gør, så det er der ikke noget overraskende i, og måske er det ikke nogen direkte dokumentation for, at man fuldstændig er sikret uafhængighed af staten.
Men jeg vil godt spørge ministeren om en enkelt ting: Er det ikke rigtigt, at der er forskel på, dengang det var sådan, at det var en mindre del af befolkningen, som betalte licens, fordi det var en mindre del af befolkningen, der rent faktisk f.eks. havde et farve-tv – jeg er jo gammel nok til at huske, dengang man havde sort-hvid-tv og særlig licens til det og den slags – og så den nuværende tilstand, hvor ethvert menneske, som er i besiddelse af en nogenlunde moderne computer og internetforbindelse, i praksis skal betale licens, sådan at licensen i dag rammer alle, i hvert fald hvis man bare er i besiddelse af en computer og en helt almindelig it-forbindelse?
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Jamen det er jo helt oplagt, at de store selskaber støtter f.eks. De Konservative, fordi de mener, de har en interesse i det.
Det er der jo sådan set ikke noget mærkeligt i, og det er korrekt, at de ikke ville få så meget ud af at give os nogle penge – det er også fuldstændig korrekt.
Men måske kunne vi få at vide af De Konservative, hvor meget de får i støtte.
Der må jeg altså virkelig rose Radikale Venstre: Der har vi fået at vide, at det er med 225.000 kr. til valgkampen fra A.P. Møller og Dansk Rederiforening.
Men hvor meget får De Konservative fra A.P. Møller?
Det synes jeg kunne være rart at få frem, så vi har åbenhed om, hvor meget der faktisk gives fra de her selskaber, fordi de mener, de kan tjene penge på det.
Så vil jeg bare til det der med, at alle vil det samme, sige: Nej, det vil alle ikke.
Det, jeg har brugt lidt tid på her i debatten, er at opremse alle de forslag, der var forberedt af Venstres skatteministre.
Alle de forslag, der var forberedt af Venstres skatteminister, og som jeg har rost og sagt at jeg vil støtte – alle sammen – er blevet trukket.
Det er jo det, der er problemet: Man har trukket dem.
Jeg spørger stadig væk: Hvordan kan det være, at man trækker forslag, som virkelig ville have virket, bare fordi der kommer protester fra A.P. Møller og Carlsberg?
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
For en årrække siden udtalte hr. Mikkel Dencker: »Ifølge eksperter kører de multinationale virksomheder med overskud i Danmark. Ellers ville de jo ikke være her.
Men de undskylder deres tilsyneladende underskud med store udgifter til investeringer, og den forklaring er helt hen i vejret.«
Mener ordføreren stadig væk det?
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Man kan jo ikke stille det helt så simpelt op, for som hr. Frank Aaen også selv nævner, går kontrolindsatsen på mange ben.
Det kan godt være, at der ikke er sket lovgivning, men så er der sket en øget fokus på kontrolindsatsen.
Udfordringen for os her i Folketinget er jo at få oplyst, om der er behov for mere lovgivning for at kontrollere udenlandske selskaber.
Det er jo derfor, SKAT lige i øjeblikket er i gang med en undersøgelse, hvor de kigger på en analyse af de nulskatselskaber, der er, og hvorfor de ikke betaler skat i Danmark.
Der er indtil videre ikke noget entydigt svar.
Det kan være, at der kommer et entydigt svar, hvor man kan drage nogle konklusioner, som så kan danne basis for lovgivning.
Og det er jo netop det, vi skal basere vores beslutninger på, nemlig et oplyst grundlag, og det er så det, SKAT's dygtige medarbejdere er i gang med at finde til os.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Lad os bare sige, at der overhovedet ikke er nogen forskel på, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl sagde den 30. marts, og hvad jeg siger i dag.
Den eneste grund til, at jeg ikke ordet siger det samme som hr. Thulesen Dahl, er, at jeg ikke har citatet at læse op fra.
Men vi mener nøjagtig det samme, og der er ikke nogen ny politik.
Dansk Folkeparti mener, at der skal gøres noget ved det her hurtigst muligt, men altså at vi også skal have et grundlag at arbejde ud fra.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Så er det måske værd lige at gøre opmærksom på, at størstedelen af forslaget, nemlig en opregning af en række mulige indsatsområder, stort set er en afskrift af skatteministerens handlingsplan fra sidste sommer.
Så det var måske lidt en alvorlig anklage at rette mod den tidligere skatteminister.
Vi har sådan set bare opfordret til – og det er det, forslaget går ud på – at forhandlingerne om de ting, som den tidligere skatteminister opregnede som mulige indsatsområder, og som der var indkaldt til forhandlinger om, skal igangsættes.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Mads Rørvig, at der siden 2007 – jeg anerkender, at der er sket en øget kontrolindsats, selv om den godt nok er taget fra andre områder, der også skulle kontrolleres – ikke er sket nogen forbedring af lovgivningen på det her område?
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Det, som hr. Frank Aaen ikke vil forholde sig til – det tror jeg må være den præcise formulering –
er jo sådan set, at både de lovændringer, som regeringen har gennemført, og de ekstra ressourcer, der er tilført selve kontrollen af store selskaber, rent faktisk har givet nogle meget store resultater, der betyder, at der er en lang række sager, som er ved at blive behandlet af bl.a. domstolene.
Det skyldes jo netop, at vi har strammet op på lovgivningen.
Så der er også store selskaber, som sådan set har syntes, at de skulle betale enten ingen eller meget lidt i skat, hvilket SKAT har haft en anden opfattelse af, og det kører der en række tvister om.
Det ville jo ikke kunne ske, hvis ikke man havde en værktøjskasse, der muliggjorde, at man kunne gå ind og ændre i netop de her selskabers skatteansættelse.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Det var da vist lidt af en underdrivelse at tale om visse selskaber, der i nogle år ikke har betalt skat.
Altså, Q8 har ikke betalt skat i Danmark nogen sinde gennem 28 år, og Nestlé, Kraft Foods og Uniliver har ikke betalt skat i årtier.
Den tidligere skatteminister indså jo, at der nok var noget, der skulle gøres noget ved, og lavede derfor også et handlingskatalog og indkaldte derfor også til forhandlinger.
Men jeg kan så forstå på ministeren, at på trods af at de her selskaber i så lange perioder ikke har betalt skat, på trods af at store danske multinationale selskaber ikke betaler skat eller betaler meget lidt i skat, så er der ikke udsigt til forhandlinger med Folketingets partier foreløbig.
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Altså, hvis man går ind og ser på lovgivningen, kan man se, at der er blevet strammet op på de multinationale selskabers skattebetaling ad, jeg tror næsten, det er ad syv omgange siden 2001, så vi i dag, hvis vi f.eks. kigger på transfer pricing-reglerne, har nogle af de strammeste regler i Europa; og at der, samtidig med at værktøjskassen er blevet større, er tilført ekstra ressourcer.
Så kan det være, at der er yderligere brug for ændringer.
Den store compliance undersøgelse, som netop er i gang i SKAT, af årsagen til, at de her selskaber i visse år ikke betaler selskabsskat, må jo vise, om der er behov for yderligere forhandlinger.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Nu lyder ministeren, som om vi er alt for utålmodige, og som om det også skal have tid.
Vi er jo enige om, at handlingsplanen, som blev fremlagt i Folketinget, snart er et år gammel, og at det er flere måneder siden, der blev indkaldt til forhandlinger om handlingsplanen.
Så er mit enkle spørgsmål: Hvornår synes ministeren så, at de forhandlinger kan starte?
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Det er vores helt klare vurdering, at der er foretaget et solidt skøn, og man kan ende i den situation, at forslaget er overfinansieret, fordi det selvfølgelig afhænger af, hvor mange danskere der gør brug af ordningen.
Sådan er det altid, når man finansierer forslag.
Også når man skal bruge indtægtskilder, er der, uanset hvad, aldrig nogen garanti for, om det er i år 1, år 10, år 20, måske aldrig, at man når det provenu, som man forventer, men man laver de bedste skøn og kigger på, hvordan finansieringen vil være konjunkturuafhængigt og finansierer det på den måde.
Det ved hr. Niels Helveg Petersen udmærket.
I forhold til dette forslag er der intet nyt med hensyn til måden, det finansieres på.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Dermed siger ministeren jo også ligeud, at hvis disse usikre skøn viser sig at afvige fra virkeligheden, så der bliver større udgifter, så er der ikke dækning for dette forslag.
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Jeg tror nu nok, hvis man kigger i historiebøgerne, at man vil kunne finde socialdemokratiske skattepolitiske forsøg om helt generelle skatter og andre ting, der har været gennemført, der både har omfattet et noget større beløb og længere perioder.
Men i forhold til finansieringen af det her konkrete fradrag, bygger det jo sådan set på den normale måde at budgettere på: Man laver et sagligt skøn, man finder en finansiering, der svarer til skønnet, og så plus/minus over det enkelte år har man en forventning om, at både finansiering og udgifter hænger sammen.
Når jeg siger det sådan, er det, fordi vi jo heller ikke på andre områder – og i øvrigt uanset regeringens farve – tager al lovgivning op til evaluering hvert år for at se, om udgifter og indtægter det pågældende år har svaret til hinanden.
Det ville være en ny måde at køre finanspolitik på i dette land, og derfor er svaret sådan set: Nej, vi vil gøre, som man altid gør, når man har ugiftskrævende og indtægtsgivende forslag, nemlig forventer, at den vurdering, man lægger frem, også er holdbar og solid.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
Ministeren siger, at det skøn, som Skatteministeriet her har foretaget, er det bedste, man kan producere, og det har jeg fuld tillid til.
Ofte er man jo da i anliggender af denne art nødt til at anlægge et skøn og må gøre sig umage med det, men der er jo det særlige ved dette skøn, at det er behæftet med særlig usikkerhed.
Det fremgår klart af bemærkningerne, at vi her har tale om et skøn, hvor vi faktisk ikke rigtig har noget empirisk belæg for, om skønnet rigtigt, om det er for lille eller for stort.
Jeg anfægter ikke, at det er bedste skøn, og det er sådan set, som det skal være.
Men så siger ministeren, at man jo altså skal dække de udgifter, man udskriver, og med den usikkerhed, der nu er om udgifternes størrelse, fordi der ikke er noget loft over, så vil jeg spørge ministeren: Hvis det nu viser sig i løbet af forsøgsperioden – jeg tror i øvrigt, at det er første gang i danmarkshistorien, at man iværksætter et forsøg til en værdi af 4 mia. kr. – at man må se på, om dækningen nu også er rigtig, mener ministeren så ikke, at han er forpligtet til, hvis han stadig væk er minister, men i øvrigt også som oppositionspolitiker, at finde dækning, hvis det viser sig, at ordningen er dyrere end beregnet?
For ellers holder nogle af de der udgiftsskøn jo ikke.
Altså, hvis det viser sig, at denne ordning er dyrere end beregnet, vil ministeren så også føle sig ansvarlig for at dække udgifterne ind med senere forslag?
Per Clausen (EL), 2011-05-24:
Jeg kunne sådan set godt tænke mig, at hr. Rasmus Jarlov kunne fortælle mig, hvordan en studerende, som har brug for en internetforbindelse, også i forbindelse med sine studier, men som i øvrigt aldrig kunne drømme om at se Danmarks Radio-tv – de findes, de skriver i hvert fald til mig hele tiden – kan fravælge at komme til at betale licens.
Det afgørende her er vel, at man ligesom kan fravælge et bestemt forbrug, og så slipper man for at betale.
Men det er der jo ikke tale om her.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Meget kort vil jeg sige, at den tidligere skatteminister mente, at undersøgelserne var kommet så langt, at det trods alt var relevant at starte forhandlinger.
I løbet af 14 dage besluttede den nye skatteminister, at der ikke var grundlag for at starte forhandlinger.
Betyder det, at den tidligere skatteminister var uduelig?
I blinde, siger man.
Altså, det er Skatteministeriets eget problemkatalog, vi har opregnet.
Så har vi da i hvert fald et stort problem, hvis Skatteministeriet laver den slags ting i blinde.
Vi har bare skrevet af.
Jeg må da notere mig, at der da er lidt forskel på det, hr. Mikkel Dencker siger her, og så udtalelsen fra hr. Kristian Thulesen Dahl, hvor han siger, at det er rimelig kendt, hvad problemerne er, at vi skal til operationel handling, og at det ikke kan gå hurtigt nok.
Det er ikke helt det, ordføreren siger i dag.
Jeg synes da bare, man skal indrømme, at man har ændret opfattelse: at man synes, at det her godt kan vente, i stedet for at vi kommer i gang med det, som den tidligere skatteminister altså havde tilrettelagt.