runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-08:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse, som forslaget har fået.
Det primære formål, når vi ændrer årsregnskabsloven, er netop at få lettet de administrative byrder på regnskabsområdet.
Som flere ordførere har været inde på, er det netop Byrdekomiteen, som er kommet med en række forslag, der kan nedbringe de administrative byrder, og jeg vil sige, at årsregnskabsloven nu tager udgangspunkt i disse forenklingsforslag.
Et af de væsentlige forenklingsforslag indebærer netop en forhøjelse af størrelsesgrænserne for henholdsvis små, mellemstore og store virksomheder, der betyder, at små og mellemstore virksomheder rykker fra en regnskabsklasse til en anden og dermed bliver omfattet af færre regnskabskrav.
Også bemærkningerne om de børsnoterede virksomheder og koncernregnskabet er vi glade for.
Så spurgte hr. Jens Christian Lund, om det nu også var noget, ministeren havde talt med skatteministeren om.
Der kan jeg da sige til hr. Jens Christian Lund, at SKAT sidder med i Regnskabsrådet, der har godkendt det her, så vi er helt rolige ved det.
Med hensyn til, om det er for meget eller for lidt, vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at der i lovforslaget er en fritagelse for små virksomheder om at oplyse om antallet af beskæftigede.
Kravet har jo baggrund i 4. selskabsdirektiv, og efter direktivet er det muligt at fritage små virksomheder for kravet.
Det vurderes, at oplysninger om antal beskæftigede i små virksomheder ikke er af væsentlig betydning for regnskabsbrugerne, og derfor har vi foreslået at lade de små virksomheder få gavn af de undtagelsesmuligheder, der er i direktivet.
Det er jo nok ikke en sag, der kan holde til, at vi sætter hele forslaget til større debat, men vi må jo under udvalgsarbejdet få afdækket, om det at skulle skrive det her ind i sine regnskaber er noget, der påvirker den lille selvstændigt erhvervsdrivende.
Jeg tror ikke, det er noget, der har så stor betydning for en vurdering af regnskabet i den mindre virksomhed, men det kan vi jo få afdækket.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-08:
Så stiller man sig selv spørgsmålet: Hvad er det så for en ordfører, der er til stede - den unormale?
Hvorom alting er, er det i hvert fald tilfældet, at Ny Alliance sagtens kan bakke op om det her forslag.
Det peger helt sikkert i den rigtige retning.
Mike Legarth (KF), 2008-04-08:
Lovforslaget har til formål at lette virksomhedernes byrder ved regnskabsaflæggelse samt at gennemføre et EU-direktiv, for så vidt angår ændringer i 4. og 7. selskabsdirektiv om års- og koncernregnskaber.
En del af forslagene stammer fra den såkaldte Byrdekomité fra 2007, som fremlagde en række forslag til forenklinger på det regnskabsmæssige område.
På samfundsniveau vurderes lovforslaget om ændring af årsregnskabsloven at medføre administrative lettelser for et beløb svarende til ca. 22 mio. kr. netto.
De væsentligste forenklingsforslag drejer sig om en forhøjelse af regnskabsklassernes størrelsesgrænser for henholdsvis små, mellemstore og store virksomheder.
Det drejer sig om i alt ca. 400 virksomheder, der skifter klasse og dermed får færre byrder i forbindelse med regnskabsaflæggelse.
Herefter erstattes den af et krav om, at en revisor skal afgive en udtalelse om, hvorvidt oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet og eventuelt koncernregnskabet.
Herunder foreslås det at ophæve enkelte oplysningskrav samt gøre det frivilligt for børsnoterede virksomheder, der aflægger koncernregnskab, at aflægge modervirksomhedens årsregnskab efter de internationale regler, IFRS, eller efter de mindre byrdefulde regler i årsregnskabsloven.
Herudover indføres enkelte nye oplysningskrav som følge af direktivændringerne.
Generelt kan man sige det er administrative lettelser for virksomhederne, en lettelse for erhvervslivet, og de 22 mio. kr. vejer tungt i vores ører, så der er positiv tilkendegivelse fra De Konservative.
Karsten Hønge (SF), 2008-04-08:
Lovforslaget lægger op til, at flere små og mellemstore virksomheder skal blive omfattet af færre regnskabskrav og på den måde jo gerne skulle opnå en administrativ forenkling.
Den slags ting kan vi godt lide i SF, og derfor ser vi positivt på forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Man kan jo også sørge for, at det kan betale sig arbejde, ved at sørge for, at mindstelønnen bliver hævet, og det er jo så en del af forslaget.
Hvis man er på dagpenge eller kontanthjælp og er i stand til at arbejde, mister man jo sin ydelse, hvis man ikke tager imod et tilbudt arbejde.
Derfor er det der med borgerløn en helt anden debat.
Men jeg vil gerne høre Venstres ordfører, som siger, at der er lige muligheder for alle, og at alle har fået forbedret vilkårene, om ordføreren mener, at der er lige muligheder for de børn af fattige forældre, som ikke har råd til at betale husleje, og som derfor bliver sat ud af deres bolig, eller for de børn, der lever i familier - som det fremgår af den fattigdomsundersøgelse, der er lavet i København Kommune - der er en del af de 32 pct. af de fattige i København, der f.eks. fortæller, at der er flere gange, de ikke har haft råd til spise tre gange om dagen.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Nu er der rigtig mange andre steder i Danmark end blot lige København, og jeg mener også, at selv om man bor i København, er det muligt at finde en bolig, som måske ikke ligger i centrum, men som ligger i udkanten af eller uden for København.
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Hvordan hænger det egentlig sammen med det, ordføreren lige har sagt?
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Jeg er bekendt med, at der i dag er blevet offentliggjort en SFI-rapport om lige nøjagtig det her emne.
Jeg beklager, at jeg ikke har nået at læse rapporten.
Men jeg mener, at det er et emne, som vi skal tage alvorligt fat i, og som jeg ved at velfærdsministeren allerede er i gang med at kigge på.
Det er et område, som vi selvfølgelig skal ind og se på, og som jeg sagde i min ordførertale: Sidder man med en familie, som har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, kan et af redskaberne også være, at man sammen med familien kigger på, hvilke udgifter der er, og om man kan prøve at finde en anden løsning, hvor tingene ikke koster så meget, eksempelvis en billigere bolig.
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Der er 4.615 udsættelsessager.
Det er 2007-tallet.
Det drejer sig om folk, der reelt ikke kan bo i deres lejligheder, og en del undersøgelser peger faktisk på, at flertallet af de her mennesker - som sagt over 4.600 familier - enten er på kontanthjælp eller er ramt af 300-timers-reglen, altså nogle af de stramninger, som regeringen har sat i gang.
Jeg vil gerne spørge: Når ordføreren siger, at der ikke er ulighed, hvordan hænger det så egentlig sammen?
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Det kan jeg kun give spørgeren fuldstændig ret i.
Der kan jeg kun tilkendegive, at siden den her regering er kommet til, er de offentlige ydelser steget.
Alle på offentlig forsørgelse har oplevet stigning i takt med den vækstregulering, der har været i det øvrige samfund.
Så der har ikke været nogen nedsættelser.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Tak for det.
Jeg spørger, fordi jeg sidder og bliver lidt i tvivl nu.
For når man hører både Enhedslistens og SF's ordførere, tyder det jo meget på, at da de var ved regeringsmagten, var alle de her ydelser meget, meget højere, for det har de jo haft mulighed for at indføre.
Så jeg skal bare for min egen skyld have at vide af fru Vivi Kier, med hvor meget den nuværende regering har nedsat alle de her ydelser.
Er det til 85 pct., er det til 70 pct., siden vi er kommet så langt ned?
For man har jo haft mulighed for at sætte dem meget højere, sådan som man står og ytrer ønske om.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Det mener jeg godt man kan, igen set i lyset af at det beløb, man giver, er en starthjælp, hvilket beløbet også signalerer, og det er jo, fordi man siger, at de her mennesker er arbejdsduelige, at de skal ud på arbejdsmarkedet.
Selvfølgelig skal der være nogle, der understøtter dem og spørger dem, hvilke ting de har brug for, for at de kan komme videre, for at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Så svaret er ja.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-08:
Nu siger ordføreren, at hun ikke lige kan huske tallet, men som jeg også kan høre på ministerens embedsmænd lige her bag ved mig, ligger det på omkring 4.500-4.600 kr.
Kan man i dagens Danmark leve for 4.500-4.600 kr.?
Men for 4.500 kr. er det rigtig, rigtig svært at få hverdagen til at hænge sammen.
Så er spørgsmålet: Vil vi motivere de her folk til at gå ud og finde et arbejde ved at give dem selvtillid, ved at gøre det muligt, at de kan tage en ren og ny T-shirt på, når de skal på arbejde, ved at de ikke behøver at gå 10 km, men at de kan tage bussen, fordi de har pengene til det?
Jeg vil gerne bare vide, om man kan leve for de penge.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Det ved jeg egentlig godt.
Jeg har det stående på et stykke papir, som jeg ikke lige har taget med herop.
Jeg ved godt, hvad man får.
For mig er det meget væsentligt, når der bliver spurgt ind til starthjælp og kontanthjælp, at det drejer sig om mennesker, som er arbejdsduelige.
For mig er det ikke så væsentligt, hvad de får, men derimod at vi får gjort en indsats for, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet, at de kan komme i gang, og at vi giver dem et incitament til, at de siger til sig selv, at de skal ud og være en del af samfundet og arbejdsmarkedet.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Så jeg skal altså forstå det på den måde, at da de, som nu anklager systemet, sådan som det er i dag, var ved magten, var ydelserne noget lavere, end de faktisk er under den borgerlige regering?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-08:
Nu siger ordføreren, at man kan leve på det offentliges regning, når man får de her lave ydelser.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ved, hvilket beløb man får, når man er på starthjælp.
Per Clausen (EL), 2008-04-08:
Da Waxholmsagen kørte, skrev regeringen, at retten til at føre kollektive forhandlinger for at opnå overenskomst om løn- og arbejdsvilkår og retten til at understøtte et krav herom med kollektive kampskridt efter regeringens opfattelse ikke var omfattet af fællesskabsretten.
Kort og godt: Det skal EF-Domstolen ikke blande sig i.
Hvad er så Det Konservative Folkepartis svar på, at en vigtig forudsætning for Danmarks medlemskab af EU falder væk i kraft af en kendelse fra EF-Domstolen?
Det er, at man nedsætter et udvalg, der arbejder på at tilpasse dansk lovgivning til det her.
Jeg synes ærlig talt, at det er noget slapt.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Enhedslisten har været med i en række forlig, hvor vi også er gået ind og har taget et ansvar.
Vi vil meget gerne tage et økonomisk ansvar, men vi vil ikke tage et økonomisk ansvar for at tage penge fra dem, der har mindst i det her samfund.
Det er jeg godt klar over at Dansk Folkeparti vil, på trods af at Dansk Folkeparti har været ude at love, at man ikke vil tage en krone fra de ældre.
Selv om der ikke er penge i kommunekassen eller andre steder, går man alligevel ind og skærer ned.
Vi har den holdning, at vi ikke skal tage penge fra dem, der har mindst her i samfundet, og vi peger derfor på, at man kan tage penge der, hvor der er masser af dem.
I det her forslag har vi peget på, at hvis man lod være med at give over 100.000 kr. i tilskud om året til folk, der har rigeligt til at betale til deres pensionsopsparing, og lod dem selv finansiere deres pensionsopsparing, ville vi kunne hæve alle overførselsindkomsterne ganske betragteligt, så vi fik folk ud af den økonomiske fattigdom.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Jo, men jeg er utrolig glad for svaret, for jeg kommer frem til det svar, jeg nemlig gerne vil have: Enhedslisten har aldrig nogen sinde taget noget økonomisk ansvar
Det var bare det, jeg ville have konstateret.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Vi kan godt lave et tilbageskuende studium.
Først vil jeg sige, at jeg tror, at indflydelse i et demokrati ikke kun handler om, hvilke forslag man får vedtaget.
Jeg tror, at det i et demokrati er rigtig vigtigt at have dialog, argumentation og debat, og derfor tror jeg at vi også kan få væsentlig indflydelse i et demokrati ved at prøve at rejse nogle diskussioner og nogle debatter.
Det tror jeg faktisk også er med til at flytte holdninger, og det er dermed også på sigt med til at flytte politikken.
Det var sådan under SR-regeringen, at man som regel lavede finanslove med de borgerlige partier.
Enhedslisten har ikke stemt for nogen finanslov under SR-regeringen.
Det lavede man med de borgerlige, og derfor var det også på mange punkter borgerlig politik, der blev gennemført.
Hvis det havde været Enhedslisten, der havde bestemt, hvordan de finanslove skulle have set ud, havde tingene været meget anderledes.
Så det var altså en anden situation, der var på det tidspunkt, end den, som jeg går ud fra at hr. Christian H. Hansen forestiller sig.
Christian H. Hansen (DF), 2008-04-08:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at når man ingen indflydelse har på i hvert tilfælde det, der sker i dagligdagen, er det jo nemt at komme med sådan et forslag her, for så har det ikke så stor betydning, ud over at man sådan kan få markeret sine synspunkter.
Men så kan man jo tænke tilbage på, at man måske på et tidspunkt har haft indflydelse, og det har Enhedslisten jo haft.
Hvor meget fik man i kroner og øre gennemført dengang?
Hvor meget fik Enhedslisten konkret hævet SU'en for de unge studerende - i kroner og øre?
Hvor meget fik Enhedslisten kørt igennem i forhandlingerne om lønstigninger generelt i den offentlige sektor?
Kunne Enhedslisten lige sætte et par tal på det, for så kan vi jo sådan måle lidt, hvor meget det var, man selv fik gennemført, dengang man havde mulighed for det?
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Pengene til satspuljen bliver taget fra de mennesker, der er på folkepension, førtidspension, kontanthjælp osv., mennesker, der har brug for de penge.
Jeg synes, det blev helt absurd her for nylig, da man langt om længe fik et flertal i Folketinget uden om regeringen for, at nogle af de unge, der har psykiske problemer, ikke skal være på den lave ungesats, men skal op på en højere kontanthjælpssats, så de ikke har slet ingen penge at leve for, men har en lille smule penge at leve for.
Men pengene til det tager man fra satspuljen, altså fra nøjagtig de samme mennesker.
Jeg synes, at man i stedet skal gå ud og sige: Vi finansierer vores socialpolitik over finansloven, sådan at det er de bredeste skuldre, der betaler mest, frem for at det er dem med de laveste indkomster, der alene skal betale til udviklingen på det sociale område.
Og jeg er helt med på, at der bliver iværksat masser af gode konkrete projekter på satspuljen.
Men dels er der problemet med, at meget af det er kortvarige projekter frem for langvarige - det betyder, at man ikke når at gøre en ordentlig indsats, før de allerede er nedlagt igen - dels er det altså et problem, at det tages fra de mennesker, som har mindst.
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Ja, til det sidste svar, fru Line Barfod gav, vil jeg sige, at hvis Enhedslisten og fru Line Barfod deltog i satspuljeforhandlingerne, så ville man virkelig opleve, at de politikere, der sidder rundt omkring forhandlingsbordet, også færdes ude i den virkelige verden; de ved godt, hvor skoen trykker.
Og derfor har vi jo år efter år nogle kanongode indsatsområder, lige nøjagtig for at gøre noget ved det her.
Når fru Line Barfod så siger, at der overhovedet ikke sker nogen udvikling socialpolitisk set, og at det er helt forfærdeligt med den her regering, der sidder, så vil jeg jo ligesom blot pege på, om regeringen ikke har gjort tiltag til, at børn, som kommer fra lavindkomstgrupper, får mulighed for at kunne gå til sport osv. uden at skulle betale for det.
Vi har faktisk sat en masse ind på at gøre noget for unge enlige mødre.
Der ligger masser af gode initiativer i regeringens plan, så ansvarlig socialpolitik: Jo, det synes jeg vi fører.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg har bestemt ikke noget ønske om at tage patent på at være det eneste socialt ansvarlige parti.
Jeg håber sådan set, at alle partier i Folketinget gerne ville være socialt ansvarlige, og det ved jeg at der heldigvis også er flere andre der gerne vil.
Jeg synes bare, det vigtige er, at man ikke kun siger det i ord, men at man også omsætter det i handling, at man ansvarligt tager stilling til de problemer, som folk står i, og forholder sig til de konkrete problemer, de står i, forholder sig til den hverdag, de har, at man ikke ser det ud fra sin egen hverdag, sin egen virkelighed, sin egen opfattelse af, hvad man kan, men rent faktisk kommer ud og snakker med nogle af de mennesker og også prøver at se på, hvad det er for en situation, de står i, og prøver at sætte sig ind i: Hvordan kan det være at leve det liv, og hvad kan vi gøre for så at forbedre det liv?
Vivi Kier (KF), 2008-04-08:
Jamen jeg må sige, at jeg rejser mig lidt op, for fru Line Barfod står jo og stort set tager patent på at være det eneste socialt ansvarlige parti i det her Folketing, og jeg må klart sige, at jeg mener, at vi fra konservativ side altid har taget de svagest stilledes parti, og det vil vi fortsat gøre.
Og jeg synes faktisk, vi gør rigtig meget.
Jeg må så også sige, at jeg synes, at vi har en kanondygtig socialminister, som i dag hedder velfærdsminister.
Men jeg ville godt prøve at stille et spørgsmål.
Der bliver snakket meget om de her lavindkomstgrupper, og fru Line Barfod har jo stået og talt om Københavns Kommunes undersøgelse af det her - den har jeg ikke sådan været helt nede i detaljerne med, det har jeg eksempelvis med Odense Kommunes - og der er jo et helt tydeligt mønster.
Så jeg vil gerne spørge, om fru Line Barfod vil erkende, at det jo er en meget, meget lille del, der er mere end 1 år i den her lavindkomstgruppe.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Jeg er helt enig i, at der er en række studerende, der er med i gruppen af lavindkomster.
Det er også en anden situation end for en række af de kontanthjælpsmodtagere, hvor nogle er på kontanthjælp i rigtig mange år.
Jeg er helt klar over, at meningen med kontanthjælpen er, at det er en midlertidig ydelse - og det synes jeg også det bør være; man skal have en ret hurtig afklaring - men nogle bliver fastholdt på kontanthjælp i mange, mange år, bl.a. fordi man ikke har lavet en god socialpolitik.
Og det siger jeg ikke er noget der kun er sket fra den ene dag til den anden.
Men det burde jo være en udvikling, der gik fremad, og jeg oplever, at det på en række punkter er en udvikling, der går den forkerte vej i de her år, bl.a. i forhold til enlige mødre, sådan som den rapport, der i dag er kommet fra Socialforskningsinstituttet, peger på.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-08:
Er ordføreren for Enhedslisten enig i, at der, når vi kigger på lavindkomstgruppen, rent faktisk er mange studerende i den gruppe, og at der rent faktisk er en meget stor udskiftning i den gruppe?
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Der er mange ting, vi gerne ville have haft var anderledes under SR-regeringen, men som vi ikke kunne komme igennem med; bl.a. protesterede vi også voldsomt over, at uligheden steg på det tidspunkt.
Der er en række mennesker, som er blevet skåret.
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Selvfølgelig ønsker vi ikke en øget ulighed.
Jeg mener, at jeg meget kraftigt har understreget det i min tale.
Jeg synes også, det er vigtigt ikke at male et enormt sortsynet billede af vores samfund.
Her har vi selvfølgelig med forskellige grupper at gøre.
Jeg understregede i min tale, at der er nogle grupper, som vi ikke ligefrem ser som ressourcesvage, bl.a. de studerende.
Så er der de ældre.
Så er der f.eks. de psykisk syge.
Der kan være andre grupper, som kræver en langt større opmærksomhed.
Vores forslag har været: Lad os gå ind og se på satspuljen.
Som sådan synes vi, den fungerer fint, men er der nogle områder, hvor man kan se en slags vedvarende udgift, eller hvor man kan se, at der er et konkret problem, som burde høre ind under finansloven, f.eks. i forhold til vores psykisk syge børn eller de psykisk syge generelt?
Vi er villige til at gå ind og gøre en konkret indsats inden for det.
Det er derfor, jeg mener, at vi bør se på det.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Det er fint at være opmærksom på det.
Jeg er helt enig i, at det, også af hensyn til de projekter og ydelser osv., man bevilger penge til, ville være godt, at det kom på finansloven.
Men er Socialdemokraternes holdning til de mennesker, der lever på folkepension, førtidspension, kontanthjælp osv.
– de oplever, at deres indkomster år for år bliver udhulet mere og mere, og at de sakker længere og længere bagud, og at uligheden stiger - at det er noget, der skal fortsætte, eller mener Socialdemokraterne, at det er på tide at sige stop, fordi vi er nødt til at gøre noget ved den stigende ulighed, der også kommer på grund af satspuljereguleringen?
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Med hensyn til satspuljen kan jeg kun sige, at vi selvfølgelig i Socialdemokratiet er opmærksomme på, at måden, pengene bliver reguleret på, kræver en stor opmærksomhed, og det er vi da helt klart opmærksomme på.
Vi kunne f.eks. godt tænke os, at psykiatrien kom ind under finansloven i stedet for at være under satspuljen.
Der er mange områder.
Så mit korte svar vil være, at det er et område, vi er meget opmærksomme på.
Line Barfod (EL), 2008-04-08:
Det glæder mig, at Socialdemokraterne er enige i intentionen om, at vi skal gøre noget ved fattigdom, og jeg er helt enig i, at der er mange andre ting, vi skal ind på - uddannelse og mange andre ting - når vi ser på fattigdom.
Nu har vi bare taget fat i ét hjørne af det.
Der er grænser for, hvor meget man kan have med i ét forslag.
Jeg er også enig i, at vi skal have fat i, at folk skal være aktive borgere.
Nu er der jo også en række af de grupper, vi taler om her, som ikke skal på arbejdsmarkedet, altså førtidspensionister og folkepensionister osv. Jeg ville gerne høre om den del af forslaget, der handler om satspuljen.
Hvad er ordførerens svar på vores forslag om, at vi skal holde op med at lade de folk, der er på overførselsindkomster, sakke længere og længere bagud, og at det ikke er dem, der skal finansiere socialpolitikken her i samfundet; at det må være de borgere, der har de største indkomster, der skal være med til at betale til socialpolitikken, og ikke dem med de allerlaveste indkomster?
Yildiz Akdogan (S), 2008-04-08:
Jeg vil endnu en gang gerne sige, at det her konkrete tiltag ikke så meget handler om, hvor høje sociale ydelser skal være.
Spørgsmålet er snarere, hvad vi kan gøre for den her gruppe af mennesker, der er sat uden for systemet i forhold til uddannelse og i forhold til arbejdsmarkedet.
Hvordan kan vi skaffe nogle muligheder?
Hvordan kan vi få fat i nogle redskaber til at hjælpe de her mennesker, så de kan komme i gang og måske være nogle aktive borgere i samfundet?
Der synes jeg netop, at regeringens plan med kun 9.000 arbejdstilbud virkelig har svigtet.
Vi har faktisk en hel gruppe, ja, jeg vil næsten sige, at man bare kan se på folk på sygedagpenge.
Hvis det forslag, som regeringen er kommet med, var mere visionært, ville det faktisk have betydet, at vi ville have fået mere end 150.000 ud.
Det er i hvert fald vores forslag.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-08:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi har et meget højt niveau for de sociale ydelser, og at det faktisk i dag er højere end under den tidligere SR-regering.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren er enig i, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark.
Spørgsmålet skal ses i sammenhæng med det, ordføreren var inde på i forhold til kontanthjælpsloftet.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-08:
Jeg er glad for, at vi lever i et samfund her i Danmark, hvor vi har et godt, stærkt socialt sikkerhedsnet, der netop giver nogle muligheder for at yde hjælp, når nogle i perioder har behov for det også på det sociale område.
Når vi dykker ned i de enkelte situationer, som jeg kan forstå Enhedslisten sådan mere er interesseret i at kigge på end i at kigge på det samlede billede, skal vi selvfølgelig tage det alvorligt i de enkelte situationer, der kan være.
For alle skal jo som borgere her i samfundet prioritere deres privatøkonomi, uanset om de har en høj eller en lidt lavere indkomst.
Det gælder jo for alle.
Og det viser sig, at der som regel er en mulighed for at få det til at hænge sammen, når man arbejder med det.