runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det, vi er samlet for at diskutere i dag, er en revision af udlændingelovgivningen, og det, der er stridens kerne, er udlændingelovgivningens §§ 36 og 37, som handler om administrativ tilbageholdelse.
Det har der ikke været så meget diskussion af, men det er det, vi på et eller andet tidspunkt skal stemme om.
Både § 36 og § 37 af udlændingeloven falder inden for den europæiske menneskerettighedskonvention om administrativ tilbageholdelse.
Det fremgår af det materiale, som ministeriet har oversendt, og det har vi ikke nogen bemærkninger til.
Vi snakker altså ikke om andet end revision af de her to paragraffer.
Vi går ud fra, at Danmark selvfølgelig overholder sine forpligtelser ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-20:
Jeg synes faktisk ikke, jeg hørte et svar.
Det er et meget simpelt spørgsmål.
Den her lovgivning betyder, at der ikke er nogen øvre grænse for, hvor længe et menneske kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer.
Hvordan kan et parti, der kalder sig liberalt, nogen sinde støtte sådan en lovgivning?
Det strider da imod alle liberale tanker, det strider imod alle retsstatsprincipper.
Det er ikke så tit, at jeg er fuldstændig på linje med CEPOS, men det er jeg i den her sag, og det er, fordi jeg interesserer mig for det enkelte menneskes rettigheder, og det fundamentale for det enkelte menneske må være, at hvis en stat fængsler en, så er der grænser for, hvor længe man kan sidde fængslet, før man kan få sin sag prøvet.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg håber, vi taler om det samme lovforslag.
For ifølge det lovforslag, som jeg har forberedt mig på at diskutere, kan enhver person, der bliver administrativt tilbageholdt, anmode om at få sin sag hørt af en dommer.
Det er det, vi skal diskutere.
Ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention skal det jo ske speedily, altså så hurtigt som muligt, uden unødigt ophold.
Det er også det, vi diskuterer.
De 72 timer, som er i den eksisterende lovgivning, er således en form for overimplementering.
Vi går selvfølgelig ud fra, at princippet om, at det sker så hurtigt som muligt, og at alle har ret til at bede om at få sin sag hørt, selvfølgelig vil blive overholdt.
Det er også det, der fremgår af lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke mener, at der er tale om et både kontroversielt og også vidtgående sæt af lovændringer i det her tilfælde.
Der er tale om tidsubestemt tilbageholdelse af både voksne og børn.
Er det ikke både vidtgående og ret kontroversielt at vedtage sådan en lov?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Suspensionen af de almindelige regler træder i kraft, hvis der foreligger nogle helt særlige omstændigheder; ellers vil man køre efter de gængse regler.
Det afgørende, som gør, at vi kan støtte lovforslaget, er, at man fastholder princippet om, at alle, der anmoder om det, kan få deres sag hørt af en dommer.
Så kan der opstå flaskehalsproblemer, fordi der ikke er et ubegrænset antal af dommere, og der accepterer vi det i situationen, men det skal, som der står i konventionen, gøres speedily, så hurtigt som muligt uden unødigt ophold.
Det er da afgørende: uden unødigt ophold.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-20:
Nede i vores små skuffer, her, hvor vi sidder, ligger Danmarks Riges Grundlov.
I § 71, stk. 3, tror jeg det er, står der en beskrivelse af det, vi i daglig tale kalder grundlovsforhør, altså at man inden for 24 timer, hvis man bliver fængslet af myndighederne, skal stilles for en uafhængig dommer, som så skal vurdere, om man fortsat skal være fængslet, og sætte en tidsfrist for, hvor lang tid man kan være fængslet.
Jeg har to spørgsmål til det.
Kan hr. Henrik Dahl svare på det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Jeg kan jo forstå på hr. Henrik Dahls egne opdateringer, at hr. Henrik Dahl er meget stolt over at være uenig med Radikale Venstre, så meget, at han sådan set begrunder sin stillingtagen til dette lovforslag alene med uenigheden med Radikale Venstre.
Som hr. Henrik Dahl også vil have bemærket, har jeg citeret fru Thatcher i den anledning, som jo sagde: »If they attack one personally, it means they have not a single political argument left.«
Det har jeg heller ikke noteret mig at ordføreren har.
Jeg skal blot høre, om ordføreren mener, at denne stolthed opvejer Liberal Alliances tilslutning til et lovforslag, der ophæver retsprincipperne i form af dommerkendelse for frihedsberøvelse.
Opvejer det tilstrækkeligt for ordføreren det tab af liberal uskyld, som Liberal Alliance nu medvirker til?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det er meget vanskeligt at forklare vittigheder til personer uden humoristisk sans, så det skal jeg afstå fra.
Det, som er det afgørende for os i politisk henseende, er, at de foreslåede lovændringer holder sig inden for det, der udstikkes af den europæiske menneskerettighedskonvention, og det er vi tilfredse med.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Tak for det.
Jeg synes skam, at det var enormt vittigt af ordføreren sådan at begrunde sine politiske argumenter med en uenighed med et andet parti, og derfor takker jeg for ordførerens vittigheder.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg fornemmede ikke, at der var et spørgsmål her, men det glæder mig, at jeg har kunnet underholde Radikale Venstres ordfører.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det var sådan set slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ordføreren ikke mener, at der er tale om et både kontroversielt og vidtgående sæt af lovændringer, i forhold til hvad vi ellers normalt gør i Danmark.
Ordføreren sagde nemlig selv, at der var en risiko i den her situation – jeg ved ikke, hvad risikoen er; hvis risikoen er det, hr. Martin Henriksen nævnte, nemlig at folk går på de danske motorveje, så mener jeg, at den er til at overskue – og det er derfor, jeg mener, at så kontroversiel og vidtgående lovgivning vel nærmest fordrer, at vi har en høringsperiode og har tid til at spørge specialister og almindelige mennesker, om de kan sige deres mening.
Er ordføreren ikke enig i det?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det er meget, meget hyggeligt at bruge fredag formiddag på at diskutere alt muligt, men det, som vi er samlet for at diskutere, er en revision af udlændingeloven.
Reglerne om administrativ tilbageholdelse er nogle andre regler end de regler, som grundloven omtaler.
Den eksisterende retstilstand for administrativ tilbageholdelse, som jo er i overenstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, operer med nogle andre frister, og der er ikke tale om fængsling.
Det er bl.a. derfor, at tilbageholdte personer ikke må interneres sammen med fanger, fordi de jo ikke er arresteret.
Så selvfølgelig skal vi overholde grundloven, men administrativ tilbageholdelse og det regelværk, der er rundt om det, er noget andet – det er et andet regelværk, og det er det, vi skal diskutere i dag.
Den europæiske menneskerettighedskonvention fastslår, at det skal foregå hurtigt uden unødigt ophold, og princippet om, at det skal være hurtigt uden unødigt ophold, vil også blive fastholdt.
Problemet er bare, at der kan opstå kødannelser, om man vil, flaskehalsproblemer, som gør, at det kan være svært at sætte en tidsfrist på.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
I forgårs sagde hr. Henrik Dahl i Debatten, at det var – og jeg citerer – en lille, lillebitte ting at frihedsberøve uden tidsgrænse for domstolsprøvelse.
Vil ordføreren uddybe, hvorfor det er en lille, lillebitte ting for Liberal Alliance, at man ikke kommer for en dommer?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg kan ikke på stående fod huske, hvordan ordene faldt.
Jeg har ikke været med i Debatten, jeg har været med i Deadline, men jeg kan ikke på stående fod huske, hvordan ordene faldt, og derfor vil jeg på den her talerstol ikke kloge mig på, hvad jeg har sagt i et program, jeg ikke har været med i.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Okay, men så kan jeg jo så spørge nu.
Mener hr. Henrik Dahl, at det er en lille, lillebitte ting, at man ikke kan komme for en dommer?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-20:
Jeg vil bare gerne have et svar på følgende: Hvis vi nu står i en situation, hvor der kommer rigtig mange mennesker på én gang – der kan komme 2.000-3.000 mennesker – som i princippet alle sammen har et retskrav på at blive stillet for en dommer inden for 72 timer, men at det simpelt hen rent praktisk ikke kan lade sig gøre, fordi vi simpelt hen ikke har dommere nok, hvordan har ordføreren tænkt sig, at den situation skal løses rent praktisk i den virkelige verden?
For det er jo det, vi taler om.
Hvad er løsningsforslaget?
Jacob Mark (SF), 2015-11-20:
Først og fremmest har vi i flere måneder sagt, at vi mener, at man skal have et fælles registreringssystem i EU, der gør, at allerede når flygtninge kommer op til EU's grænse, er der ordentlige modtagecentre med ordentlige sanitære forhold, hvor man bliver registreret og herefter fordelt i en kvote.
Og så vil jeg bare sige: Det er jo ikke et krav, at man skal frihedsberøve de her mennesker.
Jeg ved ikke, hvornår det er blevet Liberal Alliances politik, at man automatisk skal frihedsberøve uskyldige mennesker.
Det gjorde man jo sådan set heller ikke nede i Rødby – der var man jo nødt til at lade dem gå.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-20:
Men i den virkelige verden er der ikke noget fælles registreringssystem i EU.
Det kunne man ønske sig at der var, men det er der ikke.
Så det er den virkelighed, vi er nødt til at tage udgangspunkt i.
Så jeg spørger igen: Hvordan har man rent praktisk tænkt sig at få stillet i tusindvis af mennesker for en dommer inden for 72 timer?
Hvordan har man rent praktisk tænkt sig at gøre det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-20:
Tak for det.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan et parti, der kalder sig liberalt, kan acceptere en lovgivning, som betyder, at man kan frihedsberøve mennesker uden nogen øvre grænse for, hvor længe et menneske, herunder børn, kan sidde frihedsberøvet uden ret til at komme for en dommer?
Jeg spørger, fordi jeg troede, at Liberal Alliance interesserede sig for det enkelte menneskes rettigheder.
Noget af det, der kendetegner en retsstat, er, at man ikke bare kan frihedsberøve et menneske og så spise nøglen eller smide den væk, eller hvad man nu vil, men at man faktisk har ret til at komme for en dommer.
Hvordan kan I som liberalt parti støtte det her lovforslag?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Men hvis ordføreren ville have foretrukket det, hvorfor vil ordføreren så ikke insistere på, at der skal være fastsat en tidsramme for, hvor længe flygtninge kan sidde, efter at de har insisteret på at komme for en dommer.
Det er jo det, vi gerne vil have for at bevare retssikkerheden i dette land.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det er en uskik, hvis vi politikere blander os i, hvordan politiet løser sine opgaver.
Jeg ville have foretrukket, at politiet havde løst opgaven, sådan som man altid gør i det danske politi, nemlig inden for lovgivningens rammer, men på lempelige vilkår.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-20:
Jeg synes, det er lige frisk nok at sige, at der ikke på nogen måde er en relation her.
Det, der er interessant og er grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig, at der i grundloven er to ting, som er værd at hæfte sig ved – to ting, som vi ikke kan lave om på herinde, selv om vi er de folkevalgte og den lovgivende forsamling.
Den ene er, at hvis man anholdes, skal man fremstilles for en dommer; det er ikke noget, man skal bede om, det er ikke en ret, man skal kræve, som man også kan blive truet til ikke at kræve eller måske ikke forstår at man har – det er noget, der skal ske.
Og noget andet, der skal ske, er, at dommeren skal sætte en tidsgrænse.
De to rettigheder står i vores grundlov for danske borgere, og de to rettigheder fjerner I for mennesker, som ikke er fuldgyldige borgere endnu, men opholder sig i vores land.
Hvordan kan man dog som liberalt parti på den måde ...
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Der er ingen som helst sammenhæng imellem grundlovens bestemmelser, som giver ret til grundlovsforhør, og de regler, der gælder for administrativ tilbageholdelse.
Den retstilstand, som der er nu, mens vi står og taler sammen, ville være i strid med grundloven, hvis den var omfattet af samme bestemmelser, og der har Enhedslisten jo haft rig lejlighed til at klage over disse ting, men har ikke gjort det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-11-20:
Med lovforslaget får regeringen mulighed for at indespærre mennesker uden en på forhånd fastlagt tidsgrænse for, hvornår de skal stilles for en dommer.
Hvordan plejer ordføreren normalt at karakterisere sådanne samfund?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Den retstilstand, der er i forhold til administrativ tilbageholdelse, opererer allerede nu med, at man kan tilbageholde i 72 timer.
Der er jo ikke tale om, at man bliver arresteret eller sigtet for en forbrydelse, hvis man bliver tilbageholdt.
Der er tale om, at man jævnfør § 36 i udlændingeloven undersøger forhold vedrørende indrejse eller udrejse.
Og den måde, som både den nuværende og den påtænkte lovændring er på, ligger inden for den europæiske menneskerettighedskonvention og den danske grundlov.
Så jeg har meget svært ved at se problemet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-11-20:
Jeg synes sådan set ikke helt, jeg fangede, hvad ordføreren vil karakterisere det som.
Hvis man kigger på, hvad der står om begrebet politistat, så kan man læse, at en politistat er betegnelsen for et samfund, hvor politiet har adgang til at foretage anholdelser, ransagninger og afhøringer uden særlig begrundelse.
I et sådant samfund kan myndighederne fængsle folk i ubegrænset tid uden rettergang og dom.
Når der nu indføres en lovgivning, så man kan frihedsberøve folk uden tidsgrænse, er ordføreren så ikke bekymret for, at nogen kunne finde på at karakterisere også Danmark som et af de lande, der falder ind under en sådan betegnelse?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Det, vi diskuterer, er en revision af udlændingelovens § 35 og § 37 og ikke noget som helst andet.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Det, vi er nogle der gerne vil diskutere her, er holdninger.
Så kunne vi ikke prøve lige at lægge konventioner og paragraffer lidt til side og så diskutere holdninger?
Kan ordføreren så svare mig på, om ordføreren er enig i, at det er en helt grundlæggende menneskeret og en grundlæggende retsgaranti i ethvert samfund, der vil kalde sig et retssamfund, at man ikke kan blive frihedsberøvet i ubegrænset tid; at man har et krav på i hvert fald på et eller andet tidspunkt, der sikkert varierer i de forskellige landes lovgivninger, at blive stillet for en dommer, så man kan forsvare sig i forhold til den frihedsberøvelse?
Er ordføreren enig i, at det er en god, grundlæggende ret, en sikkerhedsgaranti, der adskiller et retssikkerhedssamfund fra en politistat?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Men med den påtænkte ændring vil alle, som bliver tilbageholdt, få et retskrav om at få deres sag bedømt af en dommer.
De skal blot anmode herom.
Der vil også blive stillet tolkebistand til rådighed.
Og det er alt sammen nogle arrangementer, der er inden for rammerne af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-20:
Men ordføreren kan vel bekræfte, at det er på ubegrænset tid?
Det er fuldstændig op til myndighederne.
Medmindre borgeren, den pågældende flygtning, eller hvem det er, er klar over det, så kan man risikere at sidde i ubegrænset tid.
Det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til.
Er det en opfyldelse af grundlæggende retssikkerhedsgarantier set fra et partis side, som gerne vil kalde sig et liberalt parti?
Henrik Dahl (LA), 2015-11-20:
Jeg tror, at vi lige for god ordens skyld skal fastslå, at de personer, som bliver tilbageholdt efter § 36 og 37, ikke er borgere i Danmark, men de står under den danske stats beskyttelse.
Men det er udlændinge, som rejser ind, eller som bliver udvist.
Den måde, som den danske stat beskytter disse ikkeborgere på, er inden for grundlovens rammer, og den er inden for den europæiske menneskerettighedskonventions rammer, og derfor er jeg overbevist om, at det er en god måde at løse en ekstraordinær situation på.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-11-20:
Mange tak.
Jeg var meget ivrig efter at få et svar på hr. Martin Lidegaards spørgsmål, men jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar – det er jeg skuffet over.
Nu vil jeg gerne lige gentage det – måske ordføreren i mellemtiden skulle have glemt det.
Ville LA's ordfører have foretrukket, at dansk politi havde interneret samtlige flygtninge på ubestemt tid i forbindelse med den store flygtningeindstrømning?
Det er jo nemlig lige præcis det, som revisionen af § 36 og 37 giver mulighed for.
Derfor vil jeg gerne have et svar på det nu, tak.
Jacob Mark (SF), 2015-11-20:
Vi har netop ikke – og det er virkeligt – et system, der kan håndtere alle de her mennesker, vi har ikke fået lavet ordentlig registrering.
Og lige så vel som politiet håndterede det godt og accepterede, at de ikke kunne frihedsberøve alle de mennesker, så tror vi heller ikke på, at man kan gøre det næste gang eller næste gang igen.
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Jamen det er jo et af de to høringssvar, som er indkommet, så det har jeg læst.
Det, vi mener fra Dansk Folkepartis side, er, at hvis der igen opstår en situation, hvor der kommer i tusindvis af illegale immigranter ind i Danmark, så har myndighederne brug for nogle redskaber til at håndtere den situation.
Sidste gang så det ikke for kønt ud.
Vi så eksempler på, at folk blev tilbageholdt, og lige pludselig blev de løsladt, hvor de reelt gik direkte ud i armene på i nogle tilfælde bandemedlemmer, salafister og almindelige borgere, som ønskede at agere menneskesmugler for en dag eller for en uge, og det er ikke i orden.
Det er det, der ikke er et retssamfund værdigt, og det er det, vi skal undgå, hvis en tilsvarende situation igen opstår, og der har vi en løsning.
Enhedslisten har ikke nogen løsning, og det er helt i orden, men sådan er det.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Martin Henriksen synes, det er en god idé sådan helt overordnet, at organisationer i civilsamfundet, som man så fint kalder det, faktisk har en mulighed for at komme til orde, levere høringssvar.
Synes hr. Martin Henriksen, det er en god idé?
Og er det noget, hr. Martin Henriksen normalt gør brug af, når der er lovbehandlinger?
Altså, bruger man i Dansk Folkeparti muligheden for at læse høringssvarene, og tager man ind, hvad der bliver sagt uden for Christiansborgs mure?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Jeg synes, det er en god procedure, vi har her i Folketingssalen, hvor man sender lovforslag i høring, og hvor der er første, anden og tredje behandling og god tid til udvalgsbehandlingen.
Det synes jeg er en god procedure her i Folketingssalen.
Det er hovedreglen, og den hovedregel skal gælde i langt, langt de fleste tilfælde herinde.
Så opstår der nogle gange en mulighed for at få nogle ting på plads – ting, som er nødvendige at få på plads, især hvis det svenske asylsystem eller det tyske asylsystem bryder sammen om forholdsvis kort tid.
Og så må man nogle gange fravige hovedreglen for at nå hen til der, hvor man kan give myndighederne de redskaber, som vi i Dansk Folkeparti og andre herinde vurderer er nødvendige at give myndighederne.
Nogle gange fraviger man den hovedregel, som man gør så mange andre gange i livets forhold.
Det er en ekstraordinær situation, og nogle gange må man også acceptere, at så bliver ting kørt igennem hurtigt i Folketingssalen.
Men det er undtagelsen frem for hovedreglen, og sådan skal det også være.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-20:
Det synes jeg i det mindste er godt at høre fra Dansk Folkepartis side: Der er sådan en hovedregel om, at man godt gider lytte til andre mennesker.
Kunne jeg få – og det kan godt være, jeg ikke har forstået det endnu – en forklaring fra hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti på, hvad det er, der sådan sker inden for f.eks. bare den næste uge, som man kan se i krystalkuglen kommer til at ske inden for den næste uge, der gør, at vi altså ikke kan nå at høre organisationer, at vi ikke kan nå at få stillet ordentlige spørgsmål, at vi ikke kan nå at have en almindelig proces?
Hvad er det, der sker inden for den næste uge?
Vælter taget ned over hovedet på os?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Men det er jo det, der er forskellen på Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti har vi registreret – det har Enhedslisten så åbenbart ikke registreret – at vi står i en dyb migrantkrise, at der ikke er styr på særlig meget i Europa.
De ydre grænser fungerer ikke.
De interne grænser mellem landene i forhold til at kontrollere, hvem der kommer og går, fungerer heller ikke.
Det er situationen nu.
Der er masser af mennesker, der er en regulær folkevandring imod Europa.
Og det kan vi ikke altid reagere på hurtigt nok ved at afvente den høringsproces, som der normalt er.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Dansk Folkeparti skriver i sit betænkningsbidrag til det her lovforslag om situationen i starten af september: »Det var ikke et retssamfund værdigt.«
Vil ordføreren uddybe, hvorfor man ikke mener, at regeringens håndtering var et retssamfund værdigt?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Altså, jeg tror, det står klart for alle, i hvert fald de fleste, som så, hvad der skete i de dage, at der ikke var styr på særlig meget, at der ikke var nok politisk styring, heller ikke fra regeringens side.
Der blev foretaget nogle prioriteringer, der var nogle beslutninger, som vi var uenige i fra Dansk Folkepartis side, og hvor vi syntes, at der skulle have været klare retningslinjer til myndighederne.
Et eksempel kunne være, at man begyndte at løslade et stort antal illegale migranter.
Der kunne man jo godt have kørt nogle prøvesager ved domstolene i forhold til at sende et klart signal om, at det har nogle konsekvenser, at man opholder sig illegalt i Danmark og ikke ønsker at oplyse, om man vil have asyl, ikke ønsker at oplyse sit navn osv., at man ikke ønsker at lade sig registrere.
Der kunne man godt have sendt nogle klare signaler.
Der kunne man have håndteret det bedre.
Så har regeringen sagt, at det var håndteret lige efter bogen.
Det er vi så ikke enige i fra Dansk Folkepartis side, men vi er trods alt enige om, at myndighederne skal have nogle bedre redskaber, så man har bedre mulighed for at håndtere det, hvis en tilsvarende situation opstår igen.
Lotte Rod (RV), 2015-11-20:
Så Dansk Folkeparti mener, det var en fejl fra regeringens side, at man ikke valgte at spærre flygtningene inde og lade dem forblive spærret inde og prøve det ved domstolene efter 3 dage?
Er det det, ordføreren siger?
Martin Henriksen (DF), 2015-11-20:
Man kunne jo ikke med det eksisterende lovgrundlag have tilbageholdt folk i længere tid end de 3 dage, men man kunne med det eksisterende lovgrundlag eksempelvis have kørt nogle prøvesager ved domstolene for at se, om der var nogle af dem, der kunne være tilbageholdt i længere tid, om ikke andet så for at statuere et eksempel.
For det bør selvfølgelig have konsekvenser, når man opholder sig ulovligt i Danmark, fordi – og det kan godt være, det kommer som en overraskelse for nogle herinde – det faktisk er ulovligt at opholde sig ulovligt i Danmark.
Andet ville jo også være lidt mærkeligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-20:
Tak for det.
Men jeg er i særdeleshed optaget af det her med, at det ikke var et retssamfund værdigt.
Jeg vil gerne have ordføreren til at uddybe, hvad ordføreren forstår ved et retssamfund i den her sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-20:
Jeg har grundlæggende ikke noget imod, at jeg indimellem kan være i mindretal, men jeg synes, en forudsætning for at være tilfreds med det, er, at man først har haft en reel, åben proces, en demokratisk proces, hvor alle argumenter er blevet vendt.
Det, som er problemet i den her sag, er, at hr. Martin Henriksen har læst to høringssvar, og det et helt unormalt lille antal høringssvar i så kompliceret en sag.
Jeg vil godt appellere til, at politikerne bruger lidt mere tid på at læse Amnesty Internationals svar, og jeg vil godt høre, om hr. Martin Henriksen har nogle refleksioner i forhold til den kritik af retssikkerheden, som er skitseret op i Amnesty Internationals høringssvar.