runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
For pensionisterne gælder der det, at de som følge af de 0,6 pct. får 440 kr. mere efter skat i 2008 og i 2010 450 kr. mere efter skat.
Skatteværdien af det forhøjede personfradrag stiger fra 388 kr. til 440 kr., altså samlet 920 kr. Tager man 2015, gælder der for pensionisten, at man får knap 500 kr. mere som følge af de 0,6 pct., og godt 400 kr. som ekstra løft i personfradraget, men så bliver pensionisten også belastet af, at der sker en indeksering af energiafgifterne med ca. 600 kr.
Det er situationen for pensionisten i 2015, når lovforslaget er fuldt indfaset.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Det tror jeg nu nok man kan svare på med det samme.
Hvis man har en ægtefælle, som ikke bruger sit eget fradrag, bliver det overført til den anden, der har den meget store indkomst, og dermed udløser det en meget stor ekstra skattebesparelse sammenlignet med de eksempler, der er i lovforslaget.
Jeg er sikker på, at ministeren også kan bekræfte her om lidt, at sådan er mekanismen.
Det er jo det, der er interessant.
Her har man altså sørget for, at topskatteydere får ½ mia. kr. i skattelettelse, og at alle andre meget høje indkomster får 5.000 kr. eller mere i skattelettelser.
Men hvis vi havde beholdt de love, der gælder i dag og stadig væk ikke er ændret, ville pensionisten få 0,6 pct.s forhøjelse af pensionen plus en lille skattelettelse, hvorimod det, der ligger i det lovforslag, som De Konservative vil stemme for, kun giver 0,5 pct. inklusive skattelettelse til pensionisten.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-09-11:
Ja, jeg kan blive næsten lige så ivrig.
Altså, parterne er enige om, at antallet af topog mellemskatteydere ikke må stige yderligere i forhold til det niveau, som er gældende for 2007.
I 2009 træffes der beslutning om ændring af progressionsgrænsen for mellem- og topskat.
Det er svaret på det første spørgsmål.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg henholde mig til det svar og sige, at det er således, at den samlede gennemsnitlige marginalskat falder med 1,8 pct., og det er jo medvirkende til, at flere indkomster får glæde af skattelettelsen.
Hvorvidt det så med ægtefællebeskatning giver en særlig lettelse, synes jeg vi skal arbejde på i udvalget, og jeg glæder mig til, at vi kan svare helt præcist på spørgsmålene dér.
Ole Stavad (S), 2007-09-11:
Ja, jeg blev jo ikke sådan voldsomt meget klogere; det er så i orden.
Men det her må jo så forfølges i den videre behandling, for det er i hvert fald ikke det, der er aftalt, som næsten var konklusionen til sidst hos ordføreren.
Men så vil jeg godt bede den konservative ordfører, der jo i hvert fald ikke kan være noget problem for De Konservative, bekræfte, både for så vidt gælder de eksempler, der er i lovforslaget, og også de eksempler, jeg har set optrykt i dagspressen - det er vel, fordi man har fået dem ovre i ministeriet - at man om dem med rette kan sige, at mange af dem er misvisende, for det fremgår ingen steder, at netop forhøjelse af bundfradraget på mellemskatten betyder, at det er dem med langt højere indkomster, der får fordelen af fradraget, fordi der kan overføres mellem ægtefæller.
Det er jo rigtigt.
Og derfor er der enkeltpersoner, som er gift, og som har en indkomst, der er meget højere end bundgrænsen, der bliver ved med at få fradrag, fordi man overfører det uudnyttede fradrag for ægtefællen.
Derfor er gevinsten for dem med de højere indkomster væsentlig højere end det, der fremgår af eksemplerne i lovforslaget.
Undskyld formand, det blev lidt langt.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-11:
Det er jeg glad for at høre, for når man har fulgt skatteministeren her de sidste par dage, kunne man jo få det indtryk, at regeringen ikke vil hæve nogen afgifter.
Jeg er glad for, at skatteministeren her kan nævne, at der simpelt hen er en perlerække af afgifter, der nu vil stige.
Den type skattereform kan man altså godt lave, når man sidder i regering, men hvis der er andre, der bare taler om det, bliver skatteministeren pludselig helt perpleks, og derfor er jeg glad for at få præciseret, at der vil være afgifter, der stiger som følge af regeringens forslag.
Så er jeg lidt forvirret, fordi jeg har forstået på miljøministeren, at det sådan set er en del af regeringens plan, altså at danskerne må vænne sig til at skulle beskattes meget kraftigere af deres ressourceforbrug i fremtiden, og at det her kun er et første skridt.
Men når man hører skatteministeren, lyder det, som om det er et sidste skridt.
Vi er lidt ked af, at det skal blive billigere at forurene i de kommende år, men jeg vil gerne vide, hvad regeringens holdning er.
Har man koordineret internt i regeringen, eller skyder man sådan lidt til højre og venstre?
Når man er på klimaturismetur på indlandsisen, taler man varmt om behovet for at gøre noget for at dæmpe ressourceforbruget, men når man er herhjemme i Folketingssalen, ja, så taler man helst ikke om de afgifter, der nu skal til at stige.
Vi synes, det er et problem, at det bliver billigere at forurene.
Hvad synes skatteministeren, og hvad er regeringens politik egentlig?
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Sagen er jo, at uanset om de har fået en indkomstfremgang og en lille skattelettelse med fradrag af energiafgifter, har pensionister, arbejdsløse og andre på overførselsindkomster fået en lang næse, når man sammenligner med den gældende lovgivning uden ændringer.
Hvis vi derimod tager alle dem, der har høje indkomster, har de tjent 5.000 kr.
Det er resultatet af det, der er lagt frem, og er det derfor ikke korrekt, at det øger uligheden i samfundet?
Kan det overhovedet bortforklares, at det her øger indkomstulighederne i samfundet?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg er ikke enig i hr. Frank Aaens regnestykke, og det skyldes, at hr. Frank Aaen glemmer, at af det løft på 0,6 pct., som også var med i det oprindelige lovforslag, skal der betales skat, og derfor mangler hr. Frank Aaens sammenligning af de to regnestykker en meget vigtig faktor, nemlig skattebetalingen af det løft på 0,6 pct., som er i både det oprindelige forslag og det forslag, vi behandler her.
Det er naturligvis sådan, at det, der er lagt op til, er et løft af bruttoydelsen, og det modsvares så af en skattebetaling.
Hvis man kigger på, hvad vi har fået vedtaget nu, er det rigtigt, at løftet på 0,6 pct. plus en forhøjelse af personfradraget faktisk betyder, at man som folkepensionist uden anden indkomst vil få en fremgang i sin disponible indkomst på 0,5 pct.
Er det meget eller lidt?
Jeg tror, vi alle sammen kan sige, at når vi snakker procentregning, synes ingen af os vel, at 0,5 pct. er meget.
Men at det er et løft og dermed en indkomstfremgang, håber jeg ikke nogen vil sætte spørgsmålstegn ved.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Som jeg var inde på før, har ministeren jo ret i, at jeg også læser det, der står med småt i et lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg vil allerførst sige, at spørgsmålet omkring valgets udskrivelse overlader jeg trygt til statsministeren, og forholdet omkring Folketingets sammensætning efterfølgende overlader jeg trygt til vælgerne.
Derudover er det sådan, at der egentlig ikke er nogen hemmelighed i, hvad vi aftalte.
Men det, vi kan se, er, at den udvikling, der er, må vi finde en løsning på, og så finder vi også en løsning på det fremadrettet.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Det er jo nok rigtigt med det dér flertal; der kan man så bare håbe, at vi går mod lysere tider, sådan at der bliver andre flertalsmuligheder her i Tinget, når nu der har været afholdt et forhåbentlig snarligt nyvalg til Folketinget, så ministeren kan få sit flertal for virkelig at få de her hænder.
Lad os i fællesskab håbe på det.
Men det afføder netop det næste spørgsmål, som mange jo har udtalt sig om, og som der har været politisk debat om i pressen osv.; det svæver lidt i luften, men er jo alligevel afgørende for, om det dér andet flertal en dag kan skaffes.
Spørgsmålet er, hvor mange bindinger der er i den der blokpolitiske aftale, der er lavet nu bag lukkede døre, hvor diskussionen om, om man nu havde vetoret eller ej, har kørt frem og tilbage.
Er virkeligheden den, at et af de partier skal sige den op, for at nogle må lege med andre i fremtiden, eller er der et nyvalg, der egentlig afløser den situation, sådan at man må lege igen?
Hvad har man egentlig aftalt inden døre?
Ham, der har siddet ved forhandlingerne og fører skattepolitikken, er vel den, der bedst kan svare, så derfor spørger jeg skatteministeren.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Det er hverken fagligt eller politisk særlig svært, synes jeg, og det er heller ikke nogen hemmelighed, for hvis man læser det, vi lagde frem i forbindelse med vores oprindelige forslag, kan man se, at det viste sig at give godt 10.000 årsværk ekstra på arbejdsmarkedet, og den aftale, vi nu laver, giver ca. 7.300 årsværk.
Der er bare én forskel, som hr. Leif Mikkelsen tilsyneladende glemmer, nemlig at det oprindelige forslag kunne der ikke skaffes flertal for.
Det kan der for det forslag, der er blevet lagt frem nu.
Og det vil sige, at hvis man bare blindt havde holdt fast i det oprindelige forslag, havde man slet ikke fået nogen ændringer, og dermed havde man fået en øgning af arbejdsudbuddet på nul.
Nu får vi en forøgelse af arbejdsudbuddet på godt 7.000 par hænder.
Og det synes jeg er glimrende.
Det synes jeg er det, man skal holde fast i, nemlig at det her bliver et skridt i den rigtige retning til at få flere hænder på arbejdsmarkedet og til at få flere til at tage nogle flere arbejdstimer, sådan at vi kan løse nogle af de samfundsopgaver, der er både i den private og i den offentlige sektor.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-09-11:
Når man har lyttet til det her i dag, står det klokkeklart, at vi har ét hovedproblem, nemlig mangel på hænder, mangel på arbejdskraft.
Det har alle ordførere sagt, og det har ministeren nu understreget.
Derfor har jeg selvfølgelig et spørgsmål, og hvis det sådan politisk er for svært at svare på, kunne det være, at man kunne gøre det rent fagligt, for ministeren er jo fagminister.
Fik det forslag, som regeringen oprindelig lagde frem, flere hænder i arbejde end det forslag, som det er endt med?
Kan ministeren bekræfte, at hvis man havde brugt den energi, som man nu har brugt på topskatten, havde det skaffet endnu flere hænder i arbejde?
Hvis det politisk er for svært, hvad er så den faglige vurdering?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Regeringens politik er meget klar.
Vi står fast på skattestoppet, herunder skattestoppets ord om, at hvis det af miljømæssige grunde er nødvendigt at sætte en afgift i vejret, kan det lade sig gøre, hvis man sikrer, at pengene kommer tilbage til borgerne.
Det skal sikre, at vi kan sætte skatten ned andre steder.
Kodeordet her er, at det af miljømæssige grunde er nødvendigt.
Jeg tror ikke, hr. Morten Østergaard har været så fraværende ved de politiske forhandlinger i foråret og forsommeren, at hr. Morten Østergaard ikke ved, at der har været energiforhandlinger, og hvis hr. Morten Østergaard havde fulgt dem, ville han også have opdaget, at skatteministeren kom med en afgiftspakke, der flytter rundt på nogle af afgifterne på netop energiområdet for at få et bedre CO2regnskab i Danmark.
Det er en af de knaster, der findes, hvor Det Radikale Venstre har været fodslæbende og modstræbende og var medvirkende til, at vi ikke kunne nå frem til en aftale før sommerferien.
Jeg håber, at hr. Morten Østergaards udmelding her er et tydeligt tegn på, at man nu er kommet lidt mere frem i skoene og også vil være med til at få energiforhandlingerne til at skride hurtigere frem.
Den faktuelle oplysning om, hvordan finansieringsforløbet ser ud, kunne hr. Morten Østergaard sådan set have fundet ud af ved bare at slå op på side 9 i lovforslaget.
Her er der en tabel over indfasningen, der viser, at i 2008 sker der ikke noget, der sender flere penge ud i forbrug, end hvis man havde videreført den lovgivning, som den tidligere regering fik vedtaget, og som pålagde, at arbejdsmarkedsbidraget skulle sættes ned.
Vi vælger så at bruge pengene på en anden måde, men i 2008 sker der ikke nogen større udpumpning af beløb.
På spørgsmålet om, hvilke afgifter det præcis drejer sig om, er svaret, at det drejer sig om de afgifter, der vedrører energiforhold.
Det drejer sig bl.a. om CO2-afgift, benzinafgift og dieselafgift.
En udtømmende liste tror jeg ikke jeg kan stå her og give på stående fod, men jeg er ret sikker på, at det kan vi bidrage med i udvalgsarbejdet, hvis det skulle være nødvendigt.
Ellers vil jeg bare sige, at der fremsættes et lovforslag i oktober måned, som tager hånd om den pristalsregulering af energiafgifterne, som er med til at finansiere lovforslaget her og sikre, at det er et fuldt finansieret lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-11:
Jeg er nødt til at have en faktuel oplysning angående det, som jeg vil benytte mit første spørgsmål til.
Kunne skatteministeren ikke en efter en nævne alle de afgifter, der nu vil stige som følge af regeringens skattepakke, og derudover fortælle, hvor stor en del af det beløb, som man nu flytter rundt med, og som man ikke har en finansiering til her og nu, men som man har på forventet efterbevilling på grund af de dynamiske effekter, som man tror og håber kommer, der ikke er finansieret?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Allerførst er der forskel mellem at være på dagpenge og at have et lønnet arbejde til ca. 200.000 kr. om året.
Den forskel øges med forslaget her med ca. 500 kr. om måneden, sådan at den kommer op og bliver til en forskel på over 6.000 kr. om året.
Den forskel kan man så godt regne ned og dividere, sådan at man får et meget lille tal.
Jeg har ikke grundlag for at betvivle Danske Banks regnestykke.
Jeg har ikke regnet det efter, men jeg har ikke noget grundlag for at betvivle, at det skulle være rigtigt.
Men det, der er væsentligt her, er, om forskellen fra at være på overførselsindkomst og til at komme i arbejde bliver større, om belønningen ved at yde en indsats bliver større eller mindre.
Hvis man følger hr. Poul Erik Christensens indstilling og måske vil stemme nej til det her, så vil forskellen ikke blive større.
Men hvis man følger min og regeringens indstilling og stemmer ja, så får vi en større gulerod for dem, der går i arbejde, så får folk en større gevinst for at yde en ekstra indsats.
Og det synes jeg er glædeligt.
Jeg synes, det er godt, at vi belønner dem, som tager et arbejde, og jeg synes, det er godt, at vi ved at sænke skatten på arbejde kan gøre forskellen mellem dagpenge og overførselsindkomst større.
Så skal jeg bare bekræfte, at vi ikke ændrer ved reglerne for overførsel af bundfradrag mellem ægtefæller.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-09-11:
Der er altså en hel gruppe, som skatteministeren glemte, og det er jo de arbejdsløse, der kommer i arbejde, og som får 43 kr.
Jeg har et citat, hvori skatteministeren bekræfter, at Danske Banks regnestykke er rigtigt, og skatteministeren har i P1 sagt, at det er, fordi man ønsker at give folk på dagpenge et løft.
Kan jeg ikke få det uddybet?
Dernæst vil jeg gerne have skatteministeren til også at bekræfte en ordveksling, der tidligere var med nogle ordførere omkring overførsel af uudnyttet mellemskattefradrag fra den ene ægtefælle til den anden ægtefælle.
Vil den store flytning af mellemskattegrænsen ikke betyde, at store beløb vil blive flyttet fra den ene ægtefælle over til den anden højere lønnede og fuldtidsarbejdende ægtefælle, og at det dermed kunne få nogen til at sige, at de så godt kunne arbejde lidt mindre, når deres ægtefælle nu fik deres fradrag?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Jeg synes, det er godt, at vi får løftet grænsen for mellemskatten.
Så er det rigtigt, at når man kommer til en indkomst omkring 365.000 kr., vil man opleve, at der så vil være en højere marginalskat, end der er på de penge, man har tjent indtil det, men den er jo ikke højere, end den er i dag.
Der er ikke nogen, der vil opleve en højere marginalskat, end de har i dag.
De, der i dag tjener 400.000 kr. om året, vil have præcis den samme marginalskat fremadrettet, som de har i dag.
Skatten bliver jo ikke sat op, og derfor tror jeg ikke, det vil påvirke dem, der allerede tjener over 365.000 kr. om året med hensyn til, om de ønsker at arbejde mere eller mindre, men det påvirker alle dem, der tjener under.
Må jeg bare pege på, at når man snakker om, at det her er skattelettelser for de vellønnede, hvem er så de vellønnede?
Det er 30 pct. af dem, der er medlemmer af BUPL’s a-kasse, der oplever, at de nu slipper for at betale mellemskat, det er 15 pct. af dem, der er i FOA’s a-kasse, og det er 40 pct. af dem, der er i Metals a-kasse, som oplever en lavere skat.
Det er de grupper, som for alvor får gavn af det her.
Der er ingen, der får en højere marginalskat, end de har i dag, og derfor tror jeg på, at det her klart vil betyde flere hænder på arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at loven fra 1993 foreskrev, at når der var udsigt til overskud, skulle man sætte arbejdsmarkedsbidraget ned og hæve overførselsindkomsterne tilsvarende.
Loven foreskrev et løft på 0,6 pct.
Det, regeringen foreslog, var faktisk at løfte med yderligere 0,2 pct., så løftet samlet set blev 0,8 pct.
Det er så blevet ændret til i stedet at være et løft på 0,6 pct. plus en forhøjelse af personfradraget, fordi vi dermed sikrer, at alle kommer til at opleve en reel indkomstfremgang fra 2007, altså den økonomi de kender i dag, til 2008 og 2009.
Uanset om man er på arbejdsmarkedet eller folkepensionist, får man en større disponibel indkomst i 2008 og 2009.
Med hensyn til spørgsmålet, om lovforslaget her er med til at øge uligheden i Danmark eller ej, er det jo sådan, at når vi sænker skatten på arbejde, er det dem, der er på arbejdsmarkedet, som får glæde af det; det giver næsten sig selv.
Men jeg mener bare, at vi skal give en større gulerod til dem, der er på arbejdsmarkedet, så det bedre kan betale sig at arbejde, for det er med til at skabe en større velstand og dermed grundlaget for en bedre velfærd i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Jamen altså, de, der tjener rigtig mange penge får 5.000 kr.
Der er udsigt til, at topskatten sættes ned med Dansk Folkepartis stemmer.
Og i den aftale, som hr. Mikkel Dencker har været med til at forhandle om, står der 0,5 pct. - altså klart mindre.
Det synes jeg bare at man skal indrømme.
Så må man indrømme, at man er blevet snydt, eller at man har sat noget ind på kontoen, og at pensionisterne skal have noget en anden dag, eller hvad der ellers måtte ske.
I hvert fald er det summa summarum sådan, at landets fattigste pensionister mistede penge, da Dansk Folkeparti kom til bordet.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Jamen jeg taler heller ikke udenom.
Jeg er sådan set meget glad for - ja, man kan jo nærmest svinge sig op på sådan en tirsdag som i dag til at sige helt stolt over - at have et lovforslag, som øger gevinsten ved at komme i arbejde.
Jeg synes, det er et problem for Danmark, at vi har så mange, for hvem forskellen mellem, om de er på overførselsindkomst eller i arbejde, er så forsvindende lille, som den er i dag.
Det er stadig væk sådan, at før vi gennemfører lovforslaget her, er der ca. 135.000, for hvem gevinsten ved at komme i arbejde ligger på under 50 kr. om dagen.
Det vil jeg gerne gøre noget ved, og den nemmeste måde at gøre noget ved det på er ved at sætte skatten på arbejde ned.
Så øger man forskellen, så giver man en større belønning for at komme i arbejde.
Det er regeringens politik, det gennemfører vi her, det er der et flertal for i Folketingssalen, og det er jeg rigtig glad for.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Og jeg er heller ikke spor i tvivl om, at det at gå fra arbejdsløshed i arbejde er med til at øge ens indkomst.
Men det rokker jo ikke ved det samlede billede, hvor der er 2,7 millioner, der får meget lidt eller ingenting ud af det her, sammenlignet med 2,7 millioner, hvor de, der tjener mest, får mest, og de, der tjener mindre, ikke får så meget, at det, hvis vi nu er meget optimistiske, ifølge regeringens egne beregninger flytter 7000 fra den gruppe, der ikke er i arbejde, over i den gruppe, der er i arbejde.
Det ændrer intet, og derfor vil jeg sige til ministeren, at det jo er en god ting i politik at være ærlig, og hvis konsekvensen af den politik, man har fremlagt, er, at det øger uligheden i samfundet, så bør man da indrømme det, i stedet for at prøve at tale udenom.
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Man kan klart komme frem til den konklusion, at skatteforslaget øger arbejdsudbuddet i Danmark.
Skatteforslaget har den effekt, at gevinsten ved at komme i arbejde bliver større, end den har været hidtil; at gevinsten ved at gå fra overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet bliver større, end den er i dag; og at gevinsten ved at yde en ekstra arbejdstime for rigtig store grupper på arbejdsmarkedet bliver større, end den har været hidtil.
Frank Aaen (EL), 2007-09-11:
Når nu halvdelen af Danmarks befolkning ingenting får - eller o.k., lad os bare sige det, får meget lidt - og den anden halvdel af befolkningen får væsentlig mere, for ikke at sige meget, meget mere, og for den anden halvdels vedkommende er det dog sådan indrettet, at de, der tjener mest, får mere end dem, der tjener mindst, kan man så ikke uden at skulle bruge hovedet ret meget til hovedregning komme frem til den slutning, at det her skatteforslag øger uligheden i Danmark?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Hr. John Dyrby Paulsen stiller flere modstridende spørgsmål, bl.a. om pensionisten ville have været better off - hvis det var sådan formuleringen var - hvis man ikke gennemfører pakken her, end hvis man gennemfører pakken.
Der er svaret sådan set ganske klart: Nej.
Man vil som pensionist opleve, at man vil have mindre til rådighed næste år og i de kommende år, hvis ikke vi ændrer lovgivningen, end man vil få nu, på baggrund af at vi gennemfører pakken.
Så derfor vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, at jeg ikke er enig.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Det er jo meget godt.
Det med arbejdsudbuddet har vi jo haft, og det får ingen effekt i 2008, i 2009 og i 2010, det fremgår af tabellen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig, at ministeren så gik videre og slog op i lovforslaget på s. 12 på den tabel, der viser effekten af skattepakken for forskellige indkomstniveauer i 2009.
Jeg skal bare have ministeren til at svare ja eller nej på det simple spørgsmål: Mener ministeren ikke, at de varige effekter for pensionisten havde været endnu mindre – at pensionisten ville have været better off, som det hedder - uden den her skattepakke end med?
Og burde ministeren ikke have taget den beregning med i lovforslaget?
Kristian Jensen (V), 2007-09-11:
Det, som lovforslaget her vedrører, er sænkningen af skat på arbejdsindkomst.
Så er vi for fuldstændighedens skyld startet med at nævne hele aftalen og de virkninger, som aftalen i sin helhed har på dansk samfundsøkonomi, og de virkninger, den har på arbejdsudbuddet.
Og dernæst er vi så gået ned og har sagt, hvad lovforslaget konkret indebærer – det her lovforslag alene og ikke de senere lovforslag.
Så er det, man kommer frem til, at der ikke i lovforslaget om lavere skat på arbejde i sig selv er en miljømæssig påvirkning.
Når man går ind og kigger på tabellen på side 9, så viser den fuldt ud, at når man tager den varige virkning, altså virkningen inklusive det eventuelle rentetab, der så at sige måtte være ved den samlede virkning i 2009 og 2010, så er aftalen holdbar, så er aftalen fuldt ud finansieret gennem indeksering af energiafgifterne, gennem bortfald af den skattenedsættelse, som vi skulle have foretaget, hvis vi havde fulgt Socialdemokratiets lovgivning, og gennem tilbageløb, nemlig at ekstra omsætning giver ekstra momsindtægter, og så til sidst gennem et løft i arbejdsudbuddet.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg har først et ganske lille spørgsmål.
Det er klart, at der på et eller andet tidspunkt kommer et forslag fra regeringen om ændringer af de her energiafgifter.
Skulle jeg forstå ministerens - lidt frække, synes jeg - svar fra før sådan, at lovforslaget nu bliver helt gennemskrevet, sådan at det lovforslag, der kommer om energiafgifter, helt bliver skrevet ud af det her?
For der er ærlig talt en hel del steder, hvor man nævner det.
Så det er bare for at få det på plads.
Jeg vil sige til skatteministeren, at det jo alt andet lige betyder, at det er milliarder, der ikke kan bruges til velfærdsforbedringer - det kan vel ikke være anderledes?