runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2010-06-04:
Tak for det.
Jeg tager ordet, fordi udtalelserne, der kom fra Venstres ordfører, jo selvfølgelig ikke skal stå uimodsagte i den her debat.
Det er jo ikke rigtigt, at hvis Folketinget i dag stemmer nej til at indføre elektroniske fodlænker til 12-årige børn, så er alternativet, at de børn skal anbringes på døgninstitutioner.
Det er selvfølgelig ikke rigtigt.
Det, der skiller os i den her sag, er jo et grundlæggende syn på, hvordan vi skal behandle børn og unge, der af forskellige årsager måtte være havnet i kriminalitet.
Når den socialdemokratiske ordfører, fru Maja Panduro, i dag gør meget ud af at beskrive, at det her lovforslag fremsættes, samtidig med at man sænker den kriminelle lavalder, så er det selvfølgelig med god grund, for det at man sænker den kriminelle lavalder til 14 år, hvilket jo meget let kan have den alvorlige konsekvens, at danske børn kommer til at sidde i danske fængsler, samtidig med at man indfører elektroniske fodlænker, er jo udtryk for en helt bestemt måde at se børn på.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det på alle mulige måder strider imod den danske tradition, vi har for at passe på børn, for at beskytte børn og for at påtage os som samfund det enorme ansvar at sørge for, at alle børn kommer ordentligt i vej.
Vi ønsker ikke at se danske børn i danske fængsler.
Tror man på, at elektroniske fodlænker er et pædagogisk redskab?
Det skal man vist være borgerlig politiker for at tro på.
For stort set alle, der arbejder på det her område, efterlyser, at man i stedet for kan få lov til at lave den grundige, socialpædagogiske indsats, der skal til, når børn og unge ikke har det godt.
Igennem snart 10 år har vi nu hørt på strengere straffe, strengere straffe og strengere straffe, og det, alle bliver nødt til at forholde sig til, er jo: Har vi fået et mere trygt Danmark?
Har vi fået et bedre Danmark?
Er det blevet et bedre Danmark at vokse op i for de børn og unge, der er omgivet af sociale problemer?
Svaret er nej.
Derfor er det nødvendigt med et kursskifte i retspolitikken og også i socialpolitikken.
Og det er selvfølgelig derfor, at vi stemmer nej til forslaget her, for vi ved godt, at der er 12-årige og 13-årige og 14-årige børn i Danmark, der ikke har det godt, og som er blevet involveret i kriminalitet, men det, der er vores opgave som Folketing, er ikke at påføre dem elektroniske fodlænker, det er at give dem en ny mulighed for et ordentligt liv, og det kræver en socialpædagogisk indsats, ikke elektroniske fodlænker.
Maja Panduro (S), 2010-06-04:
Altså, jeg kan næsten blive helt målløs over, at jeg bliver anklaget for ikke at forholde mig til det konkrete forslag, når nu jeg stiller nogle meget konkrete spørgsmål til forslaget.
De, der ønsker at gennemføre det her, må da have nogle svar på, hvordan det skal implementeres.
De må da have nogle svar på, i hvor høj grad der er den her frivillighed, som man bliver ved med at tale om.
Jeg synes, det ville klæde ordførerne i både Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti at tage ordet som ordførere og svare på de spørgsmål.
Jeg vil bare sige, at det jo altså er Venstres ordfører, der bliver ved med at nævne det som alternativ til fodlænkerne.
Det har jeg sådan set ikke gjort.
Det er Venstres ordfører, der har gjort det, og hvis det er det, man betragter som alternativet, må jeg bare igen spørge: Hvor er så frivilligheden for de her børn og for forældrene, hvis alternativet er, at man tvangsanbringer børnene?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-06-04:
Som det desværre er med de fleste debatter herinde i salen lige for tiden, så ønsker den socialdemokratiske ordfører overhovedet ikke at forholde sig til det konkrete lovforslag og heller ikke til de spørgsmål, jeg stiller.
Det, der fremgår meget klart af lovforslaget, er, at man kan bruge elektroniske fodlænker som en del af det pædagogiske udviklingsarbejde.
Derfor er det jo også fuldstændig klart, at det her er en frivillig ordning, som også beror på den dialog, der er mellem de sociale myndigheder og forældrene til de børn, der må have problemer.
Det er jo det, der er hele grundlaget for det lovforslag, der ligger på bordet i dag.
Men jeg må jo konstatere, at Socialdemokraterne synes, at det alternativ at hive børnene væk fra det miljø, de er en del af, og anbringe dem på børneinstitutioner, er et langt mindre indgribende værktøj end det at kunne bruge elektroniske fodlænker som pædagogisk værktøj.
Det viser jo egentlig rigtig meget, hvad det er for en politik, Socialdemokraterne fører, nemlig at man ikke skal have en vifte af muligheder i det pædagogiske arbejde, men at man derimod enten skal være fuldstændig ligeglad eller – det er jo alternativet – bruge de institutioner, vi har på nuværende tidspunkt.
Der mener vi at vi er nødt til at have en bred vifte af pædagogiske tilbud til børn og unge, der har problemer, sådan at de tilbud, der bliver givet til den konkrete person, også er tilbud, som er målrettet.
Martin Henriksen (DF), 2010-06-04:
Det er jo interessant, for Enhedslisten vil støtte en socialdemokratisk regering, som, da den sidst sad ved magten, afskaffede efterlevelsespensionen, medmindre jeg husker helt forkert; det er dem, man vil støtte.
Den genindførte Dansk Folkeparti.
Lad os huske på, hvad efterlevelsespensionen er.
Den vedrører jo, hvis den ene går bort i et pensionistpar.
Ud over at man skulle forholde sig til det store følsomme tab, ved at en går bort, skulle man også forholde sig til stor økonomisk usikkerhed, fordi pensionen også faldt bort.
Det var det, den tidligere socialdemokratiske regering sørgede for at afskaffe, men Dansk Folkeparti fik den genindført.
Den ældrecheck, som går til de folkepensionister, som har allermindst at gøre godt med økonomisk, har Dansk Folkeparti sørget for.
Så snakken om, at Dansk Folkeparti ikke skulle gøre en indsats for de folkepensionister og de ældre, der har det allersværest, er hul og tom.
Så kan det jo godt være lidt pudsigt, at man så igen kommer til at tænke på hr. Villy Søvndal, men det er jo venstrefløjen, så det er ét fedt.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-04:
Jeg må sige, at jeg jo havde fået den opfattelse, at De Radikale gerne accepterer væsentligt flere ekspropriationer.
Det kunne sagtens i min optik og sådan, som jeg opfatter De Radikale, dreje sig om op til 50 eller 100 ekspropriationer.
Det er jo netop det lys, det skal ses i, når man siger, at man kun kan se, at det skal være på Stauning, at de her møller skal placeres, for så vil vi komme ud i en meget mere omfattende ekspropriation – også den frivillige ekspropriation – for de her borgere.
Det, vi siger i Dansk Folkeparti, er, at det er uacceptabelt, at man sådan set tvinger folk væk fra deres hus og hjem.
Derfor var vi nødt til ligesom at prøve at se på, hvad det bedste alternativ ville være.
Derfor må jeg bare igen pointere, at vi aldrig bliver stolte over, at vi vedtager det her lovforslag, men vi ser det som en nødvendighed for at give vindmølleindustrien den her chance for at kunne udvikle sig på det her område, da vi jo mener, at det er vigtigt for Danmark.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-04:
Nu skal hr. Jørn Dohrmann lade være med at lægge mig ord i munden og argumentere imod dem.
Hverken jeg eller Det Radikale Venstre har på noget tidspunkt sagt, at vi kan acceptere ekspropriation i størrelsesordenen et halvt hundrede stykker eller mere, ikke på noget tidspunkt overhovedet.
Det, jeg spurgte om, var, om regeringen på noget tidspunkt på en seriøs måde har fået afdækket alternativer.
Der kunne jeg jo godt høre, at svaret var: Nej, det har man ikke.
Det er jo det, der er hele kernen i det.
Vi har aldrig nogen sinde fået lejlighed til at få en reel politisk diskussion om en række alternativer, hvor vi så kunne vælge at sige, at der i valget af alternativer er nogle elementer, der betyder mere for os end andre.
Havde vi fået det, havde det været en hel anden diskussion.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det forhold, at en seniorforsker på DMU nu har bragt frem, at naturen taber dobbelt, er noget, der gør indtryk, ikke mindst når vedkommende konkluderer, at den måde, som man har lavet det, som også Dansk Folkeparti praler af, nemlig skovaftalen, giver relativt lidt natur for pengene i forhold til den måde, pengene ellers kunne være brugt på på naturområdet.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-04:
Det er jo ingen hemmelighed, at Dansk Folkeparti hele tiden har sagt, at den her proces sagtens kunne have været smukkere.
Spørgsmål kunne være blevet besvaret tidligere og hurtigere og den slags ting, ingen tvivl om det.
Men jeg må bare sige, at det med de ekstra testpladser er jo netop ligesom kommet med i den aftale, og man går ud og undersøger mulighederne for det.
Vi har hele tiden i Dansk Folkeparti sagt, at vi ikke ønsker alle de her ekspropriationer.
Det har været vigtigt for os.
Det kan godt være, at De Radikale sådan set synes, at det er fuldkommen ligegyldigt, om vi skal ud og ekspropriere 50 eller 100 familiers ejendom.
Derfor mener vi, at den her proces har været gavnlig, ved at vi har diskuteret to forskellige ting, altså hvor testcenteret skal ligge henne, og hvor kunne det ligge ud fra de parametre, der ligesom skulle lægges ned over det, og samtidig også sige, at vi også diskuterer de nye testplaceringer, som man fra vindmølleindustriens side af gerne vil have fremadrettet.
Så man kan sige, at vi, som jeg også har sagt fra starten af, har forbedret lovforslaget hele vejen igennem.
Jeg synes bare, at man skal anerkende, at vi er kommet videre i den proces.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-04:
Jeg synes, at der er en ting, der er grund til at spørge Dansk Folkepartis ordfører om: Mener Dansk Folkepartis ordfører reelt, at der fra regeringens side på noget tidspunkt er lavet et stykke seriøst arbejde for at vurdere et af de mange alternativer, der har været kastet ind i debatten?
Sagen er jo den, at der er rigtig mange steder i Danmark, hvorfra de har henvendt sig og sagt, at der var en eventuel mulighed for placering.
Vi ved alle sammen, at det, der afgør, om man når frem til, om man kan placere det, er, hvor meget man drejer på de forskellige håndtag, som er mange ting: ruhed, ekspropriationer og mange andre elementer.
Det er jo det, der er afgørende for, om der kan nås frem til reelle alternativer.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at regeringen på noget tidspunkt har lavet en reel og seriøs undersøgelse af alternativer?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-04:
Jeg vil bare sige til hr. Per Clausen, at det ikke er smukt, hvis man opgiver.
Så derfor: Kæmp videre.
Man skal altid tro på det, man gerne vil her i livet.
Jeg må også bare sige til hr. Per Clausen, at jeg tror på, at det netop er, fordi vi sender så stærke signaler til vindmølleindustrien, at vi de seneste par dage har kunnet konstatere, at man med det, der sker på Lindøværftet sådan set har fået noget mere testcenter i det område.
Jeg ved også, at man på de gamle LM-fabrikker ved Lunderskov også vil forske mere i vind og energi.
Vi sørger for, at testfaciliteterne er i orden.
Og jeg tror også, hr. Per Clausen godt ved, hvis han tænker sig om, at der skal være muligheder for, at man kan afprøve den teknologi, vi gerne vil have skal vinde frem fremover.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Det sidste, hr. Jørn Dohrmann sagde, var jo spændende: Man skal have testcenteret for at sikre, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Altså, jeg har læst alle papirerne i den her sag – det er mange – og jeg har ikke set et eneste argument for, at der er nogen som helst arbejdspladser, der bliver sikret, ved at man lægger det testcenter i Østerild, ikke et eneste indlæg, der dokumenterer det.
Vindmølleindustrien har jo ikke lovet, at de fremover vil producere vindmøller i Danmark, nej, de har sagt, som de plejer at sige, at de producerer vindmøllerne der, hvor de skal sættes op.
Og der kan hr. Jørn Dohrmann jo så selvfølgelig sørge for, at der blevet sat mange op i Danmark.
Det er det første.
Altså, det er noget snak.
Det andet er, at det jo bekræfter det, hr. Jørn Dohrmann siger: Ja, Dansk Folkeparti stemmer sammen med Socialdemokraterne og SF for det her forslag, redder statsministeren og miljøministeren, selv om man ikke ved, om det er det bedste sted at placere centeret, for det har man ingen forudsætning for at træffe nogen afgørelse om.
Det er kendsgerningen.
Så ansvaret for, at det her bliver vedtaget, påhviler jo de tre partier, som hjælper regeringen igennem med det her.
Jeg har opgivet Venstre og De Konservative.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-04:
Jeg vil sige om placeringen af testcenteret, at vi jo ligesom er blevet overbevist om, at det var det, der kunne lade sig gøre med det – hvad skal man kalde det?
Man kan jo så godt sige, at der kan være møller, som kan placeres et andet sted, men så kan vi ikke kalde det et testcenter, og der må vi jo ligesom sige: Hvad er det, vi gerne vil have?
Jeg tror, alle partier – det har jeg i hvert fald lyttet mig frem til – faktisk har sagt, at de gerne vil have et testcenter, men det skal bare ikke ligge lige dér, og det skal ikke ligge lige dér, og det kan ikke ligge alle mulige andre steder.
Det er jo også derfor, jeg siger, at vi aldrig bliver fuldstændig stolte over lovgivningen på det her område, men vi har prøvet at forbedre den så meget som overhovedet muligt, og jeg tror, det er utrolig vigtigt for alle parter, at man ved, at det her aldrig bliver noget, vi jubler over, men vi har bare indset, at det er nødvendigt for at skabe arbejdspladserne, for at have arbejdspladserne i Danmark.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Det er mit første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er hr. Jørn Dohrmann sikker på, at sagen er undersøgt, sådan at vi nu får anbragt testcenteret det rigtige sted, eller er han lige så meget i tvivl som os andre?
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-06-04:
Jo, men vi Socialdemokrater er jo heldigvis ikke kendt for at komme med snævre politiske vurderinger og betragtninger.
Det her er et spørgsmål om at vurdere tingene i en helhed.
Skal vi have et nationalt testcenter for at understøtte industri, vækst og beskæftigelse i Danmark?
Ja, har vi sagt fra socialdemokratisk side fra starten, det skal vi have, det er nødvendigt.
Men det er også nødvendigt, at vi balancerer et sådant center på den allerbedste måde og den mest hensigtsmæssige måde.
Derfor er vi tilfredse med, at processen trods alt fik det forløb, den fik, og vi blev væsentligt oplyst, vi blev grundigt oplyst, og vi fik lagt objektivitet ind i den.
Processen har været svær.
Beslutningen var til sidst ikke så svær, fordi vi faktisk følte os grundigt og godt oplyst på et objektivt niveau.
Det var det, vi syntes der var problemet fra starten.
Det var det, der lykkedes i processen.
En vanskelig proces – ja.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Jo, men hvis man stiller nogle spørgsmål til en kommunalbestyrelse, kan man jo altid stille dem på en måde, så man får det svar, man gerne vil have, og det er jo egentlig det, der er sket i den her sag.
Kommunalbestyrelsen er jo ikke blevet forelagt de fakta, som den faktisk kunne have fået forelagt.
Det er i hvert fald ikke det, som alle kommunalbestyrelsesmedlemmer derovre i det vestjyske fortæller.
Men jeg forstår stadig væk ikke den socialdemokratiske holdning, som går på, at man faktisk kunne have undladt helt at fælde noget skov, og jeg forstår heller ikke holdningen, når man under sådan en proces som den her faktisk kunne have valgt at stå helt udenfor og lade dem, som vi godt ved vil ødelægge og smadre naturen, stå alene med den opgave.
Så havde der da været en mulighed for at genoprette noget på et senere tidspunkt.
Se, det kunne jo godt være, at der var nogle mennesker, der skulle flytte – og hvad så?
Hr. Jørn Dohrmann står heroppe og siger, at man jo bare kan komme til forhandlingerne.
Ja, det kan man da, men vi har en regering, som har det sådan, at løsgængere er sådan nogle, som sidder nede bagved, og dem vil man helst ikke snakke med, for det er der ikke behov for.
Men den mail har jeg så ikke fået.
Derfor er det jo svært at komme til sådanne ting, og så må man deltage i debatten på den måde, man nu kan.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-06-04:
Jeg forstod det bare sådan, at Fokus og hr. Christian H. Hansen jo netop har mistet fokus med hensyn til, hvad der er vigtigt for folket.
Jeg mener, det er utrolig vigtigt, at man ikke bare flytter folk, fordi der skal placeres nogle vindmøller – og så er vi ligeglade med, hvor mange folk der skal flyttes.
Det har været utrolig vigtigt for os.
Jeg må bare sige til hr. Christian H. Hansen, at vi også har haft en andenbehandling her i Folketingssalen, og der lagde jeg i hvert fald ikke mærke til, at hr. Christian H. Hansen var der.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi holder fokus på, hvad det er, der er vigtigt for, at vi får et nationalt testcenter, som sikrer, at vi f.eks. har arbejdspladser i Danmark, og at vi sikrer optimale forhold for naturen.
Det forslag, som blev lagt frem, indeholdt altså en skovfældning på 1.500 ha, og det har vi fået reduceret til 450 ha.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt for naturen, at man så også får flere penge til netop at genskabe skoven et andet sted.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Jeg synes alligevel, det er karakteristisk for hr. Martin Henriksen, at når han skal svare på, hvad der er Dansk Folkepartis politik i forhold til det her lovforslag, begynder han at snakke om noget andet, og når han skal kritisere Enhedslisten, begynder han at snakke om et andet partis politik.
Jeg vil gerne sige til hr. Martin Henriksen, at Enhedslisten står inde for den politik, vi selv står for, den, vi selv fører.
Vi stemmer for de lovforslag, der kommer op i Folketinget, som vi selv støtter.
Vi stemmer ikke automatisk for forslag, der kommer fra Socialdemokraternes side.
Jeg mener at kunne huske, at der var adskillige af de nuværende regeringspartier, dvs. dem begge to, som støttede Socialdemokraterne, da man i sin tid afskaffede den ordning, som hr. Martin Henriksen refererede til.
Kendsgerningen er, at Dansk Folkeparti – når man stemmer for det her lovforslag – stemmer for at afskaffe demokratiske rettigheder for borgerne i det her land.
Man stemmer for noget, der vil svække interessevaretagelsen for nogle af de svageste mennesker i Danmark, og det er kendsgerningen i forhold til det her lovforslag, præcis som det er kendsgerningen i forhold til en række andre lovforslag.
Der er næsten ingen partier, der ikke har ramt rigtigt en eller anden gang i løbet af deres politiske arbejde.
Det gælder også Venstre og De Konservative; det er ikke sket tit, men det er sket.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-04:
Nu er det jo tit sådan, at man her fra talerstolen stiller enten nogle ironiske eller drilske spørgsmål.
Jeg vil komme med et drømmespørgsmål til hr. Steen Gade.
Nu forestiller vi os, at hr. Steen Gade var i den situation, at han havde den her styrepind, som før er blevet omtalt i debatten, nemlig at han havde 90 mandater bag sig, og at de 90 mandater havde mandat til at sige til hr. Steen Gade: Find en placering til et testcenter i Danmark; vi bakker fuldstændig op om den løsning, hr. Steen Gade selv finder frem til, han må selv finde ud af, hvor i Danmark det skal placeres.
Havde hr. Steen Gade så valgt Østerild Plantage, eller var der kommet andre ideer på bordet?
Steen Gade (SF), 2010-06-04:
Idet vi nu starter med et testcenter, som vi skal videreføre med at placere otte-ti vindmøller af samme størrelse i det danske landskab i de næste 3-4 år, vil jeg sige, at det her har overbevist mig om, at med de beskæringer, med de miljøprioriteringer, der er foretaget, så er det den mest hensigtsmæssige placering.
Så det vil jeg sige ja til er den mest hensigtsmæssige placering.
Jeg er faktisk ikke i tvivl om, at vi gør det her på en ordentlig måde miljømæssigt.
Det forholder sig til en del af EU-juraen, og der ligger den argumentation knaldhårdt og stærkt nok på nuværende tidspunkt.
En af grundene til, at vi har fået gennemført, at loven ikke træder i kraft før den 1. oktober, er, at hele sommeren skal bruges til at lave en implementeringsplan, som virkelig gør, at vi på miljøområdet gennemfører alt det, vi har aftalt, at Vullum Søs afværgeforanstaltninger bliver i orden, at der er taget højde for oddere, at der er taget højde for de dyr og fugle, der er nævnt i mange af de her rapporter.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Jeg vil godt spørge hr. Steen Gade, om det ikke er første gang, SF stemmer for et lovforslag, selv om det fremgår af SF's egen argumentation, at de mener, at man ikke overholder de miljøkrav, som EU stiller.
Det vil sige, at man stemmer for et lovforslag, man selv mener er ringere end det, EU kræver på miljøområdet.
Det må da vist være første gang.
Er det sådan, at det arbejde, hr. Steen Gade har deltaget i, og hvor vi har fået alle de papirer – tror jeg nok – hr. Steen Gade har fået, har overbevist ham om, at sagen er undersøgt grundigt, og at vi nu ved, at Østerild er det bedste sted?
Steen Gade (SF), 2010-06-04:
Jeg skal for at trøste hr. Per Clausen svare ja til, at EU-reglerne er utrolig fornuftige, og at vi skal overholde dem.
Det, vi gør her, er rent faktisk, at vi nu præciserer, at de gælder, og det skyldes faktisk processen her.
Så siger hr. Per Clausen, at vi ikke er sikre.
Nej, det er jo faktisk ikke det, vi skriver, og det er ikke det, vi siger.
Vi siger, at vi er juridisk i tvivl.
Det er altså en juridisk diskussion.
Vi er juridisk i tvivl, og derfor har vi lavet den lidt anderledes konstruktion i den aftale, der er lavet, at vi åbent har sagt, at det er vi i tvivl om, og ministeren har tilkendegivet, at hun kører den del af sagen på eget ansvar.
Men det handler rent faktisk ikke om, hvordan det her implementeres rent miljø- og naturmæssigt.
Per Clausen (EL), 2010-06-04:
Venstre og Konservative har også indtaget det standpunkt, at deres troværdighed på natur- og miljøområdet er så lav, at det nok er bedst, at de holder deres mund i den her debat.
Det er jeg sådan set meget enig i, men det er dog tankevækkende.
Et par enkelte spørgsmål til hr. Steen Gade: Hr. Steen Gade siger, at det er en vanskelig afgørelse at træffe, og så vil jeg bare stille det spørgsmål til hr. Steen Gade, om det netop ikke, når det er en vanskelig sag, ville være bedst at være sikker på, at beslutningen var rigtig.
Jeg forstår, at det, hr. Steen Gade siger, er, at han sådan set ikke er sikker på, at beslutningen om Østerild er rigtig, men at det, han kunne få oplyst fra ministrene, var, at det var den bedste beslutning, han kunne træffe.
Var det så ikke værd at lade det køre en runde mere?
Og så et andet spørgsmål: Er hr. Steen Gade ikke enig med mig i, at de krav, som EU-juraen her stiller til den danske stat, faktisk er fornuftige?
Det gør jo ondt på mig at sige det.
Det sidste spørgsmål er: Er hr. Steen Gade ret sikker på, at når sommerferien er ovre og det her skal sættes i værk, så har man ladet en implementeringsplan, der gør, at man overholder de krav, som EU-juraen stiller?
Steen Gade (SF), 2010-06-04:
Til sidst vil jeg sige, at det jo sådan lidt er en – hvad skal man kalde det? – katastrofetankegang, altså, hvis man ikke går ind i en sag for at prøve at forbedre den, kan det være så slemt, at det alligevel kan være, at man vinder til sidst.
Det må indrømme at jeg ikke har kastet mig ud i.
Jeg vil sige, at EU-jura ikke er en helt simpel ting; det er ikke sådan, at jeg vil overlade dette til jurister, men til gengæld vil jeg heller ikke påstå, at jeg er ekspert, så jeg hører ikke til dem, som er sikre på, hvordan resultatet havde været, hvis vi ikke havde foretaget de her ændringer.
Men det, jeg ved med sikkerhed med hensyn til juraforholdet, er, at et af de kritikpunkter, vi har haft i de senere år over for regeringen fra SF's og Socialdemokratiets side og vel hele oppositionens side, er, at man ikke har taget EU's naturbeskyttelsesdirektiver alvorligt, og der tror jeg, der er sket noget helt nyt i Miljøministeriet efter det her, og derfor kommer det til at danne skole, så vi får en meget bedre implementering af EU's regler fremover.