runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Jamen jeg må bare minde hr. Per Clausen om, at man jo sagtens kan lave frivillige aftaler.
Hvis man synes, der er nogle, der vil gå foran, kan man jo bare lave en frivillig aftale og sige, at i området her ønsker jeg virkelig at tage nogle strengere forholdsregler over for sprøjtning, eller hvad det nu er, man ønsker at begrænse.
Så kan man lave en aftale for området.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi jo ikke behøver at tro hver eneste gang, at bare fordi vi her i Folketinget kommer i tanker om nogle love, behøver de jo ikke ligefrem have en positiv effekt på miljøet.
Jeg mindes mange gange, hvor man er kommet med masser af ideer til, hvordan man kunne lave nogle tiltag, og så har det vist sig, at de ikke har fungeret i praksis, enten fordi kommunen har villet noget andet, eller fordi de lokale organisationer måske ikke har spillet med på banen.
Det, der er vigtigt her, er jo, at vi sørger for, at borgerne derude de, der bærer tingene igennem, interesseorganisationerne og alle de andre - får et medansvar og føler, at de bliver en del af processen, så vi kan få nogle ting gennemført.
Derfor tror jeg, det er helt forkert, hvis vi her i Folketingssalen tror, at kun vi kender de rigtige løsninger, og nu skal vi kunne pålægge folk stramninger.
Hvorfor ikke give dem medansvar og give dem følelsen af, at de er med til at gøre en forskel?
Hvis der kommer nogle gener, f.eks. på grund af at vi udpeger nogle områder til nationalparker, jamen så er vi herinde også parat til at vise dem, at vi selvfølgelig også hjælper dem igennem den svære situation.
Det skal jo ikke kun være en belastning derude, for så får man kun modstand, og det er jo det, hr. Per Clausen lægger op til, når han kun vil lave stramninger uden at tage en dialog.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Hr. Dohrmann nævnte nationalparker som et stort fremskridt for naturen og miljøet.
Jeg vil bare spørge, om det ikke er rigtigt, at hr. Dohrmann har det synspunkt, at når det handler om nationalparker, må der ikke stilles nogen ekstra krav til landmænd og andre, der driver erhvervsvirksomhed i disse nationalparker, og at man ikke under hensynet til naturen og miljøet må stille nogen krav, som på nogen måde begrænser erhvervslivets muligheder for at udfolde sig.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-14:
Nu mener jeg, at hr. Engelbrecht klart dokumenterer, hvem det er, der er fokuseret på kritik.
Jeg forstår, at det er meget, meget vigtigt for både Socialdemokratiet og andre partier, at regeringen får kritik.
Jeg er mere optaget af, at vi får gjort noget ved det.
For det er en konstatering af, at der er et problem, som man har brugt meget tid på at forklare at alle gerne vil gøre noget ved.
Hvis oppositionen også vil det, kan vi jo slå pjalterne sammen, og gøre noget ved det sammen, og hvis oppositionen ikke vil, gør vi det alene.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-14:
Men er hr. Eyvind Vesselbo ikke enig med mig i, at ordet uacceptabelt i den grad kan opfattes som en kritik?
Specielt af en opposition, som læser den her rapport med et kritisk blik, som hr. Vesselbo selv efterlyser, må det da netop opfattes som værende sådan.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-14:
Altså, jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte, hvad jeg svarede fru Ida Auken.
Jeg sagde, at det var uacceptabelt, at der var en million mennesker, der levede under forhold med så forurenet luft i form af både partikler, NOx'er og andre ting, og at regeringen og Venstre meget gerne vil gøre noget ved det.
Jeg forstår ikke helt spørgsmålet.
Man kan jo i hvert fald få dokumenteret, hvad jeg har sagt, og høre det igen, og jeg mener, at jeg mindst to-tre gange har sagt, at vi ønsker at gøre noget ved det her, så derfor har jeg svært ved helt at forstå spørgsmålet.
Så må jeg sige, at det sådan set ikke er mig, der har sagt, at OECD-rapporten kritiserer Danmark.
Tværtimod har jeg netop sagt, at den ikke gjorde det.
Jeg siger bare, at sådan har jeg ikke set det.
Jeg konstaterer, at man kommer med nogle anbefalinger.
Det er da positivt.
Vi kan kigge på dem.
Vi kan se, om vi synes, at der er nogle, vi kan bruge.
Men sagen er jo, at OECD på nogle områder kommer lidt for sent, for vi er faktisk i gang med at løse en lang række af de ting, som OECD anbefaler vi løser.
Jeg refererer det, der står i den her rapport.
Det, der nok er problemet for hr. Torben Hansen, er, at han ikke skelner mellem kvantitative og kvalitative data i rapporten.
De kvantitative data er dem, som man prøver at sammenligne på tværs af landegrænser, og det er altså, som jeg nu har sagt flere gange, meget svært.
Derimod er de kvalitative data mere beskrivelsen af miljøpolitikken og de initiativer, vi tager.
Der er altså stor forskel.
Jeg synes da, at det er korrekt af mig, når jeg står her på talerstolen, at fortælle hr. Torben Hansen, at jeg synes, at han skal være lidt mere kritisk, når han læser sådan nogle rapporter, at man ikke skal æde alt, hvad der står.
For det kunne godt være, der var nogle nuancer og også noget faglig viden, det var nødvendigt at inddrage for at kunne drage nogle endelige konklusioner af det her.
Jeg må jo sige, at selv om jeg roser OECD-rapporten og synes, at den er udmærket, så er det jo ikke en naturlov, at alt det, der står deri, er rigtigt.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Tak, hr. formand.
Vi har jo netop nu indtil flere gange konstateret, at der rent faktisk er en million danskere, der er udsat for uacceptabel luftkvalitet.
Hr. Jørn Dohrmann gør jo også meget ud af, at der skal være lokal opbakning.
Hvad vil hr. Dohrmann sige til et forslag om, at byrådet i alle byer ned til eksempelvis 10.000 indbyggere selv kunne erklære byen for miljøzone - og dermed undgå partikelforurening og dermed også få eftermonteret SCR-katalysatorer på store og tunge køretøjer?
For det er altså rent faktisk det, der hvert år betyder, at 3.400 mennesker dør, at vi har 160.000 astmaanfald, og at vi har næsten 2 millioner sygedage.
Hvis der nu kommer et forslag om, at det bliver op til byerne frivilligt - at det er en lokal folkelig forankring, at de nu ikke mere vil have luftforurening, at de nu vil lave sig selv til en miljøzone - synes hr. Dohrmann så ikke, det vil være et ganske fremragende forslag, som Dansk Folkeparti kan støtte?
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-14:
Det virker pudsigt, at hr. Eyvind Vesselbo synes at være så optaget af ordet kritik.
Han ønsker ikke selv at bruge det ord i forhold til rapporten, men han er meget parat til, at vi i oppositionen skal læse rapporten kritisk.
Det er jo sådan set også det, vi har gjort i denne sammenhæng.
I hr. Eyvind Vesselbos svar til fru Ida Auken, lyder det nærmest, som om det er uundgåeligt, ja, nærmest gudsgivet, at en million danskere skal leve med uacceptabel luftkvalitet.
Spørgsmålet må derfor være, om hr. Eyvind Vesselbo mener, at det er i orden, at så mange danskere lever med uacceptabel luftkvalitet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jeg synes, at jeg meget klart har givet udtryk for, hvad min holdning er til det her spørgsmål.
Jeg kan i al min ringhed ikke garantere noget i forhold til regeringen, men jeg kan sige meget klart, at hvis vi laver politiske aftaler på så vigtige områder som etablering af randzoner og på pesticidområdet, og folk ikke tager de aftaler alvorligt, kræver det selvfølgelig en anden medicin.
Det synes jeg giver sig selv.
Jeg vil ikke være til grin på grund af Dansk Landbrug.
Jeg tror ikke, at jeg kan sige det mere klart.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Det var jo egentlig forbilledlig klar tale fra hr. Per Ørum Jørgensen.
Men det helt grundlæggende er, at vi i princippet kunne have forestillet os, at den retorik var kommet fra De Konservative for 1 år siden eller for 2 år siden, for vi har netop set, at pesticidplanen absolut ikke bliver til noget som helst.
Brugen af gift herhjemme går den forkerte vej.
Vi ser det også med randzonerne, at det absolut ikke bliver til noget som helst.
Det helt grundlæggende spørgsmål er, hvor mange lig der skal på bordet.
Hvornår slår man i bordet og siger, at nu er det altså nok?
Vil hr. Per Ørum Jørgensen garantere, at hvis vi står her igen til næste år og udviklingen - eller afviklingen om man vil - er den samme, at der altså både er et stigende giftforbrug, og at der ikke er kommet flere randzoner, vil han på vegne af Det Konservative Folkeparti stå på Folketingets talerstol og sige, at vi skal have bindende aftaler med landbruget, for det med det frivillige går ikke mere?
Det er det, det drejer sig om.
Det har ikke noget som helst med det andet at gøre.
Vil hr. Per Ørum Jørgensen, når det kommer til det yderste, være med til det, eksempelvis her i Folketingssalen?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Tak, fru formand.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg føler, at jeg faktisk har været meget klar i min retorik omkring netop den problemstilling.
Vi har to helt konkrete situationer: Vi har etablering af randzoner ved søer og vandløb, hvor vi har et specifikt mål, der hedder 30.000 ha.
Det skal nås.
Vi har også noget om pesticiderne, som ordføreren også var inde på.
Det skal også nås.
Hvis de to ting ikke nås, har jeg meget svært ved at forestille mig, at man igen kan lave en frivillig aftale med Dansk Landbrug.
Det er nemlig ikke i orden, at vi politisk tager ansvar, at vi sidder politisk og forhandler aftaler om målsætninger på miljøområdet, hvis de mennesker, der skal overholde de aftaler, ikke bare tilnærmelsesvis lever op til det, de lover.
Det kan vi selvfølgelig ikke acceptere politisk, selvfølgelig kan vi ikke det.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Tak, hr. formand,.
Hr. Per Ørum Jørgensen siger det jo klart: Så skal vi overveje om osv. osv. i forhold til, om der kan indgås frivillige aftaler med landbruget.
Jeg hører, at det stort set er den samme retorik, som miljøministeren brugte den 6. februar.
Vi har set, at pesticidforbruget, brugen af gift, er steget hvert år siden 2003.
Vi har set, at ifølge den sidste måling, man har, var randzonerne, hvor man skulle være oppe på 30.000 ha i 2009, for et år siden på - er det - 266 ha.
Det første år havde man nul.
Så var man oppe på 100, og så var man oppe på 266 ha.
Hvor mange dårlige eksempler vil De Konservative have på, at de frivillige aftaler ikke duer, før man sætter regeringspartneren stolen for døren og siger, at vi nu skal have bindende aftaler?
Eller vil man alligevel ikke have bindende aftaler, men siger det, bare fordi det er lidt mundsvejr og lidt populært at sige fra Folketingets talerstol?
For indtil nu har vi absolut ikke set handling, vi har ikke set andet end eftergivenhed år efter år.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi alle sammen kunne være enige om, at man ville gøre maksimalt for at få luftforureningen minimeret.
Det ville vi kunne gøre, hvis vi også fik tvunget bl.a. de udenlandske lastbiler til at køre med partikelfiltre, for efter at have været ind over Danmarks grænse har de stadig væk partikelfilteret på, monteret, når de skal ud igen.
Det er jo et valg, de træffer, om, hvorhen i verden de vil køre.
Men der vil også ske et mindre udslip, og vi skal tænke på, at mange af de partikler, som jo kommer ind til byerne, er luftbårne.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi får en god politik på det her område, hvor vi siger, at det her altså gælder alle biler, for jeg kan ikke se, at det er bedre, at vi nu får lastbilerne læsset om i 30 små varevogne, kan man sige.
Det vil give en masse partikler, som vi overhovedet ikke har styr på, og det synes jeg både vil give en dårlig brændstoføkonomi og mange flere partikler.
Det er ikke den vej, vi ønsker at gå.
Ida Auken (SF), 2008-05-14:
Hvis man er optaget af sundhedsproblemerne i forbindelse med partikelforurening og NOx'er, skal man lytte til fagkundskaben, som siger, at sundhedsproblemerne er i de store byer og kommer især fra trafikken.
Så nytter det ikke noget at lave NOx-afgifter på skibe og landbrug, hvis problemet er med biler og lastbiler i byerne.
Er det ikke at skyde spurve med kanoner, hvis man vil have alle lastbiler til at sætte partikelfiltre på, hvis man kan klare det med dem, der skal ind i byen?
De konkurrerer jo kun med andre lastbiler, der også skal ind i byen.
Ville det ikke være et sted at starte?
Altså, vi på venstrefløjen får jo tit at vide, at vi må starte et sted, at vi går nogle små skridt sammen.
Det her er et sted, hvor hr. Dohrmann har svært ved at flytte V og K.
Det er jo meget tydeligt, at hr. Jørn Dohrmann ikke kan få Venstre og Konservative med på sin meget ambitiøse luftforureningspolitik.
Kunne han så ikke gå sammen med SF, Socialdemokratiet, Enhedslisten og De Radikale om at få gjort noget ved det sted, hvor sundhedsproblemerne er, nemlig i byerne, hvor en million danskere lever i uacceptabel luftkvalitet?
Her har hr. Dohrmann virkelig magt til at få gjort noget ved problemet.
Skal vi ikke gøre det sammen?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Jeg er bare nødt til at sige til fru Ida Auken, at vi har den principielle holdning, at vi synes, det skal være alle lastbiler, der kommer ind over den danske grænse.
Vi kan ikke se, at det skulle være en handelshindring, for den enkelte vognmand vurderer jo selv, om man vil køre til Danmark, eller hvad man vil.
Derfor mener vi ikke, at det, at EU siger, at det her vil man ikke have, skal lægge en hindring for, at vi kan føre en ordentlig miljøpolitik og tage hensyn til borgerne i Danmark.
Vi ønsker simpelt hen, at der kommer partikelfiltre på alle de lastbiler, der kommer ind over grænsen - også for at det ikke bliver konkurrenceforvridende.
Den skævvridning ønsker vi ikke at være med til, selv om det er det, EU lægger op til.
Det er bare noget, vi ikke er enige i: at det er den måde, man skal føre landet ud i afgrunden på, kan man sige.
Ida Auken (SF), 2008-05-14:
Jeg har her hr. Jørn Dohrmanns pressemeddelelse om at stille krav om partikelfiltre på alle lastbiler.
Jeg vil bare høre hr. Jørn Dohrmann: Hvis nu vi finder ud af, at vi på grund af EU-lovgivning ikke kan stille krav til alle lastbiler, der kører ind over vores grænser, vil hr. Jørn Dohrmann så være med til, at vi gør det i miljøzonerne, altså starter der med at stille krav om partikelfiltre til lastbilerne?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Det er jo netop det, jeg forstår at hr. Torben Hansen er ved at gøre, for hr. Torben Hansen lytter jo overhovedet ikke til det, jeg siger.
Vil hr. Torben Hansen - nu kan jeg jo ikke rigtig spørge hr. Torben Hansen - f.eks. være med til at indføre det partikelfilterkrav for alle de lastbiler, der kører ind over den dansk-tyske grænse?
Nej, det vil hr. Torben Hansen ikke være med til, og derfor må vi bare sige, at det forslag, som hr. Torben Hansen lægger frem her, ikke er godt nok.
Det rammer alt, alt for svagt.
Derfor får man jo ikke fat i de lastbiler, der virkelig er de store miljøsyndere.
Man får ikke fat i de grænseoverskridende partikler, som man får, ja, ind over grænsen naturligvis, fordi de er luftbårne.
Derfor skal der nogle yderligere ting til, og det skal ikke kun være i de store byer, som hr. Torben Hansen lægger op til.
Jeg synes, man skal tage et meget større skridt, og jeg har redegjort for, hvad det er for et skridt, der skal til.
Det er jo selvfølgelig, at alle lastbiler får monteret partikelfiltre, uanset om de er indregistreret i Danmark eller udlandet.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Tak, hr. formand.
Det er jo ganske fantastisk, at man skal høre på det om retorik fra hr. Jørn Dohrmann.
Det var sådan set hr. Dohrmann, der holdt hånden over eller under regeringen i efteråret 2006, sådan at det kun blev til fem miljøzoner herhjemme, hvor den samlede opposition jo sagde, at vi ville meget længere.
Vi ville meget længere, så enten er det, fordi hr. Dohrmann har drejet sig hundrede og firs grader og på et eller andet tidspunkt er blevet så rundtosset, at hr. Dohrmann ikke ved, hvilken retning næsen vender, eller også er det, fordi hr. Dohrmann simpelt hen har glemt, hvad han gjorde i 2006.
For da var det sådan set hr. Dohrmann, der holdt hånden over og under regeringen.
Men jeg vil da bare glæde mig over, hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti på det her punkt har vendt sig hundrede og firs grader og nu er enig med den venstre side af salen.
Det er klart, at vi efter det, vi hørte hr. Dohrmann sige, selvfølgelig hurtigst muligt vil få det afprøvet.
Det vil vi glæde os til, og vi vil glæde os over, når vi så i fællesskab kan sætte regeringen i mindretal.
Jeg tror lige, at vi af hensyn til historikken skal huske på, at det altså var hr. Dohrmann, der i 2006 understøttede regeringen, så vi andre ikke kunne komme igennem med det.
Det vil da glæde mig, hvis hr. Dohrmann nu har drejet sig hundrede og firs grader, men han må huske på, at man ikke skal dreje for mange gange; det bliver man rundtosset af.
Tak hr. formand.
Jeg er ked af at måtte sige til hr. Eyvind Vesselbo, at det der simpelt hen er udenomssnak.
Det korte af det lange er, at hr. Vesselbo forsøger at give befolkningen indtryk af, at alt er godt.
Det tager man til sig, og det forsøger man at sprede ud.
Så kommer hr. Per Clausen og siger, at der rent faktisk på allerførste side står, at vi ligger på gennemsnittet eller derunder på rigtig mange af punkterne, og det kan man lige pludselig ikke bruge til noget.
I stedet for den her selvros og skamros, der nærmest er kommet fra Venstres ordførers side, og som der jo bestemt ikke er belæg for i rapporten, ville det ikke have været befordrende for debatten, hvis man havde sagt: Der er nogle ting, der er o.k., men der er også nogle steder, vi kan se vi ligger på gennemsnittet, det skal vi have gjort noget ved, og der er rigtig mange steder, hvor vi ligger under gennemsnittet, og det skal vi også have gjort noget ved?
Det havde altså været lidt mere befordrende for den her debat, hvis man rent faktisk havde forholdt sig til de konstaterbare fakta, der er i den her rapport.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Det er jo sådan, at på nogle områder er det gået frem, på andre områder er det gået tilbage.
Problemet er vel, at der stort set ikke er sket noget fornuftigt på miljø- og naturområdet i de seneste år i Danmark, og det er en af grundene til, at OECD konstaterer, at Danmark er sådan gennemsnitlig i forhold til de øvrige OECD-lande.
Det synes jeg ikke er ret godt, og derfor havde jeg ikke meget jubel i min tale.
Så er jeg nødt til at sige til hr. Dohrmann, at det her faktisk er en forespørgselsdebat, der er rettet til regeringen, og jeg forholdt mig til det, der kom fra ministeren.
Og da jeg så havde gjort det, var der ikke tid til at folde alle Enhedslistens visioner fuldt ud.
Men der kan blive en anden runde i den her debat, hvor jeg kan få anledning til det, for jeg tror såmænd ikke, at der kommer så meget nyt fra ministeren og Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti i debatten, som man behøver at bruge så meget tid på at forholde sig til.
Så konstaterede jeg bare, at OECD-rapporten og de debatter, der har været som opfølgning på det med Danmark, ikke har ført til en eneste ny tanke, ikke en eneste ny overvejelse hos ministeren.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-14:
Næ, sådan forholder det sig ikke, for det drejer sig om to forskellige ting.
Det ene er jo, at der er en tekst, som i overordnede termer forklarer, hvordan Danmarks miljøpolitik er.
Det er fine og gode vurderinger, der er ros.
Jeg kan jo ikke gøre andet end at sige det, der står i den rapport.
Men som hr. Per Clausen nævner, bliver der samtidig foretaget nogle sammenligninger med andre lande, og når jeg har sagt det første, må jeg jo ligesom sige det andet om sammenligningerne mellem landene.
Jeg kan jo ikke stå her og sige noget faglig forkert.
Det er faglig forkert, hvis man drager for vidtrækkende konklusioner af, at Danmark ligger på gennemsnittet, for man kan ikke på en faglig korrekt måde foretage de her sammenligninger, så de holder.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Sådan kan vi jo alle sammen blive klogere i løbet af dagen.
Jeg vil sige: Er det ikke også godt nok at bruge sin taletid på at få udtrykt de ønsker og de ting, man sådan set føler for og gerne vil påvirke, over for ministeren?
Jeg følte, at det var sådan en klagesang, hr. Per Clausen kom med i sin tale, uden at anerkende, at det er gået fremad i forhold til den redegørelse, der kom i 1999.
I stedet for 51 anbefalinger er der kun 37.
Så man kan jo sige, at man, selv om man hedder hr. Per Clausen, vel også burde glæde sig over, at det trods alt går fremad med de her anbefalinger, altså at vi får færre anbefalinger.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at hr. Dohrmann undrede sig over, at jeg undlod at stille spørgsmål, når jeg havde muligheden for det, men jeg er tit blevet belært af formænd her i Folketinget om, at man skal overholde forretningsordenen.
Det bestræber jeg mig på at gøre, selv om folk selvfølgelig godt kunne have sådan nogle som mig mistænkt for at forsøge at undergrave det system også.
Men til hr. Dohrmann spørgsmål vil jeg sige: Nej, jeg er ikke imponeret over, at 51 anbefalinger er blevet reduceret til 37, for jeg har sådan set også læst gennemgangen af, hvad der er sket med de 51 anbefalinger, der kom fra OECD sidste gang.
OECD er ikke særlig nidkære, for hvis OECD var det, ville de selv gennemgå de 51 og spørge, hvordan det så var gået - og så kunne man formentlig have lagt 45 til de 37.
Jeg tror ikke, at man skal gøre det op på den måde.
Jeg synes, at vi skal konstatere, at OECD klart og utvetydigt siger, at når det handler om miljø og natur, ligger Danmark under gennemsnittet i forhold til de øvrige OECD-lande, og det synes jeg ikke er ambitiøst nok.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Nu var hr. Per Clausen inde på oprigtighed.
Jeg undres lidt over, at ministeren lige har været på talerstolen, og der var ikke en i salen, der stillede ham et spørgsmål, da man havde muligheden for det.
Jeg synes egentlig, at når man har muligheden for at tale med ministeren, skal man også benytte sig af det.
Så jeg synes, at man ligesom skal prøve på at spørge, om man ikke kan se, at det vigtigt, at man også ligesom fortæller om og glæder sig over de anbefalinger, der er givet, der i langt større grad er mindre anbefalinger den her gang end for flere år tilbage i 1999, hvor der var 51 anbefalinger.
Nu er det jo kun 37 anbefalinger.
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Da vi i starten af året fik en OECD-rapport om tilstanden af den danske natur og miljøet, stod det jo endnu en gang klart, at det på mange områder er sådan, at både natur- og miljøpolitikken i Danmark sejler.
Og selv om man kan sige, at OECD både udleverede kompas og kikkert til regeringen i forbindelse med aflevering af den her rapport, er det jo karakteristisk for den debat, der har været efterfølgende, at det mest er gået ud på, at miljøministeren har sagt: Vi er i færd med at løse problemerne.
Det er spørgsmålet om fraværet af en egentlig strategi med delmål og klare og præcise målsætninger, som gør, at man er i stand til at følge med i, om man rent faktisk også lever op til de mål, man siger, at man har.
Det er også spørgsmålet om, hvordan man gennemfører de fornødne inspektioner, altså om man overvåger, hvordan miljøets tilstand er.
Der er jo sket store forringelser i denne regerings tid, og desværre er der intet, der tyder på, at tingene bliver bedre.
Derfor er det måske ikke så underligt, at OECD's kommentar er, at Danmark på de fleste områder ligger på et gennemsnitligt OECD-niveau eller under det.
Og så må man stille sig selv og miljøministeren det spørgsmål, om det er tilfredsstillende i et land, som på mange andre områder i hvert fald hævder at have en ambition om at være foregangsland.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Jeg kan sådan set henholde mig til det, jeg har sagt: Miljøministeriet og Fødevareministeriet vil i løbet af de næste måneder bl.a. udarbejde en værktøjskasse med nye virkemidler, der skal sikre, at vi når målene.
Og jeg kan uden problemer se danske landmænd i øjnene, for jeg har netop, allerede før jeg blev miljøminister, taget en lang række hensyn til natur og miljø.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Men det fjerner jo ikke fokus fra, at det åbenbart ikke er nok, at de aftaler er frivillige, når ikke engang et folketingsmedlem, som senere blev minister, kunne finde ud af at overholde dem.