Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-23:
Det er en meget spændende debat, vi lytter til i dag, om kvoter for landbrugets brug af sprøjtegifte.
Man kan selvfølgelig sige, at det er noget, der optager alle i befolkningen, og at det er noget, man skal lægge meget vægt på at holde øje med hvordan udvikler sig.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi fra Dansk Folkepartis side gerne ser, at behandlingshyppighedens indeks, som man bruger, egentlig skulle være for nedadgående - og gerne for nedadgående med en stor, kraftig pil.
Vi kan så også konstatere, at det ikke altid går, som man gerne ville have det skulle gå.
Derfor må vi også konstatere, at vi stadig væk har et stort stykke arbejde, der ligger foran os.
Men vi kan spørge, om det beslutningsforslag, som er fremsat i dag, er den rigtige metode til at nå målet.
Det tror Dansk Folkeparti ikke på.
At det, som måske svarer til at smide et cigaretskod, skulle udløse en bøde på 50.000 kr., hvad fører det til?
Det fører til, at vi får en endnu hurtigere strukturudvikling i landbruget hen imod de rigtig store landbrug og dermed også udfasning af de små brug.
Er det det, vi vil?
Er det det, venstrefløjen vil, altså virkelig kun have rigtig store landbrug i Danmark?
Det vil Dansk Folkeparti i hvert fald ikke.
Vi vil fokusere på, at vi får brugt så få sprøjtemidler som overhovedet muligt.
Vi må også spørge, hvad det andet, som beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at indføre kvoter, fører til på langt sigt.
Fører det til, at man får færre sprøjtemidler ud på de arealer?
Får vi et stort kontrolapparat, vi skal holde i gang?
Får vi et kvotesystem, som vi skal betale for at holde kørende?
Der er der tale om, at det her kvotesystem vil komme til at koste 230 mio. kr. at holde kørende.
Jeg vil bare sige, at jeg så tror, at man skyder langt, langt over målet, og at det ikke vil få den ønskede effekt, fordi man også samtidig vil få en stor import af ulovlige sprøjtemidler.
Nej, i Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal fokusere på, at man leverer den vare, som man også har lovet at levere fra landbrugets side, altså at man bruger færre sprøjtemidler.
Vi har lavet en plan sammen med regeringen der, som det er sagt så mange gange før, skal evalueres i 2008.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal gøre mere.
Det betyder jo netop, at vi nu skal fokusere på, at det, landbruget har sagt de vil levere, også bliver leveret fremover.
For vi mener helt sikkert, at man kunne komme ned på de 1,7, som der stod i aftalen, og derfor fik Dansk Folkeparti også indført, at vi, hvis det var muligt med de redskaber, ville gå endnu længere ned, altså ned til 1,6.
Derfor mener vi også, at landbruget har en stor opgave, som de skal løse.
Vi kan så også konstatere, at det for 2005-2006 er gået den rigtige vej, men dermed ikke være sagt, at problemet er løst her.
Men der skal altså nogle andre metoder til.
Det kan godt være, at vi skal til at tænke på, hvordan vi kan omlægge noget af støtten på lang sigt.
Det kan også godt være, at man skal indføre nogle tvangsmekanismer over for landbruget, så de udlægger nogle randzoner og den slags ting.
Det er vi åbne over for.
Men vi vil først lægge os fast på, hvilke instrumenter der skal til, når vi kan evaluere hele pesticidplanen her i 2008.
Så vi mener, at der er en stor opgave; vi løser ikke problemet med det beslutningsforslag, som er fremsat her, men vi anerkender, at det er noget, vi skal være meget, meget omhyggelige med også at holde landbruget op på, for de skal ikke bare køre på frihjul, som de nogle gange har gjort.
Vi må bare sige til landbruget og til landbrugets top, at de har forsømt opgaven med bl.a. at rådgive alle landmænd her i Danmark, sådan at de kunne nå det mål, som var sat.
Opgaven er stor, men vi kan ikke støtte det beslutningsforslag, som er fremsat.
Vi ser til gengæld meget frem til, at vi skal evaluere pesticidplanen i 2008.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Nu ved jeg ikke, om det er dansk landbrug, der er kommet på den idé; jeg har i mange år sagt, at jeg synes, at det er en mærkelig måde at opgøre de her ting på, for jeg vil hellere måle det på, hvor stor miljøbelastning hvert enkelt sprøjtemiddel har.
Nu ved jeg ikke, om hr. Per Clausen har den praktiske erfaring ude fra landbruget, men ellers ville det være en god idé at tage ud og se, hvordan det rent praktisk foregår derude.
Jeg er også helt sikker på, at hr. Per Clausen vil opdage, at de sprøjtemidler, som bliver brugt i dag, ikke er noget, man bare får foræret.
Det er noget, der virkelig koster penge, og derfor er landmændene jo altså ikke interesseret i at bruge for meget af det stof.
Jeg må også sige, at når vi herinde fra politisk hold bestemmer, at vi skal måle på, hvor mange gange man kører hen over hver hektar, er det jo klart, at landmanden så ønsker at bruge det, der skal til, for at det virker. Så det er jo egentlig hr. Per Clausen, der, med den måde, det bliver regnet ud på, driver landbruget til måske at få en lidt højere behandlingshyppighed her.
Lad os hellere finde en god måde, så vi kan få miljøbelastningen ned.