runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Det er jo det, der er valget: Vil man bruge det på at skabe et øget offentligt forbrug, som Socialdemokraterne vil?
Jeg kan høre, at vi ikke kan få sat en procentsats på, hvornår Socialdemokraterne synes den offentlige sektor er stor nok, om det er ved 78 pct. af den fælles velstand, eller om det er ved 98 pct., for 60 pct. er åbenbart ikke nok for Socialdemokraterne.
Vi siger klart og tydeligt: Vi har en af verdens største offentlige sektorer, og der skal vi bruge pengene klogere.
De penge, det råderum, der er, vil vi bruge på at skabe private arbejdspladser, så de mennesker, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil taler om, har et job at stå op til i morgen.
Jeg var ellers blevet så positivt overrasket tidligere i dag, for hr. Per Clausen sagde, at det ikke længere var sådan, at Enhedslisten gik ind for, at man kun måtte eje sin egen tandbørste, nu måtte man også gerne eje sin egen bolig, kunne jeg forstå.
Men jeg kan høre, at vi åbenbart ikke er kommet så langt, at vi kan blive enige om, at jo større velstand man skaber i et samfund, jo mere er der også af økonomi til at tage hånd om de fælles udfordringer, hvad enten det er sundhedsvæsen, uddannelse eller nogle af de andre opgaver, som skal løftes i fællesskab.
Det er derfor, vi siger: Hvis vi ikke skal komme ind i en nedadgående spiral, hvor vi ikke har råd til at opretholde vores velfærdssamfund, som vi sådan set holder af, og som vi ønsker at bevare, så er vi nødt til at få skaffet flere private arbejdspladser, for det er der, velstanden bliver skabt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-29:
Det nemmeste forsvar er som bekendt et angreb, og igen kommer der ikke noget svar på det ellers relativt simple spørgsmål: Når Venstre melder ud, at der skal være nulvækst – og det vil altså sige, at der skal skæres 30.000 stillinger væk i den offentlige sektor over de næste 7 år – hvem er det så, der ikke længere skal gå på arbejde hver dag i den offentlige sektor?
Hvad er det, der skal bortprioriteres?
Vi har hørt om, hvad Venstre gerne vil med det her råderum og i forhold til arbejdspladser, men det, jeg spørger til, er jo noget andet, nemlig nulvækst.
Hvordan er det, Venstre vil prioritere?
Hvem er det, der ikke længere skal gå på arbejde?
Hvad er det, der er overflødigt?
Det skulle være ret simpelt at svare på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Der er i hvert fald i tusindvis af ansatte i den offentlige sektor, som ikke længere står op og går på arbejde, fordi de ikke længere har et job i den offentlige sektor, for det har de mistet under den her regering.
Jeg ved godt, det er svært for Socialdemokraterne, for som hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde tidligere, er Socialdemokraternes svar jo bare at udskrive en ekstra skat, hive nogle flere penge op af borgernes lommer, så man kan bruge dem.
Der siger vi klart og tydeligt, at vi er nødt til at prioritere og træffe et valg.
Og der siger vi, at det råderum, der er, og som er blevet tilvejebragt af de reformer, som vi fik vedtaget, da vi sad i regering, sammen med Dansk Folkeparti og på lange stræk også sammen med Det Radikale Venstre, vælger vi at prioritere til at skabe flere arbejdspladser i Danmark, så vi kan få gang i hjulene, så vi kan få ansat flere, så de også kan indbetale skat, så vi har en større velstandskage, som vi kan betale vores velfærd ud af. Socialdemokraterne ønsker at prioritere et øget offentligt forbrug.
Det er fint nok, men så sig mig lige: Er det 78 pct. af vores fælles velstand, der skal gå til den offentlige sektor, er det 98 pct., eller er det de 60 pct., det er i dag?
Kunne vi ikke få et klart svar fra Socialdemokraterne på det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-29:
Det her er jo fuldstændig ligesom at forsøge at få fat om et stykke sæbe.
Ja, selvfølgelig er det nødvendigt at prioritere, selvfølgelig er det det, når vi står i en krisetid.
Vi forsøger sådan set i al stilfærdighed at få Venstre til at svare på, hvordan Venstre vil prioritere.
Hvordan vil Venstre prioritere?
Enhver kan jo se, at der skal prioriteres.
Det er sådan set ikke det, der er det svære i den her opgave.
Det, der er det svære i den politiske opgave nu og her, er jo at svare på, hvordan der skal prioriteres.
Når Venstre lægger op til, at der skal fyres 30.000 mennesker – 30.000 mennesker over de næste 7 år i den offentlige sektor – så er det vel et rimeligt spørgsmål at stille: Hvilke 30.000 mennesker?
Vi lægger op til, at der skal ansættes 10.000 mennesker, som følge af at der kommer flere ældre mennesker med den demografiske udvikling.
Venstre lægger op til nulvækst, og det koster 30.000 arbejdspladser i den offentlige sektor.
Fair enough
, hvem er det, der går på arbejde, og hvem er det, der står op hver morgen i den offentlige sektor og gør noget, som er overflødigt?
Det må Venstre da have gjort sig nogle overvejelser om.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Altså, man kunne næsten fristes til at stille et spørgsmål, men det er jo lidt frækt, nu, hvor fru Sofie Carsten Nielsen ikke har en kort bemærkning igen, men det lyder ærlig talt, som om Det Radikale Venstre er blevet temmelig dårligt påvirket af den regering, som man sidder i.
Jeg troede sådan set egentlig, Det Radikale Venstre tidligere var et økonomisk fornuftigt parti, der vidste, at man er nødt til at prioritere, og at man også, når man har nogle penge, kun kan bruge dem en gang.
Derfor har vi valgt at prioritere arbejdspladser over det at gøre en af verdens største offentlige sektorer endnu større.
Det troede jeg egentlig var et synspunkt, vi på visse punkter delte med Det Radikale Venstre, men jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre nu heller ikke stopper, før vi bruger 100 pct. og har fået den offentlige sektor til at vokse til det maksimale.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Det prioriterer vi også, det har vi lige gjort i vækstplanen sammen med ordførerens parti.
Men jeg skal bare være helt sikker, for vi skal jo vide, hvad det er, Venstre vil.
Kan ordføreren så bekræfte, og det må jeg gå ud fra, at hvis Venstre vil bruge flere penge på de her prioriterede områder, nemlig sundhed, ældreområde og uddannelse, så vil der i sig selv skulle bruges færre penge, altså minusvækst, på andre områder – bare for at få det bekræftet?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Vi tror faktisk fra Venstres side, at vi godt kan bruge vores fælles ressourcer bedre.
Vi tror, at når vi bruger 60 pct. af vores samlede velstand på den offentlige sektor, skal vi spørge os selv: Har vi råd til hvert år at udvide det?
Jeg kan høre, at SF og S mener, at det nærmest skal udvides til 100 pct. af vores fælles velstand, før vi når nok.
Der siger vi: Lad os kigge på, hvordan vi bruger de ressourcer, og lad os så bruge det råderum, som vores reformer har skabt, på i stedet for at skabe bedre konkurrenceevne og på i stedet for at skabe arbejdspladser, fordi det er det, vi skal leve af.
Det prioriterer vi over at gøre en af verdens største sektorer endnu større.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg svarer gerne fru Johanne Schmidt-Nielsen for tredje gang.
Betyder det, at vi så ikke går op i at sikre, at de mennesker, der mangler et arbejde, får et arbejde?
Det går vi enormt meget op i.
Det er derfor, vi har kæmpet, ikke alene da vi sad i regering, men også under den nuværende regering, for at sikre, at der bliver skabt arbejdspladser.
Det er derfor, vi helt konkret har foreslået, at vi laver en reform af vores beskæftigelsessystem, hvor vi hvert år bruger 16 mia. kr. For vi er overbevist om, at de 16 mia. kr. kunne bruges bedre.
De kunne bruges bedre på de enkelte ledige til at opkvalificere dem, der har behov for at blive opkvalificeret.
De kunne bruges bedre til at matche dem med de ledige job, der er at få i samfundet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-29:
Der er i hvert fald 30.000 mennesker, som nu står til at falde ud over den 2-årige grænse i dagpengesystemet, altså det dagpengesystem, som Venstre stod i spidsen for at ændre.
Altså, er det gået godt?
Er det o.k., at der er 30.000, der står til at falde ud, i stedet for 2.000-4.000, hvilket Venstre sagde ville være konsekvensen?
Jeg tror, at de mange mennesker godt vil vide, hvad Venstres holdning er.
Ordføreren taler, som om det er sådan helt underligt i politik at sætte ord på, hvad der sker.
Det er ikke så underligt.
Hvad er Venstres holdning til dagpengereformen?
Har den været en succes?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jamen fru Johanne Schmidt-Nielsen fik sådan set et svar.
Det kan godt være, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke bryder sig om svaret.
I Venstre tror vi grundlæggende på, at reformer hiver Danmark i den rigtige retning.
De er med til at sikre vores økonomi, de er med til at sikre, at vi få styr på økonomien i en sådan grad, at vi også har råd til vores velfærdssamfund.
Vi går sådan set meget op i, at der også er råd til at betale for regningerne i morgen.
Vi kan kigge mod Sydeuropa og se, hvor galt det går, når politikerne gældsætter landene, når de ikke handler i tide.
Så vil fru Johanne Schmidt-Nielsen have, at vi skal sætte ord på forskellige reformer.
Nu er det jo ikke sådan, at vi fra Venstres side er gået rundt og har sat ord på en dagpengereform, en kontanthjælpsreform, en SU-reform, en efterlønsreform og nogle af de andre reformer.
Det har vi sådan set ikke noget behov for.
Det er måske et behov, som Enhedslisten har, at kalde tingene en rødvinsreform eller andet.
Vi har den grundlæggende holdning, at reformer er godt for vores samfund, fordi de er med til at styrke vores økonomi.
De er med til at gøre os i stand til at betale for vores velfærdsregninger.
De er med til at sikre, at dansk økonomi er sikker og ikke kommer ud i det samme økonomiske uvejr som andre landes økonomier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-29:
Jeg forsøgte i sidste omgang to gange at stille samme spørgsmål, og jeg er så ked af, at jeg ikke fik et svar, for det var så ligetil et spørgsmål.
Spørgsmålet lød, om Venstre synes, at dagpengereformen er en succes.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg ved godt, at det er meget forunderligt, åbenbart også for Det Radikale Venstre, at man grundlæggende kan mene det samme nu, som man gjorde før valget.
Vi mener grundlæggende det samme.
Det er også derfor, danskerne ved, hvor de har os.
Ja, sådan er det jo.
og der har vi selvfølgelig også et svar klar.
Så stop nu med det der christiansborgspin, og så lad os forholde os til, hvordan vi løser de udfordringer, der er med at skabe arbejdspladser, med at gøre vores folkeskole bedre og med at sørge for, at de penge, vi bruger i den offentlige sektor, bruger vi lidt klogere, end vi gør i dag.
Rasmus Prehn (S), 2013-05-29:
Nu er det jo ikke sådan hverdagskost, at der kommer noget reelt, substantielt politisk fra Venstres leder, hr. Lars Løkke Rasmussen.
Når han endelig er ude med en holdning, er det ikke hans standpunkt, og når han er ude med et standpunkt, er det ikke hans holdning.
Men her i Berlingske Tidende den 11. maj var der faktisk et sted, hvor han mente noget.
Han var ude at foreslå en såkaldt mentalitetsændring.
Så der var altså noget substantielt at komme efter.
Det er måske også derfor, Venstres ordfører her i Folketinget uddyber netop det punkt, der gør det til Venstres politik, at man skal have en såkaldt mentalitetsreform.
Og den her reform skal så handle om – og jeg citerer fru Ellen Trane Nørby – at ændre det sådan, at de, som egentlig godt kan noget, men ikke gider, kommer i gang.
Der er mit helt simple spørgsmål: Gælder sådan en mentalitetsreform også for Venstres partiformand, som egentlig godt kunne komme på talerstolen, men som ikke gider det?
Lotte Rod (RV), 2013-05-29:
Lige præcis.
Vi er midt i en valgperiode, og vi er så nysgerrige efter at få at vide, hvad der præcis er Venstres konkrete politik.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jamen jeg er glad for, at fru Lotte Rod er enig i, at det er danskerne, der afgør, hvilke politiske partier de ønsker der skal lede det her land.
Og det er danskerne, der afgør, om de kan se en konsistens og en sammenhæng i det, partierne mener før et valg, og det, de kæmper for efter et valg.
Så langt er vi åbenbart enige.
I forhold til hvad der skal ske i næste valgkamp, hvad man skal gå til valg på, vil jeg sige: Altså, jeg har ikke set, at Det Radikale Venstre i dag har udgivet et valgprogram med deres valgløfter.
Det kan godt være, jeg har overset det.
Men i Venstre har vi det sådan, at det, man går til valg på – og jeg kan forstå, at det er det, fru Lotte Rod efterlyser – fremlægger man i en valgkamp.
Men hvis det betyder, at fru Lotte Rod ved, at statsministeren trykker på valgknappen lige om lidt, så er det fint, så er vi da klar til at gå til valgkamp.
Men skal vi ikke holde fast ved, at det, vi er i gang med nu, foregår midt i en periode?
Vi har en afslutningsdebat, vi har nogle opgaver foran os, og så længe vi har den regering, vi har, søger vi maksimal indflydelse på de politiske områder, hvad enten det er en vækstaftale, hvor vi godt nok ikke får alt det igennem, vi ønsker, eller det er en folkeskolereform, hvor vi håber på, at vi kan lave en god og fornuftig aftale sammen – en reform, som sikrer en bedre uddannelse til børnene.
Lotte Rod (RV), 2013-05-29:
Af respekt for de mennesker, der følger den her debat, synes jeg, vi skal sige: Vi har givet Venstre alle chancer for at fortælle, hvad der er Venstres konkrete politik.
Nu må det så være op til folk at vurdere, om Venstre har givet et konkret svar.
Det synes jeg ikke.
Derfor vil jeg gerne tage fat i, at hr. Claus Hjort Frederiksen jo så sent som den 6. april har sagt, at Venstre nok skal komme med sin store plan før valget.
Så vil fru Ellen Trane Nørby så ikke fortælle os, hvornår Venstre kommer med sin store plan?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg har ellers lige hørt, at statsministeren sagde, at grunden til, man skulle have nyttejob, var, at der var nogle, som godt kunne gøre nytte, men som ikke gjorde det i dag.
Men det kan jeg så høre at hr. Rasmus Prehn ikke er enig i.
Derfor synes jeg egentlig bare – som jeg sagde i min ordførertale i formiddags – at vi skal tage fat der, hvor skoen trykker, nemlig i det, at der for rigtig, rigtig mange mennesker ikke er noget økonomisk incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er et problem.
Det er et problem, at Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre har fået skabt et system, hvor det for rigtig mange mennesker ikke kan betale sig at tage et arbejde.
Der er jo ikke noget, der motiverer mere.
Det er jo også derfor, vi har sagt: Lad os lave en reform ikke alene af vores beskæftigelsessystem, så vi gør mere for de ledige, men også en reform, som sikrer, at det bedre kan betale sig at tage et arbejde.
Rasmus Prehn (S), 2013-05-29:
Det lyder jo rigtig godt alt sammen.
Men Venstres politik er jo netop at sige til de stakkels mennesker, som på grund af krisen nu står og har mistet deres arbejde: I kan nok godt, men I gider bare ikke; der skal en mentalitetsændring til.
Og når man har så hård en kurs over for de mennesker, der står med arbejdsløshedsproblemet, så er det vel ikke spor for meget at forvente, at oppositionens leder, den selvudnævnte såkaldte moralske statsminister, når han rent faktisk kan gå på talerstolen, også gør det – at han rent faktisk passer sit arbejde i Folketinget.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
I Venstre går vi op i at sikre, at der bliver skabt arbejdspladser til danskerne; at vi får vendt den negative vækst på 0,5 pct., som vi havde sidste år, til, at vi får et overskud i økonomien; at vi får gang i hjulene.
Vi går op i de børn, der lige nu går ude i folkeskolen og kan høre, at vi herinde snakker folkeskolereform, og egentlig er lidt interesserede i at vide, hvilken konsekvens det får for dem: Betyder det, at dem, der er læringstrætte i dag, kommer til at lære mere i morgen?
Jeg ved godt, at det åbenbart kan være svært, når man er socialdemokrat, for så er det meget sjovere at kritisere og drille alle mulige andre.
Der må man bare sige, at det igen er et valg.
Fint nok, det er et valg, og det handler politik jo netop om: at vælge.
Vi vælger bare anderledes.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er det jo sådan, at der mig bekendt er et politiforlig i det her land, hvor Enhedslisten ikke er med, så der har vi nok ikke nogen særlig stor magt og indflydelse.
Men det er jo fuldstændig korrekt, at vi gerne ser, at den måde, man bekæmper og reducerer kriminalitet i Danmark på, både indbefatter en målrettet og effektiv indsats af politiet og jo også, at en lang række andre initiativer, som inddrager andre kræfter end politiet, opprioriteres.
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Tak for det.
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for et stærkt politi.
Det forlyder, at Enhedslisten har lyst til at neddrosle, nedskære, nærmest lukke politiet.
Hvornår vil Enhedslisten bruge sin politiske kraft til at få det gennemført?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jamen det er fuldstændig korrekt, at hvis man indrettede den offentlige sektor med tillid til medarbejderne, præcis som man gør på mange private virksomheder, hvor man i stor udstrækning overlader det til folk selv at finde ud af, hvordan de skal organisere deres arbejde, så ville man få en bedre og mere effektiv offentlig sektor med større tilfredshed, og man ville kunne producere mere og bedre velfærd.
Det er jeg helt enig med hr. Kristian Jensen i, og derfor er det jo også rigtigt, som finansministeren siger, at der ikke er sådan en en til en-sammenhæng.
Men det, vi kan konstatere der er sket de seneste år, er, at det, at man har reduceret antallet af ansatte, har ført til dårligere velfærd og rigtig store problemer i store dele af det danske velfærdssamfund.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Kan det så også deraf udledes, at hvis man kan skabe mere velfærd med de samme kroner, hvis man lader folk arbejde på en anden måde, kan man også med færre kroner beholde den nuværende velfærd?
Altså enten kan man bruge effektiviseringsgevinsten til at øge den offentlige service og offentlige velfærd, eller man kan bruge den til at effektivisere den offentlige service, sådan at man frigør nogle penge til noget andet.
Så hvis hr. Per Clausen er enig i, at en anden arbejdstilrettelæggelse kan give et større udbytte, så kan det udbytte bruges på to måder.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Der er ingen tvivl om, at hvis man f.eks. indrettede den offentlige sektor sådan, at man i langt større udstrækning lod de dygtige medarbejdere, der er, selv styre og organisere arbejdet uden at være styret af skemaer og bureaukrati, krav om udlicitering osv., så ville man få betydelig mere og bedre velfærd for de samme penge.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Den sidste bemærkning gjorde mig næsten glad, for hvis det er ligemeget, hvor værdierne skabes, så kunne det lyde, som om Enhedslisten har skiftet holdning til at udbyde offentlige opgaver, sådan at private kan byde ind på dem.
Det er nu ikke det, der får mig på banen.
Det er en forbedring i forhold til det, vi så for et øjeblik siden.
Så jeg skal bare lige høre, om hr. Per Clausen er enig i det svar, som finansministeren gav her for et stykke tid siden om offentlig service og antallet af ansatte, hvor det blev sagt – og jeg citerer: Der er ikke en en til en-sammenhæng mellem kvaliteten af den offentlige velfærd og antallet af offentligt beskæftigede.
Modernisering, digitalisering, god økonomistyring, bedre arbejdstilrettelæggelse m.v. vil eksempelvis kunne bidrage til bedre service pr. beskæftigede eller pr. udgiftskrone.
Er hr. Per Clausen enig i, at man godt kan få en bedre service, uden at det nødvendigvis betyder, at man har flere ansatte?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er det jo vælgerne, der afgør, hvad der er den naturlige størrelse for partier, og ikke hr. Leif Mikkelsen, og det er måske meget godt.
Så vil jeg da gerne udveksle titler på økonomiske lærebøger med hr. Leif Mikkelsen efter mødet i dag – hvis han lover at læse dem, jeg giver ham, så skal jeg nok læse dem, han giver mig.
Så vil jeg bare sige, at det, jeg har lært, er, at det afgørende er, at der produceres værdi i et samfund.
Det er værdien af det, der produceres, som er afgørende, og ikke, hvor og af hvem det produceres.
Det er derfor, det er rigtig godt, at alle mennesker helst arbejder, og det er også rigtig godt, at de mennesker, der er uddannet til f.eks. at være skolelærere og pædagoger, producerer værdi i det arbejde.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Det er jo fantastisk at sige, at det ikke er så afgørende, om det skabes i den offentlige eller i den private sektor!
Det må jeg sige: at hvis det er fuldstændig ligegyldigt, hvor det sker, så er det i hvert fald sikkert, at det flertal, der udgøres af partierne herude, en dag kan få sat et prædikat på sig, altså for, at man kørte Danmark i sænk.
Det er helt afgørende, det bør enhver vide, at det er indtægterne i den private sektor, der bærer, at vi overhovedet har råd til en offentlig sektor.
Så vi kan takke guderne for, at Enhedslisten kun er støtteparti, og at det flertal må forsvinde som dug for solen efter næste valg, for ellers går det jo helt galt.
Det har hr. Per Clausen lige bekræftet nu her i dag.
Så vi må håbe, at Enhedslisten inden længe kommer i naturlig størrelse, og det er bestemt noget helt andet, end det er i dag.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg synes, det er afgørende, at vi sørger for at indrette vores samfund, sådan at så mange mennesker som muligt kan arbejde hver dag og skabe værdi, og om det så sker i den offentlige eller i den private sektor er efter min mening ikke særlig afgørende, selv om man må erkende, at der er en række opgaver, som langt bedre løftes i den offentlige sektor end i den private sektor.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Tak for det.
Hr. Per Clausen siger, at der er et flertal her i Folketinget, der vil forringe velfærden, og det har hr. Per Clausen fuldstændig ret i, for det flertal udgøres af regeringspartierne og støttepartiet Enhedslisten.
Det er helt tydeligt, for det er partier, der hæver skatten, afgifter osv. og skaber større ubalance mellem den offentlige sektor og den private sektor, hvilket fører til, at vi får dårligere og dårligere råd til at hjælpe dem, der har hjælp behov.
Så hr. Per Clausen har helt ret i, at der er et flertal, der vil forringe velfærden.
Jeg vil da gerne spørge: Er hr. Per Clausen enig i, at ubalance i det her danske samfund, hvor den private sektor er for lille i forhold til den offentlige sektor, er et økonomisk problem, som på sigt giver dårligere økonomi i Danmark?
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Man må ikke håbe, at Enhedslisten nogen sinde får politisk kraft til at kunne få tilnærmelsesvis noget af det gennemført.
Politiet er en af vores styrkepositioner og er helt grundlæggende nødvendigt for et ordentligt samfund.
Det næste, jeg vil spørge om, er: Enhedslisten ønsker jo også at nationalisere erhvervslivet – hvornår skal A.P. Møller - Mærsk nationaliseres?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu kan jeg forstå, at hr. Mike Legarth mener, at det er godt, hvis Enhedslisten ikke får indflydelse.
Det har hr. Mike Legarth jo ret til at mene.
Jeg takker for indsatsen – det gav et godt resultat!
Så vil jeg bare sige til hr. Mike Legarth, at det, der er afgørende for Enhedslisten, er, at vi synes, det er en rigtig god idé, hvis de mennesker, som er på arbejdspladserne, arbejder på arbejdspladserne, producerer værdierne, også bestemmer over dem og også bestemmer på de arbejdspladser, hvor de arbejder.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Somme tider er det jo klogt at gentage de svar, man er kommet med en gang, for så kan det være, at folk på et eller andet tidspunkt hører det og forstår det.
Enhedslistens synspunkt er, at vi skal sikre, at folk er arbejdsløse så kort tid som overhovedet muligt, ved at vi sørger for, at der er arbejde og uddannelse til folk.
Hvis folk ikke har fået mulighed for at få et arbejde eller en uddannelse, skal de selvfølgelig have noget at leve af, og det skal de have, indtil vi har sikret dem mulighed for at få uddannelse eller arbejde.
Men det skal jo helst være en ganske kort periode.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Det, jeg lidt efterspørger, er jo et svar på, hvad der er Enhedslistens grænse.
Går Enhedslisten ind for, at man skal have rykket grænsen til 2014, 2015 eller 2016?
Kan ordføreren være lidt mere præcis om det?