runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2013-05-03:
Nej, jeg vil sige, at statistikkerne jo viser det klart: En tohjulet er det farligste køretøj, man kan transportere sig på.
Og jeg er helt sikker på, at det materiale, jeg står med her, de statistikker, jeg har liggende her, viser det rigtigt: at det er farligst at køre på en tohjulet.
Jo flere hestekræfter man putter på, når man er 16 år og har benzin i blodet, jo flere eneulykker kommer der ud af det, er jeg bange for.
Jeg har jo selv været en ung mand engang, og jeg ved godt, hvor let det var; dengang skulle man helst køre lidt stærkere end de 30-40 km/t.
Jeg er sikker på, at vi vil få mange flere eneulykker på det her.
Liselott Blixt (DF), 2013-05-03:
Jeg tror ikke, at ordføreren har siddet på en motorcykel, for ellers har man i hvert fald glemt, hvordan det var.
Jeg kører en af de største og hurtigste motorcykler, der findes, og jeg kører mellem 10.000 og 20.000 km om året, så jeg ved, hvad det drejer sig om.
Jeg kender utrolig mange mennesker, der kører motorcykel, og det, ordføreren siger med, at man kører uden sikkerhed, og at man kører for stærkt, når man kører på motorcykel, er en værre gang vrøvl.
Det, man gør i Danmark nu, er, at man siger til 18-årige: Nu kan du køre på en motorcykel på 125 kubikcentimeter eller en, der ikke har mere end 34 hestekræfter.
Den kan ikke overhale en lastbil på en motorvej, så den er til større fare ude i trafikken.
Vil ordføreren virkelig tage det på sig, at der skal et trafikdrab på en 18-årig til, før man vil kigge på reglerne igen?
Kim Christiansen (DF), 2013-05-03:
Når jeg afslutningsvis lige tager ordet, er det selvfølgelig for først at takke for en god og konstruktiv debat, synes jeg, og så også for at runde et par af de punkter, vi har været inde omkring.
Jeg synes, det var flot af hr. Karsten Nonbo fra Venstre at indrømme, at man faktisk på nogle områder er blevet lidt klogere end for 2 år siden.
Det tror jeg at rigtig mange partier en gang imellem kunne lære noget af; at man i stedet for at fare ud ad det gale spor lige vender bilen og ser, om man ikke kan finde en lidt bedre vej.
Der er ingen grund til, at vi i Danmark, når vi skal implementere EU's direktiver, nødvendigvis altid skal være dukse i Europa – det kan måske i hr. Henning Hyllesteds ører lyde lidt mærkeligt, at en fra Dansk Folkeparti står og siger, at man nu skal harmonisere og gøre tingene ens i EU, men det har vi sådan set altid ment man skulle der, hvor det er fornuftigt, og der, hvor det ikke fratager Danmark selvbestemmelse.
Men hver gang vi skal implementere noget, gør vi det lidt bøvlet for os selv.
Vi har set det på cabotageområdet, og vi har også set det nu her med hensyn til kørekortdirektiverne.
Jeg har aldrig set eksempler på det stik modsatte, nemlig at vi trækker os lidt tilbage i forhold til EU og måske undlader at implementere så hårdt for at beskytte danske erhvervsinteresser.
Det kunne jo måske være rart, hvis man tog det på den måde en gang imellem – så skal vi nok lade være med at stå og råbe om lighed.
Tak for debatten, og god weekend til jer alle sammen.
Jeg håber, vi får kigget på det her, og at vi også fremadrettet får fokus på det.
Mette Boye (SF), 2013-05-03:
Tak for det.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's transportordfører, hr. Jonas Dahl, som desværre ikke kunne være her i dag.
Jeg vil godt indlede med at bemærke, at det er godt, at vi med implementeringen af det trejde kørekortdirektiv får yderligere ensrettet reglerne på tværs af de forskellige EU-medlemslande.
Det er nemlig til gavn for både borgerne, myndighederne og erhvervslivet, at reglerne bliver mere gennemskuelige på tværs af landene.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan Danmark har valgt at fortolke det nye direktiv, har jeg fuld tillid til den løsning, som vores justitsminister har valgt for vores land.
Det er korrekt, at direktivet åbner op for muligheden for, at man kan få kørekort til en lille motorcykel, når man er 16 år.
Men i forhold til aldersgrænsen for kørekort til lille motorcykel mener jeg, at vi må lytte til de saglige argumenter i sagen.
Der har sagkundskaben på området bl.a. peget på, at en nedsættelse af aldersgrænsen vil føre til flere dræbte og tilskadekomne i trafikken.
Derfor giver det heller ikke mening at give mulighed for kørekort til motorcykel, fra man er 16 år.
Samtidig skal man i dag være 16 år for at få kørekort til en lille knallert.
Hvis aldersgrænsen for knallert samtidig sættes ned til 15 år, som den tidligere regering ønskede, vil det set fra SF's synspunkt føre til en række trafiksikkerhedsmæssige problemer.
Her har vi i Danmark fundet en rimelig aldersgrænse på 18 år, som jeg ikke kan se nogen rigtig gode argumenter for, hvorfor vi skal afskaffe.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-03:
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Vi tror selvfølgelig på, at de regler, der kommer nu, trods alt er en forbedring.
Det var også det, jeg sagde, altså at vi egentlig synes, at de regler, der har været og er, er gode nok.
Men man skal selvfølgelig immer væk hele tiden have fokus på at forbedre, og vi tror på, at det her er en forbedring.
Og derfor synes vi, det er meget fornuftigt, at man får den der, om jeg så må sige, trinvise overgang til et større og større køretøj.
Det tror vi faktisk på er fornuftigt.
Men det er jo rigtigt, at det er nye regler.
Vi ved ikke endnu, om det er en forbedring, og det er da en af de ting, der så skal være fokus på – helt enig.
Liselott Blixt (DF), 2013-05-03:
Jamen selvmodsigelser kan vi da starte med, for ordføreren siger: Hvorfor skal vi ændre nogle regler, der fungerer?
Hallo, det er nogle regler, der trådte i kraft i januar i år, for det er de tidligere regler, der har fungeret.
Motorcyklisterne er først lige begyndt at køre ud her inden for den sidste måned.
Jeg tror ikke engang, vi har den første endnu, der har fået det nye kørekort til en 125 kubik.
Så det er jo nye regler.
Det er nemlig de gamle regler, der fungerede, hvor man også startede på en lidt mindre motorcykel end en 250 kubik – altså en 48-hestekræftersmotorcykel.
Det, man gør nu, er, at man siger til de 18-årige: Nu skal I have en mindre at køre på, og det vil sige, at når I er ude i trafikken og der er ved at ske et uheld eller der er en lastbil, der bremser, eller noget andet er ved at ske, så kan I ikke give gas og komme udenom – I bliver trykket.
Nu ved jeg jo, at mange fra Enhedslisten kører på christianiacykel i stedet for i bil eller på motorcykel, så det kan godt være, at man ikke har prøvet det, men hvis ikke man ved, hvordan det er at skulle komme forbi og komme uden om en ulykke, så vil jeg bare sige, at man nok skal tænke over det, første gang man læser i en avis, at der er en 18-årig, der er blevet trykket i trafikken.
Og mit spørgsmål er: Er det det, man mener med trafiksikkerhed fra Enhedslistens side?
Henning Hyllested (EL), 2013-05-03:
I Enhedslisten er vi meget godt tilfredse med tingenes tilstand, ja, vi udtrykker ligefrem en vis form for konservatisme i det her spil.
Det gør vi nu generelt, når der er tale om færdselssikkerhed.
Vi synes egentlig, at de resultater, man har opnået nu igennem efterhånden mange års solidt arbejde ved at have de rigtige regler kombineret med gode kampagner, og hvad der ellers er gjort igennem mange år for at højne færdselssikkerheden, er gode.
Det er jo i sig selv, kan man sige, et bevis på, at vi egentlig gør det meget godt, da vi samtidig kan konstatere, at antallet af ulykkesramte, antallet af døde i trafikken jo daler år for år, så at sige.
Så alt det der med at sænke aldersgrænser, hvad enten det er til knallert eller til lille motorcykel, eller det der med at røre ved fartbegrænsningerne, som vi også var inde omkring med hensyn til Tempo 100-busserne osv., er ikke noget, vi begiver os ind i eller støtter på nogen måde.
Vi glæder os som sagt over den positive udvikling, der er, og vi synes ikke altid, at man skal henvise til udlandet og følge udlandets eksempler, især da ikke, når det går rigtig godt her i landet.
Som jeg sagde, tyder det jo virkelig på, at vi har de regler, der skal til.
De kan altid forbedres, selvfølgelig kan de det, men vi har jo nok i det store og hele de regler, der skal til.
Vi har den opmærksomhed, det fokus, de kampagner, og hvad der ellers omgiver færdselssikkerheden, som der skal til.
Vi skal fortsat arbejde på at forbedre det.
Det skal vi altid have fokus på.
Men vi synes egentlig ikke, at der er nogen grund til at begynde at ændre reglerne.
Hvis det endelig er sådan, at man synes, at man har et problem med nogle EU-regler eller med nogle fælles regler, så kunne man jo gå den anden vej rundt og sige, at så er det jo dem, vi skal ændre på, frem for at ændre på vores egne regler, fordi vi jo altså har fat i noget af det rigtige.
Når justitsministeren og regeringen nu siger, at de godt løbende kan overveje reglerne, så siger jeg såmænd bare: Ja, ja, kom nu ikke for godt i gang.
Men jeg bemærker også, at man trods alt har færdselssikkerheden i højsædet i det spil.
Hr. Kim Christiansen og også andre var inde på hele spørgsmålet om epilepsi i forhold til lastbilchauffører og sådan noget.
Det er jo rigtig nok, at der selvfølgelig er et problem, men jeg synes, at der er en eller anden form for selvmodsigelse i forhold til det beslutningsforslag, der så er fremsat af hr. Kim Christiansen på vegne af de borgerlige oppositionspartier.
For man kan jo sige, at lige nøjagtig spørgsmålet om epilepsi altså også udgår af nogle EU-regler.
Og i beslutningsforslaget fra hr. Kim Christiansen på vegne af partierne står der jo altså noget om, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde for, at alle direktiver, nuværende og fremtidige, herunder kørekortsdirektiver, skal implementeres på en måde, så danske regler bliver i harmoni med osv. osv.
Så der er efter min mening en selvmodsigelse der.
Hvis man vil gøre noget ved det problem, skal man da i høj grad sætte sig ud over EU's regler på det her område.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti og hr. Kim Christiansen for at rejse forespørgslen om de nye kørekortregler.
Det er jo endnu et eksempel på, at Danmark vælger at overimplementere de direktiver og regler, der kommer fra EU.
Det er noget, vi fra Liberal Alliances side har prøvet at gøre opmærksom på at man skal lade være med.
Der er ingen grund til, at man stiller danske borgere og danske virksomheder dårligere end andre borgere og virksomheder i EU.
Det gælder sådan set ikke kun på kørekortområdet; det gælder på en lang række områder.
Især på fødevareområdet er vi stærkt generet af, at man er så overambitiøs i implementeringsprocessen, sådan at vi mister arbejdspladser og konkurrencefordele.
Her handler det primært om aldersgrænser for kørekort til motorcykler, om knallerter og også om lastbilchauffører, som lider af epilepsi og dermed ikke kan få lov til at køre lastbil, ligesom folk fra andre EU-lande ville kunne gøre.
For det første synes jeg, at man har valgt mere fornuftige løsninger både syd for grænsen og på den anden side af Øresund.
Det er der sådan set ikke nogen tvivl om.
For det andet forstår jeg ikke den der iver for at skulle være den flittigste elev i klassen til at gøre de mest tossede ting.
Det er jo det, der i virkeligheden er tale om.
Så diskuterer man færdselssikkerhed i forhold til det.
Men man må jo sige, at det er det modsatte, der er på spil.
Det ville nemlig være godt for færdselssikkerheden, at der var nogle regler på de her områder, som mindede om hinanden i Danmark, Norge og Sverige, sådan at det var de samme regler, der gjaldt, når man passerede grænsen, og at det var ligegyldigt, som det også har været nævnt, hvor man havde taget sit kørekort – altså om man havde gjort det i det ene, det andet eller det 27. eller snart 28. EU-land.
Liberal Alliance har valgt at være med på et fælles forslag til vedtagelse sammen med de øvrige borgerlige partier.
jeg synes faktisk ikke, at det her er sådan et typisk ideologisk forslag fra partiernes side.
Zenia Stampe (RV), 2013-05-03:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad Enhedslisten forestiller sig om os.
Hvis det er her tog 3 eller 6 minutter eller 1 dag, hvorfor har vi så ikke gennemført det endnu?
Det er jo det samme som at sige, at vi er idioter, eller at vi i virkeligheden ønsker at gennemføre noget helt andet.
Nu har vi ordfører på ordfører fra regeringspartierne været oppe at bekræfte, at vi er fuldstændig enige med Enhedslisten i, at det her skal ændres.
Det er et spørgsmål om prioritering.
Og hvis jeg må bede Enhedslisten om sådan lige at prøve at gå ind i den forestilling, vi har, nemlig at det tager lidt mere end en dag, så må jeg spørge: Hvad er det så, vi skulle have prioriteret lavere eller sat længere tilbage i køen af de ting, vi har vedtaget nu?
Er det børnesammenføringer?
Er det familiesammenføring, pointsystem?
Er det permanent opholdstilladelse?
Hvad skulle have veget pladsen til fordel for det her?
Tom Behnke (KF), 2013-05-03:
Det kan man jo godt forstå; med Enhedslistens politik er der ikke noget at sige til det.
Vi andre skal jo så i dette spil prøve at agere statister på en eller anden måde.
Det vil jeg så også forsøge at gøre og tilkendegive klart og tydeligt, at vi fra konservativ sideikke kan støtte lovforslaget.
Den ordning, vi har i dag, var vi sådan set med til at indføre i sin tid.
Det er os, der har lavet reglen, og vi står selvfølgelig ved det, vi har gjort.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt, og vi synes, det er fornuftigt for begge parters vedkommende, at man ser på integrationspotentialet i forhold til de kvoteflygtninge, der kommer hertil, fordi det klart er til fordel også for dem, der kommer her.
Det betyder jo ikke, at antallet af kvoteflygtninge bliver sat ned.
Det betyder bare, at man ser på, hvem det er, der kommer, så det bliver en succes for begge parter.
Det har vi sådan set overhovedet ikke noget imod, så vi kan ikke støtte lovforslaget her, men jeg tror egentlig heller ikke, at det var det, der var Enhedslistens intention med at fremsætte lovforslaget.
Det var vel mere at drille regeringen, og det tror jeg sådan set er lykkedes meget godt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Enhedslisten har fremsat et forslag om ændring af udlændingeloven, nemlig om bortfald af krav om, at der lægges vægt på kvoteflygtninges integrationspotentiale.
Det mener vi faktisk også i Liberal Alliance.
Så er spørgsmålet i forhold til de her kvoteflygtninge, om man skal se på, om der er nogle, der er nemmere at integrere i det danske samfund end andre.
Det har man gjort hidtil.
Og så siger Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, at der har været et konkret eksempel med en dame, som så ikke var kommet til Danmark på grund af det her system.
Det er jo en til en.
Det er jo ikke sådan, at man udvider antallet af kvoteflygtninge ved at ændre den her del af lovgivningen.
Spørgsmålet er så: Skal man gå ind og se på, om det er nogle, der er lettere at integrere eller sværere at integrere?
Jeg vil sige det sådan: Hvis det nu var meget få af disse mennesker, som havde brug for beskyttelse, var det en meget relevant diskussion, men der er jo desværre om ikke uendelig mange, så virkelig, virkelig mange.
Jeg skal undlade at komme ind på, hvad det er, venstrefløjen plejer at sige om ligestillingsspørgsmål; der skal man vælge den mest egnede og alt muligt osv.
Det måtte man så måske kunne overføre hertil, men det bliver måske alligevel en kende for kompliceret.
Men jeg synes i hvert fald, at logikken er forskellig fra område til område; det må man i hvert fald konstatere.
Endelig vil jeg sige, at jeg egentlig var lidt glad, da jeg hørte ministerens tale.
Jeg synes egentlig, at det er lang tid siden, jeg har haft lejlighed til at rose justitsministeren.
Og det er jo egentlig rart, at det kom til at ske igen.
For det lød for mig, som om der i regeringen foregår nogle spændende tanker om det her område, man kunne måske gøre det på en lidt anden måde, end man har gjort det hidtil.
Det er vi sådan set åbne over for at diskutere.
Hvis man kan gøre det bedre, skal man da altid gøre det.
Og jeg synes egentlig, at det virkede meget konstruktivt, at regeringen har tænkt sig at gå ind i den debat.
Det vil vi i hvert fald også gerne gøre på en konstruktiv måde.
Men vi afviser beslutningsforslaget, som det ligger her.
Mette Boye (SF), 2013-05-03:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg holder denne tale på vegne af fru Karina Lorentzen Dehnhardt, SF's retsordfører, som ikke har mulighed for at være her i salen i dag.
Vi skal passe på de mennesker, der har brug for vores hjælp, og det gør vi bedst gennem et apparat, der også har de fornødne økonomiske og faglige kompetencer til at modtage disse mennesker.
Som det også er fremgået af de øvrige talere, står det fortsat på regeringens to do-liste at ændre kravene, men som bekendt har vi haft travlt med et systematisk opgør med de seneste 10 års brug af kontrol, ensretning og eksklusion i integrationspolitikken.
Vi vil i SF arbejde for, at regeringen så hurtigt som muligt prioriterer at opfylde regeringsgrundlaget på det her punkt, men vi kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2013-05-03:
Hr. Martin Henriksens replik er jo fuldstændig illustrativ for, hvorfor vi også er blevet ærgerlige over at have det her forslag oppe nu, for at sige det som det er fuldstændig ærligt.
Det synes jeg godt man kan tillade sig at være, også her fra talerstolen.
Det er da ærgerligt, at det, der nu skal være i fokus, er, hvor hurtigt det kommer til at gå, altså forskellen på, om man tror det tager 3 minutter at gennemføre sådan et lovforslag, eller om det tager lidt længere tid.
Det er da dødærgerligt, at debatten er kommet til at handle om det.
Jeg ville da langt hellere have, at debatten kom til at handle om det, som hr. Martin Henriksen og jeg debatterer, nemlig om indholdet, om det er o.k. at sortere flygtninge ud fra deres integrationsparathed.
Det synes jeg er det centrale, så jeg ville da langt hellere have, at debatten gik herfra og dertil end om det andet – det synes jeg er brandærgerligt, for det fjerner fokus fra, hvad der er vigtigt.
Jeg må bare sige, at regeringen står fuldstændig fast på, at vi skal ændre på de kriterier, som VKO indførte i 2005.
Vi synes ikke, at det er anstændigt at drive forretning på flygtninge.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-03:
Nu tror jeg, at alle politikere, herunder også fru Zenia Stampe, gør sig skyldig i polemik en gang imellem.
Men det er jo bare meget interessant, og det er sådan lidt svært at finde ud af, præcis hvor Det Radikale Venstre står.
For jeg kunne forstå på den debat, der var mellem fru Johanne Schmidt-Nielsen og fru Zenia Stampe, at tiden ikke var inde til at gøre det, der var en masse ting, som lige skulle falde på plads først, og det kunne ikke lade sig gøre på grund af det ene og det andet.
Men i sit svar til mig siger fru Zenia Stampe: Det her skal helt sikkert afskaffes, og det kan kun gå for langsomt.
Og det kan godt være, at det sådan er en særlig radikal evne, at man kan have et synspunkt, der afviser forslaget over for fru Johanne Schmidt-Nielsen, og så et andet synspunkt over for mig, der sådan set prøver at forklare, at man er enig med fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorvidt der er enighed i regeringspartierne, for jeg kan forstå, at der er enighed mellem Enhedslisten og Det Radikale Venstre.
Men er der enighed mellem f.eks. Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om det her?
Er det Socialdemokratiet, der har forhalet den del af regeringsgrundlaget, som jeg går ud fra Det Radikale Venstre har fået igennem i det berømte sorte tårn?
Hvordan står det til i regeringen?
Er der en uenighed?
Hiver SF og Socialdemokraterne i én retning, mens Det Radikale Venstre hiver i Enhedslistens retning?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Jeg vil gerne sige til fru Zenia Stampe, at det forholder sig sådan, at man kan ændre den gældende lovgivning ved at fjerne en bestemmelse i udlændingeloven.
Det er ikke kompliceret.
Fru Zenia Stampe sagde i sin ordførertale: Jamen hvordan skal vi dog så sørge for, at der bliver udvalgt efter størst beskyttelsesbehov?
Jeg kan til gengæld forstå på ministeren, at det i virkeligheden drejer sig om, at man fra regeringens side ikke bare ønsker at vende tilbage til den praksis, der var før 2005, hvor VKO fik indført det her med integrationspotentialet, nej, man ønsker at komme med en masse nye kriterier.
Se, dét er jo interessant.
Og hvis det er det, der er på spil, kan jeg da godt forstå, at det er noget, der tager længere tid at gennemføre.
Men at komme tilbage til den praksis, der var før 2005, er ikke kompliceret, vil jeg gerne sige til fru Zenia Stampe; det er et politisk valg, om man ønsker det.
Zenia Stampe (RV), 2013-05-03:
Der er vi så meget, meget uenige.
Men jeg har også arbejdet som embedsmand, og jeg ved, at det kan være ret svært at implementere det, politikerne har sagt.
Det er ikke sådan noget, man gør med et knips; det er jo ikke trylleri, det er bureaukrati.
Og bureaukrati – jeg er ked af at sige det – er ikke noget, der sådan går vanvittig hurtigt, og det tror jeg ikke vi kan ændre på lige nu og her.
Derfor bliver jeg nødt til at stille spørgsmålet igen, for fru Johanne Schmidt-Nielsen svarede ikke på mit spørgsmål: Hvad skulle vi så have prioriteret længere ned på listen?
Eller anerkender man simpelt hen ikke, at det her er noget, der tager tid?
Det bliver nok svaret, jeg kan næsten foregribe det, for jeg spurgte jo om det samme før.
Så skal jeg måske i stedet for rephrase mit spørgsmål og spørge: Hvorfor tror Enhedslisten, vi så ikke har gennemført det endnu?
Hvis man kan ændre det med et knips på 1 dag, hvorfor har vi så ikke ændret det endnu?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke motiver Enhedslisten tror der driver os.
Kim Christiansen (DF), 2013-05-03:
Når Dansk Folkeparti har stillet den her forespørgsel, er det ikke så meget på grund af det tredje kørekortdirektiv, for det har vi stemt nej til, men mere på grund af den måde, man har valgt at implementere det på.
Her kan man se, at partier, som ellers ønsker en større harmonisering i EU og mere ensretning af reglerne, mærkværdigvis har implementeret det på en måde, som på det her område giver den stik modsatte effekt, altså at vi bliver så forskellige i forhold til resten af EU som overhovedet muligt.
Det finder vi en smule mærkværdigt, og det er derfor, vi har rejst den her forespørgsel, altså for at få en debat om det.
I min ordførertale vil jeg så også komme ind på de konsekvenser, det har haft for mange mennesker, bl.a. i forhold til den måde, man ser på epilepsi, i den nye tolkning af kørekortdirektivet.
Så med disse ord håber jeg at vi får en god og saglig debat, hvor det ikke så meget kommer til at handle om, om man sidder i den ene side af salen eller den anden side af salen, men mere om, at man forholder sig til de konsekvenser, som den måde, man har udmøntet det her kørekortdirektiv på, har for trafiksikkerheden, for mobiliteten, for erhvervet, og som jeg nævnte før, også for dem, der har forskellige sygdomme, som gør, at de har kørekort under visse forudsætninger.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Altså, jeg ved ikke om fru Zenia Stampe har fulgt debatten i salen i dag, men justitsministeren kom jo sådan set med svaret i sin indledende tale, nemlig at det tilsyneladende slet ikke er noget, regeringen ønsker, altså det der med at vende tilbage til den praksis, der var før lovændringen i 2005.
For det ville ikke være kompliceret.
Så nej, jeg anerkender ikke præmissen om, at det er helt vildt besværligt og mega bureaukratisk og tager helt vildt lang tid at lave den meget enkle lovændring, som det vil være at ændre et enkelt kriterie, fjerne en enkelt bestemmelse i udlændingeloven.
Men jeg kan jo forstå på ministeren, at det ikke længere er det, det drejer sig om.
Jeg kan forstå, at det drejer sig om, at der skal indføres en masse nye kriterier for udvælgelse.
For hvis man ville det, ville det ikke være bureaukratisk og besværligt, næh, så kunne man bare gøre det.
Men det er jo så desværre ikke det, som er tilfældet længere.
Det, regeringen nu vil bruge tid på at overveje og tænke over, er så, hvad det er for nogle nye kriterier, der skal indføres.