runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Tak for svaret.
Jeg er lidt skuffet over – men det kan måske ikke overraske, når man kigger på den retspolitik, som regeringen fører – at ministeren synes, at alt er i orden.
Og når der opstår et problem, henholder man sig bare til reglerne, og så vil man ikke engang overveje at diskutere, om vi kunne gøre noget bedre.
Det, der er situationen her, er, at vi, det danske samfund, har lavet nogle regler, der gør, at hvis man er udvisningsdømt, bliver man prøveløsladt tidligere, end hvis man havde lovligt ophold i Danmark og sad og afsonede.
Der er en forfordeling der, givetvis af kapacitetshensyn i Kriminalforsorgen.
Det er der så – i det her tilfælde nogle hårdkogte kriminelle – der udnytter ved først at røve en guldsmedeforretning og derefter en bank med henholdsvis ejeren af den her guldsmedeforretning og bankpersonalet som ofre.
Jeg tror, at de har svært ved at forstå, vil jeg sige til justitsministeren, at ministeren bare henholder sig til reglerne og siger, at de er gode nok, når der tydeligvis er et problem her. Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren ikke kunne overveje et tættere samarbejde med f.eks. den svenske kriminalforsorg med hensyn til at forhindre, at sådan en person kommer tilbage i en kriminel løbebane.
Det må Sverige, hvor de pågældende statsborgere er fra, være interesseret i.
Der må være masser af ting, som kunne gøres, hvis man havde en politisk vilje til det.
Men jeg skal forstå ministerens svar sådan, at ministeren synes, at reglerne er fantastiske – intet skal laves om, det skal køre videre.
Og så har vi altså en situation som den her, hvor vi prøveløslader nogle tidligt.
De vælger at udnytte det ved at tage tilbage til Danmark og begå endnu en grov kriminel handling med – i sidstnævnte tilfælde – nogle ofre i en bank.
Det kan justitsministeren da ikke være tilfreds med.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Som jeg var inde på i min besvarelse af det foregående spørgsmål, indebærer en dom, hvormed en udlænding er blevet udvist af landet, at den pågældende altså får et indrejseforbud.
Når en udvist udlænding får et indrejseforbud, indebærer det, at den pågældende ikke må genindrejse i Danmark i den periode, indrejseforbuddet er meddelt for.
Det gælder også, når der er tale om EU-statsborgere, der jo som bekendt er omfattet af det fælles rejseområde inden for Schengensamarbejdet, og hvor der derfor ikke udføres grænsekontrol mellem landene.
Genindrejser en udlænding herefter i landet i strid med indrejseforbuddet, kan den pågældende, som vi vist diskuterede før, straffes med bøde eller fængsel i indtil 3 år.
Den strafferamme blev forhøjet med en lovændring sidste sommer.
Det skal i forbindelse med straffastsættelsen betragtes som en skærpende omstændighed, hvis udlændingen er udvist af landet på grund af kriminalitet og må formodes at være indrejst i strid med indrejseforbuddet med det formål at begå ny kriminalitet.
Der er igennem de senere år gennemført en række stramninger af udlændingelovens regler, herunder også udvisningsreglerne.
Det gælder også i forhold til strafferammen på op til 3 års fængsel for at rejse ind i landet i strid med et indrejseforbud.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at udenlandske statsborgere dømt for grov kriminalitet, som er blevet prøveløsladt og udvist fra Danmark, kort tid efter udvisningen vender tilbage hertil for at begå ny kriminalitet, som det skete den 11. september, da to svenske statsborgere, der tidligere er dømt og udvist fra Danmark efter et væbnet røveri mod en guldsmed, begik røveri mod Nørresundby Bank, som oplyst på den fremragende nordjyske tv-station TV 2/Nord den 18. oktober 2012?
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at udenlandske statsborgere dømt for grov kriminalitet, som er blevet prøveløsladt og udvist fra Danmark, kort tid efter udvisningen vender tilbage hertil for at begå ny kriminalitet, som det skete den 11. september, da to svenske statsborgere, der tidligere er dømt og udvist fra Danmark efter et væbnet røveri mod en guldsmed, begik røveri mod Nørresundby Bank, som oplyst på TV 2/Nord den 18. oktober 2012?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Som jeg startede med at sige, vil jeg igen sige, at jeg faktisk havde håbet på, at spørgeren ville have forståelse for, at jeg som justitsminister ikke har mulighed for at kommentere den konkrete sag nærmere, men at jeg som sagt finder det, der er sket, fuldstændig uacceptabelt.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Jamen det er jeg jo sådan set glad for at høre, og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at der er nogle regler.
Altså, man behøver jo ikke at prøveløslade nogen efter halv tid, hvis man ikke ønsker det.
Noget af det, som man bl.a. kigger på, er, at man sikrer det i forhold til muligheden for, at folk ikke vender tilbage og begår kriminalitet.
Derfor er det jo også fair nok i forbindelse med den her sag at spørge ministeren, om ministeren synes, at de regler, der er i dag, er rimelige, og om man f.eks. har handlet rigtigt med hensyn til det at have lavet en tidlig prøveløsladelse.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Det er helt reelt, og det var også derfor, jeg sagde det, som jeg gjorde, og jeg læser lige op: Jeg finder det naturligvis fuldstændig uacceptabelt, hvis en udlænding, der er blevet dømt for kriminalitet, og som er blevet udvist af landet med indrejseforbud, igen rejser ind i landet for at begå ny kriminalitet.
Jeg tror ikke, det kan siges mere klart.
Så er det rigtigt, at de regler, som hr. Karsten Lauritzen henviser til, er blevet lavet under den tidligere regering, det er jo helt rigtigt, men jeg vil sige, at min holdning til spørgsmålet er den, som jeg her har læst op, og det er, at jeg selvfølgelig finder det fuldstændig uacceptabelt.
Det, spørgeren skal huske på, er som sagt, at der gennem de seneste år er gennemført en række stramninger af udlændingelovens regler, herunder udvisningsreglerne.
Og så sent som sidste sommer blev straffene for at indrejse i landet i strid med et indrejseforbud altså skærpet, således at man kan få enten bøde eller fængsel i helt op til 3 år.
Så det er nok et lidt fortegnet billede at sige, at der ikke sker noget.
Der sker noget, og så sent som sidste sommer blev strafferammen rent faktisk skærpet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Tak for svaret.
Jeg vil sige, at det, at ministeren ikke vil forholde sig til den konkrete sag, jo ikke forhindrer ministeren i at have en holdning til det principielle spørgsmål i det, nemlig hvorvidt det er et problem eller ej, når en udlænding – som bliver dømt og bliver prøveløsladt igen, efter den halve tid er gået – bliver udvist og derefter vender tilbage.
Der er jo nogle regler, som vi i fællesskab har lavet, om, at man – hvis man er udlænding – kan blive prøveløsladt efter halv tid.
Det er jo sådan, at de i forhold til andre kriminelle, der har lovligt ophold i Danmark, har haft en fordel, for de andre vil normalt kun blive prøveløsladt, efter at der er gået to tredjedele af tiden.
Men når der er tale om udlændinge, kan de blive prøveløsladt tidligere.
Men man står her i en situation, hvor det er sådan, at den fremstrakte hånd, der har været fra det danske samfunds side – og den har måske været der, fordi vi så får færre omkostninger til afsoning – bliver misbrugt af nogle kriminelle, i det her tilfælde to svenskere, som så vender tilbage og laver endnu et røveri.
Der er det vel reelt nok, at man så spørger ministeren, om ministeren synes, det er rimeligt eller ej.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-10-24:
Det svar forstod jeg simpelt hen ikke.
Jeg tror, ministeren var citeret på TV 2 News fra et sted i Sverige, må jeg gå ud fra – det så i hvert fald sådan ud – og ministeren mente, at den her sag skulle undersøges af Irakkommissionen.
Det undrer mig bare lidt – med så alvorlige beskyldninger, der kommer frem – at det ikke er noget, ministeren tager initiativ til skal undersøges med det samme enten gennem auditørkorpset eller ved, at ministeren beder om en redegørelse for sagen gennem sin forsvarschef.
Nick Hækkerup (S), 2012-10-24:
Nu gik det ikke helt op for mig, præcis hvornår det citat, der lå, var tidsfæstet, men forløbet i den her sag har jo været sådan, at det hele tiden har ligget lige for, at oplysninger som de her ville indgå helt naturligt i Irakkommissionens arbejde med at udrede, hvad omstændighederne var.
Så den del kan besvares med det.
Men det har jo ikke været ekskluderende i forhold til spørgsmålet om andre måder at komme i nærheden af, hvad der har været op og ned i den her sag.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-10-24:
Men hvad var årsagen så til, at ministeren, da han blev forelagt oplysningerne på et tidspunkt for, hvad ved jeg, 10-14dage siden, ikke med det samme satte gang i en tilbundsgående undersøgelse, men offentligt udtalte, at han syntes, at sagen skulle undersøges af Irakkommissionen, som jo har en tidshorisont på, vil jeg gå ud fra, 5 år?
Hvorfor ikke forlange en tilbundsgående undersøgelse af det videoklip med det samme?
Hvad var årsagen til det?
Nick Hækkerup (S), 2012-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen generelt mener, at det er på sin plads med en grundig undersøgelse af Danmarks deltagelse i Irakkrigen; det mente vi, før vi kom i regering, og det mener vi nu.
Som det fremgår af undersøgelseskommissionens kommissorium, skal den undersøge og redegøre for, om de folkeretlige forpligtelser, som påhviler Danmark, er blevet overholdt i forbindelse med tilbageholdelse af personer under den danske krigsdeltagelse i henholdsvis Irak og Afghanistan.
På den måde falder det omtalte videoklip naturligt ind under det arbejdsområde, som kommissionen er blevet tillagt.
Dels er det jo nemlig sådan, at forsvarschefen har iværksat en undersøgelse af omstændighederne omkring det her, dels har auditørkorpset jo i går besluttet at genoptage undersøgelsen af det her spørgsmål om videoklippet.
Så på den måde kan man jo sige, at der kun ikke er tale om, at der én vej ind til at få afdækket, hvad der egentlig er op og ned her, men om, at der er flere veje.
Og der er det heldigvis ikke sådan, at der er nogen af dem, der udelukker hinanden, men om, at de kan supplere hinanden.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-10-24:
Tak for det.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, at der er problemer med udenlandske kriminelle i Danmark, og derfor er jeg også tilfreds med at konstatere, at politiet også her gør et rigtig godt stykke arbejde, og at der jo rent faktisk som en konsekvens af det sidder mange udlændinge i vores fængsler.
Det rejser andre udfordringer, men ikke desto mindre er det udtryk for, at politiet har godt fat i det.
Jeg tror bare, at det, der er at sige, er, at vi må bakke politiet op i deres indsats på området og sikre, at de løbende får bedre muligheder for at sætte ind over for omrejsende udenlandske kriminelle.
Det har vi jo gjort med eksempelvis oprettelse af indbrudstaskforcer, Task Force Øst og Task Force Vest, som jo bl.a. også skal tage noget af det her.
Det er altså store specialenheder, og de har godt fat.
Der er sket mange ændringer.
Der er sket skærpelser så sent som sidste sommer, og politiet har så sent som i den aftale, som jeg selv har været med til at lave med personen, som nu spørger her, fået betydelig flere ressourcer til at prioritere indsatsen bl.a. over for organiserede udenlandske kriminelle, hvilke man gør i den såkaldte taskforceenhed, som er i Horsens og i Karlslunde, bare for at nævne eksempler på to steder, hvor de er.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Ministeren kan jo godt dække sig ind under, at det er konkrete sager, men man kan jo sagtens forholde sig til en konkret sag, så længe man gør det på et principielt plan.
Og det er altså en principiel problemstilling, vi står med, vil jeg sige til ministeren.
Der er nogle hardcore udenlandske kriminelle – i dette tilfælde to svenskere – som begår ikke blot et, men to røverier og forbryder sig mod en lang række regler.
Ministeren kan da godt generelt have den holdning, at vi i fællesskab – Venstre lægger gerne stemmer til i Folketingssalen – må sikre effektivitet i forhold til afsoning i hjemlandet.
Man kan undre sig, når vi nu har regler – det har ministeren tidligere sagt – der gør, at de kan afsone i Sverige.
Og man kunne nu også som minister måske have den generelle holdning, at vi skal presse endnu mere på for at sikre, at vi får afsoning i hjemlandet.
For som det her eksempel viser, har Sverige jo en betydelig interesse i at få resocialiseret de her mennesker.
Det er jo trods alt svenske statsborgere, ikke danske.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Som sagt håber jeg på forståelse fra spørgerens side – det kan selvfølgelig være svært, men dog alligevel – for, at det er vanskeligt som justitsminister at kommentere en konkret sag her.
Jeg vil blot sige, at det såmænd ikke er, fordi det har skortet på fælles enighed om de her problemer, og derfor synes jeg bare, man skal læne sig op ad, at der er foretaget stramninger af udlændingelovens udvisningsregler, og som sagt blev straffen for at rejse ind i strid med indrejseforbuddet skærpet igen sidste sommer.
Så jeg synes, man skal henholde sig til de regler, der allerede så sent som sidste sommer er blevet skærpet, og konstatere, at de øjensynligt bliver benyttet efter den hensigt med hvilken de er blevet indført.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Men igen kommer så det danske samfund og rækker hånden ud og siger: I bliver prøveløsladt efter halv tid.
Der kunne det godt være, at ministeren havde en holdning om, at vi i fællesskab skulle se på de løsladelsesregler, så det blev sådan, at hvis man i gentagelsestilfælde kommer tilbage, efter man er udvist, så forsvinder muligheden for, at man kan blive prøveløsladt efter halv tid.
Eller endnu bedre: At vi får et tæt samarbejde med de svenske myndigheder, for vi har jo mulighed for at sende de pågældende personer til afsoning i Sverige, som vi har et godt nordisk samarbejde med.
Det sparer de danske skatteborgere penge, og det kunne måske sikre, at den svenske kriminalforsorg får taget hånd om de her forbrydere, så de ikke vender tilbage til Danmark.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Jeg tror, det forholder sig sådan, at spørgeren er helt med på, at jeg som justitsminister i hvert fald ikke nærmere vil kunne kommentere den konkrete sag, der er nævnt i spørgsmålet.
Men jeg kan oplyse, at en udlænding, når denne ved dom bliver udvist af landet, så også får et indrejseforbud.
Genindrejser udlændingen herefter i strid med dette indrejseforbud i landet, ja, så vil han eller hun kunne straffes med bøde eller med fængsel i indtil 3 år.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg naturligvis finder det fuldstændig uacceptabelt, hvis en udlænding, der er blevet dømt for kriminalitet, og som er blevet udvist af landet med et indrejseforbud, igen rejser ind i landet for at begå ny kriminalitet.
Men man skal huske på, at det i den situation også vil være sådan, at den udlænding så ikke alene vil blive straffet for i strid med indrejseforbuddet at være rejst ind i landet.
Den pågældende vil naturligvis også blive straffet for den kriminalitet, som han eller hun måtte have begået.
Jeg tror, at det er tydeligt for alle, der lytter til den her debat, at jo længere tid hr. Peter Skaarup bruger på at finde sine spørgsmål, jo mere tydeligt bliver det, at det nok er bedst, at hr. Peter Skaarup udforsker sine egne holdninger til Enhedslisten sammen med Enhedslisten.
Regeringens holdning er sådan set den, jeg giver udtryk for her.
Jeg står her som minister, som repræsentant for regeringen, og når jeg siger, at jeg ikke kan forstå, at nogen kan finde på at støtte Antifascistisk Aktion, så er det det, der er holdningen.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Det vil vi da bestemt også gøre ved forskellige lejligheder, hvor der er mulighed for at diskutere det her med Enhedslisten.
Men det er dog interessant, at vi lige nu præcis har en regering, der består af Socialdemokraterne, Radikale og SF, der meget klart støtter sig til Enhedslisten som parlamentarisk grundlag, og det er jo derfor, det er relevant at spørge regeringen og en af regeringens fremtrædende ministre, hvad der egentlig er regeringens vurdering af det her.
Jeg synes, at det er relevant at spørge ministeren, om regeringen vil kræve, at det parlamentariske grundlag afholder sig fra at yde støtte til organisationer, der virker ved vold, og bevægelser, der bruger vold, og som åbenlyst fortæller, at de gerne vil bruge vold i deres politiske arbejde.
Det har de jo bl.a. gjort i forbindelse med konfrontationer i Århus, som også er landet på tidligere justitsministre bord.
Hvordan har ministeren det egentlig moralsk med, at regeringen har et parlamentarisk grundlag, der i hvert fald yder støtte til en organisation, der om nødvendigt virker ved vold?
Er det værdigt for Danmarks regering, at den støtter sig til et parti, der støtter vold?
Nu er det jo sådan, at Folketingets forretningsorden ikke er strikket sådan sammen, at vi her om onsdagen kan stille spørgsmål til andre folketingsmedlemmer.
Vi kan stille dem til ministrene, så det er ministeren fra det største parti i regeringen – som jo altså støtter sig meget åbenlyst til Enhedslisten – vi så har mulighed for at spørge.
Altså den minister, der i øvrigt skal være med til at håndhæve lov og orden, og som har ansvaret politi, domstole osv. Så det er meget naturligt at spørge justitsministeren, og spørgsmålet er egentlig meget enkelt: Udover at ministeren ikke mener, at det er til at forstå, at Enhedslisten vil støtte en militant organisation, vil ministeren så tage ansvar for, at Enhedslisten støtter militante organisationer?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Jeg tror, jeg vil opfordre spørgeren til at rejse sine spørgsmål over for Enhedslisten, hvis han har noget at spørge om.
Det er trods alt lidt nemmere at få svar på, hvad Enhedslisten mener, hvis man spørger Enhedslisten direkte.
Men jeg vil gerne læse det op, jeg startede med at sige, nemlig: »Jeg kan ikke forstå, at nogen kan finde på at støtte en organisation som Antifacistisk Aktion.« Mere klart kan det vel ikke siges, og hvis man har yderligere spørgsmål til Enhedslisten, synes jeg, man skal rejse dem over for Enhedslisten.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Nej, og det er jeg jo helt enig i.
Der har jo været en del avisomtale af den pågældende sag om støtte fra Enhedslisten til Antifacistisk Aktion.
Line Barfod, der er ansvarlig i Enhedslistens forretningsudvalg, har sagt, at hun har svært ved at se problemet i, at Enhedslisten har støttet Antifacistisk Aktions tur til Stockholm – det er det, de har gjort – og henviser til, at Enhedslisten er dannet på et grundlag om ikke at bruge vold.
Mener ministeren så ikke, det er problematisk, at regeringens parlamentariske grundlag, der selv bekender sig til ikke at ville bruge vold, egentlig bare betaler andre organisationer for at gøre det?
Jeg synes, at det i et demokratisk samfund som det danske er nødvendigt at tage afstand fra sådan nogle ting, for vi kan diskutere alt muligt vidt og bredt og være rygende uenige, men vi må dog ikke overskride den grænse, hvor man går over til at bruge vold; der må vi stoppe diskussionerne.
Så vil justitsministeren på regeringens vegne tage afstand fra, at Enhedslisten støtter en militant organisation?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Tak for det, formand.
Jeg kan gøre det meget kort.
Jeg kan ikke forstå det.
Jeg kan ikke forstå, at nogen kan finde på at støtte en organisation som Antifascistisk Aktion.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Tak for det.
Spørgsmålet til justitsministeren lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at regeringens parlamentariske grundlag, Enhedslisten, støtter den militante gruppe Antifascistisk Aktion, der åbenlyst anvender politisk vold som virkemiddel?
Hvad er ministerens holdning til, at regeringens parlamentariske grundlag, Enhedslisten, støtter den militante gruppe Antifascistisk Aktion, der åbenlyst anvender politisk vold som virkemiddel?
Skriftlig begrundelse
Den 16. oktober 2012 skrev Berlingske Nyhedsbureau bl.a. i artiklen: »DF: EL giver Thorning et forklaringsproblem:
- Mig bevidst er AFA enestående på den yderste danske venstrefløj, da det er den eneste gruppe, der åbenlyst anvender politisk vold som virkemiddel,
sagde Chris Holmsted Larsen«
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Nu omtalte hr. Christian Langballe mig som kirkeminister, og det er jo det, jeg er, ud over at jeg også er ligestillingsminister og minister for nordisk samarbejde.
Men i den her sammenhæng er jeg kirkeminister.
Så det er fint nok.
Det, jeg prøver at sige, er, at andre trossamfund jo hører til inden for et andet ressortområde.
Ud over det deler vi jo bekymringen.
Vi deler bekymringen omkring ekstremisme, hvad enten det er fra det ene eller det andet hold, og det er jo også det, der står i den artikel.
Det vedkender jeg mig selvfølgelig, der er ikke noget odiøst i det.
Den bekymring har jeg stadig væk, og den deler vi også, men det, jeg også bare prøvede at sige i min tale, var, at det hører til under social- og integrationsministerens ressortområde.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Hvad er ministerens holdning til det ridende politi?
Spørgsmålet er meget enkelt: Hvad er ministerens holdning til det ridende politi?
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-24:
Jeg skal læse spørgsmålet op: Finder ministeren det rimeligt, at to svenske mænd, som er blevet dømt for væbnet røveri i Danmark og siden prøveløsladt og udvist fra landet, kort tid efter kan vende tilbage til Danmark og begå endnu et groft røveri, som oplyst på TV 2/Nord den 18. oktober 2012?
Finder ministeren det rimeligt, at to svenske mænd, som er blevet dømt for væbnet røveri i Danmark og siden prøveløsladt og udvist fra landet, kort tid efter kan vende tilbage til Danmark og begå endnu et groft røveri, som oplyst på TV 2/Nord den 18. oktober 2012?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Folk med holdninger møder på ingen måder en lukket dør hos justitsministeren – i hvert fald ikke hos mig.
Der er jo løbende diskussioner om, hvordan politiet skal prioritere sine ressourcer.
Der har været diskussioner om pushere på Vesterbro, hvor spørgeren også selv var vældig aktiv, og hvor der også skulle bruges flere ressourcer.
Der har været løbende diskussioner gennem flere år om rockerbandernes tilstedeværelse i vores samfund, hvor der også skulle bruges flere ressourcer, og jeg kunne blive ved.
Her synes jeg, at det er politiets opgave – inden for de rammer og den aftale, som spørgeren i øvrigt selv har været med til at lave – at finde svar på, hvordan man optimerer organisationen, og hvordan man sikrer, at også de politiske ønsker, som er i en sådan aftale, rent faktisk kan indfries.
Det er jo det, der er en ledelsesopgave i en moderne organisation, som dansk politi er.
Hvordan man så bruger ressourcerne
bedst muligt ud fra de politifaglige hensyn, ja, det synes jeg vi skal overlade til ledelsen – i det her tilfælde Københavns Politi – at afgøre.
Det tror jeg altså er den måde, hvorpå vi får det bedste og det mest effektive politi.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Men hvis man nu skulle overføre det til andre områder, vil det så sige, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad man går til sine politikere med som borger?
Altså, hvis man samler underskrifter på noget, man er utilfreds med, så er ministerens eneste svar, at der er nogle myndighedspersoner et eller andet sted, der har afgjort, at det skal der ikke være, så det får borgerne ikke.
Eller er det ikke en meget god demokratisk ventil, at de borgere, som nu lader sig stille op til folketingsvalg eller kommunale valg, har nogle meninger og holdninger, som de er valgt på, og så kan man gå til dem og sige: Der er altså noget her, som vi ikke synes fungerer godt nok?
Det kan man som borger, og dermed får man mulighed for at øve indflydelse på den demokratiske proces.
Jeg synes, det sidstnævnte er bedst.
Jeg synes ikke, politikerne skal være nogle superadministratorer, der ikke har nogen holdninger.
Kan ministeren ikke godt se, at det virker noget arrogant over for de mange mennesker, som virkelig ser det ridende politi som vigtigt og har nogle holdninger her, at de så må møde en lukket dør hos justitsministeren?