Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Men der, hvor der kan være noget usikkerhed, er, hvis folk er forsvundet.
Så ved vi ikke, om de egentlig er udrejst, om de eksempelvis er rejst videre til et andet land, eller om de dukker op igen.
Deraf kan forvirringen komme.
Så vil jeg gerne kommentere på det, som hr. Karsten Lauritzen nævner i forhold til antallet af asylansøgere.
For det er korrekt, at vi sidste år havde en stigning i antallet af asylansøgere, hvilket jo primært skyldes konflikten i Syrien.
Men der er allerede nu kommet nye tal, som viser, at der i de første 3 måneder af 2014 faktisk har været et fald i antallet af asylansøgninger.
Samtidig vil jeg også gerne slå fast, at på trods af at vi altså havde en stigning sidste år på 22 pct., så var den stigning i Tyskland på 70 pct.
Så der er ikke nogen grund til at tro, at der er flere, der vælger at søge asyl i Danmark end alle mulige andre steder.
Nu er det så, at jeg kort kunne sige nej og sætte mig ned, men jeg vil alligevel sætte lidt ord på.
Når jeg bliver spurgt, om vores politik har ført til, at der er en øget tilstrømning af asylansøgere til Danmark, så vil jeg sige, som jeg vist også fik sagt i svaret tidligere: Sidste år var der i Danmark en tilgang i antallet af asylansøgere på omkring 23 pct.
Sammenligner man med andre lande, eksempelvis Tyskland, var stigningen dér 70 pct.
Det siger jeg blot for at understrege, at det altså ikke er sådan, at verdens flygtninge alle sammen kigger på verdenskortet og tænker: Danmark er dér, jeg skal hen.
Der er nogle, der vælger at tage til andre steder.
Mennesker, som oprigtigt er i nød, tager jo bare sted og håber at kunne være et eller andet sted, og derfor er der selvfølgelig nogle, der kommer; men der er også nogle, som menneskesmuglere hjælper med at organisere rejserne for, og der er det altså ikke sådan, at det er Danmark, der nødvendigvis vil være øverst på deres liste.
Så ville vi nok kunne se en større stigning.
Og som jeg også lige fik sagt før, er den stigning også knækket.
Det her spørgsmål talte vi også om under sidste uges behandling af Dansk Folkepartis beslutningsforslag om at genindføre pointsystemet for ægtefællesammenføring.
Den debat var rigtig spændende, og jeg er egentlig ked af, at der ikke er flere, der følger med i debatterne i Folketinget, fordi det var en af de skelsættende af slagsen.
Det var nemlig en debat, som gjorde, at jeg på min telefon forsøgte at skrive: Breaking news, der er jo enighed i den blå blok om, hvordan pointsystemet skal være, når de borgerlige skal lægge den politik frem, som de vil gå til valg på.
For det var der jo ikke nogen, der vidste, og der var ikke nogen, der kunne svare på det.
Dansk Folkeparti havde fremsat et beslutningsforslag, som betød, at man skulle føre udlændingepolitikken tilbage til, sådan som den var under VKO, og det ville hverken Venstre, De Konservative eller andre borgerlige partier bakke op om.
Derfor er det gode spørgsmål jo: Hvad er det for en borgerlig udlændingepolitik, som vi egentlig står med, når vi skal til at gå til valg?
Vi har afskaffet pointsystemet, og det forstod jeg så også at Venstre heller ikke ville bakke op igen, men pointsystemet er jo også bl.a. skyld i, at der nu er den tvivl om, hvad det er for en politik, som Venstre egentlig står for.
Så det kan da være, at vi kan blive klogere her og finde ud af, hvad det egentlig er, Venstres udlændingepolitik måske går ud på.