runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Jeg tror ikke, at ordføreren skal være bekymret, de skal nok overleve.
Det vigtigste i det her er jo at sørge for, at pengene kommer borgeren til gode.
Det bliver det allerallervigtigste.
Jeg har en forventning om, og det håber jeg også ordføreren har, at de private aktører kan købe apparaterne til samme pris, som det offentlige kan.
Det må være et mindstekrav, at man kan sige, at man ikke forstår det, og at det bør kunne gøres inden for samme ramme.
Jeg tror, at ordføreren stillede et andet spørgsmål, som jeg ikke kan huske, desværre.
Ja, det var mit svar.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Jeg tror, at det, som den her debat kan skabe enighed om, er, at lovforslaget vil betyde, at der kommer en bevægelse, så en række af dem, som nu er i det private, vil søge over i det offentlige.
I dag er der en gennemsnitlig ventetid på 33 uger, og den må forventes i et eller andet omfang – man ved ikke hvor meget – at blive større.
Så har jeg et spørgsmål til ordføreren.
Jeg havde egentlig et indtryk af, at SF er et socialt ansvarligt parti, men hvis vi ser på, hvem der vil flytte over, ser vi, at det er dem, som har et hørehandicap.
Hvis vi tænker på, hvem der har et hørehandicap, så finder vi, at det måske ikke altid er de mest ressourcestærke mennesker i det her samfund.
Der kan godt være en del af dem her, som har det rigtig svært med det her hørehandicap.
Det er dem, som SF nu vil straffe.
Det er dem, som SF nu vil sørge for kommer over i det offentlige og får længere ventelister.
Og hvem er det så i øvrigt også, der vil flytte?
Det vil være dem, der har færrest penge, dem, som ikke længere vil kunne betale de private aktører.
Tak for en fin socialpolitik.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Nu bliver der jo slynget en masse påstande rundt, som jeg ikke ved om ordføreren overhovedet har evidens for.
Der er sikkert nogle, der kan lave faktatjek.
Det lyder, som om, at man, hvis man ønsker en retfærdig tilskudsordning, vil straffe borgerne.
Det synes jeg er en meget, meget interessant måde at anskue tingene på.
Vi kan altid diskutere ventelister.
Jeg er åben for at diskutere det, men jeg synes, at der må være lighed mellem private og offentlige aktører ved købet af de her høreapparater.
Vi håber på med den nettobesparelse på 115 mio. kr., at man også kan være med til at kigge på kapaciteten.
Jeg synes faktisk, at det er social ansvarlighed, at man ikke overbetaler private aktører.
Det kan godt være, at De Konservative har en anden indstilling, det er fair nok, men jeg gider ikke en leg, i hvilken vi bliver beskyldt for ikke at være socialt ansvarlige.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Ordføreren hører ikke mig tale om socialklasser eller noget, men jeg vil gerne give et billede på en af dem, som jeg har talt med.
Det er en mand, som hedder Claus, og som er i slutningen af 50'erne.
I dag har han et hørehandicap.
Han kommer ud for at få det her hjælpemiddel.
Det fik han heldigvis rigtig, rigtig hurtigt.
Han kunne ikke have ventet meget længere, for allerede op til i dag var hans liv voldsomt influeret af det hørehandicap, han har.
Det betød, at hans sociale liv blev reduceret, og at han havde det rigtig svært med at komme ud blandt mange mennesker, deltage i middagssamtaler o.s.v.
Det tror jeg rigtig, rigtig mange hørehæmmede vil kunne genkende.
Han har ikke ret mange penge at gøre godt med.
Når han på et tidspunkt kommer på folkepension, har han slet ikke ret mange penge at gøre godt med.
Det er jo netop en type som Claus, som vil blive ramt af den socialpolitik, som SF nu vælger at føre, og som rammer dem, der både har et hørehandicap, og folk som ham, der ikke har ret mange penge.
Det er da socialpolitik, som jeg ikke mener SF burde være bekendt.
Man burde hjælpe de her mennesker, man burde ikke give dem længere ventetid.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Jeg er utrolig glad for, at De Konservative pludselig bekymrer sig for de her mennesker.
Det er da en bevægelse.
Hvad angår Claus og mennesker som Claus, vil jeg bare sige, at det er en skræmmekampagne, der bliver lavet, med hensyn til ventelister og det der.
Man lavede tilskuddet, bl.a. fordi man troede, det ville hjælpe på ventelister.
Det har det ikke gjort.
Der er ikke blevet færre på ventelisten, fordi man har givet tilskud.
Det er det ene.
Det andet er, at til Claus og mennesker som Claus, der står i en situation, hvor deres livskvalitet bliver forringet, fordi de ikke hører optimalt, vil jeg bare sige, at den overkompensering, man har givet de private klinikker, og som de har puttet i deres egen lomme, også skal bruges til at bygge kapaciteten op hos det offentlige, så det ikke kun er Claus, men mange andre, der kommer til at få gavn af de 115 mio. kr.
Jeg synes ikke, det er småpenge.
Det kan godt være, at De Konservative synes, det er småpenge.
Men det er da noget, der kan gøre en forskel.
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
Jeg synes, at ordføreren siger rigtig, rigtig mange spændende ting her i salen i dag.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at knap så mange af dem er at genfinde i den kulegravningsrapport, som ordføreren så henviser til.
Hvis vi nu prøver at dykke ned i den, så vil jeg bare spørge ordføreren i al almindelighed, om det offentlige er dyrere i behandlingen end de private.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-11-22:
Det tror jeg faktisk at en tidligere ordfører har svaret på, men det er jo rigtig svært at sammenligne.
Ordføreren ved det jo udmærket godt.
Jeg har jo arbejdet sammen med ordføreren på psykiatriområdet, så jeg ved jo, hvor grundig ordføreren er.
Ordføreren ved jo godt, at det offentlige også tit tager de meget, meget komplicerede sager, som pr. automatik også er dyre.
Det ved ordføreren godt.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Det gør vi ikke, fordi det efter vores opfattelse er sådan, at der er dele af det her, der er forholdsvis ligetil, nemlig det med, at tilskuddet selvfølgelig skal sættes ned, når prisen på apparaterne er faldet dramatisk.
Det er ganske enkelt det, det handler om.
Så er der en række andre ting, som er mere komplicerede, og som vi må undersøge nøjere.
Der handler det bl.a. om det her med, hvordan det kan være, at der bliver ved med at være den stigning i antallet af mennesker, som har behov for et høreapparat.
Er det alene noget, der kan tilskrives demografien, altså det, at folk bliver ældre og ældre, og at det typisk er noget, der kommer med alderen, eller er der også noget andet, der er på spil?
Det er selvfølgelig noget, vi må have undersøgt grundigt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Jeg hører allerede nu ordføreren sige, at der er flere ting i det her lovforslag, der mangler at blive undersøgt, og der nævnte ordføreren bl.a. også det med dobbeltrollerne.
I forhold til at det nu også er sådan, at der sidder en gruppe og arbejder på noget her, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Hvorfor venter man ikke, til man får det samlet, så man kan få et ordentligt lovforslag, i stedet for at man får sådan noget, som ikke er så gennemtænkt?
Hvorfor venter man ikke, til det hele er færdigt, så man kan gøre det bedre?
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Ja, og tak for ordførerens redegørelse, som jeg synes indeholder en lang række påstande og også noget, som egentlig kan virke ret manipulerende, når man taler om gyldne haner
Jeg vil lige minde ordføreren om, at Socialdemokraterne selv har været med til at stemme for tilskuddet, da det blev sat ned for et par år tilbage, og også oprindelig har Socialdemokraterne været med til at stemme for det tilskud, der er blevet givet til de private klinikker.
Så det der med at skyde skylden på den forrige regering og sige, at den har lukket op for nogle gyldne haner, synes jeg lige at ordføreren bør pakke sammen.
Så vil jeg lige sige til ordføreren, at når der er apparater, der bliver udleveret i privat regi, som er dyre, så kunne det tænkes, at det er, fordi borgerne også selv gerne vil have et apparat, der kan nogle flere ting end det, man egentlig blev tilbudt for at kunne afhjælpe ens høretab, for et apparat er jo ikke bare et apparat.
Så vil jeg egentlig lige høre ordføreren: I det offentlige regi kan man godt switche over til et andet apparat, men synes ordføreren ikke, at det er et problem, at man sådan set ikke kan det i det private?
Der har man en fast takst.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-22:
Jeg synes, at det, der er relevant, er, at vi kan se, at priserne på høreapparater generelt har været faldende lige så vel som på mange andre ting, som udvikles teknologisk i de her år.
Det har været vigtigt for os at fastholde, at folk f.eks. kunne få udskiftet deres høreapparat hvert fjerde år alene for at imødekomme den teknologiske udvikling, der sker på området, og der forventer jeg også, at man kan gøre det i fremtiden, både i offentligt regi og i privat regi.
Det ved vi i dag ikke var det, der skete, det var ikke det, der var tilfældet.
Derfor stemte vi også for, at man satte priserne ned med 10 pct. i 2011, mener jeg det var, og at man selvfølgelig nu også kigger på området en gang til, hvor man står med en kulegravning.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-22:
Jeg kan godt fortælle ordføreren en af grundene til, at man satte prisen ned.
Det var, fordi man regulerede efter satsreguleringen i stedet for at lave en almindelig prisregulering.
Det var sådan set det, man fik rettet op.
Og i forhold til det her med ventelister må jeg også spørge ordføreren, om ordføreren ikke er bekendt med, at der er langt flere danskere, der bliver behandlet for deres høretab, end der blev førhen, det vil sige, at selv om ventelisterne ikke har ændret sig nævneværdigt i det offentlige regi, er der stadig rigtig mange mennesker og flere, end hvis man kun havde det offentlige tilbud, som har fået hjælp til at få afhjulpet deres høretab.
Det, jeg blot vil sige til ordføreren, er, at det jo ikke kun er et spørgsmål om apparat, det er også et spørgsmål om, at der er hørebehandling, og synes ordføreren, at det egentlig er særlig rimeligt, at den pris, man får, den takst, man får i privat regi, 2.350 kr. for behandling på to ører, er tre gange så lav som den takst, man kan få i en privat speciallægeklinik og også lavere end det, man egentlig takstmæssigt betaler på en offentlig klinik?
Er det ikke noget konkurrenceforvridende, at man egentlig går ind og sætter taksten så langt ned i det private regi i forhold til det offentlige regi, hvilket også har afstedkommet, at der nu snart begynder at komme til at køre en konkurrencesag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-22:
På den baggrund synes jeg også, det har været o.k. at sætte priserne ned.
Det må vi jo så afvente og se om de får ret i.
Nej, det sker langt voldsommere end det, der kan tilskrives, at vi har fået en befolkning, hvor der måske er flere ældre, der har høretab, eller i det hele taget den udvikling, der er på området.
Der er altså noget, der er rivende galt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Ja, jeg ved ikke, om ordføreren har læst i høringssvaret fra Ældremobiliseringen, at det her er de stærkt bekymrede for, fordi de mener, at borgerne bliver ramt med øgede ventelister af det her.
Det må man jo også kunne regne ud, hvis man regner med, at 7.000 fra det private vil gå over i det offentlige.
Der har regionerne, regionschef Bo Walter , også været ude at sige: »Vi kan først øge vores kapacitet, når vi får bevilget flere penge ...« Regeringen har jo ikke tiltænkt det flere penge, for man mener jo, at de har fået pengene.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-22:
Sådan som jeg forstår det, er det jo sådan, at for hver gang regionen behandler en borger, som så ikke vælger en privat høreklinik, hvor der skal udbetales et tilskud, holder regionen sådan set borgerne indenfor og kan behandle dem inden for det beløb, der nu er der.
Jeg kan ikke rigtig forstå det, hvis jeg skal være lidt ærlig.
Altså, jeg forstår godt, at regionerne siger, at der er kort implementeringstid her til den 1. januar, men nu er det også sådan, at lovforslaget blev sendt i høring hen over sommeren.
Og det, jeg hører fra regionerne og Danske Regioner, er, at man allerede har lavet et såkaldt implementeringsudvalg, tror jeg det hedder på flot dansk, hvor man sidder og kigger på, hvordan man kan øge kapaciteten i den kommende tid, sådan at der ikke opstår ventetider.
Vi ved ikke reelt, om 6.000-7.000 mennesker vil vælge at lade sig behandle i det offentlige til næste år.
Det er en beregning, der er lavet i lovforslaget, men det er ikke sikkert, at det sker, og i særlig grad tror jeg ikke det vil ske, hvis de private hørecentre nu sænker priserne, i takt med at de også køber billigere høreapparater ind til borgerne.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Så er lyden der vist.
Jeg vil lige korrigere og sige, at det var overlæge Bo Walter på Aalborg Sygehus, der havde været ude at sige det, men Danske Regioners chef har også været ude at sige, at ventelisterne simpelt hen vil stige.
I Dansk Folkeparti er vi jo interesseret i, at borgerne får en hurtig og effektiv behandling hurtigst muligt, og det her lovforslag vil ikke medvirke til, at hørehæmmede kan få en hurtig og effektiv behandling.
Derfor har der været en række høringssvar, hvor bl.a. Ældremobiliseringen er fremme at sige, at vi risikerer, at ældre opgiver at få et høreapparat og vil sidde isoleret tilbage, fordi det her simpelt hen tager for lang tid på grund af ventelisterne.
Det har det her lovforslag ikke taget højde for.
Kan ordføreren ikke give mig ret i det?
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
De private skal altid kunne følge med, og der var ikke noget i de udtalelser, som hr. Bertel Haarder, der nu sidder her ved siden af mig i formandsstolen, kom med, som jeg ikke kan stå på mål for og stå inde for.
Det, vi siger, er, at vi lavede en kulegravning for netop at få belyst hele området: Hvordan kunne vi sikre en bedre organisering?
Hvordan kunne vi opnå en bedre udgiftskontrol?
Der kom en række forslag – jeg har rapporten med mig herop – men af de mange, mange forslag, der kom, er der ingen, der er indeholdt i lovforslaget her.
Der er jo en masse ting, man intet gør ved.
Der siger man, at der skal komme en ny arbejdsgruppe, selv om en arbejdsgruppe har haft 2 år til at gøre noget ved det og er kommet med en række konkrete forslag.
Dem vil man så ikke forholde sig til.
Vi nedsatte tilskuddet med 10 pct. som led i genopretningspakken og tilkendegav klart, at vi var parate til som parti at påtage os et ansvar for at se yderligere på potentialet på det her område.
Vi er bare uenige i den model, som man nu har valgt at lægge frem, og vi stiller bare helt stilfærdigt spørgsmålet: Når nu den kulegravningsrapport er kommet, som sort på hvidt dokumenterer, at den løsning, der for det offentlige er den billigste at borgerne vælger, nemlig behandling i det private, hvorfor er det så ikke, at man kigger på, hvordan vi kan give borgerne bedre muligheder for det frie valg?
Hvordan kan vi sørge for, at ikke så mange borgere må henvises til at stå f.eks. 110 uger på en venteliste i Aarhus?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-22:
Kulegravningen viste jo også med al tydelighed, at der ofte udleveres høreapparater i det private, som er langt dyrere, og som gør, at borgerne faktisk får en brugerbetaling, fordi man jo ikke altid holder sig til at udlevere høreapparater, der følger tilskuddenes grænser.
Så en ting er, hvad der er billigst for det offentlige, men jeg synes jo også, man skal kigge på, hvad der er billigst for de mennesker, der har et høretab, og der er jeg ikke sikker på at man altid kan sige, at det private har været det billigste.
Det synes jeg også man må sige at den viste.
Der er jo mange forslag i kulegravningsrapporten.
Et af de forslag, jeg kunne forstå at Venstre havde taget til sig, er f.eks. forslaget om, at alle, også dem, der vælger at blive behandlet i offentligt regi, fremover skal betale 500 kr. i brugerbetaling.
Jeg må bare indrømme, at vi også har kigget på de forskellige forslag i kulegravningsrapporten.
Vi er ikke enige i dem alle sammen, og vi har nu sat os for at sige: Jamen der har været et prisfald på høreapparater i det offentlige, og det skal man da også kunne honorere i det private.
Jeg kan ikke forstå, at Venstre synes, det er o.k., at vi skal bruge skattekroner på at give tilskud til noget, der kan opnås billigere.
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
I forhold til at vi skulle have fremsat et forslag under nogle forskningsforhandlinger, må jeg sige, at jeg ikke kan nikke genkendende til fru Sophie Hæstorp Andersens udlægning.
Til indholdet i kulegravningsrapporten, hvor der er forskellige elementer vedrørende egenbetaling.
Det havde vi en række tekniske spørgsmål til.
Det er ikke underligt, at vi stiller spørgsmål under forhandlingerne, men vi måtte jo konstatere, at samarbejdsviljen fra regeringen, der ynder at sige, at man gerne vil samarbejde med Folketingets partier om at finde nogle løsninger, bare ikke var forfærdelig stor.
Så er det, at vi bare i al stilfærdighed påpeger det og siger: Godt nok, lad os se på det her område, men lad nu være med at sammenligne æbler med pærer.
Det vil sige, at hvis vi skal sammenligne udgifterne på et område med udgifterne på andet område, skal det også være sammenligneligt.
Det er derfor, jeg siger: Vi står fortsat på mål for, at regeringen kunne have lavet en løsning med Venstre, bare ikke med den model, man har lagt frem, som vil betyde en øget brugerbetaling for tusindvis af hørehæmmede danskere, og som vil betyde, at mange, mange flere nu skal parkeres på ventelister, der set med mine øjne i forvejen er alt for lange.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Det forslag, vi behandler i dag, kommer jo kun til at medføre øget brugerbetaling, hvis de private aktører ikke sætter prisen ned.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med, hvad Venstre selv foreslog, da Venstre havde regeringsmagten, og hvad man så er parat til at støtte nu.
For ordføreren siger jo ganske rigtigt, at man havde et forslag om en 10-procentsreduktion i sin egen genopretningspakke.
Men det er jo et faktum, at de store rabatter, som Amgros har opnået, er opnået senere, efterfølgende pr. august 2012.
Mener ordføreren ikke, at det bør give anledning til, at man så selvfølgelig sænker tilskuddet yderligere?
Man lagde ud med 10 pct. Så har vi et offentligt udbud, hvor Amgros opnår besparelser på i omegnen af 60 pct.
Føler ordføreren så ikke, at det ville være helt naturligt, at man også fra offentlig side sagde, at når vi kan opnå den slags rabatter, kan de nok også i det private, og derfor sætter vi tilskuddet yderligere ned?
Hvis ja, for det burde jo være den logiske konsekvens, hvor forestiller Venstre sig så niveauet skal ligge?
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
I den meget store mængde af høringssvar, der ligger til det her lovforslag, har jeg ikke kunnet finde et, som siger, at det her ikke vil medføre en stigende brugerbetaling – ikke et!
Men at sige, at det her overhovedet ikke medfører en stigende brugerbetaling – under forudsætning af at nogle skal sætte deres priser med –
svarer jo til, at vi i morgen her i Folketinget vedtager at spare, skal vi sige, et par hundrede millioner kroner på hele tandlægeområde og herefter siger til danskerne: Det bliver ikke dyrere at gå til tandlæge fremover, for tandlægerne skal jo bare sætte priserne ned.
Så bliver det jo ikke dyrere.
Altså den form for logik skal ses i den sammenhæng, der hedder, at hvis man skal sætte et tilskud ned på et område og bruger nogle bestemte tal – i det her tilfælde for konkrete udbud – skal man bare sørge for, at man sammenligner udgifterne med hinanden.
Man medtager ikke en lang række af de udgifter, der er i privat regi.
Man sammenligner kun isoleret set på høreapparatet og ikke på, hvad der er af udgifter efterfølgende.
Man medtager heller ikke alle de offentlige udgifter, som man efterfølgende får via kommunikationscentrene, og derfor ... Nu kan jeg se, at formanden peger forsigtig med blyanten, og det er noget, man skal have respekt for, så vi må vende tilbage i anden runde.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-22:
Det sker jo ofte her i salen, at man igen beder ordføreren om at svare på det spørgsmål, man egentlig stillede.
Venstre foreslog selv en reduktion i tilskuddet på 10 pct.
Der er efterfølgende opnået meget, meget store rabatter i de offentlige indkøb.
Burde det ikke føre til som resultat, og jeg er klar over, at der kan være mellemregninger, at man også fra Venstres side er villig til at sænke tilskuddet ikke bare yderligere, men markant yderligere?
Sophie Løhde (V), 2012-11-22:
Som jeg også tilkendegav i min ordførertale – og nu skal jeg prøve at svare meget præcist – var vi åbne over for det.
Det var for at se bredt på det her område, både på organiseringen og herunder også se på, om man kunne justere det tilskud, som man giver i dag, og på, om man kunne gøre det på en anden måde.
Den her regering har jo bare ikke været villig til at indgå i nogle reelle forhandlinger om, hvordan vi kunne lave en anden model end den, som regeringen havde lagt frem.
Der kunne kun laves minimale, små justeringer.
Det var bare her, vi måtte melde pas og sige: O.k., I kunne faktisk godt have fundet en konstruktiv løsning med Venstre på det her område, men bare ikke med de præmisser, som man lagde til grund fra regeringens side.
Så må man jo vælge at lave det smalt, som regeringen har valgt at gøre – som på så mange andre områder – og ikke ville forhandle bredt med Folketingets partier.
Liselott Blixt (DF), 2012-11-22:
Ordføreren sagde lige, at vi skal passe godt på pengene.
Det fører mig lidt tilbage til det, der står i regeringsgrundlaget, med, at man også vil prioritere sundhed højt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren fortælle, så dem, der følger debatten, også kan få at høre, hvor mange penge man nu tager fra sundhed og putter over i et andet system.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Det er da sjovt, at ordføreren konkluderer, at det er det, jeg er bekymret for.
Jeg er bekymret for borgerne.
Jeg er bekymret for ventelisterne, og det tror jeg også jeg sagde ret tydeligt.
Om borgerne får behandling i det offentlige eller i privat regi er ikke det, det handler om.
Det handler om, at de får en hurtig og effektiv hjælp, hvor der er mulighed for det, og det afskærer man dem muligheden for med det her lovforslag.
Det er simpelt hen det, det handler om.
Det her handler om borgerne.
Så har jeg jo også lige læst op fra ministerens svar og det, man har sagt om, at de private tager forhøjede priser, og det ene og det andet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-22:
Når jeg nævner det, er det, fordi jeg opfatter, at vi begge to har en bekymring for, at man tager en for høj pris for at udlevere et høreapparat i privat regi.
I det offentlige er det jo gratis at få det, kan man sige, så det er ligesom én diskussion.
Men i det private ender det jo med, at det er borgeren, der skal betale noget ekstra, hvis den pågældende vil have noget ekstra, og der kan man da godt have den bekymring.
Jeg tænker bare på, at en af løsningerne jo kunne være det, som kulegravningsrapporten peger på, nemlig at man laver et fælles indkøb, som gælder alle.
Vi kender det fra andre dele af handicapområdet, at man frit kan vælge leverandør, altså privat eller offentlig, der er taget fra en samlet liste, som det offentlige har lavet udbud på.
Dermed sikrer man, at borgerne ikke står med en ekstra regning, fordi de har valgt en bestemt leverandør.
Det kunne jo være en model, som Dansk Folkeparti ville overveje til gavn for borgerne.
Karina Adsbøl (DF), 2012-11-22:
Jeg må sige, at ordføreren fra Socialdemokraterne er lidt komisk, for hvis ordføreren mener, at det er så god en idé, hvorfor har ordføreren så ikke taget det med i det her lovforslag?
Altså, det er jo det, der er så underligt.
Det er også underligt, at man tager nogle penge fra sundhed og bruger det på forskning, så man sidder og forhandler høreapparater over for forskning.
Det er jo det, der er så underligt.
Noget andet underligt er, at man simpelt hen ikke har taget det hele med.
Det vælger man så ikke at gøre.
Og hvis ordføreren synes, at det er en god idé, så synes jeg da, at ordføreren skulle have taget det med i lovforslaget.