Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Mange tak.
En fejl bliver ikke rettet af, at man begår en ny fejl af nogenlunde samme slags, men det er, hvad regeringen er i gang med med det her lovforslag, herunder de partier, der støtter det.
Udbetaling Danmark er helt grundlæggende en rigtig dårlig idé.
Det var også det, vi var enige med de nuværende regeringspartier og SF om, da VK-regeringen og Dansk Folkeparti stemte loven igennem i 2010.
Dengang lavede vi, oppositionspartierne, en fælles betænkning, hvor vi gav udtryk for vores frygt for, at Udbetaling Danmark ville betyde dårligere service for borgerne, at nogle grupper ville falde mellem to stole, når der skulle søges om offentlige ydelser, og at det var tvivlsomt, om landets kommuner ville kunne opnå de besparelser, som der blev lagt op til.
Disse betænkeligheder havde regeringspartierne og SF glemt i 2012, hvor de sammen med de borgerlige partier stemte loven om etablering af Udbetaling Danmark igennem.
Herudover kritiserede Enhedslisten, at oprettelsen af Udbetaling Danmark betød et yderligere tab af demokrati.
Hvis en kommune leverer dårligere service eller forbryder sig mod borgernes retssikkerhed, har borgerne i det mindste den mulighed at demonstrere foran rådhuset eller stille kommunalbestyrelsen til regnskab ved førstkommende kommunalvalg, men Udbetaling Danmark er en privat centralistisk organisation, der er blevet udstyret med et myndighedsansvar, så det får borgerne altså ikke ret meget ud af i det konkrete tilfælde.
Siden oprettelsen af Udbetaling Danmark er der ikke sket noget, som har givet os grund til at ændre opfattelse.
Alt i alt er det bare mere af det samme med det lovforslag, vi får her, mere centralisering, mere dobbeltarbejde for borgerne – måske også for kommunerne – der nu også på de nye områder, der overdrages, skal forholde sig til to forskellige myndigheder, som om det ikke var svært nok at komme igennem hos kommunen i forvejen.
Der sker yderligere fravigelser af en meget central paragraf i persondataloven, nemlig § 8, stk. 3, som handler om, at oplysninger om borgernes privatliv ikke skal kunne videregives til andre offentlige myndigheder uden borgerens samtykke.
Det er så grelt, at Datatilsynet i sit høringssvar påpeger, at der reelt sker en udhuling af denne meget centrale paragraf, og det er skræmmende, så overfladisk regeringen forholder sig til Datatilsynets indtrængende opfordring til at tænke det grundigt igennem endnu en gang.
Et andet eksempel er indførelsen af begrebet formodede samlever og formodede husstandsmedlem og adgangen til samkøring af registre, hvad det angår, uden at indhente borgerens samtykke.
Vi er helt enige i Ældre Sagens kritik af dette.
Vi er også enige i Ældre Sagens forslag om, at der indføres klare definitioner af, hvad det vil sige at være samlevende, og disse kriterier bør bygge på objektivt konstaterbare forhold som udgifter til bolig, vand, varme, el og andre faste udgifter, der relaterer sig til det at have en bolig.
Men det er jo påfaldende, at det ønsker regeringen ikke.
Begrundelsen er, at sådanne faste rammer let kan omgås eller få utilsigtede virkninger.
Det er jo en tilståelsessag, så det vil noget.
Muligheden for at køre sager mod borgerne for socialt bedrageri er åbenbart vigtigere end at opfylde et helt naturligt krav i en retsstat, nemlig at borgerne skal kunne vide, hvad de skal gøre for at overholde reglerne.
Enhedslisten er enige med Rådet for Socialt Udsatte i, at de omfattende kontrolforanstaltninger i Udbetaling Danmark er ude af proportioner, alene af den grund, at der ikke findes nogen konkret analyse af, hvad omfanget er af socialt bedrageri i Danmark.
Vi er også enige i, at disse kontrolforanstaltninger er med til at stigmatisere hele gruppen af modtagere af overførselsindkomster som potentielle lovbrydere.
Det er farligt, i en tid hvor højrefløjen har travlt med at fremstille det, som om arbejdsløse og syge menneskers vigtigste mål her i livet er at få stukket snablen ned i de offentlige kasser.
Selvfølgelig skal vi bekæmpe socialt bedrageri, men det skal ikke ske på bekostning af borgernes retssikkerhed.
Det skal så heller ikke ske på bekostning af de offentligt ansattes rettigheder, og her er det jo beskæmmende, at regeringen ikke som en selvfølge slår fast, at lov om virksomhedsoverdragelse for de offentligt ansatte, der bliver berørt af ændringerne, selvfølgelig skal gælde i de situationer.
Enhedslisten er imod lovforslaget.