runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Tak for det.
Den debat, vi skal have i dag, er en rigtig, rigtig vigtig debat.
For mens mange i Danmark sidder foran tv-skærmene og forfærdede ser på billederne af IS, der halshugger folk og etnisk udrenser, massakrerer og slagter uskyldige civile i Nordirak og Syrien, så kan man på tyrkisk tv se tyrkiske soldater, som står og hyggesnakker med krigere fra IS inde på den tyrkiske side af grænsen, hvorefter kriterierne fra IS frit vandrer tilbage ind over grænsen og angriber den kurdiske by Kobani.
Mens vi har et FN, som har besluttet, at alle lande skal modarbejde fremmede krigere og forhindre, at de kommer ind og kæmper for ekstremisterne i IS i Syrien eller Nordirak eller Irak, så har vi en situation, hvor det formodes, at Danmarks nære NATO-allierede Tyrkiet har givet IS 150-200 fremmede krigere i en fangeudveksling.
Måske har der sågar været en dansker, den attentatmistænkte fra Lars Hedegaard-sagen, blandt de fangeudvekslede.
Manden er i hvert fald forsvundet.
Lige nu har vi en situation, hvor vi fra dansk side selvfølgelig forventer, at en nær allieret overholder internationale aftaler, overholder de aftaler, vi har indgået, følger FN's anbefalinger om at bekæmpe fremmede krigere.
Samtidig har vi en situation, hvor vi ikke kan få klare svar fra den tyrkiske regering.
Med andre ord holder den tyrkiske regering lige nu Danmark for nar.
Det er en vigtig debat, vi har i Folketingssalen i dag.
Den drejer sig om en nær allieret, som svigter Danmark – hvis regering svigter Danmark, hvis regering svigter kampen mod IS – og derfor bør vi drøfte, hvordan vi i Folketinget vil reagere på det.
Jeg håber, vi kan få en god debat om den her meget, meget alvorlige situation, og at vi sammen kan komme frem til, at vi bør øge presset på den tyrkiske regering.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-28:
Jeg er sådan set enig i, at hvis et øget pres kunne medføre, at vi nåede målet, nemlig at få den pågældende udleveret til Danmark – hvis man overhovedet kan finde den pågældende – så er det meget fornuftigt, men jeg mangler stadig væk et konkret forslag, der kan føre til det, og jeg synes, at når man fremlægger sådan et forslag til vedtagelse, burde man også sige som et bidrag til den diskussion, vi så skulle have om det: Vi foreslår, at det skal gøres på den og den måde.
Nu bliver der godt nok nævnt det med det danske NATO-bidrag, men det er jo ikke det, som får Tyrkiet til at tænke: Hold da op, nu må vi godt nok lige tage os sammen og finde den pågældende og udlevere ham til Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Tak for det.
Jamen det er jo en rigtig god debat.
Altså, situationen er jo den, at vi i Folketinget har haft en drøftelse i Udenrigspolitisk Nævn om de tre forslag, som regeringen kom med til at lægge pres.
Vi har alle sammen sagt, at det var en god idé at gøre det.
Vi var fra Enhedslistens side bekymret for, om det var nok.
Nu blev det så gjort, og vi kan se, at reaktionen er ingenting.
I starten af ugen var der et møde med den tyrkiske ambassadør i Udenrigsministeriet.
Han kom ikke med nogen nye oplysninger.
Nu står vi så om fredagen og diskuterer, hvad vi skal gøre ved det, og der er Enhedslistens simple forslag at sige: Lad os lægge et øget pres på Tyrkiet; lad os lægge et øget pres på den tyrkiske regering.
Hvordan skal det foregå?
Det synes jeg at vi skal diskutere i Udenrigspolitisk Nævn.
Jeg har gode forslag til, hvordan man kunne gøre det.
Jeg har et forslag om, at man eksempelvis kunne tage at anlægge en sag ved Menneskerettighedsdomstolen.
Fra Enhedslistens side har vi også foreslået, at vi kunne trække det danske NATO-bidrag hjem.
Det kan være, at der er andre, der har andre gode ideer.
Det helt afgørende for mig er, at der bliver lagt et øget pres på den tyrkiske regering, der indtil nu har holdt Danmark for nar.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-28:
Jeg har også med interesse lyttet til hr. Nikolaj Villumsens tale og deler jo langt hen ad vejen det, hr. Nikolaj Villumsen siger om de enorme udfordringer, der er i området, kritikken af Tyrkiet, og jeg lyttede så også til det forslag til vedtagelse, som blev fremlagt af hr. Nikolaj Villumsen, som indeholdt en bemærkning om, at man skal øge presset mod Tyrkiet.
Det lyder sådan set meget godt, hvis det er sådan, at det kunne fremkalde det, vi i virkeligheden vil opnå, nemlig at få den formodede eller i hvert fald sigtede attentatmand pågrebet og udleveret til Danmark.
Jeg er simpelt hen bare nysgerrig.
Hvordan er det helt konkret, hr. Nikolaj Villumsen vil, at vi skal øge presset mod Tyrkiet, på en sådan måde at vi kan opnå det mål, vi gerne vil?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Jeg synes ikke, det ene udelukker det andet.
Det tror jeg også at hr. Holger K. Nielsen er enig med mig i.
Jeg ønsker at bekæmpe Assad, og jeg ønsker at støtte de demokratiske kræfter.
Jeg mener, at den bedste måde at gøre det på er ved at støtte de demokratiske og mangfoldige kræfter, der befinder sig i de kurdiske områder.
Det er de kristne arabere og kurdere, der har besluttet, at de sammen skal kæmpe mod Assad, og som desperat prøver at forsvare sig mod angrebene fra IS.
Når vi har en debat i dag om Tyrkiets relation, er det jo, fordi Tyrkiet har holdt os for nar i Hedegaardsagen, fordi Tyrkiet holder grænsen til Kobani og de kurdiske områder lukket, mens de holder den pivåben for ekstremisterne fra IS.
Det styrker Assad; det styrker IS.
Det er en ganske uacceptabel opførsel, som vi selvfølgelig skal have diskuteret.
Jeg tager gerne masser af diskussioner om, hvordan vi derudover ved at støtte de demokratiske kræfter i Syrien kan bidrage til at få væltet Assad.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-11-28:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg får svar på det.
Det er, som om fokus for Enhedslisten er, at vi skal bashe Tyrkiet, at Tyrkiet er hovedproblemet i alt det her.
Tyrkiet kan bestemt kritiseres, og vi skal kritisere Tyrkiet.
Men mener Enhedslisten ikke, at præsident Assad er et meget, meget større problem, og at det er vigtigere, at vi retter fokus mod at få bekæmpet Assad, hvis vi skal bekæmpe ISIL?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Nej, på ingen måde.
I Enhedslisten er vi totale modstandere af Assad og totale modstandere af ISIL.
De kampe er lige vigtige for os.
Vi ser det som to undertrykkende regimer.
Det ene sidder i Damaskus, og det andet hærger rundt i Syrien og Nordirak.
Der har vi den situation, at de begge skal bekæmpes.
Vi mener, at man bør gøre det ved at støtte de demokratiske kræfter, som bekæmper dem.
Problemet er jo, at Tyrkiet modarbejder den kamp, der helt konkret finder sted.
Jeg ved godt, at Erdogan altid siger, at hans hovedprioritet er at angribe Assad.
Sjovt nok angriber IS ikke Assad.
De angriber de kurdiske områder ved Kobani; de angriber de kurdiske områder i andre dele af Syrien.
Det er jo tankevækkende, at man har den situation, og derfor mener jeg, at en helt afgørende forudsætning, hvis Danmark vil gøre en forskel i kampen mod Assad og kampen mod IS, er at støtte de demokratiske kræfter og lægge pres på Tyrkiet.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-11-28:
Jeg lyttede med stor interesse til Enhedslistens ordfører og deler holdningen til mange af de kritiske punkter, der er i forhold til Tyrkiet og den måde, Tyrkiet kører på.
Debatten her handler jo om kampen mod ISIL, og så må jeg sige, at det slog mig lidt, at hr. Nikolaj Villumsen ikke nævner Assad med et eneste ord.
Assad er fuldstændig fraværende i Enhedslistens tale.
Er det et udtryk for, at Enhedslisten mener, at Tyrkiet er et større problem for kampen mod ISIL, end Assad er?
Marie Krarup (DF), 2014-11-28:
Dansk Folkeparti har støttet Danmarks deltagelse i krigen i Afghanistan hele vejen.
Nu er den ovre, og nu skal afghanerne koncentrere sig om at bygge deres eget forsvar op, så de selv kan stå for deres sikkerhed.
For at opbygge deres eget forsvar har de brug for vores ekspertise på en lang række områder.
Det drejer sig om rådgivere ved officersskolen i Kabul, ved deres forsvarsakademi og ved deres specialskoler.
Desuden er Danmark blevet bedt om at bidrage med instruktører til opbygning af flytransportkapacitet og om at bidrage med sundhedspersonel og med militærpoliti.
Det er helt naturligt, at Danmark bidrager i denne sammenhæng, og Dansk Folkeparti støtter derfor B 25 helhjertet.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-28:
Det er klart, at som det har været nævnt fra diverse ordføreres side, er det, at vi kan styrke forbrugerbeskyttelsesreglerne, at vi kan styrke kravene til ledelserne af de finansielle selskaber, at vi får offentliggjort Finanstilsynets inspektionsrapporter, og at vi også får lavet nogle hensigtsmæssige ændringer i betalingstjenester i og omkring elektroniske penge, alt sammen udtryk for sund fornuft.
Der er selvfølgelig, når man laver et så omfattende lovforslag, også en lang række tekniske spørgsmål.
Der er også blevet spurgt ind til, hvor direktivnært og andet vi implementerer tingene, og alle de ting vil vi selvfølgelig svare på og arbejde med i forbindelse med udvalgsarbejdet på bedste og mest konstruktive vis, og vi ser frem til at kunne have en fornuftig dialog med Folketingets partier omkring det.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-28:
Forslaget rummer en meget bred palet af forskellige initiativer, opsamlinger og ajourføringer af forskellige fornuftige, synes jeg, erhvervspolitiske tiltag.
Først og fremmest er overskriften jo, at vi får sikret en bedre forbrugerbeskyttelse med forslaget, og også, at vi får kigget på hele erstatningsansvarsdiskussionen, samt at vi får gjort noget ved bestyrelserne i de finansielle virksomheder.
Så hovedtrækkene, hvis man kigger på de otte-ni forskellige elementer, der er i forslaget, er ganske fornuftige.
Så er der nogle områder, som vi godt vil kigge nærmere på med hensyn til konkurrencesituationer.
Man lægger regulering ind for nogle transaktioner i forhold til overførsler osv., og det har vi jo også nogle spørgsmål til.
Men generelt er Det Konservative Folkeparti positive over for forslaget og forventer at ville stemme for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-28:
Det lovforslag, vi behandler, består af en række forskelligartede elementer, som desværre ikke har meget med hinanden at gøre.
Nogle elementer kan Liberal Alliance forstå og støtte, mens andre elementer er problematiske.
Lovforslaget er først og fremmest udtryk for en stigende regulering af finansielle virksomheder.
Det er vigtigt at huske på, at vi i Folketinget meget nemt opnår en situation, hvor reguleringen af finansielle virksomheder bliver for omfangsrig og uigennemskuelig.
Uigennemskuelig regulering kan være værre end ingen regulering.
Når regler og lovgivning bliver for omfattende, øges incitamentet til at komme udenom og finde huller i lovgivningen.
I forhold til lovforslagets del om at styrke forbrugerbeskyttelsesreglerne er vi generelt positive.
Det gælder, både hvad angår ændringerne i forbindelse med erstatningsansvar og kautionsaftaler.
Der synes også at være gode argumenter for at arbejde med større gennemsigtighed i forbindelse med de virksomheder, som Finanstilsynet holder tilsyn med.
Hvad angår de strammere krav til ledelsen i finansielle virksomheder, kan der være fornuft i, at når skatteyderne påtager sig en særlig risiko på vegne af en bestemt branche, eller når branchens medlemmer af politikere pålægges et fælles ansvar for at finansiere hinandens konkurser, så de og skatteyderne i yderste konsekvens kan hæfte for tab, kan staten også stille særlige krav, som ikke ville være acceptable i andre brancher.
Liberal Alliance er også skeptiske over for de foreslåede ændringer vedrørende betalingstjenester og elektroniske penge.
Her udvides brugen af egentlig prisregulering, idet man ønsker at undgå såkaldte urimelige priser og avancer.
Prisregulering er altid et farligt instrument at tage i anvendelse, og derfor er det meget problematisk, at lovforslaget ønsker at øge brugen af det.
Alt i alt er lovforslaget en stor mundfuld af elementer inden for meget forskellige og tekniske områder.
Vi vil se frem til at følge behandlingen af lovforslaget, hvor vi er skeptiske over for flere elementer, men også kan se positive elementer andre steder i lovforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-28:
Jeg skal starte med at understrege, at jeg taler på vegne af vores ordfører, Steen Gade.
Dagens lovforslag er grundlæggende et ganske flot og rimeligt bud på løsninger på området.
Vi er også nødt til at erkende, at behovet for ændringerne jo desværre er dokumenteret, og at det er en del af de vilkår, som vi står med.
De ændringer, der lægges op til her, betyder jo bl.a. ændringer i den finansielle lovgivning som opfølgning på erstatningsudvalgets anbefalinger.
Og jeg skal kun kort sige noget om nogle af anbefalingerne.
Anbefalingen mod handlinger, der er i strid med bestemmelserne om god skik for erstatningsansvar i overensstemmelse med praksis i dag, er med til at fjerne den usikkerhed, der er.
Det er flot og godt.
Der er øget forbrugerbeskyttelse i forbindelse med kaution, så den udvides til tredjemands pant og for lån ydet af realkreditinstitutter.
Det er flot og fint.
Der indføres grundkursus for bestyrelsesmedlemmer i finansielle virksomheder for at styrke bestyrelsernes kompetence.
Der indføres større åbenhed i forbindelse med Finanstilsynets rapporter.
Det er fint og flot.
Det er ganske fint og i orden.
Som det klart fremgår, er vores indstilling til forslaget meget positiv.
Vi arbejder gerne videre med det, og vi vil gerne have, at man fastholder det fokus, der er på styrkelsen af forbrugerbeskyttelsen.
Ida Auken (RV), 2014-11-28:
Da flere andre har gennemgået lovforslagets indhold, skal jeg gøre det kort.
For Radikale Venstre er det vigtigt at beskytte forbrugerne, når de får råd om deres økonomi.
Med forslaget skaber vi også mere åbenhed om Finanstilsynets arbejde, og det synes vi er den rigtige vej at gå.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som Radikale Venstre støtter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-28:
Det lovforslag, som vi her behandler, er jo et lovforslag, som er væsentlig mere positivt end det lovforslag, vi tidligere har behandlet fra regeringens side.
Det er jo sådan, at det her lovforslag tager hånd om en række ændringer af den finansielle lovgivning, som så er med til alt i alt at gøre tilliden og forbrugersikkerheden bedre set i forhold til den rådgivning, som man vil få, i forbindelse med at man eksempelvis skal kautionere dele af sine værdier for andre interesser, og ligeledes også i en lang række andre tilfælde, eksempelvis i forbindelse med det her omtalte grundkursus for bestyrelsesmedlemmer i den finansielle sektor.
I Dansk Folkeparti er vi også positive over for det element, men vi synes også, det er vigtigt at pointere – og nu var Socialdemokraternes ordfører inde på, hvor godt det var, og det er vi sådan set enige i – at vi ikke tror på, at det vokser helt ind i himlen, og at bare fordi man deltager i et såkaldt grundkursus for bestyrelsesmedlemmer, er man helt med på at kunne tumle med en meget professionel ledelse af en virksomhed.
Der skal mere til, bl.a. en omfattende erfaring og også branchekendskab til det, som man er i bestyrelsen for.
Så et grundkursus er udmærket, men det er ikke noget, der i sig selv flytter det helt store.
Det gør det derimod, i forhold til at vi jo også med det her lovforslag kan se, at man får præciseret de steder, hvor man kan pådrage sig et direkte erstatningsansvar, set i forhold til at man har givet forkert eller ukonkret rådgivning af folk, som har været involveret i det her.
Det er også sådan, at der er en ændring set i forhold til de her inspektionsrapporter fra Finanstilsynet om en række virksomheder – pengeinstitutter eller andre under Finanstilsynets ressortområde.
Det synes vi også i Dansk Folkeparti er meget positivt.
I det hele taget er det en lov, som indeholder mange forskellige små elementer.
Nogle er selvfølgelig mere oplysende end andre, men vi mener i Dansk Folkeparti, at det samlet set er med til at forbedre forbrugersikkerheden ikke mindst over for kunderne i de finansielle virksomheder.
Vi kan også støtte forslaget.
Men jeg synes også, det er vigtigt, inden jeg går ned her fra talerstolen, at pointere, at vi sådan set er positivt indstillet over for netop det med kapitalkravsdirektivet, altså CRD IV, som Venstres ordfører var inde på, med hensyn til om vi med det her lovforslag går længere end andre nabolande, andre EU-lande, som er under det samme direktiv, den samme forordning.
Det drejer sig om det notat, som Venstre har udtrykt ønske om at få fra ministeren, og vi synes, det er helt på sin plads, at vi får et notat om den side af det.
Og det vil selvfølgelig fremgå af det udvalgsarbejde, som der måtte komme i forbindelse med lovforslaget i Erhvervsvalget.
Men vi støtter lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-28:
Jeg takker for vejledningen om, hvad man gør, i det tilfælde man har lagt sig ud med hele branchen.
Men mit sigte havde nu været at gøre det sådan lidt bredt og pænt og ordentligt.
Men som sagt lytter jeg gerne til gode råd fra hr. Henning Hyllested.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Det lyder godt.
Det tager jeg selvfølgelig imod, og det vil jeg meget gerne drøfte.
Jeg synes da, det ville være tjenligt, og jeg kunne også forvente, at Socialdemokraterne og regeringen så ville vælge forbrugerens side.
Det kan I jo gøre sammen med Enhedslisten, og så har vi et flertal.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-28:
Jamen jeg mente jo, jeg også havde dækket forbrugerens side pænt og godt ind i forbindelse med det forslag, jeg har fremsat her.
Der har i den forbindelse været bekymring for økonomien og måske også lidt i forhold til nogle konkurrencemæssige parametre, hvilket har gjort, at vi ikke lige synes, det er den bedste model, Forbrugerrådet Tænk er kommet frem til.
Derfor mente vi, vi havde fundet den rigtige vej med den her model.
Men jeg lytter, og jeg lytter konstruktivt til, hvad hr. Henning Hyllested siger, og jeg drøfter gerne videre med ham om, hvordan vi får den bedst mulige dækning for forbrugerne.
Det skal jeg love.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at branchen har meget modstridende opfattelser.
Og der kan man jo sige, at et af de felter, hvor man inden for branchen er meget, meget uenige, er jo netop det med, om en ordning skal være frivillig, eller om den skal være obligatorisk.
I min ordførertale gjorde jeg opmærksom på, at vi jo oprindelig satte ind for at gøre ordningen obligatorisk.
Og når man har en så uenig en branche, hvor de virkelig står i hver sin grøft, så skal man jo ind og vælge side.
Der fatter jeg jo så ikke, at man så, hvis man vil vælge forbrugerens side, ikke vælger den obligatoriske ordning.
Man fastholder en frivillig ordning og påstår, man forbedrer den.
Jeg er i tvivl om, om det er en forbedring, men det er stadig væk en frivillig ordning, hvor man skal ligge og klikke sig ind på nogle hjemmesider og finde frem til det og have oplysningerne op en gang til.
Hvorfor ikke vælge side, gøre ordningen obligatorisk og tvinge flyselskaberne til at have den stående helt fremme på deres egen hjemmeside, så konkursdækningen kan bestilles, samtidig med at man bestiller sin billet?
Det ville være reel forbrugerbeskyttelser, og det er jo også det, Forbrugerrådet Tænk tilkendegiver i deres høringssvar.
Så minister: Hvorfor ikke sådan rigtig for alvor vælge forbrugerens side?
Kim Andersen (V), 2014-11-28:
Venstres ordfører på det her forslag, hr. Finn Thranum, kan ikke være til stede her i formiddag, så derfor har jeg lovet ham at læse manuskriptet op.
I Danmark har vi repræsentativt demokrati, og det er jo bl.a. også derfor, vi har plads her i Folketingssalen.
Det er også derfor, mange mennesker ud over landet bruger en stor del af deres tid ved siden af deres arbejde på at varetage politisk arbejde i kommuner og regioner.
For at vi kan leve op til ideen bag repræsentativt demokrati, skal vi sikre, at alle har mulighed for at stille op til valg, men vi skal også sikre, at alle, der bliver valgt, har mulighed for at varetage det politiske hverv, der følger med arbejdet som folkevalgt, lige meget om det er på kommunalt, regionalt eller nationalt niveau.
Det politiske hverv kan til tider finde sted oven i ens andet arbejde.
Derfor har vi i Danmark ret til fravær fra vores arbejde på grund af det politiske hverv, som man er folkevalgt til, i en kommunalbestyrelse eller et regionsråd.
Sådan skal det også være, hvis man er folkevalgt i Sverige eller i Tyskland, men arbejder i Danmark.
Det sikrer en del af dette lovforslag, som vi nu førstebehandler.
I Venstre mener vi, at alle forhindringer for at varetage et politisk hverv skal nedbrydes; alle skal have samme mulighed.
Det bør derfor heller ikke være en hindring for at varetage et politisk hverv, at man arbejder i et andet land.
At fjerne denne hindring er et skridt i den rigtige retning i forhold til den aftale, som alle Folketingets partier indgik i april 2013, om at reducere antallet af grænsehindringer i Norden.
Det er meget glædeligt, at det nu sker.
Med alle disse grunde in mente giver det derfor sig selv, at Venstre er positivt stemt over for forslaget.
Den anden del af forslaget handler også om vores repræsentative demokrati.
Det repræsentative demokrati afhænger jo i høj grad af tillid – tillid til de folkevalgte.
Derfor er det afgørende, at vi sikrer, at der er mindst mulig risiko for at sætte spørgsmålstegn ved demokratiets legitimitet i kommunalbestyrelser og regionsråd.
Vi skal også sikre, at der ikke er den mindste tvivl om ansvarsplaceringen i den politiske styring i kommuner og regioner.
Den nuværende dispensationsordning, hvor bl.a. ikkekommunalbestyrelses- og ikkeregionsrådsmedlemmer kan indgå som medlemmer i udvalg, kan give anledning til sådanne spørgsmål og tvivl.
Vi ønsker at undgå den risiko og at undgå, at nogen kan sætte spørgsmålstegn ved legitimiteten, og at der kan skabes tvivl om og mistillid til den politiske styring i kommuner og regioner, så derfor er vi også positive over for forslaget om at afskaffe muligheden for den her dispensationsregel.
Her er det vigtigt at tilføje, at en afskaffelse af den nuværende dispensationsordning ikke vurderes at være til hinder for at inddrage interesserepræsentanter og sagkyndige i det politiske arbejde på udvalgsniveau.
Den mulighed skal vi selvfølgelig opretholde.
Det er også vigtigt at tilføje, at dispensationsmuligheden kun har været i spil i meget få tilfælde, om nogen overhovedet.
Frank Aaen (EL), 2014-11-28:
Det er jo et forslag, som der er bred enighed om her i Folketinget, og det er også et nødvendigt forslag.
Jeg skal ikke trække det i langdrag, men bare sige, at Enhedslisten også støtter det.
Mike Legarth (KF), 2014-11-28:
Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag.
Vi synes, det en god idé, at grænsependlere – ikke bare i Sverige, men også i Norge og Tyskland – kan få den fordel og den ret, som vi jo så giver dem ved at fjerne den grænsehindring, at de samme vilkår gælder i Danmark og i grænselandet, nemlig at der, hvis man skal udføre politiske arbejde, gælder de samme regler i begge lande.
Det må være fair.
Det er rimeligt.
Det er at udvikle demokratiet, og det kan vi kun støtte op om.
I Det Konservative Folkeparti har vi det så også sådan med det andet led i det her lovforslag, der handler om dispensation, at det selvfølgelig og naturligvis skal være borgmesteren, der sidder for bordenden i økonomiudvalget, ligesom det i regionen skal være regionsrådsformanden, der sidder for bordenden i forretningsudvalget.
Så vi synes, det er fint, at den dispensationsordning fjernes, sådan at ansvaret placeres der, hvor det bør være.
De andre småting i lovforslaget, bakker vi også op om.
Så fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti.