runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2015-11-03:
Fra socialdemokratisk side glæder det os meget, at Venstre er med på, at det her ikke skal blive sådan en skrue uden ende, hvor lufthavnen kan blive ved med at pålægge taxabranchen større og større udgifter; først måske 16 kr., så måske 30 kr, så måske 40 kr.
Hvad så med hensyn til det trafikale kaos, vi lidt oplever i omegnen af lufthavnen?
Amagerbladet har skrevet en artikel om det på baggrund af et spørgsmål, jeg har stillet til ministeren.
Men er Venstres ordfører også indstillet på at kigge på håndteringen af det problem, sådan at det problem med taxaer, der holder i tomgang i hele Kastrup og omegn, også bliver håndteret på en mere fornuftig måde end i dag?
Nu virker det jo lidt, som om der er opstået sådan en uhellig alliance mellem den konservative ordfører og Enhedslistens ordfører, som begge er skeptiske over for det her forslag.
Og så kan jeg da ikke lade være med at nævne, hvad også vores glimrende ordfører, hr. Erik Christensen, sagde, nemlig at vi synes, det er positivt, at der kommer et lovforslag på det her område.
Den konkrete udfordring, vi står over for nu, er jo, at den frivillige aftale, som den bliver kaldt, betyder, at de taxachauffører, der kører ind for at tage en passager op, i dag skal betale 16 kr. pr. gang, og det løber altså op i noget med 15 mio. i det hele, som branchen selv skal betale.
Det er jo i det lys, man skal se det, og der vil jeg gerne høre, om Venstres ordfører ikke er enig i, at det er en rigtig god idé at sikre, at der er hånd i hanke med det her, så man ikke pålægger en branche alt for store udgifter og også sikrer, at der er ordnede forhold og ikke det kaos, vi oplever, når taxaerne ikke kan komme til at hente passagerer og andet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Er der ifølge Venstre nogen mulighed for, at man forfølger den her problemstilling gennem sådan almindeligt monopoltilsyn?
Altså, vi har også en konkurrencestyrelse og andre midler, som måske kunne tilsikre, at der ikke sker et misbrug af en monopolsituation.
Jeg spørger igen, fordi jeg ikke bryder mig ret meget om lovgivning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er andre muligheder.
Jeg er faktisk meget splittet med hensyn til det her lovforslag.
På den ene side kan jeg godt forstå bevæggrunden, altså at man godt vil sikre, at der er billige taxaer, hvilket vi har et meget stort problem med.
Det er noget, turisterne klager over, og alle andre, der kommer til København, bliver chokeret over, hvor meget det faktisk koster at få en taxa.
På den anden side har vi ikke rigtig fået dokumenteret, at der er noget misbrug af det her med, at lufthavnen har mulighed for opkræve betaling.
Jeg tænker også, at der er en naturlig interesse for lufthavnen i selv at sørge for, at sådan noget som taxaer er en ydelse, som fungerer for lufthavnen, fordi lufthavnen er i konkurrence med andre lufthavne rundtomkring i verden – det gælder både dem, der ligger tæt på, Malmø og Roskilde, men altså også i forhold til det at være en stor international lufthavn.
Så tænker jeg også, at staten jo ejer en del af lufthavnen derude, og på, om man har mulighed for at udøve sit pres ad den vej.
Så er der ifølge Venstre ikke andre måder at få løst det her problem på?
Hans Andersen (V), 2015-11-03:
Men jeg tror også, at vi kan blive enige om, at rettidig omhu sådan set også er et meget godt begreb, og her har vi taget fat på et tidspunkt, hvor vi kan sige: Jamen der er simpelt hen brug for at ramme det her ind.
Hvordan skal spillereglerne være for helt almindelige menneskers adgang til vores lufthavne?
Hvordan skal reglerne være for den måde, taxavognmænd og andre transportvirksomheder kommer til og fra lufthavnene ?
Det ser vi sådan set frem til at vi kan få på plads med det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Man kunne jo også vente og se, hvordan den frivillige ordning, som har udviklet sig, og som er aftalt i Københavns Lufthavn, udvikler sig, og om den ikke i virkeligheden opfylder behovet, da behovet jo trods alt først og fremmest er opstået omkring Københavns Lufthavn og ikke er noget stort problem udeomkring i provinslufthavnene.
Hans Andersen (V), 2015-11-03:
Vi finder, at der er brug for ordnede forhold også i Københavns Lufthavn og andre lufthavne i Danmark, og det her er et forslag, der sådan set rammer reglerne ind, og så er det da fint, hvis den ordning, der er blevet iværksat i Københavns Lufthavn, efterfølgende kan godkendes af transport- og bygningsministeren.
Så er vi sådan set rigtig langt med at sikre fri og lige adgang også til vores lufthavne
, så det ser vi frem til.
Der er da mulighed for i vores lovbehandling at stille spørgsmål til ministeren om, om der er andre muligheder.
Men jeg anser sådan set det her lovforslag som den bedste måde at håndtere det på, altså at vi fortsat har fri og lige adgang til lufthavnen, og at man får ordnede forhold i forhold til f.eks. taxaers anvendelse af og ankomst til lufthavnen.
Så synes jeg, at man skal bide mærke i, at det jo ser ud til, at der her bliver en samfundsøkonomisk gevinst.
Altså, taxavognmænd og taxachauffører kommer sådan set fremadrettet til at bruge meget mindre tid i lufthavnen til at holde i kø og kan bruge deres tid på det, de er sat i verden til, nemlig at betjene kunderne ved at køre dem fra A til B.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Hr. Rasmus Prehn er en fremragende taler, der forstår at tviste tingene, når det skal være.
Det er dejligt at høre på.
Den frivillige ordning i Københavns Lufthavn er fra den 5. oktober.
Der er der jo almindelige regler for – og det er faktisk også noget af det, jeg nævnte – hvem der har vejmyndigheden.
Det er vejloven og loven om private fællesveje og færdselsloven, som regulerer det her.
De har rigeligt at lave i forvejen, det er jeg med på, men det er jo der, man går hen.
Så jeg synes ikke, det er nogen begrundelse for at lave den her lovgivning.
Hans Andersen (V), 2015-11-03:
Vi ser frem til, at vi med den her lovgivning kan få nogle trafikledelsesordninger, der er gennemsigtige, og hvor den pris, der bliver opkrævet, er i overensstemmelse med de omkostninger, som der er ved at drive den her ordning.
Det ser vi frem til.
Jeg vil i dag ikke stå og spå om, hvad den pris bliver, men vi har da sikret, at der er en ramme omkring det, så det her ikke bliver, hvad skal man sige, den måske mest indtægtsdækkede virksomhed for Københavns Lufthavn.
Jeg synes, de skal tjene penge på at stille Københavns Lufthavn til rådighed for alle de flyfirmaer, der har lyst til at flyve os og andre kunder ud i verden.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg har lidt svært ved at se forbindelsen mellem, at der er køer derude, og så det her lovforslag.
Altså, lovforslaget her sikrer, at det ikke bliver for dyrt for taxaerne at holde i lufthavnen.
Hvis man sikrer, at det er billigt for taxaerne at holde i lufthavnen, gennem lovgivning, må der jo være flere taxaer, der holder derude og venter.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-03:
Jeg nåede det lige i sidste øjeblik.
Det lyder jo flot, når hr. Rasmus Jarlov fra Det Konservative Folkeparti taler imod det her lovforslag.
Som jeg nævnte i et af mine tidligere spørgsmål, er der i denne uges Amagerbladet en større artikel om, at taxaerne er begyndt at bruge villavejene i Kastrup som parkeringspladser.
Nu har jeg jo noteret mig, at Det Konservative Folkeparti sådan har iklædt sig en ny grøn farve og gerne vil markedsføre sig lidt på det miljømæssige spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg vil sige, at Det Konservative Folkeparti som udgangspunkt er ret skeptisk over for det her lovforslag.
Vi vil se frem til udvalgsbehandlingen og også til yderligere input til loven her, men umiddelbart bryder vi os ikke ret meget om at lave lovgivning, hvor der ikke er et dokumenteret behov for den.
Jeg har svært ved at se, og jeg har heller ikke rigtig kunne få nogle andre til at svare på det, når jeg har spurgt her før, om der skulle være sådan et dokumenteret behov for den her lov.
Det er selvfølgelig meget komplekst, fordi der også er argumenter, der taler for, at man laver en regulering.
Der er konkurrence, men man kan diskutere, om graden af konkurrence er stærk nok.
På den anden side vil jeg sige, at jeg dog også mener, at taxaselskaberne er ret stærke.
De har også en form for monopolstilling, og de vil også være i stand til at kunne forhandle sig frem til rimelige vilkår.
Om de vilkår, der så er nu, mener jeg, at det ser ud til, at de er rimelige.
På den baggrund kan jeg ikke se behovet for, at vi går ind og laver lovgivning.
Jeg synes, man skal være meget varsom med det, og jeg synes, at når der er kræfter, som regulerer priserne, så er det som udgangspunkt ikke det rigtige, at man politisk går ind fastsætter priserne, når der er tale om frivillige aftaler mellem private aktører.
Så vi forholder os ganske skeptisk til lovforslaget her.
Karsten Hønge (SF), 2015-11-03:
Vi glæder os over, at det går så godt med Københavns Lufthavn, og også at man her forbereder sig på en fremtid med endnu mere trafik, for man må jo sige, at det er på tide at få reguleret adgangsforholdene omkring lufthavnen.
Og med det, der ligger her, synes vi, det er godt, at der leveres sådan en fleksibel tilgang, hvor det bliver gratis for de private, der holder i kort tid, og med en begrænset betaling for taxaerne.
Så kan man meget berettiget rejse diskussionen om, hvorvidt det i sådan en situation er nødvendigt med en lovgivning.
Vi havde for så vidt gerne set, at den frivillige aftale havde haft mulighed for at køre i en længere tid, men når nu situationen er, at de skriftkloge i ministeriet mener, at det er det her, der skal til, så støtter SF lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Men De Radikale er jo normalt ikke et planøkonomisk parti.
Normalt er det et markedsøkonomisk parti, som går ind for, at konkurrencen regulerer, hvor meget tingene skal koste.
Hvorfor sker det lige i det her tilfælde?
Det sker jo også på mange andre områder, at vi har en stor virksomhed, som har nogle små underleverandører, som arbejder sammen.
Skal vi så også gå ind at regulere det på mange andre områder?
Hvorfor skal vi i det hele taget – det er sådan mere principielt – beskytte et monopol, som taxabranchen også er?
Der er en begrænsning på, hvor mange der må køre taxa.
Så jeg synes, det er meget kompliceret at gå ind og lave en politisk regulering af priserne på det her område.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-03:
Nu er hr. Rasmus Jarlov og jeg jo bare politikere, så når jeg siger, at jeg ikke kan vurdere, er det mig, der ikke kan vurdere, hvad der er rimeligt, at det skal koste.
Men der kan Transportministeriet gå ind at se, hvad udgifterne er fra lufthavnens side, og se, om det svarer til den pris, man nu opkræver.
Det, der er udfordringen her, er, at lufthavnen er en stor virksomhed, og det er Københavns Lufthavn, vi snakker om, og de kan jo presse de her mange, mange små virksomheder til at betale mere, end hvad der er rimeligt.
Der synes jeg at det er fair, at vi beskytter de her små virksomheder ved at gå ind og kigge efter i sømmene, om man nu rent faktisk tager den pris, som det koster at betjene lufthavnen, eller om man lige tager lidt ekstra for at kunne udbetale det til sine aktionærer.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-03:
Jeg undrede mig lidt over en enkelt passage i hr. Andreas Steenbergs indlæg.
Den radikale ordfører sagde, at han ikke kunne vurdere, hvor meget det bør koste at holde derude.
Det undrer mig, at De Radikale er klar til at gribe til lovgivning om, hvor meget det skal koste at holde derude, hvis man ikke kan vurdere, hvor meget det bør koste.
Der er konkurrence.
Der er også i en vis grad mulighed for at bruge andre lufthavne, og der er også en interesse i, at man selv som lufthavn holder priserne på et nogenlunde acceptabelt niveau.
Er det ikke kræfter nok?
Er der et dokumenteret behov for det?
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-03:
Jeg vil også gerne være med til at lave taxaloven om.
Det vil jeg gerne give Det Konservative Folkeparti håndslag på.
Det synes jeg man skulle gøre.
Udfordringen er, at taxavognmanden ikke kan sige, at vedkommende henter passagererne ved en anden lufthavn, fordi der kun er én lufthavn.
Derfor er det jo lufthavnen, der har fat i den lange ende, fordi den har monopol på at levere passagererne, for det er kun den lufthavn, man kan flyve til – i hvert fald, hvis man vil flyve til København.
Der tror jeg bare, at de her små virksomheder står skidt, når de skal ind at forhandle med lufthavnen, fordi den jo bare kan sige: Hvis ikke I vil betale, hvad det koster, kan I ikke få lov at køre passagerer fra lufthavnen og ind Københavns centrum.
Det er derfor, jeg synes, det er fornuftigt at gå ind og lave noget regulering.
Jeg synes, det her er et rigtig vigtigt lovforslag.
I et år eller to har man her i København diskuteret, hvor meget Københavns Lufthavn måtte tage for, at taxaer og busser måtte komme til lufthavnen og køre mennesker rundt.
Det er der i hvert fald også mange i branchen der har følt.
Nu er det jo med i debatten i dag, at der er blevet lavet en frivillig aftale.
Men jeg har i hvert fald talt med nogle parter ude i branchen, som siger, at den stadig er for dyr, og det kan jeg jo ikke svare dem på, for jeg ved ikke, hvad der er den rimelige pris for at få lov at komme og hente nogle folk i lufthavnen.
Jeg synes, det er fair nok, at man kan tage en pris, fordi det koster nogle penge at have noget infrastruktur og have noget mandskab, der kan få folk hen til taxaer og busser osv., men jeg ved ikke, hvad der er den rimelige pris.
Derfor er en god idé, at vi nu laver noget regulering, hvor transportministeren, Transportministeriet, får hjemmel til at foretage en vurdering og så også få lufthavnen til at rette ind, hvis de tager for mange penge.
Vi skal huske på, at tager en lufthavn for mange penge, så går det ud over dem, der transporterer sig, det går ud over turismen, og det går også ud over nogle af de små virksomheder, nogle små busselskaber eller taxavognmænd.
Det synes jeg ikke er rimeligt, så derfor skal vi beskytte de små, som jo ikke har en stor forhandlingskraft over for en stor lufthavn, når der skal sættes priser.
Derfor støtter Radikale Venstre det her lovforslag og er rigtig glade for, at den nye Venstreregering har fremsat det.
Jeg ved ikke, hvad der ligger bag den forhandling, der har været.
Det var jo fremme på et tidspunkt, at taxavognmændene slet ikke kunne få lov til at komme ind på lufthavnens område.
Så kan det jo godt være, at de nu har fået en aftale om, at de kan få lov til at komme ind mod at betale et forhøjet beløb.
Det ved jeg ikke.
Det er derfor, jeg gerne vil have, at Trafikstyrelsen har mulighed for at gå ind og vurdere det her.
Svarer det, man nu tager, for at taxaerne må komme ind på lufthavnens område, til de omkostninger, der er?
Jeg synes, det er rimeligt, at vi finder ud af, om det er det rigtige, der er fundet.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Nu er der jo lavet en frivillig aftale, skulle man så ikke afvente og se, om den fungerer?
Jeg har meget stor sympati for det, og jeg er meget, meget enig med ordføreren i, at det her i høj grad handler om at beskytte eventuelle små taxaselskaber imod det store monopol, som Københavns Lufthavn jo har.
Men nu har man jo rent faktisk lavet en aftale, som tilsyneladende, i hvert fald indtil videre, roses af begge parter i branchen.
Og så er det, jeg siger om proportionaliteten: Er det ikke voldsomt med lovgivning, når man faktisk har noget, der fungerer?
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-03:
Jamen det kan sagtens være, at den her frivillige aftale egentlig er udmærket.
Det er bare svært for mig at vide.
Det er også svært at vide, om lufthavnen på et tidspunkt kører de her små transportvirksomheder over og så lige skruer prisen op til noget urimeligt.
Det er derfor, jeg synes, det er fornuftigt, at vi har nogle redskaber, så vi politikere, der skal sørge for, at hele vores samfund har de bedste vilkår, har en mulighed for at gå ind og regulere det her, i tilfælde af at nogle små virksomheder er blevet behandlet dårligt af en stor virksomhed, som jo gerne vil udnytte, at de har et monopol.
Det er jo dem, der ligesom leverer passagererne via de fly, der kommer ind.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-03:
Det er lige til hr. Andreas Steenbergs bemærkning om den frivillige aftale.
Det er jo meget gængs, at man snakker med den taxachauffør, som man kører med, og så er det den folkelige opinion.
Jeg står med det sidste nummer af DanTaxis medlemsblad fra oktober 2015, og der roses ordningen jo altså.
Der står: Flot start for det nye system i Københavns Lufthavn.
Og så bliver alle reglerne opremset.
Det, de navnlig slår på, er, at der sker en fair fordeling mellem de forskellige taxaselskaber.
De har jo forskellige størrelser og har forskellig størrelse på deres flåde.
Der sker en fair fordeling af køreturene.
Så der er indtil videre ros fra DanTaxi.
Christian Poll (ALT), 2015-11-03:
Tak for det.
Alternativet forstår og anerkender, at der igennem en længere periode har været markante udfordringer med styringen af taxabetjeningen i og omkring Københavns Lufthavn, og vi har set på det her lovforslag, som vi som udgangspunkt agter at tilslutte os, fordi det sætter nogle forholdsvis faste rammer op omkring både taxabetjeningen og den private adgang og sikrer fri og lige tilgængelighed til lufthavnen.
Villum Christensen (LA), 2015-11-03:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil lægge mig i slipstrømmen af Enhedslisten.
Det er jo ikke så tit, man får lov til at starte sin tale med det.
Man kan jo sige, at lovforslaget, vi her har til behandling, er en af den slags love, vi helst ikke skal have for mange af i Folketinget.
Hvorfor siger jeg nu det?
Jo, for på den ene side har vi at gøre med private virksomheder, som er i deres fulde ret til at prissætte deres produkter, som de har lyst til.
Det er som udgangspunkt særdeles sjældent, at det er en statslig opgave at blande sig i markedsdannelsen.
Man skal i hvert fald tænke sig rigtig godt om, før man går ad den vej.
På den anden side har vi jo også her med en opgave at gøre, som kan have et vist monopollignende præg, som flere har været inde på, og som kan kræve en særlig samfundsmæssig bevågenhed, da rigtig mange mennesker f.eks. er nødt til at gå ud og ind af lufthavnen hver evig eneste dag.
I dette tilfælde skal vi forholde os til en problemstilling, hvor der tilsyneladende allerede er indgået frivillige aftaler om et trafikledelsessystem, som det nu engang hedder, og jeg noterer mig også, at man allerede har mulighed for vederlagsfri af- og pålæsning inden for det her kvarter, som lovforslaget også foreskriver.
Hvis det er korrekt, kan man spørge sig selv, om det så er nødvendigt med lovgivning.
Hvis vi som lovgivere skulle være utrygge ved, at man grådigt udnytter et de facto-monopol og malker systemet, som vi har hørt det, til ugunst for transportaktører og passagerer, synes jeg hellere, vi skal starte med at bede om et regnskab fra lufthavnen og give selskabet mulighed for at redegøre for økonomien og altså med andre ord sikre ministeriet – samfundet, kan man sige – at der er tale om et lukket kredsløb og naturligvis revisorpåtegnet, som sådan noget skal være, så der er sikkerhed for, at kun rimelige og det, man kalder henførbare omkostninger, tælles med; altså en slags hvile i sig selv-ordning, som vi kender fra mange andre selskaber.
I dag er det sådan, at staten ejer omkring 40 pct. af Kastrup Lufthavn.
Sådan er jeg i hvert fald orienteret.
Så det vil i øvrigt også undre mig, hvis ikke staten har mulighed for at gøre sine interesser gældende uden at skulle diske op med et lovforslag, der regulerer en virksomheds fri næring.
Et lovforslag rettet mod sig selv bør i hvert fald ikke være det første, man tyer til, efter vores opfattelse.
Hvis det ender med lovgivning på området, synes jeg, vi skal have oplyst, hvilke konsekvenser det så kan tænkes at have for de allerede indgåede aftaler, som er frivillige.
Vi skulle nødig ende med at opnå det modsatte af det, vi egentlig ønsker.
Så til slut vil jeg bare sige, at som lovforslaget ser ud nu, er vi meget betænkelige, men vi vil selvfølgelig ikke afvise, at vi kan blive klogere i udvalgsarbejdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Altså, hele ideen med budgetlofterne er jo at fastlægge rammerne for, hvad økonomien kan tåle her i landet, uden at vi kommer i konflikt med EU's vækst- og stabilitetspagt eller vores egen budgetlov eller vores fælles mål om i 2020 at have balance mellem indtægter og udgifter.
Det er ligesom det, der indrammer den økonomi, vi arbejder med.
Derfor er det en guideline og en ramme om det, den økonomiske politik kan tåle.
Så kan et flertal i Folketinget vedtage reformer, og jeg håber da også, at vores regering vil være i stand til at gennemføre reformer, der frigør midler, eller hvor vi bruger penge.
I den her finanslov bruger vi nu 2,4 mia. kr. på sundhed og ældre, et markant løft på det område, og sådan vil det jo udvikle sig i årene fremover.
Så jeg kan ikke stå her i dag og sige, hvad de her penge lige præcis vil gå til.
Jeg synes, at det er en underlig, en mærkelig diskussion at have, at Enhedslisten synes, at vi har opnået en idealtilstand, og at man slet ikke kan omprioritere i det her samfund.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-04:
Jamen mit første spørgsmål er: Hvorfor vil ministeren ikke bare svare på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål?
Hr. Pelle Dragsted spørger: Skal den ene procent, man vil hugge fra kommunerne næste år og de kommende år, anvendes til skattelettelser, eller skal den tilbageføres til den kommunale velfærd?
Det burde da ikke være så svært at svare på det og sige: Ja, de bliver tilbageført til kommunerne, vi vil som regering bare lige have snor i, på hvilke velfærdsområder de bliver brugt.
Eller sige: Nej, de skal bruges til skattelettelser, fordi det er den sikre vej til vækst i Danmark.
Hvorfor kan ministeren ikke bare give et enkelt svar på det?
Uanset hvad ministeren skyder Enhedslisten i skoene, kan det ikke tilsløre det faktum, at ministeren ikke vil forholde sig til spørgsmålet.
Jeg spurgte: Hvad er ministerens holdning?
Hvad er ministerens formål med at tage de her penge fra kommunerne?
Skal de tilbage til kommunerne, så de kan bruges til velfærd, eller skal de bruges til skattelettelser?
Det er da meget nemt at svare på, om ministeren har en holdning til det.
Men spørgsmålet er jo, om ministeren ikke indirekte har svaret i sit svar til hr. Christian Rabjerg Madsen, hvor ministeren siger, at der er masser af effektiviseringsmuligheder i kommunerne, uden at det går ud over velfærden.
Dermed har ministeren vel også sagt, at de penge ikke kommer tilbage til velfærd, at de skal bruges til skattelettelser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Men jeg bliver bare nødt til at sige til hr. Pelle Dragsted, at der ikke er nogen sammenhæng mellem udgiftslofterne og en skattereform, en velfærdsreform eller en arbejdsmarkedsreform.
Lofterne er fastsat for at sikre, at vi har en sund økonomi, så vi i det hele taget kan betale for alle de ting, vi gerne vil give til danske borgere.
Jeg mener, at det måske er for meget at nævne Grækenland, men vi ser jo i disse år, hvad konsekvensen er, hvis man er uansvarlig med økonomien.
Så det, vi lægger vægt på, er ansvarlighed.
Og de lofter der siger ikke noget om, hvilken politik der skal gennemføres i det her land.
Det bliver op til et flertal i Folketinget.
Jamen vi har et fundamentalt forskelligt syn på det, hr. Finn Sørensen.
Jeg synes, at vi skal passe på skatteydernes penge.
Vi skal sørge for, at vi får noget for pengene, og hvis den mindre effektive kommune blev lige så effektiv som den effektive, ville Finn Sørensen se, at der ville være 1,8 mia. kr. til rådighed for kommunerne.
Nogle kommuner har dobbelt så høje administrationsudgifter som andre kommuner.
Der er da noget at komme efter, og jeg synes ikke, at man bare kan sige: Nej, det skal vi ikke røre, fordi tingenes tilstand er, som de er.
Nej, vi skal hele tiden arbejde for, at vi får mest muligt for skatteydernes kroner.