runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-21:
Tak for det.
Det var jo rart lige at høre og blive præsenteret for forslaget nu – det her forslag til vedtagelse, som vi jo ikke er en del af og heller ikke ønsker at være en del af.
Men jeg vil bare spørge Venstres ordfører – for det synes jeg er ret væsentligt, når nu det netop er Venstre – om man ikke har været opmærksom på det løfte, som Venstre har givet.
Det går godt nok helt tilbage til 2006, men det var, da spørgsmålet om digital post først kom ind i debatten, hvor den forhenværende statsminister, Anders Fogh Rasmussen, faktisk højt og helligt lovede, at det ville ske på frivillig basis.
Det var i det oplæg, der hed »Fremgang, fornyelse og tryghed«.
Men det står altså på side 91 i det oplæg, som Venstre kom med.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-21:
Jo, og hvis man går op i kommunen og siger, at man er lidt smådum og ikke rigtig kan finde ud af det her, kan man også blive undtaget.
Der er det bare, at jeg rejser problemet: Hvor mange borgere gør det?
Altså, det vil jo ikke sige, at man er smådum, men man har alle de der problemer, som blev listet op her.
Men der er altså også vældig mange borgere, som har en blufærdighed, og som ikke ønsker at gå op på borgerservice på kommunen og sige alle de her ting og bede sig fritaget, eller som måske ikke kan finde ud af det, som måske ikke har en nabo eller et familiemedlem eller andre, der kan følge en op på kommunen for at gøre det, og som slet ikke er opmærksom på, at det kan lade sig gøre.
Det er, som om vi er blevet et samfund, hvor man bare kan gå op på kommunen, og så kan man sige dit og dat.
Hvis jeg nu f.eks. ikke ønsker at blive tilmeldt det her, kan jeg så bare gå op og sige, at det har jeg bare ikke lyst til?
Eller hvad?
Det vil da skabe et problem, det er jeg fuldstændig overbevist om.
Jeg vil meget gerne have en debat senere, når det her fører noget mere med sig, for at se, om vi virkelig sparer 1 milliard.
Det tror jeg faktisk ikke vi kommer til.
Hvad med den store gruppe af mennesker, som ikke bliver omtalt i finansministerens besvarelse, og som ikke er en del af det?
Hvor er de henne?
Hvor er hele klageadgangen, altså alle de mennesker, der vil klage over de her ting?
Jeg tror ikke et øjeblik på, at det her vil give en besparelse.
Det vil Rigsrevisionen måske komme frem til i løbet af en årrække, altså at det her var noget, der ikke skulle have været iværksat, og at den milliard, man regnede med, på ingen måde kom til at passe.
Det lyder godt, lad os bare bruge nogle flere penge på velfærd.
Men lad os først og fremmest finde ud af, hvor pengene kommer fra, og at det er den reelle milliard.
Det ville da være dejligt.
Men er der nogen, der tror på det – andre end dem, der sidder her på stolene og ønsker det her, altså at der bliver en besparelse på 1 milliard?
Jeg tror ikke et øjeblik på det, men det kan vi i hvert fald komme tilbage til og få afkræftet eller bekræftet.
Jeg kan kun svare, som jeg har gjort to gange nu til to ordførere, at jeg synes, at man skal forholde sig til det her, som forespørgslen er rettet imod, og svare på det fra ordførernes side, men man kommer forhåbentlig tilbage til, hvordan man stiller sig til det her forslag til vedtagelse.
Det håber jeg da at ordføreren vil svare på.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Tak, formand.
Jeg bliver nødt til at vende tilbage.
Dansk Folkeparti har stillet en forespørgsel, der lyder: Hvad kan finansministeren oplyse om regeringens digitaliseringspolitik?
Og det handler jo altså om meget, meget andet end bare lige præcis digital post.
Så snakker fru Pia Kjærsgaard om, at der måske er brug for et dansk forår.
I foråret 2013 stemmer Dansk Folkeparti for, at der skal være obligatorisk digital selvbetjening, når det gælder valg af læge, navngivning, navneændring, erklæring om faderskab, cykeltyverier og mange flere ting.
I foråret 2014 stemmer Dansk Folkeparti for, at der skal være obligatorisk digital selvbetjening i forhold til byggetilladelser, forældremyndighed, separation og skilsmisse.
Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, at man nu simpelt hen står og mener, at tvang er ganske horribelt osv., når man de sidste tre forår i streg selv har stemt for det?
Karin Gaardsted (S), 2014-11-21:
Jamen selvbetjeningsmodulet handler da i allerhøjeste grad om digitalisering.
Men nu til et andet spørgsmål: Hvor har Dansk Folkeparti tænkt sig at finansiere den milliard, som de ikke ønsker at spare ved hjælp af digitalisering?
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg tror ikke, det er specielt meget nemmere.
Og som jeg svarede fru Stine Brix, vil jeg meget gerne komme tilbage til de yderligere spørgsmål, der også er i hele den her digitaliseringsproces, som jeg synes vi bevæger os mere og mere ind i.
Så derfor kommer jeg meget gerne tilbage til den anden del af det.
Men det, jeg ønsker at holde opmærksomheden på i forhold til i dag, er altså hele det her med digitaliseringen som sådan, som jeg også synes at andre ordførere måske burde koncentrere sig om i stedet for at forsøge at flytte debatten et andet sted hen.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-21:
Jeg synes, det er ærgerligt.
Ordføreren må have haft ørepropper i ørerne, da fru Pia Kjærsgaard holdt sin ordførertale, for det her handler jo ikke om en skræmmekampagne.
Det handler simpelt hen om at tage hensyn til de borgere, som ikke magter at agere i det digitale system.
I forhold til KL: Der står jo inde på KL's hjemmeside, at KL og regeringen er enige om at gøre det obligatorisk for de borgere, der kan betjene sig selv digitalt; det er meget interessant.
Samtidig står der på hjemmesiden, at man kun kan framelde sig, hvis man møder op personligt.
Så det kunne jo godt være, at ordførerens parti skulle rette henvendelse til KL om den hjemmeside og ligesom sige til dem, at man altså ikke behøver at møde op personligt, efter hvad vi kunne høre ministeren sige i sin besvarelse.
Bekymringen går på de borgere, der har en sygdom som demens eller et handicap, der gør, at de ikke kan møde op personligt og blive fritaget for den digitale post; det er i forhold til ikke at kunne underskrive en fuldmagt og ikke at have nogen nærtstående pårørende til at hjælpe sig.
Er ordføreren overhovedet ikke bekymret for den gruppe?
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Det kan man også i det her tilfælde.
Hvis man er så svært dement, at man ikke er i stand til det her, så har man jo noget hjælp, en hjemmehjælper eller andre, og så kan man da gå ned på kommunen og sige, at der er et problem her.
Det tænker jeg, sådan må det altså være, for hvordan løste vi ellers mange andre ting i det her samfund, som den demente også har svært ved at tage stilling til?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-21:
Nu sagde ministeren i sin tale i forbindelse med det med at møde personligt op, at man kunne bruge en fuldmagt.
Men anerkender ordføreren ikke, at det ikke er alle mennesker, der er i stand til at give en fuldmagt væk?
Det kan være den demente, som ikke har mulighed for at underskrive en fuldmagt.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Synes ordføreren ikke, at der er nogen udfordringer i forhold til det, altså at man måske er dement og ikke kan underskrive en fuldmagt, og hvad skal den demente borger så gøre?
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Den borgernære service kan da næsten ikke blive bedre med den digitale platform – for dem, der kan finde ud af det.
De får da nogle unikke muligheder for at komme tæt på det, fordi man er derinde og man er inde at lave de der digitale ting.
Ja, så kan man da garanteret nævne nogle eksempler ude i Udkantsdanmark, hvor der er nogle problemer med, at man centraliserer nogle ting, og at det er svært at få den hjælp.
Men jeg er nu af den opfattelse, at har man svært ved det her, og vil man have hjælp til det her, og vil man fritages for det her, er der masser omkring en, der har mulighed for at støtte og vejlede og hjælpe med det her.
Så jeg er ikke så bekymret som fru Karina Adsbøl.
Jeg kan huske fra mine yngre dage, at det jo var et fravalg, man lavede på organdonation, mens det i dag er et tilvalg, og det har betydet, at vi rent faktisk ikke har så mange organer, så det var derfor, jeg brugte spejlbilledet.
Og jeg mener stadig væk, at det her er en rigtig god løsningsmodel.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-21:
Grunden til, at jeg tog ordet, var, at ordføreren sagde, at man kunne bruge det spejlbillede omkring organdonation.
Jeg tænker, at det er en fuldstændig anden diskussion, for der handler det jo om, at man donerer nogle af sine organer, og det er jo ikke et spejlbillede, som jeg i hvert fald finder hører til her.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Hvordan forholder ordføreren sig til det i forhold til den borgernære service?
Det er jo sådan, at SFI har lavet en spørgeundersøgelse, og i den forbindelse problematiseres det, fordi der er bekymring for, at kontakten til den borgernære service mistes.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Jeg er da helt enig med fru Karin Nødgaard i, at vi skal holde øje med, at også hjemløse kan finde ud af det her eller få hjælp til det.
Jeg ved jo da lige tilfældigvis, at der er rigtig mange, der støtter og hjælper og vejleder vores hjemløse medborgere i alle mulige andre sammenhænge.
Og der tænker jeg, at det da også er en mulighed i den her sammenhæng enten at få dem på den digitale post eller at få dem fritaget fra det.
Altså, er der eksempler på, at de får afslag på det?
Den bekymring, som jo netop er udtrykt i det her fælles forslag, tilgodeser da i allerhøjeste grad de risici, der er ved det her, og åbner mulighed for fritagelse, sådan som jeg læser det.
Men det kan godt være, jeg er lidt tungnem.
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg kunne så godt tænke mig at følge lidt op på det.
I forslaget til vedtagelse læser hr. Finn Thranum op, at forløbet foreløbig har været tilfredsstillende osv.
Så vil jeg egentlig gerne høre, om ordføreren mener, at det er tilfredsstillende, når man så sent som for få dage siden fik at vide, at totredjedele af de hjemløse faktisk slet ikke aner, hvad digital post er.
Er det så egentlig forløbet tilfredsstillende, når man hører sådan nogle tal?
Det kan godt være, at den gruppe som gruppe i samfundet ikke er kæmpestor, men det er jo netop den gruppe, som vi skal bekymre os om, i forhold til alt det, der nu sker.
For der kan godt være nogle konsekvenser.
Som vi hørte tidligere, skriver man faktisk under under strafansvar osv., når man skal bede om fritagelse.
Men det er ikke sikkert, at de er klar over det.
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Jamen jeg mener, vil jeg sige til fru Karin Nødgaard, at de svage og de udsatte og de ældre og dem, der ligesom overhovedet ikke er indstillet på det her, kan blive fritaget.
Min mor er da et godt eksempel.
Hun har evnerne til det, hun har bare ikke viljen og lysten til det.
Hun blev fritaget for det.
Så det er da et rigtigt skoleeksempel på, hvordan tingene ikke er så firkantede, som det bliver stillet op her.
Det er da korrekt, at vi hylder princippet om det frie valg, men lige i den her sag vil vi gerne støtte op om digitaliseringen og hele den proces – ikke mindst besparelsen på 1 mia. kr., som kan bruges mange, mange andre gode steder.
Det vil vi gerne være med til at støtte.
Og så kan vi jo nævne andre steder i samfundet, hvor der er noget, der heller ikke er frivilligt, men som vi også sammen har vedtaget.
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg ved, at på mange andre områder ynder Venstre jo at tale om borgernes frie valg.
Nu sidder jeg selv som socialordfører, og på det område ved jeg at der har været mange debatter om det, hvor jeg hver gang hører Venstres ordfører ytre, at man går ind for det frie valg for borgerne.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre hr. Finn Thranum kommentere det i forhold til netop det her område med digitalisering:
Hvorfor skulle man egentlig ikke bare gøre det frivilligt?
For det er jo sådan set dem, som Dansk Folkepartis bekymring først og fremmest drejer sig om lige nu, og ikke dem, som bare er parate til digitaliseringen.
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Altså, det er jo et spørgsmål om, hvordan man vender sagen.
Jeg synes, det her lægger op til, at man frivilligt kan melde fra.
Jeg kan tage mit eget eksempel.
Jeg har selv en dejlig frisk mor på 88 år, som i den grad ikke vil have noget som helst med noget, der er digitalt, at gøre.
Det er såmænd ikke, fordi hun ikke har evnerne.
Hun har bare det princip, at det vil hun ikke, ligesom hun heller ikke vil bruge en mobiltelefon.
Jeg blev overrasket over, at jeg ikke selv skulle til at hjælpe min mor med et få meldt fra til det her, for da jeg snakkede med hende, sagde hun, at det havde hun styr på.
Det havde hjemmehjælperen hjulpet hende med at få lavet.
Så det havde hun styr på, og hun havde ikke følt, at der var noget flovt ved at gå hen og sige, at hun gerne vil blive ved med at have de forhold, som hun har haft hele tiden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-21:
Der er jo forskel på tilvalg og fravalg, når man diskuterer frivillighed.
Altså, tilvalg er frivillighed.
Fravalg er ikke frivillighed.
Sådan må det jo være.
Det er da i hvert fald sådan i min terminologi, at man vælger noget til, og det gør man frivilligt.
Hvis man først skal vælge fra og have den ulejlighed – den umulighed, som det er for mange – så synes jeg ikke, det har noget med frivillighed at gøre.
Stine Brix (EL), 2014-11-21:
Jeg nævner det også, fordi den digitale selvbetjening jo er en hjørnesten i hele digitaliseringsprocessen og en del af de lovforslag, der har været omkring digitalisering.
Der er jo en fjerde bølge, som vi også venter kommer, som handler om flere ting, hvor det skal gøres obligatorisk, at man skal ansøge digitalt, altså de her selvbetjeningsløsninger, og jeg synes da, at det vil være rigtig godt, hvis Dansk Folkeparti vil kigge kritisk på det også, ligesom man måske skulle diskutere, om de øvrige ting, man allerede har vedtaget ved lov nu, også skulle være tvunget, og at man skal ansøge digitalt.
Så det er en del af digitaliseringsprocessen, når vi kigger på selvbetjening, og jeg mener, at der er præcis det samme på spil, som der gælder i forhold til den digitale post.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-21:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg her taler på vegne af SF's EU-ordfører, Holger K. Nielsen, som desværre ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag.
SF støtter forslaget om den nye ordning for EU's egne indtægter.
Med et samlet budget på 7.500 mia. kr. skal EU's budgetkampe jo gerne handle om, hvad EU skal leve af i fremtiden, og hvordan vi får skabt vækst i den skrantende europæiske økonomi med nødvendige investeringer inden for innovation, forskning og energi.
Men EU-budgettet viser et tydeligt behov for at gøre op med den absurde forskelsbehandling, som gør, at nogle af EU's mest velstående økonomier har sat sig tungt på urimelige rabatter.
SF delte derfor begejstringen, da det sidste år lykkedes statsministeren at sikre korrektioner af budgettet, så Danmark ikke længere skal betale andre rige landes rabatter.
Det var en aftale, som resulterede i en dansk milliardbesparelse på betalingerne til EU de næste 7 år.
Derfor støtter SF forslaget, der gør det muligt for regeringen at tiltræde aftalen om EU's budget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Tak for ordet.
Jeg står her faktisk på vegne af den nye radikale EU-ordfører, hr. Helge Vagn Jacobsen, som desværre er forhindret i at være her i dag.
Han er i udlandet i embeds medfør, men jeg skal berette følgende på vegne af ham: Det europæiske samarbejde handler om mennesker.
Derfor skal vi sammen i Europa sikre vækst og beskæftigelse, gå forrest i kampen for et bedre klima og miljø og sikre freden i Europa.
At have et arbejde betyder alt for os som mennesker.
Det giver mulighed for, at man kan forsørge sig selv og sin familie; det giver en tro på sig selv og dermed en tro på fremtiden.
Det gælder, uanset om man er dansker, portugiser eller polak, kvinde eller mand, ung eller gammel.
For danske arbejdspladser og dansk erhvervsliv er det helt afgørende, at Europa er konkurrencedygtigt, og derfor er vi glade for, at der med Europas nye budget sker en markant forøgelse af midlerne til forskning og udvikling for at fremme vækst og beskæftigelse.
Det er penge til f.eks. udvikling af transportnet, energinet og digitale net.
Det handler om arbejdspladser, også i Danmark.
Vores klima og miljø betyder alt for os som mennesker.
Vi skal kunne se os selv og vores børn i øjnene, når vi cykler ned til børnehaven og går en tur i skoven eller bader i havet, og kunne sige, at vi faktisk gjorde en forskel i Europa.
De fælles klimamål for de europæiske lande er en milepæl i den forbindelse.
Aftalen om EU's budget indeholder også en generel målsætning om, at mindst 20 pct. af EU's udgifter i perioden skal gå til at nå målene for klimaindsatserne.
Dette skal vi fra dansk side holde øje med kommer til at ske. Fred og sikkerhed i Europa betyder alt for os som mennesker.
For Radikale Venstre er EU også fredens projekt.
Det er gennem samarbejde, dialog og gensidig respekt for medlemslandenes forskelligheder, at vi sikrer freden i Europa.
EU's budget handler grundlæggende om at sikre dette fortsatte samarbejde.
Regeringen har tilsluttet sig den samlede aftale, som vi behandler i dag, om EU's flerårige ramme for 2014-2020 på Danmarks vegne efter mandat fra Folketingets Europaudvalg.
Dette støtter vi naturligvis fra Radikale Venstres side, og vi værdsætter også, at det i forhandlingerne er lykkedes at få en rabat til Danmark på 1 mia. kr. om året.
Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Tak for det.
Denne sag var i Europaudvalget for 2 år siden.
Den 2. november 2012 bad finansministeren om mandat i Europaudvalget.
Det handlede bl.a. om, at finansministeren ville kæmpe for rabat til Danmark, 1 mia. kr. mindre i kontingent, og samtidig ville finansministeren kæmpe for, at budgettet blev mindre, altså at EU så at sige skulle være på samme måde, som de bad alle medlemslandene om at være, nemlig tilbageholdende.
Det lyder selvfølgelig alt sammen rigtig godt.
Problemet er bare, at sådan går det aldrig, når det drejer sig om EU.
Kutymen er, at finansministeren siger tilbageholdenhed, når det gælder Kommissionens forslag, og Europa-Parlamentet vil have flere penge, og i Dansk Folkeparti venter vi stadig på at se, at EU's budget bliver mindre.
Dagsordenen i Europaudvalget fredag den 2. november 2012 illustrerer ganske glimrende, hvad det er, vi mener.
Samme dag fremlagde finansministeren nemlig en sag, hvor budgettet for 2012 blev øget med en udgiftsstigning for Danmarks vedkommende på 1,3 mia. kr. i forhold til budgettet.
Så det er sammen med andre årsager grunden til, at vi siger nej i dag, ligesom vi sagde nej til mandatet i 2012.
Mette Bock (LA), 2014-11-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige, at Liberal Alliance støtter, og baggrunden for det er jo ikke, at vi ubetinget er begejstret for alt, hvad der foregår i EU, men vi er tilfredse med, at det er lykkedes at hente en besparelse på 1 mia. kr. hjem til Danmark.
Til gengæld vil jeg sige, at vi vil holde meget nøje øje med, hvorvidt det faktisk lykkes at sikre realiseringen heraf.
Vi er desuden ligesom andre partier her i Danmark optaget af at sikre, at EU's budget ikke stiger i de kommende år.
I Liberal Alliance ønsker vi et smalt EU, der koncentrerer sig om kerneopgaverne, og det vil sige fred, frihed og frihandel.
Det, der er fremlagt i dag, støtter vi.
For det tyder på, at man så småt begynder at tænke smallere, og det bakker vi op om.
Morten Bødskov (S), 2014-11-21:
Jeg skal forsøge at gøre det tilsvarende kort.
Det er jo rigtigt nok, som det er blevet sagt, at det her beslutningsforslag har sin begrundelse i, at retsgrundlaget for finansiering af EU's budget kræver en, som det så fint hedder, ratifikation i alle EU-medlemslande.
Derfor skal vi også igennem en folketingsbehandling af det.
Samtidig med det har vi jo haft forslaget til behandling i Folketingets Europaudvalg, hvor regeringen på baggrund af det mandat, som man fik, selvfølgelig har valgt at tilslutte sig den flerårige finansielle ramme for EU, som strækker sig fra 2014 til 2020.
Socialdemokraterne kan selvfølgelig også her i Folketingssalen, ligesom vi gjorde i Europaudvalget, bakke op om det.
Sidst, men ikke mindst, skal der jo selvfølgelig lyde en lykønskning til den nuværende regering med, at det rent faktisk lykkedes at sikre en rabat på lige godt 1 mia. kr. om året.
Det er jo rigtigt nok, som den forrige ordfører sagde, nemlig at det var, kan man rolig sige, et fromt, men ikkefinansieret ønske under den tidligere regering.
Men så var det godt, at SR-regeringen og ikke mindst statsministeren fik kæmpet milliarden hjem.
Så Socialdemokratiet bakker selvfølgelig op om beslutningsforslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-11-21:
Tak for det, formand.
Det burde jo være noget, som alle partier kunne enes om her i Folketingssalen.
Man kan sige, at selv om den daværende opposition oprindelig kaldte sådan en EU-rabat for funny money, altså ikke morsomme likvide midler, men stærkt tvivlsomme likvide midler, valgte den nuværende regering med finansministeren i spidsen at forfølge VK-regeringens ambition om en korrektion til Danmark på EU's budget.
Det er glædeligt, at det er lykkedes at komme i hus, så vi kan styrke de offentlige finanser i Danmark.
Venstre fremsatte oprindelig forslaget om en korrektion.
Vi støttede regeringen under forhandlingerne, vi støttede regeringens forhandlingsoplæg i Europaudvalget, og derfor støtter vi naturligvis også vedtagelsen af B 24 her i dag.
Tak for ordet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-21:
Tak for det.
Derfor er vi sådan set ikke afvisende over for, at man kunne lukke moskeen, hvis det er muligt.
Men hvad betyder det at kunne lukke moskeen, hvis det er muligt?
Efter vores bedste overbevisning er det ikke ved, at et flertal i Folketinget bestemmer det.
Efter vores bedste overbevisning er det, at man gør det, som man har gjort tidligere i forhold til Hizb ut-Tahrir, nemlig at justitsministeren beder Rigsadvokaten om at lave en undersøgelse af, om det er muligt.
Det ved jeg godt at Dansk Folkeparti tidligere har prøvet at få justitsministeren til – og uden held – det har jeg også godt læst i bemærkningerne.
Men det kunne jo godt være – det ved jeg så ikke om det kunne efter at have lyttet til debatten, men det kunne jo godt være – at man f.eks. i udvalget i en beretning kunne blive enige om at pålægge justitsministeren at bede Rigsadvokaten om noget sådan.
Det synes vi ville være den gode fremgangsmåde herfra.
Alternativet er jo, at man bare kaster sig ud i det.
Og hvis man bare kaster sig ud i det, er der jo også en risiko.
Der er jo sådan set den risiko, at domstolene kommer frem til, at Grimhøjmoskeen ikke kan lukkes.
Og hvem har gavn af det?
Har de unge mennesker, som bliver forført af tosserne i Grimhøjmoskeen, noget ud af det?
Nej, de har ikke noget godt ud af, at Grimhøjmoskeen får en blåstempling af den danske stat.
Har det omgivende samfund noget godt ud af, at vi siger: Yes, det er bare i orden?
Det tror jeg ikke vi har noget godt ud af.
Selvfølgelig kan det være, at der findes foreninger, som kan lukkes efter grundlovens paragraf om, at man kan lukke foreninger, der virker ved vold, men jeg tror, det er en farefuld vej at begive sig ud på, medmindre vi har Rigsadvokatens grundige vurdering af, at der er en realisme i det.
Jeg kan heller ikke helt gennemskue – men det kan man måske spørge justitsministeren om – hvilke konsekvenser det egentlig får for politiets og andres muligheder, hvis vi bare prøver at forbyde den, uden at det bliver til et forbud.
Vil der være nogle efterforskningsmæssige konsekvenser fremadrettet?
Det kunne jeg i hvert fald også godt tænke mig at få en vurdering af.
Vores udgangspunkt er, at vi overhovedet ikke har nogen sympati for Grimhøjmoskeen – overhovedet ikke – og derfor er der ingen men'er, men der er handling.
Der er nemlig den handling, at Retsudvalget bør bede justitsministeren om at få lavet en rigsadvokatundersøgelse for at se, om foreningen bag Grimhøjmoskeen med al sandsynlighed hører ind under grundlovens paragraf om foreninger, der virker ved vold.
Så det er Liberal Alliances svar i den konkrete sag.