runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Jeg tror næppe, vi bliver enige, hvis Dansk Folkeparti vil holde fast i at blive ved med at prøve noget, som er prøvet i masser af år, og som har den stik modsatte konsekvens, og som ikke gør, at folk holder op med at begå kriminalitet, men tværtimod fastholder dem i kriminalitet.
Vi ønsker, at de skal holde op, vi ønsker, at der skal blive mindre kriminalitet, færre ofre.
Men jeg vil da bare gerne høre Dansk Folkeparti: Er det kun unge, der begår tyveri, hærværk og den slags, som skal mærke en konsekvens?
Eller mener Dansk Folkeparti også, at det skal gælde dem i toppen?
For hidtil har det været sådan, at Dansk Folkeparti støtter regeringen i, at når ministre begår ulovligheder, har det ingen konsekvens.
Der kan blive begået masser af ulovligheder, uden at det overhovedet skal have nogen konsekvens ifølge Dansk Folkeparti.
Da vi diskuterede forslaget om hemmelige jobklausuler, var Dansk Folkeparti meget klar, med hensyn til at der ingen straf skulle være til arbejdsgivere, der begik ulovligheder, fordi det ville være en dobbelt sanktion.
Hvorfor skal unge udsættes for den dobbelte sanktion, at de både miste det, de har stjålet, og bliver straffet ifølge Dansk Folkeparti?
Det er jeg sådan set enig i, og det synes Dansk Folkeparti er helt rimeligt, men arbejdsgivere skal ikke.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Nu er det jo sådan, at vi i dag behandler et forslag fra Enhedslisten med overskriften konsekvens med virkning, og jeg var egentlig af den opfattelse, at når jeg gik ned i salen i dag og skulle være med til at behandle det her forslag, at vi så også skulle behandle det her forslag, B 74.
Men jeg kan forstå på Enhedslistens ordfører, at Enhedslisten hellere vil sætte fokus på en lang række andre ting, som egentlig er mere vigtige for Enhedslisten at sætte fokus på.
Det er jo det, jeg hører fra ordføreren.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Nej, jeg efterlyser bare konsekvens.
Jeg tror på, at noget af det, der virker, hvis vi skal have unge mennesker til at lade være med at begå kriminalitet - og det er jeg sådan set ret optaget af at vi skal - er, at de kan se, at der er samme konsekvens, også når det er dem i toppen af samfundet.
Jeg tror på, at det virker, om man kan se, at vi kræver, at samfundets normer skal overholdes af alle, eller om man kan se, at det er fuldstændig i orden at begå ulovligheder, når man er i toppen af samfundet, og ifølge flertallet herinde skal der overhovedet ikke være nogen straf eller nogen som helst konsekvenser, når det er dem i toppen af samfundet, mens det for de unge skal betyde, at de er dømt ude.
I mange, mange år skal de dømmes ude af samfundet, spærres inde i ungdomsfængsler osv.
Det er svært at se rimeligheden i det, og det tror jeg for en del unge betyder, at der er større risiko for, at de kommer ud i kriminalitet og bliver derude, end hvis vi sagde, at vi skal have et samfund, hvor vi ikke accepterer ulovligheder, heller ikke fra dem i toppen.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Jeg synes på en måde, at det her virker lidt absurd, og det virker som om, at fru Line Barfod egentlig mener, at hvis en ung person begår kriminalitet, skyldes det - lad os tage et tænkt eksempel - at en minister kører for stærkt ude på motorvejen.
Nej, selvfølgelig ikke.
Det er da fuldstændig absurd.
Vi skal sætte ind med konsekvens, vi skal sætte ind med sanktioner over for de unge mennesker, sådan at vi kan få dem ud af den kriminelle løbebane så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er det, vi også gerne vil i Dansk Folkeparti, og det er bl.a. derfor, vi foreslår, at vi skal indføre sådan noget som ungdomsfængsel og ungdomsdomstol, som netop skal tage sig af de her unge mennesker.
Det er der konsekvens i.
Der ikke konsekvens i det her forslag, som Enhedslisten har fremsat.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg tror, at vi sådan set er enige om, at vi gerne vil have mindre kriminalitet.
Enhedslisten kom med et forslag til, hvordan man kan få mindre gentagelseskriminalitet, og det havde fru Marlene Harpsøe så et andet forslag til.
Men man kunne også se på, hvordan vi forhindrer førstegangskriminalitet.
Jeg har jo fulgt meget intensivt med i debatten om retspolitik i de senere år, og det står stadig lidt uklart for mig, om Dansk Folkeparti også har noget på hylden, jeg er lige ved at sige i forbindelse med den forebyggende del, sådan at vi ikke får kriminalitet.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
For det første vil jeg sige, at det er utrolig vigtigt at sætte fokus på, at ethvert individ i det danske samfund selvfølgelig har pligt til at opføre sig ordentligt inden for de rammer, der er i lovgivningen.
Det jo helt klart, at det er et individuelt ansvar, som man skal tage.
Og desuden mener jeg, at vi har et utrolig godt samarbejde ude i landets mange byer med hensyn til SSP, som vi støtter fuldt ud op om.
Og det mener jeg bl.a. har en rigtig god præventiv effekt, og det er nogle mennesker, som virkelig gør en masse for at sikre, at der ikke er flere unge, der kommer ud i kriminalitet, så det støtter vi fuldstændig op om.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at ethvert menneske har et individuelt ansvar for sine handlinger - det ville jo også føre til kaos, hvis vi giver op over for det princip.
Men på trods af det gode arbejde rundtomkring, som fru Marlene Harpsøe nævner der er i SSP-samarbejdet osv., må vi jo bare erkende, at det, vi gør i dag, ikke hjælper godt nok.
Altså, det virker ikke godt nok, for ellers ville vi have nogle bedre resultater.
Derfor er vi jo nødt til at tænke videre.
Man skal jo heller ikke være særlig velbevandret inden for sociologi f.eks. for at vide, at der er bestemte sociale omstændigheder, der giver bedre grobund for mere ungdomskriminalitet, end andre sociale omstændigheder gør.
Det er ikke nogen undskyldning for den enkelte, der gør det, men når vi nu ved, at der er nogle ting, der fremmer eksistensen af kriminalitet, kunne vi måske gribe ind over for de ting.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
I Venstre har vi den opfattelse, at vi synes, det er fornuftigt, at der er en dommer inde over, når der bliver lavet sådan en ungdomskontrakt.
Hvis man vil gennemføre det, som Enhedslisten lægger frem i beslutningsforslaget, indgår der ikke nogen dommer i den her ungdomskontrakt, men blot politiet og den unge, som erkender.
Jeg synes, at det er meget fornuftigt, at der er en dommer inde over, der superviserer og overværer, at alting nu går rigtigt til, og at der ikke er et ungt menneske, som bliver presset ud i at erkende sin skyld for noget, som vedkommende måske egentlig ikke har gjort - noget, som ville komme frem, når en dommer fik mulighed for at se på, hvad der rent faktisk var sket.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Jeg beklager, at hånden kom så sent op.
Hr. Karsten Lauritzen var i sin ordførertale inde på, at der var et retssikkerhedsmæssigt problem, eller at der kunne være det i forbindelse med det her beslutningsforslag, og det retssikkerhedsmæssige problem kunne jeg egentlig godt tænke mig at få uddybet lidt.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg ved ikke, om jeg skal bruge samme udtryk, men det undrer mig, at man sætter lighedstegn mellem passager i det Gamle Testamente - for vi kan godt finde en masse forfærdelige passager i det Gamle Testamente - og sharia.
Sharia er et menneskeskabt helhedssamfundssystem, og hvis man ikke overholder reglerne, har det nogle konsekvenser, som i visse lande er straffe efter sharias straffesystem.
Hvis en dansk præst siger, at kvinder skal tie i forsamlinger, så tror jeg, at et flertal af danskerne vil fordømme den pågældende præst.
Men hvis det samme citat bliver brugt inden for et shariasystem, vil det få nogle konsekvenser.
Søren Krarup (DF), 2008-05-08:
Sharias indhold er jo, at der er en hellig lov, og denne hellige lov skal gælde over alt og for alle.
Det er det modsatte af kristendommen, der siger, at der er ingen lov, der er hellig.
Loven er et menneskeligt, samfundsmæssigt anliggende, men ikke noget religiøst - dette blot sagt lige til understregning af det.
Det er jo indlysende, at den loyalitet betyder, at man netop er tro imod vores grundlov, som er grundlaget for dette land.
Derfor er det jo ikke nogen tilfældighed, at hr. Naser Khader, jeg og alle andre valgte folketingsmedlemmer begynder vores tid i Folketinget med at skrive under på at ville overholde grundloven ved den første grundlovs bord ude i Vandrehallen.
Så det er jo ganske klart, hvad troskab og loyalitet er.
Det er respekt for det Danmark, der ikke har nogen hellig lov, ikke har nogen sharialovgivning, men som simpelt hen har en grundlov, der er givet af folkets flertal, og som kan ændres af folkets flertal, men som er grundloven, så længe den er givet.
Naser Khader (NY), 2008-05-08:
Jeg kan bekræfte, dels at det står i lov om indfødsret, at man skal være loyal over for Danmark, dels at vi folkevalgte skriver under på, at vi vil overholde grundloven.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Det glæder mig jo selvfølgelig, at justitsministeren er enig i intentionerne.
Det undrer mig så lidt, at ministeren henviser til ungdomssanktionen, som netop har det problem, at der er en meget stor andel af de unge, der ikke kommer ud af kriminalitet, men begår ny kriminalitet, og det er en meget voldsom sanktion - nogle steder er det nærmest et ungdomsfængsel, man sætter de unge ind i, de kommer ind sammen med andre og er så stemplet som kriminelle.
Det er netop det, vi gerne vil undgå.
Vi vil have det til at være en engangsforeteelse, at de begår kriminalitet, så de kan komme i gang med noget andet i deres liv i stedet for at være spærret inde.
Men der var et element i vores forslag, som ministeren slet ikke forholdt sig til, og det var spørgsmålet om hensynet til ofrene.
Et element i vores forslag er jo netop, at de unge skal sige undskyld over for ofrene og skal sørge for at give en erstatning eller genoprette den skade, de har forvoldt, eller hvad der nu er muligt, og det forholder ministeren sig slet ikke til.
Jeg synes da, at det er relevant at vide: Hvad er ministerens holdning til, at man også med hensyn til ofrene skal se til, at der er en konsekvens?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
Det lyder, som om den radikale ordfører mener, at det her forslag, B 74, simpelt hen er løsningen til at forhindre, at unge mennesker begår kriminalitet i førstegangstilfælde.
Fra Dansk Folkepartis side kan vi overhovedet ikke nikke genkendende til noget af det her.
Når det er, at vi siger konsekvens, så mener vi konsekvens.
Så mener vi ikke, at man skal pakke folk ind i vat .
Man skal mærke straffen for det, man har gjort.
Og noget, som jeg også har set i det her forslag, er jo, at personer, som står til at få måske op til 3 måneders ubetinget fængsel, vil kunne komme i et ungdomsprojekt.
Jamen det er jo en helt absurd tankegang.
Jeg mener virkelig, at hvis vi skal tale om konsekvens, så lad os tale om konsekvens og ikke om blødsødenhed.
Lene Espersen (KF), 2008-05-08:
Erfaringerne fra udlandet har været meget delte med hensyn til, hvorvidt det vil være godt med konfliktmægling, og regeringens udgangspunkt er, at ingen ofre skal på nogen som helst måde tvinges til at møde gerningsmanden til nogle forbrydelser.
Jeg vil sige, at jeg stiller mig meget skeptisk også over for den del af forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Nu ved ministeren udmærket godt, at ingen kunne drømme om at tvinge nogen som helst ofre til at skulle møde deres gerningsmand.
Det er meget ofte ofrene selv, der har et behov for at møde gerningsmanden, fordi det kan gøre, at de kan komme videre med nogle ting, og det har faktisk ofte vist sig at have en stor effekt.
Så det ærgrer mig lidt, hvis ministeren nu er ved at ændre det standpunkt, hun har haft tidligere, om, at konfliktmægling kan være en rigtig god ting i nogle tilfælde - men selvfølgelig ikke noget, som nogen skal tvinges til.
Lene Espersen (KF), 2008-05-08:
For at rette enhver tvivl, der måtte være om det, vil jeg starte med at sige til fru Line Barfod, at regeringens opfattelse stadig væk er, at den måde, hvorpå vi har kørt forsøg med konfliktmægling, stadig er en god idé.
Den tanke, jeg vender mig imod, er at sige, at som et alternativ til straf skal man gå hen og sige undskyld, for det vil lægge et pres på offeret, at det får at vide: Hvis ikke du accepterer, at gerningsmanden kommer og siger undskyld, skal den pågældende i fængsel.
Den model er regeringen under ingen omstændigheder indstillet på.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige: Jo, samfundet skal reagere konsekvent over for samtlige lovovertrædere.
Men jeg mener, der er en særlig pointe i, at unge mennesker, der begår lovovertrædelser første gang, skal møde det hurtigst af alle, for jeg tror på, at det, der for alvor har en effekt i forhold til at få unge mennesker til at have respekt for samfundet, samfundets normer og overholdelse af landets love, er, at de får en meget mærkbar og hurtig konsekvens.
Derimod er det måske knap så vigtigt for ældre, der måske har begået lovovertrædelser mange gange og er uden for pædagogisk rækkevidde, at der sker noget straks.
Det skal ske så hurtigt som muligt, men jeg tror, at unge er en særlig gruppe, hvor hastigheden også betyder noget.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
»Om konsekvens med virkning« er overskriften på det her beslutningsforslag fra Enhedslisten, og konsekvent retspolitik er vi bestemt fortalere for i Venstre, så vi vil gerne benytte lejligheden til at rose Enhedslisten for at sætte god borgerlig retspolitik til debat her i Folketingssalen og samtidig erklære os enige i intentionerne bag forslaget.
Det gjorde vi sådan set også, sidste gang forslaget blev behandlet - det var mig bekendt i samlingen 2003-04.
Men ligesom sidste gang rækker roserne ikke særlig langt ind i forslagsteksten, for på trods af de gode ideer bag ved forslaget er selve forslaget så problemfyldt, at Venstre ikke kan støtte det.
Først og fremmest vil forslaget mindske i stedet for at forøge den konsekvens, unge kriminelle møder i dag, bl.a. fordi det, som justitsministeren lige har forklaret, vil betyde, at unge, der idømmes op til 3 måneders ubetinget fængsel, kan slippe uden anmærkning i deres straffeattest.
I dag er der mulighed for, at disse unge indgår en ungdomskontrakt, der giver dem de samme muligheder, som Enhedslisten efterspørger, men samtidig kommer det i en kortere periode til at fremgå af deres straffeattest, at de har begået ulovligheder.
Det er en konsekvens.
I Venstre er vi også bekymrede over, at Enhedslisten ønsker, at unge kriminelle skal kunne indgå i det omtalte 4-års-forsøg, uden at domstolen har været indblandet.
Det svækker retssikkerheden for de unge, at de uden domstolsindblanding kan blive presset ud i at erkende en forbrydelse og indgå i projektet.
Selvfølgelig skal retssikkerheden for den unge vejes op mod befolkningens retsfølelse, der svækkes, hvis der går for lang tid inden en domfældelse, men i Venstre mener vi, at retssikkerheden vejer tungere i denne konkrete sag, og vi ønsker retten involveret i godkendelsen af ungdomskontrakterne.
Som justitsministeren lige har forklaret, er det i dag normalt, at politiet og retten godkender en ungdomskontrakt, samme dag som den er underskrevet af den unge.
Lad mig afslutningsvis understrege, at vi i Venstre er glade for, at Enhedslisten rejser debatten, men vi mener, at vi i dag har en mere fornuftig konsekvensretspolitik end den, vi vil få, hvis vi vedtager dette forslag.
Hvis vi vedtager forslaget, vil vi få en retspolitik med nogle flotte overskrifter, der kan sende fine politiske signaler om konsekvens til befolkningen, men den virkelighed, som vil møde unge kriminelle, vil være en lidt anden.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Jeg syntes, at det var lidt sjovt, at ordføreren overhovedet ikke snakkede om, hvorvidt man tror på, at det virker.
Det, vi har været optaget af, har været, hvordan vi får nogle konsekvenser, som har den virkning, at folk holder op med at begå kriminalitet.
For det har undret mig lidt, at Venstre ikke mener, at det skal have nogen som helst konsekvenser, hvis ministre begår ulovligheder.
Det skal der slet ikke være nogen straf for, for det er rigelig sanktion over for dem, hvis deres aftaler ikke kommer til at virke.
Når multinationale selskaber svindler med skatten, skal det heller ikke have anden konsekvens, end at de får en vejledning.
Hvorfor er der så stor forskel på, hvem Venstre mener der skal være konsekvenser over for?
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Jeg vil henlede fru Line Barfods opmærksomhed på, at vi i øjeblikket diskuterer unge og konsekvenser over for unge.
Vi diskuterer ikke multinationale selskaber og arbejdsgivere og alt muligt andet.
Jeg forholder mig til det forslag, som Enhedslisten har fremsat, og der understreger jeg bare, at jeg mener, at vi med den nuværende lovgivning har mere konsekvens, end vi ville få, hvis vi vedtog Enhedslistens forslag.
Alt det andet er jeg villig til at diskutere en anden dag, men nu synes jeg, vi skal forholde os til det, Enhedslisten selv har sat på dagsordenen, og det er jo ikke de multinationale selskaber, men et konkret projekt i forhold til ungdomskriminalitet.
Line Barfod (EL), 2008-05-08:
Det, vi har sat på dagsordenen, er at diskutere, hvad det er, der skal til, hvis vi gerne vil have unge til at lade være med at begå kriminalitet, når de har gjort det første gang.
Jeg tror, at noget af det, der er vigtigt, hvis man gerne vil sige, at samfundets normer skal overholdes, er, at de unge kan se, at det gælder for alle, at de kan se, at der også er konsekvenser, når det handler om ministre eller arbejdsgivere eller andre i toppen af samfundet, og at det ikke kun er, når det gælder dem i bunden af samfundet, at man siger: Her er det ikke så vigtigt, om det, vi sætter ind med, har den konsekvens, at folk bliver fastholdt i kriminalitet.
Det er vigtigere for os at vise, at det har en konsekvens, og at de bliver sendt 2 år i en ungdomssanktion, selv om vi godt kan se, at det ikke virker særlig godt.
Jeg tror, at det ville være et meget bedre signal at sige: Lad os se på, hvad der virker for de unge, og lad os samtidig vise, at det også har konsekvenser, når dem i toppen af samfundet begår ulovligheder.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Altså, jeg bliver nødt til at forholde mig til, at der ikke står noget i Enhedslistens beslutningsforslag om multinationale selskaber og arbejdsgivere osv.
Der står noget om ungdomskriminalitet og om, at unge skal opleve en konsekvens, når de begår noget ulovligt.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det startede jeg med at sige.
Men jeg bliver også bare nødt til at sige, at jeg faktisk mener, at vores nuværende lovgivning er bedre end det forslag, som Enhedslisten har fremsat - af en række årsager, som jeg kom ind på, bl.a. at man får en anmærkning i straffeattesten.
Det tror jeg er en alvorlig konsekvens for de fleste unge, og derfor tror jeg ikke, at det forslag, som Enhedslisten har fremsat, er bedre end den nuværende politik.
Derfor støtter vi det ikke i Venstre.
Karen Hækkerup (S), 2008-05-08:
Jeg blev lidt interesseret i at høre Dansk Folkepartis holdning til, hvordan man i givet fald vil ramme dem, der er under 15 år.
Dansk Folkepartis ordfører giver udtryk for, at man gerne vil sænke den kriminelle lavalder fra 15 til 12 år - en tanke, jeg personligt er meget imod, fordi der i min optik er forskel på, hvad et barn på 12 år kan overskue i forhold til virkningerne af sine handlinger, kontra hvad et ungt menneske på 15 eller 16 år kan.
Derudover er jeg sådan set enig med Dansk Folkeparti i, at der bliver gjort for lidt for at få rettet op på de børn, der er under 15 år; de får lov til at gå alt for længe.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-05-08:
I Dansk Folkepartis optik, som ordføreren også fortæller, skal den kriminelle lavalder sættes ned til 12 år.
Og det mener vi ud fra det synspunkt, at der i dag er alt for mange unge mennesker, der udnytter, at de ikke kan straffes, fordi de er under 15 år, altså under den nuværende kriminelle lavalder.
Og når Dansk Folkeparti taler om straf, mener vi straf.
Vi mener, at det er helt retfærdigt, at hvis en 12-årig eller en 13-årig slår gamle fru Jensen ved ned på gaden og frarøver hende hendes ejendele, får vedkommende en straf.
Selvfølgelig kan man også vurdere de enkelte tilfælde i forhold til grovhed og dele det op, således at personer, som begår mindre grov kriminalitet, kan blive sat til samfundstjeneste, mens de, der begår en mere hård kriminalitet, kan komme i et ungdomsfængsel.
Det mener vi er løsningen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-08:
Først og fremmest vil jeg sige tak til forslagsstillerne for at have fremsat dette beslutningsforslag.
Jeg tror nemlig, det er godt, at vi en gang imellem får diskuteret, hvad vi kan gøre for at få nedbragt kriminaliteten blandt unge.
Det synes jeg sådan set er et meget godt formål, og det synes jeg også er meget prisværdigt.
Det Radikale Venstre er meget positivt indstillet over for forslaget.
Vi synes, at man bliver nødt til at prøve at eksperimentere med nye metoder, nye sanktioner og andre måder at gribe tingene an på, hvis man skal prøve at ændre billedet af ungdomskriminalitet.
I forhold til det forebyggende, som beslutningsforslaget godt nok ikke kommer så meget ind på, synes vi, det er vigtigt, at der bliver gjort meget mere, end der gøres i dag, for at bruge den viden, man faktisk har om, hvad det er for nogle sociale situationer, der skaber grobund for mere kriminalitet end andre sociale situationer, så det ikke bare bliver rent følelsespræget politik, vi fører, men også mere videnbaseret politik, så vi kan få mindre kriminalitet.
Så går det jo galt for nogle, også selv om vi får en bedre forebyggende indsats, og det er det, beslutningsforslaget så at sige griber ind over for.
Der er to kategorier og sikkert også en masse gråzoner mellem dem.
Men jeg synes bare, det er værd at slå fast, at de, der ikke er blevet grebet ordentligt ind over for allerede som 10-11-12-årige, og som nærmest er en slags forhærdede lillebrorbandekriminelle, når de kommer op i den alder, nok er nogle andre typer kriminelle end dem, beslutningsforslaget omhandler.
Hvis der er tale om kriminalitet - og det er jo den mildere kriminalitet, der er tale om - og der er tale om førstegangstilfælde, og det er sådan, at man i øvrigt bliver taget på fersk gerning og/eller tilstår, som der står i bemærkningerne, synes vi egentlig, det er et meget spændende projekt, der bliver foreslået.
I stedet for traditionel fængselsanbringelse sættes der ind med alternativer, og det bliver beskrevet, hvordan man kan komme ind i de projekter, hvor der bliver taget hånd om en, netop fordi der skal være en konsekvens, som Enhedslisten også siger i forslagets titel, nemlig en konsekvens, der gør, at man bliver hjulpet på ret kurs, når man er kommet til at træde ved siden af.
Vi er, som det kan høres, meget positive over for forslaget.
Den eneste bekymring, jeg egentlig kunne have haft, er i forhold til det retssikkerhedsmæssige, som jeg også har diskuteret med en enkelt ordfører, men jeg er faktisk meget glad for fru Line Barfods svar til fru Karen Hækkerup om, at vi også kan se på, om der eventuelt skal være en eller anden form for hurtig domstolsbehandling.
Med disse ord er vi positivt indstillede over for forslaget fra Enhedslisten.
Karsten Lauritzen (V), 2008-05-08:
Jeg har også noteret mig den debat, vi har haft om retssikkerheden, og jeg synes, det er lidt uklart, hvad Det Radikale Venstres ordførers holdning helt præcis er til retssikkerheden i forslaget.
På den ene side siger ordføreren, at han er glad for den debat, der har været med den socialdemokratiske ordfører, på den anden side stillede ordføreren jo et spørgsmål til Venstres ordfører, nemlig undertegnede, om retssikkerheden og de problemer, der er i den forbindelse.