runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Jamen det her forslag lever ganske godt op til regeringsgrundlaget i den forstand, at det jo drejer sig om et skattehul.
Og skattehuller skal som bekendt – som det også fremgik af min ordførertale – lukkes, sådan at vi sikrer os, at de virksomheder og borgere, der er i Danmark, og som er skattepligtige her, også kommer til at betale den skat, som de skal ifølge loven.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-20:
Regeringen skriver i sit regeringsgrundlag fra oktober måned 2011, at Danmark skal være bedre til at tiltrække udenlandske investeringer.
Man konstaterer i regeringsgrundlaget også, at investeringerne i Danmark fra de udenlandske investorer ligger under, hvad der er gennemsnittet for de rige lande.
Det skal man rette op på, siger regeringen i regeringsgrundlaget.
Se, forslaget her vil gøre det vanskeligere at investere i Danmark.
Alle de implicerede høringsaktører siger alt andet lige, at det er noget, der vil koste rigtig mange penge for det danske samfund i form af mistede investeringer.
Så jeg vil spørge: Hvordan lever det her forslag op til det, der står i regeringsgrundlaget, og til det, der er Socialdemokratiets intention, nemlig at det er i Danmark man vil skabe arbejdspladserne, og ikke i udlandet?
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-20:
Jeg vil meget gerne svare på det spørgsmål skriftligt, så vi kan få det helt udboret, og så Dansk Folkepartis ordfører føler sig betrygget i den vurdering, vi har foretaget fra regeringens side.
Den korte version af det her er, at uanset hvilken historie der ligger bag – jeg mener jo ikke, man så enkelt kan sige, at det er staten, der har foræret det her til de mange forskellige energiselskaber, vi har i landet – er den grundlæggende pointe, at de selskaber i dag er juridiske, private enheder.
De har et kundekartotek, der er deres, uanset hvordan de er ejet og hvordan de har fået det, og det kan man altså ikke bare tage fra dem.
Jeg er glad for, at hr. Mikkel Dencker bekymrer sig både for ministerens nattesøvn og for hans dårlige samvittighed over for EU.
Sagen er jo den enkle, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, der sådan set har et stærkt ønske om, at dansk lovgivning er i harmoni med de EU-regler, som vi har tilsluttet os i fællesskab med andre lande.
Vi fik også oprindelig den her lovgivning testet, om jeg så må sige, i EU, men sagen er jo, at virkeligheden nogle gange overhaler vores lovgivning.
Det, der er sket i det her tilfælde, er jo, at hvor det med forsyningspligten har haft karakter af, at der kun var ét selskab, der var interesseret i det, har vi pludselig fået et ønske om, at der er noget mere konkurrence.
Der er pludselig et andet selskab, der er kommet på banen og har sagt: Vi vil egentlig gerne udsættes for en fair priskonkurrence, vi vil gerne have lov til at byde på det her; der er ikke nogen markedsrimelighed i, at forsyningspligten per definition går til ét selskab.
Og det er den konkrete årsag til, at vi er blevet opmærksomme på, at vi nok lovgivningsmæssigt nu er lidt ude af trit med EU's regler.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
Det har jeg bestemt ikke ligget søvnløs over, siden jeg fandt ud af det.
Tværtimod synes jeg faktisk, at vi haft en bedre ordning – som åbenbart har været ulovlig – i 13 år end den, som ministeren har foreslået nu.
Og det er også min overbevisning, at der i hvert fald ikke er nogen danskere, der har lidt overlast ved, at vi haft den ordning, som vi har.
Så jeg vil egentlig høre: Hvorfor er det så vigtigt for regeringen, at vi laver den her huhejlovgivning, som ministeren selv siger skal være midlertidig, i stedet for at vente på, at der kommer et gennemarbejdet forslag om ganske få måneder fra et udvalg, som netop sidder og arbejder på den her sag, så vi kan få den rigtige model indført én gang for alle, i stedet for vi laver en eller anden midlertidig model nu, bare for at dulme ministerens dårlige samvittighed over for EU?
Mike Legarth (KF), 2012-11-20:
Tak, hr. formand.
Jeg vil sige til Liberal Alliance, at det der med de sovende elkunder, startede mig bekendt med, at der var en forsyningspligt, man skulle løfte, og derefter skulle man selv ud at finde kunderne, så det er jo den omvendte rækkefølge i forhold til det, hr. Villum Christensen har stået og underholdt med.
I forhold til Enhedslisten og frihedens rige er jeg jo fortaler for den model.
Jeg synes jo, at det er det rigtige, at jo mere frihed, vi giver, jo mere glæde og trivsel oplever den enkelte, og jo mere konkurrence, der er, jo bedre kvalitet og jo billigere priser opnår vi.
Men der har vi så en lidt forskellig holdning til det.
Det er jo også meget godt at få det afklaret i Folketingssalen i forbindelse med lovforslagets behandling.
Med energiaftalen fra tidligere i år var vi på tværs af Folketinget enige om at nedsætte et udvalg, som skulle se på, hvordan forsyningspligten fremover skulle indrettes.
Udvalget hedder Elreguleringsudvalget, og de har allerede påbegyndt arbejdet.
Forslaget til den fremtidige forsyningspligt skal udvalget komme med til maj 2013.
I mellemtiden er regeringen så kommet i knibe, da den pågældende måde, som forsyningspligten er skruet sammen på, ikke helt overholder de regler, EU foreskriver, og i den sammenhæng skal vi nok være behjælpelig med at overholde EU-reglerne.
Forsyningspligten er i min optik ikke noget, som er holdbart på længere sigt – selvfølgelig ikke.
Som Energitilsynet for nylig også har påpeget, begrænser det konkurrenceevnen på detailmarkedet, så vi på den måde fra politisk side prøver at styre priserne, og det er ikke hensigtsmæssigt, og det vil vi gerne være med til at ændre på.
Jeg må også sige, at jeg er enig med Europa-Kommissionen, som har sendt en meddelelse på gaden om det indre energimarked, hvor man siger, at regulerede priser, dvs. forsyningspligten, skal udfases og begrænses til en lille gruppe af udsatte forbrugere, som af særlige grunde ikke kan købe deres el selv.
Vi skal så nu finde en midlertidig ordning, så vi ikke bryder EU-reglerne, sådan at vi respekterer det arbejde, der pågår i udvalget.
Det er ikke vores opgave i Folketinget at bestemme, hvilket selskab som skal betjene elkunderne.
Sidste gang vi ændrede forsyningspligten
var nemlig i 2004, og der var det den tidligere minister, Bendt Bendtsen, der underskrev aftalen, og det fremgår dér, at ændringer i forsyningspligten ikke skal berøre, hvor kunderne har deres tilhørsforhold, og det mener jeg også fremadrettet skal være gældende, og det er på den baggrund, at vi Konservative støtter det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2012-11-20:
Ved sammenligningen med banker og mange andre kunderelationer vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at staten starter med at give en licens, en bevilling til, at man kan udøve en virksomhed.
Det er jo det, der har været tale om.
De store elselskaber har jo fået en rettighed fra det offentlige til at udbyde og sælge el i en lang periode, hvor vi havde et helt, helt andet regime.
Nu skal vi altså over til et liberalt marked, og vi har jo i de sidste 10 år set, hvor sløvt det her marked har været.
Og så synes jeg i virkeligheden, at det er meget ideologisk præget, at man uanset den kendsgerning, at vi ikke har et liberalt marked, siger: Det får vi lige præcis nu, hvor vi skal lave den hovsalov, indtil vi får de mere permanente regler.
Hvorfor i alverden skulle vi dog få det?
Ved sammenligningen med et telefonselskab vil jeg sige, at jeg da tror, at det er 50.000 kunder, der om året flytter på elområdet, mens det er langt over 1 million, der flytter på telefonområdet.
Vi ved i øvrigt, at der på telefonområdet er nye produkter stort set hver eneste dag, mens det, når det handler om el og strøm, der kommer ud af stikkontakten, jo nok er lidt mindre spændende hele tiden at være en vågen kunde.
Det var derfor, jeg kaldte dem de sovende elkunder.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-20:
Så må jeg bare konstatere, at ordføreren også mener, at hvis vi nu inden for finanssektoren ikke har nok konkurrence, men mener, at Danske Bank er for stor, skal man simpelt hen have hele kundekartoteket, hele porteføljen i udbud; det kaster vi op i luften.
Det virker fuldstændig vanvittigt i liberale ører som mine.
Jeg ved heller ikke, om man så vil ind at sige, at telefonselskaberne nok ikke er noget, som borgerne selv kan træffe beslutning om.
Det er ikke det, man normalt forbinder med en liberal politik: at den enkelte dansker ikke selv kan tage stilling til, hvilket selskab man vil være kunde hos.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at for at man kan få konkurrence på et marked, skal der være fri prisdannelse, således at der måske er nogle, der skal lade prisen stige lidt, for at andre så kan underbyde den.
Så vil der, som alle vores dokumenter også siger, på sigt komme et fald i prisen.
Jeg må sige, at jeg er meget forundret over, at Liberal Alliance har de holdninger i den her sag, som de har.
Jeg håber, at du vil prøve at uddybe dit svar, for du svarede rent faktisk ikke på mit spørgsmål.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
En anden ting, jeg gerne vil bede ministeren om, når vi nu går i gang med udvalgsarbejdet – men jeg siger det så nu, så kan ministeren allerede overveje det, inden det kommer på skrift – er, om ikke vi kan få en nøjere juridisk udredning af, hvorfor det skulle krænke grundloven, hvis man siger, at elkunderne skal blive hos det selskab, som har forsyningspligten.
Jeg kan godt forstå, at det ville være en form for ekspropriation eller ændring i ejendomsretten, hvis man gik ind og fratog et firma dets kundekartotek, som møjsommeligt er opbygget gennem mange års hæderligt arbejde.
Men det, der er tilfældet i den her sag, er jo netop, at de elselskaber, som har forsyningspligten i dag, har fået overdraget de her kunder.
De har fået overdraget en opgave af det offentlige, som vi har besluttet: at alle de kunder, der har forsyningspligt, skal forsynes af et selskab, som har fået den her forsyningspligtbevilling.
Det er en opgave, de har fået tildelt af staten, og derfor er det ikke noget, man selv har bygget op.
Derfor mener jeg ikke, at der kan være tale om nogen krænkelse af grundloven.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-11-20:
Vi kan jo forstå, at Enhedslisten støtter forslaget, herunder også den del af forslaget, der vedrører etablering af bad i ejer- og andelsboliger.
Vi kan jo ikke udelukke, at etablering af bad i ejer- og andelsboliger kan risikere at give et provenu for ejeren ved salg af andelen eller ejerboligen, og derfor vil vi høre, om det er korrekt forstået, at Enhedslisten støtter, at vi med offentlige midler går ind og laver nogle foranstaltninger, som dermed kan give boligejere flere penge mellem hænderne.
Er det korrekt forstået?
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Det her forslag giver jo mulighed for, at man kan styrke by- og områdefornyelsen i de små bysamfund og ude i landdistrikterne, og det er der sandelig meget behov for.
Alene det rent visuelle ved at skulle leve i et område præget af forladte huse, af landbrugs- og erhvervsbygninger, der står og forfalder, er jo i sig selv med til at gøre, at befolkningssammensætningen i vores landdistrikter udvikler sig helt forkert.
Så det er rigtig godt, at forslaget nu her lægger an til, at der kan sættes noget fart på nedrivningen af tomme erhvervsbygninger, at man kan opkøbe og nedrive de boliger, som ikke må være – hvad skal man sige – en del af udlejningsmassen, men som jo er og har været en del af flittige spekulanters erhvervsområde.
Det, at man ikke kan få fjernet skrot og affald, er jo i sig selv med til at give en deprimerende udvikling, når man skal se på skrot- og affaldsbunker.
Det er godt, at vi kan få afskaffet og få taget fat på det, man med et fint ord kalder for installationsmangler – sådan hedder det faktisk i boligsproget – men som på godt dansk betyder, at der er 40.000 boliger uden bad.
Langt det vigtigste for mig at se
er, at kommunen her kan få mulighed for at lave et forbud mod udlejning, indtil man får taget stilling til en nedrivning.
Det vurderer jeg i hvert fald som det allervigtigste.
Det er på tide og rigtig vigtigt med det her tiltag for at fjerne et marked fra Låsby-Svendsen-typerne.
Samtidig ved vi, at problemstillingen om sociale nomader også hænger sammen med det her lejemarked, hvor man kan komme ind uden at betale indskud, og hvor man får en spand maling udleveret ved indgangen – og så ellers i mange tilfælde må betale en uhyrlig høj husleje for noget, der ikke er egnet som bolig.
Jeg tror også, det er vigtigt – og det har jeg nævnt for ministeren nogle gange – at få påpeget det over for kommunerne og også få orienteret dem om, hvilke instrumenter de har, for der er jo desværre her i landet en valgmulighed for, om man vil have boligkommissioner eller ikke.
Når vi ved, at der netop i landdistrikterne – men desværre selvfølgelig også i byerne – er rigtig mange boliger, som lider af skimmelsvamp, fugt og andre ting, som egentlig gør dem uegnede til boliger, så ville det være rigtig vigtigt, at man i hver af de 98 kommuner havde en boligkommission med lægelig deltagelse og med deltagelse af teknikere fra teknisk forvaltning, der kunne tage ud at se på nogle af de boliger her.
Så det er faktisk muligt, hvis kommunerne er aktive.
Vi vil følge nøje, hvordan finansieringen af det her kommer til at udvikle sig, for det er ikke nogen hemmelighed, at det finansieres af den samlede byfornyelsespulje.
Derfor må det ikke gå ud over de udsatte boligområder i de større byer.
Man må sige, at forslaget indeholder en række nybrud og gode elementer, og så må vi fremadrettet se på at få fyldt nogle flere penge i den her ordning.
Derfor støtter vi forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Lovforslaget her betyder flere penge til bygningsfornyelse og områdefornyelse i nedslidte byområder i små byer.
Det indeholder også en indførelse af en mulighed for at give statstilskud til en del af udgifterne, hvis kommunen river tomme erhvervsbygninger ned i byer med op til 3.000 indbyggere.
Og der er også statstilskud, hvis kommunen har udgifter til at fjerne skrot og affald i småbyer med under 3.000 indbyggere eller i det åbne land.
Det er nogle af de punkter, som er vigtige, fordi udkantsområderne i Danmark – eller man burde måske sige udviklingsområderne i Danmark – er ramt af befolkningstilbagegang, og det sætter naturligvis sit store præg på bygninger og byområder i disse mindre byer.
Så enkelt er det.
Derfor er det her lovforslag velanbragt, og der er ingen tvivl om, at forslaget vil have en god virkning.
Jeg har forstået, at det har man i hvert fald også erkendt i partiet Venstre, og derfor vil man så også stemme for lovforslaget.
Jeg synes derimod, at det virkede mere uldent, hvad Dansk Folkeparti egentlig ville stemme; det var noget med en opdeling af lovforslaget og sådan noget.
Men jeg forstod jo på Dansk Folkepartis ordfører, at hun anerkendte, at forslaget ville gavne landdistrikterne, hvilket jeg har opfattet er et vigtigt punkt for Dansk Folkeparti.
Så derfor vil jeg sige, at jeg da bestemt håber, at selv om DF måske ikke får opfyldt sit ønske om at få lovforslaget delt op, eller hvordan man nu vil konstruere det, altså at selv om lovforslaget bliver som nu, så vil Dansk Folkeparti indse, at det her er godt for landdistrikterne, og derfor ende med at stemme for.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-20:
Radikale Venstre er rigtig glade for det her lovforslag.
Lovforslaget styrker kommunernes mulighed for at udvikle deres landdistrikter.
Det er der brug for, for der er mange tomme og nedslidte boliger, som enten skal rives ned eller renoveres.
De tomme boliger er et socialt problem nogle steder, og samtidig gør det landsbyerne mindre attraktive at flytte til.
Der er brug for, at kommunerne laver en plan for, hvordan de vil udvikle deres landsbyer, og hvordan de vil prioritere mellem de landsbyer, der er.
Det nye ved det her lovforslag er, at fordelingen af de 100 mio. kr., som hvert år afsættes til områdefornyelse og bygningsfornyelse, bliver ændret, sådan at landdistrikterne får fortrinsret til 75 mio. kr. mod i dag 22,5 mio. kr.
Pengene bliver altså omfordelt til landdistrikterne fra de større byer.
På den her måde får kommunerne nu økonomi til at renovere eller rive ned på landet, så der kan komme udvikling i gang, og så vi igen kan få vækst i vores landdistrikter.
Med de ord kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-11-20:
Så skete det endelig, så kom det første lovforslag fra landdistriktsministeren, efter at ministeriet har eksisteret i over 1 år.
Når nu lovforslaget har været så længe undervejs, havde vi da i Dansk Folkeparti håbet på, at det var lidt mere banebrydende end det, vi skal tage stilling til i dag.
Det kunne måske have været noget med den der overordnede strategi for landdistrikterne, som ministeren kom til at love på et af de første samråd, han deltog i.
Sådan blev det ikke.
Det, vi i dag skal behandle, er en række omfordelinger af bygnings- og områdefornyelsesmidlerne, herunder også regeringens alternativ til nedrivningspuljen.
Lad mig starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti ser positivt på, at regeringen med det her forslag anerkender, at der i de mindre byer er lige så stort et behov for område- og bygningsfornyelse, som der i de større byer.
Vi er glade for, at regeringen nu vil give flere af midlerne til de hårdt prøvede yderområder.
Vi tror på, at de midler, der her vil blive bevilget, vil gøre en stor forskel derude.
Vi mener, det er positivt at støtte kommunerne med nedrivning af tomme erhvervsbygninger i de små byer.
Det er også rart at se, at regeringen vil hæve statsrefusionen til aktiviteter i de små byer, for det vil alt andet lige gøre, at der bliver kortere vej fra initiativ til handling.
Det er trist at tænke på, at vi i Danmark har boliger uden bad.
Vi er enige med regeringen i, at der bør sættes ind over for det problem.
Det er et stort problem, men jeg tvivler på, at det er et landdistriktsproblem.
I forslaget står der, at der stadig er ca. 40.000 ejer- og andelsboliger uden bad.
Andelsboliger, som især er beliggende i de største byer, udgør cirka halvdelen af det tal.
Det vil med andre ord sige, at cirka halvdelen af de boliger, der er tale om, er irrelevante at behandle i lige netop det her forum.
Jeg tror, at de faktiske tal er meget højere end det.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti opfordre til at lade By- og Boligudvalget behandle lige netop denne del af forslaget.
Endelig er der i forslaget mulighed for kommunalt opkøb af dårlige ejendomme og mulighed for fjernelse af skrot og affald.
Det er regeringens beskedne videreførelse af nedrivningspuljen.
Regeringen har ovenikøbet udeladt den del af nedrivningspuljen, der omfattede driftsog avlsbygninger i landbruget.
Det vil sige, at mens der før var 100 mio. kr., som gik til nedrivning og renovering og fjernelse af skrot og affald, vil der nu være 75 mio. kr., som både skal gå til områdefornyelse, bygningsfornyelse, nedrivning og renovering af boliger og erhvervsbygninger, fjernelse af skrot og affald, forhøjelse af statsrefusion til aktiviteter og så også lige bad i boliger i de større byer.
Det er alt andet lige en forringelse af nedrivningspuljen.
I Dansk Folkeparti kan vi med glæde imødese alle de gode initiativer, der er i forslaget.
Men det skal bare ikke være på bekostning af nedrivningspuljen.
Derfor håber vi, at regeringen er positivt stemt for, at vi kan tage overførslerne fra nedrivningspuljen ud af forslaget og behandle særskilt, så vi stadig væk kan samarbejde om alle de forbedringer, som vi synes forslaget rummer.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Venstres beslutningsforslag er jo det næste punkt på dagsordenen; sammen med De Konservative har Venstre foreslået en nedrivningspulje på 100 mio. kr.
Men jeg ved, at det er noget, som vi skal diskutere under det næste punkt, så jeg synes ikke, vi skal tage hul på det allerede nu.
Jeg vil blot sige, at jeg synes, den nedrivningspulje, som vi havde, var meget mere fordelagtig.
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Jeg er glad for, at Venstre vil støtte lovforslaget; det er jo rigtig godt.
Med hensyn til indsatspuljen, som den tidligere regering lavede, er det sådan – det ved vi jo alle sammen – at det var en midlertidig pulje, som ikke skulle fortsætte.
I forhold til finansieringen er det sådan, at Venstre vil tage fra Forebyggelsesfonden; vi er altså ikke for, at man tager fra nedslidte lønmodtagere og giver til nedrivning af huse i stedet for.
Så det er jo spændende, hvad Venstre vil gøre i forbindelse med det næste forslag.
I forhold til det her forslag vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad vil Venstre gøre for at målrette hjælpen til landdistrikterne?
Ordføreren kritiserer rigtig meget, at vi ikke gør det, men det her er jo netop at målrette hjælpen til landdistrikterne.
Hvad vil Venstre gøre?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-20:
Jeg vil igen sige tak for debatten.
Det er jo ikke sådan den store grundige skattepolitiske debat, vi får om de her dobbeltbeskatningsaftaler, men ikke desto mindre er de jo meget, meget fornuftige og nyttige at have.
Så jeg ser frem til, at vi behandler dem i udvalget.
Tak for debatten.
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Vi vil i udvalgsarbejdet se grundigt på, hvordan den udformning vil blive helt præcis.
Normalt vil ejerboliger uden bad jo være boliger, som er ejet eller beboet af dårligt stillede familier, og det må være det, der er udgangspunktet for at lave den her ordning.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-11-20:
Når det handler om andelsboliger og ejerboliger, tror jeg godt, vi kan udelukke, at det er de dårligst stillede familier, der har råd til at købe en af dem.
Det er blot derfor, jeg spørger Enhedslisten, for vi går jo ind med offentlige midler og laver alt andet lige en forbedring af de boliger, og det vil jo give et provenu, når ejerne står og skal sælge.
Jeg vil blot høre, om Enhedslisten kan være mere specifik i sin udmelding om, hvorvidt de kan støtte det.