runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod hele spørgsmålet, men jeg skal alligevel prøve at give det et par kommentarer.
Altså, det, som er tilgangen i det forslag, som vi nu behandler her - vi skal lige understrege, at det jo ikke som sådan har noget med revisionspligt eller ej at gøre - er spørgsmålet om, at man tilrettelægger sin selskabslovgivning i Danmark på en måde, som er så hensigtsmæssig, at man har balance mellem det at have en konkurrencevenlig lovgivning, som gør, at vi får tiltrukket yderligere udenlandske investorer til landet, og det, at danske virksomheder har en bedre mulighed for både at operere i Danmark med lave administrative byrder til følge og samtidig har en mulighed for at kunne konkurrere med udenlandske virksomheder.
Men det skal jo ikke forhindre, at man har nogle kontrolforanstaltninger, som skal sikre, at der er en fairness, og at der ikke foregår bedrageri og snyderi, som netop går ud over den frie konkurrence og det frie marked.
Det er sådan set blot det, jeg synes forslaget her fint afbalancerer.
Det er netop en gennemskrivning af den meget, meget omfattende lovgivning med de mange forskellige lappeløsninger, der har været undervejs siden 1974.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man gør det på den måde.
Orla Hav (S), 2009-04-14:
Det kan jo ikke undgås, at den nuværende krise har givet os nogle erfaringer, som vi i hvert fald fra socialdemokratisk side synes det vil være ganske fornuftigt at få indarbejdet, så vi ikke skaber os lignende problemer i fremtiden.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er det tilrådeligt, at vi bruger revisionen af selskabslovgivningen og revisionslovgivningen til at skabe muligheder for mindre kontrol på områder, hvor vi har set at det har været dybt uhensigtsmæssigt at kontrolfunktionerne er blevet slået fra?
Og så taler jeg ikke om bedrageri; jeg taler om, at vi skal sikre, at virksomheder kender de spilleregler, de skal følge, og at det er entydige spilleregler.
Er det fornuftigt, at vi får sat spørgsmålstegn ved det?
Jacob Jensen (V), 2009-04-14:
Jeg synes sådan set, at det er fornuftigt, at man også i den situation måske netop i den situation, vi er i nu - får tilpasset vores regler på en måde, som gør det endnu mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, gør det endnu lettere at drive virksomhed i Danmark og gør det mere konkurrencedygtigt at drive virksomhed i Danmark.
Det er jo netop i sådan en situation, at man skal sikre, at den mulighed eksisterer, for det er det, vi alle sammen fremadrettet skal leve af.
Der skal vi jo ikke gå den anden vej og sige: Hov, nu er det godt nok blevet sværere at drive virksomhed på grund af den internationale økonomiske krise - bum, så lægger vi nogle ekstra administrative byrder, nogle ekstra kontrolforanstaltninger oven i hatten på det, vi allerede har.
Det betyder jo selvfølgelig ikke, at man bare skal se igennem fingre med, at der er plattenslagere, at der er bedragere derude, men som jeg også sagde i min ordførertale: Det kan vi ikke lovgive os ud af.
Det kan vi jo godt, og det gør vi jo også, for det er forbudt at omgå reglerne - ja, det er det.
Men vi skal selvfølgelig også sikre, at det er muligt for helt almindelige, anstændige mennesker at drive virksomhed i det her land, og det er sådan set det, jeg synes lovforslaget her netop i en gennemskrivning af de meget komplicerede tekster, der allerede eksisterer - er et godt udgangspunkt for.
Orla Hav (S), 2009-04-14:
Vores bekymring går jo en del på, at hvis ikke det offentlige er ganske eksakt med de krav, der skal opfyldes, så er der jo andre, der vil stille kravene til de virksomheder, der skal agere ude i det ganske komplicerede samfund.
Så vil vi opleve situationer, hvor banker og finansieringsinstitutter vil stille krav.
Er det en fordel for dansk erhvervsliv, at vi får forskellige aktører til at stille forskellige krav, som man så skal leve op til?
Enten bliver man bundet til et bestemt pengeinstitut, eller også skal man agere i en ganske foranderlig verden.
Det sikrer jo ikke, at man gør det, man er bedst til, hvis man er blikkenslager eller bager, altså at man skal jonglere rundt i et sæt spilleregler, som er svært overskuelige.
Det vil jeg spørge ordføreren om.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Det mener jeg faktisk vi for meget kort tid siden allerede har fået.
Der har vi fået de beregninger, vi havde brug for for at kunne tage stilling til regeringens forslag til skatteomlægninger.
Så vi har fået det, vi skulle bruge.
Især i lyset af hvor omfattende et arbejde det er at udarbejde de her oversigter, hvilket jeg ikke var klar over for 7-8 måneder siden, synes jeg ikke, der er nogen grund til at kaste sig ud i det her store bureakratiske arbejde, når der ikke er noget politisk ønske om at bruge resultaterne til noget.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
Det er jo bare lidt mærkeligt, at vi ikke får de her skatteudgifter frem i lyset hvert år, når vi i Finansudvalget, i Folketinget og andre steder diskuterer finansloven og de store omkostninger, der er der, og når vi diskuterer de prioriteringer, som vi foretager i samfundet.
Der er sket en eksplosion i brugen af medarbejderobligationer.
Det kommer frem, fordi der bliver spurgt til det.
Det, at der er sådan en ændret adfærd, bør vel få os politikere til at overveje, om de prioriteringer, vi har foretaget, er rigtige, om der er den rigtige brug af f.eks. en skattefritagelse.
Ville det ikke gøre vores diskussion om finansloven og om samfundets økonomi mere reel, hvis der var sådan en oversigt?
Jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti er modstander af det.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg synes bare, det er et helt overflødigt arbejde at sætte i gang, altså nærmest mekanisk hvert eneste år at skulle lave beregninger over alt mellem himmel og jord, når der ikke er noget politisk ønske om at ændre de her ting.
Hr. Jesper Petersen er inde på det her med medarbejderobligationer, og der har været et politisk ønske om, at det var noget, der skulle revideres, og derfor er der blevet regnet på det, og så kan alle jo tage stilling til det.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
Også Dansk Folkepartis ordfører forsøger at få det her til at handle om alt muligt andet, end det gør.
At lave en årlig oversigt over, hvad skatteudgifterne koster, altså hvad de begunstigelser, skattefritagelser osv., som man har besluttet sig for, beløber sig til, hvad det ligesom koster samfundet, er jo ikke det samme, som at man hvert år vil lave om på skattesystemet.
Lad os nu lige holde fokus på, hvad det handler om, og ikke fuldstændig fordreje hinandens synspunkter.
Så er det bedre nogle gange at holde sig til konkrete citater.
Jeg vil gerne forholde hr. Mikkel Dencker et citat af ham selv, som er tilbage fra den 4. september sidste år, hvor vi også havde haft en drøftelse i Skatteudvalget om den her problemstilling.
Hr. Mikkel Dencker siger: Det ville være rart at vide, hvilke fradrag skattepengene bliver brugt på.
Hvis ikke regeringen selv tager initiativ til at udarbejde en opgørelse, vil vi godt støtte et forslag fra Socialdemokraterne.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-14:
Hvis jeg nu læser følgende citat op - jeg skal nok lade være med at sige, hvem der har sagt det - så går mit spørgsmål simpelt hen efterfølgende på, om hr. Mikkel Dencker er enig i indholdet af citatet eller ej: Det drejer sig om rigtig mange penge - det er selvfølgelig skatteudgifterne, der er tale om her - så jeg vil bestemt gerne have et større overblik.
Vi skal vide, hvad de enkelte fradrag koster.
Det vil sikkert bringe mange flere af disse fradrag i spil, og det er en positiv ting for den demokratiske debat.
Er ordføreren enig i det?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg er enig i, at når man står i en situation, hvor man har hele skattesystemet oppe til revision, er det altid en god idé at have regnet det hele godt og grundigt igennem.
Så afhængigt af den situation, man står i, kan jeg i nogle sammenhænge være enig i det citat og i andre sammenhænge ikke.
Jeg mener ikke, at der er tale om noget sludder.
Vi udvikler os alle sammen politisk og finder hen ad vejen ud af, at der måske er nogle ting, der er mere relevante i nogle sammenhænge end i andre.
Det er et 6 år gammelt citat, kan jeg høre, og det er taget ud af en sammenhæng.
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, som han gjorde på det tidspunkt, men det har sikkert være relevant nok dengang.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg skal indlede med at sige, at Dansk Folkeparti afviser forslaget her.
Det gør vi af flere årsager.
En vigtig grund er, at en årlig opgørelse af de såkaldte skatteudgifter vil medføre en helt overflødig, tung bureaukratisk proces, når tallene hvert år skal opdateres.
Når man igangsætter et sådant arbejde, skal det i sagens natur hænge sammen med, hvad resultatet skal bruges til.
Ud fra forslagets bemærkninger kan man læse, at det er forslagsstillernes hensigt, at man kontinuerligt skal evaluere skattesystemet og altså hvert eneste år potentielt foretage større justeringer af skattesystemet.
Det er ændringer, der er så omfattende og indgribende, at det med en frekvens på 1 år er alt for ofte.
I stedet bør vi som politikere kunne holde os i skindet og kun med større mellemrum foretage store ændringer f.eks. som ved den for kort tid siden indgåede aftale om Forårspakke 2.0 mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Kort sagt mener vi altså ikke, at der hvert år skal foretages de her omfattende beregninger, som der lægges op til, netop fordi der ikke er noget politisk ønske om at realitetsbehandle resultatet af beregningerne.
At forslagsstillerne ønsker at foretage en årlig ændring af skattesystemet, leder mig også frem til et ganske centralt spørgsmål: Vil Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti overholde skattestoppet?
Det kan man nemlig ikke, og man kan slet ikke fremstå troværdigt over for vælgerne, hvis man vil justere skattesystemet hvert eneste år.
Men nu kender vi Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti igen.
Under regeringerne i 1990’erne, ja, så opfandt man nye skatter hen ad vejen, hvert år, når man kom til finanslovaftalen, og det er så åbenbart også det, som man kunne tænke sig at gøre på det her tidspunkt.
I forslagets bemærkninger kan man læse, at forslagsstillerne definerer skatteudgifter som potentielle indtægter, der ikke opkræves som følge af en lovlig undtagelse fra de generelle skatte- og afgiftsregler.
Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet er nemlig socialister og må altså ud fra formuleringen i forslaget mene, at staten som udgangspunkt ejer alle borgernes penge, og at de penge, der ikke opkræves i skat, men som man overlader til borgerne selv at forvalte, er en gave til borgerne, og derfor er det pr. definition en udgift for staten.
I Dansk Folkeparti ser vi stik modsat på det her.
De penge, som borgerne tjener, er borgernes egne penge, og staten skal kun opkræve de skatter, der er nødvendige for at kunne afholde de politisk besluttede offentlige udgifter.
Det er en helt grundlæggende forskel, og bl.a. på baggrund af det må vi afvise beslutningsforslaget her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Det tror jeg er velkendt, og det overrasker mig selvfølgelig ikke, men hvis Enhedslisten mener, at en afskaffelse af en skat, således at der ikke er noget grundlag for at opkræve den, skulle være en skatteudgift, er vi i hvert fald inde i en helt ny definition af begrebet skatteudgifter.
Det må jeg sige.
Og jeg må sige, at som medlem af Skatteudvalget står det jo hr. Frank Aaen frit for at stille alle de spørgsmål til skatteministeren, som han ønsker, og dermed også få stillet spørgsmål om, hvad en eventuel genindførelse af formueskatten ville koste.
Det kunne jo så også være interessant at høre, om det er en formueskat, som vi erfarer om i medierne, som den, Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har på trapperne.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
Jeg forstår, at Venstres ordfører og også ministeren egentlig er interesserede i at snakke om al mulig anden skattepolitik end lige præcis den, der handler om at have et overblik over, hvad det er for nogle skatteudgifter, vi har, hvad det er for nogle begunstigelser, fradrag, skattefritagelser, som er indført, og som altså begunstiger bestemte former for adfærd.
I stedet for at have overblik over det og gå ind i en reel diskussion af det, skal vi snakke om alt muligt andet.
Det, jeg lige nu gerne vil anholde lidt, er det her med, hvor besværligt det skulle være at opgøre de her skatteudgifter.
Der kan jeg jo konstatere, at vi kan spørge ad, og så får vi et svar.
Et meget detaljeret spørgsmål blev stillet den 18. december 2003, altså lige før jul.
Allerede den 13. januar efter juleferien i Folketinget kommer der, faktisk inden for fristen, et meget detaljeret svar, hvor man over 6 år opgør ned på den enkelte million samtlige skatteudgifter i Danmark.
Så det kan jo lade sig gøre.
Men Venstre er måske ikke så meget for at få det frem i lyset?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Jeg gentager gerne, hvad jeg har svaret på et tidligere spørgsmål.
Skal vi have et kvalificeret bud, er det altså en voldsomt tung proces.
Jeg må bare sige, at det er vigtigt, at vi bruger ressourcerne optimalt.
Det er også vigtigt, at vi sørger for ikke at pålægge erhvervslivet administrative byrder.
Det er altså vigtigere, at man kan udvælge sig områder, hvis man har lyst til det, og så kan man spørge ind til det.
Men at lave en skematisk opgørelse hvert eneste år, som kun bliver et skøn, ser vi ikke som værende formålstjenligt.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-14:
Jeg er godt klar over, at man fra regeringens side har foretaget så omfattende nedskæringer i SKAT, at det måske også nogle gange kan være svært at levere de informationer, der er behov for, for at man kan lave de her opgørelser.
Det kan altså lade sig gøre at stille spørgsmål til det og få svar, og i Norge opgør man hvert eneste år de her skatteudgifter, så vi kan se, hvad det er for nogle prioriteringer, som samfundet laver, hvad det er for nogle begunstigelser, man har besluttet at indføre, og hvad de er værd.
Det er da meget relevant at få frem, og det forstår jeg simpelt hen ikke at Venstres ordfører er så bange for, når det tilsyneladende ikke er sværere, end at det har kunnet lade sig gøre før, og at man også kan i andre lande.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Som skatteministeren sagde i sin tale, har vi med Skattekommissionen været hele skattesystemet grundigt efter i sømmene, og nogle af de ting, som karakteriseres som skatteudgifter, er jo også en del af finansieringen af skattereformen.
Men at lave denne opgørelse årligt - hvis den skal være præcis - er jo ikke bare et spørgsmål om udgifter for SKAT, men det er også spørgsmål om de udgifter, man pålægger erhvervslivet i forhold til indberetninger.
Der må jeg bare sige, at det ikke er den måde, vi ønsker at bruge ressourcerne på, og det er ikke vores ønske, at dansk erhvervsliv skal blive belastet af yderligere indberetninger i form af statistik, hvis det alene skal tjene et formål, som i bedste fald alligevel kun kan blive et kvalificeret skøn.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-14:
Det er sådan set præcis det, ordføreren sluttede af med, jeg gerne vil følge op på.
Hvis vi nu antager, at vi kunne lave sådan en relativt simpel skønsmæssig opgørelse af skatteudgifterne, er ordføreren så ikke enig i, at man så der kunne have et grundlag for vurderingen af effekterne af de regler, vi laver, og af de vedtagelser, vi beslutter, osv., så vi kunne sikre, at vi, der forvalter borgernes penge, ved, om man får noget for pengene eller ikke får noget for pengene?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Nu går forslaget ud på, at det skal være en del af finansloven, fordi det skal betragtes som en bevillingsmæssig udgift.
Der må jeg bare sige, at vi i Venstre simpelt hen ikke har det udgangspunkt.
Det kunne jo være interessant, hvis hr. Nick Hækkerup kunne løfte sløret for, hvad det er for nogle af skatteudgifterne, som hr. Nick Hækkerup har kastet sine øjne på til at finansiere de ønsker, som hr. Nick Hækkerup måtte have til en skattereform.
Vi har jo endnu til gode at høre, hvad det er for ting, som Socialdemokratiet vil lave om, og vi har endnu til gode at høre, hvad der er for finansieringstiltag.
Jeg ved ikke, om svaret ligger gemt i form af skatteudgifter.
Men jeg synes da, at hr. Nick Hækkerup kunne hjælpe med oplysninger ved at sige, hvad det er for nogle områder, som Socialdemokratiet har kastet øjnene på.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-14:
Jeg synes, det kunne være mere interessant, hvis Venstres skatteordfører forsøgte at svare på spørgsmålet.
Hvis vi lavede den skønsmæssige opgørelse, kunne vi jo gøre det, som ordføreren selv nævner, nemlig have et grundlag for at spørge ind og spørge: Kunne det være, at vi måske her skulle øge skatteudgifterne, for her kan vi se, at det er et rigtig godt middel til at skaffe os videre i forbindelse med den krise, som vi har i øjeblikket?
Det er bare for at tage et eksempel.
Men når man nægter at opgøre skatteudgifterne, nægter man jo samtidig at forholde sig til, om man kunne gøre det bedre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-14:
Der er f.eks. skatteudgiften ved at give lavindkomstgrupperne et forhøjet befordringsfradrag.
Effekten af, at der er et større befordringsfradrag til personer med lavere indkomster, er jo gavnligt for den enkelte, uanset om der så er 1.000 borgere, der bruger det, eller om der er 100.000 borgere, der bruger det.
Grunden til, at vi indfører et forhøjet befordringsfradrag for personer med lave indkomster, er netop, at vi vil give en ekstra gulerod, et ekstra incitament til de personer.
Den betragtning er jo gjort, når vi med åben pande træffer den beslutning, og den bliver jo ikke ændret af, om der er 1.000 eller 10.000 borgere, der bruger det.
Det undrer mig så bare stadig væk, at vi ikke kan få noget svar fra Socialdemokratiet.
Den sidste skatteudgift, som Socialdemokratiet kastede sin opmærksomhed på, var i forhold til sundhedsforsikringer.
Det var et eklatant brud på skattestoppet fra Socialdemokratiets side, hvor man foreslog, at vi skulle afskaffe skattefriheden for sundhedsforsikringer og i stedet for bruge pengene på offentligt forbrug.
Og det var vel at mærke i en periode, hvor Socialdemokratiet sagde, at de tilsluttede sig skattestoppet.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-14:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialistisk Folkepartis ordfører om noget.
Når man nu ønsker en opgørelse over de her skatteudgifter hvert år, må det være, fordi man skal bruge oplysningerne til noget.
Det må være, fordi man kunne tænke sig at lave noget om i skattesystemet.
Hvad er det for nogle såkaldte skatteudgifter, som Socialistisk Folkeparti ønsker at afskaffe?
Er det fradrag for sundhedsforsikringer eller andre typer fradrag, som man vil afskaffe?
Eller er det formueskatten, man vil genindføre?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, man sådan politisk synes er forkert i det nuværende skattesystem, og som man så skal bruge beregningerne i forbindelse med, så man kan se, hvor meget der kan komme i ind i kassen, når man afskaffer de her skatteudgifter, som man jo så ikke bryder sig om.
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Jeg har intet imod, at man viser det danske flag på bilerne, og det er hr. Bent Bøgsteds og andres gode ret at vise det danske flag hvor som helst på bilerne, bare det er inden for færdselslovens rammer.
Det er blot sådan, at når vi snakker om nummerpladerne, er det ikke regeringens intention at indføre et dansk flag på nummerpladerne.
Det vil jo netop være sådan, som jeg sagde, at EU-nummerpladen består af det enkelte lands nummerplade påført EU-flaget og så landets kendingsbogstaver yderst til venstre.
Det betyder, at der automatisk kommer til at stå DK på de biler, der vælger nummerpladen, og dermed er der et klart signal om, at her er der en bil, der kommer fra Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-14:
Det har jeg været hele tiden, og jeg havde det indtryk, at skatteministeren stod og så direkte ned på mig og hr. Mikkel Dencker, der sidder bagved, sådan lidt skråt til venstre for mig og til højre for skatteministeren.
Jeg ved det ikke, men der er selvfølgelig mere end 10 m op til skatteministeren herfra.
Det er da rigtigt, at der kommer til at stå DK, men hvorfor skal man så være tvunget til det?
Hvis man ikke lige er opmærksom på, at man skal fravælge EU-flaget, bliver man tvunget til at køre rundt og vise EU-flaget.
Og der er mange, der gerne vil have det danske flag på nummerpladen.
Det må man ikke, men EU-flaget bliver man tvunget til at vise, hvis ikke man husker, at man kan fravælge det, så man får en af de nummerplader, som vi har i dag.
Det er sådan lidt misvisende for mig.
Og når man så kan vælge de nummerplader, man har i dag, hvad er det så, der gør, at man ikke kan få et dansk flag på de nummerplader og vise med stolthed, at man kommer fra Danmark?
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Jeg er meget glad for, at vi nåede frem til enighed om, at der på nummerpladerne kommer en tilkendegivelse af, at her er der en bil fra Danmark.
For det, hr. Bent Bøgsted kom frem til i sit spørgsmål her, var: Ja, der vil yderst til venstre på nummerpladen være en helt klar indikation af, at her har vi en bil, der er fra Danmark.
Det er jo også det, der er med til at gøre, at EU-nummerpladen er en forenkling for borgerne, der gør, at når man har en EU-nummerplade, behøver man ikke at have det klistermærke med det nationale kendingsmærke, fordi nummerpladen bliver nationalt kendingsmærke.
Altså, det er kun biler fra Danmark, der kan have kombinationen af EU-flaget og kendingsbogstaverne DK, og det synes jeg er glimrende.
Jeg mener ikke, at det er et politisk propagandasignal.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-14:
Jeg mener bare, at hvis man gør sig den ulejlighed at køre uden for de europæiske grænser, så kan man sikkert også gøre sig den ulejlighed at sætte et klistermærke på bagklappen.
Det er ikke det helt store problem.
Men jeg mener bare, hvorfor i alverden kan vi ikke som udgangspunkt enten have en neutral plade eller netop have vores dannebrogsflag, når nordmændene kan vælge at sætte det norske flag på deres nummerplader, selv om de ikke er med i EU?
Kristian Jensen (V), 2009-04-14:
Der er et internationalt anerkendt alternativ til de nummerplader, vi har i øjeblikket, og det er en EU-nummerplade.
Og da vi er medlem af EU - det er jeg glad for, for jeg synes, det er en god ting, at vi er medlem af EU - så synes jeg også, at det er helt naturligt, at vi som et led i vores medlemskab af EU også har EU-nummerplader som et tilbud til danske bilister.
Jeg deler ikke den bekymring, der tilsyneladende er for, at man skulle glemme ved indregistrering eller omregistrering af sin bil at vælge den ene eller den anden nummerplade.
Der er valgfrihed på det her område, og jeg synes, det er godt, at vi også får mulighed for at have EU-nummerplader i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-14:
Der er noget, jeg ikke helt forstår.
Jeg husker det sådan, at da EU-forfatningen faldt - den husker jeg også at ministeren var meget glad for - så tog man EU-symbolerne ud, EU-hymnen og EU-flaget.
Og der husker jeg det sådan, at tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen var ude at sige, at det var glimrende, for vi havde ikke behov for alle de EU-symboler.
Jeg vil bare prøve at forstå, hvordan sammenkoblingen er mellem det, der blev sagt dengang, da man tog de symboler ud af EU-forfatningen, og så nu, hvor man sådan set i stigende grad fra regeringens side indfører EU-symboler i det danske samfund.
Jeg vil høre, om regeringen har ændret opfattelse, eller om der er behov for flere EU-symboler generelt i det danske samfund, eller hvordan og hvorledes.