runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-04-12:
Ingen skal være i tvivl om, at vi i Venstre anser misbrug af sociale ydelser for asocialt og dermed fuldstændig uacceptabelt.
For et grundvilkår for vores skatteyderfinansierede velfærdssamfund er jo, at vi alle yder efter evne og nyder efter behov.
Et misbrug har derimod efter min opfattelse en undergravende effekt på respekten for de skatteyderbetalte ydelser.
Derfor skal misbrug af sociale ydelser af enhver art bekæmpes, ellers risikerer vi, at vores skattefinansierede velfærd mister sin legitimitet i borgernes øjne, og det er der jo ingen af os der har nogen som helst interesse i.
Baggrunden for lovforslaget, som vi har til behandling her, er et meget grundigt analysearbejde udarbejdet af en række embedsmænd fra forskellige ministerier.
Dette analysearbejde førte til en aftale om bekæmpelse af socialt bedrageri mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, og lovforslaget her er udmøntningen af netop denne aftale, som blev indgået som led i finanslovaftalen for 2011.
Jeg skal her i dag ikke gennemgå de forskellige initiativer, som lovforslaget udmønter – det fremgår jo ganske glimrende af selve lovforslaget – men jeg er faktisk ikke et sekund i tvivl om, at vi, når lovforslaget er vedtaget, så har givet bl.a. kommunerne, men også Pensionsstyrelsen, langt bedre værktøjer til netop at afdække og dermed bekæmpe socialt bedrageri.
Jeg har faktisk også en klar forventning om, at det vil medføre en reduktion i omfanget af socialt bedrageri, da dette jo så klart er formålet.
Jeg skal på Venstres vegne blot slutte af med at sige, at vi varmt kan anbefale Folketinget at vedtage forslaget her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Det er jo ikke en konkurrence.
Det er jo ikke en konkurrence om, hvem der kan samle flest point.
Altså, det handler om, at man skal have 60 point, og så kommer man i mål til at få en familiesammenføring.
Vi tager ikke tid på, hvor lang tid man er om det, og hvor mange point man i øvrigt har.
Hvis man får 80 point og kun skal bruge 60, er det jo ikke sådan, at man får noget ekstra for de ekstra 20 point.
Det handler i al enkelhed om at stille nogle krav.
Vi har stillet krav siden 2002.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ikke synes, det er fair at stille krav til folk, der kommer til udefra, i forbindelse med familiesammenføring, og det er jo reelt nok.
Men vi stiller nogle krav, af hensyn til at man skal integreres i det danske samfund, og fordi vi ikke – i hvert fald ikke i Venstre – vil være med til, at man kan hente en ægtefælle til Danmark, som man kan isolere i et parallelsamfund i Vollsmose eller Gellerupparken, og opdrage en masse børn, som ikke bliver integreret i det danske samfund, som ikke lærer dansk, som ikke kan få lov til at tage sig en ungdomsuddannelse og benytte sig af det, der er fantastisk ved det danske samfund, nemlig at man kan bryde den negative sociale arv.
Det kan man ikke, hvis man har nogle forældre, som ikke kan sproget, som aldrig har været ude på arbejdsmarkedet, som ikke er integreret.
Derfor stiller vi nogle krav om, at man skal have nogle kvalifikationer, der gør det lettere at blive en del af det danske samfund.
Det er fair, og hvis Enhedslisten er uenig i det, så er det fint nok, så er vi ikke enige om det.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig at høre – nu stillede jeg det samme spørgsmål til hr. Henrik Dam Kristensen, og han kunne ikke svare på det, men det kan være, at fru Astrid Krag kan svare på det – hvilken udlændingepolitik man vil føre, såfremt man får mulighed for det.
Socialdemokraterne og SF har fremlagt deres fælles forslag, og jeg har læst det, og det er meget nemt.
Jeg tror, at det er på 2½ side, så det er til at overskue, og der kan man sige, at så er det også let og overskueligt for mennesker.
Hvis man skal lave lovgivning på 2½ side, er det selvfølgelig noget nyt, og så kan man for alvor tale om kvalitet af lovgivningen herinde, men det er nok en anden diskussion.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg har gjort mig mange overvejelser om, hvordan det hænger sammen, at elever, som har en anden baggrund end dansk, halter bagefter i folkeskolen.
Jeg tror, at meget af det hænger sammen med, at de kommer fra nogle hjem, hvor de f.eks. er splittet mellem to kulturer, splittet mellem to sprog.
Det er jo også noget det, vi hører gør sig gældende, når f.eks. unge mennesker på erhvervsuddannelserne falder fra.
Derhjemme taler man måske et dårligt arabisk eller et dårligt tyrkisk, og i skolen og med kammeraterne taler man måske et dårligt dansk, og det gør, at man havner sådan lige midt imellem og er ikke i stand til at opfange de fagudtryk osv., der bliver brugt i undervisningen.
Det tror jeg er noget af det som i høj grad spiller ind.
Det er jo også derfor, at vi sidste tirsdag, tror jeg det var, vedtog et lovforslag, som faktisk sagde, at hvis børn og unge helt ned i 3-års-alderen har dårlige danskkundskaber, er det vigtigt, at vi allerede der sætter i gang med en sprogstimulering, og at de f.eks. kommer ind i en børnehave og der bliver sprogstimuleret af pædagogerne.
Vi er jo i gang, og vi tager løbende forskellige tiltag, men det her lovforslag handler om, at de udlændinge, der kommer udefra, bidrager, og det handler selvfølgelig også om, at når der kommer en udlænding udefra og bliver gift med en dansker eller en udlænding bosat i Danmark og får børn, så vil de børn jo – netop fordi forælderen er en udlænding, der bidrager til Danmark, er ude på arbejdsmarkedet osv. – se, at det også er den vej, de skal gå, når de begynder i uddannelsessystemet; at de, når de ser på deres forældre, kan se, at de skal ud og bidrage til det samfund, som de skal være en del af.
Sådan hænger det nu engang sammen.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Har hr. Martin Henriksen gjort sig nogen overvejelser over, hvordan det kan være, at de tosprogede børn, der går i danske skoler, har en ringere kompetence, end tosprogede børn i vores nabolande har?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jamen så vidt jeg husker, er den danske ledighed helt overordnet set forholdsvis lav set i sammenhæng med, hvordan den er i mange andre EU-lande.
Det synes jeg da er positivt.
Danmark er da også lidt bedre på vej ud af den økonomiske krise, end så mange andre lande er.
Det synes jeg da også er positivt.
Hvad angår folkeskolen, så er der jo med hensyn de yngste klassetrin nogle undersøgelser, der viser, at der faktisk er sket fremskridt.
Jeg anerkender også, at der er undersøgelser vedrørende de højere klassetrin, der viser, at det stadig væk halter.
Men det er jo også derfor, at vi løbende har fokus på folkeskolen og på, at man f.eks. skal have sprogstimulering allerede i børnehaven.
Så vidt jeg husker, stemte De Radikale imod det lovforslag, og det tror jeg i øvrigt også at resten af venstrefløjen gjorde.
Det her handler jo i al sin enkelhed om – og det er jo stadig væk det principielle spørgsmål, som jeg ikke synes at venstrefløjen og Det Radikale Venstre har besvaret – at vi ønsker en sikkerhed for, at udlændige, der kommer udefra og enten bliver gift med en dansker i Danmark eller bliver gift med en anden udlænding i Danmark, kan bidrage til det danske samfund.
Hvis de kan det, er udgangspunktet jo, at de så også godt kan komme ind.
Men vi bliver jo bare nødt til at lære af de dyrekøbte erfaringer, som vi har gjort os på udlændingeområdet; det er f.eks. vanskeligt at løfte tosprogedes færdigheder og kundskaber i folkeskolen, hvilket også betyder, at det er vanskeligt at nedbryde parallelsamfundene, ghettoerne osv.
Hvis ikke man tænker alt det sammen, kan man jo ikke løse problemerne, og det her lovforslag er jo sådan set udtryk for et forsøg på at tænke det hele sammen i enhed, for det her lovforslag har også indflydelse på, at vi fremadrettet kan indføre en fornuftig folkeskolepolitik osv.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Hr. Martin Henriksen fremhæver alt det fantastisk gode, der er sket de sidste 10 år.
Jeg ærgrer mig bare rigtig meget over, at det ikke er gået så godt i skolen, for det er rigtig, rigtig synd for de børn, der går der.
Og det er hr. Martin Henriksens ansvar; det er hr. Martin Henriksen, der i de 10 år har bestemt, hvad der skulle ske i folkeskolen.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Martin Henriksen ganske kort: På hvilke områder klarer Danmark sig bedre end gennemsnittet af de andre EU-lande, når vi taler om integration og den måde, udlændinge tilpasser sig det enkelte samfund på?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Nej, det er der ikke, og det er jo, fordi tingene skal ses i en sammenhæng.
I forhold til at der er flere områder inden for udlændingeområdet, som er blevet belagt med gebyrer, vil jeg sige, at det har noget at gøre med, at der er blevet vedtaget en genopretningspakke, hvor vi forsøger at rette op på dansk økonomi.
Men grunden til, at der er kommet gebyr på udlændingeområdet, er jo, at vi mener, at udlændingeområdet også skal bidrage til at sikre, at dansk økonomi kan blive rettet op igen.
Det er den ene del.
Jeg tror bare, at sandheden ligger et sted midtimellem, nemlig at der selvfølgelig er massive problemer, men man bliver også bare igen nødt til at forstå, at når vi f.eks. har høj kriminalitet blandt nogle grupper, har bandekriminalitet osv., så har det også noget at gøre med den udlændingepolitik, der var op til 2001.
Og det er ikke kun Socialdemokraterne, der har skylden for det; det er der desværre også nogle borgerlige partier der historisk set har ansvaret for.
Sådan er det bare, og det kan vi ikke bare rette op på 10 år.
Det kommer til at tage rigtig, rigtig mange år, og derfor er der behov for, at man løbende justerer udlændingepolitikken, og i det her tilfælde justerer vi jo sådan set reglerne, så vi sikrer, at dem, der kommer udefra, ikke behøver at have en uddannelse for at komme ind, men hvis de f.eks. har haft erhvervserfaring i deres hjemland, bosætter sig uden for et ghettoområde eller har gode sprogkundskaber – svensk, dansk eller engelsk – er det noget, der tæller positivt i forhold til at komme ind; så har vi en sikkerhed for, at de kan bidrage til det danske samfund.
Og at udlændinge skal bidrage til det danske samfund, kan jeg ikke forstå at man kan have noget imod.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Det er jo rigtigt, som hr. Martin Henriksen sagde, at den lave beskæftigelsesfrekvens er et kæmpe problem.
Problemet er jo, at der stort set ikke er sket noget positivt siden 2002.
Nogle enkelte steder har tallene rykket sig lidt, men afgørende har det ikke rykket sig.
Rent faktisk er det sådan, at hvis den her gruppe havde samme beskæftigelsesfrekvens, som etniske danskere har, var der 70.000 ekstra hænder, og det har den her regering og Dansk Folkeparti ikke haft lyst til at fokusere på.
Man har fokuseret på hele den negative debat i stedet for.
Så er det bare, at jeg lige så stilfærdigt vil sige hr. Martin Henriksen, også i forhold til den diskussion, vi har her om pointsystemet: Man siger alle de rigtige ting, men de ting, der så skulle sikre, at det kunne komme til at ske, nemlig gebyrområdet, mulighederne for danskundervisning og alt det dér, som virkelig ville betyde noget her, er der et totalt fravær af.
Det handler kun om at stille nogle krav, som ikke gør, at man på den måde automatisk kan blive en del af det danske samfund.
Der er stor diskrepans mellem, hvad man siger, og hvad man i realiteten gør her.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Altså, man kan se, at det faktisk er lykkedes at få flere ikkevestlige indvandrere og efterkommere i arbejde – så kan man have en diskussion om, om det er nok, der er kommet i arbejde osv. – altså at der faktisk er sket nogle positive fremskridt på det område.
Det kan da godt være, at det er irriterende, at jeg bliver ved med at tale om fortiden, men sagen er bare den, at det efterslæb, der er i den befolkningsgruppe, som består af ikkevestlige indvandrere og efterkommere, altså at den lave beskæftigelsesfrekvens, der er der, jo har noget at gøre med den indvandring, der har fundet sted op til 2001.
Det har den jo.
Altså, jeg synes, det er meget vanskeligt at smyge sig uden om, at de ting hænger sammen.
Derfor siger vi jo bare, at samtidig med at vi skal forsøge at få flere af dem, som allerede er her, i arbejde, så skal vi sørge for, at de nye, der kommer udefra, kan glide ind på arbejdsmarkedet, for så skaber vi nemlig ikke de samme problemer en gang til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Hr. Martin Henriksen bruger, uanset hvad det er for en type debat, meget energi på at fortælle, hvor forfærdeligt det var før 2002, og hvor godt det er blevet nu.
Jeg medgiver, at der er nogle steder, hvor det er lykkedes for Dansk Folkeparti og regeringen, at det går lidt bedre; det er der nogle tal, der fortæller.
Men jeg vil spørge hr. Martin Henriksen: Kan vi ikke være enige om, at på en række helt afgørende strækninger, hvad enten vi taler om ghettoproblemer, manglende ungdomsuddannelse, bandekriminalitet osv., så går det endnu dårligere nu, end det gjorde i 2002, da det såkaldte systemskifte – som i øvrigt er et mærkeligt begreb, der også har indsneget sig i lovgivningsarbejdet – kom til at finde sted?
Jeg så for et par dage siden, at Dansk Folkepart i forbindelse med 2020-diskussionen, holdbarhedsplan osv. var ude at sige, at man regnede med at kunne finde 12 mia. kr., så vidt jeg husker, ved at der var flere med anden etnisk baggrund, der kom i beskæftigelse.
Det synes jeg er et rigtig fornuftigt mål at gå efter.
Vil hr. Martin Henriksen så ikke bare fortælle, hvordan det kan være, at de hjælperedskaber, der så skulle sikre, at man kunne nå det mål, bl.a. danskundervisning,
nu bliver voldsomt gebyrlagt?
Harmonerer de ting i realiteten med hinanden?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Nu kan vi så have en længere diskussion om, hvem der kører i tomgang.
Indtil videre kan jeg forstå, at en primær kritik af pointsystemet har været uddannelsessnobberi.
Men pointsystemet er jo indrettet på en sådan måde, at man faktisk kan komme ind i Danmark, selv om man slet ikke har nogen uddannelse.
Altså, hvis det er udtryk for uddannelsessnobberi, så må jeg jo være en snob; det må jeg så bare vedkende mig at jeg er.
Pointen er jo bare, at der er forskellige muligheder for at optjene de nødvendige 60 point, hvis man er over 24 år.
En af de måder, hvorpå man kan optjene de point, er ved at have 2½ års erhvervserfaring ud af sammenlagt 3 år; så får man 40 point.
Hvis man så bosætter sig uden for et ghettoområde – jeg kan dybest set ikke forstå, hvorfor folk, der ønsker at blive familiesammenført til Danmark, ønsker at bosætte sig i et ghettoområde – får man 20 point.
Så har de 60 point, og så kommer de ind i Danmark, for vi kan se på dem, at de kan bidrage til det danske samfund – helt uden at de har en uddannelse.
Hvordan kan det være uddannelsessnobberi?
Hvordan kan det være, at man ser ned på en tømrer?
Hvordan kan det være, at man ser ned på en professionsbachelor?
Hvordan kan det være, at man ser ned på nogle bestemte typer af uddannelser?
Det er der jo ikke tale om.
Det er jo netop udtryk for, at hvis man har bevist i det land, man kommer fra, at man kan bidrage til det samfund, så kan man formentlig også bidrage til det samfund, man kommer til, nemlig Danmark.
Det er ikke uddannelsessnobberi.
Jeg synes også, at det viser, at dem, som gør sig skyldige i tomgang, altså er venstrefløjen.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Jeg takker da varmt for omsorgen fra ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det er altid morsomt, når et parti, der egentlig er i position, bruger kræfterne på at være opposition, men jeg håber da, at vi snart kan komme i en situation, hvor det faktisk er hr. Martin Henriksen, der er i opposition.
Jeg står med en tvivl om, om der er flertal for regeringens lovforslag, og det er jo altså rigtigt, at det er et lovforslag, og det er markant tykkere end den aftale, SF og Socialdemokraterne har lavet sammen.
Men det er nu også, fordi det er et lovforslag, og der er vældig meget tekst, der skal med i sådan et, når det kommer fra et ministerium.
Det vil der selvfølgelig også være, når vi får en ny regering.
Jeg kan sige til hr. Martin Henriksen, at det ikke er sådan, at længden af lovforslag pludselig vil blive drastisk kortere.
Så tak for omsorgen med hensyn til, om vi kan få flertal.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Det er næsten lidt pinligt, det her.
Altså, det er jo tredje gang, der ikke kommer et svar på det meget simple spørgsmål, som er: Hvad er årsagen til, at man sætter sikkerhedsstillelsen op fra 50.000 kr. til 100.000 kr.?
Er der en eller anden konkret erfaring, der gør, at det er nødvendigt at hæve beløbet?
Intet svar har vi fået.
Det håber jeg at folk, der sidder og kigger med i dag, lægger mærke til
: Intet svar er der kommet, hverken fra Dansk Folkeparti eller fra Venstre.
Lad mig spørge om noget andet, for jeg regner med, at det bliver sådan noget tomgang igen, hvis jeg spørger til det samme: Hvad er årsagen til, at man i Dansk Folkeparti mener, at en tømrer er færre point værd end en, der er uddannet på et universitet?
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Når jeg hører debatten i dag og hører SF's ordfører kritisere pointsystemet, undrer det mig, for da vi lavede aftalen i november måned sidste år, var en af dem, der var meget begejstret for aftalen, SF's integrationsordfører, fru Astrid Krag.
Så den kovending i løbet af et halvt år undrer mig.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Vi kan vist lige så godt her bebude, at noget af det, vi kommer til at gå i dybden med, er det her spørgsmål om fordoblingen af sikkerhedsstillelsen, som jo bliver indekseret år for år – jeg tror, det er med løn- og prisudviklingen – så den faktisk stiger.
Derfor står der i loven 50.000 kr., men ude i virkeligheden er det jo 63.000 kr. for de mennesker, der skal stille garanti i dag.
Tilsvarende vil det også sige, at de 100.000 kr. altså vil komme til at være et langt højere beløb om bare ganske få år, så det er ikke bare sådan lige til at trække ud.
Men jeg tror, at vi må gå videre med det i udvalgsbehandlingen.
Jeg vil bare foreholde den konservative ordfører et citat fra centerleder på Aarhus Universitet Michael Böss, som er en af dem, der har forsket allermest i det canadiske pointsystem, som man jo derovre bruger til at styre indvandringen.
Han siger om det her pointsystem: »Det er meget kortsigtet og uigennemtænkt, for det danske samfund får i høj grad brug for andre typer end akademikere. Vi kommer i høj grad til at mangle håndværkere, og inden for hele den sociale sektor er der også hårdt brug for arbejdskraft, som regeringens pointsystem desværre frasorterer.«
Er det slet ikke en bekymring, som kan vinde nogen form for genklang hos De Konservatives ordfører?
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Nu bliver beløbet ikke hævet fra 50.000 kr. til 100.000 kr., men fra 63.000 kr. til 100.000 kr.
At det bliver hævet til 100.000 kr. virker præventivt, og det er også derfor, det ikke bliver brugt så meget.
Men vi befinder os som sagt i en økonomisk krise, og så er risikoen for, at man ikke kommer til at forsørge den, der bliver familiesammenført, større, end da vi befandt os i en højkonjunktur, og derfor er beløbet blevet forhøjet fra 63.000 kr. til 100.000 kr. Med hensyn til tømreren vil jeg sige, at tømreren også kan blive familiesammenført.
Hvis tømreren er over 24 år og har arbejdet i 2½ år og tømreren bosætter sig uden for et ghettoområde, opnår tømreren 60 point, og så kan han eller hun blive familiesammenført.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Jamen har der været nogen eksempler på, at 50.000 kr. ikke var nok?
Altså, en forøgelse fra 50.000 kr. til 100.000 kr. er forholdsvis drastisk, så bare et eneste sagligt argument fra en af ordførerne fra henholdsvis V, K eller O ville være på sin plads – bare ét sagligt argument for, at man hæver beløbet fra 50.000 kr. til 100.000 kroner.
Mit første spørgsmål er: Har der været nogen eksempler på, at de 50.000 kr. ikke slog til?
Det var to spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Det, man skal huske på, er, at det ikke er noget, man skal betale forud, det er en sikkerhedsstillelse.
Men det har noget at gøre med, at vi befinder os i en finanskrise, en økonomisk krise, og så er der større risiko for, at nogle ikke vil kunne forsørge dem, der bliver familiesammenført, og derfor er beløbet blevet forhøjet fra 63.000 kr. til 100.000 kr.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Hvad er årsagen til, at man hæver den økonomiske sikkerhedsstillelse fra 50.000 kr. til 100.000 kr.?
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Svaret ligger jo i virkeligheden i det ordvalg, som ordføreren fra Venstre også selv brugte.
Det er jo ikke det selv samme system.
Det er jo en anden mængde point, man skal opsamle, når man er under 24 år, end når man over 24 år.
Derfor er det ikke det samme system for personer under 24 år.
Det var statsministerens egen fortælling på Venstres landsmøde, at der altså er nogle mennesker, som bliver ramt af en 24-års-regel, som har været for stiv og for rigid og for ufleksibel, og det prøver man at løsne op for med den her aftale.
Det er klart, at vi kvitterer for, at man med lovforslaget prøver at bøde på nogle af de utilsigtede, negative konsekvenser, 24-års-reglen har haft.
Det ville være meget, meget besynderligt, hvis vi skulle sige nej til at fjerne nogle af de tidsler, der er i forbindelse med regeringens 24-års-regel, så det siger vi selvfølgelig ja til.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Det er jo dejligt.
Man tager det, vi behandler i dag, og siger, at for dem under 24 år er det noget positivt, er det noget godt, det kan man godt lide i Socialistisk Folkeparti, men når det selv samme system gælder for dem over 24 år, er det frygteligt og forfærdeligt og udtryk for uddannelsessnobberi.
Fru Astrid Krag må gøre sig klart, at der må være sammenhæng i politikken.
Hvis det her system indeholder uddannelsessnobberi – det mener jeg ikke, det mener Venstre ikke –
hvis fru Astrid Krag mener det, og det gør hun tilsyneladende, hvorfor vil fru Astrid Krag så indføre uddannelsessnobberiet for folk under 24 år?
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Ja, pointsystemet for personer under 24 år er jo altså anderledes end pointsystemet for personer over 24 år.
Og som man kunne forstå på statsministeren, allerede da ideen om pointsystemet første gang blev lækket, er den del af pointsystemet, der handler om personer under 24 år, udtænkt for at løsne op for nogle af de utilsigtede konsekvenser, som 24-års-reglen har haft.
Det er jo kendt for alle og enhver, at 24-års-reglen vil blive videreført efter et eventuelt regeringsskifte, men selvfølgelig siger vi ja tak til de forbedringer, som regeringen laver med det her forslag, hvor man prøver at reagere på nogle af de utilsigtede konsekvenser, der har været ved de gældende regler.
Det ville være meget mærkeligt, hvis vi hældte statsministerens og regeringens forslag på at prøve at bøde lidt på de utilsigtede konsekvenser af 24-års-reglen ned ad brættet, så det er sådan set ikke så svært at forstå.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg vil blot spørge fru Astrid Krag: Hvis man antager – det antager jeg at fru Astrid Krag antager eller synes – at det lovforslag, vi behandler her i dag, er uddannelsessnobberi, det siger fru Astrid Krag, og det siger resten af oppositionen, og man er meget modstander af det, hvorfor er det så, man ønsker at indføre det for folk under 24 år?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Der står i det selv samme oplæg, som fru Astrid Krag står og viser frem fra Folketingets talerstol: Vi vil have ét system for dem over 24 år, og så vil vi tage regeringens system, som vi behandler her i dag, og så skal det gælde for dem under 24 år.
Hvis man mener, at det, regeringen har lagt frem, er uddannelsessnobberi, hvorfor skal uddannelsessnobberiet så gælde for folk, der er under 24 år?
Kan fru Astrid Krag give sådan et kort, klart, konkret svar på det?