runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2007-05-03:
Da vores ordfører på de her to beslutningsforslag, hr. Poul Andersen, er forhindret i at være til stede, har jeg påtaget mig det arbejde, det er at fremføre Socialdemokraternes holdning til de to forslag.
For os har det altid haft højeste prioritet at sikre, at de danske jernbaner og den danske offentlige transport er veludbygget og velfungerende.
Det er simpelt hen en grundlæggende forudsætning, at den enkelte lønmodtager har mulighed for en hurtig og komfortabel offentlig transport, hvis man ikke har råd eller lyst til at køre i bil.
Hos Socialdemokraterne mener vi også, at det er positivt, at vi i Danmark kan transportere en del af den samlede godsmængde på jernbanenettet – gerne en meget større del, end vi gør i dag – frem for på de overbelastede motorveje.
De her to forslag handler om at undersøge, hvordan man kan forbedre transporten af gods og passagerer mellem Odense og Nyborg og mellem Odense og Fredericia i det, som allerede nu udgør en flaskehals midt i Danmark.
Da det er 6 år siden, at rapporten »Stationsstrukturen i Danmark« blev udgivet af Banedanmark, er der sket mange ændringer på de danske jernbaner siden da, og vi mener, at det er vigtigt på ny at undersøge grundlag og behov for kapacitetsudvidelser og eventuelt nye stationer.
En udvidelse mellem Odense og Middelfart kræver jo, at man anlægger et helt nyt spor på den nordlige side af motorvejsstrækningen.
Rapporten »Modernisering af jernbanens hovednet« fra 1997 beskriver temmelig indgående denne nybygning som en mulighed, men det er vigtigt for os at undersøge, om de forudsætninger, man der lægger frem, stadig væk står til troende, eller om noget kan have ændret sig i de sidste 10 år.
Derfor er det selvfølgelig relevant og godt, at Enhedslisten kommer med forslaget, for det er noget, vi er nødt til at se på.
Dermed er det også sagt, at vi er positive over for de to forslag.
Vi er varme tilhængere af en bedre og mere effektiv offentlig transport, både hvad persontransport angår, og hvad godstransport angår.
Det er i sig selv et stort fremskridt, hvis det er muligt at udvide godskapaciteten og nedsætte rejsetiden for de rejsende, men for at kunne lave en rimelig prioritering er vi nødt til at kende det tekniske og økonomiske grundlag for beslutningen.
Og hvis nogle partier har problemer med, at vi i det her forslag kun tager en lille del af det store danske net og analyserer det, så lad os da endelig udbrede det.
Vi vil gerne herfra give tilsagn om, at vi meget gerne vil medvirke til, at vi løfter blikket helt op til hele landet og ser på, hvor vi ellers skal udbygge og undersøge udbyggelser af jernbanenettet til glæde for passagerer og til gavn for gods på jernbanen.
Jacob Jensen (V), 2007-05-03:
Jeg ved godt, at det ikke tilkommer mig på denne plads at stille et modspørgsmål, men så kan jeg i hvert fald sådan retorisk filosofere over, hvorfor det lige er to jernbanespor.
Hvorfor er det ikke tre, eller hvorfor er det ikke et?
Derfor siger jeg igen som før: Jeg synes, det er fornuftigt, at man kigger på de her ting, og jeg er enig med ordføreren fra Enhedslisten, hr. Rune Lund, i, at man skal undersøge de her ting, og at man skal gøre det i god tid, fordi det, som det også bliver sagt, netop er noget, som man ikke bare laver hen over en weekend eller hen over en måned eller hen over et år.
Nej, investering i infrastruktur er noget, der skal planlægges i rigtig god tid, og det skal planlægges på en ordentlig og sober måde, og det er derfor, at vi fra Venstres side og fra regeringens side har været tilfredse med, at Infrastrukturkommissionen netop kan kigge på den her sammenhæng.
Jeg glæder mig da til at debattere det igen, hvis hr. Rune Lund skulle have lyst til at fremsætte forslagene, men jeg ser i hvert fald frem til, og Venstre ser frem til, at Infrastrukturkommissionens rapport kommer, så vi har et ordentligt grundlag at tage stilling ud fra og ikke den her drypvise forslagsfremsættelse, som Enhedslisten foretager.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg kan forstå, at det, Venstre vil, er bare at vente på Infrastrukturkommissionen.
Det bliver så spændende at se, hvad der bliver foreslået, og hvad resultatet bliver.
Jeg kan love på Enhedslistens vegne, at hvis ikke der bliver tale om at lave undersøgelser af behovet for mere jernbane i Danmark, vil de her forslag blive fremsat igen, så vi kan debattere dem.
For det her er jo ikke en hvilken som helst strækning.
Det er jo hovedstrækningen.
Det er strækningen København-Århus og videre op til Aalborg.
Og når vi står i en situation, hvor kapaciteten er opbrugt, er det jo indlysende, at der vil komme et behov i fremtiden, uanset hvordan man vender og drejer det.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man jo godt kan lave undersøgelser af jernbanestrækninger som delundersøgelser, der senere kan indgå i en større sammenhæng.
Det går jeg ud fra at hr. Jacob Jensen også er enig med mig i.
Jacob Jensen (V), 2007-05-03:
Der er også kapacitetsproblemer.
Jeg kan nævne en lang række andre steder rundtomkring i landet, hvor der formodentlig også er kapacitetsproblemer, bl.a. andre steder på Sjælland og i Jylland.
Så jeg synes igen, som jeg sagde i min indledning, at man skal se de her ting i en sammenhæng.
Man kan ikke bare tage det ud af den blå luft og sige: Det her skal vi kigge på isoleret set uden i øvrigt at have lavet en prioriteringsrækkefølge og uden i øvrigt at have set på effekterne af, at man investerer et sted.
At investere et sted får en afledt effekt et andet sted, og det gælder i øvrigt, både hvis man investerer i bane, og hvis man investerer i vej i det samme område.
De ting hænger jo sammen, som også hr. Rune Lund er inde på i sit spørgsmål.
Derfor synes jeg – og det tror jeg ikke vi er uenige i – at vi skal kigge på netop kapacitetsproblemerne, også på jernbanen, og det er jo bl.a. det, som Infrastrukturkommissionen er sat i verden til at skulle give os et samlet billede af, så vi samlet set for hele landet og ikke kun isoleret set for enkelte projekter får en vurdering af, hvor vi kan lave de bedste investeringer til glæde for os alle sammen.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg går ud fra, at ordføreren fra Venstre er enig med mig i, at kapaciteten over Fyn faktisk er opbrugt i øjeblikket.
Jeg går også ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at der er store problemer med forsinkelser hen over Fyn.
Når der kommer et godstog, ligger man tit og kører bagefter i passagertoget, og der er forsinkelser.
I løbet af kort tid får vi – forhåbentlig – gode tog til alle med bl.a. nye IC4-tog med hyppigere afgange.
Det vil jo belaste kapaciteten yderligere, og det vil gøre systemet endnu mere følsomt over for forsinkelser.
Hvis vi så samtidig ser på den vækst i trafikstrømmene, som sker i de kommende år, kunne det så ikke være en god idé allerede nu at se på behovet med de stigende trafikmængder, herunder mulighederne i at udvide jernbanekapaciteten?
Jacob Jensen (V), 2007-05-03:
Og Fyn er jo fin, men jeg vil da starte med at slå fast, som vi også talte om i sidste uge, at fra Venstres side kan vi ikke på den her måde støtte forslag, som i den grad er uden sammenhæng med andre indgåede trafikaftaler, og som hverken tager højde for en prioritering eller en finansiering eller i øvrigt effekter af de indgåede aftaler omkring genopretning af jernbanesporene, som jo vil have en klar effekt på kapaciteten af jernbanen, også hen over Fyn.
Det kan selvfølgelig virke sympatisk på den måde sådan at tilgodese alle dele af landet med jernbane.
Vi synes i øvrigt også, at det er rigtigt, som der står i forslaget, at der skal være en behovsanalyse.
I Venstre går vi også ind for, at der skal ligge en behovsanalyse til grund, men på den anden side synes vi også, at når man foreslår sådan nærmest ud af det blå at ville fordoble kapaciteten på en jernbanestrækning, ikke bare en mindre strækning, men faktisk et ret betydeligt stykke, så må man også antage, at det er en betydelig investering, som ligger til grund.
Og derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi også ser det her projekt i sammenhæng.
Og det kan vi så passende gøre i forbindelse med Infrastrukturkommissionens rapport, som jo kommer ikke så langt ude i fremtiden.
Det er faktisk til efteråret, eller om ganske få måneder, at vi vil se et samlet billede og en samlet overvejelse af nogle eksperter, der har kigget på sammenhængene i hele landet.
På den baggrund kan vi ikke støtte en sådan, man kan sige, drypvis investeringsplan uden sammenhæng i øvrigt med andre investeringsplaner, uden at der er set på effekterne af de andre investeringer, som vi foretager, og uden at der i øvrigt er anvist bare et minimum af finansiering.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget, og på vegne af De Konservative skal vi sige, at det kan De Konservative heller ikke.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Det ville have været så rart, hvis den enighed kunne være fortsat efter 2001, også angående de vedvarende energier, men sådan var det ikke.
Jeg er glad for de betragtninger, som ordføreren her fremfører, om, at det er vigtigt med det folkelige engagement, men er det helt det, der lægges op til?
Er det ikke sådan, at det er nogle mere målrettede projekter, man kører efter, og på den måde kommer man måske til at køre ud af nogle tangenter, hvor der sådan set ikke er det folkelige engagement?
Tina Petersen (DF), 2007-05-03:
Jamen det lyder da dejligt.
Jeg kan jo så præcisere over for den socialdemokratiske ordfører, at vedrørende sådan nogle som døve og hørehæmmede ligger tallene faktisk på mellem 500.000 og 700.000 danskere, som enten er helt døve eller lider af en hørehæmning i en eller anden grad.
Jeg mener, at de absolut hører ind under en kategori, hvor de skal kigges på lige nøjagtig på samme måde og have tilgængelighed på samme vilkår som blinde og de, der er svagtseende.
Vil Socialdemokratiet så også arbejde videre med, at vi inden for den handlingsplan realiserer de muligheder, der kunne være for den anden gruppe også?
René Skau Björnsson (S), 2007-05-03:
Der har vi sagt, at man er nødt til at handle på meget kort sigt, nødt til at bruge noget tid, nogle ressourcer og nogle penge på det, og derfor er vores primære fokus i det her beslutningsforslag på de blinde og svagsynede.
Men det er klart, at de andre handicapgrupper skal der også laves forslag til gavn for.
I sidste uge fremsatte vi fire forslag, som hjalp en del af de her grupper, og der kommer også flere forslag fra vores side i det kommende år.
Tina Petersen (DF), 2007-05-03:
Jeg kan ikke lade være med at beundre lidt, at Dansk Folkeparti får lidt ros her.
Det er flot.
Jeg vil sige, at det også er et flot forslag, der ligger.
Jeg vil så spørge lidt ind til intentionerne, for som sagt, hvilket ordføreren selv nævnte, vil Dansk Folkeparti jo gå videre end til bare blinde og svagsynede.
Problematikken ligger der jo også, hvis man går skridtet videre og spørger
Steen Gade (SF), 2007-05-03:
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg kun knytte nogle få bemærkninger til beslutningsforslaget fra Socialdemokraterne.
Jeg er enig med den sidste ordfører i, at 3 mio. kr. måske kan lyde af lidt lidt, men det er jo ikke sikkert, at det, der står i bemærkningerne, omfatter omkostningerne alle steder f.eks. i kommuner og andre steder, hvor man skal betale de forskelle, der kan være på f.eks. transportomkostningerne.
Men vi er altså positive og synes faktisk, at det er en rigtig god idé at lave en handlingsplan, og sådan som jeg har siddet og lyttet til debatten, kunne det jo lyde, som om alle var enige, men jeg hørte faktisk, at der ikke var enighed om, hvorvidt der skulle være en handlingsplan, for jeg forstod, at ministeren var imod det, mens der måske er et flertal for, at der skal laves en handlingsplan.
Alle er selvfølgelig enige i, at der skal gøres noget på området, men det vil nok være en god idé, at der blev en handlingsplan, så man også lidt lettere kan kontrollere og evaluere og kan se, om der er fremdrift i sagen.
Bente Dahl (RV), 2007-05-03:
I mange år har jeg haft en klaverstemmer, som er blind.
I mere end 20 år er han kommet rundt til de forskellige steder, hvor jeg har boet i de år, og har stemt mit klaver.
Han stemmer klaverer over hele landet, han reparerer og køber og sælger, og han har oparbejdet et firma, der blomstrer i en landsby midt i Sønderjylland.
Han bevæger sig rundt i ind- og udland, helt selvhjulpen.
Det er gået rigtig, rigtig godt i mange år.
Men nu siger han, at det igennem de senere år er blevet sværere og sværere for ham at komme rundt.
Det er der en række årsager til.
Der er meget at tage fat på, når vi nu skal give de synshandicappede rammer, så de kan bevæge sig rundt på lige fod med alle andre i det her samfund, for selvfølgelig skal vi indrette vores samfund, så alle kan bevæge sig rundt fra sted til sted.
B 130 foreslår udarbejdelse af en handlingsplan, så der kunne komme helhedstænkning indover, og det virker umiddelbart tiltrængt at sætte ind med et sådant tiltag.
Som jeg har nævnt, kan en række enkle ting umiddelbart rettes, men jeg er helt overbevist om, at der skal mere omfattende ændringer til, meget mere tilbundsgående ændringer.
Det ville være rimeligt at tænke igennem, hvordan deres hverdag kunne blive så lig andres som muligt.
Det er bestemt et stort problem, ingen tvivl om det.
Et menneske, der ikke kan transportere sig af den ene eller den anden grund, kan nemt blive isoleret.
Men der er også andre påtrængende problemer for handicappede.
Et andet problem er den kommunikative ensomhed, som opstår, når man ikke kan bruge it-teknologien.
Synshandicappede har ikke i fuldt omfang adgang til it-teknologien.
I vore dage er det en kernekompetence for at få hverdagen til at hænge sammen.
Meget kommunikation foregår via internettet, megen viden findes frem og oplysninger søges, og det er også et problem, som sådan en udarbejdelse af en handlingsplan kunne tage hånd om og fat på.
I Det Radikale Venstre er vi bestemt positive over for alle de gode tiltag, der er nævnt.
Vi efterspørger finansieringen.
3 mio. kr. virker som en forholdsvis lille sum penge til alle de gode tiltag.
Vi går ind i udvalgsarbejdet spørgende, positive, specielt spørgende med henblik på finansieringen, altså om 3 mio. kr. er nok.
Det må være op til arbejdet i udvalget, hvordan vi kan finde ud af at finansiere det med et eventuelt større beløb.
René Skau Björnsson (S), 2007-05-03:
Vi kan i hvert fald godt prøve at tage snakken under arbejdet med den beretning, der skal laves, om, hvorvidt vi skal inkludere andre grupper.
Det er svært for mig lige her på stående fod at sige, at det er oplagt, fordi det jo er helt andre udfordringer, der gør sig gældende.
I første omgang og på baggrund af det arbejde, som har været i gang, og som Dansk Blindesamfund har lavet – de har jo over de sidste år lavet flere rapporter om forholdene for blinde og svagsynede – er det det, der har været vores primære fokus, men lad os tage debatten under arbejdet med den beretning, der skal laves til forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-05-03:
Jeg hørte også ministeren sige noget om et tæt samarbejde med andre ministerier, og det vil altid være sådan, at det område her vil berøre flere ministerier.
Men det gør jo ikke noget, at et ministerium starter, og derfor ser jeg altså ikke en nødvendighed i, at vi overhovedet vedtager dette beslutningsforslag, som det ligger her.
René Skau Björnsson (S), 2007-05-03:
Jeg vil godt stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til ministeren, nemlig om ikke også Venstre er enig i, at det her ikke bare er et spørgsmål om de trafikale udfordringer, ikke bare et spørgsmål om tog og busser og hvordan de kører, men også et spørgsmål om, at den sociale lovgivning – de muligheder, som sociallovgivningen åbner op for til bl.a. ledsagelse – følger med.
Derfor er det ikke nok, at det kun er ovre i Trafikministeriet, at man arbejder med det her, men vi skal også have andre på bedding.
Dette beslutningsforslag sikrer, at det også kommer med ind i det arbejde, og at vi får en handlingsplan, der er bred og dækker hele området og ikke kun det trafikale.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-05-03:
Socialdemokraterne har fremsat et beslutningsforslag, som man næsten ikke kan være uenig i, og alligevel vælger Venstre at sige, at vi altså ikke kan bakke B 130 op.
Og hvorfor så ikke?
Og når vi nu ved det, vil det faktisk fremstå meget uovervejet, hvis Folketinget går ind og træffer nogle beslutninger på det område, før resultatet foreligger.
Når vi har de erfaringer samlet, der kommer ud af det arbejde, kan vi jo drøfte, hvordan vi kommer videre.
Men det kan ikke nås inden september 2007, hvilket også er et krav i beslutningsforslaget.
Så vi står altså med et beslutningsforslag, som vil negligere det rigtig grundige arbejde, som ministeriet har haft i gang sammen med Dansk Blindesamfund, og det vil komme til at ændre arbejdet i en betydelig grad og derved låse alle andre muligheder.
Derfor siger Venstre: Vi kan ikke bakke beslutningsforslag nr. B 130 op.
René Skau Björnsson (S), 2007-05-03:
Jeg kan sige, at der til det her forslag, som vi har fremsat, også er kommet et høringssvar eller en tilkendegivelse fra Dansk Blindesamfund, der meget klart roser, at vi tager det her initiativ.
Det er måske også ud fra en vurdering fra Dansk Blindesamfunds side af, at det arbejde, der er i gang under trafikministeren lige nu, er meget fokuseret på trafikken.
Men der er også hele det sociale område, hvor vi jo har en socialminister og et Socialministerium, som vi mener bør inddrages i det her arbejde, og det svarede ministeren ikke på.
Bliver de inddraget i det her arbejde, og hvornår kan vi regne med, at der kommer et samlet bud på den her problemstilling?
Vi har jo også læst høringssvarene og selvfølgelig også taget de nødvendige kontakter.
Nu siger ministeren, at han synes, det er ejendommeligt, at vi fremsætter forslaget.
Det mener vi selvfølgelig ikke selv, for vi mener jo, at vi har en lidt bredere tilgang til det end det udvalgsarbejde, som ministeren har gang i for øjeblikket.
Noget af det, vi peger på, er, at der jo ikke bare er tale om fysisk transport og tog og veje og om, hvordan det ser ud der, men at der også er andre problemstillinger og ting, der begrænser, at blinde og svagsynede kan bevæge sig frit i det her land.
Vi mener, at der på det sociale område kan være ledsageordninger, og hvad vi ellers peger på.
Det er meget vigtige elementer, som vi mener skal inddrages i det arbejde, som pågår.
Derfor skal der også være folk fra Socialministeriet til at vurdere, hvilke tiltag der skal til, for at vi kan sikre blinde og svagsynede en bedre adgang til det danske arbejdsmarked.
For når vi ønsker at gøre det netop i samarbejde med Dansk Blindesamfund og øvrige handicaporganisationer, er det jo netop, fordi vi siger, at vi ikke sidder med nogen embedsmænd, der ved mere end de organisationer, der er så tæt, som man overhovedet kan være på sine medlemmer.
Vi mener faktisk, at vi netop skal gøre det i et meget godt samarbejde med dem, kan jeg hilse og sige.
Jeg mener ikke, at vi kan komme tættere på det, end vi er, og det er derfor, vi synes, at man skal vente på de resultater af analyserne, der nås frem til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-03:
Det tror jeg nu ikke hr. Ole Vagn Christensen har ret i.
Jeg har en klar fornemmelse af, at der i den danske befolkning er bred opbakning til, at vi skal bruge mere vedvarende energi, og jeg har også en klar fornemmelse af, at der mange steder også i små lokalsamfund er opbakning bag lokale fjernvarmeværker, lokale vindmøllelav osv.
Men jeg mener også, det er oplagt, at vi fremadrettet diskuterer, hvordan vi sikrer, at der fortsat er et folkeligt engagement i vores energisektor.
René Skau Björnsson (S), 2007-05-03:
Selv om jeg jo ikke er meget for at rose Dansk Folkeparti, gør jeg det så igen.
Jeg synes faktisk, det der med at få kommunikationssiden ind i en beretning og i en handlingsplan, der skal laves, var et godt forslag, for jeg er enig i, at der er en meget stor udfordring her.
Sidste år var vi nede på 12 pct., der var aktive på arbejdsmarkedet, og det til trods for al den fremgang, vi har haft i beskæftigelsen.
Der er jo mange ting, der skaber de barrierer, hvor vi også skal udnytte den nye teknologi til at sørge for, at man lettere kan komme ud på arbejdsmarkedet og blive aktiv i samfundet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-03:
Det er kolossalt vigtigt, at der er forståelse for den omstilling, vi er på vej ind i, nemlig fra at have 16 pct. vedvarende energi i vores energiforsyning og til fremadrettet at have 30 pct. vedvarende energi i vores energiforsyning.
Det er vigtigt, at der her er et folkeligt engagement.
Se bare ude i landet på fjernvarmeværkerne.
Det er da et eksempel på et kolossalt lokalt, folkeligt engagement, hvor vi bredt her i Folketinget har været enige.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Nu gør ord det jo ikke alene.
Ambitioner om at gøre noget havde man også, da det drejede sig om vindkraften, og man investerede fra visse sider mange milliarder, og ved at man havde det brede og folkelige engagement i ideerne, så viste det sig, at Danmark var det land, der var i stand til at gøre det bedst.
Jeg er glad for, at de mennesker, som arbejdede med brintteknologien ved Folkecenteret, tog et initiativ og startede Logitech, men jeg tror bare ikke, at de alene kan løfte den udvikling, vi står over for, heller ikke med nok så mange milliarder kroner.
Jeg tror, at der skal meget mere til, så man ikke går hen og laver nogle fejlskud, og det er engagementet fra de mange, der interesserer sig for området.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-03:
Regeringen har tilbage i januar måned præsenteret en meget ambitiøs energipolitik, som nok er den mest ambitiøse politik overhovedet på energiområdet, der nogen sinde er set i Danmark.
Realiseringen af den politik vil præsentere Danmark som et fremstormende land på energiområdet, og jeg er helt overbevist om, at brint også vil komme til at spille en central rolle i den fremtidige energipolitik hertillands.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Jeg synes, at problemet stadig væk står tilbage, nemlig om regeringen i realiteternes verden har en strategi, der fokuserer på brint som drivmiddel i fremtiden, eller om den har en strategi, der fokuserer på biomasse, biodiesel osv.
Jeg vil bare spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om han er enig i, at set i et lidt længere perspektiv, hvor man satser på vedvarende energi, vil brint være blandt de dominerende drivmidler, der skal bruges i transportsektoren, og at det også må præge nutidens investeringer i både forskning og demonstrationsanlæg.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-03:
Der er masser af vilje til at prioritere brint.
Vi har afsat penge, og der er brugt penge på udvikling af og forskning i brint, også i det senere år.
Nu handler det om at kigge fremad.
Denne regering har taget initiativ til, at vi fra 2010 hvert år skal bruge 1 mia. kr. til forskning og udvikling på energiområdet.
Det vil bringe Danmark helt i front, ikke bare i Europa, men i hele verden, når det gælder udvikling af brint- og andre energiteknologier.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Jeg vil bare indledningsvis sige, at hr. Lars Christian Lilleholt jo ikke skal ligge under for den misforståelse, at det er staten, der skal være drivkraften i det her brintprojekt.
Det er netop en lang række mennesker og organisationer på det lokale plan.
Så til et par spørgsmål.
Det første er: Hr. Lars Christian Lilleholt siger, at regeringen er meget optaget af brint, og det er vel rigtigt, men kan hr. Lars Christian Lilleholt så ikke bare nu konstatere, at aflivningen af brintprogrammet tilbage i 2001 nok var en klar fejltagelse?
Det andet er: Kan vi nu være sikre på, at der bliver afsat de fornødne midler til brint, når vi kan konstatere, at regeringens energistrategi fokuserer meget på anvendelsen af biomasse som et vigtigt element i at løfte den vedvarende energi op til 30 pct.?
Mit spørgsmål er altså: Er der i realiteten vilje til at prioritere brint?