Line Barfod (EL), 2011-05-30:
For efterhånden en del år siden, jeg tror, det vel er 7-8 år siden, var der en række kvinder på tværs af de politiske partier i Folketinget, som satte sig sammen og sagde: Nu skal vi have gjort noget ved de store barselorlovsproblemer og de store problemer med manglende ligestilling på arbejdsmarkedet.
De erklærede, at vi på tværs af partierne var villige til at stemme for et fælles forslag om at sikre indførelsen af en barselfond.
På den baggrund lykkedes det at få et stort, bredt forlig i Folketinget om en barselfond, og der blev oprettet en barselfond for lønmodtagere, og samtidig blev det aftalt mellem partierne, at der også skulle laves en barselfond for selvstændige.
Vi har så i over 5 år ventet på, at først den tidligere og så den nuværende beskæftigelsesminister skulle komme med konkrete forslag til, hvordan sådanne ordninger ville kunne skrues sammen.
Vi har stadig ikke fået noget konkret bud, og det, vi hører i dag, er, at beskæftigelsesministeren bare taler udenom.
Ministeriet har haft over 5 år til at fremsætte konkrete forslag, men har stadig ikke gjort det.
Man vil ikke engang komme med et forslag til en dato for, hvornår man vil fremsætte nogle konkrete forslag, som vi kan forhandle ud fra.
Det eneste, vi hører, er, at man ikke vil være med til at lave en tvungen ordning, selv om det er det, der efterlyses fra Håndværksrådets side.
Man siger, man ikke tror på, at en frivillig ordning kan lade sig gøre.
Det er det samme, som at ministeren siger, at man reelt ikke ønsker at få indført en ordentlig barselfond for selvstændige.
Men jeg synes, at jeg mangler at høre ministerens argumenter for, hvorfor man ikke mener, det er nødvendigt med en barselfond.
Hvad er det, der gør, at ministeren mener, at de problemer, som alle partier – også ministerens eget parti – kunne se for 5 år siden, pludselig skulle være væk?
Baggrunden for at indføre en barselfond er jo i høj grad, at vi ønsker, at mænd i langt større omfang skal tage del i barselorloven.
Vi ønsker, at mænd også skal have et tæt forhold til deres børn, og at børnene ikke kun skal være sammen med deres mor i det første år af deres levetid, men at de også skal have et tæt forhold til deres far.
Vi ønsker også at modvirke det stærkt kønsopdelte arbejdsmarked, og en af måderne at gøre det på er at få flere mænd til at tage del i barselorloven.
Det er altså et problem, hvis det kun skal gælde for lønmodtagersiden.
Jeg ved, at det er sådan inden for mit eget fag, jura, at der er en del kvinder, som vælger at være ansat i det offentlige – og i det hele taget at være ansat i den periode, hvor de skal have børn – for at have mulighed for at få barselorlov, hvorimod det at være selvstændig gør, at man altså virkelig kommer til at betale meget for at være på barselorlov.
Det er altså ikke rimeligt, hvis mennesker, der ellers ønsker at være selvstændige, ikke kan være det, fordi man ikke kan finde en ordentlig mulighed for at lave en barselordning for selvstændige.
Det var den samme debat, vi havde på lønmodtagersiden.
Det fik vi løst med den barselfond, der blev indført.
Jeg tror i den grad på, at det er muligt at skrue nogle modeller sammen.
Håndværksrådet har jo også været ude med forslag, som kan lade sig gøre, og som ikke medfører et kæmpe bureaukrati, men som nemt og enkelt kan sikre, at vi får løst de problemer, der er i forhold til barsel.
Derfor håber jeg altså også, at de mange medlemmer af regeringspartierne, som var med til at presse på for at få forliget om Barselfonden, og var med til at presse på for, at der skulle komme en ordning for selvstændige – og som også stadig mener, der skal komme en ordning for selvstændige – vil være med til at presse på for, at der reelt kommer gang i realitetsforhandlinger.