runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-11-05:
Tak for svaret.
Må jeg lige sige, at i forhold til det § 20-tilskud, der er blevet forhøjet med 15 mio. kr., har det vist sig, at de går ikke til småøerne – i hvert fald ikke i så høj grad.
De går direkte i de pågældende kommuners kasser.
Altså, der er 19 kommuner, der har småøer under sig.
Så de penge kommer ikke småøerne til gavn og glæde.
I regeringens lovkatalog for næste år har ministeren ikke et eneste målrettet initiativ, der skaber vækst og bosætning på småøerne samt Ærø, Samsø eller Læsø.
Til trods for de udfordringer, man oplever ude på øerne, og til trods for regeringens fine ambition om et Danmark, der står sammen, mener ministeren tilsyneladende ikke, at det er relevant og nødvendigt at sikre bedre rammevilkår på øerne med nye lovgivningsinitiativer i det her folketingsår.
Hvordan vil ministeren helt konkret sikre dette, når det ikke fremgår af lovkataloget eller af andre initiativer?
Carsten Hansen (S), 2014-11-05:
Jeg tror, det er forbigået hr. Flemming Damgaard Larsens opmærksomhed, at der på mit eget ministerområde også til næste år jo er østøttepuljen, som fortsat giver udviklingsmuligheder på vores øer, og den er på 22 mio. kr. Lad mig derudover fremhæve LAG-indsatsen, hvor vi jo har lavet forlig om 94 mio. kr. til næste år, og som udgangspunkt giver vi faktisk øerne dobbelt op på hele den lokale aktionsgruppeindsats, således at der er to portioner, og der er solidaritet i, at vi giver dem, der har de største udfordringer, flest penge.
Så jeg tror, hr. Flemming Damgaard Larsen lidt har overset det, vi har gjort.
Det er kommuner med små øer, der har fået tilskuddet, og det kan bl.a. bruges til nedsættelse af fragt.
Så vi gør faktisk rigtig meget.
Først vil jeg bare om de 15 mio. kr. sige, at de jo er givet som et generelt tilskud til kommunerne med de mindre øer, og jeg er på linje med økonomi- og indenrigsministeren, der jo er den ansvarlige minister på området, når han vurderer, at de generelle tilskud er en fornuftig løsning.
På trods af den her lidt højtråbende kritik har jeg ikke hørt, at Venstre vil sætte det kommunale selvstyre ud af kraft, men det hører jeg da gerne om Venstre vil.
Må jeg så ikke sige, når vi snakker rammevilkår, at vi har lyttet og været rundt på alle øerne – jeg har jo som bekendt besøgt alle øerne ligesom hr. Flemming Damgaard Larsen – og det med fragten og med at ligestille erhvervslivet på øerne har været rigtig, rigtig vigtigt.
Vi har jo forhandlet en ny LAG-løsning igennem, hvor vi tilgodeser især småøerne, men Langeland, Ærø og Læsø er også gået ind i en fælles LAG, så de også har fået penge.
Vi har de lokale aktionsgrupper, vi har østøtten fra landdistriktspuljen.
Der er masser af initiativer, som understøtter det.
Vi har lavet en udligningsreform, og der er det særlige tilskud for vanskeligt stillede kommuner.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-11-05:
Jeg vil bare nævne tre eksempler, hvor der ikke er sket en ligestilling, og hvor regeringen er nødt til at gøre noget aktivt.
Det er lånemulighederne.
Det er en ufleksibel færgedrift med dyre takster, og det er en ustabil mobil- og bredbåndsdækning.
Hvis man bare på disse tre områder kunne få en ligestilling med resten af Danmark, var vi nået rigtig, rigtig langt, og det er bare det, jeg appellerer til at regeringen og ministeren konkret vil gøre noget ved.
Jamen det er lige meget, hvor meget ministeren prøver at bortforklare det.
De penge er ikke gået til øerne, som det var påtænkt at de skulle gøre.
De er røget i kommunekasserne i langt, langt den overvejende del af de 19 kommuner, som har småøer under sig, og det er jo ikke tilfredsstillende, når vi vedtager det modsatte her i Folketinget.
Det, det handler om, er at skabe ligestilling mellem øerne og det øvrige samfund, men det vil ministeren åbenbart ikke.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Nu har jeg så med vilje ikke spurgt ind til et eventuelt provenu af det her, fordi det hører under skatteministerens område, så det spørgsmål må jeg nok stille til transportministerens kollega.
Men det må alligevel give lidt betænkeligheder, for ministeren benægter jo ikke over for mig, at der kan være en risiko for, at vognparken vil være 7-8 år gammel, og det må så alt andet lige også påvirke det planlagte provenu, man har med i vækstpakken.
Men stadig væk: I dag er der nogle krav til miljø, og meget af det kommer også fra EU, så hvordan vil ministeren sikre, at de krav til stadighed bliver overholdt?
Carsten Hansen (S), 2014-11-05:
Må jeg ikke sige, at vi jo, da vi kom til i 2011, gjorde det, at vi faktisk lavede en aftale ret hurtigt om det, der hedder 800 MHz-auktionen, for de 207 dårligst dækkede postnumre i Danmark.
I løbet af 2015 falder den aftale på plads, sådan at vi får mindst 10 megabit, og her er en række af vores øer også med.
Jeg har sagt, at vi fortsætter arbejdet.
Det her står jo i modsætning til, hvad den tidligere regering gjorde.
Den gjorde intet på området.
Derudover har vi taget 22 konkrete initiativer på bredbåndsområdet, så jeg synes i virkeligheden, at man retter bager for smed, og jeg mangler at se, hvad det er, Venstre gerne vil gøre, især når de nu vil have nulvækst.
I stedet for at kritisere kunne det være konstruktivt at komme ind i en god dialog om det.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Hvordan vil vi sikre, at de lever op til kravene?
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Nu siger ministeren, at de formentlig vil komme til at køre et par år længere.
Hvis man spørger branchen, er det jo nogle helt andre scenarier, der bliver stillet op i forhold til økonomien for taxachaufførerne, som gør, at man skønner, at mange af de her biler vil få lov at køre både 5, 8 og 10 år på vejene.
Der er også nogle miljøkrav, vi stiller til taxaer.
Hvordan vil man egentlig sikre, at de miljøkrav bliver overholdt, hvis vi pludselig står med en vognpark, som – i modsætning til i dag, hvor den har en gennemsnitlig alder på 1½-2 år – er 7-8 år?
Magnus Heunicke (S), 2014-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at den danske taxipark i dag besidder en høj grad af trafiksikkerhed, og når der fremover skal købes nye taxier – det skal der jo løbende – er det naturligvis sådan, at de skal opfylde de gældende sikkerhedskrav, der er til biler.
Og heldigvis er sikkerhedskravene til nye biler generelt blevet meget høje.
Det skal måske også fremhæves i den her forbindelse, at taxier skal synes en gang årligt, hvilket er med til at sikre, at taxierne opfylder de sikkerhedsmæssige krav, som man undersøger i den forbindelse.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-05:
Hvordan vurderer ministeren, at en ny afgift på 180 pct. på brugte taxier, og dermed en mindre jævnlig udskiftning af udslidte taxier til nye og mere sikre versioner, vil berøre trafiksikkerheden?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vurderer ministeren, at en ny afgift på 180 pct. på brugte taxier, og dermed en mindre jævnlig udskiftning, må man formode, af udslidte taxier til nye og mere sikre versioner, vil berøre trafiksikkerheden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-11-06:
I Danmark har vi et mål om, at flest mulige unge skal have en uddannelse, og at de hver især bliver så dygtige, som de kan.
Det her er et lille skridt i den retning, hvor vi i fremtiden stiller de samme krav til uddannelsen til de her skoler, men vi giver nogle friere rammer for, hvordan de kan indrette det.
Og det er bl.a. muligheden for at lave et koncept, der hedder parat til erhvervsuddannelser.
Det er et rigtig vigtigt element i at opnå, at flest mulige unge får en uddannelse.
Det samme er arbejdet med mentorer, og jeg synes, det er et godt lovforslag.
Socialdemokraterne kan støtte det.
Anni Matthiesen (V), 2014-11-06:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne takke ministeren for at fremsætte det her lovforslag.
Det er egentlig en opfølgning på et beslutningsforslag, som vi behandlede i oktober måned sidste år, og som jeg selv, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti var med til at fremsætte.
Det er positivt at se, at ministeren har taget forslaget op og ønsker at øge de frie fagskolers frihedsrettigheder.
Den nuværende lovgivning for husholdningsskoler og håndarbejdsskoler er utidssvarende.
Alene betegnelsen husholdningsskoler og håndarbejdsskoler er ikke i trit med nutiden, og det har været et stort ønske fra de frie fagskolers side at skifte navn til netop frie fagskoler.
Det samme gælder i forhold til fagudbuddet, og jeg må sige, at dette lovforslag, som jo ændrer på tingene på en måde, så skoleordningen fremover går under betegnelsen frie fagskoler, også betyder, at betegnelsen for fagudbuddet ændres så til praktiske eller erhvervsrettede fag. Vi synes, at det er et godt og nødvendigt tiltag, og det er positivt, at loven for de frie fagskoler følger med udviklingen i samfundet og dermed giver de frie fagskoler flere muligheder.
Med lovforslaget foreslås også en ny nedre aldersgrænse for, om skolerne kan modtage tillægstakst til en mentorordning for de unge.
Den nedre aldersgrænse ændres fra 17½ år til 16 år.
Det betyder, at flere unge vil kunne få støtte til at komme videre i uddannelsessystemet, og det vil yderligere styrke de frie fagskolers arbejde med at forbedre unges muligheder for at få en erhvervsuddannelse.
Samtidig præmierer lovforslaget skolerne for de elever, som senest 7 måneder efter endt forløb på en fri fagskole optages på en erhvervsuddannelse, og denne del af lovforslaget oplever vi ligeledes som meget positivt.
Lovforslaget skal desuden i en prøveperiode give de frie fagskoler mulighed for at indgå i campussamarbejde med andre uddannelsesinstitutioner, og i lovforslaget er der sat den begrænsning på de frie fagskoler, at der i campussamarbejde minimum skal være en institution for erhvervsrettet uddannelse.
Det er positivt, at ministeren åbner op for campussamarbejde.
Det vil give de frie fagskoler og andre deltagere i et eventuelt samarbejde spændende muligheder.
Jeg må så samtidig sige, at jeg lidt havde ønsket, at ministeren ville have set på, om man eventuelt kunne udvide de her samarbejdsmuligheder, så det ikke nødvendigvis udelukkende behøver at være indbefattet af en institution fra en erhvervsrettet uddannelse
I Venstre er vi glade for, at regeringen vil være med til at give større frihedsgrader til de frie fagskoler.
Vi synes, at forslaget indeholder mange gode ting, men vi så som sagt gerne, at regeringen åbner mere op i forbindelse med campussamarbejdet.
Vi så gerne, at der kunne oprettes campussamarbejde uden en sådan institutioner, og at de frie fagskoler fik en endnu større frihed til at kunne indgå i samarbejde med andre institutioner eller virksomheder for den sags skyld.
Alt i alt synes vi, det er positivt, og vi støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2014-11-06:
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for lovforslaget, positive forstået på den måde, at vi er enige i intentionerne.
Det er vigtigt, at vi udvikler disse uddannelser.
Det er en god intention at udvikle en bachelor- og en kandidatdel.
Det er godt at effektivisere og modernisere.
Vi kan også konstatere, at lovforslaget er fremsat på baggrund af en betænkning, hvor de berørte institutioner forinden har haft lejlighed til at deltage i et udvalgsarbejde, der så ligger til grund for lovforslaget.
Så meget godt har vi at sige om det, men vores endelige stillingtagen må afvente udvalgsarbejdet.
For jeg mener, og det har jeg sagt lige fra første færd, da vi fik betænkningen præsenteret, at der er problemer med den centralisering, der bliver lagt op til, for det er en centralisering.
Det fremgår også tydeligt, at man ved sammenlægningen af disse institutioner til én uddannelsesinstitution vil ansætte en rektor for hele institutionen, der så skal erstatte dem, der er på de enkelte institutioner i øjeblikket, og man kan sige mange gode ord om, at de enkelte institutioner skal bevare deres særpræg.
Men jeg vil bare spørge, hvordan vi, når vi er færdige med skåltalerne i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, så sikrer, at den rektor og den bestyrelse for den institution ikke siger: Arh, vi må kunne centralisere noget mere; alle må køre i den samme rille, ad de samme spor; vi må have nogle konsulenter ind, der kan se, om ikke de kan nå frem til, at vi på bunden af nogle regneark kan spare endnu flere penge ved at effektivisere endnu mere og centralisere endnu mere.
Og stille og roligt så risikerer vi, at konsulenter og regneark og lyst til at vise ledelseskraft fra en central ledelses side fører til, at de her institutioners individuelle særpræg bliver udvisket.
Jeg er også enig i det, fru Mette Bock siger: at det jo ikke er altid, når man vil effektivisere og fjerne lag nede i systemer, at det så i virkeligheden fører til noget, der er mere effektivt.
Så under udvalgsarbejdet kommer vi til at have nogle forsikringer om, at vi også permanent kan være rolige, især med hensyn til at de her institutioner bevarer hver deres særpræg.
Det er ikke kun en målsætning at effektivisere, og at tingene ser flotte ud i nogle strukturark med kasser og streger osv., det er også vigtigt, at tingene fungerer derude i virkeligheden, og så, at det, det hele handler om, nemlig i sidste ende at skabe kunstnerisk kvalitet, udvikling og innovation, få plads til kreativitet osv., stadig væk kan ske på disse institutioner hver for sig, og at man ikke bliver underlagt en centralisering, der underkuer den kulturelle udvikling, innovation og virkelyst.
Det er ting, vi fra konservativ side vil lægge vægt på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo en opfølgning på et beslutningsforslag fra oktober 2013 fra Dansk Folkeparti, Venstre, Konservative og Liberal Alliance, og det er jo glædeligt, at regeringen har lyttet til oppositionen.
Vi er fortrøstningsfulde med henblik på at fremsætte flere beslutningsforslag, som ministeren og regeringen kan følge op på og udarbejde til lovforslag, og dette er jo aldeles glimrende.
Det indebærer bl.a., at de frie fagskoler får udvidet deres fagområde.
Det er jo en praksisorienteret undervisning, der er rettet mod unge, der har svært ved at holde fast i en ungdomsuddannelse, og som er gode med hænderne.
Men det er noget, der betyder en hel del for de frie fagskoler, og jeg kan bare notere mig, at skoler, der får elever ind på erhvervsuddannelserne ret hurtigt, altså senest 7 måneder efter opholdet, vil blive belønnet.
Det synes vi er aldeles glimrende – også det, at de får mulighed for at indgå i campusfællesskaber – og jeg synes egentlig, det er fint nok, at en af institutionerne er en erhvervsuddannelse.
Det er glimrende.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-06:
Jamen det er korrekt, at der ikke er nogen i Folketinget eller uden for Folketinget eller uden for finansieringsfonden, der kan bestemme over den egenkapital.
Det kan kun den bestyrelse der sidder i fonden, men de skal gøre det under ansvar for det regelsæt, der er, nemlig at sikre, at der er en tilpas egenkapital for at varetage det, der er den forpligtelse, fonden har.
Altså, jeg kan ikke sige det klarere, end jeg har gjort det her.
Men jeg vil godt lige understrege, at det altså ikke er Folketingets opgave eller nogen, der står uden for bestyrelsens opgave; det må være dem, der er inden for hestevæddeløbssporten selv, der diskuterer, hvordan man bruger de midler, der er til rådighed, og det er fondens bestyrelse, der afgør, hvor mange penge de vil tage ud af den egenkapital.
Lars Dohn (EL), 2014-11-06:
Tak, formand.
Enhedslistens ordfører, Jørgen Arbo-Bæhr, er forhindret, så jeg skal læse Jørgen Arbo-Bæhrs tale op.
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at der i 2010 blev lavet en aftale, hvor det blev besluttet, at et udvalg skulle lave en udredning af uddannelsesstrukturen.
Enhedslisten var ikke med i den aftale, for den indebar nogle grønthøsterelementer.
Men det influerer altså ikke på delen her om uddannelsesstrukturen.
Vores holdning til forslaget er positiv.
Det giver rigtig god mening at samle de scenekunstneriske uddannelser med en ny institution samt at lade uddannelserne overgå til bachelor- og kandidatuddannelse.
Det skaber noget mere sammenhæng mellem de forskellige uddannelser, og det muliggør en mere tværfaglig udvikling.
Samtidig giver det de studerende bedre mulighed for at overflytte til andre uddannelser og skaber bedre betingelser for et internationalt perspektiv i uddannelserne.
Det er dog vigtigt for os at understrege, at overgangen til bachelor- og kandidatniveau ikke må betyde, at det bliver en mere akademisk eller teoretisk uddannelse – næsten ordret det samme, som den forrige ordfører sagde om det emne.
Scenekunstuddannelserne bør stadig væk være orienteret mod praksis med en høj grad af viden fra netop praksisområdet.
Ministeren afviser i høringsnotatet, at der skulle være tale om en øget akademisering, så det er også vores forventning.
Samtidig er det helt afgørende for os, at denne omstrukturering ikke betyder, at der bliver færre ressourcer til kerneopgaven på uddannelserne, nemlig undervisningen.
Hertil siger ministeren i høringsnotatet, at der ikke flyttes midler fra undervisning til administration, og det hæfter vi os ved.
Det er vigtigt for os i Enhedslisten, at vi med en ny uddannelsesinstitution sikrer indflydelse til medarbejdere, til studerende og til aftagerorganisationerne.
Det er vores forventning til ministeren, at det vil blive imødekommet ved nærmere udmøntning af rammerne, ligesom det er vores forventning, at der afsættes tilstrækkelig med ressourcer til, at institutionen kan garantere en kvalitetsfyldt undervisning, tilstrækkelig med vejledning og gode betingelser for forsknings- og udviklingsarbejde.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2014-11-06:
SF's sædvanlige ordfører er forhindret i at deltage i dag.
Som det er nu, kan de kunstneriske uddannelser have svært ved at tage de udfordringer op, der kommer som følge af et dynamisk arbejdsmarked med mange midlertidige ansættelser og få fastansættelser.
Det er også et arbejdsmarked, der stiller høje krav til, at de færdiguddannede omstiller sig til et arbejdsmarked, der er i konstant forandring.
De udfordringer skal scenekunstuddannelserne kunne matche, for vi skylder vores unge talenter de allerbedste forudsætninger for at kunne udfolde og forhåbentlig da også kunne leve af deres talent.
Vi er glade for, at man med lovforslaget indfører en bachelor- og kandidatstruktur på de kunstneriske uddannelser.
En harmoniseret struktur vil resultere i bedre muligheder for institutionssamarbejde mellem de forskellige uddannelsessteder.
Fleksibiliteten i de kunstneriske uddannelser vil blive styrket, ved at de studerende får nemmere adgang til en kandidat- eller masteroverbygning eller kan skifte uddannelse.
Øget fleksibilitet vil også medføre, at de studerende får mulighed for at arbejde og få erfaring, inden de vælger at specialisere sig med en kunstnerisk overbygning.
Og man sikrer samtidig bedre rammer for effektivt samarbejde med forskningsmiljøerne rundtomkring i landet eller med andre, internationale institutioner.
Vi er også meget positive over for, at der med forslaget er lagt op til at bevare scenekunstuddannelsernes praktiske tilgang og egne unikke traditioner for undervisningstilgang.
Det er vigtigt for os, at uddannelserne ikke mister deres praktiske fokus eller risikerer at blive alt for akademiske.
Det er vigtigt for SF, at lovforslaget ikke kommer til at føre til en for stor centralisering eller ensretning, og vi er glade for signalet fra ministeren om, at man vil bevare den regionale mangfoldighed og ikke vil tromle de lokale uddannelsesinstitutioners egen selvstændighed i forhold til tilrettelæggelsen af uddannelserne.
Der har i flere af høringssvarene været bekymringer i forhold til størrelsen og sammensætningen af aftagerpanelerne – hvorvidt det vil sikre mangfoldighed og repræsentativitet.
Det er en bekymring, vi til dels deler, så jeg håber, at vi bliver skarpe til at holde et vågent øje med, hvordan aftagerpanelerne kommer til at fungere i praksis.
Det er vigtigt, at uddannelserne har mulighed for en god dialog med omverdenen omkring dem.
Når det er sagt, synes vi altså samlet set, at det er et rigtig godt lovforslag, og vi glæder os til at se, hvordan det forhåbentlig kommer til at styrke scenekunstmiljøet i fremtiden.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-06:
Dette lovforslag, L 24, handler om forslag til lov om videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
Kultur og kunst er en vigtig del af de fleste borgeres livskvalitet.
Det gælder borgere i alle aldre.
Det var en øjenåbner for rigtig mange børn.
Som børnene sagde: Det her er jo virkelighed!
Det er jo deres termer, for de er vant til at se film, så det at komme ind at se en teaterforestilling var virkelighed for dem.
Heldigvis er der borgere, der ønsker at tage en uddannelse inden for scenekunst, og nu bliver der mulighed for en bachelor- og kandidatuddannelse også inden for scenekunst.
Disse uddannelser vil ændre sig fra tidligere at have været en uddannelse på 3-4 år til at blive en bachelor- og kandidatuddannelse, men selve optagelseskravene ændres der ikke på.
Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Troels Ravn (S), 2014-11-06:
Med lovforslaget her, L 24, bliver de danske scenekunstuddannelser omlagt til bachelor- og kandidatuddannelser.
Vi styrker det internationale udsyn på de danske scenekunstuddannelser, og det er positivt.
Omlægningen er en klar styrkelse af de tidligere 4-årige uddannelser, og strukturelt vil de lægge sig tættere op ad de andre kunstuddannelser i udlandet.
Der er i høringssvarene en generel tilfredshed med lovforslaget, og der gives udtryk for, at det skaber bedre vilkår for de videregående kunstneriske uddannelser.
Hensigten med strukturændringerne her – og det er vigtigt at sige – er ikke at ensrette de enkelte scenekunstuddannelser i Danmark.
Tværtimod.
Det er også vigtigt for Socialdemokraterne, at uddannelserne arbejder for at udvikle forskellige kunstneriske tilgange og profiler, så diversiteten sikres.
Vi indfrier nemlig hermed ambitionen i regeringsgrundlaget om at sikre øget internationalisering og bedre samspil med det resterende uddannelseslandskab for de kunstneriske uddannelser.
Vi samler forskellige uddannelsesretninger og -institutioner under den samme lovgivning nu for at have bedst muligt blik for uddannelsernes udvikling.
Vi tager dansk scenekunst alvorligt ved at prioritere indsatsen samlet, og samtidig tydeliggør vi uddannelsesinstitutionernes rolle.
Vi reviderer institutionernes formålsparagraffer, så det står klarere, hvilken rolle de skal udfylde.
Så lad mig afslutte med at sige, at kunsten spiller en vigtig rolle i vores samfund.
I en tid, hvor meget bliver gjort op i kroner og øre, er det vigtigt også at kunne sanse og erfare andre ting i tilværelsen, og det hjælper kunsten til.
Det er vigtigt, at alle har adgang til kunstoplevelser af høj kvalitet i det danske samfund, og derfor er det vigtigt, at vi prioriterer scenekunsten, som vi gør med lovforslag L 24. Socialdemokraterne står naturligvis bag.