runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Til det er svaret: Nej.
Vi har ændret de ting, som vi har skrevet ind i regeringsgrundlaget vi gerne vil ændre, og det er jeg sådan set glad for og tilfreds med.
Når vi jo så alligevel nogle gange støder på ting, der kræver, at man også tilpasser det, går jeg som minister ind i det, og det har jeg også bemærket mig at Venstres ordfører gør, og det synes jeg er naturligt og helt fornuftigt.
For selv om man har en politik – så kan man være uenig i, om den er stram nok eller ej – kan man nogle gange stå over for mennesker, som man synes har fået en meget, meget urimelig behandling, eller hvor man bare ikke rigtig kan forstå, at man ikke kan finde en løsning.
Men regeringen har som sagt gennemført de ændringer, som vi havde sat os for.
Vi har ændret pointsystemet, som vi synes var blevet meget, meget forkert, fordi det betød, at der var forskel på, hvor let det var for folk at få deres ægtefælle til Danmark.
Jeg synes, det er vigtigt, at man har fokus på, om folk vil integreres, om de vil tilpasse sig, om de kan blive en del af det danske samfund.
Jeg synes ikke, det er lige så spændende, hvor fine de var der, hvor de kom fra.
Og det er jo en af de ting, som vi i den her regeringstid har lavet om med pointsystemet, sådan at vi ikke går ud og skal have en eller anden bedømmelse på samme måde, som man havde tidligere, hvor det var sådan, at når en dansker havde været i udlandet og var blevet forelsket og havde haft lyst til at indgå ægteskab med en anden fra et andet land, kunne familien så ikke få lov til at slå sig ned i Danmark.
Der har vi været inde at ændre nogle ting, og det er jeg sådan set rigtig, rigtig glad for, men vi har ikke yderligere på tapetet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Tak for besvarelsen.
Ministeren siger, og jeg tror faktisk, det blev sagt i forbindelse med et tidligere spørgsmål, at det går godt med integrationen, og der må jeg over for ministeren igen beklage det, man kan se af tallene.
Kigger man på antallet af udlændinge i Danmark, der begår kriminalitet, så ser man en ting, og det er, at der er sket en kraftig stigning; tre ud af fire af dem, der bliver fremstillet i Københavns Dommervagt, er udlændinge, der ikke har lovligt ophold i Danmark, og det er et stigende tal.
Kigger man på udvisningsreglerne, vil man se, at regeringen har gjort det, at den har lempet udvisningsreglerne og har gjort det lettere for kriminelle udlændinge at opholde sig i Danmark.
Og sådan er det på en lang række områder, hvor der desværre ikke er sammenhæng mellem det, regeringen siger, regeringens intentioner og det, regeringen gør.
Og det ses af tallene, som taler deres helt klare og eget sprog.
Grunden til, at jeg spørger om det her med, at man vil lempe niveauet, er jo, at der kan være nogle enkelte steder, der skal justeres, det anerkender vi i Venstre at ministeren har ret i.
Sådan er det jo, der er intet, der er statisk.
Men f.eks. i forbindelse med at Venstre er kommet med et forslag om Syrienkrigere og har sagt, at man skal se på, om man kan bruge reglerne om administrativ udvisning og derved fjerne deres opholdsgrundlag, har den socialdemokratiske retsordfører fru Trine Bramsen været ude at sige – og nu citerer jeg: »Der skal altså være en retssag, og der skal være nogle beviser, før vi bare udviser mennesker.
Det må ikke bare være på grund af mistanke.«
Det giver jo mig med mit kendskab til lovgivningen det indtryk, at Socialdemokraterne har planer om at ændre reglerne om administrativ udvisning.
Vi laver masser af administrative udvisninger, der er faktisk sket en stigning i antallet, men det er i antallet af udvisninger, der sker uden dom.
Og jeg kan ikke forstå det, fru Trine Bramsen siger, som andet, end at Socialdemokraterne har planer om det, og det er derfor, jeg synes, det er et relevant spørgsmål at stille.
For på enkelte steder kunne man godt få mistanke om at regeringen overvejer at snige en lempelse eller to ind.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Jeg er så glad for, at Venstres ordfører spørger mig, for det giver mig jo lejlighed til meget direkte at sige, at det er der ikke noget om.
Det behøver man ikke gå rundt og bekymre sig om – det er ikke nogen planer, regeringen har, og det er ikke noget, jeg i øvrigt ville bakke op om.
Til den stigning, der har været i antallet af asylansøgere, vil jeg gerne sige, at når der er konflikter i verden, som der jo er lige nu, i særdeleshed omkring Syrien, er det jo ikke mærkeligt, at der er mennesker, som kommer til Danmark og beder om hjælp.
Men det er ikke rigtigt, at de strømmer mod Danmark.
Det er rigtigt, at der har været en stigning i antallet af asylansøgere, som har søgt mod Danmark, men sammenligner vi med, hvor stor stigningen har været i nogle af vores nabolande, kan vi se, at det slet ikke er sådan, at folk foretrækker at tage mod Danmark.
Det synes jeg bare lige jeg vil nævne.
Antallet af ansøgninger i Tyskland er i det sidste år steget med 70 pct. – i Danmark er det steget med 22 pct.
Jeg mener, når vores naboland har en så meget større stigning, end vi har, synes jeg ikke, man kan sige, at det er de danske regler, der gør, at flygtninge nødvendigvis helst vil til Danmark.
Tværtimod tror jeg, der er nogle, som hellere vil andre steder hen, for der får man lempeligere mulighed for at få opholdsgrundlag i længere tid, allerede når man kommer.
Så vil jeg bare sige, at det jo altså heller ikke er noget nyt, at antallet af asylansøgere er steget.
Det nåede det også at gøre, da Venstre og Konservative selv sad ved magten, for da var det jo startet i Syrien.
Vi må jo forholde os til, at når der er konflikter, er der også mennesker, som har behov for beskyttelse, og de skal have den beskyttelse, men den her regering har ikke ændret et komma i, hvem der i øvrigt får den.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Jo, ministeren har ret.
Vi er helt enige om, at man, hvis man har krav på beskyttelse, så skal have det.
Men jeg tror, det er 40 pct. af dem, der kommer og søger om asyl i Danmark, der ikke bliver anerkendt som flygtninge, for de er det ikke reelt.
De er måske på flugt, men de er på flugt fra fattigdom og andre ting, og det er ikke noget, der giver berettigelse til asyl.
Det er mennesker, der har betalt nogle menneskesmuglere en masse penge for at komme til Danmark, og som på den måde bliver udnyttet, og det er det, vi skal undgå.
Og det er jo derfor, det er en god idé at have en stram udlændinge- og integrationspolitik.
Det er jo rigtigt nok, som ministeren siger, at der er en særlig udfordring, hvad angår Syrien, men der er også sket en stigning, f.eks. når det gælder Hviderusland og en række andre lande.
Og det kan i mit hoved bare ikke være andet, end at det er sket som følge af, at regeringen har gjort det lettere at være asylansøger i Danmark, altså at man har givet bedre adgang til at arbejde her, bedre adgang til at uddanne sig her og bedre vilkår i asylcentrene, og det er så resultatet heraf.
Og regningen til danskerne er 1 mia. kr. i øgede udgifter.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Til det sidste vil jeg gerne sige: Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Vi bliver nødt til at bruge vores ressourcer på dem, som rent faktisk har et beskyttelsesbehov.
Og derfor er det, vi som stat skal gøre, jo, at vi skal få de asylansøgere, som ikke har en berettiget begrundelse for at søge asyl, til at rejse hjem så hurtigt som muligt.
Der er den her regering lykkedes med at få fordoblet antallet af mennesker, som vi får til at rejse hjem rigtig hurtigt.
Nu nævnte spørgeren Hviderusland.
Jeg vil gerne nævne, at der, når det gælder Vestbalkan i det hele taget, har været en stor stigning i antallet af mennesker, som har søgt asyl, hvor det var grundløst, og som vi har fået til at rejse hjem så hurtigt, som det overhovedet var muligt, sådan at vi nu regner med, at vi har fået sat en stopper for det.
For vi ved jo godt, at det, når folk er kommet tilbage efter at have fået at vide, at den gik ikke, de blev bare sendt hjem, så måske ikke er lige så spændende for dem at tage til Danmark.
Og der er der jo også igen en forskel i forhold til tidligere.
Derfor skal vi sørge for at få asylansøgere til at rejse hjem, så hurtigt det kan lade sig gøre, hvis de ikke har et beskyttelsesbehov, så vi kan bruge vores ressourcer på dem, vi rent faktisk skal hjælpe.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Jeg glemte i øvrigt at kvittere for ministerens svar før, hvor hun gjorde klart, hvad regeringens og Socialdemokratiets linje er, og man må forstå, at det, som fru Trine Bramsen sagde, ikke er korrekt; man har ikke planer om at fjerne muligheden for administrativ udvisning.
Og det er jeg sådan set glad for, for det er et effektivt redskab.
Det kan jo lyde meget smukt, når ministeren står og forklarer det her, men når man kigger på tallene, når man kigger den kriminalitet, der bliver begået i vores samfund af asylansøgere, når man kigger på, hvor mange der kommer hertil, så kan man se, at resultatet desværre er et andet end det, som regeringen siger at de godt kunne tænke sig at det var.
Altså, faktum er, at der kommer ganske mange familiesammenførte og personer, der søger asyl.
Og faktum er også, at en del af dem kommer uberettiget, qua at de ikke anerkendes, og en del af dem kommer altså, fordi regeringen har lempet på vilkårene, på reglerne.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Jeg nævnte eksempelvis, at langt størstedelen af de udlændinge, der flyttede til Danmark i 2013, kom fra vestlige lande; langt størstedelen kom for at arbejde og for at studere.
Ud af det samlede antal opholdstilladelser, der blev givet i 2013, udgjorde tilladelser til flygtninge og familiesammenførte kun ca. 15 pct.
Endelig synes jeg også, at man skal bemærke sig den indsats, som vi i øvrigt gør for at få de kriminelle sendt ud, så hurtigt som det overhovedet er muligt.
For jeg tror da, at vi, Venstres ordfører og jeg, er fuldstændig enige om, at man, hvis mennesker kommer hertil med henblik på at ville begå kriminalitet – de siger så, at de søger asyl, men det er dybest set ikke det, de er kommet for – så skal få dem sendt ud så hurtigt som muligt.
Derfor har vi indrettet særlige afdelinger på vores asylcentre, vi har indrettet særlige afdelinger i vores fængsler, vi har lavet et fast track ved vores domstole, så vi hurtigt kan få de folk ud.
For vi skal tage imod dem, der har et beskyttelsesbehov, vi skal integrere dem, der har ret til at være her, for det er sådan set også et gode, at folk kan få lov til at få deres ægtefælle til landet, men plattenslagerne skal vi slå hårdt ned på.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Det er jo så ministerens politiske holdning, og den har jeg selvfølgelig respekt for.
Men tallene taler deres klare sprog.
Der er jo en grund til, at vi har set sådan en kraftig stigning i antallet af familiesammenførte og asylansøgere.
Man er bekymret for, hvilken betydning det her får for nogle af de integrationsmæssige problemer, vi har i vores samfund.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke gør indtryk på ministeren, når man nu i weekenden i Jyllands-Posten kunne læse, at der er sådan et kraftig skred i, hvor urolige folk er for, om der i virkeligheden er styr på integrationen.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Det var rigtig, rigtig mange spørgsmål, der blev tegnet ind på ét.
Jeg har 30 sekunder til at svare.
Jeg vil gerne sige, at hr. Karsten Lauritzen jo har stillet mig et yderligere spørgsmål, som handler om asyl, så jeg tror, jeg vil vente med at svare på det, der handler om asyl, til det opfølgende spørgsmål.
Men til de ting, hr. Karsten Lauritzen når at tegne, vil jeg gerne sige, at det jo simpelt hen ikke passer.
Det billede, som hr. Karsten Lauritzen forsøger at tegne, med, at indvandringen til Danmark er eksploderet, er simpelt hen ikke rigtigt.
Ud af det samlede antal opholdstilladelser udgjorde tilladelser til flygtninge og familiesammenførte kun ca. 15 pct. i 2013.
Asylansøgerne vil jeg tage i næste runde, men jeg vil altså bare gerne sige, at på familiesammenføringsområdet har vi gjort det, at vi har afskaffet den tidligere regerings pointsystem, fordi vi ikke syntes, det var rimeligt at forskelsbehandle folk på den måde, som man havde nået at få indført under VKO.
Men der er altså ikke tale om, at grænserne bare er blevet åbnet.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-03-12:
Spørgsmålet lyder: Er det regeringens holdning, at borgernære områder ikke bør konkurrenceudsættes?
Bjarne Corydon (S), 2014-03-12:
Ja, og svaret er fuldkommen enkelt: Regeringen har ikke noget ønske om at skubbe balancen, i forhold til hvilke opgaver der løses i hvilket regi i dag i vores offentlige sektor.
Vi har derimod – og det er sikkert det, spørgsmålet udspringer af – et ønske om at sikre, at det, når man benytter sig af konkurrenceudsættelse eller udlicitering af offentligt-privat samarbejde, kært barn har mange navne, så foregår på en måde, som er til størst mulig gavn for borgerne.
Og der er desværre eksempler på, at det ikke er tilfældet, og der er også eksempler på det modsatte.
Derfor er det relevant at undersøge og blive klogere på, hvornår og hvordan det her fungerer bedst muligt, når redskabet bringes i anvendelse.
Jeg er så i øvrigt enormt spændt på, hvordan spørgeren egentlig selv definerer borgernære områder, for efter min viden om, hvordan tingene konkret fungerer i praksis i dag, så er det jo et meget, meget nuanceret billede, der tegner sig.
F.eks. varetages ambulancedrift jo i vidt omfang af private aktører, de praktiserende læger er jo også ganske tæt på borgerne, men er ejere af private virksomheder, og store dele af vores sociale indsats varetages af private boinstitutioner eller private aktører, som tager sig af specialiserede opgaver.
Så jeg tror, at det her med at trække den type distinktion i praksis er meget, meget vanskeligt, både for spørgeren og for de andre aktører, der har involveret sig i den her debat.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-03-12:
Tak, og tak for svaret, som jeg tror at jeg er glad for, for jeg hørte det, som at det kan være svært at definere, hvad der er borgernære områder, og hvad der ikke er borgernære områder, men selv efter en tæt definition har i hvert fald finansministeren ikke nogen hellige køer.
Altså, der er ikke områder, hvor man på forhånd kan sige, at det er et område, som ikke skal udbydes.
Det var i hvert fald sådan, jeg tillod mig at forstå svaret.
Jeg vil gerne prøve at uddybe det lidt, for
grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at man i Frederiksberg Kommune, hvor jeg selv sidder i kommunalbestyrelsen, som led i at få realiseret nogle besparelser på udbud havde en sag oppe for et par uger siden under overskriften: Realisering af planlagte udbudseffekter.
Der skulle vi så tage stilling til et udbudskatalog fremlagt af forvaltningen, hvor der bl.a. blev lagt op til at sende et plejecenter, altså det, vi i gamle dage kaldte et plejehjem, i udbud.
Der blev lagt op til, at et hjemmeplejedistrikt – Frederiksberg Kommune er opdelt i tre distrikter – skulle sendes i udbud, og på den lidt længere bane var der planer om at udbyde det samlede plejehjemsområde, yderligere et plejecenter samt de tre svømmehaller, som kommer på Frederiksberg, og i øvrigt også en daginstitution.
Så det var de her områder, altså daginstitution, svømmehal, plejehjem, plejecenter, og det fik den effekt, at Socialdemokraterne stemte imod udbudsplanen og fik taget til referat – det var den socialdemokratiske viceborgmester, Katrine Lester, og den socialdemokratiske rådmand, Michael Vindfeldt, der tilkendegav det – at Socialdemokratiet var imod udbud af den borgernære velfærd.
Og så er det selvfølgelig, at jeg bliver nysgerrig efter at finde ud af, hvem det så egentlig er, der tegner Socialdemokratiet.
Er det Socialdemokratiet ude lokalt i kommunerne, som altså mener, at der er nogle områder, vi slet ikke kan diskutere, eller er det Socialdemokratiet i regeringen, som mener, at der ikke er nogen hellige køer, at vi sådan set kan diskutere det hele?
Bjarne Corydon (S), 2014-03-12:
Ja, det er så åbenbart bare drilleri og ikke et ønske om at have en reel debat om det her, der ligger til grund for spørgsmålet.
Jeg synes da, at det virker helt rimeligt, hvad Socialdemokraterne på Frederiksberg har ment her.
Det er jo lige præcis vores holdning, at det må være et lokalt anliggende.
Jeg har ikke nogen idé om, at der skulle være nogen vidunderlig, magisk økonomisk effektiv løsning i at gennemføre de forslag, spørgeren har skitseret.
Det, vi som regering har gjort, er jo at afskaffe den politik, spørgerens parti stod for, nemlig at der skulle være faste kvantitative mål for, hvor meget der skulle udbydes, uanset om det fungerede godt eller ej.
Det har vi afskaffet og i stedet givet friheden til kommunerne, og den udnytter mine partifæller på Frederiksberg, og det synes jeg er ganske, ganske udmærket.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-03-12:
Det er bestemt ikke udtryk for drilleri.
Det er udtryk for et forsøg på at finde ud af, hvad Socialdemokratiets politik egentlig er på det her punkt.
For hvis regeringen lægger det ud til kommunerne og siger, at det må kommunerne fuldstændig selv om og det ikke er noget, man overhovedet vil gå ind og blande sig i som regering, så kan man have alle de politikker og alle de ønsker, man måtte have som regering; men det nytter ikke noget, hvis der ude omkring i kommunalbestyrelserne sidder politikere fra Socialdemokratiet, som altså mener på forhånd at kunne sige: Daginstitutioner vil vi slet ikke diskutere, svømmehal vil vi slet ikke diskutere, plejehjem vil vi slet ikke diskutere, hjemmehjælp vil vi slet ikke diskutere.
Hvad har Socialdemokratiet, hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det problem, at der altså åbenbart sidder – i hvert fald på Frederiksberg, formentlig også andre steder – politikere, som altså på forhånd siger, at de her områder, borgernær velfærd, som man kalder det, overhovedet ikke kan udbydes?
Bjarne Corydon (S), 2014-03-12:
Med al respekt og lige akkurat inden for forretningsordenen vil jeg sige, at mage til vrøvl skal man da lede længe efter.
Vi ønsker, at det her i vidt omfang skal være et kommunalt anliggende.
Vi har netop afskaffet det, spørgerens parti stod for, nemlig at man uanset sagligheden og det konkrete og det reelle skulle tvinge kommunerne til at have bestemte procenter for, hvor meget der skulle konkurrenceudsættes.
Den frihed har vi givet kommunerne, netop fordi vi har et meget klart politisk synspunkt, der hedder, at det her finder sted i ganske vidt omfang; nogle gange fører det til gode resultater, andre gange fører det til, for at sige det mildt, mindre gode resultater.
Derfor vil det være forkert centralt fra Christiansborg at diktere, at det skulle finde sted i et bestemt og i øvrigt øget omfang.
Det synes jeg da de gør ganske glimrende, og jeg synes, synspunktet er helt konsistent.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-12:
Forud for den her regering havde vi en periode i ganske mange år, hvor Danmark havde en VK-regering støttet af Dansk Folkeparti.
I den periode tror jeg der var mange, der havde en enig opfattelse af, at vi havde en rimelig stram udlændingepolitik.
Det, den nye regering har gjort, er, at vi har fjernet nogle af de værste ting, som VKO-flertallet nåede at få gennemført.
Det vil sige, at vi har fjernet nogle af de ting, vi syntes var meget urimelige; dem har vi ført tilbage, sådan at vores udlændingeregler i dag svarer til det, vi havde under Fogh Rasmussen i 2010, dvs. før pointsystemet.
Vi har genindført 24-årsreglen og fjernet nogle af de urimelige stramninger, der var.
Så ja, der er jo sket forandringer, men det betyder bestemt ikke, at grænserne er blevet åbnet.
Men der er blevet fjernet nogle af de ting, som vi anså for at være dybt problematiske og meget, meget urimelige, og som altså nåede at komme lige til allersidst i VKO-tiden.
Dem har vi fjernet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-03-12:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes jo lige så godt, at ministeren kunne sige, det gør ministeren også næsten, at ja, man har lempet på en række områder, hvor man har fundet det rigtigt – områder, hvor vi i Venstre har fundet det forkert.
Jeg spørger jo af flere forskellige årsager, bl.a. fordi vi ser nogle foruroligende tal, bl.a. en meget kraftig stigning i antallet af familiesammenførte som følge af regeringens lempelser og en meget, meget kraftig stigning i antallet af asylansøgere som følge af ændrede, forbedrede vilkår for asylansøgere – lettere adgang til at arbejde, bedre vilkår for at bo.
Det er jo noget, der tiltrækker flere asylansøgere, særlig dem, der bliver smuglet af menneskesmuglere.
Det fører til, at vi har set en stor tilstrømning til Danmark på de to områder som følge af regeringens politik.
Grunden til, at jeg spørger, er også, at Jyllands-Posten her i weekenden har set på, hvordan danskerne har reageret på de lempelser, som regeringen har gennemført, og der viser der sig en klar utryghed i den danske befolkning.
Jeg tror, at antallet af folk, der mener, at lovgivningen er for lempelig på området, er fordoblet på 4 år.
Jeg vil godt spørge justitsministeren, hvilke overvejelser det giver anledning til i regeringen, i forhold til om det, man gjorde, nu var en rigtig beslutning, eller om ministeren ikke godt kan se, at den meget, meget kraftige stigning i antal asylansøgere og antal familiesammenførte udgør et problem; udgør et integrationsproblem, men også et, kan man sige, økonomisk problem forstået på den måde, at den kraftige stigning i antallet af asylansøgere fører til, at udgifterne til indkvartering og andet er rekordhøje.
Man skal faktisk helt tilbage til Nyrupregeringens tid, før man finder, at udgiften var så høj, idet man i gennemsnit bruger lidt over 200.000 kr. på en asylansøger.
Man skal selvfølgelig tage imod dem, der har behov for hjælp.
Men vi må sige, at vi i øjeblikket tager imod forholdsvis mange som følge af de ændrede vilkår, som regeringen har gennemført.
Det første spørgsmål lyder: Finder ministeren, at regeringen har lempet udlændingepolitikken siden folketingsvalget i 2011?
Bjarne Corydon (S), 2014-03-12:
Nej, sagen er den omvendte: at borgerlige partier i Folketinget har den ideologiske holdning, at udlicitering og udbud er godt under alle omstændigheder, og jo mere jo bedre.
Det er en på forhånd draget konklusion med det virkemiddel, at vi vil kunne spare nogle penge.
Erfaringerne viser jo desværre, at billedet er noget mere broget.
Derfor har vi så det nuancerede og, synes jeg, begavede synspunkt, at det skal vi ikke drive fremad med den type regulering, der var før regeringsskiftet.
Det er derfor, den type regulering er afskaffet.
Derfor er præmissen forkert, og holdningen, synes jeg, heller ikke rigtig.
Og forsøget på at gøre det til mit problem synes jeg på en eller anden måde er malplaceret.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-03-12:
Altså, jeg er nu ikke sikker på, at finansministeren behøver at lede så frygtelig længe efter vrøvl, der kan matche det, jeg måtte have sagt tidligere.
Jeg synes i øvrigt også, det vidner om, at finansministeren er presset, at han føler anledning til at karakterisere det, jeg siger, på den måde.
Det synes jeg ærlig talt ikke plejer at være hans stil.
Men lad nu det ligge.
Det vil altså sige, at regeringen har en politik om, at vi kan inddrive nogle besparelser og få nogle effekter ved at sende ting i udbud, men man har ikke tænkt sig at gøre noget ved det.
Regeringen har tænkt sig at lade kommunerne gøre, som de nu har lyst, og hvis man i kommuner på forhånd, af ideologiske årsager, siger, at der altså bare er visse områder, man nægter at sende i udbud – på trods af det, finansministeren startede med at sige, om, at vi jo altså i forvejen har private inde på borgernære områder som ambulancekørsel, læger osv. – så siger regeringen: Det er sådan set ikke noget problem.
Fair nok, vi går på forhånd ind og freder en meget stor del af den offentlige sektor.
Det er godt nok kommunerne, der gør det, men det har man ikke noget problem med.
Det synes jeg da ærlig talt er sådan lidt trist, og jeg kan kun konkludere, at regeringen altså åbenbart har nogle holdninger, men man har ikke tænkt sig at gøre så frygtelig meget for at få dem ført ud i livet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-03-13:
Så bekymringen er reel, problemet er der.
Regeringen siger, at problemet findes på dagpengeområdet, og der ønsker man politisk handling.
Men i forhold til børnechecken ønsker regeringen ikke politisk handling.
Hvorfor gør man ikke det, når vi i den her sag tydeligvis har at gøre med et problem med social dumping?