runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-10:
Der er vist ingen, der kan være i tvivl om, at lovforslaget her vedrører tinglysningsafgift.
Det er vist fremgået klart af de foregående talere.
Emnet for lovforslaget her er jo netop bl.a. de faktiske erfaringer, man har gjort sig det sidste 1½ år, efter den digitale tinglysning trådte i kraft.
Det har så givet anledning til, at der bliver foretaget nogle justeringer af lovgivningen på området, bl.a. med beregningsmetoder for tinglysningsafgift, men der er også sådan en helt basal ting, at man kan få tilbagebetalt tinglysningsafgift i de tilfælde, hvor man ved en fejl er kommet til at tinglyse det samme dokument flere gange.
Det er meget logisk og sympatisk, at der bliver adgang til at få betalt afgift tilbage.
Desuden bliver der så også indført det, at i en række situationer, hvor der ikke tidligere blev betalt tinglysningsafgift, men hvor det med det nye system er blevet afgiftsbelagt, bliver retstilstanden ført tilbage til den tidligere, nemlig, at man i de her spidssituationer ikke er omfattet af tinglysningsafgift.
Lovforslaget indeholder en lang, lang række af tekniske ændringer.
Det skal jeg ikke trætte Tinget med.
Jeg vil bare sige, at det er ganske sympatisk, og det er udmærket, at man får rettet de her ting til, nu hvor man har gjort sig de praktiske erfaringer med den digitale tinglysning, som man vel kan sige ikke har fungeret tilfredsstillende, men forhåbentlig kommer til det snart.
Desuden indeholder lovforslaget også nogle andre mindre elementer, bl.a. afgift ved omregistrering af flyvemaskiner.
Det er nok ikke noget, som der er ret mange mennesker der beskæftiger sig med eller er berørt af, men det er alligevel – synes jeg og Dansk Folkeparti – ganske logisk, at man kun kommer til at betale afgift en gang, når man lejer en flyvemaskine ud.
Desuden er der også en midlertidig afgiftsnedsættelse for kommuner, som udskiller deres vandværker, som de jo skal, til aktieselskaber.
Der er nogle kommuner, der ikke nåede at komme med i den hidtidige særordning, som udløb her ved årsskiftet, og der indføres så en ny midlertidig særordning, sådan at de sidste kommuner også kan nå at komme med i den omgang.
Men da jeg som sagt på vegne af Dansk Folkeparti mener, at det er et udmærket lovforslag med nogle udmærkede tilretninger, skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Nu kan jeg så forstå, at SF's ambition er at gå tilbage og tinglyse på den gode gammeldags måde og ikke gøre det digitalt.
Det synes jeg er lidt ærgerligt, for jeg synes, at vi skal benytte de muligheder, vi har, også rent digitalt.
Det er klart, at der har været nogle vanskeligheder, men man ser jo en bedring nu i tinglysningsprocessen, og den skal vi også herinde fra Folketingets side hjælpe til med sker, således at vi får den mest smidige offentlige behandling og tinglysning.
Med hensyn til rentefradraget sker der en nedjustering af rentefradraget, og det bliver jo netop brugt som finansiering til at sætte indkomstskatten ned, og i den øvelse med rentefradrag og indkomstskat er der jo et samspil, så derfor ser jeg slet, slet ikke nogen spekulation i det.
Det er netop blevet brugt til at finansiere skattelettelser i indkomsten, og derfor giver det jo det samme.
Man bruger rentefradraget til at finansiere skattelettelser i indkomsten.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-10:
På trods af hr. Mads Rørvigs relativt korte tid på Tinge – min er heller ikke så lang, men dog en kende længere end hr. Mads Rørvigs – så mestrer han jo kunsten at tale komplet udenom.
Det, jeg spurgte om, var, om ikke det var sådan, at regeringen før sidste valg lovede, at den ikke ville røre ved boligbeskatningen, men ender med at barbere rentefradraget i forbindelse med skattereformen.
Jeg behøver jo sådan set ikke at spørge, for det er et faktum.
Jeg ville bare gerne høre det fra hr. Mads Rørvigs egen mund.
Der bliver spurgt, om det er relevant for debatten her.
Det var jo sådan set hr. Mads Rørvig, der begyndte på at tale om, hvordan det vil gå boligejerne, hvis der kom en ny regering efter næste valg.
Men jeg vil gerne give en ny chance for, at der blev svaret på følgende: Kan hr. Mads Rørvig ikke bekræfte, at det var regeringspartierne, der faktisk ændrede rentefradraget, selv om den havde lovet ikke at gøre det i breve til flere hundrede tusind boligejere?
Og er det at være sød ved boligejerne at indføre et tinglysningssystem, der overhovedet ikke virker og giver for store problemer med at få lavet den digitale tinglysning, og vente så længe med at komme med de rettelser af systemet, der skal til, så man ikke opkræver en afgift, der aldrig var påtænkt skulle opkræves?
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Apropos skeletter i skabet og boligafgifter har jeg jo haft fornøjelsen af at have adgang til internettet og også hr. Jesper Petersens hjemmeside, hvor der jo, hvis man kigger på, hvad hr. Jesper Petersen skrev i 2008, står, at der ikke er nogen vej uden om at sætte skatten på boliger op.
Så hvem der har en dagsorden om at sætte boligskatterne op, synes jeg er en spændende diskussion at gå ind i.
Det er ikke så relevant i forhold til lovforslaget her, men hvis man på hr. Jesper Petersens hjemmeside læser et indlæg, der er skrevet i 2008, kan man da i hvert fald finde hr. Jesper Petersens holdning til den sag, og det er ikke engang blevet sagt på et lukket møde.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-10:
Det er jo muligt, at der har været hjemmel til at opkræve nogle afgifter, men det, man gør med lovforslaget, er jo at indrømme, at det sådan set ikke var meningen, at de afgifter skulle opkræves, og derfor fjerner man dem nu med det her lovforslag.
Samtidig var det regeringens løfte før sidste valg, at man ikke ville ændre på boligbeskatningen.
Det, regeringen så gør straks efter valget, er, at den nedsætter en skattekommission og et år efter laver en skattereform, der indebærer, at man beskærer rentefradraget for de boligejere, man har sagt man ikke ville røre ved.
Så jeg tror nok, at dem, der i den her sag har en dårlig track record, som det hedder på moderne dansk, er regeringen.
Den der skræmmekampagne om boligejerne efter valget burde hr. Mads Rørvig også holde sig for god til at føre, når det nu er regeringen, der har skeletter i skabet.
Hvorfor skulle der gå så længe, fra den digitale tinglysning blev sat i værk, til man får rettet op på problemerne med bl.a. den her afgift?
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jeg håber virkelig, at ordføreren taler mod bedre vidende.
Jeg håber virkelig, at ordføreren gennemfører et skuespil oppe fra talerstolen, for det, der siges her, ved hun jo godt ikke passer.
Sagen er den, at det her er et lovreguleret område, hvor der er høringsprocedurer og samtaleprocedurer om, hvordan og hvorledes tingene skal ske.
Det har været sådan i masser af år, at nogle vandløb er private, og at andre er kommunale og offentlige, og der er en diskussion om, hvilke der skal være hvad.
Sagen er den, at man i den her fase, hvor man harmoniserer i nogle kommuner, som er blevet slået sammen af flere kommuner, jo også går den modsatte vej.
Der er også en lang række vandløb, som er gået fra at være private til at være offentlige.
Hvad er situationen så i forhold til det, ifølge ordføreren?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-10:
Jeg vil sige, at jeg da synes, det er meget interessant, at Det Radikale Venstre mener, at borgerne skal overtage vedligeholdelsen af vandløbene og betale for det.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Det skal jeg gerne gøre.
Helt konkret har der været ca. 15 klagesager om nedklassifikationer tilbage i 2010.
Men klagesagerne alene siger jo ikke noget om det eksakte og egentlige omfang, og der er det sådan, at Naturstyrelsens opfattelse ved kontakt med kommunernes vandløbsmedarbejdere er, at det foregår i rimelig vidt omfang.
Det er sådan set begrundelsen for at agere, før det er for sent, altså simpelt hen agere med rettidig omhu og sikre, at vi får den her specifikation og præcisering af, hvornår man kan foretage disse nedklassificeringer.
Trine Mach (SF), 2011-02-10:
Jeg føler mig fortsat ikke fuldt oplyst om, hvad bevæggrundene for det her lovforslag egentlig er.
Kan ministeren ikke prøve at fortælle, hvordan man har identificeret det behov for at gribe ind i kommunernes handlefrihed, som det her forslag bygger på?
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg takker for spørgsmålet fra Venstres egen ordfører.
Jeg synes, det er helt legalt at stille spørgsmål – særlig, når det er relevante spørgsmål, som jo lidt følger op på det spørgsmål, der kom tidligere, hvor man søgte at problematisere, hvor ministeren dog fik denne idé fra.
Det er fuldstændig korrekt, at vi netop har set problematikken på vejområdet, og at vi er blevet gjort opmærksomme på, at der er en tendens til, at samme problematik vil opstå på vandløbsområdet.
Det er begrundelsen for at agere med rettidig omhu og derfor sikre, at der nu er klare kriterier for, hvornår man i kommunerne må nedklassificere et vandløb.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg vil bare gerne bede miljøministeren bekræfte, at jeg som Venstres ordfører har bakket kraftigt op om, at vi tog det her initiativ.
Det gjorde vi, på baggrund af at vi så, hvordan det gik på vejområdet, hvor transportministeren greb ind, og på samme måde griber miljøministeren nu med rettidig omhu ind her.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jo, det behøver jeg da så sandelig at svare på, for jeg forstår slet ikke hr. Steen Gades måde at koble tingene sammen på.
Der står i lovforslaget, at det ikke har erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Lovforslaget går ud på at præcisere, hvornår kommunen kan nedklassificere et vandløb, altså hvornår kommunen kan pålægge den enkelte vandløbsejer selv at stå for vedligeholdelsen.
Det synes jeg sådan set er meget tydeligt; det er der ikke nogen modsætningsforhold i.
Steen Gade (SF), 2011-02-10:
Den går bare ud på, at det lykkedes ministeren i samme svar at sige to helt forskellige ting: at det ikke har nogen erhvervsøkonomiske konsekvenser, og at det vælter udgifterne over på private.
Jeg ved ikke, om ministeren overhovedet behøver at svare.
Det skriger jo til himlen, at der ikke er sammenhæng i det her forslag.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Det, jeg præciserer her og retter op på med det her lovforslag, er, at der er en mangel i den eksisterende lovgivning, i forhold til at der ikke er klare regler for, hvordan man klassificerer.
Det, vi får med det her lovforslag, er, at der bliver klare regler for, hvornår kommunerne må sige, at et vandløb skal overgå til nogle private, og dermed vælte vedligeholdelsesomkostningerne over på de private.
Så det er fuldstændig korrekt, hvad der står i lovforslaget, og jeg ser absolut ikke nogen diskrepans mellem det, jeg siger, og det, der står i lovforslaget.
Naturligvis er jeg inde i, hvad der står i lovforslaget, og det er bekræftet, at det ikke har erhvervsøkonomiske konsekvenser.
Steen Gade (SF), 2011-02-10:
Nu har vi jo hørt fra de borgerlige ordførere og også ministeren, at opgaverne er blevet væltet over på private.
Ministeren har jo netop lige sagt, at der var et hul i loven, og at de private dermed kommer til at få en masse udgifter.
Så vil jeg spørge ministeren, hvorfor ministeren har skrevet i lovforslaget, at der ingen økonomiske konsekvenser er for erhvervslivet.
Ingen økonomiske konsekvenser for erhvervslivet – det er jo det, ministeren har skrevet.
Jeg står og læser op af ministerens eget lovforslag.
Begge dele passer simpelt hen ikke.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Det er da klart, at det ikke er intentionen at vanskeliggøre tingene.
De mener, at det her gør det meget vanskeligt for dem.
Det er rigtigt, at det har de sagt.
De har også svært ved at se, at kommunerne kan spare penge på den her standardisering af klassifikation af vandløb.
Men lad mig bare sige, at jeg ikke i alle henseender behøver at være enig med KL, for her er det så åbenlyst, at der har været et hul i lovgivningen.
Der har simpelt hen ikke været klare regler for, hvornår man kan lave den her klassifikation, og der mener vi altså ganske enkelt, at det er retssikkerhedsmæssigt mest betryggende for borgerne, at der er faste, klare regler for, hvornår kommunerne kan overføre pligten og jo dermed altså også udgifterne til at vedligeholde vandløbene.
Det er det, som er en væsentlig begrundelse for at lave det her, og det er også derfor, jeg konstaterer, at der er jeg altså bare ikke enig med KL.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne oplæse et par enkelte citater, og det er fra kommunerne, som jo i og for sig tordner, vil jeg tillade mig at kalde det, mod ministeren og det forslag, der er fremsat her, og jeg citerer: »Loven er dermed overflødig og udtryk for en beslutning, der ikke er gennemtænkt.«
Et andet citat lyder: »KL bidrager gerne med eksempler fra kommuner på, at kriterierne vil vanskeliggøre vandløbsadministration i meget kraftigt omfang.« Vanskeliggøre i meget kraftigt omfang!
Det kan da ikke være en siddende ministers intention at skulle besværliggøre kommunernes administration af vandløbene i meget alvorligt omfang, eller hvad?
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Lad mig starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i, at der nok er forskel på vedligeholdelsesdiskussionen; der er forskel på, om man vedligeholder et vandløb eller man vedligeholder en vej, og om man privatiserer det ene eller det andet.
Vi taler om et helt andet element, når vi taler om vores vandløb.
Det, jeg synes er meget, meget tydeligt her, er jo, at der har manglet en præcisering i lovgivningen; der har manglet den præcisering, som handler om: Hvornår kan man nedklassificere et vandløb?
Og det er altså derfor, vi har set en tendens til, at kommunerne i stigende grad privatiserer vedligeholdelsen af vandløbene, altså vælter opgaven over på bredejerne.
Og jeg mener, det er et problem, at vi ikke har kriterierne for, hvornår det kan lade sig gøre, for man skal bide mærke i, at det her jo ikke er en lovgivning, som fuldstændig dropper muligheden for, at der stadig væk vil være noget, der hedder private vandløb.
Selvfølgelig vil der stadig væk være noget, der kommer til at hedde private vandløb; det præciserer lovforslaget her jo netop også.
De kriterier har manglet, og det er det, der er baggrunden for overhovedet at komme med det her lovforslag, nemlig at sikre, at der altså er klare regler for, hvornår man kan gøre det, og hvornår man ikke kan gøre det.
Det er da et værktøj, som kommunerne alt andet lige vil have brug for i den harmonisering og i det store arbejde, som jeg er fuldstændig enig i at der ligger, når vi taler om vedligeholdelse af vandløb.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-10:
Ministeren paralleliserer til de private og de offentlige veje.
Er ministeren af samme opfattelse, som jeg er: at vandløbene måske nok er af en anden væsentlighed, nyttekompleksitet, end veje er?
Jeg nævnte i min ordførertale alle de ting, som kommunerne i øjeblikket overvejer, tænker og reflekterer over i forhold til vandløb.
Lad mig blot nævne vandplanerne, som ministeren er helt klar over er en enorm opgave.
Er der en anden kompleksitet i vandløbene end i vejene?
Og kan ministeren slet ikke forstå kommunernes indsigelser, når de siger, at for dem er det vigtigt at lave en ensartethed i forhold til deres vandløb, og at de føler, at ministerens indblanding i den grad er et spørgsmål om at indskrænke kommunernes egen råderet på det her område?
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Det, der er vigtigt for mig, er sådan set, at jeg reagerer på virkelighedens problemer.
Det synes jeg er enhver ministers pligt.
Den måde, vi arbejder på som aktive politikere, er, at vi har øjne og ører åbne, i forhold til hvad der foregår i det danske samfund, og når jeg som minister bliver vidende om, at vi i stigende grad ser en tendens til, at kommunerne altså vælger at privatisere vedligeholdelsen af vandløbene der, hvor vi taler om vandløb, som altså har offentlig interesse, og det med et motiv, der handler om at spare penge, så er det, at jeg bliver bevidst om, at der altså her er en mangel i den eksisterende lovgivning.
Der er ganske enkelt ikke kriterier for, hvornår man kan foretage den her nedklassificering.
Jeg synes, det er vigtigt at få foretaget den klassificering.
Jeg mener, det er rettidig omhu, og jeg mener selvfølgelig, at det her også handler om borgernes retssikkerhed, at der er nogle klare kriterier for, hvornår man kan nedklassificere et vandløb.
Og det er baggrunden for, at jeg så går i gang med det lovforberedende arbejde, og baggrunden for, at vi står her i dag til førstebehandlingen af det lovforslag, som netop skal rette op på den problematik.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg tror, at jeg har svaret ganske klart på det spørgsmål, som hr. Johs. Poulsen så indirekte stiller her.
Det her skal skabe aktivitet, det skal skabe dynamik, det skal skabe vækst.
Det er derfor, vi gør det.
Så jeg kan dårlig komme det ret meget nærmere.
Hr. Johs. Poulsen kan blive ved at stille de samme spørgsmål og udtrykke den samme undren, men det ændrer jo ikke ved det faktum, at det her nok skal skabe aktiviteter.
Det skal nok skabe nye muligheder i områderne.
Så kan alle sortemændene rende rundt og se mørke – det hedder vist mørkemænd, men det er nu ligegyldigt, for det er den samme type.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Når man nødvendigvis må undre sig, er det jo, fordi der hverken er hoved eller hale i den argumentation, som Venstres ordfører lægger frem.
Men stort set alle dem på området, der har fingrene nede i mulden og har med de her spørgsmål at gøre, siger, at det får den modsatte virkning.
Det får den modsatte virkning!
Det lovforslag, man nu fremsætter, risikerer at forstærke problemerne i en lang række sammenhænge, både for detailhandelen, for kystbeskyttelsen og også for udviklingen af vores landsbyer.
Det er jo der, man må synes, at det er meget mærkeligt, at hr. Eyvind Vesselbo slet ikke har blik for nogen som helst af de mange kommentarer, der også er i høringssvarene på det felt.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg vil sige til hr. Johs. Poulsen, at det ikke kommer som en bombe for mig, at hr. Johs. Poulsen undrer sig, for det er jo sådan noget, som hr. Johs. Poulsen altid starter med.
Hver gang han stiller et spørgsmål, så undrer han sig.
Det er næsten ligegyldigt, hvilken sag det er.
Det skal man jo gøre.
Men man skal jo også på et tidspunkt komme med noget konstruktivt.
Man kan jo ikke bare blive ved med at undre sig uden at foretage sig noget.
Men man må jo så selv om, om man vil gøre det.
Så er det da klart, at vi ikke fremsætter det her forslag for at lukke forretninger, for at folk skal flytte, eller for at vi skal neddrosle aktiviteterne.
Hvis jeg nu skal sige, at jeg undrer mig, så gør jeg det, fordi hr. Johs. Poulsen ikke hører efter, hvad jeg siger.
Man kan lige så godt bruge tiden på at høre, hvad der bliver sagt heroppe fra talerstolen og så stille de rigtige spørgsmål.
Vi gør det her, for at man skal kunne bygge i områderne, kunne skabe nye forretninger, sådan at folk kan blive boende, sådan at børnene kan blive i deres skoler.
Så kan hr. Johs. Poulsen have en anden holdning.
Men det er vores intentioner.
Johs. Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg også med en vis undren har hørt på nogle af de svar, der er givet til tidligere spørgere.
Det er alene ud fra den begrundelse, at hr. Eyvind Vesselbo står og siger, at det jo er op til kommunerne, hvad de gør i den her sag, for vi giver dem blot nogle muligheder.
Men så må man nogle gange tænke: Har han læst det lovforslag, som man selv har lagt frem?
For der sætter man jo netop det kommunale skøn ud af kraft i en lang række tilfælde og siger, at hvor kommunerne før kunne sige ja til et eller andet, der skal de nu sige ja til forskellige ting.
Hr. Flemming Møller Mortensen har været inde på hele diskussionen om, hvad det kan betyde i forhold til beskyttelsen af kysterne.
Jeg vil rejse et andet spørgsmål over for ordføreren: Hvad tror ordføreren at det vil komme til at betyde i forhold til landsbyerne, at man nu siger, at de skal sige ja og give lov til at placere boliger, ikke inden for en normal planlægning af et landsbyområde, men uden for?
Set med mine øjne kan det i en lang række tilfælde betyde, at den, der måske har økonomi til det, kan købe en stor naturgrund i nærheden af landsbyerne og så bygge der, mens man får en endnu mindre efterspørgsel i de landsbyer, som i forvejen er ved at forslumre.
Så er hr. Eyvind Vesselbo i virkeligheden ikke ved at sørge for, at landsbyerne forslumrer yderligere, hvilket også en lang række interessenter har sagt i høringssvarene?
Steen Gade (SF), 2011-02-10:
Det synes jeg er ringe lovgivning – hvis jeg må give udtryk for det helt bramfrit – ringe, ringe lovgivning, og det kan jeg ikke forstå man kan stå og forsvare.
Mekanismen er jo bl.a., at man skal give miljøministeren mere indflydelse, og det er også noget, jeg ikke helt har forstået.
Hele loven er jo gennemsyret af, at kommunerne ikke selv kan bestemme.
Der, hvor der før stod, at de kan give tilladelse, står der nu, at de skal give tilladelse, og så har man også givet miljøministeren en særlig bemyndigelse, som han eller hun ikke har haft.
Det er da noget sært noget.
Jeg kan huske, at hr. Eyvind Vesselbo for nogle år siden sagde, at man skulle væk fra, at hr. Svend Auken sad og bestemte alt muligt, men nu skal det så være en eller anden anden, der får lov at få en særposition.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Det synes jeg er en meget, meget relevant diskussion.
Det er det, vi gør med det her lovforslag.
Det kan man være enig eller uenig i, men det, der er intentionen, er at sige: Vi har nogle områder, som har behov for, at vi gør noget specielt for dem, og en af de måder, vi kan gøre det på – der er jo også andre måder, der supplerer det her – er at ændre planloven, så man kan bygge mere, lave forretninger og forskellige ting, som skaber noget aktivitet i området.
Jeg har svært ved at se, at netop det skulle foranledige, at der var noget, der blev skadet på andre måder, miljøet eller de andre forretninger.
Steen Gade (SF), 2011-02-10:
Det er vel et forslag, som egentlig grundlæggende handler om at slå planlægningen i Danmark i stykker, ved at man tager 29 kommuner ud og så siger, at der skal være nogle regler for dem, mens der altså i fuldstændig ligestillede situationer er nogle andre regler i nabokommunen.
Sådan må jeg forstå forslaget, så det er mit udgangspunkt for det næste.
Jeg har forstået, at miljøministeren skal have en særlig beføjelse her.
Det er meget langt fra det, der hedder kommunal indflydelse, men jeg læser jo paragrafferne, f.eks. § 5 v, stk. 2, hvor der står, at miljøministeren ved tilladelse efter stk. 1 kan fravige den regionale udviklingsplan.
Hvorfor er det, at miljøministeren skal gives en sådan planlægningskompetence i særlige områder af landet?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg kan love hr. Per Ørum Jørgensen, at der vil blive lyttet til både hr. Per Ørum Jørgensens ønsker, forslag og kritik og den kritik, der er fra de borgmestre, som hr. Per Ørum Jørgensen nævner her, og også andre.
Deres kritik vil selvfølgelig også blive inddraget i den diskussion, vi skal have mellem første og anden behandling, så vi når frem til det her lovforslags endelige form.
Så jeg vil strække mig langt, for at så mange som muligt skal blive glade og tilfredse, men jeg kan nok ikke love, at alle bliver hundrede procent tilfredse – heller ikke hr. Per Ørum Jørgensen – men det gør vel så heller ikke så meget.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-10:
Det var naturligvis tilfældigt, at jeg lige nævnte det.
Kritikken kom fra Holstebros borgmester, men jeg kan så gøre opmærksom på, at Viborgs borgmester har protesteret voldsomt over det her forslag, og han er konservativ, og Billunds borgmester har også protesteret.
Der er rigtig mange borgmestre, der brokker sig over de her ting.
Jeg betvivler ikke de gode intentioner.
Jeg gør bare opmærksom på, at de mennesker, som vel egentlig har spidskompetencerne, og som for alvor har viden om, hvad det her medfører i praksis, siger: I lukker vores butikker – på trods af at man gerne vil skabe mere vækst.
Jeg er egentlig glad for den konstruktive tilgang, som Venstres ordfører giver udtryk for, med hensyn til at vi under udvalgsarbejdet eventuelt kan se på, om der er flere elementer, der skal puttes i et detailhandelsforum, så vi kan få en bedre vurdering af, hvilke konsekvenser det konkret har.