runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2015-12-16:
Jamen ordføreren svarede jo overhovedet ikke på de andre ting.
Jeg nævnte det gule sygesikringsbevis, hvor man øgede brugerbetalingen for danskerne, og de forskellige ministerrokader, hvor alle ministrene jo også skulle have eftervederlag.
Jeg tror, der i hvert fald var mindst ni.
Det er bare, som om ordføreren står på talerstolen og glemmer sin egen regeringsperiode.
Det er jo ikke lang tid siden, at ordføreren selv sad i den regering, hvor man havde mulighed for virkelig at gøre en forskel, og det fejer man simpelt hen ind under gulvtæppet.
Man står og kommer med en masse galde, men fortrænger simpelt hen sin egen regeringsperiode og alle de ulyksaligheder, man skabte, netop også i forhold til pensionisterne.
Det var netop Socialdemokraterne, der kom med det lovforslag, og vi stemte imod.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Fru Karina Adsbøl overser en ting: Det er fru Karina Adsbøl og Dansk Folkeparti, som sidder med de afgørende mandater nu.
Det, vi skal stemme om her, er ikke, hvad der skete i 2012 i forbindelse med skattereformen, som Dansk Folkeparti så i øvrigt har tilsluttet sig siden hen.
Det, som vi taler om her, er finansloven for 2016, og fru Karina Adsbøl kan ændre, hvordan kursen kommer til at blive i forhold til den finanslovsaftale, ved personligt at stemme for de ændringsforslag, som Socialdemokratiet har stillet.
Mere skal der ikke til.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om nogle af de udtalelser, der er kommet, f.eks. fra Socialdemokraternes formand, fru Mette Frederiksen, som har sagt: »Lad det også være en besked til regeringen: Verden har brug for mere samarbejde, mere handel og mere hjælp.
I vil spare massivt på udviklingsbistand.
Er det virkelig det rigtige svar?«
Betyder det, at I ville rulle udviklingsbistanden tilbage, hvis det stod til jer?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det er jo ret interessant, og jeg vil egentlig gerne fortsætte lidt i samme spor.
Socialdemokratiet har tordnet imod, at det nu bliver billigere for den menige dansker at købe bil.
Dårligdomme stemmer man vel ikke for.
Socialdemokratiet synes, det er dårligt, at den almindelige dansker kan gå ud og købe sig en billigere og sikrere bil.
Kan Benny Engelbrecht svare på, om man vil rulle det tilbage?
Samtidig vil jeg også godt spørge, om man også står på mål for, at elbiler skal være afgiftsfrie, og om man vil indføre det.
Det vil man bruge 2,6 mia. kr. på, sådan at nogle af de dyreste biler, man kan købe i Danmark, bl.a. en Tesla, som nu koster tæt på 2 mio. kr., kun skal koste det halve.
Den skal være afgiftsfri, sådan at direktøren i stedet for at trække 2 mio. kr. fra skat kun skal trække 1 mio. kr. fra i skat.
Er det rigtig forstået, at den almindelige dansker skal have dyrere biler, og så skal de allerallerdyreste biler være helt afgiftsfrie?
Er det rigtig forstået?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det, forligskredsen skal håndtere efter nytår, er jo udmøntningen af den budgetreguleringskonto, der er opført på finansloven gældende for de 4 år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Jeg kunne godt tænke mig at få bekræftet fra finansministeren, at det forholder sig sådan, at mere 95 pct. af dem, der modtager boligydelse, har lave eller meget lave indkomster ifølge ATP.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jamen jeg har godt hørt om den der ATP-undersøgelse, men jeg må blankt erkende, at jeg ikke kender den, og derfor har jeg svært ved at kommentere den.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Alt andet lige er det jo lidt useriøst, hvis det er sådan, at regeringen ikke har undersøgt, hvilke økonomiske forhold de folk har, som man går ind og skærer i boligydelsen for.
Det er jo et forslag, der har ligget i regeringens oprindelige finanslovsudspil, så jeg går ud fra, at man har undersøgt bare et eller andet.
Derfor vil jeg gerne bede finansministeren bekræfte, at der blandt de her mennesker ikke findes nogen, der har høje indkomster – måske kan vi strække den så langt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg tror, det er et meget varieret billede, der er på det her område.
Der kan jeg bare sige, at det, der var intentionen med vores lovforslag, jo var at friholde dem, der kun havde folkepension plus lidt mere, nemlig en indkomst under 150.000 kr.
Vi løb så ind i nogle tekniske vanskeligheder i forbindelse med det, og det er jo derfor, at vi har trukket lovforslaget og nu vender tilbage efter juleferien og drøfter det her igen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Ministeren siger, at det her har været en helt normal proces, og det tror jeg at enhver, der er vidne til det her, kan se at det jo ikke er, når vi står i en situation, hvor hundredtusindvis af folkepensionister får udbetalt en forkert boligydelse her i januar, fordi man var så langt i lovbehandlingen, at systemet, om man så må sige, var gået i gang med at ændre og indstille det, selv om man har kendt til de problemer, der var med det lovforslag, helt tilbage fra oktober, og til de konsekvenser, det havde.
Det fremgår af det brev, som er kommet frem fra Udbetaling Danmark, at de pensionister vil modtage den der forkerte boligydelse i januar.
Det fremgår også, at man vil skulle sende breve ud til alle, og at 55 pct. af dem ikke har digital post.
Det bliver vel også en anselig udgift.
Men allerværst er selvfølgelig den utryghed, der er for pensionisterne.
Mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Er regeringen i det her forløb blevet gjort opmærksom på fra Udbetaling Danmarks side, at det vil have de her konsekvenser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Det vil jeg naturligvis undersøge selv, når den her debat i dag er færdig.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Så vi kan ikke få et svar i dag på, om regeringen udmærket godt vidste, at fordi man har været så langsommelig med at få rettet op på det her eller i hvert fald har udskudt det, så er skaden sådan set sket.
Ministeren ved ikke, om man var orienteret om, at flere hundrede tusind folkepensionister altså nu modtager en lavere boligydelse i januar.
Det ved ministeren ikke om man var orienteret om.
Er det rigtigt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg beklager det skete her.
Vi gør skaden god igen hurtigst muligt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Desværre er det jo sådan, at jeg her ved tredjebehandlingen af finansloven kun har 10 minutter til rådighed til min ordførertale, og derfor kan jeg simpelt hen ikke gennemgå alle de dårligdomme, som der er i finansloven.
Det ville kræve meget, meget længere taletid.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Hos Liberal Alliance kan vi altså sagtens fortælle, og det gjorde vi også, dengang hr. Benny Engelbrecht var minister.
Hvis ministeren gennemførte ting, som vi syntes var dårlige, sagde vi, at vi ønskede at rulle dem tilbage efter valget, og det sagde vi jævnligt.
Det kan hr. Benny Engelbrecht så ikke.
En anden ting, som under forhandlingerne er blevet indført i finansloven, er, at koblingsprocenten for fri- og privatskoler, altså tilskudsprocenten i forhold til det, en offentlig skoleplads koster, er blevet hævet fra 71 pct. til 73 pct.
Det nævner hr. Benny Engelbrecht heller ikke som en dårligdom.
Vil det sige, at Socialdemokraterne ikke ønsker at sænke koblingsprocenten til 71 pct. igen?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Hvis hr. Ole Birk Olesen kan garantere, at Socialdemokraterne kommer til magten om 3 år, vil jeg for det første meget gerne tage imod det tilbud.
For det andet gælder det generelt, at vi ikke på nuværende tidspunkt tager udgangspunkt i, hvad der kan ske til den tid.
Vi ved jo ikke, hvad man i øvrigt vil lave af mærkelige tiltag i forskellige retning i de kommende år.
Så hvilke ting vi til den tid måtte ønske at ændre, vil vi selvfølgelig fremlægge for vælgerne forud for et valg.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Det er bare lidt paradoksalt, at man, efter at man har foreslået at skære i boligydelsen, nu vil diskutere med Kommunernes Landsforening, hvordan man sænker huslejen.
Men bedre sent end aldrig, kan man fristes til at sige.
Så vil jeg bare gerne høre, for det var meget svært at finde ud af i går på det samråd, vi havde med finansministeren: Kommer den aftale, finansministeren har indgået med de andre borgerlige partier, om at skære i boligydelserne fremadrettet, og som man nu skal genforhandle her i foråret 2016, til at gælde for ikke bare 2016, men også for 2017, 2018 og 2019, som bl.a. Liberal Alliances ordfører bekræftede?
Jeg vil gerne høre finansministeren redegøre for, om det er finansministerens opfattelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Når man lytter til den socialdemokratiske ordfører, kan man høre, at finansloven er fyldt med dårligdomme.
Men hr. Benny Engelbrecht nævnte ikke, at registreringsafgiften på biler sænkes fra 180 pct. til 150 pct. Hvis det er en dårligdom, altså ifølge Socialdemokraterne, så synes man i hvert fald ikke den er værd at nævne her ved tredjebehandlingen af finansloven.
Kan man tage det som udtryk for, at hvis Socialdemokraterne kommer til magten igen om 3 år eller 7 år, eller hvor lang tid det nu måtte tage, så vil Socialdemokraterne ikke hæve registreringsafgiften til 180 pct. igen?
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Jeg er rigtig glad for, at det lovforslag er trukket tilbage.
Jeg er meget ked af, at det overhovedet blev fremsat.
Jeg er endnu mere ked af, at de partier, der står bag det, ikke klart og tydeligt har sagt, at det der er skrottet fuldstændig og aldeles.
Men det er sådan set noget andet, jeg vil spørge om.
Kan ordføreren bekræfte, at Udbetaling Danmark allerede administrerer i henhold til det lovforslag, som nu er trukket tilbage, hvilket betyder, at 325.000 modtagere af boligydelse om meget kort tid får et brev om, at de får mindre i boligydelse eller i hvert fald en anden boligydelse?
De får sikkert ikke alle sammen mindre, jeg kender godt aftalen, men de får en anden boligydelse end den, de ellers havde regnet med at få i januar 2016.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Så hvis det er rigtigt – og det er det sikkert, når ordføreren spørger ind til det – mener jeg bestemt, at vi har en udfordring i forhold til den måde, man fører forvaltning på, altså at man udmønter lovgivning, der ikke er vedtaget i Folketinget – hvis det skulle være rigtigt, men jeg ved det ikke.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren en gang til, eller rettere sagt på baggrund af ordførerens svar stille et andet spørgsmål, så ordføreren får en chance mere.
Er ordføreren helt sikker på, at Dansk Folkeparti ikke er orienteret om den handling fra Udbetaling Danmarks side, som jeg lige har nævnt, altså at Udbetaling Danmark allerede administrerer efter det lovforslag, der nu er trukket tilbage, hvilket betyder, at 325.000 pensionister får en anden boligydelse, for de flestes vedkommende en lavere boligydelse, end de havde regnet med?
Kan ordføreren bekræfte, at det kender Dansk Folkeparti ikke noget som helst til?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Nej, det kender vi ikke noget til, og det er sådan, at når lovgivning ikke er godkendt, er det jo ikke det, der fungerer, og så kan man selvfølgelig ikke ændre på det.
Altså, lovgivning skal vi jo igennem Folketingssalen først.
Hvis vi har institutioner, som agerer ud fra lovforslag, der er ved at gå igennem Folketingssalen, som ikke er godkendt, så har vi faktisk en ret stor udfordring, og det må være på tværs af partierne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Jeg vil gerne have et relativt klart svar på et relativt klart og kort spørgsmål.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti vil garantere, at der til foråret ikke bliver taget penge fra boligydelsen, i forbindelse med at man skal lave aftalen her om?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Hvis man skal bringe de 10 milliarder ned, skal der ske noget med boligydelsen, men så siger vi, som der også stod i den tidligere aftale, at så skal vi samtidig også kigge på huslejen.
Den ældre eller handicappede har jo en særlig interesse i, at man har en boligpris, som er passende.
Derfor har vi ikke et selvstændigt formål i, at boligeydelsen bare skal stige og stige, at huslejen skal stige og stige.
Vi har en interesse i, at når man bliver visiteret til en bolig, har man råd til at være der.
Vi ønsker ikke at tage nogen penge.
Vi ønsker faktisk at have et boligmarked, der er gennemsigtigt.
Vi ønsker sådan set, at det her ikke er et tag selv-bord ude i kommunerne, og det er ikke for at tale ned til kommunerne eller sige, at kommunerne gør noget forkert.
Vi har bare et system i dag, hvor man har kunnet skrue priserne op, og så er boligydelsen bare steget tilsvarende.
Derfor er der jo ikke rigtig nogen, der har sagt noget til det.
Det er bare blevet dyrere og dyrere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-12-16:
Det opfattede jeg som et nej.
Det var et meget langt svar, men det, der var det interessante, var den første sætning, hvor hr. René Christensen sagde: »Hvis man skal bringe de 10 milliarder ned«.
Jamen altså, det er jo et politisk valg.
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti har et ønske om at skære i boligydelsen.
Det er jo det, der ligger i det.
Hvis man skal bringe de 10 milliarder ned, er det at skære i de 10 milliarder.
Så skal jeg høre hr. René Christensen, for det opfattede jeg som en bekræftelse på, at Dansk Folkeparti har tænkt sig at skære i boligydelsen i forbindelse med den aftale, om det gælder både 2016 og årene efter?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Helt klart.
Nu bruger vi 10 mia. kr. Så kan vi bruge 11 mia. kr. Så kan vi bruge 12 mia. kr., som jo også skal finansieres andre steder fra.
Vi vil have de huslejepriser ned.
Vi vil have de huslejepriser ned!
Og så kan det da godt være, at Socialdemokratiet og SF siger, at man da har det fint med, at når handicappede og ældre bliver visiteret til en bolig, får de en husleje, hvor de starter på 7.000 kr., og efter få år har de en husleje på 9.000 kr., og den skal så bare støt stige.
Det er vi ikke enige i.
Det vil vi gerne gøre op med.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Tak for det.
Jeg er jo rigtig, rigtig glad for, at det her lovforslag er blevet udskudt.
Det var også derfor, at Alternativet var oppe at stemme nej.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre noget fra Dansk Folkeparti.
Nu citerer jeg fra aftalen: »Parterne er enige om at søge at udmønte budgetreguleringen inden for boligydelsesområdet i foråret 2016 på baggrund af et oplæg fra regeringen.«
For mig lyder det jo, som om pengene kommer fra det samme område.
Og hvad er det så, den her øvelse går ud på?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Jeg kan garantere herfra, at man ikke får det samme forslag at se en gang til.
Og så er det fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at det har været et voldsomt rodet forløb.
Man kan spørge, om det virkelig kan være rigtigt, at man ikke kan få et aftalepapir med nogle tal på i Finansministeriet, som man kan forholde sig til politisk?
Der må jeg blankt erkende, at det desværre ikke var muligt i den her sag.
Men jeg garanterer, at der ikke kommer et forslag, som har de udfordringer, som det her forslag viste sig at have.
Der er noget, der er vigtigt for os, og det anerkender vi altså fuldt ud.
Er det en god måde at bruge 10 mia. kr. på?
Det er ikke en god måde at bruge 10 mia. kr. på.
Der skal bruges milliarder på det her, men spørgsmålet er, om det er 10 mia. kr., der skal bruges på det.
Den dialog får vi nu tid til at få med bl.a. KL, Ældre Sagen og andre.
Hvordan kan vi få en god måde at bruge vores penge på?
I dag bruger vi faktisk en del af dem på en dårlig måde.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Tak for det.
Men jeg læser jo bare stadig væk, at det skal tages på boligydelsesområdet.
Så jeg kan godt have min bekymring for, hvordan sådan en aftale ender.
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge om de resterende år, altså 2017, 2018, 2019 og 2020.
Hvad er det, man har drøftet der?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Først vil jeg sige, at man jo har skrevet, at man skal søge at finde det inden for boligydelsesområdet, og det er vi sådan set enige i.
Vi er sådan set enige i, at de 10 mia. kr. er et højt beløb.
Og nu får vi lejlighed til at se på det, ikke i et forhastet forløb, hvor det skal klares over nogle få møder, men her i foråret 2016 eller lige efter nytår, hvor vi kan sætte os sammen også sammen med KL og finde ud af, hvordan vi får løst det her.
Hvis man har krav på en specialbolig som handicappet eller ældre og ikke kan være i en privat bolig mere, hvorfor skal man så stilles over for en husleje på 9.000 kr. for 60 m²?
Det er ikke fair.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Det er positivt, at forslaget er blevet udskudt.
Men jeg synes jo, at det skaber en enormt stor utryghed, at hvis man sidder derude som førtidspensionist eller folkepensionist, aner man ikke, om man er købt eller solgt, og om man fremadrettet skal aflevere flere hundrede kroner om måneden eller mere, når parterne sætter sig ned igen.
Det synes jeg er et kæmpe problem.
Det synes jeg sådan set er et fair synspunkt.
Men kan vi så ikke få en meget, meget klar garanti fra ordførerens side om, at Dansk Folkeparti ikke kommer til at medvirke til en aftale, hvor pensionister, der kommer fra lavindkomsthusstande, altså husstande med lav eller meget lav indkomst, vil blive ramt på pengepungen?
Altså, er det således, at hvis man tager 1 kr. i boligydelse, er det, fordi man forud for at tage den krone har sikret, at huslejen falder tilsvarende?
Kan ordføreren garantere, at der ikke vil være én folkepensionist eller førtidspensionist fra lavindkomstgrupper, som vil få dårligere økonomi som følge af den aftale, som Dansk Folkeparti vil indgå til foråret?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det var jo den aftale, der sådan set var lavet politisk.
Og der skal man altså huske på, at alle vi, der har lavet finanslov, var enige om, at dem, der havde de laveste indkomster, ikke skulle berøres.
Det, der så viste sig, var jo, at selv om man havde trukket de her 93.000 husstande ud, var det, når det kom ned på regnearket, ikke rigtigt, og aftalen kunne altså ikke holdes inden for, at der ville være 93.000 husstande, der ikke blev berørt.
Der var faktisk 22.500 af dem.
Så den aftale er der sådan set, og det var alle enige om.
Det er jo bl.a. derfor, at forslaget er blevet trukket tilbage, altså fordi at dem med de laveste indkomster blev berørt.
Så den garanti har alle partier, der står bag finansloven, jo givet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Den kære ordfører ved jo godt, at 95 pct. af udbetalingerne af boligydelsen går til husstande med lav eller meget lav indkomst – 95 pct.!
Og vi snakker ikke om den lille gruppe, som ordføreren og de andre partier har opfundet med indkomster på under 150.000 kr. pr. husstand.
Det er jo bare et lillebitte hjørne.
Hvis man har en husstandsindkomst på 200.000 eller 250.000, har man stadig væk en indkomst, der er blandt de allerlaveste i Danmark.
Det, jeg beder om en bekræftelse på, er, at ingen folkepensionister fra husstande med lav eller meget lav indkomst vil få færre penge at leve for som følge af den aftale.
Det må vi da kunne få en garanti for.
Eller skal de sidde i utryghed derude i de næste måneder uden at vide, om I kommer og tager penge op af lommen på dem?
Er det det, ordføreren siger, eller kan vi få et svar?
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Jamen det er jo dér, hvor politik bliver interessant, for så siger Socialdemokratiet, at det der med det skattefinansierede er lige meget.
Det er ligegyldigt, om vi bruger 10 milliarder på det område.
Vi kan også bruge 11 eller 12, det kan bare stige og stige.
Det, der er interessant for os, er jo at kigge på den enkelte borger.
Det var også derfor, vi lavede den her sociale trappestige.
Det var derfor, at det blev svært, fordi vi ville være meget sikre på, at dem, der havde de mindste indkomster, ikke blev berørt.
Hvis man skal skære i de her 10 milliarder, sker der selvfølgelig noget på boligydelsen.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Det var jo en lang gang udenomssnak.
Ordføreren må kunne bekræfte, at han løj i fjernsynet i morges, da han fortalte, at pensionisterne skulle friholdes, når man samtidig har lavet en aftale med regeringen om, at man skal skære i boligydelserne.
Det er jo det, der er faktum.
Det er det, vi kan læse på Finansministeriets hjemmeside.
Det var det, finansministeren bekræftede i går på det samråd, vi havde i Finansudvalget: at der fortsat skal hentes næsten 2 mia. kr. i boligydelser.
Det passer jo ikke, når Dansk Folkepartis ordfører i fjernsynet kan fortælle, at pensionisterne skal friholdes, samtidig med at Dansk Folkepartis formand i åbningsdebatten hernede i Folketingssalen sagde, at det var en tidsel i finansloven, der skulle fjernes.
Så jeg vil bare gerne høre Dansk Folkeparti: Har man indgået en aftale, hvor der fortsat skal findes penge og finansiering til finansloven ved en boligydelsespakke – ja eller nej?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Tak, formand.
Kan man stole på de beregninger, der kommer fra Finansministeriet?
Er Dansk Folkeparti blevet ført bag lyset af finansministeren i forhandlingerne om boligydelsespakken?
Eller giver Dansk Folkeparti bare Finansministeriet skylden for sin egen ligegyldighed over for svage pensionisters og handicappedes muligheder for at bo anstændigt?
Det er det, vi skal have afdækket i dag.
Det er baggrunden for, at Socialdemokraterne, Enhedslisten og SF har anmodet Folketingets formand om denne hasteforespørgselsdebat.
Målet med debatten er, at vi kan få klarhed over forløbet i forbindelse med den boligydelsespakke, der var en del af finanslovsaftalen for 2016, men som nu altså er udskudt til foråret.
Regeringens eget støtteparti, Dansk Folkeparti, har erkendt, at de ikke har været gode nok til at spørge ind til konsekvenserne for pensionisterne.
Socialdemokraterne, Enhedslisten og SF mener ikke, Folketinget kan være tjent med, at der på den måde bliver rejst tvivl om beregningsgrundlaget for beslutninger, som har så stor betydning for borgere, der i forvejen har en presset økonomi.
Folketingets partier skal kunne stole på de oplysninger, der kommer fra regeringen og Finansministeriet, uanset om det er fra Folketingets talerstol eller i lukkede forhandlinger.
Vi har spurgt finansministeren, hvad ministeren kan oplyse om processen i forbindelse med boligydelsespakken, som var en del af finanslovsaftalen for 2016, og som, selv om den nu er udskudt, jo på ingen måde er taget af bordet.
Der vil fortsat være pensionister, der får beskåret deres boligydelse i 2016 – hvem ved vi dog først til foråret.
Vi vil også bede finansministeren redegøre for, om de partier, der er omfattet af aftalen, har været oplyst om lovforslagets konsekvenser.
Bent Bøgsted (DF), 2015-12-16:
Jeg skal blot høre hr. Benny Engelbrecht, om Socialdemokratiet synes, det er rimeligt, at boligudgifterne på ældreboliger er stærkt stigende, og at man kan inddrage fællesarealer til boligområdet og lægge det oven i boligudgiften?
Et eksempel: I 2004 var der en ældre, der fik en bolig til 72.000 kr. om året.
Synes hr. Benny Engelbrecht, at det er rimeligt, at boligudgifterne for ældre har en så voldsom stigning, og at de ældre ikke kan regne med, at de har faste boligudgifter fremover, når de kommer ind i en ældrebolig?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Problemet er jo i virkeligheden dobbelt, nemlig både det, at man på den ene side kan se, at der er nogle steder, hvor boligudgifterne af forskellige årsager er stigende – der kan jeg så konstatere at Dansk Folkeparti ingen garantier har fået om, at det kan sikres, at det imødegås – og samtidig vil man på den anden side med boligydelsespakken, mens man har denne udfordring med stigende boligudgifter til pensionisterne, skære i tilskuddet til ældre.
Der må man jo bare sige, at uanset og uagtet hvad der er nævnt i debatten, står det tilbage, at man i foråret skal lave en aftale, som sikrer præcis det samme provenu fundet på boligydelsen, som der var lagt op til med lovforslag L 67.
Så må vi selvfølgelig til den tid se, hvordan fordelingen bliver.
Men bundlinjen er i hvert fald, at man ingen garanti har for, at man kan få sænket huslejerne, men man har til gengæld en garanti for, at der er nogle ældre borgere, der skal betale.
Hvem og hvilke pensionister der skal betale de penge, ved vi ikke.