runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Jeg mener bare ikke, at svaret ligger i en permanent grænsekontrol.
Det mener jeg er det bedste.
Vi har en midlertidig grænsekontrol nu, og den er blevet forlænget ad flere omgange, nu indtil den 3. maj.
Men lige nu er fakta i hvert fald, at vi har grænsekontrol.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Altså, prøv lige at høre her: Der er to ting i det her.
For det første om asylbehandlingen kan foregå ved grænsen.
Kan den det?
Ja, det kan den såmænd godt.
Det er jo bare at lave nogle faciliteter, man kan bruge.
Så det er meget enkelt.
Det andet er grænsekontrollen, og der synes jeg altså bare, at hvis ikke den her indvandring skal knække Europa og knække Danmark i fremtiden, så bliver man nødt til på et eller andet tidspunkt at tage stilling til, hvad man egentlig vil med Danmark.
Hvad mener man egentlig, at ens efterkommere fortjener?
Jeg mener, at vi skal tage beslutningen nu for ikke at overlade den til vores efterkommere.
Det synes jeg sådan set er rimeligt.
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Jeg tror sådan set, at hr. Christian Langballe er fuldstændig klar over mit synspunkt vedrørende antallet af asylansøgere til Danmark.
Jeg ønsker at begrænse antallet af asylansøgere.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har gennemført, kan man sige, markante opstramninger i forhold til de opholdsvilkår, som vi tilbyder de folk, der kommer til Danmark.
Og hvis man sammenligner os med landene omkring os, har det jo i hvert fald virket.
Det viser bare, at opholdsvilkår betyder noget.
Det er jo bl.a. også derfor, at Dansk Folkeparti var med i det arbejde i sin tid.
Men at tro, at man kan asylbehandle alle på grænsen, er simpelt hen forkert, for det kan man ikke.
Så sent som i går sad vi i samråd, hvor hr. Christian Langballe sagde, at hr. Christian Langballe ikke var interesseret i en hurtigere asylbehandling, hr. Christian Langballe var interesseret i en ordentlig asylbehandling.
Så det strider jo lidt imod hinanden.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Helt ærligt, minister, der er simpelt hen nogle grundlæggende ting i den her debat, som jeg ikke forstår.
Den historiske erindring er jo kort.
Men der var faktisk en gang, og det var i min barndom og ungdom, hvor der var grænsekontrol, hvor man foretog en grænsekontrol, og hvorfor foretager man en grænsekontrol?
Det gør man for at beskytte danskerne.
Og det er det, jeg ikke rigtig kan forstå i den her situation, hvor der er en folkevandring, der går mod Danmark.
Det her scenarie og det, der sker nu, kommer til at sætte sine spor i generationer fremover for vores børn, vores børnebørn, vores efterkommere.
Det kommer til at gå sådan de næste mange, mange år.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke tager beslutningen nu.
Østrig har indført grænsekontrol, Makedonien har indført grænsekontrol, hvilket har betydet, at den såkaldte Balkanrute er blevet lukket.
Det vil sige, at vi lader dem gøre arbejdet, som vi også burde gøre.
Vi lader dem gøre arbejdet, og så kommer den samme sang om og om igen, at det her tilhører et europæisk forum.
Sagen er jo bare, at det europæiske forum og den virkelighed er under kraftig forandring, og man har ikke gjort noget som helst, i hvert fald ikke tilstrækkeligt, for at værge for sig.
Og der synes jeg bare, at i stedet for at man hele tiden tænker på, hvordan der er nogle, der ser på os forskellige steder fra, kræver det faktisk, at man overvejer det enkle: Hvad med danskerne?
Er de tjent med den trafik, der foregår nu?
Der kan komme 25.000 i år, det ved jeg er regeringens eget tal, plus familiesammenføringer, dvs. at vi kan være oppe på omkring 40.000 – 40.000 på et år!
Og hvad så næste år, og hvad så næste år?
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Indførelse af permanent grænsekontrol kan jo lyde både nemt og også besnærende, men det er altså ikke så simpelt endda.
De problemer, som vi står over for, er ikke problemer, som bliver løst, hvis Danmark lukker sig fra resten af Europa og fra vores nære naboer.
Danmark har igennem mange år draget fordel af den vækst, som den frie bevægelighed i både Norden, men jo også i resten af EU, har givet, og det har været med til at skabe både vækst og velstand, men også forståelse hen over landegrænser.
Derudover er det ganske enkelt ikke realistisk at gennemføre hele asylbehandlingen ved grænsen, uanset om vi har grænsekontrol eller ej.
Danmark skal overholde sine internationale forpligtelser.
Det har vi sagt fra regeringen, og vi er selvfølgelig forpligtet til at gennemføre en både saglig, men også en grundig asylsagsbehandling.
Derudover vil asylansøgerne under alle omstændigheder have ret til at opholde sig i Danmark, indtil deres asylbehandling er afsluttet.
Det gælder også, hvis der f.eks. er en klagesag, så har man den ret også.
Så vi er i stedet for nødt til at kaste os ind i de europæiske drøftelser, som foregår nu, for i sidste ende er der jo brug for at finde et samlet svar for Europa.
Det ved jeg er noget af det som også hr. Christian Langballe er meget optaget af – helt forståeligt.
Det vil også medvirke til, at der kommer færre asylansøgere til Danmark.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Når selve forudsætningen for Schengensamarbejdet om, at de ydre grænser skulle sikres, ikke er til stede, hvorfor tager regeringen så ikke initiativ til, at Danmark træder ud af Schengensamarbejdet, og at der bliver indført en permanent grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Den store tilstrømning af flygtninge og migranter, som vi har set i Europa, er jo en tilstrømning, der har sat Europa under et ekstraordinært pres, og det har udfordret både vores nationale, men også de internationale systemer.
Så langt er jeg fuldstændig enig med hr. Christian Langballe.
I Danmark har det jo derfor bl.a. også været nødvendigt at tilpasse vores udlændingeregler med markante opstramninger, så det er langt mindre attraktivt at søge mod Danmark, og det har også været nødvendigt at indføre en midlertidig grænsekontrol.
Men der findes ingen snuptagsløsninger i en ekstraordinær situation som den, vi er i.
Det er en fælles udfordring, som kræver indsatser både på nationalt plan, men også på fælles europæisk plan.
Det er en forudsætning for et velfungerende asylsystem i Danmark, at Schengensamarbejdet rent faktisk fungerer.
Vejen frem
er derimod at sikre, at Schengensystemet bliver på sporet, og at der er en effektiv kontrol ved EU's ydre grænser, og det mener jeg at vi fortsat skal arbejde intenst og hårdt på.
Det vil netop nedbringe antallet af flygtninge og migranter i Europa, og det vil også bidrage til at sikre, at der ikke er fordele ved at bevæge sig rundt i Europa, og det vil jo i sidste ende også medvirke til, at der kommer færre asylansøgere til Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-13:
Tak til ministeren for at holde Folketinget orienteret.
Så vil jeg stille ministeren et andet spørgsmål, og det går på: Hvis ikke det her er slemt nok, hvor slemt skal det så være?
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Og jeg ønsker ikke permanent grænsekontrol.
Jeg synes, at den frie bevægelighed er en stor gevinst, og at den har været det for Danmark.
Det tror jeg da også er åbenlyst, hvis man kigger på det, både med hensyn til vækst og velstand og udvikling, men også i forhold til forståelse af kultur hen over grænserne.
Men i den situation, vi er i nu, er grænsekontrol nødvendig, og derfor er den også indført.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Altså, jeg synes bare, det er utroligt, at man henviser til internationale forpligtelser og til EU, og så laver Østrig en permanent grænsekontrol, der virker, og lukker Balkan-ruten.
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man bliver ved med at udskyde den beslutning, som skal tages på et eller andet tidspunkt og vil blive taget på et eller andet tidspunkt.
Hvorfor dog udsætte den?
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Lad mig først og fremmest understrege, at jeg slet ikke er i tvivl om, at hr. Christian Langballe mener hvert et ord af det, der bliver sagt her.
Jeg ved, at det er hjerteblod, og at det har det været i meget lang tid for hr. Christian Langballe.
Når det er sagt, er der bare også nogle ting, jeg er uenig i, og det er bl.a. omkring den frie bevægelighed i Europa.
Men jeg er enig i, at i den situation, vi er nu, er det nødvendigt, at der er grænsekontrol, og derfor har vi indført grænsekontrol.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Det mener jeg virkelig.
Jeg synes, at når selve præmissen og forudsætningen for et Schengensamarbejde, man har skruet sammen af nogle meget idealistiske grunde, ikke fungerer, og når den frie bevægelighed nu er blevet en fri bevægelighed ind i Europa, så må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, hvorfor man så ikke siger: Når forudsætningerne ikke er i orden, indfører vi grænsekontrol, permanent grænsekontrol.
Inger Støjberg (V), 2016-04-13:
Jeg er jo enig med hr. Christian Langballe i mange ting, og jeg er også enig med Dansk Folkeparti i mange ting, men der er også ting, der skiller, og det er bl.a. vores syn på Europa.
Jeg må sige, at jeg er stor tilhænger af, at vi har en fri bevægelighed i Europa, men jeg er også kritisk i den situation, vi står over for nu, fordi man jo kan se, at det ydre værn, altså de ydre grænser, ikke fungerer, og i det tilfælde er det nødvendigt.
Og for mig at se er det af nødvendighed og ikke af lyst, at vi har indført en midlertidig grænsekontrol.
Men som jeg ser det lige nu, er det nødvendigt at indføre en midlertidig grænsekontrol, og vi har jo gjort det på en måde, så vi netop enten kan skalere op, hvis det bliver nødvendigt, eller vi selvfølgelig igen kan fjerne den.
Det mener jeg sådan set stiller os i en ganske god situation, i og med at vi kan indføre den form for grænsekontrol, der passer til den situation, som vi er i, og situationen kan hurtigt forandre sig.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Jeg kan sådan set lige så godt sige, at jeg egentlig altid har været tilhænger af et europæisk samarbejde, men det, der afgør sagen, er jo selve præmisserne for samarbejdet, og jeg vil mene, at det europæiske samarbejde ville have stået sig langt, langt bedre, hvis det havde været et samarbejde mellem frie, suveræne nationalstater.
Det, vi ser nu, er, at unionstanken er ved at kollapse, fordi man har trukket magten ud af nationalstaterne, sådan at de faktisk ikke kan beskytte sig selv, og placeret den centralt nede i Unionen og dermed skabt et totalt dysfunktionelt system.
Det er det, vi står med nu.
Så kan ministeren jo godt stå her og sige, at man venter på, at de her ydre grænser bliver sikret.
Men det er altså mere realistisk, at vi får en permanent grænsekontrol, der virkelig er effektiv, nede ved grænsen, end at det system med hensyn til Schengensamarbejdet og sikringen af de ydre grænser kommer til at fungere, sådan som det er lige i øjeblikket.
Derfor siger jeg bare, at når selve forudsætningerne for Schengensamarbejdet ikke er til stede, nemlig at de ydre grænser bliver sikret, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvad den aftale er værd, og derfor kan jeg heller ikke forstå, at man så ikke siger, at man indfører permanent grænsekontrol.
Når forudsætningerne for en aftale ikke er til stede, er det intet værd, og der synes jeg jo bare, at både regeringen, men også de der supereuropæere, træder vande i forhold til et system, der ikke virker.
Hvornår kommer man dog til den erkendelse, at det eneste, der virker nu og her, er permanent grænsekontrol ved Danmarks grænse?
Når selve forudsætningen for Schengensamarbejdet om, at de ydre grænser skulle sikres, ikke er til stede, hvorfor tager regeringen så ikke initiativ til, at Danmark træder ud af Schengensamarbejdet, og at der bliver indført permanent grænsekontrol?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Jamen som jeg har sagt til hr. Peter Kofod Poulsen, vil der være en række vanskeligheder forbundet med det, og man kan også risikere at blive underkendt ved domstolene efterfølgende, men der er jo præcedens for, at man ved lov kan lukke en forening.
Og hvis hr. Peter Kofod Poulsen synes, det er attråværdigt, kan hr. Peter Kofod Poulsen fremsætte det forslag.
Det er ikke umiddelbart en vej, jeg vil anbefale.
Og det er klart, at jeg for nærværende har diskussioner om: Hvornår nærmer man sig så en gråzone, hvor det er værd at tage en prøvesag?
Det har jeg da overvejelser om, men længere vil jeg altså ikke gå for nærværende.
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Tak, formand.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-13:
Finder ministeren, at Australiens premierminister har ret i sin udtalelse om, at Europa har sløset med sikkerheden ved at fæste al sin lid til Schengen, som det fremgik af TV 2 NEWS den 23. marts 2016 under overskriften »Efter terror: Australien beskylder EU for at have sløset med sikkerheden«?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-13:
Er det ministerens opfattelse, at antallet af uniformerede politifolk er øget som følge af politireformen i 2006?
Tak for ordet.
Er det ministerens opfattelse, at antallet af uniformerede politifolk er øget som følge af politireformen i 2006?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Da politireformen trådte i kraft i 2007, var der i alt 10.800 polititjenestemænd i dansk politi.
I dag er der ansat ca. 10.500, alt efter hvordan man gør det op.
Politiet har været dygtige til at gennemføre effektiviseringer, som indtil nu har gjort det muligt at håndtere flere opgaver med lidt færre politifolk.
Men tiderne har jo ændret sig, og særlig siden terrorangrebet i København i februar 2015 har der været et overordentlig stort pres på politiets mandskabsressourcer.
Derfor har vi også i regeringen med vores samarbejdspartnere, herunder Dansk Folkeparti, som det første sikret, at der i en ny flerårsaftale for politiet blev sikret næsten 2 mia. kr., bl.a. til et øget optag af elever på politiskolen.
Men svaret på spørgsmålet er nej.
Det er ikke nødvendigvis dårligt, at der er kommet administrativt personale og jurister ind i politiet.
Det har givet anledning til et mere analytisk politi, og hvis man følger udviklingen fra 2010 og frem til nu, er kriminaliteten jo også under et faldet.
Men til de mere kontante opgaver som f.eks. grænsekontrol, bevogtningsopgaver, det, vi ser udfolde sig i øjeblikket, har vi brug for flere politifolk.
Og det, jeg agter at gøre ved det på den korte bane, er jo at sikre – det er også derfor tingene er besværlige ude i politikredsene i øjeblikket, for der sker mange omflytninger og omrokeringer – at vi flytter politifolk fra opgaver, som andre kan varetage, til egentlig politiarbejde.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-13:
Jeg takker for ordet i denne omgang og vender tilbage om lidt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-04-13:
Hvordan påtænker ministeren at undgå, at et i forvejen meget presset dansk politi bliver endnu mere presset, i så fald at forårets komme medfører et nyt stort antal migranter, som vi så det i efteråret 2015?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-13:
Så fik jeg faktisk svar på mit spørgsmål nummer to, så jeg går til mit tredje: Hvad agter ministeren at foretage sig for at vende udviklingen på den korte bane, i forhold til at antallet af uniformerede politibetjente er faldende og antallet af ansatte, altså jurister, administrativt personale m.m., er stigende?
Er det ministerens opfattelse, at politiets ledelse lever op til sit ansvar i forhold til at sikre gode arbejdsvilkår og sørge for, at der er tilstrækkelige ressourcer til at løse de daglige opgaver?
Christian Langballe (DF), 2016-04-13:
Hvorfor indfører regeringen ikke en permanent og effektiv grænsekontrol nu, hvor asylbehandlingen kan foregå ved grænsen?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Vi har drøftelser inden for de næste 14 dage med forligspartierne om også kortbaneinitiativer, som skal kunne aflaste politiet.
Jeg tror ikke, at det, hvis man har fulgt den offentlige debat, vil være ukendt, at der er indgået forskellige ting i den.
Og dem kommer vi til at drøfte inden for 14 dage.
Jeg har et vist hensyn til dem, vi skal forhandle med senere, herunder også spørgerens parti.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-13:
Så jeg hører ikke ministeren komme med noget forslag til, hvad man kan gøre på kort sigt.
For man kan sige, at det jo er fint at løse et problem på længere sigt, men vi står med et akut problem nu, som kun risikerer at blive værre inden for en meget overskuelig fremtid.
Men jeg hører ikke, at ministeren har løsninger på den korte bane – eller hvordan skal jeg forstå det?
Så som jeg hører det, er det ministerens vurdering, at politiets arbejdsvilkår jo vil føre til et øget frafald fra faget, så det er relevant at få sat fokus på politiets arbejdsvilkår for at sikre, at vi ikke kommer yderligere i knibe inden for kort tid.
Søren Pind (V), 2016-04-13:
[lydudfald]
... stå og fyre de samme floskler af, som man har hørt i fortiden om politiets arbejdsvilkår.
Politiet er i en vanskelig situation.
Det er der ingen grund til at lægge skjul på.
Politiet er nødt til at bruge mange ressourcer på bevogtning og på grænsekontrol, og der bliver trukket store veksler på vores politifolk.
Og det er jo, på trods af at regeringen med et bredt, bredt flertal, hvilket jeg også kom ind på før over for spørgerens parti, har indgået en historisk politiaftale, som i en situation, hvor man sparer på så godt som alle andre statsinstitutioner, tilfører dansk politi 2 mia. kr. frem til 2019.
På kort sigt består vanskeligheden jo i, at man ikke bare kan stampe flere politifolk op af jorden på anden måde end med den metode, jeg angav i mit svar på spørgerens foregående spørgsmål.
Ude i politikredsene er man derfor desværre nødt til at prioritere opgaver, og derfor oplever folk nogle af de ting, som vi har hørt andre spørgere sigte til.
Det synes jeg at politiets ledelse håndterer godt og professionelt i en svær situation.
De skal prioritere og træffe nogle valg, som de ikke kan undgå at blive bebrejdet, og som er svære.
Men jeg synes, de prøver at gøre det ud fra respekt for de lokale forhold.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-13:
Tak igen for ordet.
Er det ministerens opfattelse, at politiets ledelse lever op til sit ansvar for at sikre gode arbejdsvilkår og sørge for, at der er tilstrækkelige ressourcer til at løse de daglige opgaver?
Søren Pind (V), 2016-04-13:
Vi havde den store glæde at konstatere, at der var rekordstor søgning, sidste gang man optog politifolk på Politiskolen, og det er jo godt, for det er et attraktivt job.
Men der er ingen som helst tvivl om, at det i øjeblikket ude på de enkelte stationer er vanskeligt at få tingene til at hænge sammen.
Forleden var jeg selv ude og køre med Københavns Politi, hvor en kunne fortælle mig, at otte friweekender var inddraget, så han kun kunne få en.
Og når man ikke kan tilrettelægge sin tid i forhold til sin familie, er det formodentlig noget af det mest belastende overhovedet.
Så er det jo ikke selve arbejdsmiljøet, som er elendigt, næh, så er det de forhold, der omkranser arbejdsmiljøet.
Jeg kan lige så godt sige det, som det er: Det er utilfredsstillende.
Det er ikke sådan, vi skal drive dansk politi.
Jeg kan bare ikke løse det med et knips med fingrene.
Det ville jeg gerne, men jeg kan ikke.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-14:
Jeg har ikke statistikker, der siger, at det her skulle være en helt stor tragedie i andre lande, vi normalt sammenligner os med.
Ikke fordi jeg normalt går efter, at vi skal implementere alle EU-direktiver, tværtimod, men der er jo andre partier herinde, som normalt er meget implementeringsklare, og det kan undre mig, at de så har så stor modstand imod det her.
Men lad det nu ligge.
Det er jo en EU-snak.
Jeg har ikke indtryk af, at der er dårlige erfaringer med det i andre lande.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-14:
Er det ikke rigtigt, at knallerter er forholdsmæssigt overrepræsenteret i ulykkesstatistikkerne?
Hr. Kim Christiansen sagde i sit svar til hr. Karsten Hønge, at det havde man ikke rigtig nogen erfaringer for, og at de danske erfaringer stammede fra for mange år siden.
Arh, men der er jo også nogle erfaringer fra f.eks. Østrig og Sverige, hvor det jo gik helt galt, da man slap de yngre årgange løs på knallerter.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-14:
Tak til Henning Hyllested.
Jeg kunne ikke narres, selv om hr. Hyllested forsøgte at trykke sig ind som en anden.
Det vil jeg lige sige.
Jeg vil mene, at det er farligere at køre på cykel, hvis det endelig er det, det handler om.
En cyklist er jo også en sårbar og blød trafikant, og det er endnu farligere at være fodgænger – i hvert fald nogle steder.
Jo, man sidder ubeskyttet på en knallert.
Selvfølgelig er det et farligt køretøj, og derfor går vi også meget op i at give de unge mennesker noget uddannelse og forklare dem konsekvenserne af, hvad det er, de har med at gøre.
Man kan jo vælge at se på det her, som om vi nu forringer hele trafiksikkerheden med risiko for mange flere tilskadekomne og dræbte unge mennesker.
Ved at gøre det her til et glidende forløb tror vi, at vi får en bedre trafikkultur ind blandt de unge mennesker helt ned til 15-årsalderen.
Så giver vi dem løbende lidt mere ansvar, op til de bliver 18 år.
Det sætter vi i stedet for, som jeg har været inde på i dag, at de kører 30 km/t. på en knallert.
Det er der så ikke ret mange der gør, for de fleste af dem tuner den, og det vil vi også gerne være med til at imødegå med det her forslag.
Først vil jeg sige, at der jo godt kunne være det argument, at dengang – som da jeg erhvervede knallert som 15-årig –
var det eneste, man skulle have, et forsikringsbevis.
Der var ingen former for uddannelse.
Man kørte op til den lokale knallertforhandler og fik en knallert der, og så kørte man op og fik et forsikringsbevis – det gjorde man i øvrigt, efter at man havde fået knallerten.
Forskellen er jo, at der i dag er indbygget i loven en meget, meget højere grad af uddannelse.
Og jeg kan ikke lade være med at sige det, men jeg tror, at de unge er blevet lidt klogere – gennem generel oplysning.
Så jeg er ikke så betænkelig ved det her.
Men der er i hvert fald en væsentlig forskel i form af den uddannelse, de unge mennesker skal have i dag – i forhold til i 1970'erne.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-14:
Jeg sidder bare her og breder mig, og så havde jeg altså sat mig ved den forkerte plads.
Det er utvivlsomt rigtigt, at knallerter i et eller andet omfang er blevet mere sikre.
Vi har fået nogle bedre veje.
Der er i det hele taget sket meget på området for færdselssikkerhed.
Som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg, at det er at indkassere en eller anden form for negativ bonus: Nu er det blevet mere sikkert.
Vi stiller større krav til uddannelse.
Det er fuldkommen rigtigt, men hvorfor så ikke bare holde fast i den gode udvikling, som også hænger sammen med de aldersgrænser, vi indfører?
Hvorfor begynde at indkassere, som jeg siger, en negativ bonus, fordi det nu går godt på så mange andre områder?
Så vil jeg lige høre, om ordføreren er enig med mig i, at motorcykler og især knallerter er de farligste køretøjer, vi overhovedet har på vejene.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-14:
Men hvad skulle tale imod, at vi ville se det samme mønster, som vi så fra 1971 til 1980, nemlig at mange flere unge kom til skade?
Så stadig væk: Er der noget som helst, der taler for, at det skulle være anderledes end det mønster, vi allerede har set i 1970'erne?
Og i den forstand handler det jo ikke bare om at se fremad, men sådan set bare om at se tilbage på det, vi har haft.
Det andet er: Er der blandt de mennesker, der arbejder med det, nogen som helst fortalere for, at man skal sætte aldersgrænsen ned?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-14:
Mange tak.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-14:
Ja, så gør vi det.