runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2008-11-18:
Det er sådan, at man i Region Midtjylland - som fru Henriette Kjær kender udmærket, idet hun er valgt samme sted som mig, nemlig i Århus også udmærket kender de budgetter, og det er sådan, at regionen har været nødt til at sætte 150 mio. kr. ekstra af på busbudgetterne for 2009 for overhovedet at få det til at hænge sammen og således ikke engang sikre en bedre service, men bare sikre den samme service, som der har været i 2008.
Men for 2010 har regionen allerede nu meldt ud, at man skal nedlægge 58 ud af 120 busruter.
Yderligere 23 ruter skal have færre afgange eller bliver delvis lukket.
Så synes jeg, at det er lidt utroligt, at vi skal høre, at man nu har fundet en midlertidig løsning og den nok bliver gjort permanent.
Vil fru Henriette Kjær og regeringen love, at man genforhandler den aftale, således at der også fremover sikres en ordentlig kollektiv trafik bl.a. til eleverne fra Grenå Gymnasium?
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Hvis man kan tale om uansvarlighed, vil jeg sige, at det er SF, der vil finde nogle penge, som jeg ikke helt ved, hvor de vil finde, for det er jo sådan, at hvis vi skal bruge f.eks. 300 mio. kr. - og det tror jeg ikke er nok, det er vel et beskedent beløb set med SF-øjne - jamen så skal vi jo skære et sted på statens budget; så skal vi jo finde nogle penge et eller andet sted.
Og hvor er det så lige, vi skal tage dem fra?
Eller er det øgede skatter, SF vil have?
For det er jo ikke sådan, at staten bare er en julemand, der har en pose penge, som han bare ikke vil dele ud, fordi han ikke er særlig sød.
Hvis staten skal bruge de her penge på den kollektive trafik i kommunerne, skal vi tage dem et sted fra.
Derfor bliver kommunerne jo simpelt hen nødt til selv at være med til at løse det her problem.
Og så er jeg i øvrigt fuldstændig overbevist om, at kommunerne tager det op til kommuneforhandlingerne, hvis det har høj prioritet hos dem, når vi når dertil i juni måned.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-18:
Den konservative klimaminister, fru Connie Hedegaard, gør meget ud af, at vi skal have en grøn profil, også på trafikområdet.
Hvis vi gerne have en grøn profil på trafikområdet, kræver det, at vi prioriterer den kollektive trafik massivt.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at busserne er en del af den kollektive trafik, at busserne er et vigtigt opkoblingsled til togene rundtomkring i vores land, og at det vil være et problem, hvis vi kommer til at få en reduktion af busdriften?
Kan ordføreren ikke være enig med mig i, at det i hvert fald kan blive et stort problem for den fælles klimaudfordring?
Vi har faktisk gjort vores hjemmearbejde før den her forespørgselsdebat.
De kender tallene nu, og det interessante er jo, at samtlige kommuner, samtlige regioner, sætter flere penge af på deres budgetter.
I Kerteminde ved vi det går ud over skolefritidsordningen - jamen pyt med den.
Vi ved, at det nogle steder går ud over gymnasiekørslen - jamen pyt med gymnasieeleverne.
Men bliver det ikke på et eller andet tidspunkt et statsligt ansvar, når man inden for de rammer, som de kommunale budgetter har - og det er vel at mærke regeringen, der pålægger kommunerne de rammer - ikke kan øge billetpriserne til busserne, og busserne så forsvinder?
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Nu kan jeg altså ikke lade være med at blive lidt provokeret, for jeg mener selvfølgelig, at busserne skal være der, og jeg er også helt sikker på, at man finder en løsning på den krise, der har været.
Men når vi ser klima i den store sammenhæng, ser jeg ikke nødvendigvis busserne - og nu provokerer jeg - som den store frelser.
Men det har vi så ikke gjort endnu, der er ikke mulighed for at køre i elbiler og brintbiler i det omfang, vi gerne ville, og derfor er den kollektive trafik jo en betydelig spiller, når vi skal have nedbragt CO2-udslippet.
Derfor investerer regeringen jo også massivt i kollektiv trafik - i den kollektive trafik, som staten har ansvaret for.
Og sådan er opgavefordelingen.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis kommunerne også kunne prioritere den kollektive trafik og planlægge den endnu bedre, end de gør i dag, og det er da mit håb, at de vil kunne finde ud af det.
Karsten Hønge (SF), 2008-11-18:
Skal jeg så forstå det derhen, at De Konservatives ordførers bedste bud er, at man håber på bedre tider, at det hele nok skal gå, og at hun så i øvrigt tillægger den konservative borgmester i Odense motiver til, at han skal mele sin egen kage - eller har nogle dovne politiske motiver i retning af, at han ikke gider at prioritere?
Jeg synes, det er at have en uforsvarlig holdning til de kommunale muligheder for at få busdriften og økonomien til at hænge sammen.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Nu går det jo slet ikke så galt, som fru Pia Olsen Dyhr prædiker.
Det blev jo afsløret, vil jeg sige, lige før, at det er bragesnak, fru Pia Olsen Dyhr kommer med her fra talerstolen, når hun påstår, at gymnasiet i Grenå er lukningstruet.
Det bliver der netop fundet en løsning på, og det er meldt ud på et møde, og fru Pia Olsen Dyhr kan læse det i avisen.
Men det er jo den her kendte sang: Ulven kommer, ulven kommer.
Det gør jo, at man næsten ikke kan tage det seriøst længere.
Jeg anerkender, at der er problemer med trafikselskabernes økonomi.
De har haft det hårdt nogle steder, men jeg kan også se et lys for enden af tunnellen, i og med at oliepriserne er faldet så meget, som de er, og det er virkelig noget, de vil kunne mærke i fremtiden.
Og så mener jeg også, at de mangler at finde deres egne ben og drage nytte af de stordriftsfordele, som de vil kunne få, når de begynder at sammentænke regionaltrafik og bybustrafik i de forskellige regioner.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-18:
Tak for det.
Nu har jeg så lige haft fornøjelse af at snakke med vicerektoren ude på Grenå Gymnasium, og han bekræftede over for mig, at man sådan set kun har fundet en midlertidig løsning, der gælder i starten af 2009.
Det er således ikke en langsigtet løsning, der kan redde de elever, som skal gå på Grenå Gymnasium.
Jeg vil bare høre, om fru Henriette Kjær kan bekræfte, at man ikke har fundet en permanent løsning for at redde de elever, som ikke længere kan gå på Grenå Gymnasium.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-18:
Jeg kan da oplyse, at man har fundet en løsning, og man har nok højst sandsynligt lavet en midlertidig løsning for at finde en permanent løsning.
Det er mit bedste bud på det her.
Nick Hækkerup (S), 2008-11-19:
Tak for det.
Det er sådan, at vi på svar fra ministeriet har kunnet læse, at der er en betydelig stigning i restancerne for skatter og afgifter indtil nu, på indeværende tidspunkt over 16 mia. kr., og der er selvfølgelig også nogle forklaringer på, hvorfor der så er den stigning i restancerne.
En af dem er, at det er en følgevirkning af det, det kaldes eIndkomst-problematikken, altså at der har været problemer i forbindelse med indførelsen af det nye elektroniske indkomstregistreringssystem, der er lavet, og at det har ført til, at man i SKAT har suspenderet inddrivelsen af A-skatterestancer fra den 1. januar i år indtil august.
Det betyder så til gengæld, at man nu her pr. 1. august har taget de her mange penge og overført dem til restancekontoen.
Samtidig har man, da man har haft problemer med at finde ud af, hvilke virksomheder det præcis er, der skylder, hvilke virksomheder det er, der ikke har indberettet, som de skulle osv., for at få det her til at matche og passe, så overflyttet beløbene til inddrivelse.
Det vil sige, at den virksomhed, som står i den anden ende af systemet og har registreret medarbejdernes lønninger og har indbetalt A-skat, som man skal, nu oplever at få en meddelelse om, at de beløb er til inddrivelse nu.
Den virksomhed vil selvfølgelig reagere ved over for SKAT at meddele følgende: Det er jo fuldstændig urimeligt; vi har gjort, som vi skal efter lovgivningen, og nu bliver vi pludselig truet med bål og brand, nu bliver vi sat til inddrivelse.
Synes ministeren, det er en fair måde at administrere på, at man fra SKAT's side bruger inddrivelsesmidlet til at sikre, at virksomhederne leverer de oplysninger, som SKAT med sine systemer selv burde have og tidligere selv havde?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Om det er en bølge eller bare et lille skvulp, kan jeg ikke sige, men jeg kan i hvert fald sige, at der er flere sager undervejs til afprøvning ved domstolene for at vise, om det nu er tilstrækkeligt til, at vi kan fratage folk næringsbrevet.
Det har været en grundlovssikret ret, at folk har fri næringsret i Danmark.
For at forsøge at få mere kontrol med det her område har vi så været nødt til at indføre en næringsbrevsordning, som også giver mulighed for at fratage folk retten til næringsbrev.
Men netop fordi det er noget helt nyt i dansk ret at kunne fratage folk retten til at drive virksomhed via inddragelse af et næringsbrev, så har det været nødvendigt at skulle føre nogle prøvesager ved domstolene for ligesom at finde ud af, hvornår dommerne, som jo afgør tolkningen af loven, føler, at sagerne nu er alvorlige nok til, at de nu kan fratage disse folk næringsbrevet.
Derfor kører der nogle sager nu, hvorigennem vi forsøger at få det testet.
Når vi kender udfaldet af dem, når vi så at sige kender niveauet, er det også min opfattelse, at så vil ikke kun SKAT, men også flere andre myndigheder, der indberetter til næringsdatabasen, benytte det til at fjerne næringsbrevet fra nogle af dem, der gentagne gange svindler med lovgivningen.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-19:
Jeg skal da sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig forholder sig meget positivt til det her fairplay-3-forslag, men jeg mener bare, at man, selv om man har nogle instrumenter, selvfølgelig også skal tage ud og bruge dem, og det kunne godt være, at hyppigheden skulle sættes op på det punkt.
Noget andet, jeg vil tage fat på, er næringsbrevsordningen.
Jeg ved også godt, at det ligger lidt ved siden af skatteministerens ressort, men der er jo også mulighed for at indberette overtrædelser af moms- og skattelovgivningen til næringsbrevsmyndigheden, således at folk, der har næringsbrev og driver virksomhed, i gentagelsestilfælde kan blive frakendt retten til at drive virksomhed.
Hvor ofte sker sådan nogle indberetninger?
For hvis de sker lige så tit, som man ser i medierne at der har været de her razziaer, så burde der være mange, der er meget tæt på at få frataget deres næringsbrev, men hvis man slår op på internettet, så kan man se, at der til dato er én virksomhed, der er blevet frataget næringsbrevet - i al den tid, ordningen har eksisteret.
Har skatteministeren noget indtryk af, om der snart kommer en bølge af virksomheder, der bliver lukket?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Jeg mener faktisk, at vi allerede i dag gennemfører regelmæssige kontroller i de brancher, hvor vi desværre har kendskab til at der er stor udbredelse af snyd og svindel.
Vores muligheder for at gennemføre flere kontroller vil naturligvis afhænge af det budget, som SKAT måtte have.
Det budget, som vi har fået for 2009, lægger op til at videreføre kontrolniveauet for den nuværende indsats rent ressourcemæssigt, men med bedre værktøjer.
For det er jo ikke bare et spørgsmål om, hvor tit vi er ude at besøge en given virksomhed.
Det er også et spørgsmål om, hvor effektive de værktøjer er, som mine medarbejdere har til at tvinge de virksomheder, der ikke vil følge reglerne, på plads, så de følger de samme regler som alle mulige andre ærlige virksomheder.
I et lovforslag, som i Skatteministeriets terminologi hedder Fairplay III - og navnet viser jo, at det er en opfølgning på tidligere fairplaylovforslag - strammer vi yderligere, og vi giver så at sige medarbejderne i SKAT mere effektive værktøjer til at tage fat i kraven på dem, der snyder, og ramme dem der, hvor jeg virkelig tror det har en effekt, nemlig på deres pengepung.
Nick Hækkerup (S), 2008-11-19:
Men præcis det synspunkt leder jo lukt over i det sidste spørgsmål, jeg har mulighed for at stille, nemlig: Hvad er prognosen for, hvornår det her er bragt i orden?
Giver den indsats, som der bliver gjort nu med den ulempe, som det har for virksomhederne, så grundlag for at forvente, at vi ikke ser de her problemer gentage sig, og at vi kan konstatere, når vi kommer på den anden side af årsskiftet, at de forskud, der bliver lavet, faktisk vil være sådan, at vi ikke skal genere virksomhederne, ministeren ikke skal genere virksomhederne, ministeriet ikke skal genere virksomhederne med inddrivelse endnu et år?
Det er sådan set en meget rimelig forklaring.
Det, man så kan konstatere for sig selv, er, at det jo meget er et systemsynspunkt.
Jeg vil gerne komme med et eksempel.
Vi forestiller os, at en virksomhed, som ikke har været forpligtet til at melde sig til før 1. januar, går ind i ordningen efter 1. januar, som den skal.
Den hører ikke noget fra SKAT i 8 måneder, den foretager de indberetninger, som der skal til,
og så pludselig efter 8 måneder, hvor virksomheden har troet, at det kører, som det er forudsat, og den gør det, der er forventet, så er det næste, den hører fra SKAT, at de beløb nu er overført til inddrivelse, og her er der et rykkerbrev, om end det muligvis, som skatteministeren siger, er skrevet i en for SKAT unaturlig venlig tone.
Jeg vil meget gerne have ministerens kommentar til den måde at forholde sig til dem, der driver virksomhed i Danmark, og de administrative opgaver, som vi giver de virksomheder, der er her.
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Jeg vil gerne sige igen, at det absolut ikke er nogen optimal situation, vi står i.
Det er det ikke.
Det er ikke optimalt, at vi har været nødt til at bruge den her måde for at kontakte så mange virksomheder.
Det synes jeg faktisk er beklageligt.
Men hr. Nick Hækkerups billede er ikke helt korrekt, for vi har altså forsøgt at komme i kontakt med rigtig mange virksomheder, hvor vi kan se, at deres indberetninger ikke er korrekte, men hvor SKAT står i den situation, at der er manglende svar eller ikke fyldestgørende svar, og uanset hvor venligt man forsøger at kontakte virksomhederne, får man ikke nogen besked tilbage.
Derfor er det absolut ikke af lyst, men i meget, meget høj grad af nød, at SKAT har været nødt til at bruge den her procedure med at udsende en henvendelse i form af et rykkerbrev.
Det er ikke tilfredsstillende.
Jeg synes, det er beklageligt over for de mange virksomheder, der af en eller anden grund uforvarende er kommet til at have en difference mellem deres indberetning og deres indbetaling, og som nu står i den mærkelige situation, at de måske for første gang i deres liv som virksomhed oplever et rykkerbrev fra SKAT.
Det er beklageligt, men jeg synes, at det ville være endnu værre og endnu mere udtryk for systemtankegang, hvis ikke vi gjorde alt, hvad vi kunne, for at forsøge at få årsopgørelserne på plads, inden virksomhedernes og borgernes skatteopgørelse skal færdiggøres.
Jeg vil ikke give en garanti for, at SKAT på trods af det hårde arbejde, der gøres, når at få alt på plads i forbindelse med de problemer, der har været.
Til gengæld er det vigtigt at holde sig for øje, at de problemer, vi slås med selv nu her i anden halvdel af november måned, er problemer, der stammer fra indkøringsfasen i starten af 2008.
Det er mit klare indtryk - jeg kan naturligvis blive skuffet, men det er mit klare indtryk - at der er godt styr på de indberetninger, der foretages nu og fremadrettet, og at det derfor er et efterslæb fra den store omvæltning, det var at gå fra den gammeldags indberetning til eIndkomstindberetning.
Vi vidste, at det ville være en omvæltning.
Omvendt giver eIndkomst en række fordele for en effektivisering af den offentlige sektor, en mere præcis udbetaling, der er hele baggrunden for, at vi har indført eIndkomst.
Det er ikke i det fremadrettede, og derfor mener jeg, at det er et engangsproblem, som vi arbejder alt, hvad vi kan, for at løse, men en garanti kan jeg ikke give.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-19:
Jeg er for så vidt ikke i tvivl om, at flere bøder kunne være i hvert fald en af løsningerne.
Men jeg tror ikke, at det kan løse det alene.
Der er jo en grund til, at man, på trods af at man har haft besøg af SKAT og andre myndigheder, er fortsat med at svindle frem til de besøg, der var omtalt i TV-avisen i mandags.
Og grunden er jo, at det fortsat kan betale sig at svindle og snyde, på trods af at man bliver afsløret hen ad vejen nogle gange.
Så derfor er det min overbevisning, at der skal langt flere razziaer og kontroller til, så de simpelt hen får en tilstrækkelig hyppighed til, at de stresser forretningsdrivende, så det simpelt hen ikke længere kan betale sig at foretage den svindel, der er tale om.
Så er ministeren ikke enig med mig i, at der skal flere razziaer til med en større hyppighed, så det er noget, der forekommer - kan man sige - regelmæssigt i de brancher, som man har mistanke om der foregår noget forkert i?
Magnus Heunicke (S), 2008-11-19:
Tak for det.
Mit spørgsmål handler om togaflysninger og er foranlediget af et svar, vi netop har fået i Folketingets Trafikudvalg.
Jeg vil starte med i går, for i går på Hovedbanegården var toget klar til at køre på Sydbanen, der var masser af folk i det, det var helt fyldt med pendlere, det var en af de rigtig travle eftermiddagsafgange, og man gjorde klar til at komme af sted.
Men toget kørte bare ikke, og efter lidt tid fik man at vide over højtaleren, at lokoføreren var væk, han kunne ikke skaffes, han sad fast i et andet tog, der var forsinket.
Så alle folk måtte ud igen, ind et nyt tog, der så stoppede på alle stationer, og folk kom mellem en halv og en hel time for sent alene bare til Næstved, og derefter skulle nogle fortsætte til Nykøbing Falster.
Når jeg nævner det ene eksempel, er det jo ikke, fordi vi skal sidde og diskutere eller lovgive på baggrund af ét eksempel her i Folketinget, men det er, fordi det ikke er et enestående eksempel.
Det er netop, fordi ministerens svar til Trafikudvalget viser, at der i år har været hold nu fast - 411 togaflysninger alene på Sydbanen på Sjælland.
På Nordvestbanen, der kører op til Holbæk og Kalundborg, har der været 348 togaflysninger.
Det er tog, som man har regnet med, og det står i køreplanen, de skulle af sted, men de bliver aflyst.
Det er selvfølgelig primært på grund af det helt elendige og gamle materiel, men det skyldes også mangel på lokoførere, fordi forsinkelserne er indbygget i systemet.
Det sindrige system med at få lokoførerne til og fra togene lider jo så skibbrud, og så mangler man lokoførere, og toget kan ikke køre.
Jeg vil spørge ministeren: Er det tilfredsstillende?
Kristian Jensen (V), 2008-11-19:
Jeg kan sidde og få en fornemmelse, der er sådan en anelse deja-vu-agtig, for på et åbent samråd tidligere i dag havde hr. Nick Hækkerup og jeg den tilsvarende diskussion.
Men jeg kan godt forstå, at spørgsmålet bliver rejst, for det er da et ret væsentligt spørgsmål.
Så ville vi jo have haft en glidende indfasning af eIndkomst.
Desværre skete der det, at et meget lavt antal virksomheder - under 10.000 - meldte sig til i løbet af de første 11 måneder af 2007, og at der så kom 170.000 virksomheder i løbet af 1 måned.
Den store mængde virksomheder gav nogle problemer, ikke kun i forbindelse med tilretning af SKAT's egne systemer, men også med hensyn til oplæringen i virksomhederne vedrørende brug af eIndkomst.
Det betyder, at der i dag kører et angivelsessystem og et betalingssystem.
Og hvis der bare er den mindste difference mellem de to, kan vi ikke matche indbetalingerne, og det betyder, at selv små differencer slår ud i, at pengene ryger på en fejlkonto i SKAT. Vi har forsøgt gennem direkte kontakt, gennem offentlig omtale, gennem en bred udsendelse af information, at få virksomhederne til at hjælpe os med at sætte beløbene rigtigt på plads.
Det er lykkedes godt rigtig mange steder, men ikke alle.
Og derfor står SKAT i den fortvivlede situation, at hvis man ikke tager nogle skridt nu, risikerer vi, at en masse årsopgørelser kommer til at have et forkert indhold, og derfor er det sådan set i et forsøg på at undgå en endnu værre situation, at SKAT så at sige har valgt at udsende et rykkerbrev, men dog et rykkerbrev, der er i en - i hvert fald i SKAT's egne øjne - forholdsvis venlig tone, som siger: Hør her, der er altså stadig væk et problem med jeres indberetninger; kan vi ikke få dem på plads nu, så vi har det i orden, inden vi skal lave årsopgørelserne?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Om jeg selv er begejstret for metodikken?
Det er sådan set det her fuldstændig uvedkommende, men jeg har svaret på det, og fru Kirsten Brosbøl kender udmærket svaret på det.
Det er ikke den, jeg selv bruger; det er ikke min egen tilgang, men det er jo ikke sådan, at der kun er penge til dem, der har min eller regeringens tilgang.
Jeg tror altså også, at fru Kirsten Brosbøl kan læse politik godt nok til at kende svaret på sit eget spørgsmål, så jeg må beklage.
Jeg tror, at vi kender positionerne.
Lars Barfoed (KF), 2008-11-19:
Spørgsmålet kan jo besvares meget enkelt med et nej.
Det er naturligvis ikke tilfredsstillende, at der er togaflysninger, og for den sags skyld heller ikke, at tog kommer for sent af sted.
Vi skal have så mange tog til at køre som planlagt og til tiden som muligt.
Sådan er det.
Der er en lang række grunde til, at det så alligevel sker.
En af dem er mangel på lokoførere, og det er jo noget, som ikke mindst DSB arbejder ganske aktivt på at forbedre.
Spørgeren er måske opmærksom på, at der jo løbende foregår rekrutteringskampagner fra DSB's side, og det har egentlig været med ganske stor succes, at man har forsøgt at lave kampagner for at rekruttere flere til at søge en uddannelse som lokofører.
Jeg håber meget, at det så også fører til, at vi gradvis kommer til at kunne se, at der er tilstrækkelig mange lokoførere.
Men det hænger jo også sammen med, at der er ganske skrappe krav til, hvem der overhovedet kan ansøge eller gå ind og få en uddannelse som lokofører.
Det er nogle overenskomstfastsatte begrænsninger, der ligger der, som vi er nødt til at indordne os under.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Ja, det er vi da.
Og vi har jo forstået, at det her handler mere om politik, end det handler om metodik, for politikken er at føre en kritisk røst ind, således at alle de andre, som man ikke mener er kritiske, sådan set kan få noget modspil.
Det er jo det, som vi må konkludere er grundlaget for, at man har givet de 7,5 mio. kr. Så skylder jeg ministeren et svar.
Ministeren nævnte, at der under denne regering er sket en forbedring fra 11 til 17 pct., og så sagde ministeren, at det var lidt underligt, at jeg dykkede ned i det og spurgte, hvor meget af det der var følgevirkninger af noget, der var sket tidligere.
Ja, så var det, som om jeg underkendte alle de der aftaler.
Hvem det var, der underkendte aftaler, vil jeg godt stille ministeren et spørgsmål om.
Hvis ministeren havde nævnt, at det, at vi har fået en forbedring fra 11 til 17 pct., har vi opnået i samarbejde, ja, så havde der ikke været noget grundlag for at sige det, jeg sagde.
Men det sagde ministeren ikke.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jo, det sagde ministeren lige præcis, for ministeren sagde, at energipolitikken under skiftende regeringer altid er lavet med brede flertal.
Det er jo det, der er hele pointen, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Hvis der er nogen, der lytter til debatten udefra, vil de jo ikke tro, at det kunne hænge sådan sammen, for man kan jo ikke høre, at hr. Ole Vagn Christensen har lavet en masse af denne regerings energipolitik, har stemt for den, har fået indflydelse på den, men det er ikke desto mindre virkeligheden.
Og skulle vi da egentlig ikke være glade for det?
Vi står og taler om nogle af de helt store udfordringer i verden: Ville det dog så ikke være en stærk ting, hvis vi i fællesskab prøvede at koncentrere kræfterne om, hvordan Danmark fortsat følger omstillingen til et stadig mere bæredygtigt samfund?
Der er sådan set brug for alle konstruktive bidrag, også hr. Ole Vagn Christensens.