runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Tak for det.
Formålet med det her lovforslag er jo ikke alene at sikre unge under uddannelse en erstatning, men at skabe ligestilling mellem de forskellige ungdomsuddannelser.
I den pågældende sag, hvilket de andre ordførere også har nævnt, er forskellen i udbetaling af den erstatning, man kan få som erhvervsuddannelseselev og gymnasieelev, næsten 50 pct. mindre for en erhvervsuddannelseselev.
Det kan selvfølgelig ikke passe, at vi i dagens Danmark har så markant forskel på det erstatningsansvar og de erstatninger, man kan modtage, i de forskellige ungdomsuddannelser.
Som loven er nu, tager den udgangspunkt i normalårslønnen, som den pågældende uddannelse sandsynligvis ville have ledt til.
Problemet er jo selvfølgelig, at man i nutidens Danmark ikke længere kan være sikker på, hvilket arbejde en uddannelse leder til, da der er mange forskellige muligheder fremadrettet.
Så der bør altså ikke differentieres imellem erhvervsuddannelser og de gymnasiale uddannelser, da der ikke er særligt grundlag for at forvente en højere eller lavere fremtidig årsindtægt, inden der er sket en nærmere specialisering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-07:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg tror, vi bliver nødt til at kigge lidt nærmere på det og få det uddybet skriftligt.
Det virker lidt mystisk, at man ikke ligestiller helt, for en erhvervsuddannelse varer jo 4-5 år og er en ungdomsuddannelse, også når man er i hovedforløbet.
Vi ved også, at der er en del med en studentereksamen, der går ud i ufaglært arbejde.
De bliver bedre stillet, selv om erhvervsskoleeleven har taget sig en ungdomsuddannelse.
Så jeg forstår ganske enkelt ikke bevæggrunden for, at man ikke ligestiller alle, der tager en ungdomsuddannelse.
Det kunne man jo gøre i stedet for det her med »i højere grad« og den her skønsmæssige vurdering.
For selv om man tager en erhvervsuddannelse og efter 4 år går ud som frisør, har man jo fremover i højere grad mulighed for at videreuddanne sig.
Så man er ikke fastlåst.
Så kunne ministeren ikke overveje, om man ikke kunne kigge på det og skærpe det endnu mere?
Sarah Nørris (EL), 2014-11-07:
Tak for det.
Det betyder i praksis, at unge, der er optaget på en erhvervsuddannelse, og som er så uheldige at komme ud for en ulykke, miste førligheden eller på anden vis lide tab af erhvervsevne, vil få en mindre erstatning, end hvis de er optaget på en gymnasial uddannelse.
Det er et princip, at man udregner erstatning for tabt arbejdsevne ud fra et estimat om, hvad den tilskadekomne ville have tjent, hvis skaden ikke var sket – en skønsmæssig fastsat årsløn med andre ord.
Det gælder dog ikke, hvis der er sket en specialisering, det vil sige, hvis man kan forudse, hvad man med uddannelsen højst sandsynligt ville være endt med at have tjent.
Enhedslisten er enig i, at der er tale om gældende regler, der fører til en urimelig forskelsbehandling.
Enhedslisten er også enig i, at metoden til at sikre sig mod dette er ved at lade normalårslønnen gælde for alle unge på en ungdomsuddannelse, og vi vil derfor støtte forslaget.
Vi vil dog i udvalgsbehandlingen stille et enkelt spørgsmål.
Vil forslaget om kun at lade normalårslønnen gælde, indtil der er sket en specialisering, betyde, at der for unge, der er længere på deres uddannelse, fortsat vil være en forskelsbehandling?
Der er muligvis behov for en lille rettelse i forslaget på dette punkt.
Men som sagt støtter Enhedslisten forslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-07:
Jeg skal på vegne af vores ordfører gøre opmærksom på følgende: SF bakker op om forslaget om at ændre lov om erstatningsansvar, så unge, uanset hvilken ungdomsuddannelse de går på, som udgangspunkt tilkendes samme erstatning for tabt arbejdsevne udregnet på baggrund af normalårslønnen.
Det er vigtigt og rimeligt.
Med lovændringen får vi jo lukket et hul, som har skabt en uheldig og helt urimelig ulighed.
At unge, der f.eks. går på handelsskole eller erhvervsskole, får en mindre erstatning, hvis de mister arbejdsevnen, end unge, der går i gymnasiet, er jo fuldstændig uacceptabelt og uforståeligt.
Unge, der udsættes for en ulykke, skal have så gode muligheder som muligt.
SF bakker for det første op om forslaget, fordi lovændringen er en forbedring for de unge, der er så uheldige at komme ud for en ulykke, at de mister deres arbejdsevne; unge, som på det tidspunkt er i gang med at tage en uddannelse, og som, indtil ulykken sker, har hele livet, også arbejdslivet, foran sig.
Det er jo heldigvis en relativt lille gruppe, men selv om det er en lille gruppe, er det vigtigt for dem, at vi sikrer et ordentligt liv efterfølgende, når de er kommet ud for en ulykke.
SF bakker for det andet op om forslaget, fordi det er med til at udligne den ulighed, som vi ser på uddannelsesområdet.
Det er nemlig vigtigt at skabe lighed mellem de forskellige ungdomsuddannelser.
Vi ved jo godt, at søgningen til erhvervsskolerne i dag er for lille, og vi ved, at gymnasierne har højere status end f.eks. erhvervsuddannelserne.
Vi ved, at mange forældre hellere ser, at deres børn går på gymnasiet, end at de tager en erhvervsuddannelse.
En undersøgelse fra KL fra 2012 viser f.eks., at kun 7 pct. af forældrene helst vil have, at deres børn tager en erhvervsuddannelse.
Så ligestillingen er helt nødvendig.
Retssager som den, der har været omtalt af f.eks. Rasmus, og som vi så sidste år, viser jo lige præcis, hvor urimeligt det kan være, og hvor nødvendigt det er at få ændret den her lovgivning, så vi opnår en større grad af ligeværdighed omkring de unge og deres uddannelse.
Lighed på ungdomsuddannelsesområdet er vigtigt for SF, og vi ser den kommende reform af gymnasiet som en god mulighed for at udligne den skæve status endnu mere, end det sker i dag.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-07:
Med lovforslaget tilsigtes det, at navnlig unge mennesker, der påføres et erhvervsevnetab, mens de er i den tidlige del af deres uddannelsesforløb, som udgangspunkt tilkendes den samme erhvervstabserstatning, uanset hvilken generel uddannelse de er optaget på.
Som de øvrige ordførere kan de fleste af os jo huske sagen fra 2013, der handlede om Rasmus, der kom til skade ved en trafikulykke og fik tilkendt en erstatning, der var langt mindre end den, Rasmus ville have fået, hvis nu Rasmus havde gået i gymnasiet.
Rasmus gik på en handelsuddannelse, og derfor fik han en mindre erstatning.
Og den sådan almindelige retfærdighedssans hos de fleste er, tror jeg nok, sådan, at der er mange, der vil være enig med mig i, at det var meget, meget underligt.
Derfor er det også meget glædeligt at konstatere, at der er et lovforslag på vej, som retter op på den uretfærdighed, for ens livsindkomst kan jo falde meget fald meget forskelligt ud.
Intet er afgjort det første år under en uddannelse.
Der er så mange forskellige faktorer, som har indflydelse på ens livsindkomst.
De Radikale kan støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-07:
Tak for det.
Det er jo en sag, der har været omtalt temmelig meget, og man kan vist roligt sige, at det er med rette.
Det er jo en grotesk sag, som også de øvrige ordførere har været inde på, og det er godt, at regeringen nu endelig får taget sig sammen til at ændre loven.
Vi er jo nogle stykker her i Folketinget, som gerne vil styrke erhvervsuddannelserne, og så kan det jo ikke nytte noget, at de bliver forskelsbehandlet på den måde, når det drejer sig om erstatningsansvar.
Der er dog nogle småting, som fortæller, at ligestillingen ikke er der helt.
Hvis jeg lige kigger i lovbemærkningerne, kan jeg se, at der jo står, at reglerne i højere grad end i dag vil understøtte ligestilling, og der står, at det vil være hovedreglen, at der kommer ligestilling.
Men der vil fremover stadig væk være et skøn, og der vil fremover stadig væk blive fastsat en skønsmæssig årsløn.
Det, der sker, er jo, at hvis erhvervsskoleeleven får en praktikaftale f.eks. som frisør, elektriker eller kok, vil det stadig væk blive en skønsmæssig vurdering.
Så ligestillingen er der jo ikke helt, og det kan godt undre, for vi ved jo, at der er en del gymnasieelever, som med en studentereksamen går ud i et ufaglært arbejde.
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at ministeren lige forklarer mig, er, hvorfor der er gået så lang tid med at få ændret loven, for det er jo en forholdsvis lille ændring.
Men bortset fra disse indvendinger vil Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte lovændringen.
Det er godt for erhvervsskoleeleverne, at de i højere grad bliver ligestillet.
Tak for det.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-07:
Det må jo siges både at være et lovforslag med begrænset rækkevidde og at være et lovforslag, der har en noget teknisk karakter.
Men lad mig indledningsvis starte med at takke for de mange positive tilkendegivelser.
Det havde jeg nu også regnet med, vil jeg tillade mig at sige.
Det er jo et lovforslag, der har til formål at skabe mulighed for at indføre regler om virksomhedspant på Færøerne.
Det kan ske, ved at der foretages de samme ændringer af færøsk ret, som blev gennemført i Danmark ved lov nr. 560 af 24. juni 2005, der indførte virksomhedspant i Danmark.
Færøerne har selv gennemført de nødvendige ændringer af den færøske tinglysningslov.
Herudover kræver indførelsen af virksomhedspant på Færøerne, at der foretages en ændring af den færøske retsplejelov, og at ændringerne af den dagældende danske konkurslov, lov nr. 560 af 24. juni 2005, sættes i kraft på Færøerne.
Jeg takker for de positive meldinger, og så må vi jo se, om der bliver behov for at besvare nogle spørgsmål som en del af udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
På vegne af hr. Per Stig Møller skal jeg holde følgende tale
I 2005 moderniserede vi jo her i Folketinget reglerne for pantsætning, og dermed lettede vi erhvervsvirksomhedernes muligheder for at belåne deres aktiver.
Vi går jo i det hele taget ind for at lette vilkårene for erhvervsvirksomhederne, da det er dem, der skaber indtægter og arbejde i Danmark.
Nu ønsker landsstyret på Færøerne at indføre de samme regler for færøske virksomheder, og selv om Færøerne allerede har overtaget området for formueret og skatteområdet, er der i forbindelse med pantsætning behov for nogle lovændringer, som Folketinget står for.
Vi går selvfølgelig ind for, at Folketinget nu imødekommer Færøernes ønske og gennemfører de nødvendige lovændringer.
De Konservative kan støtte lovforslaget.
Peter Laigaard (LA), 2014-11-07:
Tak for ordet.
Det er også tilfældet her, hvor landsstyret anmoder os om at give Færøerne samme retsstilling, for så vidt angår virksomhedspant og fordringspant, som i resten af Danmark, hvorefter virksomheder og andre får nye og mere fleksible muligheder for at belåne deres aktiver.
Det ligger os selvfølgelig også på sinde at skabe de bedst mulige vilkår for virksomheders finansiering også på Færøerne, og da vi tillige kan notere os, at der i lovforslaget forekommer administrative lettelser for virksomhederne, er vi naturligvis også indstillet på at støtte det her lovforslag.
Sarah Nørris (EL), 2014-11-07:
Tak for det.
Lovforslaget bygger på et ønske fra det færøske landsstyre om at indføre de samme regler om virksomhedspant og fordringspant, som vi har her i Danmark.
Vi har intet ønske om at blokere for de færøske ønsker på dette punkt.
Enhedslisten støtter derfor lovforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-07:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, Jonas Dahl, gøre opmærksom på følgende:
Baggrunden for det lovforslag, som vi behandler her i dag, er jo, at landsstyret på Færøerne har anmodet om, at der indføres regler om virksomhedspant og fordringspant på Færøerne svarende til de regler om virksomhedspant og fordringspant, som blev indført i dansk ret i 2005.
Formålet er jo så helt enkelt med det her lovforslag at skabe en mulighed for at indføre de fornødne regler om virksomhedspant og fordringspant på Færøerne også.
Da Færøerne jo har overtaget formueretten samt direkte og indirekte skatter som hjemmestyreområder, kan Færøerne dermed selv foretage de nødvendige ændringer af den færøske tinglysningslov, som jo allerede er blevet gennemført den 15. maj 2014.
For at indføre virksomhedspant og fordringspant på Færøerne er det herudover nødvendigt at foretage en ændring af retsplejeloven for Færøerne og sætte de relevante bestemmelser om ændringer af den dagældende danske konkurslov, jævnfør lov nr. 566 af 24. juni 2005 om ændringer af tinglysningsloven, konkursloven og andre love,
i kraft også på Færøerne.
Når Færøerne og de færøske myndigheder kommer med en henvendelse af den her karakter, er SF som udgangspunkt altid lydhør – og på den baggrund kan vi støtte forslaget.
Mie Bergmann (RV), 2014-11-07:
Radikale Venstre støtter lovforslaget, som har til formål at modernisere pantsætningsreglerne på Færøerne ved at skabe mulighed for indførelse af virksomhedspant og fordringspant efter samme model, som vi har i dansk ret, og som vi indførte i 2005.
Virksomhederne på Færøerne vil derigennem sikres bedre vilkår for finansiering gennem låntagning af forskellige aktivtyper i virksomhederne.
Landsstyret på Færøerne har også selv anmodet om, at der indføres de samme regler for virksomhedspant og fordringspant på Færøerne, som vi har i Danmark.
Derfor kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2014-11-07:
Færøerne har hjemtaget formueretten samt direkte og indirekte skatter til hjemmestyret, og Lagtinget har med lov nr. 70 af 15. maj 2014 vedtaget de nødvendige ændringer i reglerne om tinglysning på Færøerne.
Tilbage står, at vi i Folketinget skal foretage en ændring af retsplejeloven for Færøerne og sætte bestemmelserne fra konkursloven i kraft for Færøerne.
Det er vi i Dansk Folkeparti stemt for at gøre.
Da de lignende bestemmelser blev indført i Danmark i 2005, stemte Dansk Folkeparti også for her i Folketingssalen.
De ændringer, der foretages i konkursloven, drejer sig om, at de nye pantsætningsmuligheder ikke kan stilles til fordel for skyldnerens eller pantsætterens nærtstående.
Dertil sikres det, at virksomheds- og fordringspant ikke kommer til at omfatte aktiver, som skyldneren har erhvervet efter tidspunktet for en insolvensbehandlings påbegyndelse, og dertil kommer regler om omstødelse i konkurs af virksomhedspant og omstødelse af fordringspant, ligesom der opnås mulighed for i nærmere afgrænsede tilfælde at sælge aktiver omfattet af udlæg eller pantrettigheder.
Endelig er der ændringer i retsplejeloven, som indebærer, at virksomhedspant i fordringer kan inddrives på samme måde som pant i fordringer. Ligesom indførelsen af virksomhedspant og fordringspant forudsættes at have gavnet dansk erhvervsliv, forventes det også at gavne færøsk erhvervsliv.
Og vi har naturligvis også i Danmark en stor interesse i en gunstig økonomisk udvikling på Færøerne.
Hvis vedtagelsen af dette forslag bidrager en smule i den retning, er vi tilfredse med det.
Dansk Folkeparti indstiller således på denne baggrund forslaget til vedtagelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-07:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, vedrører spørgsmålet om beregning af erhvervsevnetab, og i den forbindelse er situationen den, at det jo som hovedregel er det tab, man har lidt, som man også skal have erstattet.
Det er hovedreglen.
Problemet er, at det kan være lidt svært i relation til mange uddannelsesforløb at finde ud af, hvad det fremtidige tab egentlig er.
Højesteret havde sagen oppe at vende i forbindelse med en elev på handelsskolens grundforløb, og for den elev fastsatte man en skønsmæssig fremtidig indkomst.
Der var jo ingen, der, da han var i begyndelsen af grundforløbet, vidste, hvad det her ville ende med, og hvad han ville tabe på længere sigt.
Det virker lidt paradoksalt, når man af lovteksten eller i hvert fald bemærkningerne til erstatningsansvarsloven kan se, at for en gymnasieelev fastsættes lønnen til det, der hedder normalårslønnen, altså 393.000 kr. i dag.
Det giver en gevaldig forskel, og det er den, ministeren nu søger at udjævne med det her forslag, som vi fuldt ud kan støtte.
Lovforslaget sidestiller unge på den tidlige del af en ungdomsuddannelse, så det synes vi egentlig er vældig fint.
Når det er sagt, er det et skridt i den rigtige retning, men det er lidt paradoksalt, at er man på den tidlige del af sin ungdomsuddannelse, skal tabet fastsættes efter det, der hedder en normalårsløn, og den har man fastsat p.t. til 393.000 kr.
, men er man på den sene del af sin uddannelse, skeler domstolene til praksis, i forbindelse med hvor man må forvente at få sin indkomst fremover.
Og der er jo rigtig, rigtig mange, der på den baggrund vil få fastsat en årsløn, der ligger lavere end den her normalløn.
Så man kan altså sige, at hvis uheldet er ude på en tidlig del på uddannelsen, fastsættes erstatningen til 393.000 kr., og på den sene del af uddannelsen fastsættes den for de fleste mennesker til et lavere beløb.
Det må vi kigge på, når vi skal revidere erstatningsansvarsloven på et senere tidspunkt.
Men det, ministeren kommer med her, kan vi fra Venstres side fuldt ud tilslutte os.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-07:
Altså, man kan sige, at hele erstatningssystemet jo beror på, hvad det er, man kan forvente at lægge til grund at vedkommende måtte komme til at tjene i en situation, hvor vedkommende ikke havde været udsat for eksempelvis en ulykke.
Og der er jo forskellige lønscenarier, alt afhængigt af hvilken vej man vælger.
Men vi skal selvfølgelig være sikre på, at snittet er lagt rigtigt.
Det tror jeg det er med lovforslaget her, hvor vi altså kommer til at skelne imellem, om man er startet op på en ungdomsuddannelse, eller om man så at sige har valgt, hvad det er, man kommer til at beskæftige sig med.
Så vil der jo altid være undtagelser, der bekræfter denne regel, fordi man aldrig helt kan forudse, hvordan ens arbejdsliv bliver, og det kommer vi nok aldrig til helt at kunne tage højde for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-07:
De unge hopper frem og tilbage mellem uddannelserne, og det ved ministeren også godt.
Så jeg vil egentlig bare opfordre ministeren til at sikre, at der bliver en højere grad af ligestilling, end det fremgår af lovforslaget.
Og ministeren vil komme til at svare på det skriftligt.
Lad os se, om vi ikke kan finde ud af det i forbindelse med førstebehandlingen.
Trine Bramsen (S), 2014-11-07:
Tak for det.
I 2005 indførte Danmark nye regler om virksomhedspant og fordringspant, og det er de regler, som nu også skal gælde for Færøerne efter ønske fra færingerne selv.
Lovforslaget betyder, at der gennemføres en ændring af den færøske retsplejelov, således at der kan indføres virksomhedspant.
Færøerne har som bekendt overtaget formueretten og direkte og indirekte skatter som hjemmestyreområde, og dermed kan de selv foretage de nødvendige ændringer af den færøske tinglysningslov.
Med lovforslaget foreslås endvidere, at der skabes hjemmel til at sætte samtlige relevante ændringer af konkursloven i kraft for Færøerne.
Vi har et godt og stærkt samarbejde med vores færøske broderfolk, og derfor er der naturligvis god grund til at efterleve ønsket om de nævnte ændringer.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater kan støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-07:
Som også er glad, og det er jeg jo da ikke mindst, fordi der er så bred opbakning til forslaget.
Når vi nu taler geografi, er jeg jo oprindelig nordjyde, og der kommer så også en letbane til Aalborg.
Det er så – kan man sige – på et lidt senere aftræk, men det er meget positivt.
Der er jo rejst en række spørgsmål.
Først til sådan det mere principielle forhold, nemlig om det er okay så at sige at klumpe flere forskellige ting sammen i et lovforslag.
Jeg synes, at det er fornuftigt.
Jeg synes, at det ville være lidt svært at forsvare, at de her forskellige ændringer skulle have hver deres enkeltstående lovforslag, når vi også skal tilrettelægge arbejdet på en ordentlig måde i Folketinget.
Så vil jeg sige til de enkelte elementer, at det jo er letbanerne, der også har fyldt i diskussionen i dag og med god ret.
Vi har for længst truffet beslutningen om at etablere letbaner, så det er jo ikke det, der er til diskussion, men det er klart, at færdselslovens regler selvfølgelig skal tage højde for, at der nu kommer letbaner og det møde, der kan være med andre trafikanter.
Det hører jeg egentlig ikke at der bliver rejst så meget diskussion om.
Så er der hele spørgsmålet om det her med hastighed for motorredskaber, og der kan jeg så forstå, at der er nogle, der gerne vil have, at de skal køre hurtigere, og nogle, der gerne vil have, at de skal køre med samme hastighed som i dag.
Det er jo kun den konstruktivt bestemte hastighed, der bliver ændret herved, ikke hastighedsbegrænsningen.
Så blev der endelig rejst spørgsmål om udveksling af oplysninger fra kørekortregisteret.
Til det vil jeg sige, at det jo handler om at give de kompetente myndigheder i de andre EU- og EØS-lande adgang til oplysninger fra kørekortregisteret til brug for behandling af sager om kørekort.
Vi skal selvfølgelig som i alle andre sammenhænge være opmærksom på, at vi ikke udveksler andre oplysninger end dem, der er relevante.
Jeg synes nu, at det virker meget fornuftigt.
Det er måske også vigtigt at understrege, at videregivelsen af de oplysninger udelukkende sker gennem såkaldte RESPER-koder, og koderne oplyser årsagen til, at et kørekort er ugyldigt, f.eks. at det måtte være stjålet eller frakendt.
Der bliver derimod ikke onlineadgang til det danske kørekortregister for myndigheder i de andre medlemsstater, og der kan ikke videregives oplysninger om baggrunden for, at et kørekort er ugyldigt.
Sådanne oplysninger vil stadig væk skulle indhentes på baggrund af almindelig forespørgsel hos myndighederne i de pågældende lande. Så tror jeg, at der var nogle lidt mere tekniske spørgsmål.
Dem vil jeg foreslå at vi tager skriftligt i udvalgsbehandlingen, men tak for den konstruktive modtagelse af de forskellige elementer.
Mai Mercado (KF), 2014-11-07:
Inden jeg holder den officielle ordførertale i stedet for hr. Tom Behnke, vil jeg gerne komme med et par personlige bemærkninger, for det er en stor dag i dag.
Når man har været med til at træffe sådan en beslutning, har man jo en særlig aktie i den.
Med den nye lovgivning falder rammerne nu helt på plads, og det er stort både for Odense og for de andre byer, som etablerer en letbane.
Nu til de øvrige elementer i lovforslaget.
Konservative kan støtte det meste.
Vi støtter regelforenklinger og smidighed, og vi støtter den del, der handler om at skrive letbaner ind som en del af færdselsloven.
Vi støtter også ændringen, der gør det muligt at købe motorredskaber, der er konstrueret til at kunne køre 40 km/t., men vi havde gerne set, at man havde taget skridtet
fuldt ud og gjort det lovligt at køre 40 km/t. for både traktorer og motorredskaber.
Der er et element, som vi ikke kan støtte, og det er den del, der handler om, at personer, der bemyndiges til at regulere færdslen ved gennemførelse af særtransporter, skal betale et gebyr for at få det her legitimationskort.
I forvejen betaler virksomhederne jo mange penge til disse hjælpere og deres uddannelser, og det er ikke rimeligt at pålægge erhvervet endnu flere udgifter.
Selv om det kun er 380 kr. pr. kort, er det stadig en ekstraudgift oven i de andre udgifter, som virksomhederne har.
Derfor vil vi stille ændringsforslag om, at den del udgår af lovforslaget.