Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Vi har aldrig brugt så mange penge på folkeskolen, som vi gør nu.
Vi har aldrig brugt så mange penge på specialundervisning, som vi gør nu.
Det, som kan bekymre, er, at det lader til, at ressourcerne ikke bliver brugt bedst muligt.
Hvis vi inkluderer flere elever i folkeskolen, vil det jo være en gevinst for alle.
Som folkeskolelærer har jeg arbejdet meget tæt sammen med kollegaer, lærere og socialpædagoger, om en klasse, som kunne rumme ADHD-elever.
Det betød, at det var en meget struktureret undervisning, som vi gav, og at der var meget klare linjer over for alle.
For nu står vi igen og taler i meget overordnede tal og udtrykker meget overordnede tanker om, hvad det gør for kommunerne.
Jamen hvem er kommunen?
Hvordan personificerer vi en kommune?
Vi er inde at have fat i noget.
Der er altså nogle, der er berørt af det, men der er sandelig også nogle økonomiske rammer, som har en betydning.
Hvem har det så betydning for?
Ja, ud fra mit eksempel kan jeg sige, at den føromtalte løsning var for skolen en ekstra ressource.
I stedet for at man skulle have set på, at ca. 30 pct. af økonomien var blevet fjernet fra normalområdet, havde man nu ekstra ressourcer inde i skolen, inde i klassen.
Hvordan berørte det og hvad betød det for den enkelte elev?
Ja, det betød jo altså struktur, overskuelige rammer og kun én kontaktperson.
Forældrene havde en person, som de kunne kontakte og spørge om alt, og de havde den daglige korrespondance med én person.
Venstre ønsker, at der bliver lavet en aftale i folkeskoleforligskredsen, hvor vi giver KL de rammer, som regeringen har aftalt, og dermed giver KL mulighed for at føre ønskerne om mere inklusion i folkeskolen ud i livet.
Her drejer det sig om, at vi gerne vil reducere antallet af specialskoler og specialklasser, mod at de frigjorte ressourcer kan anvendes til at styrke den almindelige undervisning, herunder at der bliver mere inkluderende undervisningstilbud til rådighed i kommunen.
Den aftale vil komme til at være til gavn for alle: klassen som helhed og især de elever, der har brug for de særlige tilbud.
Altså drejer det sig ikke om nedskæringer og besparelser.
Det drejer sig om at give kommunerne friere rammer, mod at de så har penge til rådighed til at lave en mere spændende og bedre folkeskole.
Jeg skal så fremsætte et forslag til vedtagelse, og det gør jeg på vegne af Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at de samlede udgifter til folkeskolen er steget med cirka 3,4 mia. kr. fra 2001 til 2009, svarende til en stigning på ca. 9 pct., og at udgiften pr. elev i samme periode er steget med knap 3.400 kr., svarende til en stigning på godt 5 pct.
Det bekymrende er, at rammerne for folkeskolen ikke på tilfredsstillende vis giver resultater, der afspejler de mange ressourcer, der tilføres.
En langt mere inkluderende folkeskole er ønskelig, både fordi der bør være plads til elever, der skiller sig ud, og fordi det er ønskeligt, at flere af de ressourcer, der i dag anvendes til specialundervisning, kommer flere elever til gavn.
Derudover vil ressourcerne kunne anvendes bedre, hvis den andel af lærernes arbejdstid, der bruges til undervisning, øges.«