runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Vi støtter meget, meget positivt op om forslaget her.
Det flugter perfekt konservative tanker om, at man skal flytte sort arbejde til hvidt arbejde; det er gavnligt for samfundsøkonomien, og det er gavnligt for beskæftigelsen.
Hvordan ved jeg så det?
Jo, man kan se af tallene, at det har givet flere beskæftigede; man kan se, at over 600.000 danskere har benyttet sig af ordningen, hvoraf – apropos den diskussion, som vi lige har haft – over halvdelen har en årsindkomst på under 350.000 kr.
Så det er hr. og fru Danmark, der har benyttet ordningen.
Vi ved også, at Kraka, tænketanken Kraka, har lavet en større undersøgelse af det her, som viser, at hvis man lavede en boligjobplan uden nogen grænse, ville det øge beskæftigelsen, og det ville have en stor samfundsgavnlig effekt.
Derfor har vi fra konservativ side foreslået, at ordningen bliver gjort endnu bedre, ved at der ikke er nogen grænser, og at den flugter det, som der arbejdes efter i Sverige, altså at der gives et større tilskud – ikke bare et fradrag, men et tilskud – til at flytte arbejdskraft fra sort arbejde over til hvidt arbejde, så man fik brugt samfundets ressourcer endnu bedre, end man gør i dag.
Derfor er vi Konservative også glade for, at det står i den tekst, som vi som aftaleparti har været med til at lave, at man skal have det undersøgt ved at kigge på den svenske model for at se, hvordan vi kan lade os inspirere.
Jeg har i øvrigt svært ved at forstå, hvordan man kan være imod en sådan ordning, også når jeg har lyttet til den diskussion, der har været nu og her.
Hvordan kan man være imod, at familierne får et tilskud til at få lavet nogle ting derhjemme, som betyder, at man bruger ressourcerne bedre i vores samfund?
I stedet for at jeg, som er en mand med ti tommelfingre, skulle lave en masse elting derhjemme, kan jeg nu få nogen til at lave det, som kan gøre det endnu bedre end mig, og som kan få nogle penge for det, ansætte en svend, ansætte en lærling og på den måde få et rigtig godt system i gang.
Så for mig er det ren win-win, hvis vi gør ordningen så god som overhovedet muligt, og derfor kan vi fra konservativ side selvfølgelig støtte regeringens forslag her.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Der må da være en særlig fornøjelse ved som konservativ at have fået lokket SF og Alternativet med på, at de mest velhavende i samfundet får glæde af den her ordning og kan få hjælp til vinduespudsning og få malet vinduerne og sådan noget.
Er der ikke en stor fornøjelse ved det som konservativ at have lavet sådan en aftale?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Jeg synes, at SF og Alternativet viser stor økonomisk ansvarlighed ved at sørge for at lave en ordning, som både er grøn, er klimavenlig, giver arbejdspladser og har god samfundsøkonomi.
Som jeg nævnte før, viser tallene, at over halvdelen af dem, der bruger ordningen, har en årsindkomst på under 350.000 kr., og dem vil jeg ikke karakterisere som de rigeste og mest formuende i det her land.
Fradraget er det samme.
Sagen er bare, at der er nogle, der bruger det mere end andre.
Det er klart dem, der har flere penge, der kan bruge det mere.
Det betyder så, at der bliver ansat nogle svende og nogle lærlinge hos murermesteren, hos tømrermesteren, hos elinstallatøren, hos VVS-manden, og det er jo til gavn for samfundsøkonomien.
Men det, der er ligger i tallene, og det, der er de nøgne facts, er, at over halvdelen af de mennesker, der har benyttet den her ordning, har en husstandsindkomst på under 350.000 kr, og at det er hr. og fru Danmark, det er helt almindelige mennesker.
Så derfor er den til gavn for alle mennesker i det her land.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Jeg hæfter mig ved, at den konservative ordfører siger, at der er god samfundsøkonomi i det her.
Det kunne jeg godt tænke mig at få defineret.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Hvis man læser den rapport, som Kraka udgav for cirka et halvt år siden, kan man se, at de påpeger de store gevinster, der er for samfundet.
Det står helt eksplicit, at der er to store gevinster.
Der er en beskæftigelsesmæssig effekt, og der er en gavnlig samfundsøkonomisk effekt i det, fremgår det af konklusionerne fra tænketanken Kraka.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Altså, jeg kan bekræfte, at jeg ikke betragter Socialdemokraterne som dårlige mennesker.
Jeg synes faktisk, at alle dem, jeg kender i Folketinget, er gode mennesker.
Jeg er ikke altid enig med dem, men sådan er det; det er jo også en del af vores folkestyre.
I forhold til det der finansieringsspørgsmål kan jeg godt se den vej, de sådan er på vej ind på fra Socialdemokratiets side, hvor de siger, at hvis man ikke er med i hele finansloven og kun er med til at bruge nogle af pengene, skal man pege på, præcis hvor de kommer fra.
Det er lidt mere kompliceret end som så.
Altså, vi laver jo ikke en finanslov, hvor vi siger: Det her er finansieret af råderummet, det her er finansieret af udviklingsbistanden, og det her er finansieret af noget helt tredje.
Vi fortsætter den praksis i forbindelse med finansloven og finanslovsforhandlingerne, som også tidligere regeringer har ført.
Og jeg synes, at vi skal fortsætte med den i stedet for at starte den der debat om, hvad det her koster, og præcis hvor det er finansieret henne.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Jo, jo, men det er jo ikke noget, vi har fundet på – med al respekt
Altså, vi har lige været igennem et forløb med et politiforlig, hvor skatteministerens kollega finansministeren sagde, at det her kun kunne komme fra uddannelse, og hvor vi så faktisk fik skrevet ind i aftalen, at vi ville friholde erhvervsuddannelserne, og i øvrigt fik mindsket den besparelse, der skulle laves.
Så man kan jo ikke kræve, at vi skal leve op til nogle bestemte ting, og samtidig, når man forhandler med andre partier, sige, at de så ikke skal leve op til de her ting.
Altså, har man fået nogen garanti for, at de ikke kommer fra de her udgifter til flygtninge eller til velfærd, sådan som det var en forventning hos Alternativet og SF?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Jamen Socialdemokratiet anerkender, og det var også det, jeg gjorde i min ordførertale, at det her for forskellige familier kan være vanskeligt.
Men det ændrer jo bare ikke, at når vi har en økonomi, familieøkonomi, boligøkonomi osv., der er indrettet på en sådan måde, vil der også opleves meget kraftige værdistigninger.
Og der har vi haft et system, hvor det er, at kommunerne har kunnet fastsætte grundskylden, og det er der nogle kommuner, der på en eller anden måde prøver at gøre i mindre grad, og nogle, der gør i højere grad.
Og der er det, når vi kommer frem til den samlede konklusion, at vi synes, det er en forkert prioritering, at vi fra Folketingets side går ind og fastfryser grundskylden og derved så også i årene fremover fratager kommunerne muligheden for at fastsætte beskatningen af grundværdierne – det synes vi er en forkert prioritering.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Men mener Socialdemokratiet så, at man som børnefamilie skal optage et lån i de år, hvor man bor i boligen, for at kunne betale grundskylden, og når man så sælger boligen og får et eventuelt provenu, skal man betale det lån tilbage?
For hvad er det konkret, børnefamilierne skal gøre i de år, hvor de ikke har pengene til de stigninger, der opleves?
Skal man flytte fra sin bolig, eller skal man optage et lån?
For det er de to valgmuligheder, man som børnefamilie – eller pensionist – har.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Nej, vi ønsker ikke, at nogen hverken skal flytte eller for den sags skyld optage unødvendige lån, men vi er jo bare nødt til at forholde os til, hvordan boligøkonomien ser ud i det her land.
Og der er det jo sådan, at der bestemte steder i landet, ikke alle steder, men bestemte steder, er enorme værdistigninger på fast ejendom, hvor det er, at mange mennesker over et tiår oplever at blive millionærer – altså ud af værdistigninger.
Og dem kan ordføreren kalde fiktive, men ikke desto mindre, så oplever man jo, når man flytter derfra, eller når det er, man går ned i banken og vil omlægge lånet i sin bolig, at man lige pludselig står med rigtig, rigtig mange penge i hånden.
Den måde, vi så har beskattet det på tidligere, har bl.a. været ved at have grundskyldsstigninger, og det har i mange år været en fornuftig måde at gøre det på.
Så har der været problemer med ejendomsvurderingen, og det arbejder man så på i ministeriet at finde en løsning på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Det her forslag er som nævnt en del af en finanslovsaftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative.
Meget konkret er det her et af kravene og et ønske fra De Konservative til finansloven, men det er jo en del af en aftale, og derfor støtter vi i Dansk Folkeparti det her lovforslag.
Det handler kort sagt om en fastfrysning af grundskylden for ejerboliger i 2016, hvilket betyder, at man kommer til at betale det samme i år i grundskyld, som man gjorde sidste år.
Jeg har derfor svært ved at se, at det skulle være en egentlig skattelettelse, som nogle prøver at gøre det til.
Man kan vel nærmere sige, at det er en udskudt skattestigning, der er tale om her.
Det, forslaget gør, er jo blot, at den stigning i grundskylden, som man kunne se planmæssigt skulle komme, er udskudt i 1 år.
Man kommer altså ikke til at betale mindre, end man ellers har gjort, men man får udskudt stigningen.
Konkret sker det ved, at reguleringsprocenten, som jo bliver fastlagt hvert år, og som i år skulle have været på 6,6 – det er altså det, grundskylden maksimalt må stige med – i år er på 0.
Så problemet bag kan vi sådan set godt se, og vi synes egentlig, det giver fin mening, at man nu giver boligejerne et pusterum på 1 år.
Det er et pusterum i en tid, hvor ejendomsvurderingssystemet er sat ud af kraft, bl.a. fordi der, som nogle måske kan huske, kom en rapport fra Rigsrevisionen, som viste, at 75 pct. af ejendomsvurderingerne var forkerte.
Der var nogle, der var for lave, og der var nogle, der var for høje.
Der synes vi altså at det, når vi står på trapperne til at skulle lave et nyt vurderingssystem, giver god mening, at man trods alt lige giver dem et pusterum i 1 år.
Man skal altså også have med i diskussionen, at det er 1 år, der er tale om, for efterfølgende vil de samme husejere jo få en stigning i præcis samme stigningstakt, indtil de rammer loftet.
Man skal også have med i diskussionen, at når man kigger på de økonomiske effekter af det her lovforslag, viser de sig altså at være begrænsede, i og med at den varige virkning af lovforslaget er på 75 mio. kr.
Det kan selvfølgelig lyde af meget, men i forhold til et ejendomsvurderingsbeskatningssystem, som, så vidt jeg husker, giver 42 mia. kr., er det måske ikke her, man burde puste sig op til at sige, at det er en kæmpe skattelettelser til de allerrigeste, når det drejer sig om 1 år og det er en udskydelse af en skattestigning på netop 1 år.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Det er et problem, når ens grundskyldbetaling stiger hurtigere end indkomsten.
Det, jeg til gengæld har meget svært ved at forstå, er forskelsbehandlingen i det her forslag.
For det omfatter jo ikke dem, der bor til leje, og dem, der bor i andel, altså mange af de vælgere, som jeg tror bl.a. både Dansk Folkeparti og Enhedslisten har.
Men det, der jo er endnu værre, er, at man i samme finanslov, som det her er en del af, går ind og skærer i pensionisternes boligydelse.
Altså, mens man har stor bekymring for de pensionister, der bor i ejerbolig – og det synes jeg er sympatisk – så siger man til de pensionister, der bor i lejebolig eller ældrebolig: Haps, I skal betale ved kasse et; vi snupper flere hundrede millioner op af lommen på jer frem til 2020.
Hvordan hænger det sammen?
Hvordan kan Dansk Folkeparti medvirke til en finanslov, hvor man på den ene side kerer sig om pensionister, der bor i ejerbolig, men hvor man på den anden side sender regningen til folkepensionister og førtidspensionister, der bor i lejebolig eller ældrebolig?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Jeg vil starte med at sige, at det er rigtigt, at der er den sondring i det her, at det er ejerboligerne, altså dem, som efter vurderingsloven bliver vurderet i ulige år, og ikke de andre boliger såsom udlejningsejendomme og andelsboliger, som bliver en del af det her.
Det er simpelt hen både lagt ind af økonomiske hensyn, men også på grund af et ønske fra Konservative om, at det var der, afgrænsningen skulle være.
Angående den anden del synes jeg ikke at man nødvendigvis kan lave den sammenligning, der laves.
Det er for det første, fordi det med boligydelsen jo nu er udskudt, og for det andet, fordi der er tale om, at her skal man altså betale en skat af en værdi, altså penge, som man ikke nødvendigvis har i lommen og kan købe mad eller flyverdragt for, som en anden spørger sagde.
Det andet er altså et tilskud, man får af staten som en støtte til, at man kan blive i sin bolig.
Så jeg synes lidt, der er tale om to forskellige ting.
Men jeg deler jo også i lighed med hr. Pelle Dragsted bekymringen for pensionisterne.
I øvrigt støttede Dansk Folkeparti også Enhedslistens forslag før valget, hvor man netop prøvede på at udvide ordningen, så man kunne sikre, at pensionister eller folk, der f.eks. kom på sygedagpenge eller en anden ydelse, hvis de nogen sinde kom det, kunne blive i deres bolig.
Det kunne man eventuelt kigge på igen, for det var i hvert fald et positivt forslag, som jeg vil rose spørgeren for.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jamen tak for det.
Jeg forstår det ikke helt.
Hvadenten der er tale om en pensionist, som bliver ramt af de nedskæringer, som godt nok bliver udskudt, men som stadig væk er en del af finansloven – de skal bare gennemføres senere – og mister et antal kroner om måneden, eller om der er tale om, at man mister et antal kroner, fordi man har ejerbolig og skal betale mere i afgift af den grund, man bor på, så er det da det samme for den pensionist.
Det betyder en forringelse af livsvilkårene og i værste tilfælde, at man ikke kan blive boende i sin bolig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Nu handler det her forslag jo ikke om boligydelse, men det, der lå på bordet, var jo sådan set, at – så vidt jeg husker det – 93.000 husstande skulle have op mod 1.200 kr. mere, og grunden til, at det blev udskudt, var jo netop, at de forudsætninger, der lå i det lovforslag, ikke passede med det, man havde aftalt inde ved forhandlingsbordet.
Det var alle partier bag finansloven sådan set enige i, og det var grunden til, at man udskød det.
Så målet var jo sådan set, at de pensionister, der havde mindst, faktisk skulle have mere i boligydelse, og ikke, som spørgeren sådan insinuerer, at det halvvejs skulle være en massakre, hvor man tog rigtig mange penge fra dem.
I forhold til det, som det handler om, nemlig grundskylden, så er der jo en stor forskel, hvad angår beløbet.
Det var måske 20.000, 30.000 eller 40.000 kr., man kunne stige i grundskyld et år et eller andet sted, og det er altså ret store summer, som i hvert fald gør, at man måske med rette kan sige, at man bliver presset ud af sin bolig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Nu betaler folk, der bor til leje, jo også grundskyld.
Og nu har vi så et forslag her, som ikke fastfryser grundskylden for de 544.000 almene boliger og de godt 200.000 andelsboliger og ca. 200.000 private boliger.
Det vil sige, at der er ca. 1 million boliger, som har udsigt til at kunne blive udsat for en stigning i grundskylden, og det kan vel at mærke vedrøre nogle af de mennesker, som har færrest midler, og de bliver sådan set udsat for det.
Forligspartierne har ikke taget lejeboligerne med i den samlede aftale, så det er altså folk, der bor til leje, og som måske har færrest penge, der bliver udsat for stigninger i det samlede beløb .
Jeg synes, det er noget skuffende, og jeg vil godt høre, om ordføreren ikke synes, at det er urimeligt, at man her har et forslag, som sådan set stiller lejerne dårligere end dem, som bor i ejerboliger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Og så må man også ærligt sige, at det var ud fra økonomiske hensyn, for der var begrænsede midler i finanslovsaftalen til at kunne dele gaver ud eller lave de tiltag, som partierne nu måtte ønske.
Derfor valgte man så at lave den afgrænsning ifølge vurderingen til loven, hvor man tog de ejerboliger, der bliver vurderet på ulige år, hvilket jo er parcelhuse og rækkehuse og ejerlejligheder, men det er rigtigt, som spørgeren siger, at så er udlejningsejendomme og andelsejendomme ikke med i det.
Men jeg vil da også sige, at det ikke er sådan, at de stiger fuldstændig uhæmmet, fordi de er selvfølgelig stadig væk omfattet af den stigningsbegrænsning, som ligger i lovgivningen i dag.
Så det er ikke sådan, at de kan komme til at stige med 15 eller 20 pct. på 1 år.
Det næste kan jeg tage i anden runde, hvis det er, for jeg har vist brugt taletiden.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Men jeg vil sige, at inden for serviceerhverv har du også en bred mulighed for at se, hvad du gerne vil have hjælp til: Er det til børnepasning?
Er det til rengøring?
Er det til vinduespudsning?
Inden for selve serviceerhvervet er der en bred palet af muligheder, du kan vælge.
Så der synes jeg faktisk vi har givet en stor frihed til at vælge selv.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Når man bliver ramt af den her stigende grundskyld, har man jo ikke et større rådighedsbeløb.
Det vil sige, at man som børnefamilie, som pensionist, som helt almindelig dansker oplever, at man skal betale mere i skat ud af den samme indkomst.
Det vil sige, at det råderum er flyverdragten, der ikke er råd til, det kan være en ferie, det kan være alle mulige ting, for sagen er jo den, at man ikke får flere penge mellem hænderne.
Så kan det godt være, at man har en fiktiv værdistigning på et stykke papir, men hvad skal børnefamilierne bruge den til på den helt korte bane?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Tak for det.
Der vil jeg bare lige have noget præciseret, for ordføreren fik nemlig før sagt, at man i SF var gået til forhandlingerne med sit eget finansieringsforslag osv., men det er vel i virkeligheden, sådan som jeg læser aftalen, kun en halv aftale, man har lavet.
For man er blevet enig om at bruge pengene, og de penge er jo så brugt af den finansiering, som regeringen jo i særdeleshed har fundet ved en exceptionelt skæv og sort finanslov, men man har ikke fået nogen garantier for, hvor pengene til lige præcis det her forslag ellers skulle komme fra.
Kan ordføreren præcisere det?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
De finansieringskryds, der er i finansloven,
Det tror jeg man må være ærlig at sige, og man kan så vælge at acceptere den præmis for at gå ind i en forhandling eller ej.
Men med hensyn til sådan at gå ind og sige noget præcist om det og det element i finansloven vil jeg sige, at sådan kan man ikke gøre regnestykket op, og jeg vil bare advare imod at gøre det til sådan et parameter for al politisk debat, for så kan vi ikke bruge tiden på andet.
Finansloven er der, hvor man gør regnskabet op, og så er der nogle partier, der er med i delforlig, og noget kan være finansieret på forskellig vis, ved finansieringskryds, og så er der det store regnskab, som nogle partier står bag.
Og jeg har noteret mig, at SF og Alternativet ikke har stemt for finansloven, fordi de ikke – modsat mit parti og regeringen – synes, at den er god og nyttig for Danmark.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Men sådan som jeg forstår det, kan man sige, at vi ikke kan få at vide, hvor pengene til den her boligjobordning kommer fra.
Det er de partier, der nu har lavet finansloven, der har skaffet pengene, og den finansiering, der ligger i finansloven, er det, der har skaffet pengene sådan bredt set.
Så hvis man har stemt for det her, må man så leve med, at pengene kommer derfra i finansloven, hvor man nu har taget dem.
Det er vel korrekt forstået.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Det er jo penge, der er tilvejebragt i finansloven.
Der er i øvrigt også masser af ting, som slet ikke forhandles omkring finanslovsbordet, fordi der er en masse ting, der skal driftes.
Vi har jo altså – og jeg tror også, at hr. Brian Mikkelsen var inde på det – et statsbudget på 1.000-1.100 mia. kr., så det der politiske spil med sådan at gå ind at sætte mærkater på, synes jeg ikke at man som politiker skal bruge sin tid på.
Man kan gøre det, men jeg synes, det er ærgerligt.
Det er jo rigtigt, at de her 400 mio. kr. er tilvejebragt i finansloven af de partier, der står bag finansloven, og jeg synes, det er en god og fornuftig måde at bruge de her 410 mio. kr. på.
Det er jeg glad for at et bredt flertal i Folketinget er enig i, og jeg havde håbet, at Enhedslisten også ville bakke op, men det overrasker mig ikke, at det ikke forholder sig sådan.
Jesper Kiel (EL), 2016-01-19:
Derfor er Enhedslisten naturligvis bekymret, ud over at vi er bekymret over, om der kommer så meget grønt ud af det, som der er nogle der taler det op til her i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Jeg tror, jeg kan erindre en enkelt eller to finanslovsaftaler under den tidligere regering, hvor Enhedslisten ikke støttede det hele, men dog var med i delaftaler og også udmøntede puljer, hvor man ikke nødvendigvis vidste, hvor pengene kom fra.
Jeg tror, at alle partier – hvad skal man sige – har været en del af det system.
Så det der med at gøre det fuldstændig firkantet op kan man jo selv bestemme, om man vil.
Jeg kan ikke tilslutte mig den model.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-19:
Bare et enkelt spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, at den forlængelse af boligjobordningen i 2015 blev finansieret af reserven, og at det derfor ikke var penge, der var taget noget sted fra, og som ellers skulle være udmøntet på velfærdsområder, og at det var den forlængelse, som fru Josephine Fock henviser til, nemlig at 2015 blev finansieret gennem reserven?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Den er finansieret af et mindre forbrug, så det kan jeg bekræfte.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor det er empirisk skævt, at man kommer til at betale lige præcis det samme i grundskyld næste år, som man betaler i år, for de kommuner, hvor man betaler mest i grundskyld af sin indkomst,
er – og nu remser jeg dem op – Rødovre, Ballerup og Herlev.
Det er de kommuner, hvor borgerne betaler mest i grundskyld af deres indkomst, og der synes jeg ikke at man kan tale om, at det er særlig socialt skævt, at de så får mulighed for at blive boende i deres bolig og opleve, at de kommer til at betale det samme i grundskyld næste år og i år, som de betalte sidste år.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Det, som ordføreren fra De Konservative glemmer at påpege, er jo også, at man i de kommende år kommer til at skulle betale mindre i grundskyld, og at det, der er socialt skævt, er, at de mennesker i forvejen oplever, at værdien af deres boliger forøges.
Det er jo det, det handler om.
Det handler jo ikke nødvendigvis så meget om, hvad det er for nogle kommuner, og hvad det er for en baggrundshistorie, nogle af de kommuner har, og hvordan beboersammensætningen er der.
Det handler jo om, hvad det er for nogle værdier, der bliver ophobet i de ejendomsstigninger, vi oplever særligt i København og uden for København i de her år, og det er der, hvor det fordelingsmæssigt både geografisk og socialt er skævt.
Det har vi al mulig sympati for, men kan jo bare heller ikke samtidig lukke øjnene for, at det samtidig også er mennesker, der oplever en værdistigning i deres bolig, som vil blive realiseret på et tidspunkt, når man vælger at sælge den bolig, endda skattefrit.
Det allerbedste, og det er jo bare rent tankespind, det er ikke noget, hvor vi har en færdig model eller lignende, ville jo være – for der er jo allerede et arbejde, der er i gang fra ministeriets side, som allerede blev sat i gang under vores regering, hvor man skal kigge på hele ejendomsvurderingssystemet – at lægge beskatningen på boliger på en anden måde, end man gør i dag, og det ville jo nok også på den lange bane give bedre mening.