runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-10-09:
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde, at der ikke er justeret på regeringens klimapolitik, og derfor vil jeg gerne spørge fru Henriette Kjær, hvordan det kan være, at regeringen samtidig arbejder på at udvande alle klimamålsætninger i EU og så ikke mener, at der er justeret på regeringens klimapolitik.
Betyder det, at det egentlig hele tiden har været regeringens mål, at vi ikke skulle nå en ambitiøs aftale i København i 2009?
Her taler jeg helt konkret om regeringens klimatilpasningsstrategi, der ikke lever op til de målsætninger, man har internationalt.
Her taler jeg konkret om EU's klimapakke, hvor klimaministeren prøvede at forhandle om en mulighed for, at Danmark kunne købe hele vores CO2-udslip i udviklingslandene, i stedet for at vi selv skulle reducere på transportsektoren i Danmark.
Her taler jeg om, at vi ikke vil være villige til at øremærke de penge, der kommer ind via køb af kvoter til f.eks. klimaformål.
I Danmark handler det om 4-5 mia. kr.
Det er helt konkret tre punkter, hvor regeringen har prøvet at udvande EU's målsætninger.
Er det, fordi regeringen bare ikke vil det der med klima og kun taler om det i store vendinger, eller er det, fordi De Konservative bliver snydt på vægtskålen gang på gang?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Nej, det er det ikke.
Der er ikke færdigforhandlet en klimaaftale på EU-området endnu.
Det er stadig væk en proces, og det er klart, at vi synes, vi er meget hårdt ramt, hvad angår den reduktion, vi fra dansk side skal levere på landbrug og på transport.
Det kommer til at betyde meget for vores mobilitet i Danmark.
Det er da klart, at der prøver vi at få bragt vores andel lidt ned.
Det kan man gøre på forskellige fornuftige måder.
Det er jo meget fornuftigt at prøve at lave nogle tiltag i lande, der generelt ikke er særlig gode til at tænke i miljø og klima, og reducere CO2-udslippet der.
Og der vil det virke godt og effektivt, så derfor er det da den helt rigtige kurs, klimaministeren er inde på, og det er ikke noget med at udvande EU's klimastrategi.
Det er noget med at forhandle sig frem til en fornuftig aftale, som vi kan overholde i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2008-10-09:
Man skal i hvert fald ikke klandre folk, som går på gaden og får øje på guld, for, at de samler det op.
Lige for tiden er der en stor krise i vort samfund, i hele verden, og det gør, at mange skal spænde livremmen ind.
Der skal findes besparelser, også i de små hjem rundtomkring.
Der er mange, der kigger på, hvordan man kan gøre det.
Der er mange velmente råd i aviserne, og et af de velmente råd går selvfølgelig på, hvordan vi kan spare lidt på energien.
Vi kan se tilbagebetalingstider, der er ret korte, når der bliver investeret derhjemme, vi kan også se det, når kommunerne investerer - 5 år er tidshorisonten, hvis man laver energibesparelser, f.eks. i varme, f.eks. i elinstallationer og i forskellige andre ting.
Derfor virker det helt grotesk, at vi ikke giver kommunerne den mulighed for at finde investeringer, for at finde effektiviseringer, som ikke bare er gode for miljøet, men rent faktisk også er gode for deres økonomi.
Jeg forstår ikke, at man ikke vil være med til at lave en god forretning.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Men som jeg sagde før, må vi jo tage hensyn til den samlede aktivitet i Danmark, og tingene hænger altså sammen.
Det er muligt med det, der er sket de seneste uger, at der kan blive behov for, at der skal ske flere aktiviteter i kommunerne - og det er vi jo altid parat til at se på - og der vil de her energibesparende tiltag jo være noget af det, der kommer til at stå i første række.
Men Socialdemokratiet bliver også nødt til at anerkende, at vi skal se på den samlede økonomi overordnet, og at vi ikke kan tillade, at der foregår overophedning i Danmark, som gør, at det hele bliver meget dyrere og løber løbsk og giver os nogle problemer, som det bliver svært for os at løse på længere sigt.
Benny Engelbrecht (S), 2008-10-09:
Derfor virker det jo også grotesk, når man har kommuner, der tænker innovativt og kreativt - det er faktisk noget af det, som også regeringen ønsker de gør - og er i stand til at finde finansiering også fra andre kilder.
Min egen kommune, Sønderborg, eksempelvis, som har fundet over 80 mio. kr., som de kan finansiere ved hjælp af de besparelser, de henter ind, er noget, der bliver bremset alene på grund af anlægsloftet.
Det er da ikke særlig hensigtsmæssigt, og det harmonerer heller ikke særlig godt med fru Henriette Kjærs ord fra hendes tale om, at De Konservative tager klimaudfordringen alvorligt.
Når der er nogle, der tænker kreativt, når der er nogle, der er klar til at gøre det anderledes og tænker uden for boksen, så skal vi da give dem mulighed for, at også det kan lade sig gøre.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Nu tegner man igen et fuldstændig sort billede af, at ingenting kan lade sig gøre, men det kan det jo godt.
Der er jo en ramme, man kan holde sig inden for, og der vil jo altid være gode argumenter for, at kommunerne hele tiden har behov for at anlægge nye anlæg af den ene eller anden beskaffenhed; der er altid et godt argument for, at der er brug for en ny og mere moderne skole eller et ældrecenter.
Der bliver vi jo selvfølgelig nødt til at se på den samlede aktivitet i samfundet.
Kommunerne får lov til at bruge en stor del af de offentlige midler, der er plads til, de kan bruge, hvis vi måler det i forhold til både staten og regionerne.
Så jeg mener bestemt, det er forkert at tegne et billede af, at kommunerne har en spændetrøje på og intet kan foretage sig.
Eigil Andersen (SF), 2008-10-09:
Fru Henriette Kjær er en del optaget af, at der skal fremskaffes mere arbejdskraft.
Så undrer det mig, at De Konservative og dermed regeringen gør så lidt for at få et bedre arbejdsmiljø.
Hver dag i Danmark er der 50.000 mennesker, som er syge på grund af dårligt arbejdsmiljø.
Tænk, hvis vi bare fik arbejdsmiljøet forbedret så meget, at halvdelen ikke længere var syge af den her årsag, så ville mange mennesker blive fri for store lidelser, men vi ville også få arbejdsstyrken udvidet med, hvad der svarer til 25.000 helårspersoner.
Sagens kerne er, at de sidste 3 år under Venstres, Konservatives og Dansk Folkepartis styre er det gået den forkerte vej.
Antallet af arbejdsulykker er steget med 15 pct., og antallet af anmeldte erhvervssygdomme er steget med 50 pct.
Det er en meget skræmmende udvikling.
Men højere bøder er slet, slet ikke nok til at skaffe et bedre arbejdsmiljø.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Nu er det jo rigtig, rigtig ærgerligt, at SF ikke er med i den jobplan, som regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, De Radikale og Ny Alliance - eller Liberal Alliance, som de hedder nu - for der gør vi jo netop en indsats for at nedbringe sygefraværet og laver en storstilet plan, og derfor lyder det jo hult, når man så står og spørger til, hvad regeringen vil gøre.
Ja, vi har lavet en større jobplan, hvor sygefraværet spiller en kæmpestor rolle, og det er da absolut noget af det, der skal fokus på ude på den enkelte arbejdsplads: Hvorfor bliver folk syge?
Hvad kan vi gøre for at undgå det?
Er det arbejdsklimaet, det er galt med?
Er det tempoet i arbejdet?
Hvad er det, der skal til, for at vi kan få det sygefravær ned?
Nu er de udtalelser altså faldet, inden Metockdommen blev afsagt.
Den blev afsagt i juli måned, og derfor ændrer tingene sig jo.
Det er jo ikke et fuldstændig statisk samfund, vi lever i, der sker nogle ting, og det er der jo så sket her.
Der er skabt tvivl om, hvordan vi kan føre vores udlændingepolitik i Danmark, og hvor meget der er under indflydelse af EU, og derfor har vi strammet op på nogle områder, og det er vi fuldstændig enige om.
En gang imellem må man selvfølgelig indgå nogle kompromiser, hvor det ikke sådan er hundrede procent, man er fuldstændig enig i, men det er det faktisk i den her sag.
Der er ikke noget i den aftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som vi er uenige i.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-09:
Det er jo så en drøftelse, man må have i det konservative gruppelokale, jeg citerede sådan set bare den konservative integrationsordfører.
Men det, jeg synes er interessant, er jo, at selv om vi forstår på statsministeren, at det her er en meget lille sag - den udgør, så vidt jeg forstår, 2 promille, og den seneste dom diskuteres alene i Danmark, forstår vi på statsministeren - har man alligevel fundet anledning til, formentlig for at bevare forbrødringen med Dansk Folkeparti, at lave en aftale, der indebærer en lang række nye tiltag for at løse det her altså meget afgrænsede problem på 2 promille af udlændingepolitikken.
Der vil jeg bare spørge fru Henriette Kjær: Når det er den konservative opfattelse formidlet af fru Henriette Kjær den 23. januar 2007, at man har fundet et fornuftigt leje og der ikke er behov for yderligere stramninger, men at man i stedet for skal støtte behovet for en bedre integration, er det så ikke mærkeligt, at når der opstår et problem, der præcis udgør 2 promille af udlændingepolitikken, så finder man pludselig anledning til at skifte synspunkt?
Hvad er den konservative holdning?
Er det, at udlændingepolitikken trygt er lagt i hænderne på Dansk Folkeparti, eller har man et selvstændigt standpunkt?
Eigil Andersen (SF), 2008-10-09:
Jo, men desværre er det sådan, at den plan, der er fremlagt for at nedbringe sygefraværet, ikke indeholder nogen ting, som skal forbedre arbejdsmiljøet; den indeholder ingenting, som skal forbedre arbejdsmiljøet, så derfor er det ikke rigtigt, hvad den konservative ordfører her siger
Der er en række forslag, som skal nedbringe sygefraværet, når man er blevet syg, det er rigtigt, og det er en længere diskussion, der kan føres omkring det,
men af konkrete forslag, som forbedrer arbejdsmiljøet, er der ingenting.
Jeg kan f.eks. nævne, at det i dag er sådan, at en tredjedel af alle arbejdspladser i Danmark ikke laver de lovpligtige arbejdspladsvurderinger, hvor man skal analysere sygefraværet og komme med handleplaner, som kan forbedre f.eks. arbejdsmiljøet, hvis det er det, der er årsagen til, at man har et stort sygefravær.
Så derfor vil jeg f.eks. spørge: Hvad vil De Konservative gøre for at sørge for, at den tredjedel af virksomhederne, som ikke laver arbejdspladsvurderinger, kommer til at gøre det?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jamen det ved jeg ikke.
Det var en socialdemokratisk opfindelse, som vi så arvede.
Den er et meget godt instrument, og vi har gjort SP-ordningen meget bedre, end den var, efter at Socialdemokraterne opfandt den, i og med at vi har gjort den til en individuel pensionsopsparing, så man virkelig får gavn af den, når man bliver gammel og har brug for pengene, fordi indkomsten så ikke er så stor længere.
Det er derfor, vi synes, det er et godt finanspolitisk instrument at bruge, når der en gang imellem skal holdes igen i finanspolitikken.
Så er det ikke bare penge, man tager fra borgerne, så er det en opsparing, man har udsigt til at få udbetalt senere.
Det er årsagen til, at vi synes, den er god.
Jeg kan forstå, at finansministeren nu er ved at screene den økonomiske situation og se, om der er behov for, at vi skal træde på bremsen, eller om vi skal lette foden fra speederen eller andet.
Steen Gade (SF), 2008-10-09:
Jeg synes nok, at regeringspartiernes ordførere i dag har kigget lidt meget tilbage, men hvis det lige må blive mig tilgivet også at kigge lidt tilbage, vil jeg sige, at jeg kan forstå på det, som fru Henriette Kjær nu siger om klimaet som prioritering, at man er lidt ked af, at vi ikke i tide fik skaffet en større uafhængighed af Rusland og Mellemøsten.
Det betyder jo sådan set, at man har fortrudt de nedprioriteringer af udbygningen af vedvarende energi, som vi har været igennem de sidste 7 år.
Godt, det parkerer vi; det er sådan set en fælles erfaring, at det, som statsministeren og hr. Bendt Bendtsen satte i værk for 7 år siden, var noget skidt.
Mit spørgsmål går på, om fru Henriette Kjær kan være tilfreds med, at statsministeren gør ambitionsniveauet på klimaområdet lavere end det, han gav udtryk for sidste år.
F.eks. sagde statsministeren sidste år, at vi skulle gøre os fri af fossile brændsler, og det var kul, olie og gas.
I den her tale sagde statsministeren, at vi skal gøre os fri af fossile brændsler, gas og olie - gas og olie - og jeg forstår jo godt, at statsministeren har taget kul væk, for statsministeren har ophævet kulstoppet, og derfor er man startet med at fyre med kul på Avedøreværket og på Skærbækværket.
Derfor fik fru Henriette Kjærs partifælle klimaministeren jo det problem, da hun optrådte i BBC, at vi blev beskyldt for at være store kulsvin i Danmark.
Har ministeren det godt, har De Konservative det godt med, at ambitionsniveauet sænkes?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Det er der på ingen måde tale om.
Jeg vil så også sige, at når vi fyrer med kul i Danmark, foregår det på de nyeste anlæg og på en forsvarlig og miljørigtig måde.
Det er en ambition, og det er regeringens ambition.
Steen Gade (SF), 2008-10-09:
Jeg citerede jo statsministeren, og nu forstår jeg, at fru Henriette Kjær egentlig er uenig i det, statsministeren har sagt, for jeg kan ikke tro, at vi har en statsminister og et Statsministerium, som bruger næsten samme formulering i talen i år som sidste år, men har udeladt kul.
Det sidste kan jeg godt forstå at man gør, for man har altså ophævet det kulstop, som har eksisteret i årevis.
Fru Henriette Kjær siger så, at statsministeren ikke gør ambitionsniveauet lavere, men det er da helt oplagt, at det er sådan, når man læser, hvad der står i statsministerens tale i år, og sammenligner med sidste års tale.
Jeg indrømmer, at meget af det har været luft, men der er f.eks. ikke ét ord om klimatopmødet.
Sidste år var det jo en kæmpe prioritet, men der er ikke ét ord om, hvor vigtigt det er, og hvad Danmark skal gøre i den kommende tid.
Så må man jo være ærlig og sige, at man ikke tror, det kommer i hus i København, men Danmark har jo i hvert fald ikke leveret varen.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Der skulle jo være plads til at omtale finanskrisen i statsministerens tale.
Det tog et par sider eller tre, og så må man jo redigere lidt, i forhold til hvad der er af andre spørgsmål i det danske samfund.
Og jeg kan sige, at der ikke siden sidst er justeret på klimapolitikken hos regeringen, så hr. Steen Gade kan tage det helt roligt.
Rasmus Prehn (S), 2008-10-09:
Lad os blive lidt ved klimasituationen.
Det er sådan, at en række kommuner i Danmark har besluttet sig for at leve op til de meget flotte ambitioner, som regeringen har lagt op til på klimaområdet, så de har villet gå i gang med at lave energibesparende foranstaltninger.
Det er de så blevet forhindret i på grund af det anlægsloft, vi hørte hr. Villy Søvndal tale om før.
De har villet investere nogle penge for efterfølgende at tjene flere penge på energibesparelser, men nu har de fået at vide, at det må de ikke på grund af anlægsloftet.
Jeg kunne godt tænke mig, at den konservative ordfører endnu en gang prøver at forklare, hvorfor man stædigt holder fast i det anlægsloft.
Dansk Folkeparti har jo indset, at det er fortidens politik med et anlægsloft, og Dansk Byggeri har været ude og sige: Jamen det her holder slet ikke.
Som de siger på deres egen hjemmeside, er jobfesten og den ekstremt høje aktivitet i byggeriet ovre, så drop nu det anlægsloft.
Hvordan vil fru Henriette Kjær forklare, at man bliver ved med at holde fast i et anlægsstop, som ikke bare forhindrer os i at lave nødvendige renoveringsarbejder, men også forhindrer kommunerne i at lave ordentlige investeringer i energibesparelse?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg kan godt forstå, hr. Rasmus Prehn er frustreret over, at man ikke kan sætte de energibesparende initiativer, som man havde planlagt, i gang i kommunerne.
Men det her skal ses i en større sammenhæng, for det får jo nogle konsekvenser, hvis vi giver los og siger, at kommunerne kan sætte gang i diverse byggeri, i tilfældet her de forskellige renoveringer, der vil betyde energibesparelser i forskellige institutioner osv.
Hvis vi sætter så meget i gang, at vi får en overophedet situation, at vi får mangel på arbejdskraft, at arbejdskraften bliver uhensigtsmæssig dyr, og at de materialer, der skal bruges til de byggerier, der skal udføres, også bliver uhensigtsmæssigt dyre - jamen så står vi jo alt i alt i en dårligere situation.
Det bliver sværere at komme tilbage på sporet igen, og det er jo derfor, vi ser på hele den danske økonomi samlet og ikke bare på kommunernes økonomi enkeltvis.
Rasmus Prehn (S), 2008-10-09:
Man bliver ved med at tale om angsten for overophedning, men Det Konservative Folkepartis egne venner i Dansk Byggeri siger altså både til Ritzau og på deres egen hjemmeside: Jamen hold nu op med at tale om det.
Det er længe siden, vi havde det problem.
Der er altså udsigt til, at man bare i 2009 skal afskedige 17.000 inden for byggebranchen
Hvordan kan man blive ved med at holde fast i det anlægsloft?
Det forhindrer altså en kommune i at vælge at lave en god forretning for sine borgere og sige: Nu kan vi investere i energibesparende foranstaltninger, så vi kan tjene penge senere.
Det forhindrer også helt almindeligt godt købmandskab, som det vil være at sige: Når vi har en skole, der er nedslidt, eller toiletter, der er nedslidt, så lad os renovere det nu.
Det bliver kun dyrere, jo længere vi venter.
Lad os få bygget nye børnehaver nu, de bliver kun dyrere, jo længere vi venter.
Helt almindeligt sundt købmandskab har regeringen sammen med bl.a. Det Konservative Folkeparti forhindret med det anlægsloft, og deres egne venner i Dansk Byggeri siger: Hold nu op, vi har brug for beskæftigelse!
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg må altså minde om - for somme tider er det, som om socialdemokratiske folketingsmedlemmer har glemt det - at Socialdemokratiet fik den køreplan sat på skinner med år 2010-planen, hvor man satte rammerne for, hvad der samlet måtte være af offentlige udgifter.
Vi har videreført den med 2015-planen, og den har vi altså tænkt os at følge så nøje, som det overhovedet er muligt.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne ikke har forståelse for, at det bliver vi nødt til, hvis vi skal have styr på økonomien, for efter at Poul Nyrup Rasmussen kom til som statsminister, var det trods alt et socialdemokratisk adelsmærke, at der skulle være orden i økonomien.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-09:
Jeg har konstateret, at når det handler om viljen til reformer, der vil skaffe arbejdskraft, har man altså ikke sat den vilje igennem endnu.
Men det kommer forhåbentlig på et eller andet tidspunkt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide
: Hvad er den konservative vilje i forhold til den her sag om et hjørne af udlændingepolitikken, der har kørt hele sommeren?
Når den konservative integrationsordfører udtaler sig, er der ingen grænser for, hvad vi skal forstå, f.eks. i Berlingske Tidende den 9. september, hvor fru Helle Sjelle siger, at hvis Ombudsmanden siger det, forventer hun også, at der kommer en tidsgrænse.
Det drejer sig altså om den her vejledning, vi diskuterede.
Mandag den 7. oktober siger fru Helle Sjelle igen: »Man bør lytte til, hvad Ombudsmanden siger. …
Det handler om, at borgerne skal være trygge ved, at der bliver administreret efter reglerne.«
Fru Helle Sjelle siger yderligere: Man skal selvfølgelig ændre sin vejledning, så man administrerer efter loven.
Det er jo stærke udsagn, men nu kan jeg så forstå på en pressemeddelelse fra fru Henriette Kjær i dag
, at på trods af kritik fra Ombudsmanden og alt muligt andet er al den her diskussion om, hvordan der er vejledt, en såkaldt kalkunjagt, og den deltager Det Konservative Folkeparti ikke i.
Så vil jeg bare spørge: Hvem tegner linjen i den her sag, er det integrationsordføreren, eller er det den politiske ordfører?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Det er naturligvis den politiske ordfører, der er fuldstændig enig med integrationsordføreren.
Nu er det jo sådan, og det er meget sigende for den kalkunjagt, der foregår - fordi der er nogle journalister, der har set sig meget sure på integrationsministeren og synes, at det er så sjovt at køre hende rundt i manegen - at det sådan set ikke er sagen, man går op i.
Det var jo sådan, at den vejledning, man har efterlyst, faktisk var lagt ud på Udlændingeservices hjemmeside allerede i søndags, og så kørte de her artikler først på ugen om, at nu måtte der søreme komme en ny vejledning.
Det var der så kommet, og det viser jo altså bare, hvor fuldstændig useriøst det her er gået til.
Man går ikke efter at få nogle regler, vi kan være enige om, og som er holdbare.
Man går efter en minister, og det synes jeg er usympatisk.
Tina Nedergaard (V), 2008-10-09:
Jeg kvitterer helt klart for, at Det Radikale Venstre ønsker at øge arbejdsstyrken, for det var jo sådan set også det, der var hensigten fra VK's side.
Jeg tror, det er vigtigere at spørge borgerne end at spørge de forskellige ordførere herinde om, hvordan de oplever lettelserne i skatten.
Noget andet er, at Det Radikale Venstre jo også er optaget af, at vi skal have rigtige reformer, ikke sådan noget sniksnak som velfærdsreformer, som Det Radikale Venstre i øvrigt tilsluttede sig.
Der er jeg bare nødt til at påpege,
Det kom faktisk aldrig til drøftelse ved de regulære forhandlinger, hvordan vi f.eks. kunne indrette et SU-system med henblik på at øge arbejdsstyrken.
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Når jeg redegør for vores idé til en skattepolitik, prøver jeg at sige, at der er forskellige hensyn, der skal varetages på samme tid.
Hvis man kun laver en skattereform med det formål at få flere i arbejde, er det et andet skattesystem end det, som vi Radikale står for.
For vi mener også, at der skal være en social balance, og for os er det meget afgørende, at vores skattesystem bidrager til, at klimaudfordringen løses.
Det samme syn har vi på vores SU-system og på vores uddannelsessystem, nemlig at hvis uddannelsessystemet bare er sat i verden for at producere folk, der skal ud på arbejdsmarkedet, er det et andet uddannelsessystem end det, vi forestiller os.
For vi synes også, at uddannelsessystemet skal have rum til hele den personlige udvikling, der jo er dramatisk i de gyldne år, hvor bl.a. ungdomsuddannelserne finder sted.
Når man så ser på, hvad der skal til, for at folk får en forankring, en faglighed i en videregående uddannelse, skal man tænke det syn ind i den måde, man laver et SU-system på, for ellers risikerer man, at man reducerer et uddannelsessystem, som kan give et livsfundament ved siden af et arbejdsmarkedsfundament, til en pølsefabrik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-10-09:
Ja tak.
En del af debatten i dag er jo gået på at afsløre den økonomiske uansvarlighed og det hykleri, som vi ofte hører fra Socialistisk Folkepartis side.
I forbindelse med den diskussion synes jeg det er helt naturligt også at få fru Margrethe Vestagers kommentar til den økonomi, der ligger til grund for den politik, der føres fra Socialistisk Folkepartis side.
Når jeg spørger, er det, fordi der i foråret var en meget skarp ordveksling mellem Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti lige præcis omkring det.
Her gjorde fru Margrethe Vestager sig til talsmand for, at der manglede 15-17 mia. kr. i finansiering fra Socialistisk Folkepartis side.
Jeg har her et citat, der lyder som følger: »Der er finansiering for noget af det, men samlet set er der en årlig manko på 15-17 mia. kr. Og som Mimi Jakobsen ville have sagt: Det gør alligevel en forskel sidst på måneden.«
Er det stadig væk indtrykket, at det, der foreslås fra Socialistisk Folkepartis side, samlet set ikke hænger sammen?