runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Inden ordføreren nu bevæger sig over på sin egen konspiratoriske planet, kan jeg ikke lade være med at gøre fuldstændig klart, at der ingen hemmelig aftale er.
Jeg håber, at jeg nu har sagt det så klart, at jeg ikke skal høre det her i de næste 2 år.
Det er meget, meget enkelt: Vi vil ikke ændre i reglerne for at opnå asyl i Danmark.
Én ting, som har rystet mig, og som jeg egentlig også tror har rystet gruppemedlemmer helt ind i Venstre og De Konservative, er, at man har fundet sig i, at Dansk Folkeparti har skullet bestemme, hvordan vi behandler asylansøgere, som er i Danmark.
Er det rimeligt at bruge år på at nedbryde mennesker, når vi nu ved, at vi, hvis de fik lov til at bo uden for asylcentrene, fik arbejde, uddannelse, blev hele mennesker, så ville have en situation, hvor vi kunne være sikre på, at de mennesker, vi sender hjem, rent faktisk ikke er nedbrudte mennesker, men mennesker, som vi har bidraget til at bygge op?
Det synes vi er en anstændig politik, og jeg tror desværre også, at jeg er enig med mange borgerlige vælgere i, at det havde været det mest anstændige at gøre over for de irakiske asylansøgere.
Bent Bøgsted (DF), 2009-10-08:
Nu har fru Helle Thorning-Schmidt fortalt en hel del om skatteoplægget, og at der skal sættes gang i hjulene udeomkring.
Der er noget, jeg ikke forstår, og som jeg tror rigtig mange andre heller ikke forstår.
Der står i skatteoplægget, at fru Helle Thorning-Schmidt vil lægge en afgift på 1,1 mia. kr. på landbruget.
Virksomhederne bliver pålagt afgifter og højere beskatning.
Hvordan forventer fru Helle Thorning-Schmidt at det skulle generere nogle arbejdspladser?
Vi ved, at landbruget i sig selv er hårdt ramt og hårdt presset, og de genererer omkring 120.000 arbejdspladser i Danmark.
Hvordan forventer fru Thorning-Schmidt at der skulle skabes flere arbejdspladser ved at lægge yderligere afgifter og skatter på?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Landbruget har fået enorme skattelettelser med den her regering.
Man kan virkelig tale om, at man har forkælet dem, man holder meget af, med regeringens enorme skattelettelser til landbruget.
De tider er kommet, hvor vi er nødt til at bede landbruget, når de har råd igen, om at betale lidt mere.
Det beder vi dem om, og pengene går selvfølgelig også til den omfordeling, som jeg egentlig troede Dansk Folkeparti også var optaget af.
Jeg kan jo spørge tilbage: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti har accepteret en skattereform, som belønner de allermest velhavende i vores samfund, og som ikke giver noget som helst, der kan bruges, til helt almindelige pensionister.
Hvordan kan man gå ind i det lokale, og hvordan kan man gå ud af det lokale og være tilfreds med sig selv, når man dybest set har lavet danmarkshistoriens skæveste skattereform?
Bent Bøgsted (DF), 2009-10-08:
Jamen det er jo det typiske svar, som vi har hørt hele dagen, og fru Helle Thorning-Schmidt snakker udenom.
Det, det drejer sig om, er, at landbruget genererer ca. 120.000 arbejdspladser plus/minus et par stykker.
Hvordan kan fru Helle Thorning-Schmidt, når man lægger flere afgifter på landbruget, forvente, at det så stadig væk skulle kunne generere 120.000, og at vi ikke lukker landbruget?
Jeg ved også godt, der er nogle, der ønsker, at vi lukker landbruget, og jeg ved, at der er nogle i de socialdemokratiske fagforeninger, der siger, at de arbejdsgivere bare skal betale, ellers kan de ikke få deres arbejde lavet.
Hvis det er den situation, der opstår, lukker vi jo landbruget, og så lukker vi 120.000 arbejdspladser.
Det er det, landbruget genererer.
Og man skaber ikke arbejdspladser ved at lægge flere afgifter og skatter på de virksomheder, der skal skabe arbejdspladser.
Det burde fru Helle Thorning-Schmidt efterhånden have indset.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Nu skal man tale pænt her fra Folketingets talerstol.
Der er masser af mennesker, som vil få stor fordel af Socialdemokraternes skatteudspil, f.eks. de pensionister, som vil få 5.000 kr. mere om året, f.eks. alle de almindelige lønmodtagere, som vil få et højere beskæftigelsesfradrag.
Og der er masser, der vil få fordel af, at vi nu kan sætte fokus på forebyggelse og den kræftbehandling, som regeringen systematisk har forsømt i 8 år.
Så der er enormt mange fordele for hver enkelt borger, men sig det dog, som det er.
Sig, at I ikke vil forandre Danmark.
Sig, at I er ligeglade med, at det fungerer dårligt på vores hospitaler, at det fungerer dårligt i vores skoler.
Sig det, som det er.
Vi er ikke ligeglade, og derfor har vi lagt en plan frem for, hvordan vi vil forandre Danmark.
Søren Pind (V), 2009-10-08:
Det skuffer mig egentlig at skulle sige det, men jeg må konstatere, at fru Helle Thorning-Schmidt har overhalet både fru Mette Frederiksen og fru Johanne Schmidt-Nielsen venstre om.
Fru Helle Thorning-Schmidt fremfører fra Folketingets talerstol følgende: Regeringen har besluttet sig for at nedbryde mennesker.
For mig betegner det et nyt lavpunkt i dansk politik, og det frister mig egentlig lidt til at tilbyde fru Helle Thorning-Schmidt en handel, nemlig at hvis fru Helle Thorning-Schmidt ville holde op med at lyve om regeringens politik, så kunne det være, at jeg ville overveje at holde op med at fortælle sandheden om Socialdemokraternes.
Men jeg tror dog alligevel, at vi trænger til en uddybning, nemlig: Hvad går den ikkehemmelige aftale med Det Radikale Venstre ud på, som fru Helle Thorning-Schmidt er blevet spurgt om adskillige gange?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Skal jeg forstå denne debat sådan, at Venstre nu og hele vejen frem til valgkampen har tænkt sig at tale om en hemmelig aftale mellem Socialdemokraterne og De Radikale?
Er det det, der er den store strategi for at vinde næste gang?
Så bliver der i hvert fald god lejlighed til at anklage Venstre for at lyve.
For der eksisterer ikke en sådan aftale, og jeg må efterhånden bede Venstre om at dokumentere, at det skulle være tilfældet.
Jeg synes, det er fuldstændig urimeligt over for vælgerne, at de skal høre på den slags løgne i Folketingssalen.
Der findes ikke sådan en aftale, og jeg må bede Venstre og hr. Søren Pind om at dokumentere det, hvis man bliver ved med at påstå det.
Søren Pind (V), 2009-10-08:
Det glæder mig, at fru Helle Thorning-Schmidt har sagt det så klart, for så får vi jo lejlighed til at spørge fru Margrethe Vestager lidt senere, hvilken aftale det er, hun sigter til.
Må jeg så spørge fru Helle Thorning-Schmidt om noget.
På Socialdemokraternes kongres meddelte hun den måbende omverden følgende: Vi skal ikke føre den samme udlændingepolitik som Lars Løkke Rasmussen og Pia Kjærsgaard, så langtfra.
Men hvis udlændingepolitik er det så, man skal føre?
Er det hr. Mogens Lykketofts?
Er det Poul Nyrup Rasmussens?
Altså, skal vi kende træet på dets frugter?
Eller hvordan hænger det sammen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er egentlig ganske glad for, at hr. Søren Pind ikke fremturer med den løgn om den hemmelige aftale, og det må jo betyde, at han har fortrudt det, han har sagt.
Er der forskel på den udlændingepolitik, som regeringen og Dansk Folkeparti vil føre, og den, vi vil føre?
Ja, det er der bestemt.
Vi vil afskaffe starthjælpen, og vi vil afskaffe kontanthjælpsloftet, noget, der virkelig vil kunne mærkes af mange mennesker med indvandrerbaggrund.
Vi vil have mere boligsocialt arbejde, noget, der virkelig vil kunne mærkes af mennesker med indvandrerbaggrund.
Vi vil sikre, at integrationen kommer til at virke.
Er der forskel i forhold til asylpolitikken?
Ja, det er der også, for vi vil sikre, at mennesker, der søger asyl i Danmark og er nødt til at opholde sig her i mere end 6 måneder, får mulighed for at bo og arbejde uden for asylcentrene, for vi tror, at den bedste måde er at bygge mennesker op frem for at bryde dem ned.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-10-08:
Tak for det.
Jeg vil sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at jeg sådan set har brugt dagen på at sidde og lytte – også til den seneste debat – og blive klogere.
Og jeg vil sådan set sige, at jeg synes, det er lykkedes.
Altså, jeg er nu ved at tage ordene fra fru Helle Thorning-Schmidt til indtægt nået frem til den konklusion, at det skal være dyrere at være dansker.
Det skal være dyrere på den ene eller anden måde: Vi skal nok ramme jer.
Der findes forskellige måder, og dem har jeg så hørt beskrevet i løbet af i dag, men det overrasker mig bare; jeg kan bare ikke forstå det.
Hvorfor er det sådan, at det skal være dyrere at være dansker?
Hvorfor er det sådan, at det skal være de svageste indkomster, der skal lægge ryg til det her?
Hvorfor er det sådan, at det er de svage, der skal miste deres sundhedsforsikringer?
Hvorfor er det sådan, at det bliver dyrere at gå på arbejde?
Jeg forstår det bare ikke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Nu var det så ikke de svageste skuldre, vi skulle høre om før som det største kritikpunkt.
Det var millionærskatten og selskabsskatten, som vil ramme den finansielle sektor.
Så der er altså lidt forskel på, hvordan man ser vores skatteudspil.
Vi vil gerne forandre Danmark.
Vi vil gerne forandre Danmark, så vi får et grønnere Danmark – et Danmark, hvor vi er sundere og bedre uddannede, og et Danmark, som er mere retfærdigt.
Og man kan jo godt som Venstre sidde og sige: Vi vil ikke forandre Danmark, det skal være, lige præcis som det er nu.
Vi er tilfredse med, at der er færre, der tager en ungdomsuddannelse.
Man kan da sagtens sidde og sige: Vi er mægtig tilfredse.
Men vi er ikke tilfredse.
En anden måde at forandre Danmark på er, at det skal være dyrere at købe de usunde ting som f.eks. smøgerne, og pengene skal gå direkte til, at vi forebygger, og til den kræftbehandling, som man desværre også får brug for, hvis man ryger for meget.
Hans Christian Schmidt (V), 2009-10-08:
Jeg kunne konstatere, at vi sikkert kommer fra forskellige dele af landet, og det er fair nok.
Men der, hvor jeg kommer fra, er man f.eks. ikke millionær, hvis man er dagpengemodtager med en årsindkomst på 188.000 kr.
Man er heller ikke millionær, når man er lønmodtager med en årsindkomst på 225.000 kr.
Det kan jeg bare sige: Sådan opleves det i hvert fald ikke ude i landet.
Derfor vil jeg kun sige, at jeg overraskes over, at det, man kalder »Fair Forandring«, betyder, at man skal af med flere penge, end man havde inden »Fair Forandring«.
Jeg kan godt forstå, at man skal bruge mange ord.
Det kan jeg helt forstå, det behøver fru Helle Thorning-Schmidt ikke at forklare mig.
Jeg ville også skulle bruge mange ord på sådan en dårlig sag.
Så enkel tror jeg at verden er, og jeg kan kun konstatere, at alle kommer til at betale ekstra som følge af »Fair Forandring«.
Gad vide, om det ikke er, som det plejer at være: at der er nogle, der tager sig det betalt.
Jeg tror, at man som skatteborger skal indstille sig på, at man kommer til at betale for det.
Og det er jeg faktisk lidt ked af, men jeg har ikke kunnet få et svar på, hvorfor det lige skulle være de svageste, men det konstaterer jeg at det er.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2009-10-08:
Jeg er nødt til at minde ordføreren og andre om, at de selskabsskatter, vi gerne vil indføre, ikke vil betyde, at Danmark på nogen måde vil blive skatteførende i Europa.
Så inden man nu får sagt til 120.000 mennesker, at de skal være nervøse for deres arbejdspladser, ville jeg besinde mig.
For det her handler om, at danske selskaber, dansk erhverv, primært faktisk den finansielle sektor, bliver nødt til at betale lidt mere for, at vi kan sikre, at de unge får en uddannelse.
For det er Danmarks råstof, det er det, vi skal leve af fremover, og det er det, vi har sagt meget præcist.
Vi vil lave en selskabsskattereform, og nogle af pengene skal bruges til klimainvesteringer, nogle af pengene skal bruges til, at vi får en næste årgang, der er bedre uddannet end den, vi har nu.
Jeg skal starte med at kvittere.
Jeg er også meget glad for at se fru Pia Kjærsgaard i salen.
Jeg tror også, at der har været visse debatter, hvor fru Pia Kjærsgaard ikke har været til stede, fordi hun har været på en af sine mange rejser.
Så det er også dejligt at se fru Pia Kjærsgaard i salen i dag.
I forhold til nedsættelse af den kriminelle lavalder må jeg bare sige, at det undrer mig meget, at det nu er bekymring for børnene, vi taler om her.
Sådan har jeg egentlig ikke opfattet det.
Jeg må sige meget klart og tydeligt, at jeg synes, at det er en rædselsfuld skik, når man i banderne tvinger de små til at begå kriminalitet, fordi man så selv slipper for straf.
Og jeg må sige, at jeg er meget bekymret for, at det nu skal foregå for børn, der er under 14 år.
Det er altså 13-årige, som muligvis vil blive tvunget ud i kriminalitet af børn, der er lidt ældre.
Også derfor er jeg bekymret for den kriminelle lavalder.
Jeg kan ikke forstå, at det ikke gør indtryk – jo, måske kan jeg godt forstå, at det ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti – på De Konservative, når fængselsbetjentene siger, at de simpelt hen ikke er uddannet til den her opgave.
De ikke uddannet til at varetage, at børn ligger i cellerne og græder, fordi de skal være i fængsel.
Hvordan er det sket, at De Konservative har kunnet ændre holdning til det her spørgsmål og nu går ind for at sætte 8.-klasses-børn i fængsel?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Velkommen som ordfører.
Det er jo en fornøjelse at se Socialdemokratiets formand på talerstolen ved en af de store debatter.
Det sker ikke så tit, så det må vi andre jo benytte os lidt af.
Jeg vil godt forholde mig lidt til fru Helle Thorning-Schmidts udsagn om nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Først og fremmest må jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, at en nedsættelse af den kriminelle lavalder vil være af stor betydning i det kriminelle miljø, i forhold til at der er større børn i bander, som udnytter, at den kriminelle lavalder i dag er 15 år, og gør brug af nogle mindre, som skal smutte ind under den grænse.
Men det, som jeg også synes er meget, meget væsentligt, og som jeg ikke rigtig kan forstå, at fru Helle Thorning-Schmidt ikke har en holdning til – ikke noget med taktik, men holdninger, fordi det er nu godt i politik, ikke altid de der taktiske overvejelser, som Socialdemokratiet konstant har om forskellige ting – er jo, at større børn, altså dem i 9. klasse og over den kriminelle lavalder, kun kan frihedsberøves i 24 timer, hvis en dommer siger det ud fra det, som politiet mener at der er på dem.
Det, der jo også sker efterfølgende, er, at de har den rettighed, at der er en dommer til stede.
Mindre børn, altså dem i 8. klasse, kan frihedsberøves, hvis politi og sociale myndigheder har en mistanke.
Det kan de sådan set gøre uhæmmet, men børnene har ingen rettigheder.
Den del synes jeg også at Socialdemokratiet burde forholde sig til, altså at der kommer det, som regeringen kalder ungedommere, vi har kaldt det ungdomsdomstole.
Det synes jeg faktisk også er meget, meget væsentligt i den her debat.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-10-08:
Jeg mener bestemt, at jeg hørte ordføreren bruge vendingen, at vi har en velfungerende økonomi.
Så er det, jeg har et spørgsmål med baggrund i, at BNP i det første halvår er faldet med 5,3 pct., og at en ny prognose viser, at vi nu har over 90 mia. kr. i underskud på statsfinanserne.
Hvor er det så henne, at ordføreren ser disse lysglimt i forhold til, at det går godt med dansk økonomi, og at det er en velfungerende økonomi?
Så er der det andet, jeg vil spørge ordføreren om.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at arbejdsløsheden er begrænset i øjeblikket.
Det er jo et spændende begreb: Hvad er begrænset?
Så vil jeg høre: Har ordføreren eller hans parti eller for den sags skyld regeringen nogen som helst planer om og forestillinger om, hvor langt ledigheden skal op, før den ikke er begrænset længere, og at man har tænkt sig at gøre et eller andet?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Når jeg laver en vurdering af dansk økonomi, synes jeg, at vi jo har en situation, hvor vi har en grundlæggende struktur, som er langt sundere end i mange af de lande, der omgiver os.
Når man laver den slags sammenligninger, skal man jo sammenligne med andre lande, og der står vi godt.
Det er klart, at jeg godt ved, at man i Socialdemokratiet ofte ser Danmark som en isoleret ø, og det er jo også derfor, at man mener, at man kan foreslå højere selskabsskatter, uden at det får nogen betydning.
Jeg undrer mig også over, at jeg fra Socialdemokratiets politiske ordfører skal høre, at man er bekymret over gældsætningen, når det eneste, vi kan høre blive gentaget som af en papegøje fra dag til dag, er, at der skal bruges 36 mia. kr. ekstra.
Hvis man er bekymret for gældsætningen, kan jeg ikke forstå, at man vil bruge 36 mia. kr. oveni, for enhver krone, vi bruger i 2010, er jo lånte midler.
Så jeg tror ikke, at Socialdemokraterne er helt så bekymrede, som de giver udtryk for.
Så er der det i forhold til ledigheden.
Jamen ledigheden er stigende, og det synes jeg er bekymrende.
Men fakta er altså, at vi lige nu har en ledighed, som er 68.000 personer lavere, end den var i 2003, og derfor skal man jo også have det med i en sammenhæng.
Ja, ledigheden er beklageligvis stigende, men den er stadig væk inden for en ...
Henrik Sass Larsen (S), 2009-10-08:
Se, problemet med regeringens økonomiske politik er jo følgende: Man har baseret sig på en økonomisk strategi, hvor man har sagt, at nu skal vi sætte gang i privatforbruget, for så får vi væksten til at køre i den rigtige retning igen.
Det har man gjort ved at lempe i forhold til at udbetale SP-midler, og det gør man også næste år i forhold til at give skattelettelser.
Efter man har udbetalt SP-midler, er det private forbrug faldet, det er faldet.
Det er jo en total fiasko for hele regeringens økonomiske politik.
Man kunne have valgt at gå en anden vej, nemlig at have lavet målrettede investeringer, som havde fyldt ordrebøgerne op derude.
Men det har man afvist.
Det er derfor, jeg spørger ordføreren: Hvor lang tid skal man stå og stirre på, at ens egen økonomiske politik ikke virker, førend man sadler om og begynder at lave målrettede investeringer, sådan at vi kan få ordrebøgerne fyldt op ude hos de små virksomheder?
Det er jo det, der er interessant.
Jeg vil også gerne have svar
på: Hvor langt skal den ledighed op, før man ikke lige vil relativere den i forhold til noget, der engang skete?
Hvor langt skal ledigheden op?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Vi har ikke noget mål om en høj ledighed, selvfølgelig har vi ikke det.
Derfor har vi også taget en lang række initiativer.
Det er bare ikke korrekt, at regeringen kun satser på at stimulere det private forbrug; vi har brugt hele værktøjskassen, fordi vi synes, det er vigtigt både at stimulere og øge det offentlige forbrug, og det kan man se i finansloven for 2010, som bliver den mest ekspansive finanslov siden engang i 1960'erne.
Men det er rigtigt, at vi også giver flere penge til de private husholdninger.
Og jeg synes, det er en underlig argumentation at komme med, at når man har givet danskerne deres egne penge, altså SP-midlerne, så at sige, at hvis ikke alle midlerne bliver brugt her og nu til at give tryghed, til at afvikle gæld, men til at konsolidere den private husholdning, ja, så er det spildte kroner.
Man skal altså være socialdemokrat for at følge den logik: det at give danskerne deres egne penge og sige, at hvis de ikke bruger dem omgående, er de uansvarlige, og at pengene så er brugt forkert.
Vi er ikke enige om alt.
Ole Sohn (SF), 2009-10-08:
Man skal altid være flink og også anerkende, når der skal gives ros.
Jeg vil gerne rose ordføreren for at erkende den formåen, man nu har, for jeg synes i virkeligheden, at bemærkningen om, at vi gør, hvad vi kan, er meget rammende for regeringens politik.
For et par måneder siden fremsatte man et finanslovforslag, hvor man sagde, at vi har 85 mia. kr. i underskud næste år.
2 måneder senere sagde man: Nej, det bliver 90 mia. kr.
Man laver skattelettelser næste år, som skal lånefinansieres.
Og det, der er det værste, er, at de værktøjer, man har brugt, ikke virker.
Forbruget er faldet, men regeringen sagde: Vi giver skattelettelser i 2009 og udbetaler det, man har på sin SP-konto, for at stimulere det private forbrug.
Nu er pengene udbetalt, og forbruget falder.
Hvornår erkender man, at de virkemidler, man har taget i brug, ikke duer?
Jeg tror i virkeligheden, at svaret ligger i bemærkningen: Vi gør, hvad vi kan.
Det er bare ikke godt nok.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg er meget enig i hr. Simon Emil Ammitzbølls analyse af, at vi bliver nødt til at gøre noget for at sikre væksten i fremtiden.
Jeg ser sådan på det, at debatten allerede er gået i gang, og jeg ser sådan på det, at man, som jeg sagde før, skal gøde jorden; folk skal føle sig trygge ved det, vi laver herinde.
Nu har Arbejdsmarkedskommissionen afleveret deres rapport.
Deres forslag er velkendte.
De bliver diskuteret, og vi diskuterer reformer i dag, og så håber jeg da, at man langsomt vænner folk til, at det altså bliver en realitet, at vi kommer til at lave om på nogle strukturelle ting på arbejdsmarkedet for netop at fastholde nogle og få nogle ind, som måske ellers ville gå derhjemme, tiltrække udenlandsk arbejdskraft osv.
Der er behov for den diskussion, det er jeg fuldstændig enig i.
Ole Sohn (SF), 2009-10-08:
Hvori ligger trygheden for den enkelte familie, ved at regeringen og Dansk Folkeparti gældsætter landet for at give skattelettelser?
Man gældsætter landet for at give skattelettelser.
Hvori er trygheden for den enkelte familie?
Hvad er det da for en udmelding at komme med?
Ville det ikke skabe større tryghed for den enkelte familie, hvis regeringen erkendte, at det, der er behov for, er at skabe job – job, så folk ikke bliver arbejdsløse.
Heri ligger trygheden for den enkelte og ikke i, at man giver de bedst stillede skattelettelser, som kan bruges alle mulige andre steder end i Danmark.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg vil gerne gentage, at jeg synes, det har været godt, at regeringen har vedtaget et forslag om, at danskerne kunne få deres egne penge tilbage i form af SP-midlerne.
Men når der bliver sagt, at regeringens skatteudspil ikke er finansieret, og at det gældsætter landet, er det simpelt hen ikke korrekt.
Regeringens skatteudspil er fuldt finansieret.
Jeg anerkender, at vi i starten sørger for, at der bliver givet skattelettelser, og så bliver det fuldt finansieret over en årrække.
Så regeringens skattereform er fuldt finansieret.
Morten Østergaard (RV), 2009-10-08:
Der er jo ingen tvivl om, at der er en uenighed om, hvad der er det rigtige at gøre for dansk økonomi på kort sigt, og det, der så er spørgsmålet, er jo et eller andet sted den troværdighed, hvormed regeringen fremfører sine synspunkter og oppositionen sine.
Nu har regeringen så seks gange i træk– jeg tror, det var Børsen, der opregnede det – måttet nedjustere sine skøn for og forventninger til, hvordan det går med dansk økonomi.
Senest er man fra Finansministeriets side gået fra i august at vurdere en negativ vækst i år på 3 pct. til en på nu 4 pct.
Det er faktisk kun Irland og Baltikum, der nu er ringere stillet end Danmark i forhold til recession.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Peter Christensen: Går det ikke utrolig dårligt, når regeringen skal vurdere den nuværende økonomiske situation, når den hele tiden og gentagne gange undervurderer recessionens omfang?
Vi kunne forstå på statsministerens tale i tirsdags, at man nu forventer lyspunkter.
Men er det ikke det her med de krydsede fingres politik, hvor man altså krydser fingrene og håber på bedre tider, men man handler ikke?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Men det er jo bare ikke korrekt, at vi ikke handler.
Jeg har under debatten her allerede nævnt hele paletten af initiativer, der er blevet taget.
Men summen af alle de initiativer er også, at vi har den største vækst i offentlige investeringer, vi har set siden 1960'erne.
Vi får en stor realindkomstfremgang i 2010 på grund af skattelettelserne.
Vi ser en finanslov, som er meget ekspansiv.
Det er faktisk en af de mest ekspansive, når man sammenligner med landene omkring os, ja, for den sags skyld også USA.
Der er jo nogle grunde til, at vi fremsætter en finanslov, med hvilken vi bruger rigtig mange penge.
Det er fornuft.