Naser Khader (KF), 2010-02-02:
Det var diskrimination.
Jeg vil lige starte med at understrege Det Konservative Folkepartis holdning til burka og niqab.
Vi fastholder, at burka og niqab er kvindeundertrykkende.
Burka og niqab er mere politiske symboler end religiøse symboler.
Burka og niqab er noget, der blev meget in blandt islamisterne, da Taleban overtog magten i Afghanistan.
Principielt er vi imod burka og niqab, og vi kunne egentlig godt tænke os en verden uden burka og niqab, for det er kvindeundertrykkende.
Det er kun kvinderne, der bliver tvunget til at bære burka og niqab.
Nogle vælger det frivilligt, men flertallet bliver tvunget til det.
Det andet principielle, vi gerne vil understrege, er, at i et åbent demokratisk samfund som det danske er det vigtigt, at vi kan sætte ansigt på hinanden og se hinanden i øjnene, når vi kommunikerer.
Det her handler om at kunne få sat ansigt på vores medborgere.
Helt konkret synes vi også, det er et problem, hvis små børn skulle være udsat for at blive undervist af kvinder, der bærer burka og niqab i folkeskolen.
Børnene har ret til at få sat ansigt på deres lærere.
Det er også et problem, hvis sagsbehandlere, der har med bistandsklienter at gøre på socialkontorer, bærer burka og niqab.
Klienterne har ret til at få sat ansigt på deres sagsbehandlere.
Så der er også nogle konkrete problemer med at bære burka og niqab.
I august måned sidste år foreslog vi et generelt forbud mod burka og niqab i det offentlige rum, men siden har juristerne i Justitsministeriet været ude og sige, at hvis vi forbyder det generelt, så vil det være i konflikt med grundloven.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi som folkevalgte er meget opmærksomme på, hvad det er, vi gør, og om det kan være i konflikt med grundloven.
Vi har alle sammen skrevet under på, at vi vil overholde grundloven.
Jeg ville godt have stemt for forslaget, hvis det ikke var i konflikt med grundloven, men nu har juristerne sagt, at det er i konflikt med grundloven, og jeg kan så altså ikke stemme for noget, der er i konflikt med grundloven.
Siden vi satte debatten i gang i august måned sidste år, har regeringen nedsat en burkaarbejdsgruppe, og nogle forskere er kommet med en rapport, som er meget kritisabel.
Det vil jeg gerne holde fast i.
Jeg synes, at den måde, man er nået frem til de tal på, er meget, meget kritisabel, det har jeg sagt mange gange.
Der har også floreret et tal, der hedder tre, og som slet ikke er nævnt i rapporten, men er noget, som blev nævnt af en af forfatterne til selve rapporten.
En er en for meget, og der skal bare en person til at skabe en principiel sag.
Sidste uge kom regeringens burkaarbejdsgruppe med et udspil, som jeg synes er udmærket.
Jeg synes, vi er landet et rigtig godt sted.
Det første, man siger i det udspil, er, at vi vil skærpe straffen for tvang i forbindelse med burka og niqab, det vil sige, at hvis nogle tvinger kvinder til at bære burka og niqab, så kan de risikere op mod 4 års fængsel.
Tidligere var det kun 2 år.
Det synes jeg også er fremragende.
Og så er der kommet en række andre initiativer.
Bl.a. kan skoler, gymnasier, universiteter og andre undervisningsinstitutioner med fuld ret stille krav til lærere og elever om, at de skal have et synligt ansigt, så kommunikationen i undervisningen og ved eksamener kan foregå åbent, uhindret og ligeværdigt.
Offentlige arbejdsgivere kan med fuld ret stille krav til deres ansatte om, at deres ansigt skal være synligt.
Der påhviler offentligt ansatte en særlig forpligtelse, idet borgerne altid må kunne forvente, at de kan se ansigtet på f.eks. deres hjemmehjælper, deres sagsbehandler, deres lærer eller pædagog, så borgerens kommunikation med det offentlige kan foregå åbent, uhindret og ligeværdigt.
Privatansatte kan med fuld ret mødes med krav om, at både kolleger, kunder og samarbejdspartnere kan se deres ansigt.
Offentlige sagsbehandlere kan med fuld ret forlange, at en kvinde fjerner den ansigtstildækkende beklædning, når hendes sag skal drøftes.
Det vil gælde i de mange sager, hvor en vurdering af kvindens reaktion og troværdighed kan have betydning for sagens udfald.
Både offentlige myndigheder og private virksomheder kan med fuld ret kræve, at en kvinde fjerner burkaen eller niqaben, hvis det er nødvendigt for at foretage en sikker identifikation, f.eks. i forbindelse med ind- eller udrejse af landet eller i forbindelse med brug af månedskort i tog og busser.
For som det hedder: Et retssamfund er kendetegnet ved, at alle er lige for loven, og kvinder, hvis ansigt er dækket til med burka eller niqab, har naturligvis ikke en særstilling i forhold til lovgivningskrav.
Så jeg synes alt i alt, at det udspil, som regeringens burkaudvalg er kommet med, er udmærket, i forhold til da vi startede debatten i august måned sidste år.
Jeg mener, at Danmark efter det udspil er blevet et foregangsland.
I de andre lande, Frankrig, Norge, Belgien, Holland og Italien, diskuterer man det, men vi handler, og jeg mener faktisk, at vi er landet et rigtig godt sted, for man skal huske på, at man ikke kan forbyde burka og niqab generelt, det vil være i konflikt med grundloven.
Men det, vi er landet på, synes jeg er fremragende, og bl.a. derfor kan vi ikke stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Det ville være i konflikt med grundloven, hvis vi gjorde det.