runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jeg deler til fulde Maria Reumert Gjerdings analyse af, at vi her har at gøre med et problem, som er skabt af fortidens synder.
Og jeg deler også bekymringen om mere ekstremt vejr på baggrund af klimaforandringerne.
Så vi er i Socialdemokratiet helt sikkert også bekymrede for, at der kan ske noget mere.
Men vi har gjort noget i 2006 ved at lave spunsvæg og membran osv. – alle de her forskellige ting og sager.
Når vi har sat det arbejde i gang, der skal munde ud i, at der skal være en ny forhandling omkring 2018-19, samtidig med at der bliver holdt løbende øje med det,
Vi ser gerne en løsning, og vi vil også gerne igen anbefale, at man finder en løsning, som der er flere, der bidrager til, fordi man i hvert fald som minimum har et moralsk ansvar, fordi man ikke var klogere dengang.
Det var fuldstændig vanvittigt at lægge så mange tons kviksølv og pesticidrester osv. ud i en klitgryde ude ved Vesterhavet.
Vi er helt enige i problemstillingen, men vi vil gerne afvente det arbejde, der er sat i gang.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Problemet er, at der går år og år, og at vi risikerer, at den ekstreme vejrhændelse rammer, som får det her til at kollapse.
Og det kan være umuligt at forudse, uanset alle de risikoanalyser, der ligger.
Det kan være umuligt at forudse, at det vil ske, og konsekvenserne, hvis de her tons gift slipper ud i vores havmiljø, er – og det håber jeg at ordføreren kan give mig ret i – katastrofale.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
SF har rejst forespørgselsdebatten i dag, i håb om at Folketinget vil komme Vesterhavet og havmiljøet til hjælp.
Vi mener, at staten skal bidrage økonomisk med at løse opgaven med Høfde 42.
Høfde 42 lyder måske en lille smule teknisk, men alle os, der begiver os til Vesterhavet hvert eneste år for at nyde det, eller de mange vestjyder, der lever ved Vesterhavet, ved, hvor vigtigt Vesterhavet er.
Derfor er det så afgørende, at vi får løst problemet med Høfde 42.
Haster det mere, end det tidligere har gjort?
Ja, det gør det bestemt.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at de sidste meget store storme, vi har set, bl.a. stormen Bodil og andre 100-årsstorme, har haft konsekvenser for Høfde 42.
Jeg ved, at der er mange vestjyder, der har skrevet til Folketinget og har sendt billeder af, hvad situationen er ved høfde 42, og derfor synes jeg, at det er lidt afgørende, at vi får sat fokus på, hvor tæt vi er på, at Høfde 42 faktisk kan havne i havet ved næste storm.
Jeg stod i går aftes ude ved høfde 42, og der, hvor Miljøministeriet jo siger, at der er 32 m fra kanten af depotet og ud til vandet, må jeg bare erkende, at der i hvert fald ikke er tale om det, eftersom vandet var oppe ved depotets kant og på vej rundt om depotet.
Det er derfor, vi er nødt til at have diskussionen i dag.
Det er derfor, vi ønsker forespørgselsdebatten.
Vi mener ikke kun, det her er vestjydernes problem.
Vi mener, at det er hele Danmarks problem, og at vi har et fælles ansvar for det.
Det har vi også, fordi staten selv har bidraget til giften på grunden, og derfor bliver staten også nødt til at bidrage, hvis vi skal hylde princippet om, at forureneren betaler.
Så jeg ser frem til en forespørgselsdebat.
Jeg glæder mig til at høre, hvad de forskellige partier har tænkt sig at sige, for jeg har noteret mig, at samtlige partier har været ude, i hvert fald lokalt, og støtte, at staten skal bidrage til en oprensning af grunden, altså af Høfde 42.
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Det er jo også derfor, vi har gjort noget.
Og det er også derfor, vi siger: Jamen lad os nu få den her forhandling og få de undersøgelser bragt i spil, så vi kan se, hvordan det er.
For vi skal jo ikke behandle det her område anderledes end alle mulige andre – det danner også præcedens osv.
I Socialdemokratiet løber vi ikke fra de aftaler, vi selv har været med til at lave, men vi deler synspunktet om, at det kan have meget, meget alvorlige konsekvenser.
Derfor er vi også på vagt hele tiden, og skulle der ske noget, får vi indikationer af, at der sker noget, så vil vi selvfølgelig også presse på for at få en hurtigere løsning end den, der er lagt op til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Jeg noterer mig, at hr. Bjarne Laustsen henviser til, at Høfde 42-depotet er regionens ansvar, jævnfør jordforureningsloven, og det gør ministeren jo også – fair nok.
Men hvis man noterer sig de svar, som ministeren har sendt over før forespørgselsdebatten i dag, så understreger ministeren også, at hvis man bliver ramt økonomisk som fisker eller lokalbeboer i området eller inde i Limfjorden efter en kollaps af depotet, kan regionen ikke gøres økonomisk ansvarlig.
Så kan regionen ikke gøres økonomisk ansvarlig.
Det er, på trods af at vi lige har peget på regionen som dem, der har ansvaret.
Så i virkeligheden må det være staten, der er økonomisk ansvarlig, når fiskerne eller lokalbeboerne kommer i klemme.
Bør vi derfor ikke få det her til at hænge lidt bedre sammen og udvise lidt rettidig omhu, så det ikke bliver fiskeren og lokalbeboeren, der i virkeligheden kan risikere at komme til at sidde med regningen?
Det hænger jo ikke sammen, at man kan være økonomisk ansvarlig på det ene punkt, men at man ikke er det på det andet punkt.
Kan Socialdemokraterne ikke være enig med SF i, at det bliver vi nødt til at få boret ud yderligere, så det ikke ender med, at fiskerne og lokalbeboerne står uden nogen, der i virkeligheden kan kompensere dem for nogle meget voldsomme skader?
Christian Poll (ALT), 2016-03-03:
Nu er det her jo en af de allerstørste forureninger, vi har.
Jeg kan være meget bekymret for, at når det her område indgår i en prioritering sammen med alle de andre grunde, som der også skal ryddes op på, kan det blive flyttet mange, mange år ud i fremtiden.
Er det ikke en bekymring, ordføreren deler?
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jo, men når vi har de analyser inde, ved vi også, i hvilken prioriteret rækkefølge vi skal gå i gang.
Og jeg vil tro, at det her ligger helt i top, så det er ikke i årtier, at det skal vente.
Jeg mener, at det med at tage analyserne ind sådan set bare er et spørgsmål om respekt for de aftaler, man laver, og det er derfor, at vi har det synspunkt, som vi har i dag.
De aftaler, vi laver, står vi ved i Socialdemokratiet.
Det er både, når vi er i regering, og når vi er i opposition.
Sådan må det være.
Kommer der en ekstraordinær situation, er det, at jeg siger, at vi er parate til at rykke på det.
Det er der heldigvis noget der tyder på at der ikke gør.
Derfor følger vi de spilleregler, som vi har aftalt sammen, og så er vi parate til at kigge på det, for jeg deler fuldt ud den analyse, at hvis der går hul og hvis der sker noget, skal vi gøre noget.
Jeg blev færdig, men jeg er klar til at svare på flere spørgsmål.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-03:
Jeg har bemærket, at regionsformand Bent Hansen ved flere lejligheder har sagt, at regionen meget gerne vil påtage sig et ansvar for at løse opgaven, og tilbage i april måned sidste år udtalte Bent Hansen, at regionen ville være i stand til at finde 125 mio. kr., men at man i øvrigt ikke ville kunne løfte den økonomiske byrde alene.
Er ordføreren enig i, at regionen ikke på noget tidspunkt selv vil være i stand til at løfte den økonomiske byrde, og at det derfor er nødvendigt for staten at træde til med midler, hvis problemet skal løses?
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jeg har ikke lige talt pengene i pengekassen i Region Midtjylland, men når Bent Hansen siger, at man ikke er i stand til at løfte hele opgaven alene, så tror jeg ham gerne, for jeg ved, at man er spændt hårdt for.
I hele den konstruktion, der er for ejerskab osv., har vi jo bare måttet notere, at Folketinget ikke kan pålægge investorer at sørge for, at de andre 125 mio. kr. kommer.
Jeg tror, at vi ville være nået længere i den her sag, hvis det var sådan, at man kunne finde en fælles økonomi, hvormed man var i stand til at løse problemet.
Det er jo derfor, vi står i den situation.
Så jeg deler helt synspunktet om, at det er problematisk for regionen at finde pengene alene, og derfor vil jeg endnu en gang gerne appellere til, at de andre, især ejerne, der har et moralsk ansvar her, finder det resterende beløb.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-03:
Der er jo blevet appelleret ganske meget til de tidligere ejere.
Jeg tror, at der i salen er en bred enighed om, at det er helt urimeligt, at den nuværende ejer, Cheminova, slipper for at tage sin andel af ansvaret, som jo absolut er hovedansvaret, selv om staten, som det er blevet nævnt, også har et ansvar.
Nu hører jeg, at ordføreren mener, at sagen kan vente med at få en afgørelse indtil 2019.
Jeg tænker, at vi i 2019, hvis grundloven følges, har haft eller får et folketingsvalg.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at der ligger et tilsagn om, at hvis vi igen får en socialdemokratisk ledet regering i 2019, så vil Socialdemokraterne være indstillet på, at staten skal finde midler til at løse opgaven?
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Men jeg deler ordførerens ønske om, at vi får en anden regering, der ser anderledes på det her.
Det kan jeg simpelt hen ikke være i tvivl om.
Det så jo i den her uge ud til, at vi allerede kunne komme i gang med det projekt, men det bliver så udskudt en lille smule.
Vi ved jo godt, hvordan terminerne er for valg, men jeg tror alligevel, at der vil være en respekt for, at når man laver en aftale med en region, så bør alle holde den, uanset om man er i regering eller i opposition.
Men hvis der ligger gode begrundelser for det, er jeg sikker på at vi er i stand til at rykke på det felt til den tid.
Vi ved jo, at både kommuner og regioner fattes penge.
Staten har heller ikke for mange.
Det er i hvert fald sådan, at den nuværende regering jo ikke prioriterer det her særlig højt.
Man går måske mere efter skattelettelser.
Jeg er helt enig i, at vi skal rydde op efter fortidens synder, og vi skulle også gerne have haft sådan, at det var forureneren, der betalte.
Så det kan sagtens være, at det ender op med, at der skal bruges nogle flere penge på det.
Jeg håber jo så, at den nye teknologi gør, at vi kan få ryddet op på stedet og få det håndteret, således at det måske også bliver billigere, så vi bruger vores ressourcer, som jeg var inde på i min ordførertale, bedst muligt i forhold til de opgaver, vi står med på det her område og på en lang række andre områder.
Det tror jeg ville være klogt.
Jeg kan jo ikke foruddiskontere, hvordan det bliver, men vi har altså lavet en aftale med regionerne, og den forventer vi at de lever op til.
Når det så ligger på bordet, er vi parate til sammen med alle Folketingets partier at kigge på, hvad det næste skridt er.
Christian Poll (ALT), 2016-03-03:
Tak for det.
Hr. Bjarne Laustsen vil gerne vente, til regionerne er færdige med deres kortlægning i 2019.
Der kan jeg godt blive lidt bekymret, for vi taler om en årlig samlet bevilling til hele Danmark på godt 420 mio. kr. til oprydning og kortlægning af forurenede grunde, og vi har i størrelsesordenen 29.000 af dem.
Forventer ordføreren, at man straks efter 2019 vil kunne afsætte cirka halvdelen eller mere af årsbudgettet alene til den her forurening?
Det er jo det, der skal til, for at vi kan få fjernet depotet.
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at konditionerne må være de samme, om man er i regering sammen eller man nu er i opposition.
Jeg forstår godt, at man vil drive den her sag.
Det er fair nok.
Jeg tror også, at SF – det ved jeg – på en lang række punkter, mens man var i regering, har arbejdet for forbedringer af alt inden for miljøområdet, og det er fint nok.
Men dengang lavede vi jo den her aftale om, at vi skal håndtere det på den måde.
Det var udmeldingerne, og dem vil vi leve op til.
Så er vi parate til at kigge på det igen med det samme.
Men indtil da vil vi gerne holde den aftale, vi sammen har lavet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-03:
Nu er der jo kommet nye oplysninger frem, siden vi trådte ud af regeringen, og sådan set også, siden Socialdemokraterne mistede regeringsmagten, bl.a. en hel del svar på spørgsmål, som miljøministeren har oversendt for nylig.
Og her viser det sig jo, at der er noget rod, i forhold til hvem der i virkeligheden er økonomisk ansvarlig.
Jeg mener ikke, vi kan lade fiskerne sejle deres egen sø eller for den sags skyld lade lokalbeboerne i området eller inde i Limfjorden stå med regningen, hvis vi kommer til at opleve, at depotet ryger i havet.
For det får voldsomme konsekvenser for deres økonomi.
Jeg er helt sikker på, hr. Bjarne Laustsen ved, at det her kan få konsekvenser for fiskerne.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får ryddet op i, hvem det egentlig er, der er økonomisk ansvarlig.
Vi kan ikke skubbe aben rundt og lade dem i stikken.
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jeg er helt med på – og jeg ved det også – at det har haft konsekvenser både for fiskerne, lokalbefolkningen, naturen og miljøet i området, at man gjorde noget, man ikke skulle have gjort.
Men det kan ikke være anderledes, end at jeg gerne her i dag vil give tilsagn om, at er der tvivl om de oplysninger, der nu kommer her i forhold til erstatning, så vil vi meget gerne være med til at udbore det frem til, at vi kigger på det hele under et i 2018 eller 2019 – også i forhold til det, som jeg tror vi alle sammen er optaget af, nemlig at der desværre er massevis af forurening rundtomkring, over hele kloden.
Og kan vi være med til at gå i front og finde på ny teknologi, der kan håndtere problemet og få det bragt til ophør på stedet, så medvirker vi gerne til det.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Det her er egentlig et spørgsmål eller et oplæg til alle partierne.
Jeg er ikke miljøordfører for Alternativet, men har forsøgt at involvere mig lidt i sagen, fordi jeg er opstillet i Vestjyllands Storkreds.
Det er noget af det, jeg har været ude at forsøge at bruge noget tid på for at forstå sagen.
Jeg har forsøgt at skubbe partifarven lidt i baggrunden, og jeg synes, at for dem, der sidder i Thyborøn eller Harboøre, i området deroppe, og lytter med, er det ærgerligt, at debatten i dag netop bliver en snak om, hvem der har været skyld i hvad.
Jeg synes faktisk, at SF tager teten i det her på en rigtig fornuftig måde, når de siger: Lad os få en fornyet debat, for der er kommet nye oplysninger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig spørge ordføreren, om man ikke kunne prøve at tage det her op, simpelt hen glemme fortiden og tænke på, hvad det egentlig er for en sky, der hænger over området deroppe lige nu.
Hvad er det, vi tænker, når vi hører om Høfde 42?
Så tænker vi på et område, der er dødt.
Det er ikke bare at fjerne noget gift.
Det er at tænke: Hvad er det, der skal være, når vi har fået fjernet giften?
Det er jo et helt område, der er fastlåst i øjeblikket.
Så kunne vi prøve at glemme fortiden og se fremad i stedet for?
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Det her er en sag, der startede, før min dåbsattest blev skrevet, og det siger ikke så lidt.
Så det er ikke en ny sag.
Den er jo håndteret på forskellig vis, og ligesom alle andre synes jeg, det er forfærdeligt, at man kunne finde på at gøre sådan noget dengang.
Og det er det, der er lagt op til.
Derfor tror jeg ikke, det har noget gøre med sognerådspolitik eller noget som helst andet.
Vi er alle sammen og bør alle sammen være optaget af, hvordan vi kan få det løst.
Der har været nogle problemer med, at man ikke kunne få ryddet helt op i 1971 og 1981, men kan der findes nogle nye teknikker, så vi kan håndtere det, og kan vi finde en kreds, der nu vil være med til at betale, fordi de også har et moralsk ansvar, jamen så er løsningen jo betydelig lettere.
Og det synes jeg vi alle sammen skal arbejde på.
Vi ved godt, hvem der har skylden, men dem, der har skylden, gjorde det dengang med statens tilladelse, så vi har alle sammen et ansvar.
Men jordforureningsloven siger sådan set, hvem der primært er aktør på området, og det er regionerne.
René Gade (ALT), 2016-03-03:
Jeg tror, at det, der er brug for i området lige nu, er, at når vi er færdige med den debat herinde og forhåbentlig får et positivt resultat for området, så er vi enige om, at vi tager en fornyet debat om, hvad der skal ske i området efterfølgende.
For uafhængigt af hvad der sker her, kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, og det vil jeg også gøre til de andre partier, når vi er færdige her i salen: Vil I være med til at tage en debat om, hvad vi skal gøre på Harboøre Tange?
Hvad kan vi lave af projekter, der gør, at vi ser det som helt åbenlyst, at selvfølgelig skal vi fjerne giften?
For den her investering er minimal i forhold til den gevinst, der vil være for lokalsamfundet fremover.
Skal det være en naturpark?
Skal det være et vækstcenter?
Hvad skal det være?
Lige nu er det et dødt område.
Så mit spørgsmål er: Vil I være med til at tage den dialog bagefter, ikke nødvendigvis bare om at fjerne giften, men om, hvad vi skal gøre for at få et nyt lys over Thyborøn og Harboøre?
Bjarne Laustsen (S), 2016-03-03:
Jamen det falder ned som en appelsin i min turban, for i går fik jeg sat et punkt på Miljøudvalgets dagsorden, der drejede sig om, at Miljøudvalget skal ud og kigge på de danske kyster, fordi de eroderer.
Og det er jo det samme problem deroppe.
Jeg har foreslået, at vi skulle lave en høring, så det indgår fint i det rationale, at man siger, at vi har nogle problemer, både med, at vores kyster eroderer, og i særlig grad med, at det ikke bare er et sommerhus, der falder i vandet, men at det er et giftdepot.
Og det må jeg da sige er en skærpende omstændighed.
Så det rammer fuldstændig ned i det, jeg gerne vil, og jeg synes, vi sammen skulle tage op og kigge på det og tage fru Pia Olsen Dyhrs snor med, så vi ved selvsyn kan få målt, hvor mange meter der er fra depotet og ud til kanten af vandet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-03:
Tak for det.
Det synes jeg var et meget konstruktivt svar.
Så håber jeg meget, at vi på sigt – for sådan som jeg læser vedtagelsesteksterne, ligger dem, som SF, Enhedslisten, Alternativet og Radikale Venstre har, og dem, som de resterende partier har, meget tæt op ad hinanden – kan fastholde den her dialog, så vi får en løsning på Høfde 42-problemet inden for en meget overskuelig fremtid.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-03:
Vi er meget opmærksomme på, at der er en række mennesker i lokalsamfundet, som har behov for en afklaring.
Men som jeg sagde tidligere, er det bedre at være på den sikre side i den her sag, og derfor håber jeg bestemt ikke, at vi skal 25 år ud i fremtiden, før man får en løsning på det her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-03:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet har vi det sådan, at vi ønsker, at der skabes vækst og beskæftigelse i hele Danmark, og vi bakker derfor også op om regeringens overordnede planer om udflytning af statslige arbejdspladser, så det kan bidrage til et Danmark i bedre balance.
Lovforslaget, som vi behandler her, er en del af den målsætning.
En del af målet med overflytningen af opgaver og 430 årsværk fra Arbejdsskadestyrelsen til ATP er, at væsentlige dele af sagsbehandlingen på sigt skal udflyttes til decentrale centre i Haderslev og Vordingborg.
Lige så meget som vi støtter udflytningen af statslige arbejdspladser, er vi også optagede af, at det sker på et ordentligt grundlag.
Det gælder både i forhold til udflytningen af arbejdspladser, men også i forhold til flytningen af de konkrete opgaver fra Arbejdsskadestyrelsen til ATP og den nye selvejende institution, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Fra socialdemokratisk side har vi derfor efter at have læst lovforslaget og høringssvarene nøje en række spørgsmål og bekymringer, som vi ønsker at få belyst i det videre udvalgsarbejde.
Vi mener eksempelvis, det er vigtigt, at vi får garanti for, at overflytningen af opgaverne ikke kommer til at påvirke sagsbehandlingstiderne negativt.
Det er nemlig overordentlig vigtigt, at vi får nedbragt den nuværende alt for lange sagsbehandlingstid.
Derfor skal vi vide os sikre på, at ATP kan levere en sikker drift af opgaven, herunder må vi have en sikkerhed for, at selve udflytningen til de decentrale centre ikke skal finansieres med færre medarbejdere og dermed længere sagsbehandlingstider.
Vi mener også, at det bør præciseres meget klart, at beskæftigelsesministeren fortsat har det fulde politiske ansvar for arbejdsskadelovgivningen og for at få klarlagt øvrige instruktionsbeføjelser.
Desuden mener vi, at vi bør kigge på, om det er optimalt, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring både skal have en afgørelsesmyndighed og ankeenhed under samme tag.
Det kan umiddelbart give visse retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Det er blot nogle af de spørgsmål, som vi mener vi skal se på i det videre arbejde.
Fra Socialdemokratiets side håber vi, at øvelsen med at flytte opgaver fra Arbejdsskadestyrelsen til ATP, herunder Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, kan bidrage til en god løsning på de problemer, der har været og er omkring sagsbehandlingstiden, og samtidig bidrage til udflytningen af statslige arbejdspladser.
Men det skal som sagt ske på en ansvarlig og forsvarlig måde.
Derfor ser vi frem til i det videre udvalgsarbejde at komme et spadestik dybere med lovforslaget.
Og nu kigger jeg lige ned salen, og så skal jeg på De Radikales vegne sige, at de har den samme holdning som Socialdemokratiet.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Ordføreren sagde på et tidspunkt, at hun ikke håbede, at den her omorganisering ville ændre de skadedes forhold.
Der må jeg sige at jeg er meget uenig.
Jeg håber i særdeleshed, uanset om de her ændringer bliver gennemført eller der bliver taget andre initiativer, at vi ændrer de skadedes forhold.
De er ganske uacceptable.
De skal virkelig ændres, og det bør være det, der lyser allerøverst.
Så vil jeg spørge ordføreren om, hvad i alverden det er, der gør, at hun mener, at ATP skulle gøre det bedre end Arbejdsskadestyrelsens meget rutinerede, men overbelastede folk.
Hvorfor skulle ATP, som aldrig har rørt ved en arbejdsskadesag, være bedre til at udføre det arbejde, end Arbejdsskadestyrelsen er?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-03:
Nu kan man i hvert fald sige, at først og fremmest er det jo ikke sådan, at man som medarbejder i Arbejdsskadestyrelsen ikke får mulighed for at komme med hen til de nye arbejdspladser.
Man vil stadig væk have mulighed for at rykke med, hvis man selv har lyst.
For det skal selvfølgelig være op til den enkelte.
Det er ikke noget, som normalt har hørt under ATP, og derfor er det, vi gør i dag, også nyt.
Men om ATP som organisation må vi bare sige, at de har vist sig særdeles effektive og professionelle i deres arbejde, og derfor er jeg ikke i tvivl om, at det vil have en utrolig positiv indvirkning også på det arbejde, som kommer til at foregå fremadrettet, i forhold til behandlingen af bl.a. personskader på arbejdsmarkedet.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Nu kunne det jo forekomme uhøfligt at spørge, om ordføreren har læst betænkningsbidragene.
Det forventer man selvfølgelig i sådan en situation.
Store advarselslamper er tændt i den her sammenhæng.
Kan ordføreren forestille sig, at en virksomhed, hvor man i forvejen har meget, meget store problemer med urimelige ventetider og stress, skulle omorganisere sig i første omgang og i anden omgang flytte til tre destinationer, der faktisk ligger så langt væk fra hinanden, som det kan lade sig gøre i Danmark, uden at det alt andet lige giver endnu ringere service?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-03:
Jeg er ikke helt skarp på, præcis hvornår salget er sket, og i hvilket budgetår pengene er kommet ind.
For os handler det om at se fremad, og nu afventer vi i første omgang 2019, men jeg vil gerne understrege, at vi ikke afviser, at staten kan være med til at finansiere det her over en årrække i samarbejde med regionen og forhåbentlig nogle af de andre ansvarlige parter, der også er i den sag her.