runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Hvor er det godt, at der er noget at starte med at sige tak for, nemlig det gode vejr og den muntre opsamling på en efterhånden lang debat.
Der er nu noget, der slår mig i statsministerens opsamling, for det er, som om statsministeren, når han bliver konfronteret med sin egen politik, altid bliver i lidt dårligt humør, og det er der faktisk ikke nogen grund til.
Men det må jo alt andet lige være sådan, at når man ønsker at overføre penge fra landets kommuner til andre gøremål, må det have en konsekvens.
Det er derfor, nogle af os er imod omprioriteringsbidraget.
Og når man ønsker at reducere de grønne ambitioner, må det have en konsekvens for den grønne omstilling.
Jeg tror sådan set, det ville være gavnligt for den videre debat, at man om ikke andet så står ved, at den politik, man fører, har nogle konsekvenser, og at man selvfølgelig ikke kan skære ned, hverken på velfærden eller den grønne omstilling, uden at det har en betydning.
Jeg synes, at det på mange måder har været en god debat i dag, og det, debatten har båret præg af, er jo i virkeligheden en ret bred bevidsthed om, at Danmark står over for nogle afgørende udfordringer, ikke mindst i forhold til at skabe private arbejdspladser, sikre en højere vækst og dermed en positiv udvikling i vores samfund.
Og når vi nu er enige om, at vi mangler arbejdspladser og kvalificeret arbejdskraft, hvorfor holder landets statsminister så egentlig fast i at bruge penge på topskattelettelser til efteråret i stedet for at bruge pengene der, hvor det gavner flest mest?
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Ordføreren sagde selv, at han havde været i USA og repræsentere Danmark eller rigsfællesskabet alene, og det synes jeg er fornuftigt.
Men jeg synes også, det er fornuftigt, at man tager det hensyn, at man selvfølgelig inddrager Færøerne og Grønland i alle spørgsmål, som har en væsentlig interesse, Arktis, fiskeri og hvad ved jeg, sådan at det reelt er et ligeværdigt samarbejde.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Jeg synes, at det ville være konstruktivt, hvis man gik ind i sådan en debat og sådan en dialog i det danske Folketing om det, man kalder for rigsfællesskabets fremtid, men jeg må endnu en gang sige klart og tydeligt: Jeg er overbevist om, at Færøerne har ret til selv at bestemme, om vi skal være et selvstændigt land eller ej, og jeg accepterer ikke, at det er noget, hvor vi er underlagt Danmark.
Det bestemmer vi selv.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Så har jeg et andet spørgsmål, nemlig det samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Magni Arge.
Færingerne bestemmer jo selv, om de vil være med i rigsfællesskabet eller ej.
Hvordan ser det ud med tilslutningen til at blive en selvstændig nation på Færøerne?
Tak for det, og tak for ordførerens indlæg.
Diskussionen om en færøsk forfatning er jo meget aktuel, og jeg vil gerne høre ordførerens udlægning af, hvordan det er med støtten til en ny færøsk forfatning.
Hvilke politiske partier støtter egentlig op om det arbejde?
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Tak, og tak for den meget interessante redegørelse, også for selvstændighedsspørgsmålet og en art føderation.
Danmark har jo reelt givet den mulighed for, at man kan eksperimentere.
Derfor synes jeg, at det er ganske utidigt, at statsministre og socialdemokrater og andre i tide og utide siger: Jamen så kan I bare melde jer ud.
Jeg mener, der bør være et vist rum til at eksperimentere, også i Færøerne og i Grønland, hvis man skal være ordentlige og ligeværdige folk i et rigsfællesskab.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Det er jo altid lettest at stå ved udgifterne, men det, jeg egentlig bad om, var, at man også vedstod konsekvenserne for de steder, hvor man har fundet pengene.
Det tror jeg ville være fremmende for diskussionen.
Men jeg vil gerne bruge mit andet spørgsmål her til at se en lille smule fremad.
For jeg har på et tidspunkt sådan for længe siden for at være ærlig over for vælgerne sagt, at jeg mente, det blev nødvendigt at tage fat på diskussionen om pensionsalder igen, hvis vi skal have råd til alt det, jeg synes er vigtigt.
På det tidspunkt kaldte statsministeren det masochisme, og i valgkampen sagde jeg, at jeg syntes, det var vigtigere at sænke skatten på arbejde end at fastholde skattestoppet og dermed sænke skatten for boliger.
Det afviste statsministeren blankt.
Jeg vil bare spørge: Er det sådan, at vi nu, hvor alvoren for alvor har indfundet sig, og vi skal til at diskutere de store spørgsmål i et 2025-perspektiv, kan regne med, at alle disse spørgsmål kan diskuteres, og at vi ligesom lægger det her med masochisme og at afvise ting på forhånd bag os, så vi har en åben bane at spille på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Rolig nu – altså, der er et SU-forlig, og vi løber ikke fra nogen forlig.
Altså, det er jo sådan helt banalt.
Så ro på.
Jeg er enig i, at det er godt med et SU-system.
Det har vi, og det er meget generøst – to-tre gange så højt et niveau som det, vi ser i Sverige og Norge, hvor de også har social mobilitet.
Det var med et helt andet SU-system end det, vi har nu, og med forældreafhængighed og alt muligt.
Og det er bare for at sige, at vi skal passe på – jeg har også set, at der er nogle amerikanske forskere, der har været ude i debatten her for nylig – at alting ikke bare bliver forsimplet til, at bestemte løsninger er det, der virker, og justerer man ved dem, så falder alt fra hinanden.
Men som sagt fremlægger vi efter sommerferien et samlet, gennemtænkt bud på en plan for Danmark, der kan sikre, at Danmark også fremadrettet er et rigt land, og til det hører jo også, at vi sikrer, at vores ungdom får de rigtige uddannelser.
Og det kan de selvfølgelig ikke få uden SU.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-01:
Jeg taler ikke om udenlandske studerende, statsminister, jeg taler om danske studerende.
Og jeg synes faktisk, at vores SU-system er så grundlæggende et element i vores velfærdssystem, at det ville have været mest ordentligt, at man, hvis man har planer om at forringe SU'en, f.eks. ved at fjerne SU'en på kandidatdelen, havde fortalt den slags før et folketingsvalg.
Jeg tror, der er mange, der bliver bekymrede, når de hører statsministeren svare med så meget uld i mund, som der bliver svaret her.
Jeg har to spørgsmål.
Det første er, og jeg giver lige statsministeren en chance til: Kunne man give en garanti til de danske studerende om, at der ikke kommer nedskæringer på deres SU?
Det andet er: Fortalte Venstre noget som helst før valget om, at man gik med overvejelser om at skære ned på danske studerendes SU?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jamen jeg er ikke sindet at stå her, få måneder før vi fremlægger en plan, der både skal belyse Danmarks udfordringer og Danmarks muligheder, og hælde cement ud over noget som helst – det er jeg ikke.
Ud fra det kan man ikke ligesom sætte Enhedslistens propagandamaskine i gang og sprede det glade budskab, at nu har han stået der og fjernet SU'en eller noget sådant – det er slet ikke med den på.
Men det er simpelt hen uklogt.
Det hænger også sammen med, at der i hvert fald er én udfordring, vi er nødt til at kigge på helt åbenlyst omkring SU, og det er det stigende misbrug fra folk, der kommer til Danmark for at læse eller måske snarere – undskyld, jeg siger det ligeud – lukrere på vores SU-system.
Så at stå og kaste cement ud over det SU-system, vi har,
ville på alle måder være uklogt.
Jeg kan love, at når vi fremlægger vores plan til efteråret, vil man helt klart kunne se, om det er sådan, eller om det ikke er sådan, at SU er et element i nogle af de løsninger, vi peger på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-01:
Statsministeren sagde i sin første tale i dag, at det er afgørende at gøre en indsats for, at så mange som muligt får en uddannelse, og at vi har lige muligheder, lige adgang til uddannelse.
Og det er jeg jo fuldstændig enig med statsministeren i.
Et af de elementer, som er med til at forsøge at skabe lige muligheder for uddannelse, er jo vores SU.
Det er bl.a. SU-systemet, som gør, at uddannelse, også længere uddannelser, også er en mulighed for dem, som ikke har en far eller en mor, som har mange penge.
Og derfor bliver jeg vældig bekymret, når jeg hører forslag om at skære ned på SU'en, om at fjerne SU'en på kandidatdelen på en universitetsuddannelse.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren kan give en garanti til de danske studerende og til alle de unge mennesker, som skal til at gå i gang med en uddannelse, om, at den her regering ikke skærer ned på SU'en, f.eks. for at skaffe penge til igen at sænke topskatten?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-06-01:
Jeg må nu tilstå, at jeg mener, at statsministeren er en meget talentfuld komiker – det synes jeg både vi har set i dag, men også i forbindelse med statsministerens besøg i Det Hvide Hus hos Barack Obama.
Jeg må bare igen forholde mig til det principielle i det her spørgsmål: Vil statsministeren ikke medgive, at det er paradoksalt, at Europa-Kommissionen til Danmark siger, at det måske bliver umuligt at få en parallelaftale om Europol, hvorimod man skriver om Tyrkiets muligheder for at få en operationel samarbejdsaftale, altså en parallelaftale, om Europoldeltagelse, at det vil man kunne nå inden for en måned?
Det er da paradoksalt, og det kan danskerne da ikke forstå.
Så der må jo være nogen her, som er galt afmarcheret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jamen jeg kunne sagtens have forlænget den der liste over efterårets arbejdsopgaver til mere end syv, og blandt dem er jo at få forhandlet en parallelaftale hjem.
Vi skal have lavet en parallelaftale, så langt det overhovedet er muligt, og det arbejder vi benhårdt på.
Jeg ved godt, at spørgeren turnerer rundt med det dér synspunkt, at vi opfører et eller andet teater.
Nu afslørede jeg tidligere, at jeg har spillet noget børneteater engang, men jeg har for længst lagt det bag mig – altså, jeg har slet ikke talentet.
Det er sådan set sådan – i al stilfærdighed – at det ikke er nogen enkel sag, af mange grunde.
Det er juridisk superkompliceret, fordi Danmark er medlem af EU, og så ønsker vi så at få en aftale om noget, vi positivt har besluttet at vi ikke vil være med i.
Det er juridisk kompliceret, og det adskiller Danmark fra Norge og i øvrigt også Tyrkiet som tredjeland i forhold til EU-systemerne.
Det er også politisk kompliceret.
Det er også kompliceret i en situation, hvor de europæiske institutioner har opgaver til op over begge ører.
Men det rokker ikke ved, at jeg arbejder benhårdt for det, og min ambition er jo, at vi i løbet af efteråret – for det er det, der er deadline, altså inden vi rammer jul – skal have en afklaring af det her, for ellers ryger vi ud af Europol den 1. maj 2017, og det skal vi undgå.
Og det tror jeg så i øvrigt også at vi er enige om.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
I morges nævnte statsministeren de syv udfordringer, som han så at Danmark stod over for.
Iblandt dem var der jo ikke indgåelsen af en parallelaftale mellem Danmark og EU om Europoldeltagelse.
Og det er måske i virkeligheden heller ikke så mærkeligt, for hvis man læser det samlenotat, som regeringen selv har fremlagt til europaudvalgsmødet på fredag, kan man læse, at Europa-Kommissionen beskriver de syv udeståender, der er med Tyrkiet i forhold til visumliberalisering.
De nævner to krav som værende umulige at opfylde, og så er der fem krav, som man mener kan opfyldes inden for den tidsfrist, der er fastlagt, og som altså er den 1. juli.
Blandt de fem krav, som kan opfyldes inden den 1. juli, er at forhandle en operationel samarbejdsaftale med Europol.
Så kan det jo virke lidt paradoksalt for danskerne, der sidder derhjemme og har fået at vide af statsministeren, at det bliver vanskeligt, og af Donald Tusk, at det måske bliver umuligt at få en parallelaftale med Danmark, at Tyrkiet i løbet af halvanden måned vil være i stand til at få en operationel samarbejdsaftale med EU om Europoldeltagelse. Hvad mener statsministeren om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Altså, et flertal stemte nej den 3. december, og sådan som debatten forløb, var det med garantier, som spørgerens eget parti fik formuleret, om, at man sagtens kunne stemme nej, fordi man jo fint kunne blive i Europol; det var a walk in the park.
Og jeg har én og kun én ambition, og det er at prøve at få en parallelaftale på plads.
Det arbejder vi på.
Men det er ikke så enkelt.
Altså, vi er medlem af en organisation med 28 lande.
Der er et Europa-Parlament, der er en Kommission, der er et Råd, og det er jo alle, der skal aktiveres, for at få det her på plads.
Der er en juridisk udfordring, der er en politisk udfordring, og det arbejder vi med.
Og jeg arbejder benhårdt for det.
For min ambition er, at inden vi rammer årsskiftet, inden vi rammer jul, skal vi have den her sag afklaret.
Jeg gentager jo lidt mig selv, fordi man kan jo ikke finansiere noget i morgen med henvisning til en eller anden varig effekt.
År for år et milliardbeløb.
Derfor bliver man jo nødt til, hvis man skal være seriøs, at se på, hvad det var, man forestillede sig, man skulle bygge, der kan renonceres på, og det indgår vi gerne i, og hvis det kan ende ud i, at regeringen kan tiltræde aftalen, vil det jo være fint.
Det forhandles i øjeblikket, og jeg har altså de bedste ønsker om, at det kan ende lykkeligt, og derfor har jeg heller ikke nogen ambitioner om at stå og skærpe retorikken.
Jeg tror, at det egner sig til, at man drøfter de her ting videre i Finansministeriet og Transportministeriet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
Ros til statsministeren for en humoristisk tale.
Mit spørgsmål går på grænsekontrol.
Da jeg var dreng, tog min far mig til grænsen, og der var der jo både betjente, og der var en grænsestation, og det var alt sammen meget trygt.
Da jeg som ung mand så senere skulle med toget hjem fra Tyskland, var der grænsebetjente i toget, og kom man tilbage over grænsen i bil, var der også betjente.
Det fortalte jeg min datter for nylig, og hun kiggede på mig og spurgte: Kunne vi dog ikke få det igen, far?
Nu har vi jo statsministeren i salen, og derfor vil jeg så spørge statsministeren, om det ikke var på tide at få genindført den gode, gamle grænsekontrol, den permanente grænsekontrol, som vi kendte før 2001.
Den forebygger kriminalitet, den forhindrer ulovlig indvandring, og så tjener den sig dermed hurtigt ind igen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Ja, da jeg var barn, havde vi jo også grænser, og så holdt vi i kø.
Og da jeg blev lidt større, faktisk voksen, husker jeg en tur til Prag, hvor halvdelen af familien måtte tage to ekstra overnatninger på den forkerte side af grænsen, fordi de havde glemt deres pas.
Da jublede min familie ikke: Hvor er det dejligt, at der er paskontrol.
Sådan kan man jo se forskelligt på tingene.
Jeg går ind for den frie bevægelighed.
Det har gjort Danmark rigere, det har gjort Europa rigere, det er noget, vi glemmer lige nu og her.
Så er der det der udlændingepres, og derfor har vi brug for grænser, og dem skal vi opretholde, så længe det er nødvendigt.
Men grundlæggende er det en god idé, at vi kan flytte varer hen over grænserne.
Det har været med til at gøre Danmark rigere, det har været med til at gøre Europa rigere.
Det er generende for udviklingen i hovedstadsområdet, at pendlerne skal bruge ekstra rejsetid til og fra arbejde for at vise pas i det, der ellers igennem snart 60 år har været en nordisk pasunion.
Jeg ønsker ikke nogen permanent grænse til Sverige – for nu bare at være konkret.
Tværtimod ønsker jeg, at vi kan få normaliseret tingene, så man kan sætte sig ind i et tog i København og køre til Malmø eller vice versa og passe sit arbejde uden at blive mødt med kontrol og ekstra rejsetid.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-06-01:
Der går forhåbentlig lang tid, før vi får et valg, og når vi engang får et valg, er jeg personligt ret overbevist om, at blå blok nok skal vinde det valg.
Men det her handler om, hvad borgerne kan forvente af Alternativet, hvad de vil arbejde på, og der må man jo kunne afkræve, i hvert fald få en idé om, om det er sådan, at man fra Alternativets side kan støtte nogen regering, som ikke giver Alternativet indrømmelser på det her spørgsmål – altså på asylspørgsmålet.
Alternativet ønsker at lempe, og kan Alternativet støtte en regering, som ikke ønsker at lempe?
Det må man da kunne få et svar på.
Det her er jo konkret politik, som betyder noget for almindelige borgere i det her land og for det danske samfund som helhed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Altså, om regeringen er imod pengene i Togfonden DK?
Ikke specielt, men de er der jo bare ikke.
Altså: De er der jo ikke.
Det bliver sådan meget cirkulært: Man har sagt en fond, og den er der, og at pengene kommer fra Nordsøen, og pengene kommer der ikke, og så bliver man ved med at snakke om en fond med nogle penge.
Der mangler 15,5 mia. kr. – de er der ikke!
Så kan vi jo ikke bruge dem.
Så kan vi bruge nogle andre penge, altså, det kan man selvfølgelig.
Det er jeg helt med på.
Hvis man siger: Glem det, pengene er der ikke, vi finder nogle andre, så binder man sig på hænder og fødder og har ikke en bøjet femøre at gøre noget andet for.
Der siger jeg bare, at vi gerne vil investere i jernbaner.
Jeg forhandlede selv infrastrukturaftalen i 2009, den mest ambitiøse i danmarkshistorien: 100 mia. kr.
Det vil vi gerne, men vi vil da gerne have mulighed for i fremtiden, hvis der er en ledig krone, ikke at have bundet os til, at det hele skal i jernbane.
Vi vil da på et tidspunkt gerne kunne udvide E45.
Vi vil da på et tidspunkt gerne lave bedre veje i forbindelsen til Kalundborg, der understøtter Novo.
Vi vil da gerne lave en vækstmotorvej i Jylland.
Vi kan da ikke sætte det hele på en eller anden idé om, at nu skal der bare være tog, og de skal køre på 1 time.
Så vi vil gerne investere i tog, men ikke med penge, vi ikke har.
Rasmus Prehn (S), 2016-06-01:
Jeg skal bare høre om statsministerens prioritering.
Vi står her med et notat fra Finansministeriet, der redegør for, at det ville kunne lade sig gøre, hvis det er, man vil, at løse den udfordring, der er, med Togfonden DK.
Det er jo i virkeligheden det, det handler om.
Det handler om en holdning til, hvad vi vil med fremtidens jernbanedrift.
Og hvis regeringen er imod pengene i Togfonden DK, er der i princippet heller ikke råd til den elektrificering, som statsministeren giver udtryk for.
Hvad er regeringens holdning til det her?
Hvad er ambitionen?
Vil man investere i fremtiden, eller vil man ikke?
Jeg er glad for, at jeg når at få ordet, for jeg vil gerne rette en stor ros og stor tak til statsministeren for det gode humør, det sommerhumør, der blev lagt for dagen på talerstolen før.
Det er jo en sand fornøjelse.
Men når man så kigger på dansk jernbane, bliver situationen hurtigt noget mere vejrbidt i det, og der vil jeg gerne høre statsministeren om noget.
Når man nu efter sporarbejdet har oplevet, at folk har siddet og ventet på Nyborg Station, og at lokoføreren igen er forsinket og er på vej i en taxa fra Odense Banegård til Nyborg, og det lyder i radioen, at regeringen vil droppe Togfonden DK, tror statsministeren så ikke, at det får den samlede fertilitet i togkupeen til at falde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jamen det er jeg ikke enig i – det er jeg ikke enig i.
Der er nogle ting, vi tager for givet.
Men altså, Danmark er et lille land.
Vi har skabt vores velstand og vores rigdom ved at handle med andre.
Vi har en interesse i at være med i et aktivt og åbent fællesskab.
Så har vi også en interesse i at passe på os selv.
Og der er det jo sådan, at det er en balance mellem den ydre grænse og den indre grænse.
Og jeg er jo helt enig i, at hvis Europa ikke kan finde ud af at kontrollere den ydre grænse, så er vi jo nødt til at have de indre grænser.
Det er også derfor, vi har grænsekontrollen.
Det vedstår jeg fuldstændig.
Men det er jo ikke udtryk for, at jeg ønsker, at det skal være sådan.
Jeg ville da meget, meget hellere have, at resten af Europa indtog danske synspunkter, og at vi fik lukket Europa af, for så kunne vi have den frie bevægelighed imellem os selv.
Jeg synes, det er et velfærdstab, at den frie bevægelighed, der har været i Norden i hele min levetid, altså, hvor man kunne tage på spejderlejr i Norge uden at have et pas, er væk.
Det er da et velfærdstab, at den er forsvundet.
Jeg ville da ønske, at vi kunne få den igen, men forudsætningen – og den del af det er vi enige om – er jo, at Europa lærer at passe på sig selv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-06-01:
Det er en skrøne, at man sad i kø, dengang der var grænsekontrol.
Min far arbejdede i Tyskland.
Det var meget sjældent, han sad i kø.
Det vil ikke aftage, det vil blive yderligere forværret.
Og så kan jeg forsikre statsministeren om, at der også kom varer over grænsen før 2001.
Så var det ikke på tide at få os ud af den Schengenaftale, så vi kan få den permanente grænsekontrol?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Nu er jeg ikke specielt efterspørgende efter fertilitet i togkupeer.
Det er altså en meget frisindet debat, vi har i dag, og jeg er tilhænger af babyboom og alt muligt, men det må altså gerne foregå privat.
Men der er jo det der med jernbanedriften og seksualdriften, ikke?
Altså, det er vi da ikke.
Vi har da bare den realistiske tilgang til det, at man skal investere med penge, man har, og ikke med nogen, man ikke har.
Det er jo derfor, at vores tilgang er den, at skulle vi så ikke starte med det, der for alvor løfter umiddelbart, og hvor pengene rækker længst.
Vi vil ikke investere et milliardbeløb i en ny Vejlefjordbro, som folk, der bor der, ikke har lyst til at have, og som gør, at selv hvis man fandt pengene, kan de altså ikke bruges på noget andet.
Vi tror sådan set, at der ved siden af et effektivt jernbanesystem også er brug for, at vi har rum til i fremtiden at investere i veje.
Jeg så da gerne, at der kom penge til at udbygge E45, jeg så da gerne et perspektiv, hvor vi kunne få bygget en jysk vækstmotorvej, og derfor vil jeg da ikke være med til i en årrække, som er uoverskuelig, at binde enhver ledig investeringskrone i en meget, meget firkantet ambition om, at er det 1 time, så er det godt, og er det 1 time og 8 minutter, så duer det ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-01:
Jeg ved godt, at det er varmt i dag, og at det er lige før, man skal gå over til at tagge alle tweets med hashtag lummertweet her fra salen, men det til trods synes jeg dog, at det er en smule laissez faire, at statsministeren end ikke forholder sig til, at der faktisk ikke er kommet konkrete forslag til det videre arbejde omkring Togfonden DK, sådan at man også vil kunne se, at eventuelt Venstre indtræder i det her.
Og som sagt, må jeg endnu en gang bede statsministeren bekræfte, at Finansministeriet rent faktisk ikke har regnet sig frem til, at det, der mangler, varigt er 200 mio. kr. om året.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Mange tak.
IA så jo gerne, at man gik fra at have et militært fokus til at have et mere civilt fokus.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad kan man forvente fra den her rapport?
Kan statsministeren give nogle hints, i forhold til hvilken retning det bevæger sig i?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Det er rigtigt, at den rapport har været længe undervejs.
Den blev forsinket også på grund af folketingsvalg.
Det kan man jo ikke pege fingre ad nogle af, det er bare en realitet, at sådan er det.
Vi arbejder benhårdt på at gøre arbejdet færdigt, og hvad jeg sagde sidst, gælder fortsat, altså inden sommer.
Og hvad er så sommer?
Jeg tror, hvis man slår op i almanakken, at den første sommerdag er den 1. juni, og det er i dag, men altså inden skolernes sommerferie.
Så i løbet af indeværende måned er det min bestemte tanke, overbevisning, at man kan regne med, at den rapport kommer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Mange tak, og tak til statsministeren, som jo også er minister for rigsfællesskabet.
Jeg vil gerne bruge anledningen til at spørge ind til offentliggørelsen af rapporten om forsvarets opgaver i Arktis fremadrettet, for det er jo en analyse, som har været længe undervejs.
Regeringen har tidligere lovet, at rapporten ville blive offentliggjort i slutningen af maj, og statsministeren har så sent som for få uger siden under rigsfællesskabsdebatten også lovet, at rapporten ville blive offentliggjort inden sommer.
Så mit konkrete spørgsmål går på: Hvornår kan vi forvente, at rapporten bliver offentliggjort?