runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-21:
Den foregående ordfører var allerede inde på, at lovforslaget her er et led i udmøntningen af energiaftalen, som er indgået for 4 år siden mellem næsten alle Folketingets partier.
Dansk Folkeparti er også med i energiaftalen, og som sådan bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget her.
Lovforslaget her er jo en korrektion af de støtteordninger til biogas, som allerede blev vedtaget af Folketinget tilbage i 2012.
Ordningen har så været en tur forbi Europa-Kommissionen i Bruxelles, som jo er den store overdommer, når dansk lovgivning om eksempelvis støtte til energiformål skal ses efter i sømmene.
Det er jo i og for sig en ordning, som vi i Dansk Folkeparti er imod, nemlig det her med, at Kommissionen kan underkende lovgivning, som et flertal i Folketinget har vedtaget.
Ikke desto mindre er det sådan, ordningen ser ud i øjeblikket.
Jeg vil så sige, at den væsentligste af de korrektioner, der laves til den danske ordning, efter at Kommissionen har udtalt sig, er ganske udmærket.
Det er jo i sig selv fornuftigt, at man ikke giver en større støtte, end der egentlig er brug for, og der sikres en mekanisme, så virksomhederne er forpligtet til at afgive oplysninger, så man kan se efter, om kompensationen er for stor.
Så med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her, i og med at det er en del af energiaftalen fra 2012, som Dansk Folkeparti er med i.
Så tak for ordet.
Jens Joel (S), 2016-04-21:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag lovforslaget, som bl.a. handler om at gennemføre de støtteordninger til biogas til transport, procesformål i virksomheder og anden energianvendelse, som er et led i energiaftalen fra 2012.
Forudsætningen for, at det kunne gennemføres, var en godkendelse af støtteordningerne efter de nye EU-retningslinjer.
Den er kommet nu, og nu tager vi så det sidste skridt, hvilket vi selvfølgelig glæder os over.
Der er en række elementer i lovforslaget, som handler om at sikre, at man ikke giver overkompensation, altså at man ikke betaler mere i støtte end det, det sådan set koster.
Og i den forbindelse skal Energinet.dk have mulighed for at opgøre produktions- og tilførselsomkostningerne objektivt, og det skal selvfølgelig også sikres, at de virksomheder, som modtager støtte efter den her ordning, kan pålægges at udlevere de informationer, der er nødvendige, for at man kan kontrollere.
Desuden vil lovforslaget gøre det mere klart, hvilke gasser vi støtter, ved at indføre en definition på biogas.
Jeg er sikker på, at vi får yderligere diskussioner i udvalget, men som udgangspunkt støtter Socialdemokratiet selvfølgelig det her lovforslag, der et led i energiaftalen fra 2012.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-21:
Tak for det, formand.
Som sagt er der ikke så meget at sige om det her lovforslag.
Det er et lovforslag, som er en udmøntning af energiaftalen.
Støtteordningerne har jo været undervejs siden 2012.
De er nu blevet behandlet og godkendt.
Det er støtteordninger til biogas til transport, procesformål, varmeproduktion osv. Jeg vil blot komme med den tilføjelse, at Venstre selvfølgelig også støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-21:
Lovforslaget er jo en følge af energiforliget, som Enhedslisten er med i, og vi vil tilslutte os lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-04-21:
I Alternativet noterer vi os det her lovforslag, og vi synes, at det overordnet set virker interessant.
Men vi forstår også af høringssvarene, at der er nogle problemstillinger, som jeg håber vi kan få behandlet i udvalgsarbejdet, altså om der kan være nogle uhensigtsmæssige selskabskonstellationer ved at bringe de her ting sammen i samme selskab.
Så en forsigtig positiv indstilling herfra.
Jeg håber at blive klogere i udvalgsarbejdet.
Villum Christensen (LA), 2016-04-21:
Tak for det.
Liberal Alliance synes, det er en god idé, at vi får børsnoteret DONG.
Og når det i den forbindelse har vist sig nødvendigt at lade Energinet.dk overtage og drive olierørledningen fra Nordsøen og gasinfrastrukturen i tilknytning til selskabet, ser vi ikke noget problem i det.
Det kan de formentlig sagtens klare, og det virker også oplagt, at alle selskaber i samme moment bliver underlagt den samme indtægtsrammeregulering.
Vi kan derfor støtte lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-21:
Lovforslaget er jo en udløber af den delvise privatisering af DONG, og lovforslaget sikrer så en vis ligebehandling med hensyn til gas- og oliesektoren, ved at Energinet.dk ligestilles med andre naturgasdistributionsselskaber.
Lovforslaget er sådan set ganske udmærket.
Det begrænser de skadevirkninger, der er ved det delvise salg af DONG til Goldman Sachs, og det tager man så hånd om i det her lovforslag.
Og jeg synes, at Socialdemokratiets bemærkninger om i udvalgsbehandlingen at kigge nærmere på, hvordan vi sikrer forbrugerne mod højere priser, er meget relevante – at se på de langsigtede virkninger af det her lovforslag synes jeg er rimeligt.
Ellers vil jeg sige, at Enhedslisten sådan set ser positivt på, at lovforslaget her laver en nationalisering af noget vigtig gas- og olieinfrastruktur, og det er da interessant at se, at det ser ud til, at et næsten eller måske enigt Folketing går ind for en nationalisering af noget vigtig infrastruktur.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-21:
Tak for det, formand.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget her skal sikre de lovgivningsmæssige rammer for, at Energinet.dk kan overtage og drive DONG's naturgasinfrastruktur og olierørledning fra Nordsøen til Fredericia.
Lovforslaget er dermed en naturlig konsekvens af den aftale, som blev indgået i september sidste år om børsnoteringen af DONG.
Med lovforslaget sikres det samtidig, at priserne for Energinet.dk's gasdistributionsydelse ikke må stige i forbindelse med overdragelsen, og Energitilsynet vil på uændret vis føre tilsyn med, at priserne og betingelserne er rimelige.
Lovforslaget indeholder ændringer, der betyder, at brugerne på gasdistributionsnettet har ensartede rammevilkår på tværs af landet, hvilket vi i Venstre finder glædeligt, hvorfor jeg blot vil tilføje, at vi støtter forslaget, og som sagt gør Det Konservative Folkeparti det også.
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-21:
Lovforslaget her udmønter jo den aftale, som en række partier og regeringen indgik tilbage i september sidste år om børsnoteringen af DONG.
Dansk Folkeparti er ikke længere med i forligskredsen om DONG.
Det er vi jo ikke, fordi vi ikke kunne stå inde for det delvise salg af DONG, der foregik tilbage i januar 2014 til Goldman Sachs, og derfor er vi ikke med i forligskredsen bag Goldman Sachs-salget og heller ikke med i den forligskreds, som har besluttet børsintroduktionen, som det her lovforslag er en udløber af.
Det er jo sådan, at den usikkerhed og uklarhed, som vi synes der var i salgsprocessen i salget til Goldman Sachs, gjorde, at vi måtte stå uden for den aftale, og det er vi stadig væk glade for.
Og vi har jo så også undret os over, hvordan partier som SF og Socialdemokratiet kan være med til det salg og dermed stadig med i den her forligskreds.
Men det har partierne jo selv redegjort for ved tidligere lejligheder.
Nu har forligskredsen bag så besluttet at børsnotere DONG, og vi skal fra Dansk Folkepartis side sige, at det kan der da være meget god fornuft i.
En del af aftalen er så, at man forud for børsintroduktionen skal frasælge DONG's gasnet og oliedistributionsledning fra Nordsøen til Fredericia.
Det skal sælges til Energinet.dk.
Det synes vi i sig selv er en disposition, som er klog, nemlig at den her meget samfundsvigtige infrastruktur overgår fra det efterhånden temmelig privatiserede DONG til en ren statsvirksomhed, som Energinet.dk er.
Så derfor kan jeg godt sige herfra, at vi støtter lovforslaget, netop fordi lovforslaget går ud på at skabe det lovgivningsmæssige grundlag for salget af de her ledninger til Energinet.dk.
Vi vil så i den proces, der kommer til at foregå om salget af de her ledninger til Energinet.dk, holde særlig øje med, hvordan værdisættelsen af de her aktiver kommer til at foregå.
For os er det vigtigt, at det kommer til at foregå så objektivt som muligt, sådan at der bliver betalt den pris, som tingene er værd, og vi vil forsøge at sikre, at værdifastsættelsen foregår af objektive eksperter på det her område.
Men jeg skal sige, at i sig selv ser vi salget her som ganske fornuftigt, især i betragtning af at der jo kommer en børsintroduktion af DONG, og derfor støtter vi lovforslaget.
Jens Joel (S), 2016-04-21:
Tak for det.
Det her lovforslag har til hovedformål at sikre de lovgivningsmæssige rammer for, at Energinet.dk vil kunne overtage og drive DONG Energy A/S' naturgasinfrastruktur samt olierørledningen fra Nordsøen til Fredericia.
Formålet med lovforslaget er som nævnt at få hjemmel til at varetage gasopstrømssystemvirksomhed, olierørsledningsvirksomhed og dertil knyttet separationsvirksomhed, og så er der det om naturgasdistributionsselskaberne, hvor vi skal sikre, at alle selskaber bliver underlagt den samme økonomiske regulering, og at man bliver underlagt den indtægtsrammeregulering, som gælder for de andre naturgasdistributionsselskaber.
Fra Socialdemokratiets side har vi lagt vægt på, at det ikke må blive dyrere for forbrugerne, at man skifter ejer, at noget overgår fra DONG til nu Energinet.dk, og derfor vil vi selvfølgelig også i udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål, som primært handler om, hvordan vi sikrer forbrugerne i de berørte områder mod, at det her skifte, som er begrundet af flere forskellige hensyn, og som i hvert fald lige nu skal sikre, at Energinet.dk kan overtage – på sigt kan vi diskutere, om der skal ske noget andet – betyder, at de komme til at betale en større regning.
Derfor vil vi stille en række spørgsmål i udvalget, som skal sætte fokus på, hvordan vi undgår, at den overdragelse kommer til at sende regningen videre til forbrugerne.
Vi er helt opmærksomme på, at der jo står i aftalen, både i den politiske aftale og i lovforslaget, at det ikke må blive dyrere, men vi synes stadig væk, at der er nogle uklarheder, med hensyn til hvordan man vil sikre det fremadrettet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-21:
Tak, formand.
Lad mig starte med at takke for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Som det fremgår, har lovforslaget til formål at gennemføre tre støtteordninger til biogas: til transport, procesformål i virksomheder og varmeproduktion.
De tre ordninger blev aftalt ved energiaftalen fra 2012 og er vedtaget af Folketinget i 2012.
Siden har vi afventet Kommissionens godkendelse af støtteordningerne, som kom i december 2015.
Lovforslaget skal sikre, at Danmark overholder vilkårene i Europa-Kommissionens statsstøtteafgørelse fra december 2015.
De nye retningslinjer for statsstøtte til vedvarende energi har betydet, at der skal ske en række ændringer i støttereglerne: strammere krav til ansøgningsprocedurerne og krav om, at støtten skal have en tilskyndelsesvirkning; krav om, at biogas, der får transportstøtte, ikke må bruges til at opfylde det lovfæstede iblandingskrav.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i Tinget i dag.
Jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-21:
Tak for det.
Med det her lovforslag gennemfører vi støtteordninger til biogas til transport, procesformål i virksomheder og til varmeproduktion.
Det er jo udmøntningen af et element i det energiforlig, vi lavede med et meget bredt flertal i 2012, som siden hen har afventet Europa-Kommissionens godkendelse af statsstøtten.
Den godkendelse er så kommmet nu, og den giver os mulighed for at implementere det her element fra energiaftalen.
Danmark har forpligtet sig til årligt at vurdere, om der sker en overkompensation af støttemodtagerne, og det er jo svært at have noget imod.
Det bliver Energinet.dk's opgave, og virksomhederne får selvfølgelig en forpligtelse til at sikre, at de rette og nødvendige oplysninger er til stede.
Så med den tryghed kan vi godt fra Det Konservative Folkepartis side støtte lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-04-21:
Vi er jo ved at bygge et vedvarende energi-system i Danmark, og biogassens betydning er stigende og dens rolle bliver mere og mere vigtig i den her omstilling til det vedvarende energi-system, og derfor er Alternativet for det forslag, der ligger her.
Vi mener, det er vigtigt at hjælpe biogassen på vej.
Specielt inden for transport er der særlige muligheder.
Villum Christensen (LA), 2016-04-21:
Liberal Alliance har naturligvis ikke noget imod, at man får styr på definitionerne af den tilskudsberettigede biogas, og at man sikrer sig imod overkompensation i form af de enormt lukrative satser på området.
Men vi har noget imod, at man i en tid, hvor vi nu har rundet de 8 mia. kr. i PSO-afgift, vel snarere 8,3 mia. kr., og i en tid, hvor ministeren sætter alle sejl til for at stoppe PSO'ens himmelflugt med en sikker stigningstakt i år, som sætter kursen mod 10 mia. kr. årligt, midt i denne diskussion nu søsætter yderligere indsatser, som alt andet lige kan forværre problemet.
Men herinde bliver vi ved med at vedtage love, der går den stik modsatte vej.
Vores enkle forslag er derfor, at vi sætter dette kapløb om brug af offentlige midler i bero frem til 2020, og det gælder også de kystnære møller, som er nævnt i forslaget her, og i stedet bruger tiden på at revurdere energipolitikken, så vi får reduceret og udfaset dette enorme tilskudscirkus.
Det gør os fattigere hver eneste dag, og der er stort set ingen målbar virkning på miljøet.
Dette arbejde må gerne starte i morgen.
PSO-stigningerne skal stoppes, og vi skal have indført en teknologineutral incitamentsstruktur, så det ikke lugter af indirekte erhvervsstøtteordninger, og så energipolitikken ikke minder om det, jeg tit har kaldt Hjallerup Marked, når der skal forhandles pristillæg.
Det bedste og sundeste erhvervsliv får vi ved at sikre generelle rammevilkår, som gør det billigere at producere, og ved at stimulere til øget forskning og udvikling frem for at hælde skatte- og forbrugerfinansierede driftstilskud ned i de enkelte erhverv ud fra en planøkonomisk tankegang.
Det, vi gør her, er først at brandbeskatte forbrugerne og erhvervslivet med energiafgifter i milliardklassen for derefter at dele ud igen til dem, der råber højest.
Jeg kan godt huske nogle landmænd, der råbte rigtig højt i 2012 forud for energiforliget, og pludselig kom der en check flyvende til biogas.
Så af disse grunde stemmer vi imod lovforslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-21:
Det, jeg sagde, var nemlig, at et misbrug af hash kan føre til et misbrug af hårde stoffer.
Og det beror sådan set bare på en iagttagelse ved at kigge på de miljøer, hvor hash optræder; så er det min lægmandsvurdering, at der i de miljøer også er en større forekomst af hårde stoffer, end der er i miljøer, hvor der eksempelvis alene indtages alkohol.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-21:
Først skal jeg sige, at jeg også taler på vegne af SF.
Og jeg nåede ikke ned til førstebehandlingen af det forrige lovforslag, L 172, men skal meddele både på vegne af Radikale og SF, at vi støtter det lovforslag, som fører støtteordningerne til biogas ud i livet, som vi har aftalt i energiforliget.
Vi støtter også det her lovforslag, der gør det muligt for Energinet.dk at overtage olie- og gasledningerne fra Nordsøen og ind til land.
Det er en del af aftalen om at børsnotere DONG, at de her vigtige infrastrukturelementer overgår til staten, så det stadig væk er på samfundets hænder og ikke bliver privatiseret.
Det er meget vigtigt for Radikale Venstre, at det bliver sådan her, sådan at de rørledninger stadig er på samfundets hænder.
Så vi støtter det her lovforslag.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-21:
Man skal ikke undervurdere en lægmandsvurdering, men man skal jo heller ikke undervurdere, at der rent faktisk ikke, så vidt jeg er bekendt, findes forskningsmæssige resultater, der viser, at et forbrug af hash fører til et narkotikamisbrug.
Derfor tænker jeg: Kunne Socialdemokraterne ikke være interesseret i at blive klogere på det her?
Og kunne det ændre den her nultolerancepolitik, hvis der blev lavet en forskning i det og en vis grænseværdi for THC kunne påvises ikke at være til fare for trafiksikkerheden?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Allerførst kan jeg forvisse ordføreren om, at den her ordfører altid er glad og munter.
Det er der al mulig grund til at være.
Hvordan er det, ordføreren mener at vi kan beskytte det danske dagpengesystem bedre, end vi gør i dag?
Nu sagde ordføreren, at det var at skyde gråspurve med kanoner, og så skal jeg bare spørge, om ordføreren virkelig vil fastholde den påstand, når det, vi ser, er, at antallet af østeuropæere, der er på dagpenge, er firedoblet på 5 år, og at antallet af østeuropæere, som tager deres dagpenge med sig hjem efter et kort ophold i Danmark, er noget, der ligner 12-doblet.
Er det virkelig stadig væk ordførerens opfattelse, at det her i virkeligheden slet ikke er noget problem?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-21:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg sådan set er meget enig i mange af de betragtninger, som beskæftigelsesministeren kom med, og indledningsvis vil jeg dernæst sige, at vi jo sådan set er fuldstændig enige med justitsministeren, da han under valgkampen til folkeafstemningen den 3. december sidste år sagde, at det ikke er svært at gå ned i Folketingssalen og vedtage en lov med 90 mandater bag sig og sige, at nu trækker man suverænitet tilbage.
Det er vi helt enige i.
Det fremgår klart efter dansk ret: Folketinget kan altid trække suverænitet tilbage.
Hvis man går tilbage og ser på, hvad forfatningskommissionen af 1946 udtalte om grundlovens § 20, fremgår det, at man sagde, at der i kommissionen har været enighed om, at såfremt en suverænitetsbeføjelse, som rigsdagen tidligere har overdraget til en mellemfolkelig myndighed, ønskes taget tilbage, vil et lovforslag herom kunne vedtages efter den almindelige regel med flertal.
Altså: I dansk ret er retsstillingen klar.
Vi er også enige med Dansk Folkeparti og forslagsstillerne i, at der altid er behov for at se på muligheder for at beskytte det danske dagpengesystem.
Men spørgsmålet her i dag er, om forslaget om at trække suverænitet tilbage står mål med dels udfordringens størrelse, i forhold til hvilken situation Danmark placerer sig i, dels hvad konsekvenserne vil være.
Det konkluderede Dagpengekommissionen også sidste år i deres hovedrapport, og vi vil med andre ord med det her forslag skyde gråspurve med kanoner, hvis det vedtages.
For det andet vil det være en helt og aldeles usikker situation, Danmark placeres i, for mens dansk ret tillader, at vi trækker suverænitet tilbage, er det tvivlsomt, om EU-retten gør det.
Danmark har ikke tidligere taget det skridt, og om det betyder en traktatkrænkelse eller det helt betyder en udmeldelse af EU er ganske uvist.
For det tredje tror vi, at dagpengesystemet kan beskyttes ad andre veje.
Det har vi mulighed for i forbindelse med diskussionen om definition af arbejdstagerbegrebet, og muligheden kommer også, når mobilitetspakken fremlægges til efteråret.
Med andre ord tror vi meget mere på at ændre lovgivningen inden for EU-systemet og EU-retten end på at trække suverænitet tilbage.
På den baggrund kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Men hvis vi kan finde veje, ad hvilke vi kan nå vores mål, sammen med europæiske kollegaer, så er det jo det, der tjener os bedst i nuet.
Og her er det vores vurdering, at vi kan finde fælles veje, under forudsætning af at briterne stemmer ja.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Det handler måske ikke kun om børnechecken.
Det kan være mange andre områder.
Som jeg hører det, har man den indstilling, at man endelig ikke skal udfordre EU, for vi skal føje Angela Merkel nede i Tyskland.
Det er hende, der har magten dernede.
Den danske regering siger: okay, vi skal ikke udfordre noget som helst i EU.
Vi skal heller ikke tilgodese, hvad der ønskes i Danmark, men man skal arbejde på at fremme noget, som vi i fællesskab kan finde ud af nede i EU.
Det er sådan, det står tilbage.
Regeringen ønsker ikke at udfordre EU på nogen som helst måde.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Som jeg nævnte i et tidligere svar, ønsker vi i den nuværende situation ikke at gøre noget, som på dette område lægger op til traktatændringer.
Det er det ene.
Det andet er, at vi faktisk heller ikke her ønsker at udfordre traktaten, fordi vi har fundet en vej, der er duelig, sammen med andre EU-lande, og har nu efter den aftale, der er lavet med Storbritannien, fået sikkerhed for, at et ja fra briternes side vil give os mulighed for at få indeksering af børnechecken.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Jeg forstår egentlig godt, at ministeren ikke vil svare klart på det, hr. Finn Sørensen spørger om.
Når vi lytter til, hvad ministeren siger, og måske også lidt lytter til, hvad der bliver sagt mellem linjerne, virker det til, at regeringen måske har lavet en aftale med kollegaerne i EU om, at man ser bort fra traktaten og man vil finde en løsning, som man mener passer til det samspil, der ønskes nede i EU.
Og så ser man bort fra traktaten.
Ministeren svarer jo ikke på, om det er i strid med traktaten eller ikke.
Man forholder sig til, at man er i gang med nogle drøftelser, og så ønsker man at finde en løsning ad den vej.
Det vil sige, at man finder en løsning, der ser bort fra traktaten.
Man ser ikke, om det er i strid med traktaten eller ikke, men det bliver en løsning, som ministrene nede i EU synes passer.
Er det sådan, det skal forstås?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Fordi jeg mener det, jeg siger.
Det er der ingen af os, der kan være tjent med, og det ville være en helt uoverskuelig situation, vi ville komme i.
For det andet ønsker vi at få ændret reglerne for disse børneydelser.
Vi har lagt en vej sammen med andre lande, som giver os mulighed for at få ændret børneydelserne, sådan som vi ønsker dem, og derfor vælger vi at gå den vej.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Undskyld mig, ministeren svarer ikke på det, jeg spørger om.
Der er da en klar modsætning til det synspunkt, som de borgerlige partier anlagde i foråret 2014, da De Konservative fremsatte deres beslutningsforslag om, at man skulle følge VK-regeringens lovgivning på det her område.
Argumentet var, at det efter de borgerlige partiers opfattelse ikke ville være i strid med traktaten at gennemføre det.
Hvorfor vil regeringen så ikke nu støtte Dansk Folkepartis forslag, som jo i princippet siger det samme, og hvorfor bruger man nu argumentet om, at det ville være i strid med traktaten, hvis man vedtog Dansk Folkepartis forslag?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Det hænger sammen med, at min vurdering er, at vi lettest når de mål, vi har sat op ved at føre forhandlingerne, som vi fører dem nu, og netop på dette punkt har vi jo lagt os rigtig meget i selen for at alliere os med Storbritannien, støtte Storbritannien i den proces, som de har været igennem, og som har fået det udkomme, at vi, hvis der ellers stemmes ja fra briternes side, så vil vi opleve, at der kommer til at ske en indeksering af disse børneydelser.