runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-03:
Alle bestræbelser skal gå på at bevare fokus på behandling og de pågældendes tilbagevenden til arbejdsmarkedet.
Det sikrer jo, at kommunerne gør en optimal indsats for borgerne.
Det mener jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Både den forstærkede indsats for at hjælpe de pågældende tilbage og det, at der er en bagkant, tror jeg vil fastholde fokus på sygeopfølgningen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Finansordfører hr. Mike Legarth fra De Konservative har udtalt sig til Ritzau: »Det er problematisk, at man lægger en omkostning over på de danskere, der vælger at lade deres penge stå i puljen. Det er ikke fair, og der må findes en ordning, så vi kan undgå det.« Nu hørte jeg ordføreren sige, at ja, det er rimeligt.
Er der en uoverensstemmelse i De Konservative Folkeparti, eller skal vi regne med, at der kommer et ændringsforslag senere?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-03:
Jeg mener, at lovforslaget her er gennemført på en enkel og ukompliceret facon.
Man har sagt, at i SP-ordningen betaler alle, der har et indestående, for at få deres midler udbetalt.
Det er også et incitament til, at man så netop skulle benytte sig af at få pengene udbetalt.
Derfor i al sin enkelhed: Ja, det er et ganske udmærket forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Jeg ved ikke, om det er, hver gang regeringen er presset, eller om høringssvarene forsvinder ligesom så meget andet, men det er simpelt hen ikke godt nok.
Vi skal høre, hvad folk siger om en sag, og så kommer der ikke høringssvar.
Hvad angår SP-ordningen, har det været lidt af en farce her de seneste par måneder.
Regeringen har flittigt brugt den ordning som et redskab til at kunne ændre økonomien i Danmark.
I august ville regeringen indføre den igen, fordi de som de eneste her i landet mente, at den her økonomi var på vej mod en overophedning, og at danskernes forbrug absolut skulle stoppes.
Dette var stik imod, hvad Socialdemokraternes formand, fru Helle Thorning-Schmidt, sagde, hvilket jo også viste sig at holde stik.
Hun kunne se det, og hun havde ganske ret.
Kort tid efter blev finansministeren dog noget klogere og foreslog, at ordningen ikke skulle genindføres.
Regeringen må jo gøre noget i den her krise, mener vi.
Vi har vist vejen med vores vækstpakke og vores udspil.
Den giver jo skattelettelser, og nu foreslår den også, at man kan hæve sine penge på SP-kontoen.
Regeringen tror virkelig, at hvis danskerne får flere penge, vil de også bruge dem.
Vi tror faktisk ikke på, at de tør bruge dem, for den her stigende arbejdsløshed gør jo rent faktisk, at forbrugslysten bliver dæmpet.
De seneste tal fra dankortomsætningen fra februar 2009 har faktisk vist et rekordstort fald på hele 10 pct. siden februar sidste år.
På Venstres hjemmeside kan man se, at de forventer, at dette forslag vil give omkring 25-30 mia. kr. mere i kassen.
Det er rigtigt, hvis halvdelen af dem, der har den her ordning, hæver deres penge og bruger dem herhjemme.
De må ikke bruge dem i udlandet, de må ikke bruge dem på importvarer, de må ikke gemme dem under hovedpuden, og de må slet ikke sætte dem ind på en anden pensionsordning, for så falder regeringens ustabile korthus fuldstændig sammen.
Hvis man vil undgå en større krise herhjemme, er det altså et helt forkert redskab.
Man aner simpelt hen ikke, hvad folk vil gøre med de her penge.
Det kan godt være, man mener, at man gør det, men det er komplet umuligt at vide.
Vi skal ikke give penge til borgerne nu.
Vi skal derimod skabe sikkerhed og tryghed, og det gør man ved at skabe flere arbejdspladser og ved at bruge pengene til at efteruddanne de folk, som ønsker det.
Offentlige investeringer vil give mange flere arbejdspladser, og det vil skabe den tryghed, der gør, at folk igen tør bruge deres penge.
Samtidig øger dette forslag faktisk den ulighed, som jo kun er blevet større under denne regering.
En almindelig arbejder vil få lidt ekstra, og den mere velstillede vil stille de her penge i en god ratepension.
Jeg er ked af at sige det, men igen viser regeringen, at de ikke helt ved, hvad de gør, og hvad der sker omkring dem.
Desværre vil de heller ikke lytte, når vi prøver på at fortælle dem det, sådan som fru Helle Thorning-Schmidt gjorde det på det tidspunkt, og det bekymrer selvfølgelig endnu mere. Så jeg tror, det er tydeligt at høre, at vi er imod det her forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Jeg vil gerne kvittere for, at den socialdemokratiske ordfører er så hudløst ærlig.
Den socialdemokratiske ordfører sagde: Vi skal ikke give penge til borgerne nu.
Jamen jeg siger tak, det er politik, så man kan forstå det.
Det er altså Socialdemokratiet inderligt imod, at danskerne får flere penge mellem hænderne.
Det kvitterer jeg for, det er klar politik, det kan man forstå.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Det, jeg siger, er: Vi vil meget hellere skabe den tryghed, for vi tror ikke på, at borgerne bruger dem, hvis de får nogle penge mellem hænderne nu.
Men jeg kan da så sige, at vi altid har sagt, at vi meget hellere vil velfærd.
Så jeg er da glad for, at ordføreren kan se, at der er forskel på de to partier.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
For fuldstændighedens skyld skulle hr. Leif Lahn Jensen måske også have sagt, at de offentlige velfærdsudgifter samtidig er øget med over 50 mia. kr.
Det kunne jo være rart, hvis man ville være så ærlig at sige, hvad det samlede billede var.
Hvis man følger tankegangen om, at det er helt forfærdeligt, at borgerne får deres egne penge tilbage, mangler jeg stadig væk et svar på: Hvis Socialdemokratiet havde magt, som de har agt, hvorfor foreslår Socialdemokratiet så ikke, at man tager SP-pengene og putter dem over i de offentlige kasser?
Det må jo være langt bedre, hvis man skal følge hr. Leif Lahn Jensens argumentation.
Det er da besynderligt, at Socialdemokratiet, som efterspørger initiativer - og regeringen leverer gang på gang på gang initiativer siger nej til det her helt konkrete initiativ, som vil give danskerne flere penge mellem hænderne, give mulighed for at øge forbruget, give mulighed for at sikre noget mere økonomisk sikkerhed for den enkelte familie.
Det kan da kun være ideologisk modstand mod, at danskerne har flere penge mellem hænderne.
Det må jeg jo sige at jeg har fået bekræftelse på, når Socialdemokratiets ordfører siger, at vi ikke skal give flere penge til borgerne nu.
Det er da en indrømmelsessag.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Jeg prøver bare på at beskrive, hvad det er, regeringen gør.
Regeringen gør nemlig det modsatte af det, der er brug for.
Lige nu er der brug for tryghed, der er brug for, at folk ved, at de har et arbejde.
Der er brug for at efteruddanne.
Der er simpelt hen brug for den tryghed, så folk ved, at de stadig væk kan stå op til et arbejde.
Men i stedet for at skabe den tryghed er man klar til at give en masse penge ud til de forskellige borgere.
Det er deres egne penge, det er o.k., det er vi også med på til den tid, men ikke nu.
Det er simpelt hen det, der er i vejen.
Lige nu skal der skabes noget tryghed, for når borgerne derude ikke er trygge, bruger de heller ikke penge.
Så sent som i går aftes så jeg et program, hvor økonomi- og erhvervsministeren sagde: Vi har nogle fornuftige danskere her i dette land, for de gør nemlig det, at når de er utrygge, bruger de ingen penge.
Hun har altså selv sagt det.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-03:
Jeg har simpelt hen meget svært ved at forstå, hvorfor hr. Leif Lahn Jensen har så meget imod, at borgerne får de penge tilbage, som Socialdemokratiet i 1997 indførte en ordning om, og hvor man tvangsudskrev 1 pct. af midlerne til at blive sat ind på en konto; man indlagde en omfordelingsnøgle, der gjorde, at hvis folk indbetalte 5.000 kr. på deres konto, gik der reelt kun sådan cirka 2.300 kr. ind på kontoen, og resten blev omfordelt til alle mulige andre steder.
Det fik vi så lavet om i 2003, og vi fik suspenderet det i 2004.
Hvorfor har hr. Leif Lahn Jensen så meget imod, at borgerne skal få deres penge tilbage fra det misfoster af en ordning, som Socialdemokratiet var med til at indføre?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Det undrer også mig, at Dansk Folkeparti går mere op i at give penge til nogle, som har meget mere, frem for at skabe tryghed og gode rammer for de mennesker i samfundet, som har svært ved at arbejde, og sørge for at beholde de arbejdspladser, der er.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-03:
Det, som hr. Leif Lahn Jensen siger, har ikke noget med tryghed at gøre.
Derimod er der tryghed i at vide, at der ikke bare bliver indført en ordning, hvor man så fra statens side går ind og siger til borgerne: Værsgo, I har bare at indbetale her.
Det er jo ikke en form for tryghed, men det er det, hr. Leif Lahn Jensens parti lavede i 1997.
Problemet er bare for mig at se, hvad Socialdemokratiet vil med SP-ordningen.
Skal den føres tilbage til den oprindelige form fra 1997-98 med den omfordelingsnøgle, eller hvad vil Socialdemokratiet med SP-ordningen fremadrettet?
Skal den helt væk, eller hvad skal den?
Skal den føres tilbage til den form, den havde tidligere med den urimelige omfordelingsnøgle, eller hvad er planerne med den fra Socialdemokratiets side?
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Grunden til, at vi stemmer imod - og det sagde jeg også i min ordførertale - er, at vi mener, at der, hvor de penge står nu, skal de blive stående.
Det er ikke tiden til at gøre det nu.
Tiden er til - som jeg sagde før - at skabe den tryghed nu og lave nogle offentlige investeringer og skabe den tryghed ved at skabe flere arbejdspladser.
Og jeg er da godt klar over, at Dansk Folkeparti ikke kan se det samme, og at de selvfølgelig meget hellere vil please regeringen og så være med til at give penge til nogle, som har noget i forvejen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Jeg tror, at det ville være for meget at forlange, hvis de enkelte folketingsmedlemmer skulle være i stand til at sige, hvad det er for nogle it-omkostninger, der ligger, og hvad det er, der gør sig gældende, når ATP skal håndtere en af ordningerne og SKAT skal håndtere en anden.
Der må jeg sige, at det helt afgørende jo selvfølgelig er, at pengene kommer ud, og så må vi selvfølgelig sørge for, at de it-tilretninger, der skal laves, selvfølgelig er til rådighed.
Det, jeg synes der er det helt centrale her, og der, hvor jeg kan forstå at vandene skilles, er, hvorvidt man ønsker, at danskerne skal få lov til at få fingre i de penge, de var blevet tvunget til at spare op, eller man ikke ønsker, at danskerne skal have de penge til rådighed.
Det synes jeg sådan set er en meget reel politisk uenighed.
Der må jeg bare sige, at der skilles vandene helt markant.
I Venstre synes vi, at det er helt fint, at danskerne får adgang til at få deres penge, så det kan sætte gang i økonomien.
Jeg kan så forstå, at det ønsker Det Radikale Venstre og legekammeraterne i Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti ikke, og det undrer mig såre.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-03:
Jeg kan så i hvert fald oplyse, at det, der står i bemærkningerne på side 5, er, at man har brug for at ændre i it-systemerne, der håndterer beregning og udbetaling af indestående SP-midler i Arbejdsmarkedets Tillægspension.
Systemudvikling m.v. i forbindelse med etablering af de nødvendige tilpasninger forventes at udgøre ca. 50 mio. kr., og dertil kommer så alt muligt med, at man skal sende breve ud til folk, og at man skal tage telefonen, når de ringer osv.
Så vil jeg bare spørge hr. Torsten Schack Pedersen: Hvis man tager logikken til hjælp, virker det så som en større opgave at ændre et skattesystem som følge af en stor skattereform, end det gør for ATP at gøre det, som de hele tiden har skullet, nemlig at udbetale pengene?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-03:
Det bliver jo ikke bedre af, at spørgeren gentager det, som hr. Thomas Adelskov sagde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-03:
Det er jeg da ikke spor uenig i.
Men det, der så kan bekymre - det bekymrer i hvert fald mig - er, at man i kommunen, når man siger o.k. til gerne at ville yde en god service, en ordentlig kvalitet i forbindelse med de aktiviteter, der skal sættes i gang for de her syge mennesker, og så f.eks. vil ansætte ti personer mere, som er eksperter inden for et eller andet, så bliver nødt til at fyre nogle i hjemmeplejen.
Det må da bekymre alle, formentlig også ministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-03:
For så vidt angår kommunernes generelle økonomi, afhandles den jo i de årlige kommuneforhandlinger mellem regeringen og kommunerne og mellem regeringen og regionerne.
Det er der, man tager stilling til, hvordan kommunernes økonomi skal være for det kommende år, og det rokker det her lovforslag ikke ved.
Men til de aktiviteter, der er omfattet af det her lovforslag, følger der penge med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Vi lavede lige en hurtig udskiftning her fra Venstres side, så jeg læser Venstres tale op.
Det er utrolig opløftende at stå her i dag med det forslag, som giver danskerne mere frihed, frihed til at få den tvangsopsparede SP-ordning udbetalt.
Forslaget er en del af forårspakke 2.0, og forårspakken er endnu et af regeringens initiativer til at hjælpe dansk økonomi på ret kurs.
Gennem hele den økonomisk svære periode har regeringen fulgt udviklingen tæt.
Med finansloven for 2009 tilføres dansk økonomi 16 mia. kr. ekstra.
Trafikinvesteringer for 5 mia. kr. er blevet fremrykket.
Der er gennemført bankpakke 1 og bankpakke 2, der sikrer, at indlånerne har garanti for deres penge, og at bankerne har mulighed for at låne penge ud til fornuftige projekter.
De danske eksportmuligheder hjælpes på vej gennem en eksportkreditordning.
Regeringen har desuden hjulpet erhvervslivet ved at udskyde moms og A-skat for over 60 mia. kr. Der er lavet en renoveringspulje, der skal sætte gang i beskæftigelsen inden for byggeerhvervet.
Endelig er regeringen i gang med at gennemføre en skattereform med en gradvis indfasning, der betyder, at danskerne de første år af skattereformen vil opleve en betydelig bedre økonomi.
Det forslag, som vi her står med, er altså endnu et af de initiativer, der skal hjælpe danskernes økonomi og dansk økonomi.
Danskerne får mulighed for at hæve de penge, som de gennem en årrække er blevet tvunget til at spare op.
Det giver altså danskerne en hånd under den økonomisk trængte situation.
Det forventes, at omkring 3 millioner mennesker har en SP-ordning, og den får de nu mulighed for at få udbetalt.
Det vil selvfølgelig være med til at sikre, at danskerne har flere penge mellem hænderne, og dermed kan det sætte gang i forbruget og være med til at sikre vækst og beskæftigelse i Danmark.
Man må sige, at det her forslag er et område, hvor vandene virkelig skilles i Folketinget.
Socialdemokratiet har været meget klar i mælet, og det er selvfølgelig fair nok, at Socialdemokratiet er imod, at danskerne kan få deres egne tvangsopsparede penge igen, når danskerne har ondt i økonomien.
Socialdemokraterne vil åbenbart hellere føre et ideologisk korstog, end at de vil hjælpe danskerne i denne økonomisk trængte situation.
Det forstår vi ikke i Venstre, for i Venstre kan vi kun bakke op om, at danskerne får adgang til deres egne tvangsopsparede midler i Den Særlige Pensionsopsparing.
Derfor er det et meget positivt forslag, som altså sikrer, at danskere får adgang til deres egne penge.
Vi sikrer, at der kommer mere gang i økonomien, og det kan vi i Venstre selvfølgelig kun støtte.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-03:
Jeg er klar over, at ordføreren sprang til, men til gengæld er ordføreren jo skatteordfører og må dermed forventes at have en vis indsigt i forårspakke 2.0.
Der er en ting, der undrer mig, ud over uenigheden om, hvorvidt det nu er det rigtige redskab i krisen, og det er det forhold, at uanset om man vil have sin SP udbetalt eller ej, så skal man være med til at finansiere ordningen.
Det skal koste 50 mio. kr. at omstille ATP's systemer til det, som jeg egentlig havde forstået altid var meningen, nemlig at de på et eller andet tidspunkt skulle udbetale pengene.
Der vil jeg bare spørge, om hr. Torsten Schack Pedersen er bekendt med, hvad det koster at omstille SKAT's it-systemer til den meget omfattende skattereform, man har gennemført, hvor der skal stilles på et hav af ting og sager for at få det til at passe.
Det er bare til en sammenligning.
ATP skal gøre noget, man skulle gøre alligevel.
SKAT skal lave en hel masse om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Jeg tør ikke lige på stående fod sige, hvad omkostningerne er, hverken på det ene eller det andet forslag.
De forslag, som er en del af skattereformen, har netop været i høring, og deraf fremgår det selvfølgelig også, hvad de it-omkostninger, der er forbundet hermed, er.
Men jeg synes sådan set, at det centrale må være det politiske i det her.
Det politiske må være: Mener man, at det er en god idé, at danskerne får adgang til de penge, som blev tvangsopsparet i en periode, hvor der var for meget gang i hjulene i Danmark?
Det var faktisk den daværende SR-regering, der startede med den midlertidige pensionsordning og lavede den om med pinsepakken, så det blev en skat.
Så fik vi lavet den om, så det blev en individuel opsparing, da VK-regeringen kom til.
Den har vi sat på hold i nogle år - det syntes jeg var meget fornuftigt - og nu ligger der altså en pose penge, som det vil være utrolig gavnligt at danskerne får adgang til og kan bruge for at stimulere økonomien.
Det er det, vi er optaget af i Venstre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Det overrasker mig selvfølgelig ikke, at SF's ordfører fuldstændig negligerer de øvrige initiativer, regeringen har taget for at sætte bedre gang i dansk økonomi: fremrykning af trafikinvesteringer, en finanslov, der pumper 16 mia. kr. ud, og alle de andre ting, som jeg også redegjorde for i ordførertalen.
Det overrasker mig selvfølgelig ikke, at SF fuldstændig vælger at se bort fra det.
Men når SF's ordfører siger, at det er langt bedre at bruge pengene til at ansætte folk i den offentlige sektor, rejser det selvfølgelig to spørgsmål.
Mener SF virkelig, at man kan tage pengene fra SP-ordningen og konfiskere dem og bruge dem til offentligt forbrug?
Det tror jeg alligevel ikke at SF mener.
Men jeg vil gerne høre, hvad SF siger til, at Socialdemokratiets formand, fru Helle Thorning-Schmidt, har sagt, at det at ansætte flere i den offentlige sektor i den nuværende situation er økonomisk uansvarligt.
Hvad mener SF om den udmelding fra fru Helle Thorning-Schmidt?
Eigil Andersen (SF), 2009-04-03:
Nu er jeg ikke klar over, om det er noget, der er blevet sagt og har den grad af absoluthed, som det her bliver nævnt med.
Det er jo et generelt problem med mediemæssige udtalelser, at de kan være rigtigt refererede, men de kan også være forkert refererede.
Men jeg vil i hvert fald gerne sige på SF's vegne, at vi mener, at der er klar underbemanding, i øvrigt med den konsekvens, at der er et dårligt arbejdsmiljø inden for ældreomsorgen.
Vi kan ikke være bekendt at behandle de ældre på den måde, det sker.
Derfor har vi f.eks. et forslag om, at man burde oprette 5.000 ekstra stillinger, og staten burde komme med pengene til kommunerne, for at det kunne lade sig gøre.
Og det vil jeg bruge som et eksempel på, at der er brug for offentlig aktivitet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-03:
Jeg læste i Jyllands-Posten forleden op til KL’s landsmøde, at fru Helle Thorning-Schmidt meget, meget klart sagde - det står på Jyllands-Postens side 2 den pågældende torsdag - at det ville være uansvarligt at ansætte flere i den offentlige sektor.
Jeg vil bare gerne bede om en klarhed.
Er SF så uenig med fru Helle Thorning-Schmidt?
Er det økonomisk ansvarligt med flere offentligt ansatte eller ej?
Eigil Andersen (SF), 2009-04-03:
Jeg må sige, at jeg ikke ved, om det, jeg nu har nævnt om ældreområdet, er omfattet.
Jeg kan forstå, at Venstre ikke mener, at der er behov for flere i den sektor, selv om de gamle klager over det, de bliver udsat for.
Det kan jeg forstå Venstre ikke mener.
Men jeg ved som sagt ikke, om det, fru Helle Thorning-Schmidt har sagt, også omfatter det forslag, jeg her har nævnt, og det mener jeg egentlig heller ikke jeg skal begive mig ind i.
Med hensyn til det, som regeringen gør nu, så går det alt, alt for langsomt, og det er alt, alt for slapt, og der er alt for få job i det, som regeringen har lanceret.
Man burde i virkeligheden på nuværende tidspunkt have skabt nye job i størrelsesordenen 20.000-30.000.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-03:
L 168 er ændring af lov om arbejdsmarkedets tillægspension.
Der er indlagt bestemmelser, som sikrer, at det alene er midler på den særlige SP-konto, der er opkrævet i medfør af SP-lovens § 17, der omfattes af den særlige udbetalingsmulighed.
Lovforslaget indeholder endvidere forslag om ændring af pensionsbeskatningsloven, der tager højde for aftalen om, at SP-indestående, der udbetales i overensstemmelse med nærværende lovforslags udbetalingsregler, undergives særlige afgiftsregler.
Tidspunktet for lovforslagets vedtagelse er et godt og rigtigt tidspunkt her i lyset af finanskrisen, hvor de, som benytter sig af muligheden for udbetalingen af deres SP-midler, kan supplere deres daglige økonomi til at foretage sig andet end det, som oprindelig var planlagt.
Tidspunktet falder også sammen med, at regeringen har gennemført en række tiltag netop for at imødegå finanskrisens negative indvirkning på beskæftigelsesområdet.
Og tidspunktet falder sammen med, at også den enkelte boligejer her netop kan søge tilskud til renovering, energirenovering og istandsættelse af sin private bolig.
Det her er medvirkende til, at den enkelte kan gennemføre mere end det, som man oprindelig havde mulighed for.
Samlet set
er det selvforstærkende i forhold til en øget beskæftigelse.
Det er et godt lovforslag, og Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-04-03:
Som det ser ud, vil de, der har en SP-ordning, jo betale for de omkostninger, der vil komme, når alle de her mennesker skal have deres penge udbetalt.
Det vil så også sige, at netop den fornuftige, som ikke hæver de her penge, men lader dem stå på SP-kontoen til pensionen senere, også skal betale for, at de andre kan få pengene udbetalt.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-03:
Nu er det jo meget svært egentlig at forholde sig til det, som hr. Thomas Adelskov siger.
Vi skal jo trods alt huske på, at det var hr. Thomas Adelskovs parti, der var med til at indføre, at alle skulle være fælles om at betale udbetalingerne, administrationen af udbetalingerne.
Det var jo det, der blev lagt ind, dengang SP-ordningen blev lavet, og det var hr. Thomas Adelskovs parti, der afgjorde, at alle skal være med til at betale, når pengene kommer til udbetaling, og det gør de, når man går på pension.
Så er alle med til at betale, at man kan hæve den pension i SP-ordningen.
Det har hr. Thomas Adelskovs parti lavet.
Det ligger klokkeklart i det.
Det er jo ikke så nemt at ændre på, når hr. Thomas Adelskov selv har indført det.
Nej, hr. Thomas Adelskov var ikke i Folketinget dengang, så vidt jeg lige husker.
Det kommer jeg ærlig talt i tvivl om, men skidt med det.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-03:
Sjældent har man hørt en på talerstolen tale så konkret, som hr. Leif Lahn Jensen lige har gjort, da han sagde, at borgerne ikke skal have adgang til deres egne penge.
Det syntes jeg var meget klar tale.
Det synes jeg er meget forkert af hr. Leif Lahn Jensen at sige i en tid, hvor den nusiddende regering inklusive Dansk Folkeparti har skabt så mange forskellige løsninger med hensyn til at sætte mange forskellige ting i sving.
Det seneste, vi har gennemført her i Folketingssalen, er L 166, så der kan søges tilskud til at energirenovere og renovere sin egen bolig.
Det her kunne være et fantastisk godt supplement til at gøre det fuldstændig færdigt.
Derfor må jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen: Har Socialdemokratiet ikke fuldstændig taget fejl i den her sammenhæng?
Og jeg vil sige: Det her er et godt forslag.
Det er med til at stabilisere, det er med til at give den ekstra lille ting, der skal til ude i det lokale samfund, hvor de enkelte borgere har brug for at forsøde deres hverdag og gøre nogle ting, der kan gøre en forskel i den enkeltes hverdag.