runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-17:
Det er jo noget, der desværre er en del mennesker, som er blevet ramt af.
Man kan sige, at omfanget af det har vi diskuteret lidt, men hvor nemt er det at konkretisere det?
Men i hvert fald er en del mennesker blevet ramt af det.
Jyllands-Posten har også haft nogle artikelserier, som, så vidt jeg husker det tidsmæssige perspektiv, sikkert også har været til en vis inspiration for forslagsstillerne.
Jeg tror sådan set, at der kan være gode grunde til, at vi dykker lidt længere ned i det her.
Jeg synes, at det har været godt at få justitsministerens besvarelse først, og jeg synes også, det er meget betryggende at høre, at det arbejde, der foregår i Økonomi- og Indenrigsministeriet og Justitsministeriet i fællesskab, om CPR er noget, som vi kan bruge i forhold til det her.
Så er der blevet fremsat lidt forskellige forslag, i forhold til om vi skal sætte Straffelovrådet i gang, om vi skal lytte til nogle eksperter, der har udtalt sig.
Men så blev vi måske alligevel lidt beroliget af det, justitsministeren sagde at der blev gjort i form af forskellige initiativer.
Og jeg tror sådan set, at det, vi i første omgang har brug for, er, at vi i arbejdet i Retsudvalget får afklaret uklarhederne.
Altså, hvad er det egentlig, der er uklart?
For det virker ikke særlig afklaret, når man har hørt de ordførertaler, der har været her i dag.
Men lad os kigge på det i udvalgsarbejdet, og hvis det viser sig, at der er brug for initiativer til at sørge for, at der bliver gjort noget her, er vi sådan set meget positive og heller ikke på forhånd afvisende over for de løsningsmodeller, som forslagsstillerne nævner.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Tak for kvitteringen.
Det er jo klart, at hvis det er sådan, når vi går i gang med udvalgsbehandlingen af det her, at vi ser, at der er et behov for at dykke mere ned i det, kan vi altid bede Straffelovrådet om at gøre det; det har vi jo mulighed for i Retsudvalget.
Det kunne være en mulighed.
Så nemt vil jeg sige det, for sådan som jeg har undersøgt det indtil videre, er der ikke nogen juridiske eksperter, som har udtrykt, at der skulle være et behov.
Så vi skal selvfølgelig også passe på med ikke at overbebyrde Straffelovrådet unødigt.
Men vi er da ikke afvisende.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Jeg tror sådan set, jeg har den samme grundlæggende tilgang til det her som hr. Karsten Lauritzen, altså at man sagtens kan forestille sig, at der er nogle, der kommer i nogle helt håbløse situationer.
Jeg tror også, jeg har det på samme måde, i forhold til at det havde været en selv, der havde været udsat for sådan et overgreb, altså at man så også gerne ville have, at en, der havde lavet sexovergreb mod børn, også blev dømt for det forhold, man selv havde været udsat for.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg så har forstået det rigtigt, altså at Venstre i virkeligheden vil afvente de overvejelser, der pågår i Straffelovrådet, for at se, hvordan man præcis skal skrue det sammen.
Hr. Karsten Lauritzen nævnte jo selv nogle af de forskellige muligheder, der var – forlængelse af forældelsesfristen, overhovedet at have en forældelsesfrist osv.
Det er nogle af de overvejelser, vi må have i den forbindelse.
Men jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt, altså at det er Venstres synspunkt, med hensyn til hvordan vi lige præcis skal skrue det sammen – og jeg skal med det samme sige, at det også er mit eget synspunkt – at vi i virkeligheden i praksis bliver nødt til at afvente Straffelovrådets arbejde.
Er det også Venstres holdning?
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
De Radikales ordfører mener ikke, at man i udgangspunktet skal se på forældelsesfristerne.
Den pågældende person, der er dømt i byretten, blev ikke dømt for en række af de første forseelser og tilfælde på grund af en forældelsesfrist.
Og hr. Jeppe Mikkelsen har jo ret i, at det kan være svært at løfte en bevisbyrde.
Men i sådan en sag her, altså i det konkrete eksempel, hvor der er beviser, og hvor der er en person, der er dømt skyldig i en lang række andre tilfælde, går personen fri for straf for nogle af forholdene på grund af en forældelsesfrist.
Krænker det ikke Det Radikale Venstres og hr. Jeppe Mikkelsens retsfølelse?
Noget af det sidste, som Enhedslistens ordfører sagde i sin ordførertale, var, at man var positive over for, at Straffelovrådet skulle se på den her problemstilling.
Det vil jeg godt kvittere for ved at sige, at jeg da håber, at vi i fællesskab kan få et flertal i Folketinget, der så kan sige: Lad os få set nærmere på det her.
Der har jo været noget diskussion – og respekt for, at Enhedslisten ikke er enige med forslagsstillerne og heller ikke med Venstre – men jeg vil godt kvittere for, at man er positive over for at lade sagkundskaben se lidt nærmere på det, og så kan vi jo tage den politiske situation derfra.
Det kunne jo være, at der i den proces også dukker andre ting op end det, der lige ligger på bordet i øjeblikket, som sikrer, at vi lovgivningsmæssigt kan få begrænset, forebygget og lavet en præventiv indsats i forhold til identitetstyveri og svindel.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Mange tak.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at sager om pædofili og incest er noget af det frygteligste, som vi behandler i dette udvalg og i vores ordførerskaber.
Det var jo også en af årsagerne til, at man i 2000 valgte at lave en særlig forældelsesfrist for sager af den her karakter.
Forældelsesuret begynder således først at tikke, når barnet eller den unge person, offeret, er fyldt 18 år, og forældelsesfristen nås, når offeret fylder 28 år.
Det her princip kan vi i Radikale Venstre bakke op om, for det kan tage rigtig mange år, før man i virkeligheden indser, at man faktisk har været udsat for en alvorlig forbrydelse.
Det er derfor, vi har taget det her særlige hensyn til offeret.
Jeg synes, det er værd at drøfte, om de nuværende regler er fyldestgørende, eller om man burde se dem igennem endnu en gang.
Jeg skal dog sige, at vi i Radikale Venstre er skeptiske over for det konkrete beslutningsforslag, og det er der en årsag til.
Der er jo en årsag til, at man har en forældelsesfrist i dag.
Det skyldes, at det altså er uhyre svært at efterforske en sag, når den f.eks. er 50 år gammel.
Jeg er bange for, at mange sager simpelt hen ikke vil kunne gennemføres på grund af utilstrækkelig bevisførelse.
Det vil således være dyrt for samfundet, men frem for alt – og det er det, jeg er mest bange for – vil det eventuelt komme til at skuffe ofrene.
Men i Radikale Venstre ser vi frem til den fortsatte drøftelse af spørgsmålet om forældelsesfrister, meget gerne på baggrund af det arbejde, som Straffelovrådet kommer frem til.
Men vi må meddele, at vi i dag ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Det ville jo være ufint at sige, at det var en bevidst misforståelse.
Vi har allerede været omkring nogle af argumenterne, nemlig at der er nogle, for hvem det har været så forfærdeligt og traumatiserende, at man er langt ud over det 28. år, før man er parat til at anmelde det.
Det har altså stor betydning for offeret at få anmeldt, også selv om det måske i virkeligheden kan være vanskeligt at få løftet bevisbyrden, så man uanset hvad – hvis man får anmeldt og faktisk kan få løftet bevisbyrden – kan få dømt den skyldige for nogle forhold, der så gør, at vi faktisk kan beskytte nogle mod yderligere overgreb.
Så jeg synes i virkeligheden, der er en lang række gode grunde til at få kigget på det her, og jeg kan sagtens sætte mig ind i de tilfælde.
Man kunne eksempelvis i sagen fra Esbjerg forestille sig, at det havde været 1 eller 2 år ud over de 27 år i forbindelse med det, han blev dømt for ved byretten, så han lige præcis ikke havde kunnet blive dømt for de forhold
Man skal prøve at sætte sig ind i ofrenes sted.
Det synes jeg i virkeligheden er noget af det mest sigende, for hvis jeg havde været dem, ville jeg selv opleve det som krænkende, at han ikke også var blevet dømt for det.
Selv om det måske ikke havde lagt meget mere til straffen, ville jeg gerne have, at han også var blevet stillet til regnskab for det, for sådan ville jeg selv have haft det, og det er i virkeligheden det, jeg synes er det vigtige.
Det, der så bare også er vigtigt for mig, er det med, at vi får holdt sammen på alle de partier i Tinget, der gerne vil det her, og jeg synes også, det er rigtigt, at vi får afventet arbejdet i Straffelovrådet, som laver overvejelserne om, hvordan vi præcis skal skrue det sammen.
For der gemmer sig jo de spørgsmål, som også hr. Karsten Lauritzen var inde på, om man helt skal afskaffe forældelsesfrister, hvordan man skal indrette systemet, hvor meget man skal forlænge osv. osv. Så det er i virkeligheden det, der er mit ærinde her.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Undskyld, men så er jeg næsten nødt til at spørge klart: Hvad mener Socialdemokraterne egentlig om det her?
Skal vi ændre ved forældelsesreglen, eller skal vi ikke?
For det er da en uskik, at vi sådan parkerer et emne hos Straffelovrådet og siger: Nå, men det kan vi ikke selv tage stilling til, det er for indviklet, nu må de afgøre det for os.
Eller er det forkert forstået?
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Det var i virkeligheden lige præcis noget af det, hr. Peter Skaarup var inde på, jeg sigtede til, nemlig det med, at jeg ikke synes, at man skulle drive alt for meget politik på det, for jeg kunne jo sagtens returnere og ligesom hr. Peter Skaarup spørge hvorfor i 2007 og hvorfor osv.
Der kunne jeg jo sagtens stille mig op og sige noget med, at jeg da også kunne have ønsket mig, at DF så havde brugt noget af sin enorme indflydelse i de 10 år til at rykke noget hårdere på noget af det her.
Sådan kunne vi blive ved, men når vi har spildt noget tid på at blive ved på den måde frem og tilbage, må vi jo nå til en konklusion.
Når nu vi er så tæt på målstregen, når nu ministeren har sagt det her med, at Straffelovrådet bliver færdig til sommer, og når den melding er kommet fra både den forrige regering og den nuværende regering, hvordan er det så, vi kan sørge for fælles enighed om at følge op der?
Jeg er ikke parat til på stående fod at bide til bolle på det, der hedder: Vi rykker det bare ud af Straffelovrådet, og Folketinget tager selv stilling.
Jeg synes, det rigtige er at afvente det, Straffelovrådet kommer med, og heldigvis er det sådan, at det er rigtig, rigtig tæt på, at Straffelovrådet kommer med noget, og jeg har ikke grund til at tvivle på, at det kommer til sommer.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Jeg synes, det er en meget konstruktiv tilgang, den socialdemokratiske ordfører har til det her.
Selv om jeg da selvfølgelig kunne have ønsket mig, at Socialdemokraterne allerede i 2007, da vores justitsminister var retsordfører, havde handlet og støttet Dansk Folkeparti i bestræbelserne på at få fjernet den her forældelsesregel, synes jeg, det er konstruktivt, hvis man nu er parat til at skille det her ud fra Straffelovrådet, i og med at man altså har ment, at Straffelovrådet skulle tage stilling til det, før man selv ville tage stilling til det. Jeg fornemmer, at Socialdemokraternes ordfører egentlig personligt synes, det er totalt urimeligt, at man har den her forældelsesregel, og at han mener, at vi skal kunne sørge for, at man også med en ny teknologi kan finde gerningsmænd, der har lavet noget, tidligere, end det er tilfældet i dag.
Derfor vil jeg godt stille hr. Ole Hækkerup et spørgsmål: Kan vi godt forvente, at Socialdemokraterne i den diskussion, vi skal have i Retsudvalget, vil være med til at skille det her ud fra den store pakke af ting, som vi skal vente til sommer med at Straffelovrådet får kigget på?
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Det er sådan set ret simpelt, for hr. Ole Hækkerup var næsten inde på det, og hr. Ole Hækkerup har jo ret i, at vi ikke skal lave politiske drillerier med det her.
Man kan godt diskutere, hvorfor ting tager tid.
Der er desværre en tendens til, at for de partier, der sidder i regering, tager det lidt længere tid, end når de er i opposition.
Man kan have en lang diskussion om, hvorfor det er sådan, men det synes jeg ikke at vi skal komme ind på her.
Men det var blot til det forslag, som hr. Peter Skaarup kom med, om en fælles henvendelse, der kunne gøre, at vi måske allerede i den her samling kunne tage den diskussion, som hr. Ole Hækkerup kommer ind på.
Jeg hørte næsten hr. Ole Hækkerup sige det, så derfor vil jeg spørge ind til, om man ikke vil være med til sådan en henvendelse fra et flertal i Folketingets Retsudvalg.
Det er jo et flertal, der kan etableres med Socialdemokratiets støtte.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jeg tror, jeg ville synes, at det var en ganske fin løsning.
Der skal meget til for at overbevise om, at man ikke skal lave en ændring, og at der, hvor det ligger i dag, er det rigtige.
Så er det et spørgsmål om, hvad det skal laves om til, og der er det jo relevant med Straffelovrådets input.
Den model, hr. Peter Skaarup skitserer, ville da være fin, og det kunne jo være det fælles grundlag, som hr. Ole Hækkerup også spurgte ind til.
Hvis vi kunne gøre det i fællesskab i et samarbejde hen over midten og få løst noget, vi alle sammen betragter som et problem, og få hjulpet nogle ofre med at få buret nogle forbrydere inde for den mest alvorlige form for forbrydelse, man kan begå, nemlig overgreb mod børn, så ville det da være dejligt.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Det var bare lige i forlængelse af den ordveksling, der var mellem Socialdemokraternes ordfører, hr. Ole Hækkerup, og så ordføreren for Venstre.
Jeg vil godt bede hr. Karsten Lauritzen om lige at klargøre for Folketinget, at det jo er sådan, at et flertal i Folketinget sagtens kunne rette henvendelse til Straffelovrådet og sige: Vi vil gerne lette jer for denne store mængde af sager ved, at I kan afklare en lille detalje – ud af den her kæmpe, omfattende arbejdsbyrde, de har, og som vi af og til bliver belært om de netop har, og det er sikkert rigtigt – nemlig forældelsesspørgsmålet.
Det kunne vi jo godt gøre.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Karsten Lauritzen gjorde det helt klart, også for Socialdemokraternes ordfører, at der ikke er noget i vejen for, at et flertal i Retsudvalget pålægger Straffelovrådet inden f.eks. den 1. marts eller den 1. april at komme med et bud på, hvordan man kunne strikke en ændring sammen, hvor man afskaffer denne 28-års-regel, som i dag er en forhindring og føles som stor forhindring for mange ofre.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Ja, og det fælles grundlag kunne vi jo meget godt tænke os, men dog med den tilføjelse, at vi lidt havde håbet, at justitsministeren ville forsøge at efterkomme det ønske om, at man kunne se på det lidt tidligere.
For jeg kunne godt frygte, at Straffelovrådet siger, at de anbefalinger kommer til sommer, og så bliver det efterår, og inden vi kommer videre, bliver det måske ikke i den næste folketingssamling.
Så er der lige pludselig gået 2 år, og så er vi ikke kommet videre end dengang i 2007, hvor justitsministeren, da han var retsordfører for Socialdemokratiet, ligesom hr. Ole Hækkerup er det nu, sagde til JydskeVestkysten, at det her bliver man nødt til at se på.
Og det er jo lidt ærgerligt.
Jeg er godt klar over, at vi selv har været medvirkende til, da vi sad i regering, at processen har taget så lang tid, så derfor kunne det jo være dejligt, hvis vi nu i fællesskab kunne sørge for, at den bliver speedet op.
Der har i hvert fald været politisk ønske om det i den tidligere VK-regering, og tilsyneladende er der også et ønske om det i den socialdemokratiske regering.
Så den der fælles forståelse kunne jo blive bekræftet af, at man så på, om man ikke kunne blive enige om noget i den her folketingssamling, eller at man blev enige om, at man kunne lovgive i starten af den kommende folketingssamling.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Man kan jo stille spørgsmål sådan ud fra, at man vil drille, politisk polemik, og det kan der også være meget fornøjeligt i, men lige præcis i det her tilfælde var det nu med en lidt anden intention, jeg spurgte, for der er ingen grund til, at vi snakker os fra hinanden, hvis vi har det samme udgangspunkt.
Men det, som er vigtigt for mig, er, at vi i den proces får det tilrettelagt sådan, at vi sørger for, at det bliver på baggrund af anbefalingerne fra Straffelovrådet – som jeg jo også gerne havde set havde været færdig for et år siden, så vi i virkeligheden stod med opfølgningen nu – at vi så forsøger at få det her på plads.
Og der er jeg enig i, at så snart de anbefalinger er kommet, skal vi sørge for at rykke hen over scenen så hurtigt og effektivt som overhovedet muligt.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Det kan være, jeg ikke fik udtrykt mig helt klart – det er jo en svær sag.
Men jeg må sige, at det krænker min retsfølelse dybt, at man ser sager, hvor nogle går fri, fordi vi ikke har gjort noget ved forældelsesfristerne, og jeg synes også, det er problematisk, at det har taget så lang tid at nå frem hertil, for jeg tror, der er et bredt flertal i Folketinget for at gøre noget ved forældelsesfristerne.
Som sagt kigger Straffelovrådet, sådan som jeg har forstået det, først og fremmest på strafudmålingen, og det her med forældelsesfristerne er sådan en biting.
Derfor kunne det være, man var kommet et stykke af vejen med det, sådan at man måske kunne komme med en delbetænkning, en delberetning i forhold til den del, så vi kunne lave lovgivning allerede i den her samling eller kunne blive enige om, hvad vi måske skulle gøre, eller at vi i hvert fald kunne give hinanden håndslag på, eventuelt via en beretning i Retsudvalget, at man lovgiver i starten af næste folketingssamling for at få forhindret, at der er sager, hvor nogle har begået pædofile overgreb mod børn, og hvor der ligger en klar bevisbyrde, som falder på grund af en forældelsesfrist.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Jeg tror, at vi skal vende det i Retsudvalget.
Jeg synes faktisk, at det er glimrende, hvis noget af det, der kommer ud af debatten i dag, er, at Folketinget i virkeligheden presser på, for at der skal ske nogle ting på det her felt.
Det passer mig fint, så jeg synes, at vi i Retsudvalget skal prøve at vende, hvordan vi kan tilrettelægge det her på en måde, så vi er sikre på at få rykket os hen over scenen.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
I Enhedslisten vil vi altid gerne overveje nye muligheder.
Vi vil altid gerne genoverveje vores politik, når udviklingen fører os fremad.
Det er klart.
Vi skal jo helst ikke ende med at sidde fast i en tid, der var for 50 år siden, så det vil vi altid gøre.
Vi har selvfølgelig også overvejet det i forbindelse med det her lovforslag, og der er det altså Enhedslistens opfattelse, at lovgivningen er tilstrækkelig klar på området, som det ser ud lige nu.
Skulle det vise sig i fremtiden, at lovgivningen ikke rækker, at vi simpelt hen opdager ting, som vi selvfølgelig ikke kan tænke os til nu,
jamen så er det klart, at vi altid vil genoverveje
Det er jo en del af at følge med udviklingen, og det skulle vi helst alle sammen gøre i Folketinget.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Jeg vil godt kvittere for det sidste, som Socialdemokratiets ordfører var inde på.
Men i øvrigt vil jeg spørge til der, hvor debatten ellers var kommet til, for hr. Ole Hækkerup siger, at Rigspolitiet måske svarer noget andet nu, og justitsministeren har redegjort for, at man allerede er dækket ind, og det kunne jo være valide argumenter, hvis det ikke var for det, at hr. Ole Hækkerups kollega, fru Maja Panduro, i juni måned – det er kort tid siden – var ude med en helt anden argumentation for, hvorfor man skulle lave en selvstændig paragraf.
Med en selvstændig paragraf om identitetstyveri kan vi sende et vigtigt signal.
Det lader til, at der er så mange huller på området, at netop en selvstændig paragraf vil kunne gøre en forskel.«
Så argumentationen er altså til dels, at noget af det, der ikke er kriminelt i dag, faktisk kan kriminaliseres, altså det at oprette falske netprofiler.
Så derfor er det vel relevant at spørge Socialdemokratiets ordfører, hvorfor man mente det i juni måned og så ikke mener det længere.
Hvad er der sket, ud over at man har fået magten?
Men det betyder jo ikke, at man har vendt på en tallerken, eller gør det?
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Men det er jo i virkeligheden ikke noget svar på spørgsmålet om, hvad der er oplyst fra Rigspolitiets side, altså om man syntes, at retsgrundlaget var tilstrækkeligt eller ej.
Og der er jeg i virkeligheden lidt uenig med hr. Peter Skaarup, for Rigspolitiet kan jo sagtens komme og sige, at de kan arbejde så godt, de kan, med de eksisterende regler; de ville imidlertid, hvis reglerne var anderledes, kunne gøre sådan og sådan.
Men sådan som jeg har forstået det, som ministeren netop har oplyst Folketinget om, er det, Rigspolitiet siger, at reglerne sådan set er gode nok, og at det ikke er det, der er problemet her – og så er der jo en lidt anden situation.
Så er det bare, jeg siger – og det tilstår jeg helt åbent, da hr. Peter Skaarup sad i Retsudvalget på daværende tidspunkt – at jeg jo ikke ved, om Rigspolitiet har sagt det samme på daværende tidspunkt, altså om de har sagt, at reglerne sådan set var gode nok, og om det har ligget til grund dengang, eller om det ligger til grund nu.
Derudover er min pointe, at jeg jo i virkeligheden er enig med hr. Peter Skaarup i, at der er et problem, og at der er et problem, vi er nødt til at gøre noget ved, fordi problemets omfang er stigende.
Noget af det, det måske er allerallervigtigst at gøre noget ved i den her forbindelse, er lige præcis det der med at hjælpe ofrene.
Jeg har det jo ligesom hr. Karsten Lauritzen sådan, at når man ser nogle af de klip, der ligger, og den omtale, der har været i Jyllands-Posten, er det mest det der håbløse i den situation, folk står i, der gør indtryk.
Altså, hvad skal jeg gøre?
Hvor skal jeg gå hen?
Hvordan skal jeg få rettet op på det her på en fornuftig måde?
Man kan levende sætte sig ind i det selv.
Og jeg tror i virkeligheden, det er der, vi allerallerbedst kan tage fat, hvis vi faktisk kan hjælpe ofrene for identitetstyveri.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-17:
Jeg tror, at Rigspolitiet næsten altid har den opfattelse, at man gør arbejdet godt, og at politikredsene gør, hvad de kan, for at optrævle også tyverier af identiteter.
Det ville jo være lidt mærkeligt, hvis en enhed, en styrelse eller en organisation sagde, at de gør arbejdet dårligt på det her område.
Nej, selvfølgelig kom det frem på en sådan måde, at den daværende justitsminister sagde, at der kunne gøres mere, men Socialdemokraterne ville i forlængelse af det samråd, man selv havde indkaldt til, kræve, at vi fik lavet en særlig paragraf i straffeloven, ligesom de har i Norge.
Så vel vidende alt det, som hr. Ole Hækkerup diskuterer med sig selv, sagde Socialdemokraternes ordfører til Jyllands-Posten den 25 . juni 2011 : »Det er meget rigtig at se på, om falske netprofiler også skal gøres strafbart.
Med en selvstændig paragraf om identitetstyveri kan vi sende et vigtigt signal.«
Så der var et klart krav fra Socialdemokraterne og også SF, og det er derfor, vi andre nu står med endnu sådan en løftebrudssag, og vi kan ikke rigtig få nogen forklaring på, hvad der er sket.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Som jeg nævnte, første gang jeg havde ordet, har Rigspolitiet jo oplyst, at de allerede i dag har et ordentligt grundlag for efterforskning af identitetstyveri og -misbrug.
Og jeg må være ærlig og sige, at jeg jo ikke sad i Retsudvalget, dengang der var samråd, og jeg ved ikke, om den daværende justitsminister sagde det her med, at Rigspolitiet havde sagt, at de ikke mente, at de på nuværende tidspunkt havde brug for at få skærpet paragrafferne på det her område.
Men jeg sagde også i min ordførertale, at hvis det er sådan, at Rigspolitiet på et tidspunkt kommer og siger: Prøv at høre en gang, vi har nogle konkrete problemer med retstilstanden – jamen så ville det da være underligt, hvis ikke vi her i Folketinget sagde, at vi selvfølgelig vil kigge på det.
Men på spørgsmålet, om Retsudvalget har været bekendt med den vurdering fra Rigspolitiet på det tidspunkt, bliver jeg jo nok i virkeligheden svar skyldig.