Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-22:
Som et folketingsmedlem, der repræsenterer Grønland, ser jeg et stort behov for, at vi går fra skåltaler til konkret handling.
Danmark er nødt til at engagere sig i Grønland på en anden måde end det, vi hidtil har set.
Danmark varetager fortsat 32 områder på vegne af Grønland.
Det drejer sig om centrale områder som et trygt og tidssvarende retssystem, om love, der er tilpasset til vores virkelighed, og om love, som afgør vigtige beslutninger om vores hverdag.
Mange af disse områder er ikke tidssvarende, og vi har en fælles opgave i at løfte disse områder.
Selvstyreloven beskriver den økonomiske relation imellem vores to lande.
Ønsket om selvstændighed har altid været til stor diskussion og vil nok også være det i de kommende år, men snakken om selvstændighed har nok også haft den effekt, at det har været lidt sværere at engagere sig fra dansk side, men det bør ikke holde Danmark tilbage; vi er et fællesskab, og vi vil nok være det i en årrække ud i fremtiden.
Vi kan ikke kun se på rigsfællesskabet uden også at kigge på den aktuelle økonomiske situation i Grønland, for Grønlands økonomiske situation er ekstrem sårbar i disse år, og fra Inuit Ataqatigiits side mener vi ikke, at de planlagte reformer, der er i det grønlandske finanslovsforslag, er tilstrækkelige.
Det Økonomiske Råd i Grønland forudser, at vi risikerer meget akutte problemer, hvis ikke vi respekterer bæredygtigheden i forhold til fiskeriet.
For Inuit Ataqatigiit er det helt centralt, at den førte økonomiske politik skal være bæredygtig, og at den fører imod en øget lighed.
Hvis man kigger på finanslovens forslag og de direkte indvirkninger i forhold til Grønlands økonomi, vil man se, at det viser et samlet fald i forhold til i år på knap 1 million.
Det kan ikke virke af så meget samlet set, men hvis man også kigger på, at der på en række centrale områder i Grønland ser ud til at ske et fald, bl.a. i forhold til Kriminalforsorgen, politiet, retterne, Søfartsstyrelsen, og jeg kunne blive ved.
Blandt det mere positive kan man fremhæve, at der afsættes midler til etablering af et landsforsvarerembede.
Det burde man have gjort allerede i 2010, dengang det blev anbefalet, men bedre sent end aldrig.
Et landsforsvarerembede er med til at bringe større balance og retfærdighed i vores samfund, og det øger vores retssikkerhed.
Hvis vi skal bevare og styrke det grønlandske samfund, er det afgørende, at vi får skabt vækst.
Med en fælles grønlandsk-dansk investeringsfond inspireret af den eksisterende danske Klimafond vil grønlandske, danske og internationale virksomheder kunne få en hjælpende hånd til at investere i Grønlands erhvervsudvikling.
Investeringsfonden kunne hjælpe virksomheder med at skaffe kapital, formidle kontakter og levere knowhow, når virksomheder ønsker at foretage investeringer i Grønland.
En sådan fond kunne bidrage til at mobilisere finansiering, hvilket er afgørende i forhold til en omstilling af erhvervslivet i Grønland, og det kunne være med til at sikre en mere langsigtet økonomisk udvikling.
Det sociale arbejde og arbejdet med børn og unge ligger mig meget nært.
Investeringer i forebyggelse, uddannelse og et stærkt retssystem er afgørende for et velfungerende samfund.
Mit politiske mål er, at der bliver skabt en bedre balance og et større fokus på forebyggelse af de sociale problemer i Grønland såvel som for grønlændere i Danmark.
Målet må være, at vi laver en tidlig og forebyggende, velfungerende indsats, så vi sikrer, at der bliver færre socialt udsatte.
Noget af det, vi har formået at knække kurven på, er alkoholforbruget, hvor vi faktisk har et langt mindre alkoholforbrug samlet set end i Danmark.
Vi ved dog, at der stadig er en del udfordringer.
Det er vigtigt, at vi fastholder denne positive udvikling, og at vi også får afsat midler til grønlandsksproget behandling til grønlændere i Danmark i 2016.
Den seneste rapport fra SFI viser med al tydelighed, at der er flere udsatte grønlændere end danskere, og at det ikke går os alle sammen lige godt her i Danmark.
Jeg så jo gerne, at inklusionsmidlerne, som skal være med til at sikre, at der er færre socialt udsatte, også bliver sikret i 2016.
Midler til forebyggelse til f.eks. foreningen Grønlandske Børn eller arbejdet i Kofoeds Skole bør fastholdes i både 2016 og i 2017.
Strategien for udsatte grønlændere, som afsluttes her i år, er et skridt i den rigtige retning.
Vi bliver nødt til at tænke i meget mere langsigtede indsatser, hvis det skal gøre en forskel.
Men det er vigtigt, at den sociale indsats bliver konsolideret ude i kommunerne med særlige enheder, som meget gerne har personale med grønlandskendskab, eller som behersker det grønlandske sprog.
I den nyeste rapport fra Institut for Menneskerettigheder kan vi se, at der er en skævvridning.
Her dokumenteres det, at op til 15 pct. bliver diskrimineret, endda også fra offentligt ansatte.
Det er absolut ikke acceptabelt, men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at den grønlandske regering, Naalakkersuisut, bestemt bør inddrages i dette arbejde, og at de bestemt har en kæmpestor opgave.
Vi bør også huske, at for nogle grønlændere er det måske det bedste at tage hjem, men de, der bliver her, skal have hjælp til at blive inkluderet i samfundet.
Det er en fælles opgave, vi har.
På uddannelsesområdet har fremdriftsreformen været til stor debat.
Det har også en betydning for de grønlandske studerende, som får dansk uddannelsesstøtte.
Regeringen forpligter sig i regeringsgrundlaget til, at unge grønlandske studerende skal fastholdes i uddannelse.
Det kunne man gøre ved et introforløb, f.eks. en sommerskole, hvor man samarbejdede med Grønlands selvstyre om at få det etableret.
Man kunne gøre det ved en udvidelse af de buddy-ordninger, som findes på universiteterne til de udenlandske studerende, man kunne også gøre det ved at sikre midler til sprogkurser i dansk til studerende, men også til nytilkomne.
På justitsområdet glæder jeg mig over etablering af Det Nordatlantiske Kontor i Justitsministeriet, og jeg glæder mig som sagt over, at der etableres et landsforsvarerembede.
Justitsområdet dækker både over politi, retsvæsen og kriminalforsorg, og det er store, tunge og meget vigtige områder.
Det er vigtigt, at vi, når vi er i et moderne samfund i en rivende og spændende udvikling, også ser, at vi trygt kan læne os tilbage med visheden om, at der er styr på vores retstilstand.
Man kunne fremhæve rigtig mange områder, men jeg vil fremhæve et enkelt område i forhold til justitsområdet, som handler om, at man får løftet forholdene i forhold til kommunefogederne, som findes ude i de 61 bygder i Grønland.
Vi hørte for nylig fra politimesteren, at man tilbageholder mistænkte i eget hjem, fordi der ikke findes detentioner.
Vi hører også, at de bliver lænket til radiatorer, og jeg synes bare, det er rigtig vigtigt at sige, at det er nogle hjem, der bør være trygge for alle dem, der bor i hjemmet, også for de børn, der bor tæt på kommunefogederne.
Umiddelbart efter valget i sommer fik Danmarks nye udenrigsminister kaldt tabet af basekontrakten på Thule Air Base for DONG-sagen gange 10.
Her i Danmark har DONG-sagen vakt rigtig meget debat, ligesom den såkaldte Thulesag også har vakt rigtig meget debat i Grønland.
Det er der rigtig god grund til, for virkeligheden er, at sagen om servicekontrakten i forbindelse med den amerikanske militærbase ved Pituffik i Nordgrønland vil koste det grønlandske samfund omkring 180-200 mio. kr. om året.
Ses dette tab i lyset af Grønlands nuværende økonomiske situation, har Thulesagen haft økonomiske negative konsekvenser for den grønlandske landskasse, så derfor bør det tages alvorligt.
Det handler både om skattekroner, men det handler i høj grad også om jobs, uddannelse og praktikmuligheder, og det er helt centralt for Grønland og for Inuit Ataqatigiit, at amerikanernes tilstedeværelse i Grønland selvfølgelig skal komme det grønlandske samfund til gavn.
Jeg ser frem til at følge den her sag, og vi vil presse på for at finde en løsning.
Til sidst vil jeg sige, at det glæder mig, at jeg i dag er blevet udpeget som repræsentant på vegne af hele Folketinget til Komiteen for Arktiske Parlamentarikere.
Mit politiske mål er, at jeg kan være med til at sikre nogle internationale platforme, hvor jeg kan fortælle om det potentiale, der er i Grønland, og være med til at skabe den nødvendige vækst i Grønland.
Jeg ser frem til at blive indkaldt til forhandlingerne.
Mange tak.