runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2011-12-14:
Der blev holdt et møde i Gellerup den 8. december, og der blev det foreslået, at der blev lavet sådan et råd.
De nævnte eksempler handlede meget om skilsmisser og kvindens ret til skilsmisse, fordi det i mange tilfælde ikke bliver godkendt, når det er sådan, at de er skilt juridisk i Danmark.
Når jeg stiller det her spørgsmål, stiller jeg det udelukkende ud fra et ligestillingsperspektiv, og der vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål.
Han sagde, at der er meget stor forskel på de her råd; shariaråd er ikke nødvendigvis det samme som imamråd eller islamiske råd.
Det ved jeg ikke, og det kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om.
Hvad er forskellen på et imamråd og et shariaråd?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Efter min vurdering fungerer de udvidede behandlingsrettigheder i psykiatrien.
De nyeste tal fra Sundhedsstyrelsen viser, at ventetiden i voksenpsykiatrien i 2010 var på 35 dage, altså væsentlig under fristen på de 2 måneder, som gælder for den udvidede behandlingsret.
I børne- og ungdomspsykiatrien har indførelsen af de udvidede rettigheder bl.a. betydet, at flere børn og unge undersøges og behandles, men der er samtidig i perioden, som vi også var inde på tidligere, sket en stigning i antallet af børn og unge, som henvises til psykiatrien.
Det er en stigning, der skyldes en række forskellige ting, bl.a. bedre diagnosticering og behandling, massiv efterspørgsel og dermed en massiv vækst i patienttilgangen.
Det betyder, at den stigende aktivitet i børne- og ungdomspsykiatrien ikke er afspejlet i ventetiderne endnu, men jeg håber og tror på, at midlerne til nedbringelse af ventetiden, som vi har afsat, og styrkelsen af samarbejdet om børn og unge med psykiske sygdomme, som vi jo netop har prioriteret i vores aftale, vil give kortere ventetid.
Den nuværende lovgivning om de udvidede rettigheder skal jo evalueres i september, når vi når om på den anden side af nytår og ind i det nye år.
På den lidt længere bane har regeringen også planer om en række initiativer, som skal imødekomme udfordringerne i psykiatrien, herunder ventetiderne i børne- og ungdomspsykiatrien.
I begyndelsen af det nye år vil regeringen nedsætte et udvalg, som skal komme med anbefalinger om, hvordan behandlingen af mennesker med psykiske lidelser tilrettelægges og gennemføres bedst muligt.
Med afsæt i det udvalgs anbefalinger vil regeringen udarbejde en samlet langsigtet plan for den fremtidige udvikling og udbygning af psykiatrien.
Herudover har regeringen en vision om, at psykiatriske sygdomme skal ligestilles med fysiske sygdomme.
Fremover skal mennesker med psykiske og fysiske sygdomme altså have den samme ret til behandling.
I foråret 2012 vil regeringen fremsætte lovforslag om en differentieret behandlingsgaranti, som vil betyde, at patienternes ret til udvidet frit sygehusvalg fremover differentieres efter sygdommens alvor.
Sondringen mellem alvorlig og mindre alvorlig sygdom skal være fagligt begrundet, og i arbejdet skal vi tage såvel de somatiske som de psykiatriske sygdomme med. Og det faglige arbejde ligger hos Sundhedsstyrelsen.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Behandlingsgarantien har jo været en effektiv patientrettighed på det somatiske område, og jeg kan så forstå, at ministeren vil lave en langsigtet plan.
Nu bliver jeg så nødt til at spørge: Hvornår er den færdig?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Som jeg sagde, skal vi have et udvalg, der skal arbejde, og som bliver sat i gang, når vi kommer ind i det nye år, og som skal lave den her langsigtede handleplan for psykiatrien og for, hvordan vi i det hele taget tilrettelægger behandlingen af mennesker med psykiske lidelser bedst i vores samfund.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Jeg bliver ærlig talt en lille smule betænkelig, når jeg hører ministeren sige, at hun vil nedsætte et udvalg, og at hun ikke har nogen som helst forestilling om, hvornår det her udvalg skal være færdig med at udarbejde en langsigtet plan for psykiatrien.
Det finder jeg dybt betænkeligt, men lad det nu ligge, vil jeg sige til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan man skal forstå regeringens behandlingsgaranti på psykiatriområdet, som det fremgår af side 45 i regeringsgrundlaget, hvor der står: »Regeringen vil derfor indføre en udrednings- og behandlingsgaranti for psykiatriske sygdomme«.
Vil ministeren også lige kort gøre rede for, om det blot er en fortsættelse af den eksisterende garanti, eller kan vi se frem til ændringer?
Og hvis vi kan se frem til ændringer, hvad er det så for nogle ændringer, ministeren påtænker?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Det er da dejligt at høre, at vi har en opposition, som utålmodigt venter på at komme i gang med samspillet.
Vi har jo arbejdet godt sammen om de ting, der indtil videre er blevet lavet inden for satspuljen i forbindelse med psykiatrien, så jeg ser da frem til at diskutere den langsigtede handleplan for psykiatrien med ordføreren og alle Folketingets partier.
Men udvalget er ikke nedsat endnu, og derfor kan jeg ikke stå her og fortælle noget om tidsplanen.
Ordføreren skal nok blive oplyst om det, når vi kommer dertil.
Det samme vil jeg sige i forhold til behandlingsgarantien.
Jane Heitmann (V), 2011-12-14:
Jeg vil gerne vide angående behandlingsgarantien: Hvad er det for nogle ændringer, vi kan se frem til?
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Nej, som jeg også sagde i min besvarelse, synes jeg jo lige præcis, at Kommunernes Landsforening har gjort det rigtige ved at fremsende deres udspil til Sundhedsstyrelsen, så det kan blive en del af det arbejde, der pågår i Sundhedsstyrelsen lige nu.
Jeg er sådan set meget enig med spørgeren og også meget optaget af, hvor kortsigtet og uheldigt det er, hver eneste gang vi ser en genindlæggelse af et meget spædt barn og barnets mor, som det jo typisk vil være, der bliver indlagt sammen med det, hvad enten det så er på grund af dehydrering eller gulsot eller noget andet, som man formentlig kunne have undgået, hvis man havde fulgt de vejledninger, der er fra Sundhedsstyrelsen.
Så det er bestemt noget, jeg synes vi skal kigge på med meget stor alvor, og jeg vil bestemt bruge de opdaterede anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen til også at tage nogle meget grundige snakke med Danske Regioner og Kommunernes Landsforening om, hvordan vi i fællesskab sikrer den bedste svangreomsorg og kan gøre noget i forhold til den stigning, der har været i antallet af genindlæggelser, for det er der jo sådan set ingen parter overhovedet der kan være tjent med.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Er ministeren enig med Kommunernes Landsforening i, at svangreomsorgen i ukomplicerede tilfælde skal overgå til den kommunale sundhedspleje, fra det øjeblik mor og barn er udskrevet fra hospitalet, eller er ministeren enig med Danske Regioner i, at forslaget er »helt hen i vejret« og »aldeles risikabelt både for de nyfødte og deres mødre«?
Er ministeren enig med Kommunernes Landsforening i, at ukomplicerede tilfælde skal overgå til den kommunale sundhedspleje, fra det øjeblik mor og barn er udskrevet fra hospitalet, eller er ministeren enig med Danske Regioner i, at forslaget er »helt hen i vejret« og »aldeles risikabelt både for de nyfødte og deres mødre«?
Jeg glemte vist at nævne, at det drejer sig om svangreomsorgen, som det også fremgår skriftligt af spørgsmålet.
Det skal jeg beklage.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Jeg forstod godt, hvad spørgeren mente, selv om ordet svangreomsorg var gledet ud.
Jeg er meget glad for, at Kommunernes Landsforening melder sig på banen på sundhedsområdet, hvor udspillet på svangreområdet er et af de første konkrete bud fra KL på, hvordan kommunernes rolle kan styrkes.
Konkret foreslås det, at en lang række opgaver, herunder bl.a. hælprøve, høretest, efterfødselssamtaler, overføres fra regionerne til kommunerne og fremover udføres af sundhedsplejersker.
Det kan være rigtig fornuftigt en gang imellem at kaste opgaverne op i luften og vurdere, om de nu også er placeret på den mest hensigtsmæssige måde, men det skal være faglighed og ikke politik, som skal afgøre, hvor opgaverne lander, og hvilke faggrupper der skal løse dem.
Derfor vil jeg, som spørgeren måske kan regne ud, på baggrund af det heller ikke stå her i dag og erklære mig enig med Kommunernes Landsforening eller Danske Regioner.
Det har jeg ikke de faglige forudsætninger til at gøre.
Jeg vil overlade til min faglige styrelse, Sundhedsstyrelsen, at tage stilling til, hvilke faggrupper der kan løse hvilke opgaver inden for svangreomsorgen og på sundhedsområdet i øvrigt.
Kommunernes Landsforening har derfor også gjort det helt rigtige ved at sende deres udspil til Sundhedsstyrelsen, som netop er i gang, lige mens vi står her, med at opdatere de faglige anbefalinger for svangreomsorgen, og som altså har anledning til at forholde sig fagligt til udspillet i den forbindelse.
Jeg har med glæde noteret mig både i Politikens artikler om udspillet fra Kommunernes Landsforening og på Altinget, at både Danske Regioner og Kommunernes Landsforening, ligesom jeg selv, synes, at svangreomsorg er et vigtigt område.
Jeg har også noteret mig, at begge parter gerne vil påtage sig et stort ansvar på området, og det er jo en meget god baggrund at have for at få en god og konstruktiv dialog med begge parter om, hvordan vi fremover sikrer, at både kommunerne og regionerne hver især løfter deres del af opgaverne, og hvordan parterne bliver bedre til at koordinere det og samarbejde om forløbet til gavn for de ca. 60.000 nye borgere, som hvert eneste år kommer til verden, og deres forældre.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Jeg er først og fremmest glad for ministerens tilkendegivelse af, at ministeren også er glad for, at Kommunernes Landsforening melder sig på banen.
Og så noterer jeg mig, at ministeren siger, at ministeren ikke har fagligheden til at kunne udtale sig om eller forholde sig til det her udspil, men der man må jo så sige, at der i hvert fald er en lang række andre aktører, der har fagligheden til at kunne gøre det – eller i hvert fald selv mener, de har fagligheden til at gøre det.
For det er jo ikke kun Danske Regioner, som har været ude at hælde det her forslag ned ad brættet; også regeringspartiernes egne ordførere har brugt udtryk, som at forslaget er helt ude i hampen, og at kommunerne bør stikke piben lidt ind.
Det synes jeg jo personligt er en lidt underlig måde at diskutere på, men det er altså stilen fra regeringspartiernes side, når kommunerne konstruktivt forsøger at rejse en diskussion om, hvordan svangreomsorgen fremadrettet kan forbedres.
Når Socialdemokraternes sundhedsordfører med egne ord bl.a. mener, at kommunerne skal stikke piben ind, når der er nogle kommuner, der ikke overholder Sundhedsstyrelsens anbefalinger, så vil jeg på den baggrund spørge ministeren, om ministeren er enig med ordføreren i, at kommunerne skal stikke piben ind, herunder også, om ministeren mener, at regionerne bør stikke piben ind, eftersom det er et faktum, at ingen af regionerne overholder Sundhedsstyrelsens anbefalinger om, at alle nybagte forældre får besøg af en jordemoder inden for 2 dage efter fødslen, hvis man føder ambulant.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Der har da vist været gang i de sproglige blomster.
Nu har jeg ikke lige de citater foran mig, som spørgeren refererer til, så dem kan jeg ikke så godt forholde mig til, men jeg kan sige, at jeg selvfølgelig synes, at det er rigtig vigtigt, at Sundhedsstyrelsens anbefalinger efterleves, og det gælder sådan set alle parter, ligegyldigt om vi så beder hinanden om at stikke piben ind eller ej.
Jeg ser også meget frem til, at Sundhedsstyrelsen kommer med de opdaterede vejledninger, som, så vidt jeg er orienteret, kommer, lige når vi når ind i det nye år.
Og det synes jeg sådan set er det, man må tage som afsæt her, nemlig at nu har vi de to parter, der er involveret i at sikre en god svangreomsorg og sikre den bedste start på livet for de nye borgere, der kommer til verden.
De parter, der er en del af det, har begge to meget markant meldt sig på banen og sagt, at de både er meget optaget af at sikre det bedst muligt og meget interesseret i at påtage sig et stort ansvar.
Det er jo det bedste udgangspunkt, når Sundhedsstyrelsen kommer med deres opdaterede anbefalinger, for så også at sikre, at man forpligter sig på at leve op til det.
Sophie Løhde (V), 2011-12-14:
Sproglige blomster er så betegnelsen, som ministeren vil give ordene fra sine sundhedsordførere fra Socialdemokraterne og SF, når de siger, at forslaget er helt ude i hampen og kommunerne bør stikke piben ind.
Jeg vil selvfølgelig i dag også gerne understrege, at jeg jo heller ikke på stående fod er i stand til at komme med nogle endegyldige svar på, hvordan svangreomsorgen i fremtiden bedst kan indrettes eller struktureres for at blive forbedret.
Jeg må bare konstatere, at der er rigtig mange nyfødte og deres forældre, som i dag ikke får de tilbud, som de burde, og at man derfor også som politiker bør være åben over for konstruktivt at overveje, hvordan indsatsen kan forbedres, og herunder også overveje konstruktivt, om den nuværende opgavefordeling fungerer efter hensigten.
I en enkelt region er det sågar sådan, at der er lagt op til, at den normale fødsel foregår ambulant; samtidig kan vi se, at indlæggelser inden for de første 30 dage af barnets liv stiger, ligesom antallet af behandlinger af nyfødte med ernæringsrelaterede diagnoser også stiger.
De ting viser – set med mine øjne – at der er behov for at overveje en ændret praksis på området, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, når nu ministeren ikke vil forholde sig til de sproglige blomster fra hendes egne ordførere og heller ikke vil forholde sig til noget som helst om, hvordan man kunne gøre tingene bedre, om ministeren så mener, at Sundhedsstyrelsen helt bør se bort fra de forslag, som kommunerne nu har bragt på banen.
Astrid Krag (S), 2011-12-14:
Jeg kan jo ikke gå i detaljer af den simple grund, at hele grundfilosofien i det her er, at vi skal sørge for den bedste ressourceudnyttelse overhovedet i vores sundhedsvæsen.
Der har været en kritik af, at den 1-måneds-regel, der har været gældende indtil nu, lukker af for, at der kan foretages en lægefaglig prioritering: Hvad haster, hvad kan vente, hvordan sikrer vi, at danskerne får den bedst mulige behandling i rette tid?
Det er det faglige arbejde, der pågår lige nu, og som vil munde ud i et lovforslag, som vil blive fremlagt i Folketinget.
Men grundfilosofien er jo kendt: Vi skal sørge for, at der, hvor tiden virkelig er en vigtig faktor og sygdommen er alvorlig og det betyder noget, at man kommer hurtigt til, skal vi prioritere tid som en afgørende faktor.
Til gengæld er der så nogle ting, der kan vente lidt længere, og det er ikke mig som politiker, der kan foretage den faglige vurdering.
Det er en lægefaglig og sundhedsfaglig vurdering.
Derfor er jeg meget tryg ved, at den ligger hos Sundhedsstyrelsen, og vi præsenterer så et lovforslag for Folketinget i næste samling.
Morten Marinus (DF), 2011-12-14:
DR's julekalender er netop en samlende ting for nationen.
Næsten alle ser den og har en holdning til den.
Det er jo DR's flagskib næsten på linje med TV-avisen, og derfor skal den selvfølgelig også bare være i orden.
Derfor er det også uforståeligt, at DR ikke vælger at prioritere at producere en god og gedigen julekalender hvert år.
De unge er jo langt mere troløse over for DR end os, der er vokset op i monopolets tid, og derfor skal der måske ikke så meget til at skræmme dem væk fra DR, hvis man tilbyder dem ringe udsendelser og en talentløs julekalender som f.eks. »Nissebanden i Grønland« i år.
Så kommer de aldrig tilbage til Danmarks Radio.
Dansk Folkeparti mener, at DR skal være en samlende, kulturbærende institution, og i den sammenhæng har kanalen jo her en unik mulighed for at fastholde næsten en hel nation i det meste af december ved netop at vise en god julekalender.
DR's julekalender bør jo være en satsning, der skal binde nationen sammen og faktisk også give de voksne seere en følelse af, at de faktisk får noget for de voldsomt store licensbeløb, de betaler.
I stedet for har man så i år valgt at vise den fuldstændig indholdsløse og kunstnerisk talentløse og forældede »Nissebanden i Grønland«, som i niveau ligger langt under f.eks. TV 2's julekalender i år.
Mener ministeren ikke, at DR på den måde har skudt sig selv i foden og skræmmer sit fremtidige publikum væk ved bare at give indtryk af, at man er en støvet tv-kanal, hvor al idéudvikling faktisk er sat i stå?
Nu havde de netop muligheden for at gøre noget for de fremtidige seere.
Uffe Elbæk (RV), 2011-12-14:
Jeg er helt sikker på, at der er rigtig mange, der har fornøjelse af at se »Nissebanden i Grønland«.
Det er som sagt en genudsendelse tilbage fra den tid, hvor jeg selv havde børn, der så julekalenderen.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvorfor Danmarks Radio har valgt at genudsende en julekalender, som som sagt har rødder tilbage i 1980'erne.
Men jeg bakker fuldstændig op om, at det er en vigtig institution, og jeg kan godt forstå den interesse, spørgeren viser for det.
Samtidig vil jeg også sige, at jeg som kulturminister på ingen måde vil gå ind og blande mig i programlægningen af Danmarks Radio.
Det er jo sådan, at det overordnede programansvar ligger på bestyrelsesniveau, altså i Danmarks Radios bestyrelse, og at det konkrete, daglige programansvar ligger hos generalsekretæren.
Der er givetvis løbende en livlig diskussion i Danmarks Radios bestyrelse om, om man lever op til kvalitetskriterierne i public service-aftalen, så jeg er helt sikker på, at der bliver taget godt hånd om det.
Jeg skal ikke på nogen måde gå ind som minister og være smagsdommer over de enkelte juleudsendelser og julekalenderudsendelser.
Selv var min favorit »Hullet i jorden« tilbage i starten af 1980'erne, men jeg var nok en af de få, der havde det sådan.
Morten Marinus (DF), 2011-12-14:
Jamen så bliver jeg nødt til spørge ministeren, om ministeren virkelig mener, at DR lever op til public service-ansvaret, når vi år efter år oplever, at der bliver brugt mindre og mindre tid og ressourcer på egen programudvikling og kvalitetsprogrammer som f.eks. den årlige julekalender.
Her har man altså de sidste 22 år været udsat for, at det de 15 af årene har været genudsendelser; kun seks har været egenproducerede, og en enkelt har man købt i Norge.
Kan ministeren ikke komme ind på, hvad vi egentlig skal med et licensfinansieret mediehus, hvis det ikke bruger tid og kræfter på at adskille sig i kvalitet og emnevalg fra de kommercielle tv-kanaler?
Det kan jo være svært for os politisk at blive ved med at stå inde for, at DR skal have en særstatus og de privilegier, de har, når der bruges enorme summer af licensmidlerne på ligegyldige ting og udenlandske konceptprogrammer som Voice og X Factor til fredags- og lørdagsunderholdningen i stedet for måske at bruge pengene på en julekalender hvert år.
Uffe Elbæk (RV), 2011-12-14:
Igen kan man sige, at jeg kan gentage mig selv lidt ved endnu en gang at understrege, at jeg som minister ikke vil gå ind og blande mig i selve den daglige programplanlægning.
Programansvaret ligger på det overordnede plan i DR's bestyrelse, og i dagligdagen er det generaldirektørens ansvar.
Og hvert år er det jo sådan, at Danmarks Radio skal give en redegørelse, i forhold til hvordan man har levet op til public service-forpligtelserne.
Og i sidste ende er det jo Radio- og tv-nævnet, der afgør, om Danmarks Radio lever op til de forventninger, man fra offentlig side har til deres virke.
Der er jo altid til en livlig debat – og det kunne vi også have her som privatpersoner – om, hvordan vi hver især synes programmerne lever op til vores forventninger, men som sagt vil jeg som minister aldrig gå ind og blande mig i selve programlægningen i Danmarks Radio.
Det er DR's bestyrelses ansvar, og i sidste ende er det Radio- og tv-nævnets afgørelse, om Danmarks Radio lever op til sine forpligtelser.
Morten Marinus (DF), 2011-12-14:
Det, jeg kan forstå ministeren henviser til, er det såkaldte armslængdeprincip, og der vil jeg godt spørge: Mener ministeren, at det såkaldte armslængdeprincip er helligt, eller kan vi som politikere – og kan en politisk udpeget bestyrelse – tillade os at stille kvalitetsmæssige krav til indhold og produktion af programmerne på Danmarks Radio?
Kan ministeren kort redegøre for, hvordan armslængdeprincippet i hans optik adskiller sig fra bare at være en bekvem mekanisme, der gør, at ministeren ikke kan drages til ansvar for de penge, som bliver opkrævet i licens til Danmarks Radio?
Til slut kan jeg jo lige bruge lidt taletid på at sige, at jeg da kan opfordre DR til, hvis de så gerne vil genudsende nogle af de gamle julekalendere, f.eks. at gøre det på en kanal som DR Ramasjang.
Det er der jo plads til.
Uffe Elbæk (RV), 2011-12-14:
Det er fuldstændig rigtigt læst og aflæst, at jeg holder armslængdeprincippet i hævd, og det overrasker mig meget at høre, hvis Dansk Folkeparti ikke gør det.
Det er sådan, som jeg også har nævnt tidligere, at ansvaret for den overordnede programlægning ligger i bestyrelsen.
Det har Folketinget vedtaget.
Og det er de spilleregler, som Danmarks Radio agerer efter.
Og hvis man mener, at Danmarks Radio ikke lever op til aftalen, er det Radio- og tv-nævnets opgave at vurdere det.
Så jeg glæder mig til at tage en videre diskussion med ordføreren for Dansk Folkeparti og finde ud af, om det virkelig er rigtigt, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker armslængdeprincippet afskaffet.
Først tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at DR's julekalender er en både populær og folkelig institution, som jeg er helt sikker på at rigtig, rigtig mange børn og ikke mindst deres forældre er glade for i den her juletid.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-14:
Er ministeren enig med SF's trafikordfører, Anne Baastrup, i, at de stigende priser i den kollektive trafik er at betragte som et brud på de løfter, som blev givet i valgkampen af SF og Socialdemokraterne?
Er ministeren enig med SF's trafikordfører, Anne Baastrup, i, at de stigende priser i den kollektive trafik er at betragte som et brud på de løfter, som blev givet i valgkampen af SF og Socialdemokraterne?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-14:
Priserne i den kollektive trafik følger det takstloft, som den tidligere regering indførte, og det vil sige, at taksterne i den kollektive trafik ikke kan stige mere end priser og lønninger.
Jeg vil gerne sætte priserne på den kollektive trafik ned, men der er i den forbindelse to vigtige forudsætninger.
For det første skal vi have pengene til at gøre det; vi er nødt til at have pengene, før vi kan bruge dem.
For det andet skal det være kloge takstnedsættelser, som gør det attraktivt for så mange som muligt at skifte fra bil til kollektiv trafik, og det skal være takstnedsættelser, der, havde jeg nær sagt, trækker bilisterne ud af bilen, men ikke cyklisterne ned fra cyklen, og over i den kollektive trafik.
Så det er de to forudsætninger, som jeg synes er helt afgørende, når vi taler takstnedsættelser.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-14:
Jamen jeg er meget enig i, at det er rigtigt, at der er et takstloft, og det har Dansk Folkeparti også været med til at lave for at hindre tidligere tiders himmelflugt af taksterne.
Jeg er næsten ked af, at jeg skal gentage spørgsmålet, men det er jo betingelsen, hvis man ikke får et svar: Er ministeren enig med SF's trafikordfører, fru Anne Baastrup, i, at de stigende priser i den kollektive trafik er at betragte som et brud på de løfter, som blev givet i valgkampen af SF og Socialdemokraterne?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-12-14:
Jeg tror, at jeg har svaret temmelig mange folketingsmedlemmer både her i salen og på anden måde på det, og jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere.
Altså, det tilkommer ikke mig at citere og kommentere, hvad enkelte folketingsmedlemmer fra forskellige partier mener.
Jeg prøver på at køre den politik, som regeringen har, og det var den, jeg gav udtryk for lige før: Ja, vi vil gerne takstnedsættelserne, men det skal være, når pengene er der, og det skal være på en fornuftig måde.