Karen Ellemann (V), 2008-10-21:
I 2004 vedtog Folketing regeringens forslag til en ny visumpolitik, som bl.a. gav mulighed for økonomisk sikkerhedsstillelse, en karensperiode ved overskridelse af visummets vilkår og en forenkling af landegruppeinddelingen.
I de forløbne 4 år er der naturligvis sket en del.
For at bevare en åben og dynamisk visumpolitik må man som en selvfølge fra tid til anden overveje, om erfaringerne på området giver anledning til ændringer.
Derudover afgav en tværministeriel arbejdsgruppe med repræsentanter fra dansk erhvervsliv en rapport i 2007 med forslag til, hvordan den danske udlændingelovs regler om visum til forretningsbesøg kunne effektiviseres og gøres tidssvarende, således at Danmark kan fortsætte den stadige tilpasning til de nye udfordringer, som udgøres af ændrede samhandelsmønstre og globaliseringens nye realiteter.
Mens en del af rapportens forslag allerede er implementeret administrativt, gennemfører dette lovforslag de forslag fra rapporten, der kræver en lovændring.
For Venstre er det af største betydning, at vores visumregler i så stort omfang som muligt tilgodeser erhvervslivets behov.
Et frugtbart erhvervsklima er i en moderne verden ganske afhængig af, at mennesker fra forskellige lande kan mødes, udveksle erfaringer og indgå aftaler, og visumreglerne skal naturligvis understøtte den udvikling.
Dog er der som på så mange områder tale om en balancegang: hensynet til erhvervslivets behov på den ene side og risikoen for misbrug af visum på den anden side.
Vi mener, at lovforslagets regler om forhåndsgodkendelse af virksomheder finder denne balance.
Virksomhederne får efter reglerne mulighed for at søge optagelse på en særlig liste, der vil lette kravene til visumproceduren for forretningsforbindelser, forudsat at virksomhederne opfylder en række krav.
Hermed opnås en stor administrativ lettelse hos de virksomheder i Danmark, der årligt modtager mange besøg.
Denne ordning kan som så mange andre potentielt misbruges.
Det er derfor kun rimeligt, at der i tråd med arbejdsgruppens anbefalinger indsættes en regel om fratagelse af forhåndsgodkendelsen ved flere tilfælde af misbrug.
Forslagets anden del drejer sig om de tilfælde, hvor en udlænding befinder sig i Danmark på et visum og under visumopholdet søger om asyl eller opholdstilladelse.
Dette medfører som udgangspunkt en karensperiode på 3 eller 5 år, hvor udlændinge ikke på ny kan gives visum til besøg i Danmark.
Der er dog en række tilfælde, der er undtaget, f.eks. ansøgning om opholdstilladelse på grund af beskæftigelse og familiesammenføring.
I tråd med regeringens ønske om at tiltrække og fastholde begavede studerende foreslås det, at også ansøgning om opholdstilladelse med henblik på studier ikke i fremtiden medfører en karensperiode.
Også på dette område deler Venstre regeringens ønske og ambitioner.
De nuværende regler opleves for restriktive, da endda meget små overskridelser af visumperioden medfører en karensperiode.
Udgangspunktet for den danske visumpolitik må være, at det får følger, såfremt visumperioden overskrides, men det virker rimeligt, at en udlænding, der i god tro overskrider visumperioden i op til 15 dage, ikke tildeles en karensperiode, men i stedet i første omgang får en advarsel.
For så vidt angår reglerne for turistvisum, er der i den senere tid ytret ønske om en lempeligere visumadministration over for turister fra store vækstmarkeder, der i dag tilhører immigrations- eller asyllandegruppen.
Disse ønsker går igen i høringssvarene fra bl.a. HORESTA, Dansk Erhverv og Danmarks Rejsebureau Forening.
Venstre ønsker naturligvis, at turisterhvervet får gode betingelser for at virke hjemme, og støtter derfor den forsøgsordning, der nu etableres administrativt i forhold til turister fra Indien, Kina og Ukraine.
Det indebærer, at visse rejsebureauer i Indien og Ukraine - i lighed med den ordning, der gælder i Rusland - akkrediteres, og turister fra de to lande kan meddeles visum, hvis de opfylder visse nærmere angivne kriterier.
I Kina etableres en ordning, hvor der gives visum til kinesere, som har købt en pakkerejse, og som ikke vurderes at udgøre en immigrationsrisiko.
Vi vil i fremtiden holde godt øje med udviklingen på området, og vi noterer os med tilfredshed, at der arbejdes videre på nogle af rapportens forslag med inddragelse af erhvervsrepræsentanter.
Det skal bl.a. overvejes, hvorvidt landegruppeinddelingen skal opretholdes, og om hoteller skal omfattes af den særlige akkrediteringsordning.
Alt i alt lægger lovforslaget op til en fornuftig ændring af reglerne på området.
Det følger i vidt omfang anbefalingerne fra rapporten fra 2007 og tager i meget høj grad højde for de ønsker, som dansk erhvervsliv har ytret, samtidig med at der i tilstrækkeligt omfang tages forholdsregler for at hindre misbrug.
Venstre kan herefter støtte lovforslaget i sin helhed.