runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Det er sådan set interessant, at finansieringen altid er at straffe store multinationale selskaber, selv om det er meget populistisk og meget sjældent kan lade sig gøre i praksis.
Men lad det nu ligge.
Det er jo bare ikke situationen med det her forlig.
Der var Enhedslisten med til at gennemføre indkøbsaftalen i Finansministeriet.
Det var Enhedslistens finansordfører, som aftalte det med finansministeren.
Man gjorde det, at man skaffede ressourcer ved at standardisere indkøbene i den statslige sektor, herunder erhvervsskolerne.
De ressourcer gik bl.a. til fødevareforliget og til en forøgelse af ressourcerne til politiet.
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Nu ville jeg jo gerne, fordi det var en glædens dag, give fru Tina Nedergaard ret.
Men det kan jeg ikke, fordi pointen er, at Enhedslisten altid har finansiering for sine forslag.
Men det er rigtigt, at vores ønske om at beskatte erhvervslivet, beskatte de multinationale selskaber, beskatte arbejdsfri indkomster ikke svarer til de ønsker, Venstre har til, hvordan tingene skal finansieres.
Derfor ender det tit med, at vi ikke kan blive enige om, hvordan ting skal finansieres.
Det er rigtigt.
Tina Nedergaard (V), 2008-01-09:
Det er meget interessant at høre de to mulige begrundelser for, at Enhedslisten ikke er med i forlig.
Jeg skal angive en tredje, som jeg nok synes er den herskende på Christiansborg.
Det er, at Enhedslisten bortset fra dette ene forlig - altid afviser at medvirke til at finde finansieringen på den ene eller den anden måde.
Man går til forhandlingsbordet og siger, at der skal bruges flere midler - jeg kender det fra det område, hvor jeg tidligere har været ordfører, nemlig uddannelsesområdet.
Uanset hvad vi har forhandlet om, har det været et spørgsmål om, at Enhedslisten er mødt op med nye krav til forbrug af penge, men de har ikke villet bidrage til også at reducere andre steder.
Derfor vil jeg gerne anerkende, at netop til det forlig, der gennemføres her, har Enhedslisten bidraget ved at indføre den indkøbsaftale, som mildest talt ikke er særlig populær, f.eks. i erhvervsskolesektoren og andre steder.
Der har man medvirket til at skaffe ressourcerne, så det er jo positivt.
Men den egentlige årsag til, at Enhedslisten sjældent er med i forlig, er jo, at man ikke vil være med til at skaffe finansiering.
Er det ikke korrekt?
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Hr. Dohrmann har ret i, at der kan være to forklaringer på, at der laves forlig, som Enhedslisten ikke er med i.
Dernæst kan det godt være nogle af de forlig, hvor hr. Dohrmann har insisteret på at Enhedslisten ikke måtte være med.
Det findes der jo eksempler på, og dem kender hr. Dohrmann også godt.
Men det er de to forklaringer, der er, og derfor har hr. Dohrmann ret i, at der godt kan tænkes forlig, hvor Enhedslisten ikke er med, som også har et vist positivt indhold.
Hvis vi så ikke er med, er det, fordi vi er blevet udelukket.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg simpelt hen ikke forstår hr. Dohrmann synspunkt om, at Enhedslisten ikke skulle komme med konstruktive forslag.
Altså, det er i orden, at hr. Dohrmann ikke er enige i vores forslag, men enhver kan på Folketingets dagsorden de kommende 2 uger frem se, hvilket parti der har fremsat de beslutningsforslag, vi skal drøfte der.
Så jeg mener sådan set, at vi kommer med masser af konstruktive forslag.
Jeg skal ikke tage stilling til, om resten af oppositionen er konstruktiv eller negativ; det må de selv stå til ansvar for.
Men hr. Dohrmann har ret: En afgørende forskel på Enhedslisten og Dansk Folkeparti er, at Dansk Folkeparti støtter den regering, vi har, og det gør Enhedslisten ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Så er vi nok ved sagens kerne, og det er jo ligesom med resten af oppositionen, at man også kun ønsker at vælte regeringen.
Man ønsker ikke nogen gange at komme med nogle konstruktive ting, man ønsker ikke at se, at regeringen ligesom prøver at levere den vare, man selv har sagt man ønsker.
Man synes kun, at man skal klandre regeringen og Dansk Folkeparti.
Jeg må så bare spørge hr. Per Clausen: Er det ikke sådan, at der også findes andre rigtig gode forlig - selv om Enhedslisten ikke er kommet med i dem - og at de i hvert fald har gavnet nogle i befolkningen?
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Selv om det jo er dejligt at blive anerkendt for at være ansvarlig, er jeg nødt til at sige til fru Tina Nedergaard, at den aftale faktisk var lavet, finansministeren sagde bare, at den gav flere penge, end han havde forventet, den ville give, og vores udgangspunkt var, at de besparelser, der skete på uddannelsesinstitutionerne, var reelle, og det vil vi selvfølgelig følge op på.
Så det er ikke Enhedslistens opfindelse, at man skulle indgå den her aftale om at lave indkøbsaftaler.
På den anden side medgiver jeg, at hvis man fra den offentlige sektors side kan lave indkøbsaftaler, der gør, at man får varerne billigt og dermed ikke overfører midler til det private erhvervsliv uden grund, er vi selvfølgelig med på det.
Men jeg synes ikke, at fru Tina Nedergaard skal overdrive, hvilken indflydelse vi har haft på, at man lavede den aftale, for den lavede man i forbindelse med politiforliget.
Jeg forstår godt, at det måske heller ikke så meget er fru Tina Nedergaards hensigt at give os æren som at give os ansvaret, men det tager vi så med - den smule, vi kan tilkomme.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Lad mig nu bare sige til hr. Per Clausen, at selv om vi taler om vandforlig, er Enhedslisten jo med.
Vi er jo vant til at lave brede forlig, hvor også Enhedslisten deltager.
Men det kan godt blive bedre, selv om vi har en aftale.
Så vil jeg bare spørge hr. Per Clausen: Er det ikke altid sådan, at uanset hvad gælder det for Enhedslisten bare om at vælte den regering, der sidder i dag, og vælte ministre, hvis man kan komme til det?
Er det ikke bare det, det gælder om?
Er det ikke det, der tæller i sidste ende?
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Der er flere i dag, som har sagt, at det er en glædens dag, når det her lovforslag bliver vedtaget.
Så kan man selvfølgelig sige, at når det er en glædens dag, er det lidt underligt, at begejstringen ikke er større.
Men jeg er enig i, at det er en glædens dag, og jeg synes da, at ordførerne fra både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti skal tænke over, at når man fremsætter et lovforslag, som virkelig er godt, er det et udtryk for, at man har lavet et forlig, hvor også Enhedslisten er med.
Det tror jeg faktisk man kunne lære meget af og måske udvide til andre områder.
Da det jo ikke er det, hr. Dohrmann fra Dansk Folkeparti mest har gjort det i før, synes jeg, han skal lære af sin forgænger her, nemlig at på det her område kan der måske hentes noget inspiration.
Det har vist sig - og det kan man læse, hvis man læser bemærkningerne til lovforslaget - at der ikke var brug for helt så mange lovgivningsmæssige opstramninger, som vi troede, fordi der faktisk i den eksisterende lovgivning var mulighed for at gøre en række ting, som vi aftalte der var brug for at gøre.
Derfor kan man selvfølgelig kun beklage, at det ikke skete på et tidligere tidspunkt.
Men nu er det her, og det synes vi fra Enhedslistens side er godt og positivt.
Det andet element i forliget, og det er jo også det, som er indgået i en del af debatten tidligere, var spørgsmålet om økonomien.
Jeg skal da bare i al stilfærdighed sige, at hvis man vil tage æren for finanslovaftaler, bør man vel også tage ansvaret.
Derfor må man vel bare i al stilfærdighed konstatere, at Dansk Folkeparti jo har indgået den ene finanslovaftale efter den anden, som indebar nedskæringer på fødevarekontrollens område, men - det er rigtigt - efter at der i cirka et års tid havde været en række eksempler på skandaler i medierne, ændrede Dansk Folkeparti signal og sagde, at det nu var nødvendigt, både at man gennemførte en opstramning af lovgivningen, og at man sørgede for, at der kom flere penge til området.
Ingen kritik af Dansk Folkeparti i den anledning.
Det ville da kun være positivt.
Så vores synspunkt i Enhedslisten er, at det lovforslag, der ligger her, er i nøje overensstemmelse med de ting, der er aftalt.
Jeg kunne sikkert godt komme med nogle ting, som vi fremførte i forhandlingerne, som ikke er kommet med, og sige, at det nok havde været bedre.
Men det synes jeg sådan set ikke er afgørende i dag.
I dag er det afgørende at sige, at vi sådan set er enige, både om den lovgivning, der skal være på området, og vi er på det videngrundlag, der foreligger i dag, også af den opfattelse, at der er de midler, der skal bruges på området.
Jeg håber bare, at det gode forløb, det endte med at blive, og det gode resultat, det endte med at give på det her område, i hvert fald også kan overføres til de forhandlinger, vi skal have på veterinærområdet, hvor der jo også er et stort behov for både lovgivningsmæssige opstramninger og forøgede økonomiske bevillinger.
Bente Dahl (RV), 2008-01-09:
Vi husker alle sammen med gru de madskandaler, der for ikke så længe siden væltede frem som skeletter fra et skab.
De fleste ordførere - hvis ikke alle - har været inde på det.
Der er også nogle, der har været inde på, at fødevarekontrollen var blevet skåret voldsomt ned i årene før.
Det skulle jo være en selvfølgelighed, men det viste sig, at det ikke helt var det.
Det, der skete der, var helt uacceptabelt.
Det er der ingen af os der kan leve med, og derfor har vi også lavet et meget bredt forlig, som vi i Det Radikale Venstre også er en del af.
Som forligspart er vi selvfølgelig positive over for det fremsatte lovforslag, der udmønter forliget.
Det er positivt, at der er en så høj grad af selvkontrol i lovforslaget for de involverede virksomheder, for det er vigtigt, at alle i hele forløbet omkring fremstilling, opbevaring og transport af fødevarer er medansvarlige for det, der sker.
Det er vigtigt, at alle føler ansvar for det.
Det er også positivt, at der åbnes mulighed for at pålægge virksomheder rådgivning og uddannelse i tilfælde, hvor svigt drejer sig om uvidenhed og manglende kunnen.
Der er et par områder, jeg vil tage fat på, f.eks., som andre ordførere været inde på, den uafhængige klageinstans, som bliver indført.
En klageinstans skal bruges til at sikre en ensartet sagsbehandling, og klager skal kunne behandles hurtigt - det er meget vigtigt, og derfor siger jeg det.
Afgørelserne skal gøres tilgængelige, så erfaringerne kan bruges af andre virksomheder.
Så finder jeg det lidt ejendommeligt, at vi har en passus i lovforslaget omkring dyresundhed og dyrevelfærd, for det varer jo ikke så længe, før vi skal til at indlede forhandlinger på veterinærområdet.
Egentlig synes jeg da, at dyrevelfærd og dyresundhed måtte høre hjemme i de forhandlinger, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor den del - og jeg ved godt, det er EU's kontrolforordning, der siger, at den skal være der - så ikke er placeret i det næste lovforslag, som bliver en udmøntning af de forhandlinger, vi nu skal i gang med på veterinærområdet.
Ligeledes har jeg et spørgsmål om det økologiske.
Ministeren skriver i bemærkningerne til lovforslaget, at i forhold til den lov, der blev fremsat den 10. oktober 2007, er bestemmelserne om økologi taget ud, fordi der vil komme en økologilov.
Der vil jeg gerne spørge ministeren om, hvilke tanker ministeren har gjort sig om den økologilov, hvad den skal indeholde, hvor omfattende den skal være, og ikke mindst om ministeren har tænkt sig at sikre, at de ting, som hun har taget ud af det her lovforslag, L 45, bliver taget med i den økologilov.
Vi er som sagt positive i Det Radikale Venstre, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan få belyst nogle af de ting, jeg har taget fat på her.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-09:
Jeg mener ikke, at det, som hr. Bjarne Laustsen fremfører her, er den eneste sandhed.
Jeg mener ganske enkelt, at det her er et spørgsmål om, at hvis man ændrer på nogle beløbssatser, og når man ændrer på, hvor mange kontrolmedarbejdere man har, så er det et spørgsmål om, at man også tilpasser lovgivningen, at man - kan man sige - laver noget mere egenkontrol, altså tilpasser lovgivningen, sådan som vi netop er i gang med her.
Men hvordan det så ud på daværende tidspunkt, har jeg svært ved at kommentere, det har jeg svært ved at gøre mig klog på.
Men jeg kan bare sige, at det, vi har her, nemlig lovforslag nr. L 45, i hvert fald er noget, der har min fulde støtte og De Konservatives ligeså.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Jo, men det, vi taler om, er jo ret essentielt, nemlig om det er muligt, altså om hr. Knud Kristensen har sådan en terminologi, der siger, at man godt kan spare, fordi man kan opnå de samme resultater, eller om der er sådan en eller anden smertegrænse for, hvor meget man kan presse citronen, om jeg må bruge det udtryk.
For det var jo det, der skete; det gik jo helt galt.
Og derfor kom man jo også til den konklusion i regeringspartierne, at man fik fjernet Dansk Folkepartis veto om, at man ikke måtte forhandle med andre, og at man så indbød samtlige Folketingets partier til at lave noget nyt, og man fandt også ud af, at man for bl.a. at kunne lave den der risikobaserede kontrol så var nødt til at afsætte nogle flere midler.
Og det er jo det lærestykke, man har fået.
Det er derfor, det også er så vigtigt at få slået fast, at sådan nogle tossestreger begiver man sig ikke ud i igen, for der er en grænse for, hvor meget man kan spare, hvis man vil have en ordentlig fødevarekontrol, og det, det handler om, er ordentlige og sunde fødevarer.
Per Clausen (EL), 2008-01-09:
Hr. Dohrmann har da ret i, at også dette forlig kunne være blevet bedre, for selvfølgelig havde Enhedslisten forslag, der kunne have gjort det bedre.
Men vores opfattelse er nu, at forlig, som Enhedslisten er med i, er bedre end dem, man laver, uden vi er med, så det er sådan set udmærket.
Noget andet er, om det er sådan, at det eneste formål, Enhedslisten har, er at vælte regeringen.
Men hr. Dohrmann har da ret i, at en af de mest samfundsnyttige ting, man kunne gøre, sådan set var at få væltet den regering, der sidder nu.
Det arbejder vi ihærdigt på.
Mogens Jensen (S), 2008-01-09:
Uanset hvad kan vi i hvert fald konstatere, at tilstanden for Teatermuseet og Hofteatret er, at man nu har reduceret åbningstiden med 75 pct., og at besøgstallet i den forbindelse forventes at gå ned med 90 pct.
Teatret er blevet nødsaget til at foretage sig det her, fordi ressourcerne netop skal bruges til at løfte på de kvalitetsområder, som ministeren nævner, og som Kulturarvsstyrelsen har påpeget.
Det vil altså sige, at resultatet er, at publikum får langt, langt mindre adgang, og at hele virksomheden bliver indskrænket.
Det synes jeg at hverken ministeren eller vi andre kan være tjent med.
Derfor vil jeg godt opfordre ministeren til at agere lidt i sagen her, og jeg vil gerne stadig væk spørge ministeren, om ministeren er villig til at stille de ekstra ressourcer til rådighed, der - uanset om det er den ene eller den anden form, der bliver løsningen på det her - gør, at museet og teatret får de ressourcer, der skal til, for at man kan løfte sig op på det kvalitetsniveau, som er krævet.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Som sagt har jeg ingen problemer med at udskyde ikrafttrædelsestidspunktet, og jeg vil heller ikke bevæge mig ud i en længere diskussion om det, selv om meget af det jo har været fremsat før og har haft mulighed for at blive behandlet.
Det er helt fint, ingen problemer.
Jeg glæder mig til, at vi får iværksat de enkelte elementer, og om der skal gå 14 dage eller sågar 1 måned mere eller mindre, synes jeg ikke betyder så meget.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-09:
Det er et spørgsmål til ministerens bemærkninger om ikrafttrædelsesdatoen.
Ministeren siger, at det er kendt stof, og at der jo ikke skal gå unødig tid hen.
Det sidste er jeg helt enig i.
Jeg er også enig i, at det er kendt stof - for os.
Når jeg finder, at det er vigtigt, at vi giver en passende tid til sagsbehandlingen i udvalget, er det, for at alle de organisationer og enkeltpersoner, som måtte have interesse i at komme i udvalg og give udtryk for deres holdninger til loven, skal have rimelig tid til det.
Med den tidsplan, der er sat hvis det her skal køres igennem til den 1. februar - er det altså noget, der kunne minde om lovsjusk.
Det er faktisk baggrunden for det.
Det er ikke os, der har problemer med det rent tidsmæssigt, det er befolkningen.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Det vil jeg ikke svare skråsikkert på.
Umiddelbart vil jeg ikke tro, at der er behov for det, fordi der sker den her udvidelse af området.
Det, vi kommer til at diskutere, er, hvilke tiltag vi mener er nødvendige for at sikre en god kontrol, en god indsats på det veterinære område.
Så jeg vil umiddelbart tro, at vi er dækket ind med udvalgets muligheder gennem de bestemmelser, der er med her.
Bente Dahl (RV), 2008-01-09:
Jo tak.
Så er jeg nødt til at spørge: Når vi nu får denne lov, som udmønter det, vi kommer frem til, når vi begynder at forhandle om veterinærområdet, bliver Fødevarekontroludvalgets område så udvidet eller ændret på anden vis? Er ministeren åben for det?
For der kan jo muligvis dukke nye ting op på veterinærområdet, som gør, at man skal udvide eller ændre det her område.
Bente Dahl (RV), 2008-01-09:
Ja, tak for det.
Jeg vil gerne tage fat på punktet om dyrevelfærd igen.
Jeg er helt klar over, at det drejer sig om en EU-kontrolforordning.
Det er en EU-regel, det er jeg helt klar over.
Mit spørgsmål og min undren gik mere på, at vi får det som en del af denne lov, som egentlig handler om fødevarekontrol, og ikke i den kommende veterinærlov.
Jeg vil gerne have ministeren til at fortælle, om det drejer sig om en ren teknikalitet, eller om der også er noget politisk i, at det nu kommer under L 45.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Jeg er jo helt enig med hr. Bjarne Laustsen i, at vi skal sikre en nogenlunde ensartet håndhævelse - eller jeg skulle måske sige: så ensartet, som det nu kan lade sig gøre - for tit og ofte vil der jo være forskellige ting, der gør sig gældende i den konkrete situation.
Jeg har faktisk tiltro til, at alle bestræber sig på at følge regelsættet mest muligt og håndtere situationen rigtigt.
I mange af de sager, der kommer frem, får vi måske ikke hele sandheden om, hvad det er for nogle forhold, der har gjort sig gældende i forbindelse med den smiley, man nu har fået, eller den bødestørrelse, man nu har fået.
Vi gør jo netop en indsats for at styrke medarbejdernes mulighed for hver gang at kunne træffe de rigtige afgørelser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Det er jo skønt, at ministeren kan slå sig i tøjret, for den tidligere minister, hr. Barfoed, måtte jo ikke slå sig i tøjret, han skulle lave aftaler sammen med Dansk Folkeparti.
Så det er kun godt, at der nu er mulighed for brede aftaler, for vi vil skam gerne lave brede aftaler og også kvalificere dem lidt, og det synes vi i al beskedenhed vi er med til at gøre.
Men til det der med elitesmileyerne - at fire besøg uden en anmærkning giver en elitesmiley - vil jeg sige: En sur kontrollant kan jo forhindre det, bare ved at der er en eneste nullermand, og får man en indskærpelse, så får man altså ikke en elitesmiley.
Det er derfor, at det der med ensartetheden er så vigtigt: at man sørger for, at det er på plads, og at der bliver afsat de nødvendige ressourcer, så tilgangen til problemstillingerne er ens, uanset om det er i nord eller i syd eller i øst eller i vest, og så den samme forseelse bliver takseret ens og bøden falder prompte.
For det er altså skidt, at bare fordi man har glemt at give en bøde, kan man ikke efterfølgende komme og give en bøde, men man kan betale en tilbage, hvis man har krævet en for meget op.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor har vi jo også fokus på kompetenceudviklingen for netop at klæde medarbejderne på til at kunne sikre en nogenlunde ensartet håndhævelse.
Så det er jo et fokusområde.
I forhold til at vi har indgået et bredt forlig på det her område og glæden over resultaterne, vil jeg dog så også sige til hr. Bjarne Laustsen, at det er altså godt at se, når oppositionen søger indflydelse, og når oppositionen netop vælger at sige: Vi vil godt tage ansvar på det her område.
Dermed får man også indflydelse.
Desværre har jeg oplevet andre områder, hvor man ikke har haft samme tilgang, men på fødevareområdet ser jeg nu frem til, at det er den her linje, man vil arbejde videre med fra oppositionens side.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Vi takker da allerede nu for, at vi bliver inviteret.
Den forhåbning kan vi jo alle sammen dele, men uden penge gør det ondt, og derfor bliver det spændende at se, hvad man er i stand til at finde på i forhold til de drøftelser, vi havde om veterinærkontrollen.
Det at glæde sig er ethvert menneskes ret, og at dele en glæde med andre bliver det ikke ringere af.
Men det måtte nu være skønnere, hvis det, der var fundet på, var noget, man selv havde fundet på, i stedet for at blive slæbt hen til truget og så bagefter være glad for resultatet.
Jeg har så spurgt om det der med ensartethed og klageenhed, og det tror jeg er noget, vi kommer til at snakke meget mere om i udvalget, for det må ikke være sådan et sted, hvor man bare kan slippe af sted med ikke at give de bøder, som man skulle give.
Og vi kan se, at alle høringssvarene også fra erhvervslivet går i retning af, at det her er et sted, der skal være meget fokus på.
Det må ministeren også være enig i.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-01-09:
Det betyder, at udvalgets ansvarsområde ud over den kontrol, der foretages i tilknytning til bestemmelserne i fødevarelovgivningen, også kommer til at omfatte kontrol med veterinærkontrollen, og nu tager jeg så hele remsen fra lovforslagets bemærkninger: »jf. lov om hold af dyr, dyrlægeloven, dyreværnsloven, fællesskabsforordninger m.v.«.
Som konsekvens af dette ændres også sammensætningen af udvalget.
Det er simpelt hen de bestemmelser, der er i forordningen, der skal implementeres, og det er vurderet, at det er hensigtsmæssigt at gøre det samlet under Fødevarekontroludvalgets ansvarsområde.
Mere er der såmænd ikke i det.
Knud Kristensen (KF), 2008-01-09:
Nu har jeg desværre ikke mulighed for at konkretisere det enkelte forløb.
Det har jeg kun fulgt igennem pressen.
Der blev jo sagt mange ting om de forskellige problemstillinger, der var, så derfor skal jeg afholde mig fra at gå ind i en dybere debat om det, som hr. Bjarne Laustsen kender meget bedre, end jeg gør.
Men jeg siger bare: Jeg mener ikke, at det her er et spørgsmål om, om det er 100 mio. kr., om det er 90 mio., eller om det er 110 mio. kr.
Jeg mener ganske enkelt, at det her er et spørgsmål om, at er der brodne kar i systemet, så vil vi også med den lovgivning, der ligger her, se, at der vil kunne konstateres nogle uheldigheder med hensyn til fødevaresikkerheden.
Og jeg synes jo, at det grundlæggende ikke er spørgsmålet om, hvad der har været sagt tidligere, det er for mig historie.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-09:
Nu var det jo De Konservative og især den tidligere konservative minister, hr. Lars Barfoed, der måtte betale en meget høj pris for, at man prøvede det her eksperiment med, om man kunne spare over 100 mio. kr., og hvor 200 mennesker blev fyret, uden at det kunne mærkes på den der ellers meget fornuftige gennemgang, som den konservative ordfører havde af det her område.
Men kan hr. Knud Kristensen ikke bekræfte, at hr. Lars Barfoed efterfølgende sagde, at han blev tvunget til at gå af Dansk Folkeparti, og at Dansk Folkeparti hele vejen igennem havde bakket op om den økonomiske ramme, der var for at drive fødevarekontrol i Danmark?