runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det her forslag drejer sig om en udvidelse af anmeldelsespligten til også at omfatte momsnummer i hjemlandet, og Dansk Folkeparti synes, det er helt fint, hvis man kan kontrollere, at det er en virksomhed, der faktisk er registreret i hjemlandet, altså at det ikke bare er en, der er oprettet til lejligheden i Danmark.
Der er selvfølgelig det problem med en polsk virksomhed, der opretter en dansk virksomhed og så ansætter de polske arbejdere til en underbetalt løn i den danske virksomhed.
Der synes jeg at der er et udestående med hensyn til at kontrollere, hvordan man får fat i den slags virksomheder.
Det har vi set en hel del eksempler på – altså på, at nogle opretter en virksomhed i Danmark og så underbetaler den udenlandske arbejdskraft og dermed presser danskere ud af arbejdsmarkedet.
Og så bliver fristen for at anmelde ændringer i RUT forkortet til 3 dage.
Der har man efter Dansk Folkepartis mening brugt en vanvittig undskyldning med, at virksomheden skal kunne have mulighed for at komme på biblioteket for at indberette til RUT-registeret.
Altså, helt ærligt, vil jeg sige til ministeren, så lever vi i et samfund, hvor alle virksomheder med respekt for sig selv har computere.
Det kan ikke være rimeligt, at man så skal sige, at det skal være sådan, at de kan gå på biblioteket for at indberette.
Mange steder har bibliotekerne kun åbent på bestemte tider, og så skal man have adgang med sit sygesikringskort.
Vi har så travlt med at digitalisere, alt skal digitaliseres.
Hvis en borger skal i kontakt med det offentlige, er det via digital indberetning.
Det må også være sådan, at man kan forlange, at en virksomhed, der vil arbejde i Danmark på ordnede vilkår, også er så avanceret, at de har en computer.
Derfor vil jeg foreslå ministeren, at det bliver fra dag et, at man skal indberette det.
Har de ikke en computer, og kan de ikke finde ud af at bruge en computer, så tror jeg nok, at de skulle blive i Østeuropa og arbejde dér i stedet for at komme til Danmark og arbejde.
Det synes jeg i hvert fald, og hvis ikke ministeren vil stille et ændringsforslag, så vil vi i Dansk Folkeparti foranledige, at der bliver stillet et ændringsforslag om, at det skal være fra dag et.
Og den undskyldning med, at de skal kunne komme på biblioteket, holder altså ikke.
Hjemmel til Arbejdstilsynet om at kunne udstede administrative bødeforelæg, hvis de overtræder det, kan vi egentlig godt støtte.
Så jeg vil sige det på den måde, at hvis vi kunne få den ændring igennem, at det skulle være fra dag et, og få et løfte fra ministeren om, at vi kunne se på de tilfælde, hvor man opretter en dansk virksomhed og så alligevel ansætter de samme folk, der skulle have arbejdet under RUT-registeret, altså som skulle kontrolleres dér, så kunne vi i Dansk Folkeparti støtte det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Tak for det.
I Radikale Venstre hilser vi udenlandsk arbejdskraft velkommen.
Den sikrer, at der er arbejdsfunktioner, der bliver varetaget.
Det er godt for dansk vækst og velstand, det gør os rigere, og det er en god ting.
Når det er sagt, er det også vigtigt, at vi sikrer, at den udenlandske arbejdskraft opererer i Danmark på fair vilkår.
Derfor skal vi aktivt modvirke snyd og systematisk underbydning af dansk arbejdskraft.
Jeg glæder mig også over, at langt de fleste udenlandske virksomheder overholder reglerne, de danske regler, for at være her, men der er brodne kar, og dem må vi gå efter.
Derfor vil jeg også glæde mig over, at regeringen sammen med Enhedslisten i forbindelse med de seneste to finanslove har iværksat en række initiativer for netop at sætte turbo på kampen for at mindske social dumping.
Et at de initiativer er det med at bruge RUT-registeret på en bedre måde og på en mere retvisende måde.
Så alt i alt er det vigtigt at finde balancen mellem på den ene side at hilse den udenlandske arbejdskraft velkommen – vi skal senere se på, hvordan vi kan gøre vilkårene for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft endnu bedre – og på den anden side at sætte ind der, hvor vi ser den sociale dumping blomstre.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Jeg vil blot spørge ordføreren, om det ifølge ordføreren er social dumping, hvis f.eks. en østarbejder arbejder til en løn, som ligger under det, den er ifølge de danske overenskomster.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Mit udgangspunkt er, at det er fair og bedst, hvis det er, at konkurrencen foregår inden for det segment af markedet, som handler om overenskomstmæssige lønvilkår.
Det er selvfølgelig et elastisk begreb, men det er jo dér, hvor kampen skal stå.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Altså, som jeg sagde det før, står der i den oprindelige aftale, at partierne efterfølgende skulle mødes for at afdække, om det ville være muligt at lave en barselsfond for selvstændige.
Og de partier, der var en del af den oprindelige aftale, har mødtes.
Og det blev også konstateret allerede på det første møde, at der ikke var politisk ønske, opbakning eller vilje til at lave en barselsfond for selvstændige.
Igen må jeg sige, at den oprindelige aftale alene omfatter lønmodtagere.
Så jeg mener ikke, at der er noget at komme efter, når talen er om forligsbrud.
Men det, man jo altid kan, er at tilslutte sig den her ordning, hvis man synes, det er den rigtige vej at gå at sikre, at flere selvstændige forhåbentlig får muligheden for at gå på barsel.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jeg kan sagtens forstå, at man er nødt til at aflyse et møde en gang imellem, og så er det jo kutyme, at man afholder det på et senere tidspunkt.
Årsagen til, at jeg mener, at det her er forligsbrud, er bl.a. den pressemeddelelse, som de røde partier, dvs. Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, sendte ud den 30. maj 2011, hvori de skrev, at den samlede opposition bestående af ... bla, bla, bla
... forlanger, at Folketinget nu lever op til løfterne fra barselsforliget af 2006 om at forbedre forholdene for selvstændige, der går på barsel.
Altså mente man i 2011, at det her var en del af forliget.
Så må man jo have ændret holdning efterfølgende.
Jeg synes bare, det er meget besynderligt, at man efter et valg ændrer holdning til, om noget er forligsbundet eller ej.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Det ligger der, så vidt jeg er orienteret, ikke noget fast om endnu.
Men hr. Bent Bøgsted har jo ret i, at honorarmodtagere også kan være f.eks. kunstnere eller andre.
Jeg kan kun opfordre til, at vi må tage den der tekniske debat under udvalgsarbejdet og dér bede om at få det nærmere afdækket, for jeg er ikke i stand til at svare på det nu.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Jeg spurgte tidligere den radikale ordfører, om ordføreren mente, at det var forligsbrud, og ordføreren mente, at der var så vigtig en sag, at man ikke skulle gå op i sådan nogle ting.
Mener SF's ordfører, at det er o.k. med forligsbrud, fordi SF mener, at sagen er så vigtig?
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Nej, SF's ordfører forstår slet ikke talen om forligsbrud.
Jeg forstår ikke, hvor det kommer fra.
Så vidt jeg ved, ligger der en aftale fra november 2005 om en barselsordninger på det private arbejdsmarked, inklusive en hensigtserklæring om at arbejde for en ordning for selvstændige.
Det er så det, den her regering er i gang med at udføre.
Jeg ser ikke, at der ligger noget som helst forlig, der dækker det her område, og derfor kan der heller ikke være tale om noget som helst forligsbrud.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Så må jeg forstå, at Socialistisk Folkeparti har ændret holdning siden valget, for i 2011 var Socialistisk Folkeparti med til at lave en pressemeddelelse, hvori de skrev, at Folketinget nu skulle leve op til løfterne i barselsforliget fra 2006 om at forbedre forholdene for selvstændige, der vil gå på barsel.
Men det var åbenbart noget, man mente før valget; efter valget, hvor man har et flertal uden om forligskredsen, mener man det ikke længere.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Jeg vil ærlig talt tro, at der har siddet en ivrig skriverkarl, der har skrevet forlig i stedet for aftale.
Jeg har ikke grund til at mene, at der ligger noget forlig her, men der lå faktisk i aftalen en fælles hensigtserklæring om at arbejde med det her område, hvilket den tidligere regering i den grad har forsømt.
Så jeg synes måske ikke, at det er helt passende at klandre den nuværende regering for at forsøge at efterleve den.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-04:
Jeg vil faktisk godt rose ministeren for det her forslag.
Vi ved jo alle sammen godt, at regeringen bl.a. er kendt for at gå ind for ligestilling, ikke mindst på arbejdsmarkedet.
Som en tilføjelse vil jeg bemærke, at det borgerlige sammenrend i hvert fald ikke er kendt for at gå ind for ligestilling.
Det er jo sjovt, når jeg ser tænker tilbage på min fortid her i Folketinget, at tænke på, at jeg jo var med til at etablere en barselsfond for hele det private arbejdsmarked.
Det her forslag, som omhandler en barselsfond for de selvstændigt erhvervsdrivende, siger de borgerlige nej tak til.
Hvad er forskellen egentlig på en ung kvinde, som gerne vil starte en tøjbutik, og en anden ung kvinde, som arbejder på en tekstilfabrik?
Hvad er forskellen på en ung mand, som vil starte som cykelsmed, og en ung mand, som arbejder som smed på en fabrik?
Når jeg hører de borgerlige sige nej, prøver jeg at finde ud af hvorfor.
Der kan kun være en forklaring.
Men jeg bliver nødt til at sige til nejsigerne: Dansk Arbejdsgiverforening repræsenterer ikke dem, der har en tøjbutik, eller dem, der er cykelsmede.
Enhedslisten bakker jo op om det her lovforslag.
En barselsudligning til selvstændigt erhvervsdrivende har et klart ligestillingsmæssigt sigte for begge køn, idet det økonomisk kompenserer selvstændige, der får børn.
Og omvendt vil det at få børn ikke være en forhindring for at drive forretning.
Det er alt sammen fint.
I Enhedslisten har vi også noteret os, at regeringen i bemærkningerne til lovforslaget forsøger sig med en ligestillingsmæssig konsekvensanalyse.
Som bekendt er det noget, som Enhedslisten gerne så at alle lovforslag havde, også dem, hvis konsekvenser er kønsmæssigt skæve.
Men det er desværre ikke et krav, vi har kunnet komme igennem med.
I det her tilfælde vurderes lovforslaget at have positive ligestillingsmæssige konsekvenser, og der er vi som nævnt enige.
Dog skal der også lyde et lille hjertesuk.
Jeg har jo faktisk arbejdet meget for, at vi skal prøve at få freelancere omfattet af forslaget.
Det er godt, at de freelancere, som arbejder som selvstændige, bliver omfattet af loven.
Men desværre bliver vi nødt til at kigge på det moderne arbejdsmarked, hvor flere og flere mennesker arbejder som en form for løsarbejdere.
Det er faktisk nogle af dem, som vi kalder freelancere.
Jeg tror og håber på, at med det næste skridt, når vi snakker om en udvidelse for dem, der bliver omfattet af barselsudligning, kommer vi er til at arbejde for at få alle freelancere med i ordningen.
Når vi får vedtaget det her forslag, håber jeg også på, at beskæftigelsesministeren nu tager arbejdstøjet på og gennemfører de lovede ligestillingsforslag.
Vi stiller os meget gerne til rådighed for at få gennemført målrettet barselsorlov til mænd og også at få strammet de kønsopdelte lønstatistikker, og ikke mindst vil vi meget gerne være med til at få strammet vores ligelønslov, så den faktisk bliver effektiv.
Men uanset det er lovforslaget et godt skridt i den rigtige retning, og derfor stemmer Enhedslisten selvfølgelig for.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Vi er enige i, at det skal være mere attraktivt for borgere i Danmark at starte egen virksomhed og blive selvstændige.
Men det her forslag gør ikke, at det bliver mere attraktivt at være selvstændig i Danmark.
For det første pålægger det selvstændige virksomheder højere omkostninger.
Det er sådan set det sidste, vi har brug for i Danmark.
Omkostningerne er høje nok ved at drive virksomhed i Danmark.
For det andet er det efter vores opfattelse helt forkert at tvinge virksomheder til at betale til en barselsordning.
Der er forskel på at være lønmodtager og at være selvstændig.
Mange kvinder vælger sådan set at blive selvstændige, fordi det giver en vis fleksibilitet i forbindelse med det at have børn.
For det tredje er det også sådan, at grunden til, at mange kvinder ikke vælger at gå på barsel, når de er selvstændige, er, at når man driver en selvstændig virksomhed, er det altafgørende, at man har og bevarer kundekontakten.
Det kan simpelt hen ikke betale sig, eller det er simpelt hen ikke ansvarligt, hvis man ønsker at drive en virksomhed, at man ikke har kontakt med sine kunder gennem længere perioder, for så går kunderne andre steder hen.
Vi mener, at regeringen burde droppe det her lovforslag.
Det sker desværre nok ikke, men vi kan ikke stemme for det.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-04:
Vi står her med et forslag, hvormed man gerne vil indføre en obligatorisk barselsudligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende.
Når vi læser bemærkningerne, kan vi se, at man i forslaget også mener, at et af formålene med det her forslag er, at det skal fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder.
Jeg kan ikke helt se, hvordan forslaget helt konkret skal kunne fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder.
Kompensation ud over de gældende regler er ikke det, der er det drivende, når man vælger at blive selvstændig, det er heller ikke det drivende, når man vælger at blive selvstændig som kvinde.
Så jeg tror ikke, at ministeren vil opleve en markant vækst i antallet af kvinder, der etablerer selvstændig virksomhed.
Jeg tror derimod på, at færre regler og færre økonomiske byrder fremmer iværksætteriet, så flere simpelt hen har lyst til at kaste sig ud i det at stifte egen virksomhed.
Jeg er da enig i intentionen om at fremme muligheden for, at man som selvstændigt erhvervsdrivende får bedre mulighed for at kunne holde barsel med sin nyfødte eller sit nyadopterede barn, at man har mulighed for at kunne få kompensation ud over de maksimale dagpenge, som den pågældende i dag har ret til efter barselslovens regler.
Men der er flere problemer med den model, vi står med i dag.
Der er det her med de økonomiske byrder.
Jeg mener ikke, at de selvstændige skal pålægges flere byrder og udgifter.
Det er simpelt hen gift for iværksætteriet.
Når jeg spørger rundt blandt de selvstændige, jeg møder, og heraf er der rigtig mange selvstændige med enkeltmandsvirksomheder, hvad de siger til det her forslag om en ekstraregning på de godt 328 kr. om året, ja, så ser de rødt.
Nu må det stoppe! er meldingen.
Og jeg synes faktisk, at vi skal lytte til dem.
Det andet problem med det her forslag er, at selv om man betaler til ordningen, er det ikke sikkert, at man kan få kompensationen.
Det er et problem, at man som selvstændigt erhvervsdrivende skal betale ind til en ordning, uden at man har mulighed for at få en kompensation.
Og det er som sagt en obligatorisk ordning.
Det tredje problem drejer sig om omkostningerne ved den her ordning.
Den samlede udbetaling af kompensation skønnes ifølge forslaget at ligge på mellem 35 og 40 mio. kr. om året.
Administrationsomkostningerne vil ligge på 15 mio. kr. om året.
Det vil sige, at der er årlige administrationsomkostninger på et sted mellem 37 og 43 pct. af det, der egentlig bliver udbetalt.
Dertil koster det 21 mio. kr. at udvikle ordningen.
Jeg ved ikke, om andre kan høre det, men det kan jeg.
Der er noget helt galt med den her model.
Den er megadyr at administrere, samtidig med at den pålægger de selvstændige yderligere afgifter.
Og det er baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Tak for det, og tak for debatten, som vel sådan set er gået nogenlunde, som jeg havde forventet.
Jeg tror egentlig, at der er en bred politisk enighed om, at det at sikre ordentlige barselsmuligheder og -rettigheder er en væsentlig del af vores samfund.
Men uenigheden tager så over i spørgsmålet om, hvordan det skal vise sig i virkelighedens verden.
Det er jo egentlig ærgerligt, for der har i en årrække været en diskussion af den problemstilling, der knytter sig til, at lønmodtagere i dag er omfattet af en barselsfond og dermed har fået forbedret deres mulighed for at gå på barsel, mens vi samtidig har den situation, at de yngre mænd og kvinder, der tager springet og bliver selvstændige, ikke har samme gode muligheder.
Det er vel sådan set det, der har dannet grundlag for, at der i en årrække har været en diskussion af, hvordan vi kunnet sikre vores selvstændiges barselsrettigheder.
Jeg erindrer også, at Det Konservative Folkeparti ved flere lejligheder, vel endda gentagne gange, har ytret ønske om at sikre bedre muligheder for vores selvstændige, når det kommer til barsel.
Vi har haft indkaldt den kreds af partier, der lavede den oprindelige aftale om en barselsfond for lønmodtagere.
Vi har ikke kunnet opnå en bred politisk opbakning til ideen om at gå videre med en barselsfond for selvstændige.
Derfor vil jeg egentlig gerne takke Enhedslisten for at tage ansvar i den her sag.
Jeg skal ikke stå og male et skønmaleri over den tekniske model, der er valgt.
Den er valgt, fordi det er den, der synes mindst bureaukratisk for de selvstændige, og det har været ønske fra regeringspartiernes side, at det skal være så let som overhovedet muligt for de selvstændige at få adgang til fonden.
Men jeg vil altid være villig til at diskutere, om den ordning, vi foreslår, kan gøres endnu bedre, og om teknikken, om ikke andet så hen ad vejen, kan hjælpe os til at ramme mere præcist, jævnfør de spørgsmål, der er rejst af hr. Bent Bøgsted.
Så vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at det er meget godt gået, at vi kan lave en barselsfond til et beløb på 328 kr. om året, som vel at mærke er et fradragsberettiget beløb.
Til gengæld kan det forhåbentlig sikre, at der er flere mænd og kvinder, der har mod på at springe ud i det at være iværksættere og innovative, og dermed også understøtte, at vi får skabt en bedre balance mellem arbejds- og familieliv for gruppen af selvstændige i Danmark.
Tak for behandlingen, især tak til Enhedslisten, som vi har lavet aftalen med.
Og så vil jeg selvfølgelig gerne i udvalgsbehandlingen også svare på nogle af de lidt mere tekniske spørgsmål, så vi får dem belyst på en ordentlig måde.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Vi er en smule forundrede over processen her.
I 2005 lavede vi et forlig, hvor vi aftalte, at vi skulle se på de selvstændiges mulighed for en barselsordning.
Da vi så udskød det i 2011, blev vi anklaget af alle de røde ordførere for at løbe fra løfterne fra barselsforliget.
Så blev vi indkaldt til et sættemøde med henblik på at lave en barselsudligningsordning.
Så blev der indkaldt til møde nummer to igen her i vinter, i slutningen af 2012, men det blev også aflyst, hvorefter vi fik et brev, som lod os vide, at det ikke kunne lade sig gøre at nå til enighed.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at regeringen på den måde vælger at se stort på forligsreglerne.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Arh, der er vel to elementer i den diskussion: Det ene er, at det altid er beklageligt, når der er møder, der bliver aflyst.
Men møder aflyses selvfølgelig kun, hvis der er en god grund dertil.
Den anden del af diskussionen er så, om der er tale om et forligsbrud eller ej.
Og der er min bedste vurdering, at det er der selvfølgelig ikke, for ellers ville vi ikke lægge tingene frem.
Når vi når til den konklusion, er det, fordi den aftale tilbage fra 2005, der refereres til, er en aftale, der alene omfatter arbejdsgivere med lønmodtagere.
Og det står sådan set klart i den aftale, at man efterfølgende vil afdække mulighederne for at udvide ordningen, sådan at man også kan lave en eventuel barselsordning for selvstændige.
Og det er jo sådan set det, jeg har gjort som minister, og som vi har gjort som regering.
Vi har afdækket, om det kan lade sig gøre at lave sådan en ordning.
Det kan det, og det har vi haft et møde med den oprindelige forligskreds om.
Men det oprindelige forlig handlede alene om lønmodtagere.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det var også lige i sidste øjeblik, og det beklager jeg.
Det skal ikke gentage sig, ikke før næste gang.
Det er godt, at vi har en fleksibel formand.
Jeg vil godt spørge til det her med, at ordføreren siger, at det er social dumping, hvis lønnen er 80-90 kr. i timen.
Vi har eksempler, bl.a. den her Baltic Workforce, der tilbyder arbejdskraft til 80 kr. i timen.
Hvad vil ordføreren gøre for at stoppe den virksomhed?
Det er jo ikke en virksomhed, der skal registreres i RUT-registeret, da den er etableret i Danmark, men bruger udenlandsk arbejdskraft til 80 kr. i timen.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Først og fremmest glæder det mig, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti har nogle spørgsmål.
Dem ville jeg jo nødig snydes for.
Man kan jo ikke sætte en eksakt formel op her.
Som hr. Bent Bøgsted er inde på, skal vi skelne mellem, at den sociale dumping kan hidrøre fra udlandet via udenlandske virksomheder, og at det kan være danske virksomheder, hvis man kan sige det på den måde.
Og der er det klart, at der jo er nogle ting, som ikke er ulovlige.
Man kan godt underbyde, uden at det er ulovligt, og der kan vi jo ikke gå hen og så at sige effektuere et lovmæssigt indgreb over for det.
Der vil jo ofte være den sammenhæng, at når man forsøger markant at underbyde på lønområdet, så er de andre ting heller ikke i orden.
Jeg mener, at myndighederne har fået ekstra muskler med de aftaler, vi har lavet i forbindelse med finansloven.
Så på den måde kan vi jo sammen glæde os over det.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-04:
Altså, det her udmønter en finanslovsaftale, der er lavet sammen med Enhedslisten, men der er faktisk afsendt et brev fra min hånd om de forventede ændringer på RUT-området til forligskredsen, som jeg lige sagde før.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Dette lovforslag bygger på henvendelser til Beskæftigelsesministeriet fra Lønmodtagernes Dyrtidsfond, Dansk Arbejdsgiverforening og ATP, og de danner dermed også et godt grundlag for indholdet i lovforslaget.
I Venstre er vi meget lydhøre over for at lytte til organisationerne på arbejdsmarkedet.
Forslaget består af to elementer.
Det første element består i, at Lønmodtagernes Dyrtidsfond, LD, reducerer antallet af pladser i deres bestyrelsessammensætning.
Dermed foreslås det, at de nuværende 21 bestyrelsespladser reduceres til 7 for at effektivisere arbejdsprocessen.
Venstre støtter lovforslaget.
Jan Johansen (S), 2013-04-04:
Lovforslag nr. L 196 drejer sig om, at bestyrelsen for Lønmodtagernes Dyrtidsfond og Arbejdsmarkedets Tillægspension har ønsket en lovændring, mest af teknisk karakter.
Men det vil også gavne deres medlemmer.
Det drejer sig om ændringer, der forenkler og tydeliggør lovgivningen til fordel for deres medlemmer.
Lad mig nævne et eksempel fra den nuværende lovgivning om Arbejdsmarkedets Tillægspension vedrørende dødsfaldsydelse.
I de situationer, hvor man ikke huskede at udfylde en sådan fuldmagt, kunne ens samlever ikke få pengene, selv om man havde levet sammen i rigtig mange år.
Jeg ved det fra mit tidligere arbejde, hvor der var nogle mennesker, der ikke lige fik den udfyldt, eller som glemte det, eller som ikke vidste det.
Det bliver også sådan, at der nu skal indbetales for dem, der er i beskyttet beskæftigelse, for den tid, de er på arbejdet.
Det er derfor, jeg er rigtig glad for, at loven bliver ændret.
Lovforslaget har også til formål at tilrette lovgivningen, efter at SALA, Sammenslutningen af Landbrugets Arbejdsgiverforeninger, ikke længere er en selvstændig organisation og det er overgået til Dansk Arbejdsgiverforening at varetage deres interesser.
Så vil der være en mindre bestyrelse, som bliver mere effektiv i sit daglige arbejde.
Det er også til fordel for medlemmerne.
Så vi støtter det fra Socialdemokraternes side.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg synes, det er helt fornuftigt, at der ikke skal sidde 21 og diskutere, hvad der skal ske, 7 burde være nok, og hvis det er erfarne og dygtige folk, så skulle det ikke give nogen problemer.
Det kan vi i Dansk Folkeparti godt støtte.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Man kan blive overrasket selv over radikal hastighed.
Både med hensyn til Lønmodtagernes Dyrtidsfond og med hensyn til ATP synes vi det er ændringer, der giver god mening, og vi støtter dem.