runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-03-30:
Derfor er det vigtigt, at man også målretter rygestoptilbud til nogle af de mennesker, der måske har allersværest ved at holde op, eller sætter fokus på stress på arbejdspladserne, der jo også gør, at der nogle steder ryges mere end andre steder.
Så tror jeg da, at det også her til sidst kunne være interessant at høre noget andet.
Altså, det er jo regeringen, der har sat sig et mål om, at man for danskerne vil opnå 3 år mere i god levetid inden for de næste 10 år.
Hvad har man yderligere tænkt sig at gøre?
For nu har man gjort alt det, der hører under de lette løsninger.
Man har informeret, man har lavet kampagner, man har sat nogle billeder på nogle cigaretpakker af nogle rygerlunger og andet.
Hvad vil regeringen yderligere gøre for at sikre sig, at Danmark ikke ender nede på en 13. plads næste gang igen?
I Socialdemokratiet ønsker vi at sætte afgifterne på cigaretter op og at bruge pengene på bedre forebyggelse.
Regeringen har brugt de penge, de fik ind, på skattelettelser eller andre ting.
Der er vi jo så uenige om, hvordan man skal bruge ressourcerne, men jeg synes ikke, at ministeren kommer med nogen bud på, hvordan regeringen selv vil højne den her indsats over for kvinderne og over for dem, der har de laveste uddannelser, og dem, der har de mest stressende job.
Det har jeg selvfølgelig meget stor forståelse for.
Derfor ville det optimale selvfølgelig være, at man også mere generelt i EU måske blev enige om at drøfte en generel afgiftsnedsættelse, også på cigaretter, således at Tyskland fulgte med.
Forebyggelseskommissionen har vurderet, at regeringen her i Danmark godt kunne sætte afgifterne yderligere op på cigaretter og dermed opnå en gevinst for danskernes sundhed.
Derfor undrer det mig også, at regeringen stadig væk er afvisende over for det.
Godt nok er man med til at informere, man er med til at sætte advarsler på cigaretpakker, og man er med til at stoppe nogle reklamer, men synes ministeren slet ikke, at det er et problem, at man med få undtagelser hidtil ret kategorisk – vil jeg sige – har afvist at bruge et af de værktøjer, der virkelig virker, nemlig priserne?
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Som jeg har sagt ved enhver lejlighed: Historien standsede ikke med de seneste forhøjelser af afgifterne på tobak.
Dermed mener jeg, at ved den næste korsvej, hvor man ønsker at omlægge forskellige afgifter på miljøområdet og skatteområdet – og jeg siger omlægge – kan det da godt være, at tobaksafgifterne igen kommer ind i billedet.
Men man skal huske at tage hensyn til grænsehandelen, for vi, der er vokset op syd for Kongeåen, har jo aldrig købt tobak i Danmark, på trods af at vi har været storrygere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-03-30:
Det er jo regeringens mål, at danskerne skal leve 3 år længere på bare 10 år.
Altså, i løbet af 10 år skal danskerne sammenlagt leve 3 år længere i gennemsnit.
Alligevel har der jo løbende været svar fremme om, at tobakspriserne i Danmark ikke er steget synderlig meget.
Hvis man sammenligner tobakspriserne med, hvad de var, da den her regering kom til, og hvad de er i dag, kan man faktisk se, at de enten er på samme niveau eller er faldet en lillebitte smule, hvis man ser det i nutidspriser.
Derfor vil jeg godt spørge sundhedsministeren: Når nu vi begge to er enige om, at der er plads til forbedringer, kunne det så ikke være en idé at kigge på tobakspriserne?
For det er jo faktisk noget af det, der gør, at England, Irland, Norge, Tyrkiet og Island alle sammen scorer højere end Danmark.
Det er jo, fordi man ikke alene har lavet en forebyggelsesindsats, der handler om at informere, man har også taget livtag på nogle afgifter på cigaretter, altså på priserne.
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Vi har lige sat priserne op, og jeg udelukker ikke, at vi kan sætte dem op igen som led i en omlægning af skattebyrden her i landet.
Så jeg har hverken sagt ja eller nej.
Vi har som sagt lige sat afgifterne op.
Så jeg lytter til, hvad der siges, jeg holder situationen under opsyn, og det er jo altid dejligt, når der er muligheder for at tjene penge, som man så kan bruge til gode formål i forbindelse med en omlægning af skattetrykket.
Det synes jeg lige at vi skal huske.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Hvilke initiativer vil ministeren iværksætte for at imødegå den kedelige udvikling, vi i øjeblikket ser i Region Sjælland?
Skriftlig begrundelse
En analyse foretaget af revisionsfirmaet Ernst og Young, som blev offentliggjort i sidste uge, viste, at over halvdelen af de store sjællandske kommuner ikke formår at tiltrække og fastholde vækstvirksomheder.
Det fremgår, at Sjælland altid har haft svært ved at konkurrere med hovedstadsområdet med hensyn til at tiltrække erhvervslivet.
Jeg er jo meget enig med ministeren i, at der selvfølgelig skal være nogle initiativer, også i forhold til uddannelsesområdet.
Der ved jeg jo godt at det i hvert fald ikke lige er det område, som ministeren har med at gøre.
Men det ville da være spændende.
Der kan jeg jo så stille spørgsmål til den minister, der har med det at gøre, om man er i gang med nogle initiativer i den retning.
De besparelser, man bl.a. har lagt ind i finansloven her for 2011, har i hvert fald ikke hjulpet uddannelsesområdet i Region Sjælland.
Så jeg synes, at vi må vente til valgdagen med at lade vælgerne afgøre, om det er den ene eller den anden medicin, der skal hjælpe på det her.
Imens kan jeg forstå det sådan, at så må man i Region Sjælland sidde og vente på en Femernforbindelse, som jo i hvert fald er et par år ude i fremtiden, også med hensyn til at skulle give noget beskæftigelse, hvis jeg forstår ministeren ret.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Uanset hvordan man vender og drejer tallene, har vi med vores ekspansive politik i Danmark sikret, at vi har en lav arbejdsløshed.
Det er til gavn for alle dem, som er kommet i beskæftigelse.
En hvilken som helst arbejdsløs er jo én arbejdsløs for meget, men vi har en lavere arbejdsløshed end de fleste andre europæiske lande, og det er positivt, og det har vi som resultat af den politik, vi har ført i Danmark.
Med hensyn til fremtidige investeringer på Sjælland er det det område, som vi investerer mest i i hele Danmark.
Jeg har selv i den seneste tid været ude at besøge et væld af virksomheder på Sjælland, små og mellemstore virksomheder.
Nogle er optimistiske, nogle er pessimistiske, nogle kæmper virkelig hårdt.
Deres vigtigste budskab til mig er: For alt i verden, lad være med at komme med nye skatter og afgifter.
Det er det allervigtigste budskab, de kommer med.
Så skal de nok selv klare det.
Vi skal have hævet vidensniveauet på Sjælland, der skal være nogle vidensinstitutioner, som løfter hele Sjælland, og så mangler der også nogle store lokomotiver – i forhold til nogle andre regioner – som kan trække det frem, nogle store virksomhedslokomotiver.
Det er en af de ting, som jeg også snakker med det lokale vækstforum om, og det har været forsømt på Sjælland.
Vi er bagud med vækstvirksomhederne, vi er bagud med uddannelsesniveauet på Sjælland.
Der kræver det altså en indsats fra de lokale folk selv.
Den har måske manglet tidligere, men udfordringen er der i hvert fald.
Der er en årsag til, at man sakker bagud på uddannelsesfronten og på vækstfronten, og det er, at man måske ikke har gjort nok på Sjælland tidligere, men det ved jeg at man er meget dedikeret til nu.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Jeg tror ikke, at de ledige på Sjælland er enig med ministeren i, at det er rigtig godt, som det går her i Danmark.
Det kan jeg måske også godt forstå at de ikke er, for det er jo dem, der under alle omstændigheder må bære byrderne her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Er der ikke flere konkrete tiltag end dem, der er nævnt her, som er kendt viden?
Vi ser, at vi er ved at brække Sjælland midt over med et hovedstadsområde, der buldrer fremad, og et sjællandsk område, som absolut står i stampe eller nærmest går baglæns i nogle sammenhænge.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Det giver jo meget beskæftigelse.
Ja, altså, det må komme an på valgdagen, som spørgeren er inde på.
Jeg kan kun sige, hvad budskabet er for så godt som alle danske virksomheder.
Så sent som i går eller i forgårs siger en måling i Børsen, at der ikke er nogen tiltro i erhvervslivet til nogen som helst vækstplaner fra S og SF's side, overhovedet ikke nogen.
Det handler om at sætte afgifter op, og så tror man, at man kan finde nogle industrier, som vil buldre frem.
De få mennesker er så glade, men langt, langt størstedelen af erhvervslivet vil have én ting, og det er nogle ordentlige rammevilkår.
Det er den eneste måde, man kan skabe beskæftigelse på.
Derfor vil det være ekstremt beklageligt for de sjællandske lønmodtagere, hvis der kommer en rød regering, for det vil koste arbejdspladser, og det vil koste fremtidsmulighederne for at kunne bo på Sjælland.
Derfor er det, der skal til, et samarbejde med Vækstforum for de industrier, vi kigger på lige nu.
Så kigger vi jo på alle de store infrastrukturinvesteringer og fængselsinvesteringen, som vi har,
og vil så finde nogle områder, hvor vi kan samarbejde om udvikling.
Uddannelse – det er jo også et lokalt anliggende, hvor man må satse på f.eks. ungdomsuddannelsessystemet.
Vi har i Danmark aldrig brugt så mange penge på uddannelsessystemet, som vi gør nu.
Vi har alene hævet forskningsbevillingerne til innovation og iværksætteri og forskning med 4 mia. kr. siden 2006, så vi er oppe på 18 mia. kr., så vi gør det ganske godt i Danmark.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Jamen ministeren kommer med en hel masse eksempler på alle de ting, man har gjort for at sikre væksten.
Der må jeg jo så konstatere at det ikke er lykkedes i forhold til Region Sjælland, altså den politik, der er blevet ført af regeringen i de seneste 10 år, så det kan godt være, at der skal en anden medicin til.
Der vil jeg så godt spørge mere præcist: Kan man forestille sig nogle ekstraordinære tiltag til Region Sjælland fra regeringens side på linje med dem, man på et tidspunkt syntes at nogle vestjyske kommuner skulle have gavn af, og som de fik tildelt i år 2010, da man blev lidt sure over, at der blev taget lidt arbejdspladser og flyttet rundt på derovre?
Man kan jo godt forestille sig f.eks. en speciel vækstfond, som alene er rettet mod det sjællandske område, eller måske en udflytning af nogle statslige arbejdspladser frem for den anden diskussion, så det kunne være nogle mere konkrete tiltag, man kunne gøre frem for skattelettelser osv., som helt åbenlyst ikke har hjulpet her i Region Sjælland.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Som jeg også indledte det første spørgsmål med at sige, har vi en stor udfordring med at få skabt vækst i hele Danmark.
Det ligger mig meget på sinde, at vi får håndteret den udfordring bedst muligt og i samarbejde med de regionale og lokale partnere.
Vi arbejder dagligt på at forbedre de generelle vækstvilkår for at få skabt fornyet vækst og fremgang i hele landet.
Den økonomiske krise siden efteråret 2008 har øget vækstudfordringen, så derfor har vi iværksat en række initiativer for at styre Danmark nænsomt gennem den økonomiske krise.
Vi er et af de lande, som har gjort mest for at understøtte aktiviteten i beskæftigelsen.
For så vidt angår omstilling til nye vækstmuligheder, har vi gennem Fornyelsesfonden støttet forskellige projekter.
Vi har været i dialog med Lolland Kommune i forbindelse med lukningen af Vestas’ fabrikker i Nakskov.
Så vi gør utrolig meget.
Men det allerallervigtigste er altså at skabe nogle ordentlige vilkår, for at man kan investere i arbejdspladser.
Til det er der kun at sige, at en erhvervsvenlig politik handler om, at omkostningerne er så lave som muligt.
Ellers investerer man ikke i arbejdspladser, ellers investerer man ikke i udvikling.
Jeg har også indgået en partnerskabsaftale om vækst og erhvervsudvikling med Vækstforum Sjælland, og i den aftale indgår en række konkrete initiativer, som vi vil samarbejde om for at få styrket væksten på Sjælland.
Det kan være vækstpotentiale i forbindelse med den kommende Femern Bælt-forbindelse.
Det er vi involveret i sammen med regionen, og vi er i gang med andre projekter inden for cleantech, energi og miljø, medico, fødevarer, landbrug og turisme.
Så det, det handler om, er altså at øge innovationsindsatsen, og sørge for, at virksomhederne på Sjælland får mulighed for at udvikle sig, skabe arbejdspladser, og igen handler det om en ting: de bedst mulige vilkår, og ikke at man sætter skatter og afgifter op for dem.
Vibeke Grave (S), 2011-03-30:
Hvilke initiativer vil ministeren iværksætte for at imødegå den kedelige udvikling, vi i øjeblikket ser i Region Sjælland?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-03-30:
Jo, det har de, for vi har et af Europas laveste arbejdsløshedstal, også på Sjælland.
Der er ikke andre lande, som tilsvarende har så lave arbejdsløshedstal, som vi har i Danmark.
Vi er helt nede på et fantastisk godt niveau som følge af regeringens førte økonomiske politik.
Alternativet er, hvis man, som Socialdemokratiet vil, hæver afgifter og skatter, at arbejdsløsheden vil gå skyhøjt op, en masse mennesker vil miste deres arbejde, gå fra deres bolig, og det vil efterlade Sjælland som en rygende ruin, fordi man vil flytte arbejdspladser ud af Danmark.
Det vil være ganske forfærdeligt at tænke på, hvad der ville ske, hvis Socialdemokratiet kommer til, med hensyn til skabelse af arbejdspladser.
På Sjælland specielt har vi lavet en aftale med Vækstforum, hvor vi går ind og udnytter det potentiale, der er i de store infrastrukturinvesteringer, vi foretager på Sjælland.
Der er ikke nogen andre steder, hvor vi investerer så meget.
35 mia. kr. i Femern Bælt, nye togstrækninger, nye vejforbindelser, vi bygger et nyt statsfængsel, som er en investering til 1 mia. kr. nede på Nordfalster, så vi gør rigtig, rigtig meget.
Det er en af de regioner, hvor vi nærmest gør allermest i øjeblikket med hensyn til massive investeringer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-03-30:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at den daværende sundhedsminister, Lars Løkke Rasmussen, i 2005 tilsidesatte Sundhedsstyrelsen i spørgsmålet om brugen og udførelsen af eksperimentelle rygoperationer på privathospitaler?
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Når jeg siger, at det er lægens vurdering og ikke kommunernes vurdering, som er afgørende, så tænker jeg selvfølgelig også på psykiateren.
Og der er meget ofte tale om psykiatere, for som vi vist begge to var vidne til ved et længere møde i Beskæftigelsesministeriet er der en meget stor del af førtidspensionisterne, som faktisk har en psykiatrisk diagnose.
Derfor er det jo også så vigtigt, at de, vi taler om, som i lang tid er på sygedagpenge, ikke ender som førtidspensionister, men så vidt muligt kommer i arbejde igen.
Det viser sig jo også, at omkring en tredjedel af alle førtidspensionister faktisk bliver raske igen.
Så kan man måske til og med blive rask.
Liselott Blixt (DF), 2011-03-30:
Så kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvad det så er for en læge.
Er det den praktiserende læge, der kan sige: Jeg mener, at du skal tage de her lykkepiller, og så er du medvirkende til det?
Eller er det en psykiater, der skal sige til den psykisk syge, netop fordi man har prøvet nogle ting i psykiatrien: Jeg anbefaler, at du prøver de her piller?
Det synes jeg er to vidt forskellige ting.
Hvad er det for en læge, vi taler om?
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Det er sikkert rigtigt, og det er sikkert også rigtigt, at det i visse tilfælde kan være nyttigt at tilbyde noget andet, og man skal selvfølgelig altid lytte til den pågældende.
Hvis den pågældende mener, at der er medicin, der slet ikke hjælper, skal man jo lytte til det.
Beskæftigelsesministerens pointe er alene, at hvis det er en lægefaglig vurdering, at en borger, der modtager sygedagpenge, kan komme på benene og kan komme på arbejdsmarkedet ved at tage en bestemt medicin, og at det er lægens vurdering, at det kan patienten tåle, og det måske ligefrem er godt for patienten, må man altså ikke modarbejde sin egen udvikling i retning af at kunne varetage et job.
Liselott Blixt (DF), 2011-03-30:
Hvad er ministerens holdning til, at psykisk syge bliver tvunget til at tage antipsykotika af deres kommune, og hvordan harmonerer det med psykiatriloven?
Det er jo ikke lang tid siden, at Lægemiddelstyrelsen kom og fortalte, at de her antipsykotiske midler, som nogle kalder lykkepiller, har samme virkning som placebo.
Det kunne derimod være, at kommunen måske skulle have stillet noget andet til rådighed, f.eks. noget terapeutisk, der gjorde, at man kom ud af den depression, eller hvad det nu er for psykisk sygdom man har.
Jeg mener også, når vi taler om tvang, at der står, at man skal have tilbudt den syge noget andet, inden man udsætter en psykisk syg person for noget tvang.
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Beskæftigelsesministeren og jeg er fuldstændig enige om, at en kommune ikke kan ordinere noget som helst.
Men hvis det er en lægelig vurdering, at en sygedagpengemodtager kunne forbedre sine muligheder for at finde job ved at tage en bestemt medicin, og hvis den pågældende patient ikke vil tage den medicin, må kommunen naturligvis opfatte det sådan, at patienten ikke vil samarbejde om at komme på arbejdsmarkedet igen.
Det er det, beskæftigelsesministeren har talt om, og det er jo sådan loven er.
Man skal medvirke til at komme på benene og komme på arbejde igen.
Liselott Blixt (DF), 2011-03-30:
Det er jeg meget glad for at ministeren siger, for jeg ved, at vi i Sundhedsudvalget og sammen med ministeren meget har diskuteret tvang i psykiatrien, og at vi har brugt utrolig mange timer på at diskutere det for at få præciseret det, så vi ikke overtræder det, man kan gøre over for andre mennesker, uanset hvad de fejler.
Derfor bliver jeg da forbavset, hvis jeg kan se, at en kommune sætter et menneske over for det valg, at hvis vedkommende ikke tager en bestemt slags medicin, som for nogen kan have visse bivirkninger, kan vedkommende ikke få sygedagpenge, som gør, at vedkommende kan overleve.
Jeg mener ikke, at man kan sætte psykisk syge mennesker i den situation, og derfor glæder jeg mig over det, ministeren siger til mig.
Og jeg vil gerne høre, om det er noget, som ministeren vil tale med beskæftigelsesministeren om, så vi får nogle retningslinjer på området.
Bertel Haarder (V), 2011-03-30:
Jeg tror, at spørgsmålet har baggrund i et indslag i 21 SØNDAG i DR-tv den 20. marts, hvor der var en historie om, at nogle kommuner har krævet, at sygemeldte borgere skal tage en bestemt medicin for at kunne fortsætte med sygedagpengene.
Der er i forlængelse af denne medieomtale stillet flere spørgsmål til både beskæftigelsesministeren og mig.
Fælles for dem er, at der spørges til, om borgeren kan tvinges.
Det handler i virkeligheden om, hvad en kommune kan kræve af borgeren, og på hvilket grundlag kommunen kan kræve noget af borgeren, når borgeren vil have sygedagpenge.
Spørgsmålet om, hvad kommuner kan kræve, hører selvfølgelig under beskæftigelsesministerens ressort, men jeg vil godt understrege, at lovgivningen jo følger det generelle princip, at behandling kun kan foregå med patientens samtykke.
Kun psykiatriloven giver i et vist omfang mulighed for at anvende tvang i forbindelse med behandling af psykisk syge mennesker, men kriterierne for det er strenge, og det er alene overlægen på en psykiatrisk afdeling, der kan træffe beslutning om tvangsbehandling.
Her ser jeg selvfølgelig bort fra de særlige regler om tvangsindlæggelse.
Jeg kan altså slå fast, at det alene er læger, som kan vurdere en borgers sygdom og en borgers behandlingsmuligheder.
Kommunerne og kommunale sagsbehandlere kan ikke tvinge nogen som helst til behandling.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Men synes ministeren alligevel ikke, at det er underligt, at man i forbindelse med en genopretningsplan går ind og lægger en afgift på det at dygtiggøre sig?
Det er jo det, spørgsmålet handler om.
Og så kan jeg sagtens se, at der er en liste her så lang som et ondt år over, hvordan det er, man har delt, hvis man har et tal, der er højere end 4.000 osv., det vil jeg ikke trætte forsamlingen med.
Men det, det handler om her, er jo folk, der gerne vil dygtiggøre sig, og at man så lige pludselig har fundet på at lægge en ekstra pris ovenpå.
Det, mit spørgsmål går på, er, om ikke ministeren er enig i, at det er uklogt i en tid, hvor vi har brug for folk, der dygtiggør sig, at vi kommer til at stå i den situation, at der er nogle, der rent faktisk ikke har råd til at deltage og dygtiggøre sig.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Det er jo svært at sige meget mere end det, der lige er blevet sagt, nemlig at jeg har, som jeg sagde under det foregående spørgsmål, præciseret regelsættet i det brev, jeg har sendt rundt til rektorerne, og det er netop for sikre, at vi ikke kommer til at opleve, at der bliver sorteret på baggrund af forkerte grunde.
Derfor kan jeg også sige, som jeg sagde i mit svar på det tidligere spørgsmål, at jeg er meget optaget af at sikre, at det her ikke kan finde sted, hvis det måtte være tilfældet.
Jeg synes så også, at det er vigtigt at slå fast, at eleverne gerne skal have mulighed for at gå på det gymnasium, som de helst vil, for det giver nu engang større engagement og motivation, at man er på det sted, man selv har valgt.
Så synes jeg også, at det er vigtigt, at vi ikke fra politisk side taler et problem op, som de fleste gymnasieelever slet ikke oplever.
Langt de fleste ansøgere bliver optaget på den skole, de har valgt som deres førsteprioritet, og normalt vil det være omkring 5 pct., som ikke optages på deres førsteprioritet.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Jamen der er jo stor skævhed imellem gymnasierne.
Det virker lidt, som om undervisningsministeren og jeg står og taler i helt forskellige virkeligheder.
Men vi står jo med problemerne.
Souschefen i Ungdommens Uddannelsesvejledning København – dem, som sidder med overblikket over elevansøgninger til alle ungdomsuddannelserne – siger: De gymnasier, der har mange ansøgere, har stor indflydelse på, hvem de beholder, og hvem de sender videre.
Så vi er jo allerede i den situation, at der er rejst en meget alvorlig anklage om, at gymnasierne sidder og sorterer socialt imellem eleverne.
Vi er allerede i den situation, at der er rejst alvorlig bekymring for, at der allerede nu er en opdeling i gang i A- og B-gymnasier.
Derfor synes jeg da, det er lidt fattigt, at ministeren ikke har nogle flere forslag, andet end at man har sendt et brev ud til rektorerne, hvilket man i øvrigt har gjort før fra regeringens side, for at præcisere nogle regler, som jo allerede har vist sig at være hullede.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg deler ikke det sortsyn, som fru Nanna Westerby forsøger at tale op på en ellers god dag, da det jo er min fødselsdag.
Så derfor er jeg sådan set mere optimist, end fru Nanna Westerby er i dag.
Jeg må nu også sige, at jeg jo ikke har nogen som helst ambitioner om at fremme en udvikling med urimelige skævheder mellem skoler.
Det er også derfor, at gymnasier, som ligger i bestemte områder, bliver begunstiget med særlige udkantstilskud.
Det giver ekstra tilskud til små gymnasier for at få nogle særlige vilkår, som gør det muligt bl.a. at gennemføre mindre valghold.
Så hele spørgsmålet om, hvorvidt Danmark er ved at blive delt op i A- og B-gymnasier, er jeg simpelt hen ikke enig med fru Nanna Westerby i.
Og jeg kan også klart slå fast, som jeg gjorde under det første spørgsmål fra fru Nanna Westerby, at jeg jo følger det her.
For jeg har jo heller ikke nogen interesse i, at man skal presse en udvikling igennem, som baserer sig på ting, der er forkerte.
Så jeg tror sådan set ikke, at der er den store konflikt her.
Jeg forstår, at fru Nanna Westerby gerne vil tale en stor konflikt op, men jeg må sige, at jeg ikke kan se konflikten.
Men hvis fru Nanna Westerby vil lave flere regler, mere besværlige regler, så mener jeg sådan set, at man går forkert i byen, for jeg synes, at regelsættet i dag er meget klart i forhold til, hvilke kriterier der gælder, hvis man skal optages i gymnasiet.