runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Den fremstilling, hr. Frank Aaen giver, er en meget misvisende opregning af forhold i EU.
For det første er det samlede udgiftstal mindre end 1 pct. af indkomsten.
Vi taler om mindre end 1 pct. Hr. Aaen får det jo til at lyde, som om det er et svimlende beløb.
Størstedelen af de penge bliver brugt meget fornuftigt.
Så er der landbrugsområdet, hvor vi har et ønske om en reform.
Det er klart, at det er et fælles ønske.
Men de fleste penge bliver brugt meget fornuftigt.
For det andet siger hr. Aaen, at regnskabet - jeg ved ikke på hvor mange milliarder - er fup og svindel.
Hvis hr. Aaen havde sat sig ind i det, ville han vide, at usikkerheden om regnskabet drejer sig om promiller.
Vi er ikke engang oppe på 1 pct., der er usikkerhed om.
Man har faktisk fået styr på kontrollen med udgifterne.
Revisionsretten dernede har blot det synspunkt, at man skal have en hundrede procents kontrol, og det arbejder man på at nå.
Men det er promiller, der er usikkerhed om.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Så længe Danmark er medlem af en forening, betaler vi selvfølgelig kontingent til foreningen.
Men vi kan ikke bare uden videre i et eller andet mærkeligt kompromis acceptere, at tingene nede i EU-kassen flyder på en måde, der er uden for vores kontrol, og som fører til et fuldstændig afsindigt landbrugssystem og nogle fuldstændig afsindige rabatter betalt til dem, der er allerrigest, og som kan bruges til mange mærkelige ting.
Der vil jeg sige, at vi er nødt til at have langt større åbenhed.
Det er lidt ligesom den diskussion om fradrag eller tilskud, vi har herhjemme.
Herhjemme - det hørte vi lige om i går - flyder der på grund af fradrag 35 mia. kr. ud af den danske statskasse til forskellige formål, vi stort set ikke har kontrol med.
Hvis man vil støtte et formål, må man give tilskud til det formål, og man må kunne se, hvad ens penge går til.
Her har vi altså et system, hvor man uden for vores kontrol hæver ved kasse et, og hvor man bruger pengene nede i Bruxelles ud fra en eller anden flertalsafgørelse eller på anden måde.
Systemet er skørt, det er ikke kun det, at det her på nogle punkter fører til noget skørt, systemet er skørt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Der er et grundlag for, hvordan hvert enkelt land betaler sit bidrag til EU.
Det bidrag er jo nødvendigt, hvis man overhovedet skal have et EU.
Så har vi her en sag, hvor mange af os - ja faktisk et stort flertal er ret sure over den rabat, som England får, og den rabat, som Sverige, Holland, Tyskland og Østrig får.
Vi knokler for at få de rabatter væk.
Hvad er det egentlig, der er hr. Frank Aaens alternativ?
Er det at sige: Danmark vil overhovedet ikke stemme for, at der kommer penge til EU?
Er det det, der er alternativet?
Jeg formoder, at det er det, der er alternativet.
Når man er modstander af EU, vil man jo sådan set bruge hvad som helst til at få det til at bryde sammen.
Jeg gætter bare på, at det må være linjen.
Er det det, der er linjen, eller hvad er linjen?
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Det kan så bringe mig til at sige, at den måde at lave økonomi på jo bare er en del af hele EU-systemet.
Det store problem, vi har med EU-systemet,
er, at det skal være så centralistisk, og at alting skal rodes sammen.
For at jeg kan være med i en miljøaftale, der forbedrer miljøet på nogle områder - og sådan nogle er der i EU, det anerkender jeg - skal jeg samtidig være medlem af EU, der anerkender, at vi skal udvikle atomkraft, det er jeg kraftigt imod, samtidig med at jeg skal anerkende, at EU indgår en aftale med Israel, der begunstiger Israel økonomisk, på trods af at israelerne mishandler palæstinenserne.
Sådan kunne jeg blive ved med en lang, lang opremsning af, hvad det er, der skal rodes sammen i EU-systemet.
Og der er det her med budgettet bare et godt eksempel på, at man bliver tvunget til f.eks. at give en landbrugsstøtte, der er fuldstændig noller, fordi vi er medlem af en forening, der siger, at sådan skal vi gøre, og som i øvrigt så bare hæver pengene og giver dem ud på den måde.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Jeg takker for de svar, der kom, men må dog konstatere, at der ikke blev svaret på det hele.
Jeg spurgte også om mekanikere.
Et af argumenterne var, at der ville være mangel på mekanikere.
Jeg vil godt høre, om det problem er løst.
Jeg vil godt spørge forsvarsministeren: Er det problem løst?
Jeg vil godt have at vide, hvad udsendelsen af de her kampvogne præcis koster, og vil godt have at vide, hvad det har betydet af omprioriteringer inden for indsatsen.
Så var det jo interessant, at forsvarsministeren direkte sagde - og jeg synes, det er fint, at han siger det så direkte - at han ikke kan garantere, at der bliver mindre brug for luftstøtte.
Men herved falder en stor del af argumentationen jo væk for dem, der har ønsket de her kampvogne.
Hr. Naser Khader argumenterede stort set kun ud fra det; hr. Skibby gjorde det samme; HOK har gjort det samme.
Jeg vil godt have bekræftet, at den del af argumentationen om, at det her betyder mindre luftstøtte, ikke holder.
Søren Gade (V), 2007-10-11:
Jeg synes, det også er på sin plads at diskutere de ulemper, som var der, da man afviste det, og så holde dem op mod de fordele, som man nu mener der er.
Og man har lavet en afvejning af fordelene og ulemperne.
Fordelene er nu, at den danske bataljon får selvstændige opgaver, og der er det vigtigt, at chefen på stedet har et langtrækkende våben i sin hånd, et, han ikke skal ud og rekvirere, og som kommer flyvende langvejsfra.
Men ulemperne er jo ikke forsvundet.
Det vil jeg gerne understrege.
Fordelene er, som jeg har fået det fortalt, bare blevet større.
Pointen er, at briterne har et våbensystem, som rækker længere end de våben, vi har, og derfor er deres behov for kampvogne ikke til stede.
Men vi har ikke det våben, der ligger midtimellem, og derfor er der god grund til og fornuft i, at vi nu udsender kampvognene.
Jeg vil sige, at det så ikke er overraskende, at det er hæren, der har kampvogne og ved mest om kampvogne, og det er hæren, der er dernede, og det er jo en chef på stedet, som har vurderet, at man nu har behov for kampvogne.
Men jeg vil gerne sige til hr. Frank Aaen, at det jo er en meget svær diskussion, for det handler jo også om, at vi er ansvarlige for soldaternes sikkerhed, og hvis det er således, at vurderingen går på, at soldaternes sikkerhed bliver forbedret ved at udsende kampvogne, så handler det altså også - selv om man kan sige som hr. Frank Aaen, at det måske kan udsende nogle forkerte signaler nogle steder - om, at vi gerne vil være med til at minimere risiciene og beskytte vores soldater bedst muligt.
Derfor vælger jeg så med et flertal i Folketinget at følge den militærfaglige indstilling om at udsende fire kampvogne.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Der var en artikel af Hans Hækkerup i Jyllands-Posten for ikke så længe siden, som egentlig ikke var så dum endda, og Hans Hækkerup kan vist ikke kaldes pacifist eller noget i den retning.
Han sagde deri, at man også skal vurdere, hvad man har af ressourcer, og hvad man kan udrette.
Han er så mere optaget af, at vi måske skulle satse andre steder i Afghanistan.
Jeg vil ikke afvise, at det kan give mening, at vi er i Afghanistan og heller ikke, at der er en militær samtænkning, men den mission, vi i øjeblikket er ude i i det sydlige Afghanistan, anser jeg for at være fuldstændig håbløs.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-10-11:
Jeg er med på, at vi diskuterer kampvognsbidraget i dag, så ordføreren kan vælge at lade være med at svare, hvis mit spørgsmål er generelt.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Nu diskuterer vi meget specifikt kampvogne, det er ikke den store, brede debat om Afghanistan, vi har i dag, men jeg kan da godt løfte sløret for det.
Som jeg sagde før, tror jeg ikke på, at man får en løsning, medmindre man får en intern afghansk forsoning og også en eller anden form for forsoning med pashtunerne og med Taleban, som står stærkt dernede.
Det var det, som forsvarsministeren kom til at sige.
Han er så blevet sat på plads i dag, har jeg forstået, og det må han jo så forholde sig til.
Men vi kan ikke løse de problemer.
Vi må erkende, at den pashtunske kultur står stærkt i det sydlige Afghanistan, og at Taleban også står stærkt der.
Det, som er problemet, er jo, at indsatsen for at vinde hearts and minds forringes, hver gang vi optrapper militært.
Dertil kommer, at så længe vi har den amerikanske Enduring Freedom-operation kørende parallelt med ISAF-operationen, så er det umuligt at få den systematiske samtænkning.
Jeg tror sådan set på, at man godt kunne få en ny proces i gang, hvis man meget mere konsekvent havde samtænkning, men det har man ikke i øjeblikket.
Det er det militære ben, der vokser og vokser, og en af grundene er altså, at man har den amerikanske operation kørende parallelt med ISAF-operationen, og også, at den militære logik er for stærk.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-10-11:
Det er sådan set for at få en lidt klarere forståelse af, hvad det er, der er SF's generelle holdning.
Jeg tror, jeg deler mange af de grundlæggende vinkler på det her spørgsmål, som jeg hører hr. Holger K. Nielsen give udtryk for, på den måde at det er en utrolig vanskelig mission.
Den trusselsvurdering, som Forsvarets Efterretningstjeneste har udarbejdet, illustrerer også med al ønskelig tydelighed, hvor vanskeligt det er.
Grunden til, at vi i Det Radikale Venstre går ind for missionen, er, at det jo dybest set er et spørgsmål om at føre nogle folkeretlige vedtagelser i FN’s Sikkerhedsråd ud i livet.
Det burde da under normale omstændigheder være noget, som SF også var optaget af.
Så mit spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen er: Hvad vil SF egentlig gøre konkret for at hjælpe Afghanistan på vej?
Det står mig ikke klart efter ordførerens indlæg i dag, og det er derfor, jeg spørger.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Det synes jeg er noget, vi skal have diskuteret nærmere.
Jeg må indrømme, at da jeg læste debatten i Danske Officerer - der var en artikel af Lars R. Møller om det - var noget af det, som gjorde indtryk på mig, at hvis man kan undgå flere luftangreb, kunne der være en vis ræson i, at man diskuterede de her ting.
Men sådan som jeg har læst beslutningsforslaget, ligger der intet som helst i beslutningsforslaget om, at der bliver færre luftangreb.
Det ville man så have skrevet.
Det står der faktisk overhovedet ikke i det her beslutningsforslag.
Derfor kunne jeg i øvrigt godt tænke mig at spørge forsvarsministeren, om det er regeringens vurdering, at det vil betyde, at der bliver færre luftangreb.
Bliver behovet for luftstøtte mindre, fordi vi sender de her kampvogne af sted?
Det står der nemlig ikke i bemærkningerne til beslutningsforslaget, hvilket jeg har bidt overordentlig stort mærke i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-10-11:
Nu er en af bevæggrundene til, at man anbefaler et dansk bidrag med kampvogne, at man har vurderet, at de danske styrker i nogle af de her nye typer kamphandlinger, som de kan komme i, i takt med at vi har fået flere soldater og overtager hele opgaven i området, vil kunne udføre bedre præcisionsskydning ved at have disse kampvogne til rådighed, og at de faktisk på den måde også vil kunne sikre de civile bedre, end de kunne, hvis de var afhængige af eksempelvis luftstøtte i forbindelse med de her aktioner.
Jeg har meget svært ved at forstå, at Socialistisk Folkeparti ikke kan forstå, at ved at give de her tilbud om andre typer våben i Afghanistan vil man faktisk også være med til at sikre civilbefolkningen.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Det var den diskussion, som jeg forsøgte at tage op, fordi der jo ikke har været nogen entydige svar på de her spørgsmål.
Indtil for få uger siden mente Forsvarskommandoen faktisk, at det var en dårlig idé.
Jeg citerede tidligere en række udtalelser fra en fra Forsvarskommandoen, som ministeren forhåbentlig kan svare på.
Der har kørt en militærfaglig diskussion i bl.a. den publikation, der hedder Danske Officerer, hvor der er stor militærfaglig uenighed om de her ting.
Derfor kan man ikke sige, at der er et fuldstændig entydigt ønske om det her.
Hæren har ønsket det hele tiden, det er jeg da med på.
Det ved vi udmærket godt, men det, vi skal have afklaret, er, hvad den kovending, vi har oplevet her, baserer sig på.
Er den sagligt begrundet?
Det er jo det, som vi så, synes jeg, skal forholde os til under folketingsbehandlingen.
Jens Hald Madsen (V), 2007-10-11:
Det synes jeg da er interessant.
Så fik vi afklaret det.
Det, som SF altså vil kæmpe for, er, at vi trækker os ud af det sydøstlige Afghanistan - så har vi jo virkelig løst problemerne - og så bliver vi oppe i det nordlige Afghanistan og kigger hen over grænsen og ser på, hvordan man slår civile ihjel, og så siger vi: Vi kan ikke løse det, det er søreme for svært.
Eller også skal vi lave forsoning; det var så det andet, jeg hørte.
Jeg har nemlig ikke kendskab til det; der er jeg lidt på bar bund.
Kan hr. Holger K. Nielsen hjælpe os?
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Det er det, der er problemet.
For at få den balance, der må være, og som jeg godt kan se noget fornuftigt i, er man nødt til at have en form for militær beskyttelse, hvis man skal lave en civil genopbygning.
Den balance er der ikke, fordi man langsomt, men sikkert trapper op militært, fordi man langsomt, men sikkert bliver fanget ind i den militære logik.
Så er der også det, som hr. Jens Hald Madsen tidligere nærmest sagde, og som jeg kan forstå egentlig er det Venstre tror på, men det er en illusion.
Forstå det dog!
Forstå det dog på et eller andet tidspunkt i regeringen, at det kan vi ikke.
Ulrik Kragh (V), 2007-10-11:
Hr. Holger K. Nielsen påpeger mange forskellige værktøjer, som jo alle sammen er i brug, og en meget kompleks problemstilling i Afghanistan, og det er der jo ingen, der modsiger.
Det, der bare er spørgsmålet her, og det, hr. Holger K. Nielsen surfer uden om uden overhovedet at ville forholde sig til det, er: Er militære værktøjer en del af svaret på, hvordan vi får hjulpet Afghanistan til at være en fri og demokratisk stat, hvor mennesker kan leve, og hvor mennesker kan få lov at uddanne sig og udvikle sig?
Er militære værktøjer der et problem, eller er det en del af løsningen?
Jeg har sådan på fornemmelsen, at uanset hvad der bliver præsenteret af muligheder, svæver Socialistisk Folkeparti rundt i en eller anden idealistisk verden, der bare ikke har ret meget at gøre med det, der foregår på landjorden.
Og det har ikke ret meget at gøre med det, der er soldaternes oplevelse, og det, der er soldaternes problem, nemlig at de gerne vil have et effektivt værktøj, således at de kan sikre, at den her genopbygning kan foregå.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-10-11:
Hr. Ulrik Kraghs intervention baserer sig på nogle fuldstændig forkerte præmisser.
Det ikke bare Taleban, der er problemet her.
Det er jo det, som FE meget klart gør rede for, og som vi er nogle stykker, der har sagt i lang tid.
Det er et morads af forskellige interesser, som er på spil her.
Og Taleban er en del af det, men ikke udelukkende Taleban.
Det er også lokale politikere; det er problemer, der går helt op i Karzai-regeringen, i centralregeringen i Kabul; det er korrupte politifolk.
Det er ikke bare Taleban, der er problemet her.
Det er et langt mere komplekst billede af problemstillinger, og det redegør FE ganske, ganske nøje for i den her redegørelse.
Så vil jeg sige, at jeg i og for sig synes, at det var fornuftigt, da forsvarsministeren sagde det, som mange andre siger rundtomkring i øjeblikket, nemlig at man ikke kommer uden om en politisk løsning i Afghanistan.
Og der bliver ingen politisk løsning, uden at man har dele af Taleban med.
Jeg kan anbefale hr. Ulrik Kragh at læse en artikel i Weekendavisen fra i fredags, hvor der er en grundig analyse af, hvad Taleban er i øjeblikket, og at der faktisk er forskellige nuancer i forhold til, hvad Taleban er.
Det er jo derfor, man i andre lande diskuterer, hvordan man kan få en afghansk løsning på det her problem, og at de interne afghanske kræfter finder en løsning på det her.
Og det er det, vi kan bidrage til og hjælpe med.
Ulrik Kragh (V), 2007-10-11:
Men vi er også en situation, hvor der er et ønske om at udvikle Afghanistan, et ønske om, at piger kan få mulighed for at komme i skole, et ønske om, at man kan udvikle og genopbygge osv.
I den situation er der en styrke, nemlig Taleban, der er indstillet på at forpurre enhver form for fremskridt.
Vil hr. Holger K. Nielsen anerkende, at det er militære værktøjer, der kan hjælpe genopbygningsindsatsen til at fungere, eller er det bare fuldstændig umuligt med militære værktøjer?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-10-11:
Kampvognsbidraget er fundet relevant af hensyn til beskyttelsen af vores soldater, og også for at vi i højere grad kan nå målene for den mission, vi indgår i.
Desværre er det jo sådan, at de steder, hvor der finder genopbygning sted, er Taleban utrolig aggressiv, også med hensyn til at ødelægge de tiltag og de initiativer, der måtte være i forbindelse med genopbygningen, og af samme grund er militære bidrag også nødvendige og desværre i for stor udstrækning.
Jeg tror, vi alle sammen ville ønske, at når man havde bygget en skole, kunne den få lov at blive stående, og jeg tror da, vi alle sammen ville ønske, at unge piger kunne gå i skole uden at frygte for aktioner og uden at frygte for voldelige handlinger.
Men sådan er virkeligheden desværre ikke i alt for store dele af Afghanistan i dag, og af samme grund er der desværre behov for en militær tilstedeværelse.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Der er jo, som regeringen mange gange har fremhævet, opnået en del resultater i forbindelse med genopbygning - skoler, hospitaler, veje og mange andre ting.
Men det er kendetegnende, at det er sket de steder, hvor der er fred, og hvor der er en vis forståelse med de lokale stammehøvdinge og en vis forståelse med dem, der bestemmer i selve området.
Her opererer danske nødhjælpsorganisationer, ikke under fuldstændig ufarlige forhold, men dog relativt effektivt.
Det ser ud, som om man de steder, hvor man ikke har den filosofi, at man skal have så mange kampvogne som muligt, men så få kampvogne som muligt på gaden for at kunne bygge en skole, har succes, men de andre steder har man ikke succes.
Er det ikke indgået i Det Radikale Venstres overvejelser, om ikke det at sende kampvogne faktisk giver det modsatte resultat af det, man siger man gerne vil have, nemlig fred, demokrati og genopbygning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-10-11:
Ja tak, hr. formand.
Nu skal jeg prøve, om jeg kan få gemytterne lidt ned igen.
Mit spørgsmål drejede sig sådan set om hr. Holger K. Nielsens overordnede betragtninger om det her beslutningsforslag, og det er simpelt hen, at man ikke ønsker at støtte forslaget.
Jeg kan forstå, at da vi skulle tage stilling til spørgsmålet om, hvorvidt vi overhovedet skulle være til stede med danske styrker i Afghanistan, havde man en holdning til det, hvor man kunne sige ja eller nej.
Jeg synes, at ordføreren måske skulle prøve at svare på, om ikke man har større tiltro til de anbefalinger, som vi får fra Forsvarskommandoen og Hærens Operative Kommando end dem, vi får fra de professionelle, siden ordføreren mener sig klogere på, hvilke våbensystemer vi skal tilbyde vores soldater.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Der er altså tale om at prøve at sætte gang i en proces, der med tiden kan føre til fred.
Der har været en meget fornuftig argumentation i lang tid om det forkerte i at sende kampvogne, fordi det sender et forkert signal.
Der er så mange ting, der taler imod, at man lige her i dag skal vedtage udsendelse af kampvogne.
Det er nødvendigt at overveje, hvordan man er kommet dertil, for det ser ikke logisk ud.
Så vidt jeg kan se, kan det enten være, at den del af forsvaret, som er mest glad for kampvogne, har vundet en intern strid i forsvaret om, at vi altså nu skal have nogle flere kampvogne ud, eller også er det politiske kræfter, som i afmagt over, at det går så skidt, prøver at finde ud af: Jamen hvis vi sender nogle kampvogne, viser vi styrke.
Det er jo desværre tit den måde, politikere løser et problem på: ved at vise styrke.
Jeg ved ikke, om forsvarsministeren har nogle bemærkninger til, om det er det ene eller det andet.
Han kan selvfølgelig også bare gentage, at det er en klog beslutning, og så kommer vi ikke længere i den debat.
Søren Gade (V), 2007-10-11:
Den måde, som hr. Frank Aaen fremstiller det på, kan godt umiddelbart lyde logisk, men jeg er nødt til at sige til hr. Frank Aaen, at det ene jo ikke udelukker det andet.
Her og nu har vi et antal soldater nede i Afghanistan, som skal have den bedst mulige beskyttelse, og hvis chefen på stedet siger: Jeg er sikker på, at det vil give mine soldater en bedre beskyttelse, hvis jeg har de her fire kampvogne, som jeg så kan bruge i forskellige situationer, jeg kan bruge dem ikke kun til at skyde med, men også til at observere fjenden fra som en observationsplatform, så mener jeg, man skal lytte til den militærfaglige rådgivning.
Men det ene udelukker jo ikke det andet.
Det udelukker jo ikke, at der skal være gang i den politiske proces udgående fra Kabul og den afghanske præsident, samtidig med at vi prøver at skabe sikkerhed og prøver at skabe noget genopbygning.
Så det ser jeg ikke som to modsætninger.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Jeg er faktisk enig i flere af de passager, der kom fra forsvarsministeren, vedrørende, hvor skrækkelig Taleban er, i hvert fald meget store dele af Taleban.
Jeg er også enig i betragtningerne om, at det er en proces, der skal bane vejen frem mod fred, og at det er den eneste løsning, der er på konflikten.
Mit spørgsmål er så, at hvis man vil starte en sådan proces nu, som måske er ved at komme i gang - det er jo det, Karzai siger, og det er jo det, forsvarsministeren siger - er det så ikke dumt at udsende fire kampvogne, når vi alle sammen ved, at præcis kampvogne bestemt ikke af de mennesker, der ser på dem, vil blive opfattet som en anmodning om en forhandling om fred, men at de af befolkningen i Afghanistan vil blive set som det stik modsatte, og det er jo derfor, vi hidtil ikke har sendt dem.
Jeg mener, at det jo er to modstridende signaler, og det kan da ikke være ret klogt at gøre det på den måde.
Søren Gade (V), 2007-10-11:
Uanset hvilke sprog man taler, er der altid en risiko for, at man bliver aflyttet i en hvilken som helst konflikt rundtomkring i verden.
Det er med al respekt ikke noget særsyn, at nogle aflytter radioerne.
Det er sådan set noget, som fjenden benytter sig af, og som vi benytter os af.
Og så er der forskellige mekanismer, der gør, at man kan sikre sig, at det hele ikke kan opfanges.
Det er sådan set ikke nogle tekniske detaljer at gå ind i her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-10-11:
Det drejer sig så lidt mere om selve dagsordenspunktet, altså det her bidrag med danske kampvogne.
Vi har jo kunnet se i dag, at bl.a. Nyhedsavisen har bragt en artikel om, at Taleban er i stand til at bruge dansktalende tolke; det er også en melding, som er blevet bekræftet af bl.a. oberst Henrik Sommer fra Hærens Operative Kommando.
Det blev så også samtidig meldt, at der er indført nogle forskellige kodesprog, som gør, at man ikke mener, at det, at nogle talebanfolk kan forstå det danske sprog, vil udgøre et større risikomoment end ellers.
Når vi nu vedtager, at vi skal sende det her bidrag af kampvogne af sted - flere har nævnt, at de er ret interessante som skydeskive, fordi det er sådan en god fjer at få i hatten for en partisan, hvis han kan få sådan en kampvogn brændt af - vil jeg gerne spørge, hvorvidt man har været inde på, hvordan man sikrer den her deling, således at den ikke også vil blive offer for, at dansktalende talebantolke misbruger den viden, de har fået gennem det danske sprog osv., til at gennemføre kamphandlinger imod de danske styrker.