runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Jeg er naturligvis af den opfattelse, at samarbejde over landegrænser og i grænseregioner er en rigtig god idé.
Det giver mulighed for at udnytte det, vi hver især er gode til.
Det giver nye input til glæde og gavn for begge lande.
Samtidig er det med til at styrke rammerne for vækst, at vi får et mere åbent, integreret marked for varer, arbejdskraft, forskningssamarbejde m.v.
Alle grænseregioner er selvfølgelig ikke ens.
Nogle grænser er landfaste, andre er eller vil blive bundet sammen af faste forbindelser.
Og der kan også være forskel på, hvor langt fremme integrationen er på forskellige områder i grænseregionerne.
Det skal man selvfølgelig iagttage, når man vurderer det grænseoverskridende samarbejde.
Men der er sket meget i Øresundsregionen.
Med hensyn til Femern Bælt-forbindelsen er der forskellige politiske kontakter.
Jeg har selv deltaget i forskellige møder også med ministre fra begge lande om integration og udvikling af samarbejde.
Tilsvarende er der jo også møder med de forskellige regioner.
Jeg ved, at videnskabsministeren skal deltage i uge 6, altså i næste uge, i et møde med bl.a. ministerpræsident Carstensen og den slesvig-holstenske videnskabsminister.
Endvidere har vi også afsat penge til at finansiere et dataprojekt, som skal afdække muligheder for et samarbejde om at sikre et bedre datagrundlag for en fælles udvikling også i Syddanmark og Slesvig-Holsten.
Så der er afsat mange penge, også til kulturelle formål, både i samarbejdet Danmark/Sverige og Danmark/Tyskland.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt – og det lytter vi til – at de fortsat kommer med gode og bæredygtige ideer til, hvordan samarbejdet kan udvikles.
Derfor kan vi jo se og konstatere, at der er udviklet gode partnerskabsaftaler, der er gode aftaler i det hele taget.
Så vi stiller os positivt til øget samarbejde i grænseregionerne.
Det har vi tilkendegivet under de konstruktive drøftelser i efteråret, vi har haft med de regionale vækstfora i alle dele af Danmark, om vækst og erhvervsudvikling.
Det er den vej, som regeringen kører ad, og som vi har opnået flotte resultater med at gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2011-02-02:
Finder ministeren, at grænseregioner kan styrke erhvervslivet, forskningen og arbejdsmarkedet i begge lande, og finder ministeren derfor, at samarbejdet på disse områder skal styrkes i de danske grænseregioner?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Sagen er jo den, at man altid kan definere, hvem det støder.
Jeg har familie, nær familie, og jeg har rigtig gode venner i Sønderjylland, og der er ikke nogen af dem, der føler sig stødt på manchetterne over, at der ydes den brave indsats, som der ydes fra dansk side.
De er sådan set enormt stolte af, at den danske stat finansierer så mange aktiviteter i grænseregionen.
Det er i hvert fald holdningen hos en meget stor del af sønderjyderne, men det kan så godt være, at der er nogle socialdemokrater, som har en anden holdning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Hvis jeg nu starter med et yderpunkt – og det er slet ikke for at være kontrær, men bare lige for at starte med et yderpunkt – så må jeg tro, at vi er enige om, at så langt skal man ikke gå.
Man kunne hævde, at Integrationsministeriet havde pligt til at informere alle børneforældre, som kom fra udlandet, også når de fik børn her, om børnekonventionen.
Det går jeg ud fra at vi er enige om selvfølgelig ikke er noget, nogen offentlig myndighed har pligt til.
Det er sådan yderpunktet.
Så er jeg fuldstændig enig i det, som fru Meta Fuglsang siger, altså at hvor snittet skal gå, kan jeg ikke sådan stå og sige her, men jeg kan i hvert fald sige, at med hensyn til statsløse palæstinensere, hvor jeg ikke har ryddet op, men er i færd med at rydde op, vil der komme nye retningslinjer.
Vi er simpelt hen ved at gå alle retningslinjer igennem, for der er jo nogle huller i retningslinjerne, ellers var det her jo ikke sket.
Så nu går vi dem igennem alle sammen, også for at se, om de kan blive mere forenklede og forståelige, og sikre os, at politiet ser, hvad der står.
Så er der selvfølgelig altid det der med at få hesten hen til truget, det kan man godt, men man kan måske ikke altid få den til at drikke.
Men altså, der kommer nye retningslinjer så hurtigt som muligt, der kommer nye vejledninger så hurtigt som muligt.
Jeg har fået nogle råd om at ændre hjemmesiden, men jeg har afstået fra det, fordi jeg godt vil være helt sikker på, at vi får det hele med.
Så jeg vil altså først melde ud om indholdet af de her forskellige regler og vejledninger, når jeg er helt sikker på, at jeg virkelig har oversigt over det hele.
Jeg mener også, det skal være i orden, og der ved jeg, at jeg kan appellere til fru Meta Fuglsang som jurist.
Jeg vil i næste uge – det kan jeg også godt sige her – have en snak med en ekspert fra Institut for Menneskerettigheder om den her sag, for jeg er meget optaget af, som jeg også har givet udtryk for, at der ikke bare bliver ryddet op, men at det her fremtidssikres, så det altså er mur- og nagelfast og vandtæt og bærer livrem og seler og det hele, for det her skal der rettes op på.
Jamen jeg kan oplyse, at jeg har fulgt Dublinkonventionen indtil dommens afsigelse, og jeg har fulgt den til punkt og prikke.
Marianne Jelved (RV), 2011-02-02:
Der har inden for den seneste uge været en lille smule disput om, hvorvidt ministeren har foranlediget familier med børn eller børn i det hele taget sendt tilbage til Grækenland i efteråret, inden dommen mod Belgien faldt.
Ministeren afviser kritikken, og jeg vil citere fra Danmarks Radios hjemmeside, hvor ministeren siger, at hun har fulgt de regler, der var, inden menneskerettighedsdomstolen afsagde dommen.
Vil ministeren lige gøre rede for, hvad det er for regler, ministeren henviser til?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Det er hamrende ubehageligt.
Jeg forlanger arbejdsro for at få det gjort ordentligt.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-02:
Jeg håber så også, at det giver anledning til, at man kigger på de procedurer, der så er, for én ting er den her sag omkring de statsløse palæstinensere, noget andet er, om det ikke giver ministeren anledning til at kigge på de vejledninger, de arbejdsgange, man har, sådan at man ikke igen skal opdage nogle enkeltsager omkring det her; så man sikrer, at den samlede vilje til, at det her skal være o.k., også smitter af på andre områder; så vi sikrer, at der ikke en gang til dukker sådan nogle enkeltsager op, for det må være rigtig ubehageligt, også for ministeren, at der dukker sådan nogle sager op, hvor man med rimelighed kan kritisere, at der er gået så lang tid, og at den information, der er givet, er for dårlig, og at den er placeret på et tidspunkt, så den almindelige vejledning, man skal kunne søge som borger, ikke har været der.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Jamen som fru Meta Fuglsang jo godt ved, så var der jo simpelt hen medarbejdere, der åbenbart ikke kendte de her regler.
Så man kan sige, at det ene bider det andet i halen.
Der skal være en ordentlig vejledning, og der kan man jo ikke klare sig som Information, der bringer dementier på side 27, det siger sig selv.
Det er ikke meningen.
På den anden side er der så mange oplysninger, og nogen skal jo være nederst.
Men nu vil jeg lægge mig fru Meta Fuglsangs ord på sinde, og når vi så laver vejledningen, vil jeg selvfølgelig være opmærksom på, hvor den skal placeres på hjemmesiden.
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-02:
Jeg er meget glad for at høre, at ministeren går op i at få ryddet op i det, sådan at man indholdsmæssigt kan komme til bunds i det her.
Jeg er også glad for, at det tyder på, at der så i hvert fald er en vilje til at rydde op sådan fremadrettet.
Det, som det fører mig hen til, er så spørgsmålet om, hvordan man indtil nu har informeret.
Det fremgår af oplysninger, som f.eks. er i en artikel fra Information så sent som den 31. januar, altså for ganske få dage siden, hvor man gennemgår hjemmesiden, hvordan de her vejledninger er placeret på hjemmesiden, at det er et link, som er placeret i bunden af en række links, at det er noget, der er svært tilgængeligt, at det dér, hvor man umiddelbart ville klikke ind omkring statsborgerskab, og hvordan man kan blive dansk statsborger, ikke umiddelbart ligger i forlængelse af links til det, som var den eksisterende information.
Så man kan blive bedre informeret, og det synes jeg er positivt, men synes ministeren, at ministeriet indtil nu har levet op til den vejledningspligt, der er over for de her borgere, med den gennemgang af den orienteringsform, der har været?
Marianne Jelved (RV), 2011-02-02:
Ikke desto mindre havde menneskerettighedsdomstolen jo allerede i maj måned lavet en særlig bremse for at bremse hjemsendelse af asylansøgere, der kom via Grækenland til bl.a. Danmark.
Den henstilling imødekom ministeren, sådan som jeg erindrer det, men i september blev der alligevel sendt en familie med to børn ud af landet.
Det jo så et spørgsmål om, hvilke regler der så er tale om der.
Samtidig kan jeg se af andre papirer, at de danske udlændingemyndigheder imidlertid ikke siden juli 2008 har villet udsende asylansøgere til Grækenland, før de græske myndigheder udsteder en garanti om, at de vil behandle deres sag.
Hvad var det for regler, der gjaldt i 2008, hvor ministeren ikke brugte Dublinkonventionen?
Meta Fuglsang (SF), 2011-02-02:
Vi kommer jo bredt omkring i sådan en spørgetime, som vi har i dag.
Der er også mange interessante spørgsmål at stille på det her integrationsområde til integrationsministeren.
Det, jeg gerne vil tage fat på, er spørgsmålet om den vejledningspligt, som man har som offentlig myndighed i forhold til de borgere, som har brug for vejledning i forbindelse med ansøgning om forskellige ting, i det her tilfælde spørgsmålet om ansøgning om statsborgerskab, altså hvilke rettigheder man har i forbindelse med at opnå statsborgerskab.
Der har været en sag om statsløse palæstinensere, hvor vi har oplevet, at der, til trods for at der ligger nogle retningslinjer for det her, har været en meget lang periode, hvor de ikke har modtaget en korrekt vejledning, og hvor de, særlig hvis man taler sådan lidt populært om det, kan sige, at sagen er blevet syltet lidt, i forbindelse med at de ikke har fået den vejledning og den sagsbehandling, de skulle have haft.
Det er så dukket op nu, at ministeren jo så heldigvis har ryddet op i det.
Men det, der interesserer mig lidt, er egentlig, hvad man skal kunne forvente af en offentlig myndighed, for der er jo et almindeligt forvaltningsretligt princip omkring en vejledningspligt for borgere og også en udvikling i retning af, at den vejledningspligt er blevet skærpet gennem de sidste 10-20 år, når man snakker om den praksis, der ligger på det forvaltningsretlige område.
Der er også, sådan som jeg forstår det, tale om, i hvert fald i forbindelse med den almindelige danske praksis, at lige præcis når man taler om svage grupper, har man en skærpet vejledningspligt, hvis de pågældende grupper f.eks. ikke selv kan se de regler, de er omfattet af, eller hvis de af andre grunde har lidt problemer med at varetage egne interesser, eller der er ændret praksis, eller der foreligger nye oplysninger.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i, at der er sådan en vejledningspligt, også en skærpet vejledningspligt, over for særlig udsatte grupper, og at den vejledningspligt også gælder, når det handler om regler om statsborgerskab og indfødsret.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Jeg kan sige, at det, som hr. Martin Henriksen foreslår, er sagt til Grækenland flere gange.
Tonen i Ministerrådet er blevet mere og mere kontant.
Fra at være principielle problemer om Dublin og ressourcefordelingen osv. er tonen på de senere møder blevet mere direkte over for Grækenland.
Det er klart, at med det brev, jeg nu har sendt til Kommissionen, hvor jeg har bedt om at få det på et møde, og også sendt til de kollegaer, vi arbejder nærmest sammen med, vil tonen selvfølgelig blive endnu mere direkte.
Det kan der ikke være nogen tvivl om, og det har i hvert fald på de sidste par møder været meget klart, og det kan Grækenland overhovedet ikke være i tvivl om.
Vi har jo fra dansk side, som jeg også har oplyst i Europaudvalget flere gange, tilbudt kapacitetsopbygning.
Vi har været dernede med nogle af vore folk, vi har haft grækere heroppe for at lære dem noget om asylsystemer, og det er vi villige til at udbygge, og det prøver vi at lægge en plan for sammen med i hvert fald Dansk Flygtningehjælp og muligvis også Røde Kors.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Men jeg synes stadig væk, netop fordi sagen er så alvorlig, og fordi det jo handler om noget, som er væsentligt og en grundpille i VKO-samarbejdet, altså asylpolitikken, at det bør være meget klart for regeringen, at den skal sætte nogle konsekvenser op over for Grækenland, hvis de ikke formår at få styr på det her.
Hvis det er sådan, at Grækenland ikke formår at gøre det, bør man jo fra dansk side sige til grækerne: I skal gøre det her, og hvis ikke I gør det, må vi overveje at indlede en sag, sådan at I kan blive ekskluderet af Det Europæiske Fællesskab.
Det skal man gøre, netop fordi det jo rent faktisk er i Dublinforordningen, og når man en sjælden gang støder på en fornuftig EU-regel, er det jo trist, at den fornuftige EU-regel bliver sat ud af kraft, fordi der er et medlemsland, som ikke formår at leve op til deres ansvar.
Så derfor bør det jo være sådan, at hvis de ikke kan leve op til deres ansvar, som er åbenlyst, bør man sige til dem, at så må man arbejde på at ekskludere dem af EU.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Det er selvfølgelig ikke Danmarks regering alene, men jeg har jo hele tiden undervejs, når der har været henvendelser bl.a. fra oppositionen om, at forholdene i Grækenland ikke var tilfredsstillende, undersøgt, om forholdene var af en sådan karakter, at Europa-Kommissionen følte anledning til at intervenere.
Det gjorde de på et tidspunkt, men trak deres åbningsskrivelse tilbage.
Det har jeg meget nøje fulgt, fordi jeg betragter – og det har jeg medhold i – Europa-Kommissionen som en slags politibetjent.
Det er Europa-Kommissionen, der skal holde øje og indlede, hvad der i Danmark kunne kaldes rettergangsskridt, hvis der er noget, som ikke er i orden.
Her er det jo helt klart, at det af traktaten fremgår, at et land har pligt til at overholde menneskerettighederne.
Så det er altså en af pligterne ved at være medlem af EU.
Martin Henriksen (DF), 2011-02-02:
Nu bliver jeg normalt beskyldt for at overdrive, så det er jo altid noget nyt at prøve at blive beskyldt for at underdrive.
Det tager jeg også med.
Jeg synes selvfølgelig, at det ikke er alt i den håndtering, som ministeren har af sagen, vi er enige i i Dansk Folkeparti, og det har vi også tilkendegivet, men hvad vil være konsekvensen, hvis Grækenland ikke forstår og ikke formår at sørge for, at vi selvfølgelig kan sende asylansøgere tilbage til Grækenland, hvis det er dér, de først har trådt på EU's territorium – selv om jeg ikke er meget for at bruge det ord?
Men hvad vil man konkret gøre?
Hvilke sanktionsmuligheder vil man overveje fra regeringens side, hvis Grækenland ikke forstår beskeden?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Jeg synes, at hr. Martin Henriksen er meget forsigtig i sin udtalelse, når hr. Martin Henriksen siger, at det græske asylsystem ikke har det så godt.
Det var dagens underdrivelse.
Derfor er det jo også, at jeg omgående tog kontakt til Dansk Flygtningehjælp, har taget kontakt til mine kollegaer i EU.
Det er meget vigtigt, at vi alle sammen presser på.
Grækenland skal som EU-land selvfølgelig opfylde sine forpligtelser, og det er at opfylde menneskerettighederne, at opfylde flygtningekonventionen og have et asylsystem, som gør, at Dublinforordningen, som hr. Martin Henriksen nævner, selvfølgelig kan komme til at fungere igen.
I øjeblikket fungerer den ikke.
Altså, jeg betragter Grækenland som et usikkert land på lige fod med lande langt uden for EU.
Det er et kæmpe problem, og der agter jeg at lægge mig i førertrøjen i EU, og som sagt er der allerede taget kontakt.
Vi har gode muligheder også med Dansk Flygtningehjælp, og jeg regner også med, at Røde Kors kan hjælpe os, bruge deres netværk dernede, så vi både gennem EU-systemet og gennem ngo'erne kan komme i gang med at få bygget Grækenland op.
Og det skal være, hvad enten Grækenland vil det eller ej.
Jeg kan oplyse, at jeg har brugt Dublinkonventionen hele tiden.
Og jeg skal gerne fremlægge et notat i Integrationsudvalget eller Indfødsretsudvalget om, at Dublinkonventionen er overholdt, og hvordan reglerne er efter Dublinkonventionen, for der er præcis det spillerum, som jeg har gjort rede for i de interne forskrifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-02:
Så kom de 12 minutter mere også på banen; hvis man er meget presset, kan man jo altid trække det kort.
Jeg ved ikke, om 12 minutter mere er det, der skal løse sagsbehandlingstiden for det her område, men det kan selvfølgelig være en nyfortolkning af det.
Jeg siger igen, at jeg har sat 24 årsværk af som en del af finanslovaftalen.
Jeg har jo heller ikke lagt skjul på, at der kan være behov for flere.
Hr. Thomas Jensen ved jo også udmærket godt, at vi kommer til at forvente at få flere sager ind.
Det er rigtigt, at der er kommet sager, men der vil også komme flere.
Så der vil komme en sagspukkel, det siger sig selv.
Derfor må man selvfølgelig også lave en vurdering, når man kan estimere det samlede omfang, og så se på, om antallet af klager betyder, at vi skal have endnu flere ressourcer sat ind på det.
Jeg tillader mig bare helt stilfærdigt at sige, at der ikke er noget problem i at komme med gyldne løfter og gode forslag; det er straks sværere at få dem finansieret.
Der må jo stå noget meget klart vedrørende det her område, men det er ligesom forbigået mig.
Men det får jeg efterprøvet ved at høre hr. Thomas Jensen.
Thomas Jensen (S), 2011-02-02:
Skal vi lige slå det fast: Socialdemokraternes politik er at garantere skatteborgerne, at hvis deres sag ikke er behandlet i vurderingsankenævnet, kan de efter 3 måneder gå videre til næste retsinstans.
Det tror jeg ikke at der er ret mange skatteborgere der finder useriøst.
Jeg tror nu nok, at der er nogle skatteborgere, der finder ministeren useriøs, når ministeren står her og holder polemiske indlæg, der bare handler om at tæve på Socialdemokraterne.
Med hensyn til de der 24 ekstra årsværk, som ministeren nu vil tage i brug, vil jeg sige, at det jo slet, slet ikke er nok.
Vi ved jo alle os, der har fulgt den her sag tæt, at i løbet af november og december 2010 er det væltet ind med sager på det her område – historisk mange sager – og derfor kan de der 24 medarbejdere i hvert fald godt se frem til noget overarbejde og måske arbejde 12 minutter mere.
Men derudover efterspørger skatteministeren jo kvalificeret arbejdskraft.
Der kan skatteministeren måske oplyse os om, hvor meget kvalificeret arbejdskraft der går rundt i kongeriget Danmark, som den borgerlige regering på det her område har fyret fra SKAT, og som har været ansat som sekretariatsbistand i vurderingsankenævnene tidligere.
Hvor mange har man fyret i den periode, den borgerlige regering har siddet her?
For de kunne jo passende komme ind og udføre opgaven.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-02:
Forslaget fra Socialdemokraterne er det mest useriøse, jeg har set længe.
Altså, nu kommer der jo mange useriøse forslag fra Socialdemokraterne; det skylder man at sige her i Folketingssalen.
Men til det der såkaldte hr. Thomas Jensen-stunt med at slynge en sådan garanti ud vil jeg sige: Det er jo ikke finansieret.
Hvordan har hr. Thomas Jensen tænkt sig, at man skulle gøre det?
Har man de kvalificerede medarbejdere, der skal til for at gøre det?
Alle de spørgsmål, må man bare sige til hr. Thomas Jensen, blafrer i vinden.
Der vil jeg sige, at det, der adskiller regeringen fra Socialdemokraterne, er, at vi anerkender, at alt ikke er perfekt.
Der vil da være problemer i et samfund.
Det er jo derfor, vi sidder her som politikere, og det er jo også derfor, vi prøver at løse dem.
Det er det jo, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen.
Jeg er sådan set optaget af at løse dem.
Jeg er ikke kun optaget af at have en meget fin personlig profil og at rejse rundt og holde nogle meget fine foredrag uden at levere nogle politiske resultater.
At man så kan stille sig op på ølkassen og holde festlige taler, som jeg har set hr. Thomas Jensen gøre, får mig til at sige: Det kan man da vælge at gøre, men der er meget lidt løsningsorienteret, om man så må sige, interesse fra hr. Thomas Jensens side.
For ellers burde hr. Thomas Jensen kvittere for, at der er tilført flere ressourcer.
Og det synes jeg sådan set bare er vigtigt at spørge hr. Thomas Jensen om.
Nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål, men jeg vil i hvert fald retorisk stille spørgsmålet.
Jeg synes, det er dejligt, at vi nu får flere mennesker til at se på de lange sagsbehandlingstider, for det kræves, og det kræves ikke mindst for borgerne, for det er jo for borgerne, systemet er til, og ikke omvendt.
Thomas Jensen (S), 2011-02-02:
Det er da meget betryggende, at regeringen gør noget.
Men regeringen har jo ikke gjort noget i rigtig, rigtig mange år.
Den tidligere skatteminister, hr. Kristian Jensen, ignorerede fuldstændig en skatteborger, som påpegede problemet helt tilbage i 2005.
Fra 2005 til 2010 er folk, der ejer en grund – det kan være almene boligforeninger, andelsforeninger, virksomheder, eller det kan være private grundejere – simpelt hen blevet opkrævet for meget i ejendomsskatter af den borgerlige regering.
Samtidig har man, hvis man så har klaget, bare kunnet se frem til en sagsbehandlingstid, der i 2010 var på 31 måneder, men også i årene tidligere var alarmerende høj.
Og det er der også borgere der har sagt til den tidligere skatteminister, hr. Kristian Jensen.
Så det der med at sige, at man gør noget nu, og at den nuværende skatteminister slet ikke vil diskutere det historiske forløb for det her, viser, at man løber fra det ansvar, den tidligere minister egentlig har for det her, nemlig at der er rigtig mange borgere, der er kommet i klemme i systemet.
Så derfor vil jeg gerne have noget mere håndfast her i dag: Kan vi forvente, at vi får en sagsbehandlingstid, der kommer ned på de 3 måneder, som f.eks. Socialdemokraterne ønsker?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Jamen det har jeg svaret på, nemlig at sagerne bliver behandlet fremover, indtil forholdene i Grækenland er i orden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-02-02:
Problemet er jo bare, at man allerede nåede at sende mennesker tilbage til Grækenland, hvilket var et brud på menneskerettighederne.
Det er fint nok, at ministeren vil behandle sagerne for dem, der sidder og venter i danske asylcentre nu, men hvad vil man gøre med de mennesker, der allerede er sendt tilbage til Grækenland, herunder minimum to børn?
Jeg går ud fra, at ministeren ved, at hvis de lægger sag an mod Danmark, bliver Danmark dømt for brud på konventionen.
Hvad vil ministeren gøre?
Jeg bliver nødt til lige at give en kort kommentar til ministeren, der jo diskuterede sagen om de statsløse, unge palæstinensere med fru Meta Fuglsang.
Ministeren beder om arbejdsro.
Altså, ministeren har haft over et års arbejdsro.
Beviseligt har ministeren været vidende om den her sag siden januar 2010 – det er rigelig med arbejdsro.
Hvad vil ministeren gøre for, at de personer, der allerede er sendt til Grækenland, kan få deres sag behandlet i Danmark, sådan som det skulle have været gjort fra starten?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-02:
Som jeg tidligere har sagt – også til de to tidligere spørgere – så behandler vi de sager, der er, og det gør vi nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-02-02:
Der kom så absolut intet svar på mit spørgsmål.
Jeg spørger: Hvad vil ministeren gøre for at gøre skaden god igen for de mennesker, som uretmæssigt er blevet sendt tilbage?
Vi ved nu, at det var i strid med menneskerettighederne, at de blev sendt tilbage.
Det er en direkte konsekvens af dommen ved menneskerettighedsdomstolen, og Belgien er blevet dømt for medvirken til brud på menneskerettighederne.
Hvis nogle af de personer, Danmark har sendt tilbage, lægger sag an mod Danmark, vil Danmark også blive dømt.
Hvad vil ministeren gøre for at gøre skaden god igen?