runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Lad mig med det samme slå fast med syvtommersøm, at det lovforslag om ændringer af lejelovgivningen for private lejeboliger, som har været i høring, på ingen måder indeholder forslag om at sætte huslejen fri.
Det lever derfor fuldt ud op til den garanti, som er kommet til udtryk i det svar fra skatteministeren, som spørgeren bl.a. refererer til i sit spørgsmål.
Lovforslaget indeholder, som de fleste efterhånden ved, en række forskellige forslag til forenkling og modernisering, herunder også nogle af forslagene fra den her såkaldte enighedsliste, som udlejer- og lejerorganisationerne forhandlede sig frem til.
Desuden indeholder forslaget en ordning, som skal medvirke til at fremme gennemførelse af energibesparende foranstaltninger i private udlejningsejendomme samt et forslag til et indgreb mod den såkaldte stråmandsudlejning.
Så jeg må appellere til, at spørgeren måske bruger lidt mere tid på at læse forslaget igennem i sin helhed, for det er jo frit tilgængeligt.
For hvis det virkelig var sådan, at spørgerne kendte det, tror jeg også, at hr. Thomas Jensen ville kunne konstatere, at lovforslaget selvfølgelig ikke indebærer en frigivelse af huslejen.
Så jeg har nu her givet et meget klart svar – og tak for muligheden for det – men jeg skal så også være ærlig og indrømme, at jeg ikke nærer forhåbninger om, at sagen dermed er slut, og det går jeg ud fra at hr. Thomas Jensen kan bekræfte.
Jeg synes, at jeg forklarede mig meget, meget tydeligt før, og jeg bliver nødt til at gentage det, så der ikke er nogen som helst tvivl om det meget klare svar på en masse forskellige formuleringer af det samme spørgsmål: Hvis, og kun hvis, energiinvesteringen er totaløkonomisk rentabel, får udlejeren adgang til at beregne lejeforhøjelsen af den samlede investering.
Pointen ved en totaløkonomisk rentabel investering er jo netop, at der spares lige så meget, som der investeres, og lejeren kan derfor ikke blive stillet ringere end i dag.
Lejeren vil altså i værste fald opleve, at de samlede udgifter til husleje og energiforsyning er uændret og i bedste fald reduceret.
Forslaget indebærer derfor, og det er jo det, der er hensigten, at vi netop får reduceret energiforbruget.
Jeg må sige, at det godt kan være, man skal være cheføkonom i LLO for at se, at sådan et forslag skulle være et skridt på vejen mod sådan en liberalisering af lejefastsættelsen, hvis det er det, bekymringen går på.
Igen, vi har tilkendegivet, og jeg understreger det igen, at huslejen hverken i den almene eller den private udlejningssektor kommer til at stige som følge af en frigivelse af huslejen.
Vi har heller ikke nogen planer om at fjerne huslejereguleringen for de ældre udlejningsboliger.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Nu vil jeg bare lige præcisere over for ministeren, at der jo ikke er nogen, heller ikke cheføkonomer, der siger, og det har jeg heller ikke set i dagspressen, at huslejereguleringen bliver givet hundrede procent fri på den her måde.
Vi siger, og det er også min opfattelse her, at når man begynder at tale om totaløkonomisk rentable investeringer, og – som ministeren siger – at den samlede investering kan føre til huslejestigninger, så er det, man er inde på at begynde at sløre, at lejerne skal til at betale for udlejernes gevinster.
Ud fra den her samlede investering, hvordan vil ministeren så skelne imellem, hvad der er en forbedring, og hvad der er vedligeholdelse?
Med andre ord: Hvordan vil ministeren skelne, så det, der er vedligeholdelsesdelen, som er udlejerens opgave, og som lejeren har betalt til gennem huslejen igennem flere år, ikke er penge, der bare lige ryger med ind i investeringen, så lejeren egentlig skal betale for sin vedligeholdelse to gange, nemlig løbende over huslejen og igen nu gennem en varig huslejestigning?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Jamen jeg skal gøre det ganske kort, for pointen ved sådan en totaløkonomisk rentabel investering er jo netop, at der spares lige så meget eller mindst lige så meget, som der investeres, og lejerne kan derfor ikke blive stillet ringere end i dag.
De vil altid spare mere eller lige så meget, som de får i forbedringsforhøjelse.
Så jeg synes ikke, jeg kan sige det mere klart.
Hvis spørgeren ikke synes, det er fuldt oplyst, er jeg overbevist om, at spørgeren vil stille skriftlige spørgsmål, som spørgeren er meget flittig til at gøre, og så vil vi beredvilligt svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg synes, jeg har svaret meget, meget klart her, og jeg synes, at det er vanskeligt at gøre det mere tydeligt, end det nu er gjort.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Vil ministeren redegøre for, hvorvidt ministeren finder det hensigtsmæssigt, at Katrine Winkel Holm fortsat er kulturministerens repræsentant i DR's bestyrelse, når Katrine Winkel Holm støtter formand for Trykkefrihedsselskabet Lars Hedegaards stærkt nedsættende udtalelser om muslimer samt åbent kritiserer navngivne DR-medarbejdere og -programmer?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Det fremgår af radio- og fjernsynsloven, at DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, og at DR's generaldirektør har det daglige programansvar.
Bestyrelsesmedlemmer kan ikke diktere DR en bestemt redaktionel linje, og de kan ikke bestemme over de enkelte programmer.
Det er op til DR's bestyrelse inden for lovgivningens rammer selv at fastlægge en praksis, der sikrer, at programvirksomheden bliver drøftet i bestyrelsen på et generelt og overordnet plan.
Om Katrine Winkel Holm kan jeg sige, at jeg selvfølgelig har tiltro til, at Katrine Winkel Holm i lighed med de øvrige bestyrelsesmedlemmer kan udføre hvervet som bestyrelsesmedlem for DR.
Jeg kan så forstå hr. Mogens Jensens spørgsmål sådan, at hr. Mogens Jensen mener, at Katrine Winkel Holms indlæg i en generel mediedebat om muslimske spørgsmål bør medføre, at hun ikke kan fortsætte i DR's bestyrelse.
Det synes jeg alligevel er interessant.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at der selvfølgelig gælder ytringsfrihed for alle.
Katrine Winkel Holm har lov til at sige, hvad hun vil, lige så vel som ministeren selvfølgelig også har lov til at udpege de bestyrelsesmedlemmer til DR's bestyrelse, som ministeren vil.
Det, jeg spørger ind til, er, om ministeren kan stå inde for det bestyrelsesmedlem, som hun selv har udpeget til DR's bestyrelse, nemlig Katrine Winkel Holm, når det er helt tydeligt, at Katrine Winkel Holm, efter min opfattelse, bryder det armslængdeprincip, der også er mellem DR's bestyrelse og DR's programvirksomhed, forstået på den måde, at bestyrelsesmedlemmerne ikke skal blande sig i enkeltprogrammer eller for den sags skyld blande sig i forhold til eller forsøge at lægge pres på enkeltmedarbejdere i DR.
Er ministeren enig i, og mener ministeren, at det er rimeligt, at DR-bestyrelsesmedlemmer, herunder Katrine Winkel Holm, går ind og forholder sig til og kritiserer enkeltprogrammer i offentligheden, går ind og kritiserer enkeltmedarbejdere i Danmarks Radio i offentligheden?
Er ministeren enig i det – ja eller nej?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg kan nærmest kun gentage det, jeg sagde lige før.
Det fremgår helt tydeligt af radio- og fjernsynsloven, at DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, og at det så er DR's generaldirektør, der har det daglige programansvar.
Der er ingen bestyrelsesmedlemmer eller andre, der kan diktere DR en bestemt redaktionel linje.
De kan heller ikke bestemme over de enkelte programmer.
Så er det i øvrigt op til bestyrelsen at fastlægge en arbejdsgang, hvor de sikrer, at der er den her generelle overordnede drøftelse, og det synes jeg sådan set virker til at fungere ganske fint i DR's bestyrelse under Michael Christiansens ledelse.
Så jeg har sådan set ikke noget at udsætte på nogen af de siddende bestyrelsesmedlemmer i DR.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg synes ikke, jeg får noget klart svar fra ministeren.
Mener ministeren, at det er DR-bestyrelsesmedlemmers opgave at blande sig direkte i enkeltprogrammer, gå ind og kritisere enkeltprogrammer og navngivne medarbejdere i Danmarks Radio?
For det er meget vigtigt, om kulturministeren svarer ja eller nej til det spørgsmål.
For hvis kulturministeren svarer ja til det spørgsmål, nemlig at det skal de have lov til, så mener jeg, at praksis fuldstændig har ændret sig i forhold til, hvordan vi i kredsen af medieforligspartier har været fælles om at definere Danmarks Radios bestyrelses opgave.
Jeg mener ikke, det er bestyrelsesmedlemmernes opgave at gå ud i offentligheden og blande sig i enkeltprogrammer eller for den sags skyld gå ud og kritisere navngivne medarbejdere; det er noget, der hører til inden for bestyrelseslokalets rammer.
Men jeg skal høre ministeren engang: Ja eller nej?
Skal bestyrelsesmedlemmer, må bestyrelsesmedlemmer gå ud direkte og offentligt kritisere enkeltmedarbejdere eller enkeltprogrammer?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jamen jeg vil gerne gentage igen, hvad opgaven er, sådan som det står defineret i radio- og fjernsynsloven, som jeg går ud fra at vi alle sammen er fuldstændig enige om: DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, DR's generaldirektør har det daglige programansvar, og der er ingen bestyrelsesmedlemmer, der kan diktere DR en bestemt redaktionel linje, og de kan ikke bestemme over de enkelte programmer.
Sådan er det.
Derudover er der selvfølgelig ytringsfrihed i det her land, og man har mulighed for at deltage i debatten, og det gælder sådan set også for DR's bestyrelsesmedlemmer – det er jo ikke sådan, at de er undtaget fra ytringsfriheden generelt i det her land, fordi de nu engang sidder som medlemmer af DR's bestyrelse.
Jeg ser da af og til medlemmer af bestyrelsen gå ud og ytre sig i mediedebatten; senest har jeg set, at hr. Mogens Jensen har været på en turné med Trine Gregorius, hvor de også har været rundt at tale mediepolitik.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Jamen der tror jeg sådan set vi er enige, nemlig at man ikke får frataget sin ytringsfrihed, fordi man sidder i Danmarks Radios bestyrelse; man har vel på en eller anden måde ret til at give udtryk for sine synspunkter.
Men nu snakker vi om en person, som er udpeget af kulturministeren selv.
Hvis kulturministerens samtalepartner lige vil vente lidt, vil jeg sige, at det er en person, som kulturministeren selv har udpeget personligt – kulturministeren har udpeget personen personligt – og derfor synes jeg da måske også, kulturministeren må have gjort sig nogen overvejelser over indholdet i nogle af de ting, som Katrine Winkel Holm har sagt.
Er kulturministeren enig i de synspunkter?
Nu er det en person, kulturministeren selv har udpeget.
Føler kulturministeren sig dækket ind af de synspunkter, som Katrine Winkel Holm er kommet med?
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Lejeren får – hvis jeg skal forstå ministeren korrekt – en huslejestigning, som i kroner og øre svarer til den besparelse, der er på varmeudgiften.
Det er sådan jeg hører ministeren.
Mit spørgsmål er her: Hvis en boligejer, som har en ejendom og lejer den ud, og som har købt den til en bestemt pris – og man må formode, hvis ejeren har et godt købmandskab i generne, at han kun har betalt ud fra, hvilken stand boligen var i – går ind og investerer og forbedrer boligen, så han, når han engang skal sælge boligen igen, kan sælge den med en fortjeneste, der afspejler de forbedringer, der er lavet i den, kan ministeren så garantere, at lejerne ikke er med til at betale de her vedligeholdelsesopgaver, som løbende vil holde den her bolig i god stand, og som udlejeren alligevel vil tjene på til allersidst?
Kan ministeren garantere, at lejerne ikke betaler for den vedligeholdelse?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Ser vi på forslaget om totaløkonomisk rentable energiforbedringer, kan enhver vist se, at der er tale om en særlig måde at beregne en forbedringsforhøjelse på.
Vi skal alle sammen bidrage til en reduktion af energiforbruget.
Det gælder også i det private udlejningsbyggeri.
Som det er nu, tilfalder gevinsten ved en energiinvestering i dette byggeri imidlertid fuldt og helt lejerne, idet varmeudgiften falder, så udlejers incitament til at gennemføre investeringerne kan derfor være så begrænset, at der faktisk ikke rigtig sker noget.
For energiinvesteringer, der er totaløkonomisk rentable, indeholder forslaget derfor et initiativ, som øger udlejers incitament, og vel at mærke uden at lejerne kommer til at betale mere.
Så pointen ved en totaløkonomisk rentabel investering er jo, at der spares mindst lige så meget, som der investeres, så lejerne kan derfor ikke blive stillet ringere end i dag.
De vil altid spare mere – eller i hvert fald lige så meget – på varmen, som de så får i forbedringsforhøjelse.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Tak til ministeren for besvarelsen, for når vi nu skal i gang med at se noget mere konkret på, hvad konsekvenserne af den lov er, er jeg ret sikker på, at vi finder ud af, at den ikke er så klokkeklar og præcis, som ministeren ellers her giver udtryk for.
Det er sådan, at den garanti, der er givet af skatteministeren, ikke handler om, om der kan ske en huslejestigning eller ej, for det kan der jo godt, hvis der sker en forbedring af et lejemål, men garantien går jo på, at reglerne for, hvordan vi fastlægger huslejen, ikke bliver ændret.
Og det er det, der mit postulat er i dag: Reglerne for, hvordan man fastsætter huslejen, bliver rent faktisk ændret.
Og Socialdemokraterne er selvfølgelig tilhængere af, at der skal ske energiforbedringer i den eksisterende boligmasse, men vi skal også sikre, at der sker en retfærdig fordeling af, hvem der skal betale for de her energiforbedringer.
Derfor vil jeg i dag helt konkret spørge: Kan ministeren garantere, at de her kommende ændringer af lejeloven ikke fører til ændringer af reglerne for huslejefastsættelse?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Jeg må bare igen sige, at enhver, som har læst udkastet til lovforslaget, har kunnet konstatere, at der intet er i forslaget, som indebærer en frisættelse af huslejen.
Der var klare forudsætninger for det her forenklingsarbejde, og en af dem var jo, at der netop ikke var tale om ændringer, som bevirkede den her frisættelse af huslejerne.
De her forudsætninger er fuldstændig overholdt til punkt og prikke.
Og heller ikke netop forslaget om at forbedre den energimæssige tilstand i private udlejningsboliger, som hr. Thomas Jensen også er inde på, trækker i den retning.
Forslaget, som udmønter regeringens energihandlingsplan for bygninger, indeholder fire initiativer, der skal medvirke til en reduktion af energiforbruget i det private udlejningsbyggeri.
Og de energiforslag her udgør en helhed, hvor vi altså har afbalanceret hensynene til både lejere og ejere for at sikre, at energistandarden i den private udlejningssektor forbedres.
Det glæder mig at konstatere, at også Socialdemokraterne er enige i den hensigt.
Men altså, hvis man bare lukker øjnene for den her helhed, er det klart, at man kan få øje på forslag, som udlejerne så formodentlig vil være mere glade for end lejerne.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Ministeren ser med vidtåbne øjne på det her.
Både udlejere og lejere synes, at det lovforslag, som ministeren har fremsat, er pivringe, simpelt hen ingen af organisationerne synes, det er godt.
Men det kommer vi jo tilbage til, når vi skal behandle lovforslaget.
Det, ministeren bliver ved med at tale om, er selve det at hæve huslejen.
Men det, som er garantien, som Anders Fogh Rasmussen stod inde for, og som statsministeren står inde for i dag, er jo, at reglerne for, hvordan man fastsætter huslejen, ikke skal ændres.
Det er også noget, som indenrigs- og socialministeren skal leve op til med dette lovforslag, og det er der, jeg mener at vi ser at ministeren er i gang med at begå et garantibrud.
Som loven er i dag, er det jo sådan, at man skelner mellem forbedringer og vedligeholdelsesudgifter i ejendomme; vedligeholdelsesudgifter kan ikke føre til huslejestigninger, men forbedringsudgifter kan godt føre til stigninger, og det er jo helt fair.
Så vil jeg bare spørge helt konkret i dag: Vil vi i fremtiden med vedtagelsen af dette lovforslag kunne se, at huslejen kan sættes op som følge af vedligeholdelsesudgifter?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Jeg forbeholder mig retten til her at starte med at kommentere det, som hr. Thomas Jensen startede med at udtale, nemlig at både udlejere og lejere synes, at det her er et pivringe lovforslag.
Citat slut.
Jeg har jo allerede over for Folketingets Boligudvalg gjort grundigt rede for baggrunden for, at jeg var nødt til at opgive at implementere den her såkaldte enighedsliste; det vil jeg også lige opfordre spørgeren til at læse i den her orientering.
Og jeg vil altså lige bruge lidt ord på at pege på et par grunde til, at det simpelt hen ikke kunne lade sig gøre at fremsætte organisationernes forslag samlet.
Forslagene havde efter min vurdering samlet set ikke den fornødne indholdsmæssige tyngde til at kunne bære den meget vidtgående omstrukturering, som var et element i forslagene, og det er altså min vurdering, at den positive virkning, som nogle af forenklingsforslagene kunne få, slet ikke kunne opveje den negative virkning af omstruktureringen, og så udpegede jeg nogle områder for ændringer, som efter min opfattelse ville kunne tilføre forslaget den fornødne tyngde, og vi – det gjaldt altså også udlejersiden – var parate til at optage en seriøs forhandling.
Men igen viste det sig, og det synes jeg er vigtigt at få med, at lejersiden ikke alvorligt ønskede en forhandling, og ligesom det skete i 2004, valgte lejerne i sidste øjeblik at springe fra.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg fik absolut ikke noget svar på mit spørgsmål.
Det er altså noget, vi også kan tage op senere.
Men det er jo også noget, der hører med i ministerens karakterbog, nemlig at det i hvert fald ikke er lykkedes at skabe et kompromis på det område. Så jeg vil egentlig bare gentage mit spørgsmål fra før, for nu kan det være, vi kan få et ærligt svar: Når den her lejelov bliver vedtaget, vil det så være sådan, at ministeren kan garantere, at der ikke kommer til at ske huslejestigninger som følge af, at udlejeren har nogle vedligeholdelsesudgifter, at lejeren med andre ord ikke kommer til at betale for noget, som lejeren ikke betaler for i dag?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Jamen spørgsmålet er jo ganske klart besvaret allerede i første omgang.
Det her lovforslag om ændring af lejelovgivningen for private lejeboliger er ikke et forslag om at sætte huslejen fri, og det vigtigste er sådan set, at det er det, der står klart tilbage nu her, også i hr. Thomas Jensens hoved.
René Skau Björnsson (S), 2010-01-20:
Hvad skal konsekvensen være, hvis forældre insisterer på selv at smøre madpakker til deres børn i daginstitutioner?
Rasmus Prehn (S), 2010-01-20:
Hvis landets kommuner i de kommende år skal styres efter nulvækstprincippet, som både landets finans- og økonomiminister har været ude at foreslå, mener ministeren så, at børneforældrene igen skal betale endnu mere for en endnu ringere service, og er der andre områder, hvor ministeren synes de kommunale besparelser skal findes?
Line Barfod (EL), 2010-01-20:
Mener ministeren, at kommunerne skal prioritere at overholde lovgivningskrav i forhold til handicappede, socialt udsatte, minimumstimetal i skolerne m.m., eller mener ministeren, at kommunerne skal prioritere at overholde regeringens stramninger i forhold til den kommunale økonomi?
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Kan ministeren garantere, at ændringerne i lejeloven ikke fører til ændringer i reglerne for huslejefastsættelse?
Kan ministeren garantere, at ændringerne i lejeloven ikke fører til ændringer i reglerne for huslejefastsættelse?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Så tager vi spørgsmålet en gang til, og det er fint nok.
Jeg går ud fra, at spørgeren her tænker på forslaget om, at lejen skal kunne forhøjes, når udlejeren gennemfører forbedringer af lejemålet, og at det er det, man spørger til.
Samlet skal de her fire initiativer medvirke til en reduktion af energiforbruget i det private udlejningsbyggeri.
Energiforslagene udgør en helhed, hvor vi har afbalanceret hensynene til både lejere og ejere for at sikre, at energistandarden i den private udlejningssektor forbedres.
Det er fuldstændig korrekt, at der er lagt op til, at lejen kan forhøjes, hvis lejemålet forbedres, præcis som spørgeren også selv italesatte det i det forrige spørgsmål.
Det er der jo sådan set overhovedet ikke noget som helst nyt i.
Det er allerede efter de gældende regler i lejelovgivningen sådan, og sådan skal det naturligvis fortsat være.
Accepterede vi ikke, at forbedringer af det lejede kunne medføre en højere husleje, ville vi jo simpelt hen dømme den private udlejningssektor til en evig stilstand, og det tror jeg ikke engang at Socialdemokraterne kunne finde på.
Det løfte har vi holdt, og det gør vi altså også i den her omgang.
Der er som nævnt ikke i forslaget indeholdt forslag til en frisættelse af lejen, og der er ikke lagt op til generelle ændringer af lejefastsættelsesreglerne.
Mere tydeligt tror jeg ikke det kan siges.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Hvordan vil det rent faktisk foregå ved huslejefastsættelsen?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Armslængdeprincippet i forhold til DR er fastlagt i radio- og fjernsynsloven og i DR's public service-kontrakt.
Princippet indebærer, at DR's bestyrelse har det overordnede programansvar, og at DR's generaldirektør har det daglige programansvar.
DR's redaktionelle uafhængighed er således sikret i loven og via public service-kontrakten.
Det betyder bl.a., at hverken jeg som kulturminister eller andre kan diktere DR en bestemt redaktionel linje.
Når det er sagt, så finder jeg det helt naturligt, at der er adgang for alle lyttere og seere, herunder politikere, til over for DR at tilkendegive en eventuel uenighed, for så vidt angår alsidigheden og mangfoldigheden i DR’s programudbud.
Netop alsidighed og mangfoldighed er jo helt centrale elementer i DR's public service-forpligtelser, og derfor vil der også altid naturligt være stor opmærksomhed omkring DR's opfyldelse af public service-forpligtelsen eksempelvis på det punkt.
Det er jo ikke et udtryk for at diktere DR en bestemt redaktionel linje, det er blot at udtrykke en holdning til, hvad DR bringer, og hvordan en sådan eventuel uenighed skal udtrykkes, ja, det må så være op til den enkelte at afgøre.
Jeg vil først lige korrigere: Jeg har ikke som nuværende kulturminister personligt udpeget Katrine Winkel Holm; det gjorde min forgænger.
Men det er rigtigt, at hun er udpeget af kulturministeren, og hun er valgt som medlem af DR's bestyrelse som følge af sin indsigt i kulturelle og samfundsaktuelle forhold.
Jeg har intet at udsætte på Katrine Winkel Holm.
Hun kan så deltage i den generelle samfundsdebat, og der kan jeg være enig eller uenig i hendes synspunkter, men jeg har ikke noget at udsætte på hendes arbejde i DR's bestyrelse.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Ja, nu er jeg godt klar over, at det ikke er den nuværende kulturminister, men den tidligere.
Men når jeg siger »personligt«, mener jeg personen, der er udpeget.
Hun er udpeget som person af Kulturministeriet, af kulturministeren, og derfor er det jo interessant at høre, om kulturministeren synes, at de synspunkter, vedkommende giver udtryk for, er nogle, der er dækkende.
Altså, føler kulturministeren sig dækket ind af de synspunkter, og forsvarer kulturministeren f.eks. også Trykkefrihedsselskabets synspunkter?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nej, det kan jeg sådan set ikke.
Vi har en bestyrelse, som varetager den overordnede tilrettelæggelse af arbejdet i DR sammen med en meget dygtig direktion, som har det daglige programansvar.
Jeg oplever, at det er en god, effektiv bestyrelse, vi har derude, som har et godt forhold til direktionen, og jeg ser altså ikke de her meget, meget store problemer, som nu bliver præsenteret her og forsøgt blæst op.