runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Tak, formand.
Lovforslaget, L 79, går ud på, at erhvervslivet overtager finansieringen af skolepraktikydelsen til elever i skolepraktik, samt at det, som vi i dag kender som AER, skifter navn til arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, som vi nok i fremtiden vil kalde for AUB.
Præmie- og bonusordningen på op til 70.000 kr. ophæves, og der indføres i 2013 en ny midlertidig tilskudsordning, der målrettes unge under 25 år.
Dette lovforslag skal ses i sammenhæng med aftalen om bedre erhvervsuddannelser og en styrket uddannelsesgaranti, der blev indgået den 8. november 2012 mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Målet er at styrke erhvervsuddannelserne og sikre, at de unge, der påbegynder en erhvervsuddannelse, også har mulighed for at gøre den færdig på et af de nye praktikpladscentre, hvis der altså ikke kan skaffes en ordinær praktikplads.
Det kræver finansiering, og det er på den baggrund, at den nuværende præmieordning på de 70.000 kr. nedlægges.
Og ja, det bliver dyrt.
Det erkender jeg, men jeg er også af den overbevisning, at havde Venstre ikke været med i aftalen, var det nok blevet endnu dyrere, men ikke bedre.
Det fremgår af den politiske aftale, der ligger bag dette lovforslag, at det nye AUB pr. lønmodtager forventes at være uændret i 2013 og 2014, og at det forhåbentlig vil kunne reduceres i 2015 og i 2016.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at partierne bag aftalen vil følge dette nøje.
Kredsen bag aftalen har aftalt i alt seks punkter, som vi kvartalsvis vil få tilbagemeldinger på, således at der vil være tæt politisk opmærksomhed.
Jeg har ikke bemyndigelse til at tale for alle partier i aftalen, men i Venstre forventer vi, at aftalen følges, og at forudsætningerne holder, ellers har vi en ny situation.
Det er alt i alt en god aftale, og jeg er sikker på, at både erhvervsuddannelsesudvalget – dvs. arbejdsmarkedets parter – og de politiske partier slet ikke kan vente med at komme i gang med fase to, nemlig den fase, hvor der skal ses på kvaliteten i vores erhvervsuddannelser.
Det er uddannelser, som vi alle sammen er rigtig meget afhængige af, både på kort og lang sigt.
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Ja, men det var det, jeg prøvede på at undgå før, vil jeg sige til ministeren.
Jeg vil gerne prøve at spørge igen, om ikke ministeren mener, at ulandsfrivillige er mindst lige så vigtig en del af Danmarks sikkerhedspolitik som de militære enheder, vi sender ud, er.
Og jeg vil gerne spørge udenrigsministeren, om ikke den aktivistiske udenrigspolitik er et væsentligt brud med den tidligere bløde sikkerhedspolitik.
Der skete et skift for ca. 13-14 år siden, sådan at vi nu sætter mere fokus på at tage ud med militær som den første løsningsmodel der, hvor vi tidligere satte ind med forhandling, mægling og konfliktløsning som den første mulighed, den anden mulighed og den tredje mulighed og derefter som den allersidste mulighed satte ind med militæret.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Tak for det.
Aftalen om at sikre bedre erhvervsskoler og praktikpladser til alle er en nyhed, som vores mange tusinde danske unge med drømme om at blive faglærte kan glæde sig til.
Det kommer både vores erhvervsskoleelever og vores samfund til gavn.
Med forslaget om finansieringsomlægningen sikrer vi, at arbejdsgiverne under et, dvs. på tværs af sektorer og brancher, i højere grad end før i fællesskab løfter ansvaret for erhvervsuddannelserne.
Samtidig har virksomhederne et klart incitament til at oprette praktikpladser, da bidrag til praktikpladsydelse vil afhænge af antallet af elever, som skal tage praktik på praktikpladscentrene.
Det synes Socialdemokraterne er en fornuftig model.
Danske arbejdsgivere bidrager til at uddanne fremtidens tømrere, frisører og kokke, og det inkluderes i det bredere sigte med ordningen.
For at undgå at skulle forhøje arbejdsgivernes bidrag ved at fortsætte den nuværende præmie- og bonusordning er vi enige i, at ordningen ikke bør videreføres.
Jeg har også noteret mig, at effekten synes at være aftagende, og at man vurderer, at ordningen præmierer aftaler, som alligevel ville være blevet indgået.
Med den midlertidige tilskudsordning sikrer vi dog en fornuftig overgang ved ophævelsen af ordningen, indtil vi har en samlet, langsigtet løsning med praktikpladser til vores erhvervsskoleelever.
Jeg er glad for, at vi nu sætter handling bag ordene om at skabe bedre erhvervsuddannelser og praktik til alle.
Vi har nemlig brug for faglært arbejdskraft i fremtiden, og vi skal sikre, at alle unge får en ungdomsuddannelse.
Vi skal løfte opgaven i fællesskab med virksomheder, erhvervsuddannelser, lærlinge og svende.
Det er helt afgørende, at man som ung elev kan være sikker på at kunne gennemføre sin uddannelse, uanset om man vil være kok eller tømrer.
Derfor støtter vi forslaget i dag.
Villy Søvndal (SF), 2012-11-23:
Jeg møder selvfølgelig frem til alle de møder, jeg deltager i, med regeringens standpunkt.
Regeringens standpunkt i den her sag er, at vi vil arbejde for, at så mange som muligt vil være med til at støtte en tekst, såfremt den er moderat og overholder de krav, vi kan have til en tekst.
Det bruger jeg så min tid på at arbejde for, også på møderne.
Og så må vi se – og det konkluderer vi jo om ikke ret mange dage – hvordan de bestræbelser lykkes i forhold til den afstemning, der kommer til at finde sted, regner vi med, medmindre den bliver udskudt, og det tror jeg ikke den bliver, den 29. november i FN i New York.
Omkring konflikten Israel-Gaza har jeg ytret mig rigtig mange gange undervejs, og jeg er helt sikker på, at det er bemærket både i Israel og Palæstina, hvad jeg har sagt.
Det tror jeg er vigtigt.
Jeg synes i øvrigt, at rigtig mange spillede en konstruktiv rolle i forhold til at få våbenhvilen i stand her for et par dage siden, først og fremmest den nyvalgte egyptiske præsident, som vel var med til som den, der forhandlede, at sikre en våbenhvile, som er til stor gavn for helt almindelige børn og kvinder og mænd i Israel og i Palæstina.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Jeg føler også selv, jeg er blevet lidt mild på det seneste.
Da fanden blev gammel, gik han i kloster, tror jeg nok man plejer at sige.
Jeg føler mig lidt slapperagtig.
Jeg ved ikke, om det er en ros eller sådan en kværkning, det har jeg ikke fundet ud af.
Men jeg vil bare lige høre udenrigsministeren om den 29. november, som er den dag, da den palæstinensiske delegation til FN har besluttet sig for at rejse det her spørgsmål om en opgradering.
Man har valgt datoen meget symbolsk, for det var dagen for FN's delingsplan i 1947.
Hvis araberne dengang havde accepteret delingsplanen og ladet være med at starte en krig mod Israel, havde de fået utrolig meget mere land end det, de bare kan drømme om i dag.
Men sådan er der så meget, der er ironisk i historien.
Jeg vil spørge udenrigsministeren, hvad Danmarks stilling er i den sag.
Kan det siges nu, eller ligger der noget, en tekst, som man kan forholde sig til?
Per Stig Møller (KF), 2012-11-23:
Hr. Steen Gade sagde, at der er kommet en ny udenrigspolitik.
Det, der er pointen, er jo lige præcis, at vi plejer at fortsætte udenrigspolitikken.
Det kvitterede jeg for og konstaterede, at det betyder, at SF har fået en ny udenrigspolitik.
Og det er jo fint, for ellers kunne man ikke fortsætte
den – som man jo selv skriver i redegørelsen – aktive og engagerede udenrigspolitik: »Danmark skal derfor stadig være en aktiv og solidarisk partner, der har viljen og evnen til at levere relevante civile og militære bidrag til internationale operationer«. Det vil sige, at der markerer man, at man vil fortsætte, og det er jeg kun glad for.
Vi fortsatte da også det, SR-regeringen i vidt omfang havde lagt til grund.
Sådan har vi jo de sidste 20 år – i hvert fald siden 1990 – arbejdet på at forlænge vores udenrigspolitik.
Men lad mig til sidst igen sige noget omkring klima, som er vigtigt.
Jeg vil stille det som spørgsmål til udenrigsministeren for ikke at have den der evige polemik med hr. Steen Gade.
Og jeg stiller spørgsmålet uden at kende svaret.
Når det gælder klima og samarbejde med Afrika, har vi haft et samarbejdsforsøg på at skabe den grønne mur hen over Sahel – hvilket var et senegalesisk forslag – så man ikke bliver ved med at få ørkenspredning, som ødelægger mere og mere landbrugsjord.
Jeg syntes, det var en god idé.
Det er også en dyr idé.
Jeg ved, at EU også ville undersøge, om man kunne gøre det, men jeg ved ikke, hvad det er endt med.
Men det var i hvert fald et godt initiativ fra Europas side at hjælpe med den grønne mur – som de kalder det – hen over Sahel.
Hvis de får et livsgrundlag i det område i stedet for at få ødelagt deres livsgrundlag, kunne det også betyde, at man kunne få stoppet noget af den islamisme og totalitarisme, som vandrer hen over Sahelområdet og nu altså er i Mali.
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
Det kan vi ikke blive uenige om.
Det er vi faktisk rigtig meget enige om.
Desuden vil jeg bare lige så forsigtigt sige, at hvis jeg virkelig har stået og sagt en hel masse om, hvad vi gør meget, meget bedre end den tidligere regering, så undrer jeg mig over, at hr. Søren Pind har været så uopmærksom.
For han roste mig for det modsatte, men jeg vil sige til den tidligere udenrigsminister, at det jo nok er noget, man skal lære, og det tager nok sin tid.
Per Stig Møller (KF), 2012-11-23:
Jeg beklager meget, at jeg svarede på hr. Steen Gades og hr. Jeppe Kofods provokationer i forhold til, hvad vi havde gjort.
Det stod faktisk ikke i mit talepapir, at jeg skulle tale om fortiden, men når jeg får at vide, at vi ikke lavede noget i fortiden, så må hr. Steen Gade undskylde, at jeg siger, hvad vi lavede inden for de områder, der blev nævnt.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at der nu er en ny regering, og den skal bedømmes på sine egne handlinger, men man skal bare ikke bruge sådan nogle håndkantslag over for os andre, når de er så sløve, som de er.
Men lad os tale om Afrika.
Det er klart, at EU skal have en stærkere position i Afrika.
Og hr. Steen Gade må undskylde mig, men vi prøvede faktisk også i forbindelse med COP15 at få et meget stærkt samarbejde og en alliance mellem EU og Afrika for at få et resultat, f.eks. i form af Global Fund, for uden en Global Fund ville det være umuligt at få Afrika med.
Undskyld, at jeg taler om fortiden igen, men det er jo altså der, vi har prøvet at lægge et klimapolitisk samarbejde med Afrika.
Det bør man også gøre inden for det sikkerhedspolitiske område, og når det gælder den økonomiske udvikling, og derfor nævnte jeg frihandelsområdet.
EU og Den Afrikanske Union, som faktisk har fået styr på meget, burde gå ind i et meget tættere samarbejde.
Jeg tror faktisk ikke, at hr. Steen Gade og jeg kan blive uenige om, at der skal gøres meget mere for at få udviklet samarbejdet med Afrika, og vi har institutionerne til det.
Steen Gade (SF), 2012-11-23:
Jeg var lidt i tvivl om, om jeg ville tage ordet.
Men jeg har et spørgsmål, og inden da har jeg lige den bemærkning til hr. Per Stig Møller, at når man nu ikke længere er i regering, må man vel på et eller andet tidspunkt holde op med at sige, at man gjorde næsten alt muligt meget bedre før.
Vi andre bruger jo ikke hele vores taletid på at sige, at vi gør det meget bedre.
Hvis vi havde brugt vores taletid på det, så kunne jeg forstå det, men nu skal vi altså høre hr. Per Stig Møller bruge en tredjedel af sit indlæg på at tale om noget, han mener han gjorde bedre, og nogle ting om, at SF skiftede politik på alle mulige områder, hvilket jo ikke er rigtigt.
Men det er rigtigt, at der var meget uenighed om to krige, nemlig krigen i Irak og i Afghanistan.
Den ene er heldigvis stoppet, og den anden er vi på vej ud af.
Mit spørgsmål drejer sig om noget, som hr. Jeppe Kofod også var inde på.
Jeg synes, der var rigtig gode bidrag om Afrika, og det er jo også på en eller anden måde et nærområde for os i Europa: Mellemøsten og Afrika.
Mit spørgsmål går på, i hvor høj grad hr. Per Stig Møller kan se EU i en stærkere position.
For vi mangler jo noget koordinering på det, som virkelig fungerer effektivt, både sikkerhedspolitisk og især koordineret med alle politikker.
Per Stig Møller (KF), 2012-11-23:
Vi har jo konstateret, at den nuværende regering ikke lever op til sine løfter om at øge udviklingsbistanden.
De løfter, der stod i regeringsprogrammet, bliver jo overhovedet ikke holdt, tværtimod.
Man går ikke op på den procent, man skriver man vil op på.
Det tager 20 år, før den nuværende regering kommer derop.
Men når der er råderum til det, ser vi den da gerne komme op igen.
Vi har da hele tiden gået ind for, at den ikke skulle under 0,8 pct.
f.eks. Det har været en konservativ markering, at vi ikke vil under 0,8 pct.
Det var det også i regeringsforhandlingerne, da vi lavede regeringsprogrammet i 2007.
Jeppe Kofod (S), 2012-11-23:
Vi er jo meget enige, men jeg tror, det er en vigtig pointe, som hr. Per Stig Møller er inde på, at den ideologiske konflikt i den arabiske verden, i Mellemøsten, jo i høj grad er imellem de arabiske folk selv – mellem dem, der gerne vil demokrati og frihed, og dem, der vil en religiøs stat.
Det er ikke et clash mellem os og dem, altså den vestlige verden og den arabiske verden, det er lige så meget et slag mellem mennesker i den arabiske verden.
Der skal vi selvfølgelig støtte dem der vil have frihed.
Hr. Per Stig Møller nævner rigtigt vores bistandsindsats i Afghanistan, Pakistan, Mellemøsten – og man kunne tilføje Somalia, Afrikas Horn osv. – og der var mit spørgsmål: Hvad er Det Konservative Folkepartis holdning egentlig?
Skal vi fastholde vores bistand, udvide vores udviklingsbistand, eller skal vi skære ned på den, som nogle partier foreslår?
Jeg noterede mig jo, at Venstre i deres finanslovforslag havde en ret markant nedgang i udviklingsbistanden i de kommende år.
Villy Søvndal (SF), 2012-11-23:
Jeg tror, man i det her spørgsmål må regne med, at den tekst, som er blevet rundsendt fra palæstinensernes side, er en tekst, der vil blive forhandlet om helt frem til den 29.
Det betyder, at vi ikke kender den endelige tekst endnu, men jeg tror, at alle anerkender, at det, man har fremlagt, er moderat.
Det indeholder ikke konfrontatoriske ting over for Israel, det anerkender de palæstinensiske forpligtelser osv. osv.
Så det er en moderat tekst, det tror jeg at alle, der har læst teksten, synes.
Men jeg tror, man må antage, at der vil blive forhandlet om den helt frem til den 29., ligesom jeg tror, vi skal vente helt frem til den 29., før lande beslutter sig om deres egen stillingtagen.
Danmarks holdning er, at vi meget gerne vil være i stand til at stemme ja til en opgradering af Palæstina i FN.
Det vil vi tage stilling til, når vi kender den endelige tekst.
Selvfølgelig er det også af interesse for Danmark, hvordan landene stiller sig i øvrigt.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Tak for det svar.
Jeg er også på det rene med, at det kan være vanskeligt at forholde sig til en tekst, som man ikke ved hvordan bliver.
Jeg er også enig med udenrigsministeren i, at den tekst ikke er så voldsom, som man måske kunne forvente.
Det synes jeg er godt.
Jeg vil bare gerne have et tilsagn om, at Det Udenrigspolitiske Nævn bliver inddraget i den her proces på et rimeligt tidspunkt, så det kan nås at blive debatteret ordentligt.
Jeg ved ikke, om det overhovedet er muligt rent datomæssigt, men jeg synes, at en konsultering af Nævnet på en eller anden måde ville være på sin plads.
Så vil jeg også give et foreløbigt tilsagn om, at hvis det er den tekst, som ligger, så kan udenrigsministeren måske få et samlet Folketing i forbindelse med en undladelse af at stemme.
Det er måske lidt hurtigt at komme med det, men det er bare for at gøre opmærksom på, at hvis udenrigsministeren er interesseret i, at Folketinget står samlet om det her, så kunne det være en løsning.
Ellers er jeg bange for, at det bliver et splittet Folketing, man får.
Jeg kender selvfølgelig ikke Venstres og Konservatives holdning af gode grunde, fordi de heller ikke kender teksten.
Jeg synes bare, det er væsentligt at sige, at i den her sag kan man altså få noget, som vil kunne samle Folketinget frem for at splitte det.
Det er bare sagt i god tid.
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Men når udenrigsministeren i mandags var sammen med sine kollegaer fra EU og diskuterede denne sag, var det så sådan, at udenrigsministeren mødte frem og sagde: Jeg vil gerne høre, hvad I mener?
Eller var det sådan, at Danmarks udenrigsminister mødte frem og sagde: Mit standpunkt er det og det, hvad synes I om det?
Jeg synes, det sidste er den mest kloge måde at lave udenrigspolitik på, fordi det giver klarhed om Danmarks standpunkt og rolle, når man skal forhandle og diskutere og finde frem til kompromiser.
Der er ikke noget problem i at finde kompromisser undervejs, men der er et problem, hvis ens samarbejdspartner ikke helt præcis ved, hvor man står.
Jeg ville også forvente, at Frankrig, England, Tyskland og alle mulige andre lande klart ville give melding om, at den her tekst var god, hvis de mente, at den var god.
Man kan jo aldrig komme til et kompromis, hvis man ikke giver klare signaler.
Så vil jeg gerne høre, om udenrigsministeren har givet meddelelse til israelerne om Danmarks synspunkter om den aktuelle krig, som jo heldigvis midlertidigt er standset, forhåbentlig permanent.
Villy Søvndal (SF), 2012-11-23:
Jeg tror altid, det er klogt i politik at slutte med en konklusion i stedet for at starte med en konklusion, og det er derfor, jeg tror, det er rigtig klogt, inden man binder sig til en endelig stillingtagen, at man kender den endelige tekst.
Det gør vi som sagt ikke endnu, den bliver forhandlet helt frem til den 29.
Så er vi også optaget af, hvor mange europæiske lande vi kan få med, og det er vi, fordi vi jo ikke kun gør det her for vores egen skyld, vi gør det først og fremmest af hensyn til Palæstina.
Og der er det bare helt afgørende, at der også er en vis bredde i den tilslutning, der er blandt landene.
Det betyder i så fald mere, og det er jo det, man kan i EU-sammenhæng, nemlig at være med til at præge sine kollegaer.
Så vi arbejder på begge fronter, og så konkluderer vi til slut.
Omkring konflikten Israel-Gaza har vi sagt begge de to ting, som hr. Christian Juhl efterlyste.
Dels har vi sagt, at det uanset hvad ikke er legitimt at smide bomber i hovedet på uskyldige mennesker, som Hamas gjorde ind over den israelske grænse.
Modsat er det jo heller ikke legitimt at slå uskyldige børn, kvinder, mænd ihjel.
Derfor har vi hele tiden opfordret begge parter til at ophøre med kamphandlingerne, lave en våbenhvile – det er jo så det, der heldigvis er kommet nu – og sikre, at man får den politiske aftale om en tostatsløsning, som er det eneste, der kan sikre israelerne et liv bag sikre grænser, som er det eneste, der kan sikre palæstinenserne en socialt og økonomisk bæredygtig stat.
Så jeg synes i virkeligheden, at begivenhedsforløbet understreger, hvor rigtigt vores synspunkt er.
Det endte som bekendt med, at enderne ikke kunne mødes ved at lave en aftale med Venstre.
Der skal jo som bekendt to til en tango.
Men vi har stadig væk et ønske om at sikre en udenrigstjeneste, som er i stand til at varetage de helt grundlæggende ting for Danmark og varetage de generelle danske politiske interesser over for andre lande.
Jeg synes selv, at noget af det, der er mest bemærkelsesværdigt, når man rejser rundt, er, hvilket fantastisk stærkt ry det her land har.
Vi er kendt som et land, der hjælper rundtom i verden, når der er brug for det.
Vi er kendt som et land, som på grund af vores velfærdsstat har en samfundsmodel, der gør, at vi er i stand til at undgå konflikter og opretholde nogle gode balancer.
Det er et fantastisk brand at rejse rundt i verden med.
Jeg tror ikke, at jeg er den sværeste at overbevise om, at jo flere penge vi kan bruge på at forstærke det brand – det er både i forhold til vores politiske goodwill og vores handel – jo bedre.
Det deltager vi meget gerne i.
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren: Når nu teksten er moderat – og det er jeg enig i at den er – hvorfor så ikke sige, at den stemmer vi for, medmindre der sker væsentlige ændringer?
Det er jo et mere klart svar end at sige: Det regner vi nok med at vi vil gøre, hvis ikke osv. Hvis teksten nu ligger der og den er moderat og der ikke er noget, der tyder på, at den bliver lavet væsentligt om, i hvert fald ikke fra palæstinensernes side, hvilket kunne gøre, at man blev nervøs – det kunne være, at israelerne ville have den dæmpet, så den ingenting betød, det er klart nok, men så synes jeg, at det næsten ville være meningsløst at lave en –
hvorfor så ikke sige: Den står vi bag, og det vil vi også gerne have andre lande til, så alle kan se, hvor vi står?
Regeringen ville da forhåbentlig blive skuffet over, at jeg ikke meldte klart ud og sagde, hvad jeg gerne ville have ændret.
Så vil jeg gerne høre, hvad udenrigsministeren har sagt til israelerne i den aktuelle krig.
Har udenrigsministeren sagt til israelerne: I har ret til at forsvare jer?
Eller har han sagt: Stop bombningerne med det samme og kom i gang med fredsforhandlingerne?
Villy Søvndal (SF), 2012-11-23:
Det er heller ikke for at drille med fortiden, for det synes jeg aldrig at man skal, men det er bare for at erindre om – når hr. Søren Pind spørger om, hvordan det kunne gå til, at udenrigstjenesten beskæres – at det skyldes det, den tidligere regering lavede om den fokuserede administration.
Det tror jeg også at hr. Søren Pind vil være redelig nok til at medgive.
Det er rigtigt, at så tog vi over, og vi tog over i en situation, hvor den økonomiske krise fortsatte med ganske betydelig styrke i Europa og i verden.
Den daværende regering havde ikke efterladt mange penge til at lave politik for – det tror jeg ikke at man kan beskylde den for – så vi har været i en situation, hvor vi har måttet prioritere meget skarpt.
Men det er klart, at vi og jeg har et ønske om en stærk udenrigstjeneste.
Vi kan gøre nogle ting ved at effektivisere, og vi kan gøre andre ting med andre tiltag, men det er klart, at vi har et behov for at sikre, at der er en overensstemmelse mellem ambitionen i dansk udenrigspolitik og de afsatte ressourcer.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Jeg ved godt, at udenrigsministeren, siden regeringen tiltrådte, har haft rimelig travlt med alle hånde gøremål, men det er alligevel overraskende for mig, at udenrigsministeren ikke har kunnet konstatere, at han sådan set nu er i sit andet regeringsår.
Det plejer at være sådan, at ministre følger rimelig godt med i, hvor lang tid de har siddet.
Derfor synes jeg måske, at det er lidt utidigt, at man igen henviser til, hvad den tidligere regering måtte have gjort, når man nu har haft magten over to finansår – er lige ved at få magten over det andet finansår; man har jo indgået forlig om det.
Er det korrekt, eller er det ukorrekt, at den daværende opposition i et fælles oplæg gik til valg på at styrke diplomatiet, styrke udenrigstjenesten og sætte flere penge af til det?
Og hvad var egentlig begrundelsen for, at man gik til valg på det?
Villy Søvndal (SF), 2012-11-23:
Vi havde det i Nævnet i sidste uge med henblik på den brede diskussion.
Det var også konklusionen på nævnsmødet i sidste uge.
Når vi kender den endelige tekst, og det kan blive meget tæt på den 29., så skal vi sørge for, at ordførererne får besked, så man er så solidt klædt på, som man kan være frem til den endelige afgørelse.
Vi har som sagt et ønske om at kunne stemme for en resolution.
Jeg troede, og det var også derfor, jeg spjættede med armene, at hr. Søren Espersen også ville give et tilsagn.
Det var, fordi starten på argumentationen var, at såfremt der lå en moderat tekst – og det gjorde der – så ville man.
Og så tænkte jeg, at det naturlige ville være, at man kunne stemme for.