runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg forstår godt det taktiske og formentlig i socialdemokratiske øjne snedige i det udsagn, hr. Morten Bødskov kommer med her, men det fjerner jo ikke den virkelighed, at det foregår på den måde, at en regering i forbindelse med en finanslov fremlægger sit arbejde.
Vi har igangsat budgetanalyser i samtlige ministerier, fordi vi vil fremlægge så velkonsoliderede forslag som overhovedet muligt.
Og så foregår det på den måde, at når regeringen har fastlagt sin politik og sine udspil, diskuterer man med Folketingets partier her i salen.
Det er fuldstændig forbløffende, at jeg skal høre hr. Morten Bødskov – og det samme med hr. Morten Østergaard – kræve, at vi på forhånd har en aftale med Dansk Folkeparti om, hvordan det skal være, når vi i årevis, i 8 år, har fået at vide, at regeringen bare kommer med sit faste flertal.
Det viser jo bare, at der ingen konsistens er i det, oppositionen siger.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
[Lydudfald]
… så undrer det mig, at finansministeren, dér hvor lejligheden var til at spørge Socialdemokraterne om deres politik, afbryder forhandlingerne, går op og for tredje gang gentager en forberedt tale.
Det er da at gøre grin med de borgere, som sidder og ser på det her program.
Det er da at gøre grin med offentligheden, at man ikke kommer videre i debatten.
Regeringen beder oppositionen om krone for krone nu at lægge frem, hvad den vil.
Regeringen forbeholder sig ret til at sige: Vi skal bare meddele, at vi overholder konvergenskravene, og planerne vil blive lagt frem i juli og august måned.
Det ville jo svare til, at vi bare kunne meddele: Jamen vi overholder holdbarhedskravene og genopretter den økonomiske holdbarhed i dansk økonomi, og vi fremlægger forslagene efter valget, når vi sidder i regering.
Sådan spiller klaveret jo ikke.
Regeringen må da have en idé om, hvor den vil spare de mange milliarder.
Dér hvor jeg synes det største problem er, er ved de 10 ½ mia. kr. på overførselsindkomsterne.
Kan vi ikke få at vide: Hvor er det, der skal spares?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jamen jeg er da også frygtelig ked af, at jeg er nødt til at bruge Folketingets tid, vil jeg sige til hr. Ole Sohn, men jeg kan ikke bare stå her og høre hr. Morten Bødskov sige, at regeringen ikke har en økonomisk politik, og at vi ikke har erklæret, hvad den går ud på.
Jeg gentager den gang efter gang efter gang, og det agter jeg at gøre resten af dagen, for vi har en meget klar økonomisk politik.
Vi fører en ekspansiv finanspolitik i 2010, fordi vi vil igennem den økonomiske krise så skånsomt som overhovedet muligt.
Så vi har både fremrykket offentlige investeringer og holder en hånd under familiernes økonomi.
Det kan vi nu se giver resultat.
Vi er på vej ud af krisen.
Ledigheden er stagneret på femte måned.
Og når vi kan konstatere, at vi er stabilt ude af krisen, så vælger vi at konsolidere på udgiftssiden.
Astrid Krag (SF), 2010-04-29:
Så kom vi det da en lille smule nærmere.
Jeg synes, det er prisværdigt, at ministeren har taget ordet igen, men jeg vil så sige, at forvirringen måske er blevet større, for hver gang ministeren har taget ordet.
Men nu kunne vi i hvert fald høre, at ministeren ikke vil afvise, at der er stillinger, der bliver nedlagt.
Jeg ved godt, at ministeren har givet os nogle svar, han har givet os svar på, hvornår der skal spares, og det skal der i forbindelse med kommuneaftalerne, det skal der i forbindelse med finansloven.
Han har også givet os nogle tal på, hvor meget der skal spares.
Men det, vi spørger om, og det, vi ikke har fået svar på endnu, er: Hvor skal der spares, hvad skal der spares på?
Når vi snakker overførselsindkomster, er det så pengene til folkepensionisterne, der skal spares på?
Er det pengene til de uddannelsessøgende, der skal spares på?
Det er det, vi spørger om, og vi spørger ikke efter en lektion i, hvordan arbejdet for en finansminister fungerer; først er der kommuneaftaler, og så er der finanslovaftaler.
Det er ikke det, vi spørger om, vi spørger om, hvad det er, der skal spares på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg tror, at Venstrefolk er lige så optaget af yderområderne, som hr. Bjarne Laustsen er.
Ida Auken (SF), 2010-04-29:
Jeg kan se, at statsministeren er kommet ind i Folketingssalen, det kan jo være, han har en meddelelse.
Nå, det kunne godt være, når vi har presset så hårdt i dag.
Så vil jeg gerne snakke lidt om finansministerens forhold til krisen.
Finansministeren taler jo altid om den udefrakommende krise.
Det er jo ikke 3 måneder siden, at 25 af landets førende økonomer placerede ansvaret hos præcis regeringen, for de har ført en uansvarlig økonomisk politik og været med til virkelig at gøre krisen dybere for Danmark.
Nu skal vi så høre, at vi er på vej ud af krisen – vi skal bare lige knibe balderne lidt sammen, så er vi på vej ud af krisen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg vil sige til fru Ida Auken, at det jo er vigtigt, at vi genvinder noget af det, vi har tabt, for det er det, der er hele formålet med vores indsats.
Vi skal igen have et Danmark i vækst.
Vi kan se, at regeringens politik virker, vi kan se, at ledigheden falder, vi kan se, at ordretilgangen til virksomhederne stiger, vi kan se, at danskerne bruger flere penge, vi kan se, at ejendomsmarkedet har stabiliseret sig.
Alle disse ting er jo lige præcis det, vi ønsker os, og det er det, vi kæmper for hver eneste dag, nemlig at der kommer gang i hjulene, så vi igen kan få ledigheden ned.
Det er jo det, der optager os hele tiden.
Det optager desværre ikke fru Ida Aukens partifæller i en sådan grad, at man føler, at man er nødt til at komme med et bidrag til, hvordan vi kommer ud af den her krise.
Men det må vi, der vil påtage os et ansvar for det, jo leve med og så arbejde videre.
Men hele formålet er, at Danmark skal opleve vækst igen.
Ida Auken (SF), 2010-04-29:
Nu kan jeg jo fortælle finansministeren, at hr. Villy Søvndal var ovre hos Dansk Industri i går og fortalte meget omfattende om vores politik på f.eks. energiteknologi- og miljøteknologiområdet og sådan set blev bakket op af Energiindustriens formand, som sagde: Det lyder fuldstændig som det, vi ønsker os.
Men vi skal stå her og høre på en finansminister, der lyder, som om krisen lige om lidt er overstået, vi skal bare stramme balderne lidt sammen og stramme os lidt an, og han ignorerer, at Dansk Industri helt tydeligt siger, at Danmark ikke er kommet med på det her endnu.
Vi har en dybere krise, fordi den her regering har ført en så økonomisk uansvarlig politik i årevis.
Vi har bare ikke set nogen som helst minister gå ind at tage ansvaret for, at Danmark er blevet bragt i en dybere krise end mange af de andre europæiske lande.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Jeg er bare nødt til at sige til fru Ida Auken, at løsningen på den her krise ikke er højere skatter eller højere afgifter.
Det er den modsatte medicin af det, vi har brug for.
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Det var jo fristende at fortsætte debatten om, hvornår der kommer en økonomisk plan fra S og SF, men belært af debatten tidligere tror jeg ikke rigtig, vi får noget svar, så det vil jeg ikke spørge om, for jeg tror ikke, vi får noget ud af det.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille hr. Morten Bødskov et spørgsmål: Når nu Socialdemokraterne er enige i, at der vel skal gøres noget i forhold til økonomien, i og med at man selv har annonceret, at man vil komme med en plan, hvorfor er det så lige, at man ikke ønsker at gøre noget ved det store problem, vi har i vores samfund, nemlig at vi har en stor gruppe ikkevestlige indvandrere og efterkommere af dem, der ikke er på arbejdsmarkedet?
Faktisk er det sådan, at Nykredit i nye tal har fortalt os, at hvis indvandrere fra ikkevestlige lande blev lige så erhvervsaktive som danskere, ville gevinsten være på 24 mia. kr. om året.
Det vil sige, at vi her kunne løse en stor del af den udfordring, der ligger foran os, hvis vi sørgede for, at ikkevestlige indvandrere kom i arbejde.
Så spørgsmålet går egentlig til hr. Morten Bødskov: Når nu Dansk Folkeparti og regeringen strammer betingelserne for at få permanent opholdstilladelse ved bl.a. at stille et kontant krav om, at man skal bidrage til det danske samfund, hvorfor er man så imod det, for det ville da være fornuftigt at stille det krav?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Det er to forskellige ting, hr. Peter Skaarup spørger om.
Hvis man gerne vil have, at efterkommere fra ikkevestlige lande – sådan forstod jeg det – skal bidrage til vækst og velstand i det danske samfund, skal man jo forbedre integrationen.
Sværere er det ikke.
Hvis man gerne vil have, at integrationen skal forbedres, hvad skal man så gøre?
Ja, så skal man lade være med at skære ned på det boligsociale arbejde, som kommunerne står bag.
Det vil jo være konsekvensen af den nulvækst, som regeringen har fremlagt nu.
Man skal lade være med at lave nulvækst, for det betyder besparelser i folkeskolerne, hvor vi jo ved, at de elever, som måske har svært ved at få færdiggjort deres uddannelse, så de kan hænge fast på arbejdsmarkedet, skal have mere hjælp.
Vi er hundrede procent enige.
Jeg glæder mig bare til at se, hvordan Dansk Folkeparti så har tænkt sig at føre det ud i livet, for jeg synes, jeg må sige, at der er en hel række ting, som trækker i den anden retning.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-29:
Jeg kan se, at der hver dag er planer fra regeringens side om at nedlægge arbejdspladser.
Strukturreformen med alle de rationaliseringer, der er foregået, har kostet i hundredvis af arbejdspladser i yderområderne.
Venstrefolkene reagerer, og jeg kan godt forstå det, for de har en pointe.
Hvordan kan det være, at en regering, der siger, at beslutningerne skal træffes tættest på borgerne, kan agere fuldstændig anderledes ved at centralisere.
Når der så kommer et ungt Venstremedlem, der siger, at der skal flyttes opgaver tilbage til Nordjylland, opgaver, som den selv samme regering har fjernet, så er det jo rart at vide, om det bare er, fordi der snart er folketingsvalg, at den slags rygter opstår.
Den anden dag var to Venstrefolk også ude at sige, at alle de unge mennesker i Nordjylland skal have tilskud til en knallert, og at de også skal have tilskud til en bil.
Er det bare, fordi der snart skal være valg, den slags opstår, eller er der hold i påstandene om, at yderområderne skal tilgodeses?
Peter Skaarup (DF), 2010-04-29:
Nu var det egentlig ikke så meget det spørgsmål, jeg stillede, som hr. Morten Bødskov svarede på.
Der blev nemlig ikke svaret på, hvorfor Socialdemokraterne, når de nu synes, der måske nok er noget at hente her, med hensyn til at ikkevestlige indvandrere kommer ud på arbejdsmarkedet og gør den indsats, som vel egentlig er meget rimelig at gøre, når man kommer til det danske samfund, så ikke vil være med til – og det vil De Radikale, SF og andre i Folketinget i øvrigt heller ikke, det er faktisk kun regeringen og Dansk Folkeparti, der står for det – at stille det krav, at man for at få permanent opholdstilladelse skal være aktivt bidragydende til det danske samfund?
Hvorfor vil de stemme imod og, som de altid har gjort hos Socialdemokraterne, ikke tage et medansvar for, at vi sikrer, at vi får flere i arbejde, flere til at bidrage til det danske samfund?
Det forstår jeg ikke noget af.
Jeg håber, hr. Morten Bødskov svarer nu.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Svaret er ganske enkelt: Hvad sikrer dele af den aftale, som man har lavet, ikke?
Den sikrer ikke bedre integration.
Den gør det sværere for folk at træde ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Derfor er det her bare endnu et eksempel på, at Dansk Folkeparti taler med to tunger.
Man siger, man gerne vil forbedre integrationen, men man spænder ben for dem, man gerne vil have integreret, inden de overhovedet er kommet i gang.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Vi er hundrede procent enige med den ene tunge i Dansk Folkeparti i, at der er vigtige potentialer og væsentlige potentialer at hente, hvis vi får integreret vores flygtninge og indvandrere, uanset hvem de er efterkommere af, til at bidrage til fremvæksten i det danske samfund – det er vi hundrede og ti procent enige i.
Vi har bare svært ved at se, at det middel, man nu har gennemført, rent faktisk bidrager til det.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Nu har vi været lidt behjælpelige fra Venstres side for at hjælpe hr. Morten Bødskov med den samlede udfordring.
Ud over de 24 mia. kr. har vi jo, som det har været fremme en del gange i både medierne og debatten her i løbet af dagen i dag, talt de forslag, som S og SF har lovet danskerne på bare et års tid, sammen.
Det, vi er kommet frem til, er, at udgiftsniveauet er på 51½ mia. kr.
Jeg kan så forstå, at hr. Morten Bødskov benægter, at det skulle være tallet, men har hr. Morten Bødskov selv et overblik over, hvad det samlede udgiftsniveau for det seneste års løfter, der er givet fra S og SF's side, er?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Man må da fremlægge den.
I stedet for at stå og pusle med det, må man vise, hvad det er for 51 mia. kr., man taler om.
Det må man da vise.
De holdninger, vi har tilkendegivet, står vi ved.
Hvis det er forslag, der er fremsat, så står vi ved dem.
De er med til at tegne et billede af det danske samfund, som Socialdemokraterne ser det forme sig.
Det er ganske, ganske enkelt.
Jeg er godt klar over, at der særlig i partiet Venstre kan være en uenighed i, hvordan vi ser Danmark forme sig – det er bestemt ikke nogen nyhed – men de forslag, vi har fremsat, står vi selvfølgelig ved, og når vi kommer lidt længere hen i denne debat, håber jeg, at det også vil være gengældt i partiet Venstre.
Hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg rent faktisk, at man skal passe på med at gå ret meget længere ud ad den vej, man er på vej ud af nu, for så kan forslagene om, hvad man har givet af gyldne løfter til den danske befolkning, og som på ingen måde er indfriet, komme frem.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg betræder sådan set bare den vej.
Nu spurgte hr. Morten Bødskov, om ikke jeg ville lægge det frem.
Hr. Morten Bødskov må gerne komme herned.
Jeg kunne forstå, at hr. Morten Bødskov allerede havde fået det, og det er jo fint.
Jeg står ikke her og siger, at det er den endegyldige sandhed.
Jeg siger ikke engang, at det er den fuldstændige liste, for det er det ikke.
Det er kun de forslag, vi kunne finde, som der var tal på fra S og SF's side, eller hvor Finansministeriet har beregnet det.
Men der er en stribe andre forslag, der er udgiftskrævende, og som der ikke er tal på, og dem har vi så ikke taget med.
Vi har heller ikke taget de tal og forslag med, der går længere tilbage end bare 1 år, altså eksempelvis forslaget om, at man vil hæve ulandsbistanden til 1 pct. af BNP, eller de dyre velfærdsrettigheder, som der jo heller ikke kan blive sat nogen beløb på.
Så vi har sådan set været meget konservative og sagt, at det bare er det seneste år.
Og det, vi så er kommet frem til, er 51,5 mia. kr. Det vil slå et hul i kassen over de næste 3 år.
Men hvis ikke det er det tal, må hr. Morten Bødskov da kunne sige, hvad det så er for et niveau, man har lovet danskerne velfærdsydelser for.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Jeg tror, jeg må prøve at stille et spørgsmål.
For hvis man er så forhippet på, at alt det, man ligesom fremlægger, står man i Venstre også ved, synes jeg, man skal prøve at kigge på, hvad Venstres trafikordfører har turneret rundt med i Jylland og fremført.
Jeg står med et oplæg her, der hedder »Frihed og fremdrift«.
Venstres trafikordfører turnerede hele Jylland rundt og lovede guld og grønne skove: veje, fængsler, motorveje, og jeg ved snart ikke hvad.
Jeg tror ikke, der var en grøn plet tilbage på den jyske hede, efter han havde været på besøg.
Så er det, jeg spørger mig selv om finansieringen.
Når man er så højt på strå, som man åbenbart er nu, hvor meget koster så det her, og hvor er det finansieret?
Et andet spørgsmål til den selv samme mand, som var rundt og love en ny stor motorvej op igennem Jylland, kunne være: De der 13-18 mia. kr., en sådan motorvej kommer til at koste, hvor er de henne, hvor er den finansieret?
Det synes jeg da er uhyre interessant at få svar på, hvis man agter at sætte sig så højt op i træet, som man gør lige nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-29:
Grunden til, at jeg gerne vil tage ordet og stille et par spørgsmål, er med hensyn til det, som ordføreren var inde på for efterhånden et par timer siden, om et Danmark i balance, som det blev nævnt et par gange.
Danmark ville komme i balance, såfremt Socialdemokraterne med SF-påhæng osv. ville opnå et regeringsskifte i Danmark.
Der vil jeg altså gerne spørge til det, som vi jo har kunnet læse i Børsen i dag, altså om de massive, store gældsfinansierede aktiviteter på to gange 10 mia. kr., som der ses frem til,
ja, så ville vi kunne se en meget højere renteudvikling i Danmark, og vi ville også kunne se en meget, meget svagere konkurrenceevne for de danske virksomheder og dermed for danske arbejdspladser.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det virkelig god socialdemokratisk politik at gennemføre en sådan drastisk økonomisk ændring af Danmark, som gør, at vi taber danske arbejdspladser?
Er det virkelig socialdemokratisk politik?
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Det burde fremgå rimelig klart af debatten, at Socialdemokraterne mener, at der skal skubbes gang i dansk økonomi.
Og det viser, som det altid gør, når Finansministeriet laver en beregning, at det går op i en højere enhed.
Det går altid imod oppositionen, uagtet at når man selv skal bruge vores forslag, så går de lige pludselig den anden vej, og så er der penge i dem.
Men her har man så lavet en beregning af, hvad vækstplaner betyder.
Hvis man nærlæser det studie, men også det svar, der er kommet fra Finansministeriet, tror jeg, man virkelig skal passe på med at tale de socialdemokratiske vækstplaner ind i en sammenhæng, hvor de ligefrem medfører øget ledighed.
For mig at se
er det her altså en absurd udregningsform.
Det er en absurd måde at fremstille tingene på.
Trods alt er Danmark ikke i en Grækenlandssituation, og hvis man læser det her, vil man se, at der heri er mange hvis’er og men’er, og hvis man fjerner dem, vil resultatet af de her beregninger blive et helt andet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Yderkantområderne optager os rigtig meget, det kan vi se hver eneste dag i aviser og fjernsyn.
Jeg er ked af at trætte fru Krag med virkeligheden.
Virkeligheden er, at der arbejdes med de her forslag, og at regeringen skal fremlægge dem, når regeringen fremlægger sit finanslovforslag.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke vil komme med de konkrete forslag, det er vi jo nødt til, det er en del af ansvaret, når man sidder i regering.
Der, hvor vi skal komme med de forslag, er, når vi fremlægger finanslovforslaget, og når vi forhandler finanslovforslaget til efteråret.
Det er jo der, de forslag kommer.
Så må vi jo lide den tort, at fru Krag og ligesindede kan køre rundt med, om det er de gamle, om det er de syge, om det er de handicappede –
fortæl, fortæl.
Kagen i samfundet er blevet mindre, vi er blevet mindre velstående i det danske samfund.
Vi skal videre, vi skal skabe vækst.
Vi har nu ført en ekspansiv finanspolitik, der virker.
Og så siger vi: Der bliver jo en regning, for det, vi gør i de her år, er dyrt, og den skal betales, og der vil vi gøre det på den måde, jeg har redegjort for syvogfyrre gange.
Astrid Krag (SF), 2010-04-29:
Jamen den konklusion fortjener jo næsten at få lov til at stå alene tilbage.
Regeringen har ikke nogen plan, de kan ikke pege på, hvor de penge skal tages fra.
Om det så skyldes, at man ikke kan nå til enighed med sit eget parlamentariske grundlag, vil jeg ikke stå her og motivforske i, men det kunne man jo få en snigende mistanke om, og derfor vil jeg da også bare se frem til, at ministeren stiger ned fra talerstolen, så vi kan komme videre i ordførerrækken og få Dansk Folkepartis ordfører på talerstolen, så vi kan få nogle klare svar.
Ministeren sagde selv, at det her er en skånsom måde at gribe det an på, og jeg må så bare til sidst spørge ministeren, om det er det, der er ministerens svar til de borgmestre rundtomkring i landet, f.eks. hans egen partikollega, borgmesteren fra Kolding, der har sagt: Vi har ikke bare skåret ind til benet, vi har skåret ind til marven, jeg kan ikke se, hvordan vi skal kunne gennemføre de nedskæringer, regeringen har meldt ud.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
I Danmark har vi jo et system med kommunerne, hvor vi afskærmer kommunerne for konjunkturerne.
Der bliver indgået garanti for skatteudskrivningen, der er garantier for beløbene på overførselsindkomsterne.
Fru Krag behøver bare at tage over på den anden side af Øresund for at se, hvordan dårlige konjunkturer slår direkte igennem på kommunernes økonomi.
På den måde kan vi arbejde os igennem krisen.
Christine Antorini (S), 2010-04-29:
Jeg var lige ved at være fristet til at trække mig fra talerlisten og bare erklære mig enig med fru Astrid Krag, for vi kommer jo ikke videre og får ikke et klart svar.
Nu kan vi forstå, at vi først får det, når regeringen fremsætter sit finanslovforslag.
Det er selvfølgelig lidt pudsigt, at man ikke kan komme det nærmere, når regeringen rent faktisk nu står og konstaterer, at der er et kæmpe hul.
Men når jeg ikke trak mig alligevel, var det, fordi jeg gik ind på Ritzau for at se, hvad der skete, og jeg kan forstå, at finansministeren var ude at sige til Ritzau, at han ikke vil udelukke, at man måske skal kigge lidt på dagpengene, og at man kan gøre det før et valg.
Det lyder jo interessant, for hvad der ikke bliver sagt herinde, bliver måske sagt andre steder, så måske finansministeren her vil uddybe, at det måske er der, regeringen har tænkt sig at finde nogle penge.
Det er i hvert fald noget, som finansministeren her for ganske nylig har været ude at sige til Ritzau.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-29:
Ja, dagpengesystemet er vi da nødt til hele tiden at ajourføre efter konjunkturerne.
Det, der bare er kendsgerningen, er, at en dagpengereform ikke kan hjælpe os på den bane, vi har i 2011, 2012 og 2013, for selv om man måtte skære en 4-årig dagpengeperiode ned til en 2-årig dagpengeperiode, varer det jo 4 år, før den er indfaset.
Det er jo den måde, vi normalt indfaser ændringer på.
Så den person, der er indtrådt, dagen før reformen træder i kraft, følger selvfølgelig de nuværende regler.
Det er jo derfor, jeg gør så meget ud af, hvad det er, der er på dagsordenen i 2011, 2012 og 2013, mens Socialdemokraterne, SF'erne og De Radikale har nogle forestillinger om, at man ved at gøre noget på et eller andet tidspunkt så kan løse problemet i 2011, 2012 og 2013.
Jeg er frygtelig ked af, hvis Folketingets medlemmer opfatter det som trættende, at jeg bliver ved med at redegøre for de her ting.
Men det er det, der er vores udfordring.
Jeg har ingen problemer med at se på dagpengene, men jeg er også nødt til at være ærlig over for fru Antorini og sige, at det ikke kan hjælpe os i 2011, 2012 og 2013, for vi vil ikke gøre som Det Radikale Venstre og afskaffe efterlønnen fra den 1. januar 2011.
Det ville selvfølgelig hjælpe på den udfordring, men der synes vi alligevel, vi skylder at vise borgerne et større hensyn end at gøre det.