runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Som jeg har sagt, synes jeg, at det her er en velafbalanceret aftale.
Jeg synes, det er svært at lave en aftale, hvor man kan sige at alle får lige meget ud af det.
Så skal vi ud i noget meget ekstremt socialistisk, som Socialdemokraterne måske gerne vil være med til, nu de har sat sig i samme båd som SF.
Så skal vi gøre det sådan, at vi alle sammen skal betale f.eks. 50.000 kr. i skat, for at vi ikke gør nogen forskel, og så tror jeg faktisk, det bliver endnu mere socialt skævt i forhold til pensionister og andre folk.
Jeg synes faktisk ikke, der er noget problem i, at man i dag har den måde at beregne på, at man beregner via en procentsats.
Det er svært at sige andet, end at folk, der tjener 1 mio. kr., automatisk vil få mere ud af 1 pct. i skattelettelser, men det er jo så også dem, som betaler mest i skat i forvejen.
Vi har så i stedet sikret, at dem, som er nede i bunden, ikke kommer til at betale for den her skattelettelse.
Vi har lavet en reform, som der ikke er nogen der kommer til at tabe på, og det var det, vi gik ind i det her med.
Vi ville sikre, at det ikke var dem, der havde mindst - bl.a. folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning - der kom til at betale for det, og det har vi faktisk sikret med den aftale.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Nu trækker hr. Morten Østergaard jo nogle bestemte ting frem fra det her lovforslag, og der er bestemt nogle positive elementer i det, som vi vil indgå aktivt i at diskutere, men der er også mange ting, som er uklare i lovforslaget, og vi har jo ganske kort tid til at behandle det her i Folketinget og i udvalget.
Så vi vil gå meget aktivt ind i at få behandlet de her ting.
Men med hensyn til det med økonomi og nybyggeri vil jeg understrege over for hr. Morten Østergaard, at der bliver sat nogle rammer op, som er fornuftige, om grundkapital og maksimumbeløb - det er jeg fuldstændig enig i - men der bliver ikke bygget noget nyt, før kommunerne har penge til også at udfolde sig inden for de rammer, og det er det, jeg efterspørger her i dag.
Men der er mange ubesvarede spørgsmål, og dem vil vi selvfølgelig følge op på i udvalgsarbejdet.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Det er egentlig bare for at fastholde spørgsmålet: Overvejer Socialdemokraterne at stemme imod forslaget med de elementer, der ligger her?
Altså, det er simpelt hen bare opklarende.
Jeg skal prøve at forstå, om hr. Thomas Jensen siger, at Socialdemokraterne overvejer at stemme imod forslaget, for det synes jeg ville være overraskende, al den stund at det jo er et stort udvalgsarbejde med deltagelse af en følgegruppe med alle aktørerne og en varm tilslutning til den store afbureaukratisering, der også ligger i det, og de i øvrigt gode økonomiske rammer.
Så kan man sagtens diskutere, om der er tilstrækkelig økonomi, og det kan man jo så typisk gøre i forbindelse med kommunernes økonomiaftale eller finansloven eller den slags ting.
Men det er mere, fordi det ville overraske mig, hvis Socialdemokraterne decideret overvejer at stemme imod, uanset at der er masser af ting, man kan diskutere i udvalget.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Socialdemokraterne vil jo lægge sig fast på en holdning ud fra et oplyst grundlag, hvor vi har fået svar på en række af de spørgsmål, som vi vil stille.
Vi har talt om nybyggeri, og i min ordførertale har jeg lagt vægt på renovering.
Nu har vi vedtaget en privat renoveringspulje, som både Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne har bakket op om, og som hovedsagelig går til den private sektor, men der er et kæmpe renoveringsefterslæb i den almene sektor, og det bliver der slet ikke taget fat om i det her lovforslag.
Derudover vil jeg sige med hensyn til ghettodelen, som jeg også nævnte i min ordførertale, at det er stedmoderligt, som man behandler Programstyrelsens rapport.
Det, der er med her, er noget om ventelisterne, og det er fint nok.
Der er nogle små gode tiltag i den rigtige retning, men vi skal gå langt, langt videre og lytte til Programstyrelsen, når de siger, at der skal være koordinerede indsatser med en masse forskellige politikområder, for at vi kan sikre, at vi får fjernet de her ghettoområder, så de kan blive til velfungerende boligområder, hvor almindelige mennesker har lyst til at bo.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Lejerne i det almene byggeri betaler jo hvert år et beløb ind til Landsbyggefonden, og det var meningen, at de penge skulle bruges til at renovere boliger for.
Hvor mange penge har Dansk Folkeparti været med til at stjæle fra lejerne ved at tømme dem ud af Landsbyggefonden?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-04-28:
Så vidt jeg ved, har vi ikke været med til at stjæle nogen penge fra lejerne, uden at de er gået tilbage til lejerne, bl.a. til renovering og deslige.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Det passer jo ikke.
Pengene er taget fra lejerne og lagt i statskassen, og så har statskassen kunnet spare penge til nogle udgifter, de ellers skulle have betalt over skatterne.
Der er taget penge fra lejerne, og jeg spørger bare: Hvor stort et beløb er der taget ud af Landsbyggefonden, siden Dansk Folkeparti kom til magten?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-04-28:
Vi har været med til at nedsætte det til 25 pct. - hvis det er det, hr. Frank Aaen mener - fra dengang Socialdemokraterne og de øvrige var med.
Da nedsatte vi det, der blev taget.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Det er bare et opklarende spørgsmål til hr. Thomas Jensen, for jeg tror, at vi deler opfattelsen af mange af de ting, der er behov for at gøre bl.a. på ghettoområdet.
Betyder det, at Socialdemokraterne senere vil meddele stillingtagen til lovforslaget, at Socialdemokraterne overvejer at stemme imod et forslag, som halverer den kommunale grundkapital, sænker starthuslejen, hæver maksimumbeløbet og i øvrigt gennemfører en styringsreform, der er tilslutning til både fra KL og BL og de andre aktører på området?
Så jeg vil bare spørge: Overvejer Socialdemokraterne decideret at stemme imod forslaget bl.a. altså om en halvering af den kommunale grundkapital?
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Hvis Venstres ordfører havde lyttet til min ordførertale, ville ordføreren have hørt, at jeg sagde, at alt det med styring, beboerdemokrati og sådan noget kunne vi tage i udvalget.
Det er mange tekniske tiltag, og vi ser jo på det oplæg, der er lavet af en masse eksperter.
Der er nogle spændende tiltag i det; der er også noget af det, der måske ikke er så spiseligt, men vi tager en diskussion og får besvaret en masse spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Så der er vi da helt klart friske på at tage en diskussion om det.
Nu nævner ordføreren jo selv energitiltag, og der vil jeg bare sige, at det, der ligger her omkring totaløkonomi og lever op til 2015-kravene i byggereglementet, simpelt hen er en narresut uden lige.
Det er ikke noget, der kan føre til øget nybyggeri med energibesparende tiltag.
Det er simpelt hen ikke muligt inden for de rammer, der bliver lagt op til, at bygge noget i dag.
Sådan er byggemarkedet indrettet i dag.
Man kan ikke opføre det inden for de rammer, og derfor vil vi ikke komme til at se opførelse af flere energibesparende almene boliger på baggrund af det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Nu lægger det her lovforslag helt klart op til mere decentralisering.
Det vil sige, at det her er sådan noget, man aftaler mellem kommune og boligorganisation.
Det er ikke noget, vi tvinger ned over hovedet på nogen som helst.
Når kommune og boligorganisation skal sidde og kigge på, hvad de godt kunne tænke sig på det her område, og hvordan de opnår det, så er det her et af de instrumenter, de kan bruge, og på den måde skal man også aftale, hvordan man finansierer det.
Så jeg synes, at det her på alle måder tager hensyn til de her ting, og det giver gode handlemuligheder for både kommune og boligorganisation.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-28:
Tak for det.
Jamen jeg synes jo, der er en række ting, der er vigtige i forhold til almenboligpolitikken lige nu, den har jo stået lidt i stampe her de seneste par år.
Jeg synes særlig, der er to ting, der er rigtig vigtige.
Den ene er, at vi undgår ghettoer, og den anden er, at vi sætter gang i byggeriet af de almene boliger, som jo har været gået i stå.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at spørge ind til de to områder.
Det første er: Når man nu lige har lavet en renoveringspulje på 1,5 mia. kr., som primært er gået til privatboligejere, kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, hvorfor der så ikke med det her lovforslag er sat penge af til renoveringer, hvis man så gerne vil bekæmpe ghettoerne?
Det er jo noget af det, der faktisk virker i forhold til at gøre ghettoområder mere attraktive.
Det er det ene.
Jeg er ret meget i tvivl om, om det kommer til at lykkes, så hvordan har man tænkt sig at følge det op?
Det vil jeg gerne høre.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Nu handler det jo netop om styring og finansiering i den almene sektor, og derfor har fokus også ligget på det.
Det har ikke ligget på andre områder.
Jeg synes, vi er kommet vidt omkring med det her, det er et rigtig godt lovforslag, der dækker bredt.
Det, vi har gjort, er, at vi har løftet styringsdelen, så der bliver en mere decentral, en mere fleksibel, en mere fremtidsorienteret styring.
Med finansieringsdelen gør vi det muligt at bygge boliger igen.
Jeg er ganske overbevist om, at det her nok skal virke.
Vi har jo selvfølgelig tænkt os at se, hvordan det her fungerer, men jeg er ikke i tvivl om, at det nok skal fungere.
Vi hæver maksimumbeløbet markant, vi sænker grundkapitalen, og vi sænker også starthuslejen, så der er alle gode muligheder for, at det her skal komme til at køre godt.
Nanna Westerby (SF), 2009-04-28:
Det har primært fokuseret på styring, kan jeg forstå.
Det var bare, fordi jeg hørte ordføreren sige lige før, at det også havde fokuseret på ghettobekæmpelsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det her forslag har ghettobekæmpelse med eller ej, og hvis det har det med, hvorfor har man så ikke taget det meget virksomme redskab med, nemlig penge til renoveringer, når vi lige har givet 1,5 mia. kr. til privatboligejere?
Det er det ene.
Derfor vil jeg bare rigtig gerne have en garanti fra ordføreren.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Som jeg allerede har redegjort for, gøres der med det her lovforslag en massiv indsats på ghettodelen, og det er det, der hører under styringsdelen, hvis man kan sige det sådan.
Der gøres en massiv ghettoindsats, der jo åbner op for, at man kan have tomme boliger, mens man annoncerer efter nye lejere, åbner op for muligheden for at bruge fleksibel udlejning i den grad, som kommune og boligorganisation aftaler det, og også åbner op for en øget mulighed for at benytte sig af kombineret udlejning.
Samtidig åbner man også op for, at man kan lave anden type bolig i tagetagen - det kan være både ejerboliger og andelsboliger - så man får blandet beboersammensætningen meget mere.
Jeg mener sådan set, det her er nogle af de mest konkrete og mest konstruktive måder at gå ind og prøve at hjælpe med at få en mere blandet beboersammensætning.
Så jeg synes, det her er et markant løft til ghettoindsatsen - ingen tvivl om det.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Det lyder meget flot, at man ikke er tilfreds med den her indsats for at fremtidssikre den almene boligsektor, men jeg har ikke set noget alternativ fra Socialdemokraterne.
Det er jo bare ord om, at man ikke er tilfreds nok.
Hvad har man egentlig på styringsdelen?
Hvad vil man gøre for at sikre, at vi har en mere fremtidsorienteret almen boligsektor?
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Vi har forslag, der går på nybyggeri, vi har forslag, der går på renovering, og vi er på vej med forslag til, hvordan vi skal bekæmpe den stigende ghettoisering, der desværre er sket i mange almene boligområder.
Det er sådan, at regeringens eget udvalg har vist, at der er 37 områder, hvor der er ghettolignende tilstande, og det er simpelt hen et kæmpe, kæmpe problem.
Der er op til 40.000-50.000 børn og unge, der vokser op i de her områder, og som har en meget, meget dårlig opvækst på grund af, at de ikke har nogen ordentlige referencepersoner at se op til i deres hverdag.
De ser på forældre, der ofte er ledige, og de har ikke mulighed for ligesom at få indsigt i, hvad det f.eks. vil sige at skulle ind og tage et medansvar på det danske arbejdsmarked.
Louise Schack Elholm (V), 2009-04-28:
Der var ikke et eneste styringsredskab blandt ordførerens forslag her.
Det havde alt sammen noget at gøre med byggeri.
Altså, der er en hel masse regler.
Her kommer vi med en masse regelforenkling, en masse decentralisering, og Socialdemokraterne har intet alternativ.
Det skriger da til himlen.
Det burde da være Socialdemokraterne, der kunne fortælle, hvordan man kunne forny den almene boligsektor, men det eneste, de kan komme med, er, at man skal bygge mere.
Det står ikke engang i Socialdemokraternes finanslovforslag, at man skal bygge mere.
Jeg er godt klar over, at det er omfattet af de her 36 mia. kr., Socialdemokraterne bliver ved med at fable om, og jeg gad godt vide, hvor mange gange man ender med at bruge de 36 mia. kr.
Men man har ingen styringsredskaber, man har ingen regelforenkling, ingen decentralisering.
Men altså, hvad med styringsdelen?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-28:
L 208 handler om styring og finansiering af den almene boligsektor.
Regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har den 26. marts 2009 indgået aftale om den almene boligsektors styring og finansiering.
Aftalen følger op på de samme partiers aftale fra 2006 og på rapporterne om den almene sektors styring og finansiering.
Aftalen indeholder forslag til en ny styringsmodel, forslag til nedsat husleje og forhøjet maksimumsbeløb samt forslag til grundkapitalen, forslag som opfølgning på regeringens energiaftale, forslag til nye instrumenter i forbindelse med ghettoisering og forslag til afbureaukratisering af regelsættet.
Med dette lovforslag vil kommunalbestyrelserne fortsat spille en helt central rolle i styringen af den almene boligsektor.
Det kommunale tilsyn bliver mere fremadrettet og problemorienteret og mindre kontrolorienteret.
Som følge heraf ophæves krav om kommunalbestyrelsens godkendelse på en række områder.
Selv om tilsynet foreslås at ændre karakter, fastholdes kommunalbestyrelsernes legalitetstilsyn uændret.
Kommunalbestyrelsen skal fortsat kontrollere og er fortsat berettiget såvel som forpligtet til at gribe ind med henstillinger og påbud m.v., hvis ikke reglerne overholdes.
Ligeledes er Indenrigs- og Socialministeriets overordnede tilsyn bevaret uændret.
Huslejen i det almene boligbyggeri skal holdes under et bestemt niveau.
Reguleringen er ikke fulgt med udviklingen i bygge- og grundpriserne de sidste år.
Det har vanskeliggjort alment boligbyggeri i store dele af landet og har samtidig bidraget til de seneste års meget lave tilsagnsniveau.
Hertil kommer så, at konjunkturerne er vendt; grundpriserne er faldet, og kapacitetspresset i bygge- og anlægssektoren er for nedadgående.
Så for at tilpasse byggeomkostningerne i situationen er det nødvendigt at hæve maksimumsbeløbet med 6 pct. i en række af de større kommuner. I energiaftalen fra 2008 er det aftalt at reducere energiforbruget.
Der skal ske en energireduktion i nye bygninger med 25 pct. i årene 2010, 2015 og 2020 med en total reduktion på 75 pct.
Det skal gennemføres via en stramning gennem bygningsreglementet.
Stramningen skal ske for såvel boligbyggeri i almindelighed som for den almene boligsektor.
Grundkapitalens størrelse har væsentlig betydning for omfanget af det almene byggeri med henblik på at sætte gang i nybyggeri samt beskæftigelse.
Derfor foreslås det at nedsætte den kommunale grundkapital fra 14 til 7 pct. af anskaffelsessummen for det almene boligbyggeri gældende fra 1. juli 2009 til 31. december 2010.
Lovforslaget medfører endvidere, at starthuslejen nedsættes fra 3,4 pct. af den samlede anskaffelsessum til 2,8 pct.
Det vil få den betydning, at beboerbetalingen i det første år vil falde med knap 18 pct.
Huslejen vil dermed falde med 11-12 pct. For en bolig på ca. 100 m², hvor den månedlige husleje er ca. 8.000 kr., vil reduktionen af huslejen være i en størrelsesorden på 900-950 kr. pr. måned.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Og tak til ordføreren.
Nu nævnte ordføreren selv energibesparelser, og vi indgik jo et forlig her i Folketinget tilbage i februar 2008, som ordføreren også nævnte.
Det er jo godt, at der er en bred enighed her i Folketinget om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at reducere energiforbruget og dermed CO2-udslippet.
Men ærgrer det så ikke ordføreren, at man med det her lovforslag forspilder chancen for at sætte gang i renoveringer i den almene sektor, hvor der er fokus på energirenoveringer?
Og ærgrer det ikke også ordføreren, at de tiltag, der er vedrørende totaløkonomi, hvis man lever op til bygningsreglementet, til 2015-krav til lavenergiklasse 1, ikke er noget, der kan føre til, at der bliver opført flere energibesparende almene boliger, simpelt hen fordi de forudsætninger, der lægges til grund, ikke kan opfyldes med de byggeomkostninger, vi har i dag?
Så ærgrer det ikke ordføreren, at vi ikke kan komme i gang med nogle ordentlige energibesparende tiltag med det her lovforslag?
Karen Ellemann (V), 2009-04-28:
Med muligheden her for at nedsætte lejen i nybyggeri med faktisk op til 1.000 kr. om måneden for en familiebolig, tror jeg i høj grad, at der er tale om, at vi får et boligtilbud, som også kommer til at passe til familier, som er hårdt spændt for økonomisk.
Jeg mener, det er vanskeligt ensidigt at fokusere på, om betaling af huslejen er den eneste grund til, at man kan have vanskeligt ved at have styr på økonomien.
Der kan være mange andre årsager til, at det kan være vanskeligt at betale sine regninger, at man simpelt hen ikke kan overskue de regninger, der skal betales hele vejen rundt.
Derfor er der mange initiativer.
Det handler altså ikke kun om en huslejepris, det handler også om hjælp til at styre sin økonomi.
Men med det her lovforslag, ja, så har jeg netop svaret på, at nedsættelsen af huslejen med op til 1.000 kr. om måneden i hvert fald bidrager til, at økonomien måske ikke er trængt på huslejeområdet.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Socialdemokraterne vil jo forfærdelig gerne have gang i byggeriet, dels fordi vi mangler almene boliger - bare her i hovedstadsområdet er der jo 100.000, der står på venteliste til en almen bolig - dels fordi det jo er et godt konjunkturinstrument til at sætte gang i aktiviteterne, nu hvor vi ved, at over 1.000 mennesker bliver sendt hjem med en fyreseddel i hånden hver uge.
Vi kan faktisk slå to fluer med ét smæk ved at sætte gang i byggeriet her og nu, og derfor har jeg også givet udtryk for, at jeg synes, der er positive takter i forslaget her med maksimumbeløbet for den kommunale grundkapital.
Men man kan godt give kommunerne instrumenter, som de ikke kan komme til at udnytte, fordi de simpelt hen ikke har økonomisk råderum til det.
Vi har det kommunale anlægsloft, som måske skulle lempes lidt, og man skulle måske også give kommunerne mulighed for at låne nogle midler til at bygge almene boliger for, så mit spørgsmål her er: Tror ministeren, at man alene med lovforslaget her kan sætte gang i byggeriet?
Er ministeren ikke enig med Socialdemokraterne i, at det er en lempelse af anlægsloftet og nogle forbedrede lånemuligheder for kommunerne, der skal til for at sætte gang i byggeriet på baggrund af lovforslaget her?
Karen Ellemann (V), 2009-04-28:
Jeg mener, at vi i hele det lovforberedende arbejde er blevet godt og grundigt vejledt i, hvad der præcis er af muligheder i forhold til at få gang i byggeriet, og hvad der er af incitamentsstrukturer for kommunerne til at sætte gang i byggeriet, bl.a. med de ting, som ordføreren selv nævner.
Jeg har derfor fuld tillid til, at lovforslaget her giver det kvantum nybyggeri, som vi er fuldstændig enige i der er behov for.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Nu nævner ministeren det forberedende arbejde med de rapporter, der er afgivet forud for lovforslaget.
Men det er jo også sådan, at i den seneste rapport, der netop fokuserer på finansieringen, som vi også diskuterer her, er det værd at bemærke, at der er nogle mindretalsudtalelser fra Kommunernes Landsforening og Boligselskabernes Landsforening, og jeg synes, det er væsentligt at lytte til de to meget, meget centrale parter i det her spil om at få bygget nogle flere almene boliger.
Også Dansk Byggeri har over for offentligheden givet udtryk for, at der simpelt hen ikke kommer gang i byggeriet, før vi giver kommunerne nogle forbedrede økonomiske muligheder.
Kommunerne er spændt hårdt for - det tror jeg alle ved - og derfor lægger jeg op til, at ministeren måske kunne give lidt medhold i, at kommunerne skal gives bedre økonomiske rammer, for så ville de instrumenter, der lægges op til i lovforslaget, kunne folde sig fuldt ud, og vi kunne få sat gang i byggeriet.
Men Socialdemokraterne er indtil videre meget skeptiske, for hvis der ikke bliver givet kommunerne nogle bedre økonomiske rammer, tror vi desværre ikke på, at der kommer gang i byggeriet.
Karen Ellemann (V), 2009-04-28:
Jamen set i lyset af den situation, vi står i, hvor konjunkturerne er vendt - ikke mindst i bygge- og anlægssektoren - er det helt klart min vurdering, at den foreslåede forhøjelse af maksimumbeløbet kombineret med forslaget om energitillæg til maksimumbeløbet og alle de andre emner, vi allerede har været inde på, vil medvirke til at sætte gang i det almene byggeri, og det er sådan set det, der er hele formålet med den øvelse, vi er i gang med.
Frank Aaen (EL), 2009-04-28:
Det var ikke mindst den allersidste bemærkning.
Forleden dag så vi i fjernsynet, hvordan fattige mennesker, børnefamilier blev sat ud af deres bolig i et stærkt stigende antal.
Tror ministeren, at det her lovforslag på nogen måde er med til at knække den kurve over det stigende antal familier, der bliver sat ud af deres bolig?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-28:
Nu kan jeg selvfølgelig ikke vide, hvor hr. Thomas Jensen har fået den viden fra, at det ikke skulle kunne lade sig gøre at opføre noget alment boligbyggeri, der som nybyggeri er energibesparende.
Det har jeg svært ved at se, for det er netop det, der er taget udgangspunkt i her.
Man har bl.a. sagt, at en bolig på 100 m² skal være 105 m², fordi der netop går noget mere areal til, og at man f.eks. kan isolere ydervæggene.
Med hensyn til renovering af den almene boligsektor så kan det sandelig også lade sig gøre i dag, og det kan lade sig gøre fremover.
Og der sker jo også i dag en renovering af den bestående boligsektor, også i energiøjemed.
Så jeg synes, at hr. Thomas Jensen er ude at problematisere det en lille smule.
Men vi er efterhånden vant til at få negativ modtagelse af gode forslag.
Thomas Jensen (S), 2009-04-28:
Det er bestemt ikke en negativ modtagelse af forslaget, det er simpelt hen bare et åbent hjerte over for, at der er plads til forbedringer i det her forslag.
Det er jo sådan, at 40 pct. af det danske energiforbrug i boliger og bygninger bruges til opvarmning, og derfor skal vi sætte ind i den eksisterende boligmasse.
Den eksisterende boligmasse, som vi har i dag, vil i 2020 udgøre 95 pct. af boligmassen, og derfor er der utrolig mange landvindinger at indhente i energibesparelser på den eksisterende boligmasse.
Og her spiller den halve million almene boliger altså en kæmpe rolle.
Der er mange af de boliger, der er opført i 1960'erne og 1970'erne, som godt kunne trænge til en energirenoveringsoverhaling, og det er altså ikke noget, der er ret meget fokus på i dag.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at forligspartierne forspilder chancen for at gå ind og lave en udvidelse af renoveringspuljen, sådan at vi virkelig får sat turbo på energibesparelserne.
Det er såmænd bare det, jeg efterlyser hos ordføreren, og om ordføreren ikke er enig med mig i det.