runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2015-03-11:
Der er jo kutyme for at takke for spørgsmålene, men særlig i dag vil jeg godt gøre et nummer ud af det, for vi har jo haft lejlighed til at drøfte det her før, og det giver mig så anledning til på regeringens vegne at kunne repetere, hvordan vores politik jo netop har adresseret den problemstilling.
Men først og fremmest er vi nødt til lige at opholde os ved den problemstilling, der peges på, nemlig de her 17.000-18.000 personer, vi taler om.
Her må vi sige, at det jo er nogle, som er i beskæftigelse, og derfor trodser de jo alle hr. Jacob Jensens forventninger til, hvordan folk agerer, fordi de jo rent faktisk arbejder.
Og der er vi da i hvert fald i regeringen glade for, at danskerne har det sådan, at de arbejder, fordi de ønsker at forsørge sig selv.
Men det ændrer jo ikke på, at vi selvfølgelig skal føre en politik for at få bedre incitamenter, og det har vi gjort med vores skattereform.
Derfor – hvis man må tillade sig at bryde formen – er det jo spændende, når vi nu skal diskutere det, om vi måske så i dag kunne få svar på, og hr. Jacob Jensen på Venstres vegne vil fortælle os, hvor kontanthjælpsloftet skal ligge, hvordan det skal gå med beskæftigelsesfradraget, og hvor pengene skal komme fra til alle de intentioner, vi hører fra Venstre, og som vel også er baggrunden for spørgsmålet her.
Jeg håber på, at vi kan få en god drøftelse af det her i dag.
Der er i hvert fald anledning til at give nogle af de svar, som vi alle sammen savner, fra Venstre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Lad os lige opsummere, hvorfor vi egentlig står her.
Dansk Folkeparti forhandlede sammen med regeringen og andre partier – de seks partier, der står bag folkeskoleaftalen – og i 7 måneder forhandlede vi.
I de 6 måneder snakkede vi også om internationale skoler og linjer som en del af forhandlingsoplægget fra regeringen.
Frem til maj 2013 var der to afsnit om internationale skoler og linjer i aftaleudkastet.
Så de her internationale skoler og linjer var en del af forhandlingen, og de var så sandelig også en del af den samlede aftale, som vi indgik med hinanden.
Hvordan kan ministeren så sige, at det her intet har med folkeskoleforliget at gøre, og at det intet har med folkeskoleloven at gøre, og hvordan kan ministeren påstå, at man ikke bryder forliget?
For normal praksis i Folketinget er jo, at hvis et parti eller regeringen fremsætter et lovforslag, som der er forligspartier bag, og ikke snakker sammen med de partier, så kan de øvrige partier anse forliget som opsagt.
Jacob Jensen (V), 2015-03-11:
Er det for regeringen godt nok, når der ifølge tal fra Finansministeriet er over 17.000 danskere, for hvem det koster penge at tage et arbejde i forhold til at være på offentlig forsørgelse?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Regeringen kunne selvfølgelig ikke drømme om at opsige forliget.
Et parti kan jo vælge at træde ud af forliget.
Det er en selvstændig lov, det er et andet slags skoletilbud, og derfor står folkeskoleforliget selvfølgelig fuldt og helt og uantastet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Altså, jeg bliver jo nødt til at fastholde, at regeringen har opsagt skoleforliget.
Jeg bliver nødt til at fastholde, at man ændrer i folkeskoleloven.
Jeg bliver nødt til at fastholde, at det var en del af forhandlingsgrundlaget, og at det røg ud, og at det derfor også var grundlaget for den aftale, vi indgik.
Regeringen har opsagt forliget.
Er ministeren ikke bekymret for, hvad der sker efter et valg, når regeringen selv har opsagt det her folkeskoleforlig og alle partier nu er stillet frit og kan ændre i folkeskoleloven, som det passer dem, hvis der skulle komme et nyt flertal efter et valg?
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Nu er hr. Alex Ahrendtsen jo en garvet politiker og ved derfor også, at tekniske ændringer er noget, der sker i lovforslag på tværs.
Det ændrer ikke på substansen i et lovforslag.
Derfor er der jo en parallel til det her, nemlig da det besluttet – jeg tror så i øvrigt, at det var imod Dansk Folkepartis stemmer – at man kunne etablere en Europaskole, som heldigvis er åbnet nu i København.
På samme måde har den sin egen lov.
Der er nogle tekniske ændringer, men det ændrer ikke på substansen i folkeskoleloven.
Desværre kan man ikke lave en regulær international folkeskole, det forhindrede Dansk Folkeparti, men friskoleloven, som er en særlig lov, har vi brugt som et forbillede.
Det bliver så et lidt andet skoletilbud end det, vi ville have, men dog et fremskridt for kommunerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-11:
Det er jo ikke helt rigtigt, at folkeskoleloven ikke bliver ændret.
Der kommer jo en teknisk ændring af folkeskoleloven.
Det har ministeren selv i et svar til mig sagt.
Dermed er folkeskoleforliget jo også berørt, for hvis man skal ændre i folkeskoleloven, skal man snakke med forligspartierne.
Det er jo ikke et tag selv-bord.
Så vil ministeren ikke bare bekræfte
Christine Antorini (S), 2015-03-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at regeringen som en del af folkeskoleloven havde ønsket, at en kommune kunne beslutte at lave en international grundskole, der simpelt hen var en folkeskole, men hvor der selvfølgelig var nogle andre muligheder med hensyn til sprog.
Det vil sige, at den fuldstændig ville leve op til alt det, der er i folkeskoleloven.
Det var Dansk Folkeparti imod.
Det syntes både regeringen og de øvrige forligspartier var utrolig ærgerligt, for vi ville gerne havde givet mulighed for, at man kunne få nogle regulære internationale folkeskoler helt i forlængelse af folkeskoleloven.
Men vi handlede i respekt for, at Dansk Folkeparti var imod det, hvad jeg i øvrigt synes er ganske svært at forstå, for det er noget, der er efterspurgt ude i kommunerne, og noget, der er med til at skabe vækst i kommunerne, altså at man har udenlandske medarbejdere.
Men det ønskede Dansk Folkeparti ikke, og det var jo ærgerligt.
Det, vi så har gjort, er at lave et helt andet slags skoletilbud, der hviler på principperne for de frie grundskoler.
Så derfor skal man ikke leve fuldt op til folkeskoleloven.
Der sker ikke nogen ændringer i forhold til folkeskoleloven på grund af de frie internationale grundskoler, som det drejer sig om her.
De har deres egen hovedlov med nogle andre frihedsgrader, end folkeskolen har.
Jacob Jensen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Er det for regeringen godt nok, når der ifølge tal fra Finansministeriet er over 17.000 danskere, for hvem det koster penge at tage et arbejde i forhold til at være på offentlig forsørgelse?
Morten Østergaard (RV), 2015-03-11:
Jamen vi er jo enige om, at det er vigtigt at sænke skatten på arbejde, sådan at flere får mere ud af at gå på arbejde, særlig dem, der ligger i bunden af skalaen.
Det har vi lavet en aftale om sammen.
Det henstår helt i det uvisse, hvad det er, Venstre mener, når man taler om, at man vil gøre mere ved det.
Det, der til gengæld står klart, er, at det eneste konkrete løfte, som Venstre har givet til danskerne, er, at håndværkerfradraget skal fortsætte.
Og hvordan det skal løse den her problemstilling, har jeg meget vanskeligt ved at se forbindelsen til, og det er jo derfor, jeg spørger.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Der har været fire henvendelser fra det jødiske trossamfund, når vi tager fra sommeren 2014, også til justitsministeren, først til Karen Hækkerup og siden til den nuværende justitsminister.
Og det seneste brev blev afsendt 6 dage efter terrorangrebet i Paris, den 13. januar, hvor man fra det jødiske trossamfund anmoder om beskyttelse og om, at justitsministeren og myndighederne tager den her sag alvorligt, fordi man frygter – hvilket er velbegrundet, når man tænker på, at det også gik ud over jøder i Paris – at det får en dødelig udgang.
Jo mere man dykker ned i den her sag, jo mere synes jeg nok der er meget tilbage at få rettet op på.
Jeg synes, der har været givet udtryk for, at man ikke har taget det her helt alvorligt, hvilket jeg mener man især den 13. januar i hvert fald burde have gjort.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Vi er i en åbenlyst forkert og forfærdelig situation ved det faktum, at vores jødiske mindretal i Danmark er en truet befolkningsgruppe.
Det gælder i Danmark, som det gælder i en række andre europæiske lande, at vi har minoriteter, der alene grundet deres religiøse tilhørsforhold og deres rødder er udsat for trusler, chikane og terroranslag, som vi har set det senest i Frankrig og Danmark.
Det er det, der er vores opgave.
Må jeg så ikke derudover sige, at det altså ikke er rigtigt, som der står i spørgsmålet her, at der er myndigheder, der har ignoreret det jødiske samfund.
Man kan have forskellige holdninger til, hvordan man bedst passer på, og der kan være forskellige metodiske overvejelser i forhold til sikkerheds- og trusselsarbejde.
Men at der er myndigheder, der skulle have ignoreret det jødiske mindretal og de jødiske institutioner, er jeg i hvert fald ikke bekendt med.
Jeg vil bare sige af hensyn til dem, der lytter med, at når Dansk Folkeparti får det til at lyde, som om det ville være helt almindeligt, at skiftende justitsministre opløser forskellige foreninger, er det altså ikke på nogen som helst måde rigtigt.
Der er normalt en tredeling af magten i Danmark, og derfor er det selvfølgelig heller ikke min opgave at vurdere grundlaget for en opløsning af Hizb ut-Tahrir.
Det er Rigsadvokatens opgave.
Det er der, man har kompetencen til at gøre det.
Jeg er til gengæld politiker, og det er jeg med stort P, og derfor, når jeg møder mørke kræfter, der vil omstyrte det danske samfund, undergrave vores demokrati og angribe også enkeltpersoner med udsagn, er der al mulig grund til at tage afstand fra dem.
Derfor er det selvfølgelig min meget, meget klare forventning, at lige så snart, der er grundlag for at opløse foreningen, skal Rigsadvokaten søge at få det gjort.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Tak for det.
Jeg synes absolut, at det er godt – det er vi i Dansk Folkeparti meget tilfredse med – at ministeren trods alt nu har sagt, at Rigsadvokaten skal kigge på Hizb ut-Tahrir en gang til.
Når det så er sagt, må vi jo også sige, at det sker der ikke så meget ved.
Der går noget tid, og stadig væk kan Hizb ut-Tahrir arbejde og virke i den retning, som de nu ønsker, og med de meget voldsomme opfordringer, de kommer med, til drab på jøder.
Og i regi af Heimdalsgademoskeen i København kan de udspy den ene bandbulle efter den anden mod det danske samfund, beskylde danske politikere for at være skyld i terrorhandlingen osv. osv. I og med at det er en kendt sag, at terroristen bag terrorangrebet i København kom i den her moské, hvor de her bandbuller bliver udspydt, er det en risiko, at radikaliserede personer bliver inspireret af den snak, der kommer fra Hizb ut-Tahrir.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvad det præcis er, ministeren mener er grundlaget for, at ministeren kigger på tingene igen.
Er det det, der kommer fra Heimdalsgademoskeen, er det nogle af de andre aktiviteter, Hizb ut-Tahrir er kommet med?
Som nævnt synes jeg, det er godt, at der begynder at ske noget, for i Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at det er en forpligtelse, at justitsministeren opløser Hizb ut-Tahrir nu og søger at lave en sag ved domstolene efterfølgende, jævnfør grundlovens paragraf på det her område.
Det har justitsministeren valgt ikke at gøre, men har valgt at spørge Rigsadvokaten i første omgang.
Det, vi så efterspørger her, er at finde ud af, hvad der ligger i det, og hvornår der kommer til at ske noget.
Har ministeren bedt Rigsadvokaten kigge på det?
Hvornår kommer der et resultat af det?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jeg er glad for spørgsmålet, fordi det giver mig mulighed for og anledning til på det kraftigste at tage afstand til foreningen Hizb ut-Tahrir, til deres ytringer og til deres holdninger, som jeg ikke mener hører hjemme i det danske samfund, for de er uforenelige med vores demokrati og vores frihedsrettigheder, og i øvrigt er de et forhistorisk levn i deres syn på både mennesker og samfund.
Hvis det overhovedet kan lade sig gøre at opløse den forening, så synes jeg, at der er grund til at gøre det.
Som det også er spørgeren bekendt, så har Rigsadvokaten jo flere gange overvejet spørgsmålet om opløsning af Hizb ut-Tahrir.
Indtil nu er der ikke fundet grundlag for at kunne gøre det, men siden 2008 har der været skærpet opmærksomhed på foreningen.
Der er lavet en indberetningsordning, sådan at Rigsadvokaten løbende modtager indberetninger fra både statsadvokaturerne, PET, selvfølgelig, men også fra politikredsene, som skal sikre, at alt ny viden om foreningen kan danne grundlag for en løbende overvejelse.
Som jeg har sagt det i andre sammenhænge, er det min holdning som justitsminister, at lige så snart Rigsadvokaten finder grundlag for at søge foreningen opløst, skal man gøre det.
Og det er stadig væk min holdning, men det er klart, at grundlaget skal være på plads.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til et bredt politisk ønske om at undersøge muligheden for opløsning af den islamistiske organisation Hizb ut-Tahrir, der ud over at påstå, at de danske politikere selv bærer en stor del af ansvaret for terrorhandlingen i København for nylig, målrettet går efter at afskaffe demokratiet og indføre et islamisk kalifat og også går efter at øve indflydelse på samfundet, hvilket konkret er eksemplificeret ved, at et fremtrædende medlem af organisationen har sat sig på formandsposten for afdelingsbestyrelsen i Islandshøjparken i Nivå – efter fleres opfattelse efter et kup – hvor man som en af de første handlinger har opsagt en lejekontrakt med Frelsens Hær, der ellers har udført et tilfredsstillende arbejde i bebyggelsen?
Hvad er ministerens holdning til et bredt politisk ønske om at undersøge muligheden for opløsning af den islamistiske organisation Hizb ut-Tahrir, der ud over at påstå, at de danske politikere selv bærer en stor del af ansvaret for terrorhandlingen i København for nylig, målrettet går efter at afskaffe demokratiet og indføre et islamisk kalifat og også går efter at øve indflydelse på samfundet, hvilket konkret er eksemplificeret ved, at et fremtrædende medlem af organisationen har sat sig på formandsposten for afdelingsbestyrelsen i Islandshøjparken i Nivå – efter fleres opfattelse efter et kup – hvor man som en af de første handlinger har opsagt en lejekontrakt med Frelsens Hær, der ellers har udført et tilfredsstillende arbejde i bebyggelsen?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Berlingske den 5. marts 2015 i artiklen »Minister i angreb på Hizb ut-Tahrir«, og Berlingske den 6. marts 2015 i artiklen »Hizb ut-Tahrir kaster skygge over boligforening«.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Men skal man ikke være varsom som helt almindeligt folketingsmedlem, hvad jeg jo også er, med at tro, at man ved bedre?
Skal man egentlig ikke være varsom med det?
Altså, er det ikke vores fælles opgave og ansvar at sørge for, at vi træffer beslutninger på et oplyst grundlag efter et terrorangreb i København?
Vi er jo lige nu i gang med – synes jeg – gode politiske forhandlinger om en samlet terrorpakke.
Det, der kendetegner forslagene deri, er jo, at de hviler på anbefalinger fra myndighederne.
Og til trods for at jeg er landets justitsminister, befinder jeg mig i hvert fald ikke i en situation, hvor jeg tror, at jeg har et bedre overblik eller et bedre indblik i, hvad det er, der er de mest effektive redskaber og værn.
Så igen vil jeg komme med en opfordring: Lad nu efterforskningen pågå og en samlet evaluering etableres; anbefalingerne kommer til os som politikere, og derfra kan vi tage den politiske diskussion.
Og jeg afviser som udgangspunkt ingen gode ideer.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Jamen jeg synes egentlig ikke, der er nogen grund til at tale sig fra hinanden, men jeg vil på den anden side sige, at det jo er vigtigt at handle hurtigt, hvis vi politikere opdager ting, der bremser politiet i deres arbejde, og ting, som vi kan se er umiddelbart overkommelige at ændre til gavn for, at man kan nå hurtigere ud og opfange et netværk, der måtte være i forbindelse med et terrorangreb.
Jeg må sige, at jeg ikke behøver nogen redegørelse om det her for at sige, at det sætter vi i gang nu.
Det kan godt være, at ministeren behøver det, og så er det, jeg spørger: Okay, hvornår kommer redegørelsen så præcis, og hvornår kan vi forvente at regeringen har fundet en afklaring af sin holdning til det?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jeg synes egentlig, det er mærkeligt, at der i spørgerens tilgang foreligger en forundring over den valgte rækkefølge fra regeringens side.
For det er klart, at vi selvfølgelig godt kunne snuble over hinandens politiske ben for at være dem, der melder ud i øst og vest, hvad det er, der skal til oven på et terrorangreb i København.
Men jeg er ikke sikker på, at det er det, der er den klogeste fremgangsmetode, og jeg er langtfra sikker på, at det er det, der skal til for at styrke vores samlede terrorberedskab.
Det er derfor, jeg insisterer på rækkefølgen.
Jeg ved godt, den er kedeligere end det, Dansk Folkeparti lægger op til, og at det ikke er den, der rydder nogen forsider.
Lad nu efterforskningen pågå, lad myndighederne lave en samlet evaluering af forløbet, lad myndighederne komme med eventuelle ønsker og indstillinger, og lad os så tage den politiske diskussion.
Og det er jo noget, der er umiddelbart forestående.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Jamen jeg synes som sagt, det er rigtig godt, at ministeren er positiv.
Jeg interesserer mig for, hvornår der sker noget, altså tidsperspektivet i det: Hvornår kan vi så forvente, at politiet har de muligheder og dermed kan spare den tid, som de jo skal bruge i fremtiden, hvis noget lignende måtte ske, på at finde ud af, hvor der så er den her overvågning henne?
Kan ministeren ikke fortælle, hvornår den redegørelse kommer, som åbenbart skal ligge til grund for, at regeringen kan have en endelig holdning til det her spørgsmål, og hvordan ser ministeren så forløbet fra, at man har redegørelsen, til, at man kan træffe beslutning om, at politiet får den her forbedrede mulighed i bekæmpelsen af terror?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jeg vil utrolig nødig på samme måde som spørgeren kloge mig på enkeltelementer i forløbet omkring terrorangrebet, før vi har det samlede overblik.
Min vurdering er umiddelbart, at der er tale om en relativt hurtig og meget effektiv reaktion fra politiet.
Det lykkedes jo at finde den pågældende gerningsmand, også i den internationale sammenhæng, ret hurtigt.
Videoovervågning har spillet en rolle i den sammenhæng, og det er sådan set også derfor, at jeg både i den offentlige diskussion hidtil og også i svaret her er grundlæggende positivt indstillet.
Hvis en registrering af videoovervågning vil hjælpe politiet, så er jeg umiddelbart positivt stemt, men jeg synes, at vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Lad os nu få det samlede overblik og den samlede evaluering af hele forløbet og eventuelle anbefaling fra myndighederne og så den politiske diskussion derefter.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Jeg synes, det er godt, at ministeren melder ud, at man er klar til at se på den mulighed.
Det er jo helt rigtigt, som ministeren siger, at det her forslag er specielt aktuelt efter terrorangrebet i København, der jo desværre viste sig at være svært at efterforske i situationen, fordi politiet måtte bruge kostbar tid på at køre rundt på gaderne, bl.a. på Østerbro, for at spotte offentlige overvågningskameraer under hele den her situation.
Det er jo desværre sådan, at politiet ikke har noget centralt register over, hvor de forskellige overvågningskameraer befinder sig.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er ønskværdigt, at man opretter et sådant register over tv-overvågningsudstyr, så politiet kan efterforske lignende sager i fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvad ministeren ser som en mulighed her, og hvad tidshorisonten er for at etablere sådan noget.
Det er jo allerede sådan, at mange af de her oplysninger findes.
De indgår bare ikke i et centralt register.
Ville det ikke være formålstjenligt med et sådant, når vi nu ser, at Danmark desværre er blevet ramt af terror, og at risikoen er, at der er andre, der får de samme ideer, desværre?
Og er det så ikke noget, det haster med at få etableret?
Lad mig nævne, at Københavns Politis vicepolitiinspektør Jens Møller Jensen jo meget klart netop sagde, at det kunne være meget ønskværdigt, og at det ville spare vigtige ressourcer og tid i situationen, hvis man havde oplysninger om sådan noget overvågning.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Derfor vil jeg sådan set svare positivt på spørgsmålet – forstået på den måde, at lige nu pågår efterforskningen af terrorangrebet stadig væk.
Mange mennesker er i gang.
Hvis det er sådan, at den opsamling kommer til at vise behov for nye initiativer – det kunne f.eks. være et bedre overblik eller registrering af videokameraer og dermed videoovervågning i Danmark – så er det noget, jeg som udgangspunkt vil se meget positivt på.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-11:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til at lave et samlet register hos politiet, der viser, hvor i Danmark der er opsat videoovervågning?
Hvad er ministerens holdning til at lave et samlet register hos politiet, der viser, hvor i Danmark der er opsat videoovervågning?
Tak for svarene.
Og alligevel synes jeg jo ikke rigtig, jeg fik svar, for det første i forhold til, om ministeren har bedt om, at Rigsadvokaten kigger på det.
Og hvad er det præcis, der er grundlaget, ifølge ministeren, hvad er det nye i forhold til at opløse Hizb ut-Tahrir?
Og så siger ministeren, at det ikke er ministerens opgave.
Det er faktisk regeringens opgave at opløse foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold; det er det.
Så kan regeringen hente bistand ind fra ministeriet eller fra Rigsadvokaten, det er op til regeringens vurdering af det, men man skal gøre det, hvis der er foreninger, der virker ved vold eller opfordrer til vold, og det gør Hizb ut-Tahrir.
De opfordrer f.eks. til drab på jøder.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om vi ikke ud fra det kan komme svarene på mine spørgsmål lidt nærmere.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Jo, men som spørgeren godt ved, udtaler jeg mig aldrig om konkrete forhold.
Hvis det er sådan, at der bliver sagt noget ulovligt, så bør man jo retsforfølges i forhold dertil.
Derfor er det vigtigt, at der er en løbende overvågning af udsagn, også fra de pågældende moskeer og talspersoner, som der tales om her.
Rigsadvokaten har en løbende forpligtelse til at vurdere, om man kan søge foreningen opløst, og jeg forventer – og det har jeg sagt direkte til Rigsadvokaten – at det har en meget, meget høj prioritet.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Hvad er forklaringen på, at myndighederne op til terrorangrebet i København flere gange ignorerede det jødiske trossamfunds anmodning om politibeskyttelse?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-11:
Der kan jo ikke være to holdninger til den sag.
Det er dybt beklageligt og også, synes jeg, skadeligt for det dansk-tyrkiske samarbejde, at vi ikke kan få klare svar fra de tyrkiske myndigheder.
Vi forsøger selvfølgelig ad de diplomatiske kanaler, vi normalvis har i udenrigspolitikken, og også i forhold til udlevering af afsonere, og vi gør, hvad vi kan, for at presse de tyrkiske myndigheder.
Men selvfølgelig er det både problematisk, forkert og ikke fremmende for det dansk-tyrkiske forhold, at vi ikke kan få vished om, hvad det er, der er foregået.
Christian Langballe (DF), 2015-03-11:
Jamen så kan jeg måske komme en del af spørgsmålet nærmere.
Hvorfor har det været så svært at presse de tyrkiske myndigheder til at afsløre, hvad det er, der er sket?
Det jo må være en klar opgave, at man i hvert fald virkelig presser på, og også får samlet andre lande til at presse på i forhold til Tyrkiet, når de nu har løsladt den her gerningsmand.
Hvorfor er der egentlig ikke sket mere i sagen?
Jeg undrer mig bare over det.
Hvorfor kan man ikke presse de tyrkiske myndigheder til faktisk at afsløre, hvad det er, der er sket?