runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2009-02-20:
Forud for behandlingen af det her lovforslag er der gået meget tid med at diskutere, om der overhovedet skulle være en motorvej på den her strækning, og hvis der skulle, hvilken linjeføring skulle der så være, og hvordan skulle man beskytte natur og mennesker mod det store anlæg, som en motorvej er.
Mange af os har også som privatpersoner været i Silkeborg og gennemgået strækningen.
Der har desuden været borgerhøringer og andre anlagte debatmøder, så man må sige, at den her motorvejsstrækning har været vendt og drejet og diskuteret og undersøgt, som det sjældent før er set.
På trods af de store udfordringer, der har været, har vi fået konstruktive indput fra Silkeborg Kommune og enkeltpersoner i Silkeborg, ligesom Vejdirektoratet har lavet et utrolig flot forarbejde.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at der har været en del polemik om den linjeføring, der er foreslået med det her forslag til en anlægslov.
Men for os Konservative er det afgørende - og det er det vigtigste for os at motorvejen fra Herning til Århus nu bliver gjort færdig.
Det er naturligvis uholdbart at have et hul mellem Funder og Låsby, der stopper al trafik, gør vejen besværlig og langsommelig og samtidig er farlig for bløde trafikanter.
Stod det til os Konservative havde vi allerede lavet den her anlægslov og motorvejen for lang tid siden.
Derfor er det glædeligt, at vi i dag førstebehandler en lov, som burde være vedtaget i midten af 1990'erne.
Men bedre sent end aldrig.
Det lovforslag, der nu er fremsat, er udtryk for, at der er blevet lyttet til de borgere, der bor tæt på den kommende motorvej.
Det er blevet en forbedret kombilinje, i og med at det er besluttet at opsætte støttevægge øst for Oslovej i begge sider og støttevæg i vestsiden langs boligområdet i Højmarkstoften, stibroer og cykelstier vil der også komme.
Desuden kommer der 300 m overdækning af motorvejen ud for Gødvad Bakke for at reducere barrierevirkningen og begrænse de visuelle gener af motorvejen for de mennesker, der bor lige op til i området.
Staten kommer så også med den her anlægslov til at bidrage med 130 mio. kr. til finansiering af en ny lokal vejbro over Gudenåen, hvis man beslutter sig for det i kommunen.
Det betyder jo altid noget for et område, når der skal anlægges en ny motorvej.
Med de forbedringer, vi har lavet på kombilinjen, synes vi Konservative, at der er fundet nogle rigtig gode løsninger for borgerne i Silkeborg.
Samtidig skal man jo huske på, at byen desuden får stor gavn af motorvejen.
Det vil betyde, at det bliver mere attraktivt at nedsætte sig som virksomhed i byen, og det bliver nemmere for byens borgere at komme til både Herning og Århus, hvor en del jo har deres arbejde.
Derfor er vi Konservative glade for, at vi nu endelig behandler den her anlægslov, og vi bliver endnu gladere, når motorvejen forhåbentlig står helt færdig i 2016.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-20:
Der må jeg være hr. Thomas Jensen svar skyldig.
Jeg vil ikke vide, om det vil være motorvejsbroen eller ringsvejsbroen, men hr. Thomas Jensen har selvfølgelig ret i, at det i hvert fald vil være en af dem.
Det, jeg synes er lidt interessant, er den her række spørgsmål fra Socialdemokratiet, der bliver stillet til SF, om en motorvejsløsning, som Socialdemokraterne, så vidt jeg ved, støtter.
I SF er vi altså ikke så tvetungede, at vi først får lyst til at sige, at vi støtter et forslag, og bagefter siger, at vi alligevel ikke støtter det.
Vi er klare i mælet og siger, at vi faktisk støtter det, og vi har også tænkt os at følge det til dørs.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Jeg hørte også ordføreren nævne ringvejsbroen: At der var mulighed for i det, som Vejdirektoratet har lagt frem, at man kunne have tilvalgt en 450 m lang ringvejsbro, så man sikrede, at der skete naturgenopretning i forbindelse med det anlægsprojekt.
Jeg blev bare lidt forvirret, så jeg vil gerne have ordføreren til at præcisere det.
Er det motorvejen, eller er det den nuværende ringvejsbro?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-20:
For SF har det været sådan i de sidste 20 år, at vi til amtsrådsvalg og kommunalvalg i Silkeborg meget klart har sagt, at SF aldrig kan støtte en motorvej igennem Gudenådalen.
Det er vi gået til valg på, og det gør faktisk, at vi sidder forholdsvis godt placeret i Silkeborg Byråd.
Og jeg vil sige, at det derfor har været vigtigt for SF at få en kombilinjeløsning i stedet for en løsning igennem et meget unikt naturområde, nemlig Gudenådalen.
Hvorvidt De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti vil ændre mening eller mene det ene eller det andet, skal jeg simpelt hen ikke udtale mig om; det må være op til partierne selv.
Jeg kan tale på vegne af SF, og vi har støttet kombilinjen hele tiden.
Thomas Jensen (S), 2009-02-20:
Nu er det spændende, at ordføreren bringer statsministeren på banen her med hensyn til Silkeborgmotorvejen.
I Silkeborg er vi jo mange borgere, der er sådan ret optaget af, hvilken rolle statsministeren spillede i den her sag.
Det er jo sådan, at før statsministeren meldte ud, hvilken linjeføring han syntes der skulle være i Silkeborg, var der rent faktisk i Trafikudvalget - dengang de var på besøg i 2005 - et flertal for, at det skulle være Resendallinjen nord om Silkeborg.
Men så kom statsministeren jo i oktober 2006 og sagde, at det skulle være kombilinjen tværs gennem Silkeborg, som skulle ligge til grund for lovforslaget.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Mener ordføreren, at hvis vi f.eks. ventede, til statsministeren ikke var statsminister længere, ville Venstres medlemmer, Det Konservative Folkepartis medlemmer og Dansk Folkepartis medlemmer simpelt hen stemme for Resendallinjen i stedet for kombilinjen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-20:
Nej, det er jo ikke vores eneste argument for at støtte den her motorvej.
Den her motorvej mellem Funder og Låsby er det sidste stykke af en motorvej mellem Herning og Århus, og vi har i SF faktisk tidligere støttet motorvejsprojekter, hvor der har manglet en bid.
Det giver god mening af trafiksikkerhedsmæssige hensyn, og her vil det faktisk også give god mening rent trafikalt.
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Det betyder altså, at når SF nu medvirker til a bruge 6,3 mia. kr. - og det bliver jo nok en del mere - af de penge, man har afsat til at lave trafikinvesteringer for i de kommende år, så sker det ud fra den forudsætning, at det er bedre at bruge dem forkert på det her end at bruge dem endnu mere forkert på noget andet.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det ikke er en smule uambitiøst at udøve indflydelse på den måde, at man stemmer for en motorvejsforbindelse, som man i grunden er imod, og som ødelægger natur og miljø, fordi man frygter, at der ellers ville være et flertal for noget, der var værre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-20:
Nu er der jo mange rygter, der løber omkring, f.eks. om en statsminister, der skulle få lyst til at tage til NATO eller blive EU-kommissionsformand, eller om andre ting og sager, og man ved jo aldrig, om rygter har et vist gran af sandhed.
Per Clausen (EL), 2009-02-20:
Bare for, at jeg ikke skal gå herfra med et forkert indtryk af SF's politik - det ville jo være ærgerligt - vil jeg godt spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det er rigtigt forstået, at den eneste grund til, at SF stemmer for det her forslag, er, fordi de er bange for, at der ellers vil blive vedtaget et, der er værre.
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
Det er da ikke utænkeligt, at vi kan nå hinanden lidt.
Det var det, jeg sagde tidligere: Der er nogle tilfælde, hvor jeg kan se at det i hvert fald vil være et unødigt pålæg og det er vogne, der kun kører, jeg ved ikke, om det hedder fast kørsel - altså, hvor de har aftaler med skoler og væresteder og kører handicapkørsel og sådan noget.
For nogle af dem kan man nok sige, at det ikke vil være nødvendigt at få installeret videoovervågning.
Så det er fra min synsvinkel ikke umuligt, at vi under udvalgsarbejdet kan nå hinanden.
Tom Behnke (KF), 2009-02-20:
Det med at sikre data fremgår i forvejen af lovgivningen om tv- og videoovervågning, så det er ikke noget problem.
Det vil være helt naturligt, at det bliver implementeret og inkorporeret i den lov, der i givet fald vil komme på et tidspunkt.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, der var udgangspunktet, nemlig at der kun skal være videoovervågning der, hvor det er absolut nødvendigt.
Og SF's ordfører siger jo også her, at det princip vil man gerne prøve at holde fast i, men at det bare har vist sig, at der, hvor det er nødvendigt med videoovervågning i taxaer, har man ikke ad frivillighedens vej indført det.
Så er mit spørgsmål: Hvis man kunne lave en løsningsmodel, der betyder, at det kun er i de områder, hvor det er nødvendigt - hvor vi kan være enige om at det er nødvendigt - at man giver pålægget, og ikke der, hvor det ikke er nødvendigt, vil Socialistisk Folkeparti så være med til det og dermed fastholde det egentlige princip, nemlig at vi kun skal have videoovervågning, hvor det er nødvendigt?
Det nytter ikke noget, at man nu her for første gang i historien tager en hel branche og pålægger dem, at de skal have videoovervågning.
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
Altså, det grundlæggende problem er jo, at det ikke har været installeret der, hvor det har været nødvendigt.
Der, hvor vi har chauffører, der kører rundt og føler sig utrygge, der, hvor vi har haft overfaldene, ville det jo have været nødvendigt at have det installeret, og branchen har ikke gjort det af sig selv, selv om muligheden har været der.
Så det ene argument har handlet om alle de vogne, der kører rundt uden udstyret, og hvor chaufførerne adskillige gange har bedt os, om vi ikke kunne presse vognmændene til at installere udstyret.
Det andet argument er så, at vi sikrer, at dataene ikke kan misbruges, ved at vi får strammet op på de frivillige ordninger for, hvordan man har tilgang til overvågningsdataene.
Tom Behnke (KF), 2009-02-20:
Der er ordene »afgrænset område«, der er ordene »hvor det er nødvendigt«.
Jeg hører, at Socialistisk Folkeparti faktisk nu og her gentager det, der altid er blevet sagt, og som vi fra konservativ side er enige i, nemlig at dér, hvor det er nødvendigt, kan vi godt være med til det.
Hvis det er under nogle bestemte betingelser og rammer osv. osv., vil vi gerne være med til det.
Der har vi jo været enige.
Det er det retspolitiske principielle synspunkt om videoovervågning.
Men kan fru Hanne Agersnap ikke forklare mig, hvordan man så vil være med til et beslutningsforslag, der siger, at en hel branche, hver eneste taxa, skal have videoovervågning?
Det er ikke længere kun et spørgsmål om der, hvor det er nødvendigt.
Det var vi jo ellers enige om som grundsætning: at overvågning er o.k., hvis det er nødvendigt.
Men findes der ikke taxaer i dette land, hvor man kan sige at det er dybt unødvendigt og overflødigt med et videokamera?
Så hvorfor er det nu pludselig en hel branche, der skal gøre, at SF for første gang i historien fraviger sit ellers udmærkede synspunkt, som vi deler fra konservativ side?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
Jo, en kriminalpræventiv indsats vil jeg altid foretrække frem for fokus på opklaring.
Men hvor meget kan man få?
Det er ikke meget kriminalpræventiv indsats, man kan få for det beløb.
Det er et rimelig lønsomt virkemiddel.
Så længe vi sikrer, at de tekniske muligheder for misbrug ikke er der, og at politiet har godkendt installationerne og sådan noget, så synes jeg, at det er et virkemiddel, vi kan gå ind for på de her afgrænsede steder.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-20:
Jamen jeg tror ikke, at der er nogen, der er imod tv-overvågning som sådan.
Men det, jeg er lidt ude efter, er jo den her stadige privatisering af det kriminalpræventive ansvar, som ligger i det her.
Og det er boligområderne, der selv skal sætte kameraer op og afholde den udgift.
Der er det bare, jeg spørger: Var det ikke bedre, om nogle af de ressourcer og noget af den her indsats gik til at lave en egentlig kriminalpræventiv indsats i stedet for bare at sætte videokameraer op, så vi kan se, hvem der har lavet balladen?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
SF er stadig betænkelig ved overvågningssamfundet, men mener, at overvågning har vist sig som et nyttigt redskab nogle steder.
I boligområder bliver der åbnet for det med, jeg mener, at det er seks meget præcise begrænsninger: tidsbegrænsning, boligområder til involvering.
Jeg kan ikke huske præcis, hvilke indikationer der skal være, for at man skal kunne det.
Men det er rigtigt, at det er en udvikling, og SF har sagt, at det nogle steder kan være et relevant redskab.
Men vi vil stadig væk gerne have meget skærpede regler for det.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-20:
Det er ikke så længe siden, at SF besluttede sig for, at man også gik ind for videoovervågning i boligområder, hvis bare det kun var politiet, der havde adgang til det.
Jeg vil bare spørge: Er det grundprincippet, at der ikke er noget sted i det danske samfund, der ikke kan videoovervåges, hvis bare betingelsen om, at det kun er politiet, der har adgang til optagelserne, er opfyldt - så er SF med på at indføre det totale overvågningssamfund?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
Ja, nu må vi jo tage noget i udvalgsbehandlingen.
Altså, det skal selvfølgelig godtgøres, at der overhovedet ikke er et arbejdsmiljøproblem.
Jeg ved ikke, om der er meget mindre vold på landet, eller om den har en anden karakter og sådan noget.
F.eks. virker overfaldsalarmer, hvor kollegaerne kan træde til undsætning, i hvert fald ikke på landet.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-20:
Nu må jeg jo acceptere, at der er flertal for det, der er flertal for i Folketinget.
Jeg synes, at det er et unødigt pålæg af nye udgifter til erhvervslivet, men det er jo en smagssag - men fair nok.
Hvis vi så har det udgangspunkt, at der er flertal, kunne man jo ud over at dispensere for de taxaer og vognmænd, som fru Hanne Agersnap nævner, også tale om, at der rent geografisk - således som Venstres ordfører var inde på - kan være nogle særlige problematikker.
Altså, selv om en lille vognmand på landet også har sine biler ude at køre om natten, har han måske ikke de samme behov, som man har andre steder.
Kunne man bløde det op endnu flere steder?
Hanne Agersnap (SF), 2009-02-20:
Der har fortsat været overfald, og det er også dokumenteret i forslaget.
I hvert fald har 3F's chaufførafdeling tilsendt os en række eksempler, men jeg har dem desværre ikke med her.
Og hver gang har jeg faktisk følt, at de lå lidt på mine skuldre, så det har bidraget til, at jeg selvfølgelig har tænkt sagen grundigt igennem.
Det primære argument er det, som jeg nævnte i min ordførertale, og det var om adgangen til dataene - det var det, vi havde sidst.
Det sekundære var det med, at der kunne være vogne, som det ikke var relevant for.
Og det synes jeg at vi skal tage op i udvalgsbehandlingen.
Det var derfor, man måske med frivillige ordninger kunne sige: De vogne, der kører aften og nat i udsatte områder, får det installeret.
Men det viser sig jo, at det ikke virker sådan.
Det virker, som om hele områder fravælger ordningen - f.eks. i hovedstaden, hvor der køres aften og nat.
Hvis vi i udvalgsarbejdet får mulighed for at sige, at der kan dispenseres for vogne, der kun kører skolebørn - der er nogle, der har en masse faste ruter, og som ikke har det udsatte arbejde - så er det o.k. med mig.
Og det var egentlig det, der lå i, om frivillige aftaler kunne have klaret den del af sagen.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-20:
Jeg kan jo ikke lade være med at bemærke, at SF har skiftet holdning i den her sag.
Det er jo altid fint at blive klogere, og jeg medgiver også, at forslagsstillerne er så dygtige, at der lige er blevet forbedret lidt, hver gang vi har diskuteret det her forslag - og det har vi ufattelig mange gange.
Det har jeg respekt for at man har gjort.
Men for lidt under et år siden, da vi diskuterede det senest, var et af SF's hovedargumenter, at ministeren havde sendt et brev ud til de lokale bevillingsnævn om, at man skulle se på det her.
Så tænker jeg: Har der været sådan en række voldsomme overfald i ikkeovervågede taxaer i perioden fra for 11 måneder siden til i dag, siden SF har skiftet holdning?
Eller har man tal på det?
Kim Christiansen (DF), 2009-02-20:
Tak for det.
Allerførst vil jeg da godt lige kvittere for hr. Tom Behnkes relativt positive tilgang til forslaget og også det, at hr. Tom Behnke kan se, at der er et problem i hvert fald i Københavnsområdet.
I en tidligere fremsættelse af det her forslag havde vi faktisk den lille passus med, at det kun skulle være i større byer og større byområder, og det var selv samme hr. Tom Behnke med til at latterliggøre en anelse på det tidspunkt.
Derfor tænkte vi, at det ville vi selvfølgelig ikke opleve en gang til, og så pillede vi det ud af forslaget.
Nu foreslår De Konservative det så, og det må vi jo så se om vi kan finde en løsning på i udvalgsarbejdet.
Men mit spørgsmål går egentlig på, om hr. Tom Behnke også har et bud på, hvem der så skal vurdere, hvor det er nødvendigt, og hvad der er nødvendigt i den her sag.
Man kunne forestille sig, at man eventuelt kunne spørge politiet om at få en risikovurdering, men jeg vil ikke lægge mig fast på nogen model.
Jeg synes, vi skal tage det i udvalgsarbejdet, selv om hr. Morten Østergaard erklærer sig vældig tilfreds med, at vi kan tage det egentlige lovarbejde hernede; det er jo egentlig også bare for at vise venlighed og for at involvere så mange som muligt i at få indflydelse på det her i øvrigt glimrende forslag.
Men jeg synes, vi skal tage det i udvalgsarbejdet og så lægge os fast på, hvordan vi her kan lave en løsning, som tilgodeser de vognmænd, der - som vi jo også erkender - måske dybest set ikke har et behov, fordi de kører skolebørn i dagtimerne, men som vi samtidig får givet en sikkerhed for, eksempelvis chaufførerne i Københavnsområdet, at de kan gå lidt mere trygt på arbejde i nattetimerne.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-20:
Jeg synes egentlig, at det her virkelig er meget fornøjeligt, for det er jo sjældent, vi sådan forhandler lovforslag her nede i Folketingssalen; det bliver tit sådan noget meget principielt.
Men nu siger hr. Kim Christiansen, at det er noget, vi skal have politiet ind over.
I den model, som jeg har hørt at man arbejder med i boligområderne, er det også politiet, der ligesom skal godkende, at et boligområde kan gøre den slags ting.
Kunne man så forestille sig - hvis man ikke har tiltro til kommunerne, som man ellers tiltror at give taxabevillinger - at man så sagde, at det var den lokale politikreds, der skulle vurdere det?
Der er jo sådan nogle kontaktråd mellem kommunerne og politiet, hvor man altså kunne foretage den fælles vurdering og sige: Her i vores område har det desværre en sådan karakter, at det er nødvendigt med overvågning i alle taxaer som betingelse for at fastholde sin bevilling.
Kim Christiansen (DF), 2009-02-20:
For lige at tage det sidste først vil jeg sige, at det jo også ligger i forslaget, at der skal være en overgangsperiode for dem, der allerede har video.
Når vi skal lave et endeligt lovforslag om det her, skal der jo fastsættes nogle standarder for, hvordan det her udstyr skal være, og hvordan det skal fungere.
Og så må vi sige, at hvis der er nogen, der allerede i dag har et velfungerende udstyr, må vi lave en overgangsperiode for dem, således at de ikke skal ud og skifte noget.
Men lad os nu se, hvilke standarder man kan komme frem til for det her.
Det her er jo ikke et lovarbejde, det er en intention om, at vi vil tilvejebringe et lovgrundlag på det her område
Med hensyn til om det skal være en lokal beslutning, vil jeg sige, at det kan jeg blankt afvise, for i dag ligger det ude ved vognmændene, og det, hr. Morten Østergaard gerne vil, er at lægge det ud til nogle kommunalbestyrelser - primært til teknisk udvalg for mange kommuners vedkommende.
Jeg mener ganske enkelt ikke, de er i stand til at foretage den risikovurdering; det er noget, vi skal have politiet med ind over.
Jeg vil sige, at i mindre kommuner, hvor de ikke skønner at der er behov for det her, kan man måske fra bevillingsnævnets side lave en ansøgning, og så kunne vi jo bemyndige ministeren til at dispensere.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-20:
Vi er meget optaget af arbejdsmiljøet, og jeg vil tro, at forbedringer af bilens hjul også indimellem kan forbedre chaufførens arbejdsmiljø.
Det er jo stillesiddende og gentaget arbejde, så det skal man vel ikke helt afvise.
Jeg har to konkrete spørgsmål.
Det ene er, om hr. Kim Christiansen vil være villig til at diskutere en model, hvor man altså vendte det om og sagde, at det er kommunen, som i øvrigt er den, der giver taxabevillingerne, der også skal beslutte, at det er en betingelse for bevillingen, at der er videoovervågning, sådan at det ligesom bliver en lokal beslutning.
Det andet spørgsmål drejer sig om det, fru Hanne Agersnap var inde på, nemlig at det her betyder, at alle de der 20 pct. af taxaerne, hvor der er videoovervågning nu, så bliver underlagt en ny regulering, hvor det kun er politiet, der kan have adgang.
Det er man enig om i de partier, der siger ja - eller hvad?
Kim Christiansen (DF), 2009-02-20:
Tredje gang er lykkens gang, er der et gammelt ordsprog, der siger, og det lader tilsyneladende også til at kunne være tilfældet med det her beslutningsforslag om at indføre obligatorisk videoovervågning i taxaer.
Flere har allerede påpeget, at det her jo er et udbredt ønske fra chaufførernes side for at sikre et bedre arbejdsmiljø, så det her er først og fremmest en stor triumf for de chauffører og for de fædre og mødre, der går på arbejde i de sene nattetimer for at servicere os andre med stor fare for at blive overfaldet i nattelivet.
Så det synes jeg er glædeligt, og jeg vil gerne kvittere for de direkte positive tilkendegivelser fra Socialdemokratiet og fra Socialistisk Folkeparti.
Men jeg fornemmer også, at der fra V og K's side har været meget positive toner, så nu må vi se, om vi i udvalgsbehandlingen bliver enige.
Jeg er selvfølgelig positiv over for at se på, om vi skal fritage en vognmand, der ligger og kører rundt ovre i Hvide Sande og stort set kun kører skolebørn.
Det er klart, at vi må gå ind og kigge på, om vi kan finde en eller anden løsning på det; det er vi da positive over for.
Så vil jeg også lige sige til en af modstanderne af forslaget, hr. Morten Østergaard, som taler meget om arbejdsmiljø, at det ville have været dejligt, hvis man kunne have aftalt sig ud af det, men siden vi fremsatte det her forslag første gang, i 2006, er der altså stadig væk kun 20 pct. af taxaerne i Danmark, der har video i deres bil.
Det kan godt være, at hr. Kristian Pihl Lorentzen kunne dokumentere en mindre stigning i antallet af dem, der har fået installeret et kamera, men så skal vi bare heller ikke glemme, at der også har været en stigning i antallet af bevillinger.
Så procentuelt er der ikke sket en pind i det her, og jeg er bange for, at de enkelte vognmænd hellere vil købe fire nye alufælge end sikre deres chaufførers arbejdsmiljø, og det er jeg glad for at vi får sat en stopper for.
Så med den her positive tilgang til det glæder jeg mig meget til det videre udvalgsarbejde, og jeg tror, vi også når hinanden dér.
Morten Østergaard (RV), 2009-02-20:
Jeg er i virkeligheden ikke så uenig med fru Karen Hækkerup i, at der er masser af grund til at regulere arbejdsmarkedet.
Bl.a. har vi jo en arbejdsmiljølovgivning, som vi i øvrigt på lange stræk er fælles om, så det er ikke et udtryk for, at jeg ikke mener, man skal regulere arbejdsmarkedet, men det er et spørgsmål om hele tiden selvfølgelig at vurdere, hvor grænsen går.
Jeg er sikker på, at hvis vi spurgte chaufførerne, ville de også gerne have, at Folketinget vedtog, at de alle sammen skulle have højere løn, men det er jo heller ikke noget som jeg tror at fru Karen Hækkerup vil mene at vi her i Folketinget skal blande os i.
Det er selvfølgelig langt mere alvorligt her, fordi det handler om chaufførernes sikkerhed.
Bare for at præcisere: Det, jeg siger, er, at hvis vi skal ind på den her tankegang, er det ikke et spørgsmål om, at vi skal bestemme, hvilke områder der eventuelt kan fritages, så er det for os at se et spørgsmål om, at man skal have mulighed for lokalt at beslutte, at her hos os er alle taxaer videoovervåget.
Det ville jeg være villig til at diskutere.