Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Vellykket integration er afhængig af mange forhold og især af den enkeltes indsats, hvad den enkelte selv gør.
Den er også afhængig af de rammer, der bliver sat af det omgivende samfund.
Hvad angår den enkeltes indsats, er integrationen meget afhængig af den enkeltes vilje.
Man skal ville det, man skal gøre en aktiv indsats, man skal være kompromisvillig, man skal knokle for at blive integreret.
Det er ikke samfundet, der kan integrere en.
Det er en selv, der skal gøre en indsats for at blive det.
Hvad angår rammerne, er det altså vigtigt, at der er muligheder, der er krav, der er pligter, der er rettigheder.
Vi har siden 1999 haft integrationsloven, som er en lov, der omfatter rigtig, rigtig mange forhold i forhold til rammerne.
Det er faktisk de to elementer, som vi behandler her i dag med L 187 og L 188.
Det er dels den enkeltes aktive indsats, dels rammerne.
Hvad angår rammerne, har integrationsloven fået et serviceeftersyn.
Det var noget, som var meget centralt i vores integrationsudspil, der blev præsenteret sidste sommer.
Det er vigtigt, at man en gang imellem ser på lovgivningen.
Hvad virker?
Hvad virker ikke?
Er der noget, vi kan gøre bedre, sådan at vi kan speede integrationsprocessen op?
Med hensyn til de konkrete ændringer af rammerne, sker der det med L 187 og L 188, at integrationslovens formålsbestemmelse ændres, sådan at den enkeltes ansvar for egen integration understreges.
Det synes vi er fint, for uanset hvor længe man skal bo her, er det godt at forsøge at blive integreret.
Der indføres et kursus i danske samfundsforhold og i dansk kultur og historie, sådan at nyankomne udlændinges kendskab til det danske samfund og dansk historie og kultur styrkes.
Vi synes, det er rigtig, rigtig godt, at folk kender noget til det samfund, de er kommet til og har bosat sig i.
Der etableres en medborgerskabsprøve, der viser udlændingens integrationsgrad målt på vedkommendes fortrolighed med danske samfundsforhold, herunder spørgsmål om hverdagsliv i Danmark, dansk kultur og historie.
Der indføres en pligt for kommunerne til at give alle nyankomne udlændinge, der forsørges af deres ægtefæller, et beskæftigelsesfremmende tilbud om f.eks. virksomhedspraktik, ansættelse med løntilskud eller kortere uddannelsesforløb.
Det synes vi også er rigtig positivt.
Hvad angår stramninger sker der det, at adgangen til at udvise udlændinge, der idømmes ubetinget frihedsstraf for socialt bedrageri, for grov forstyrrelse af den offentlige orden og for hærværk i forbindelse hermed, udvides.
Vi havde nogle eksempler sidste år med irakiske parlamentsmedlemmer, der begik groft socialt bedrageri her i Danmark, og det skal være nemmere i fremtiden at udvise folk, der begår groft socialt bedrageri.
Der etableres hjemmel til i kontroløjemed at samkøre udlændingemyndighedernes registre med CPR, BBR og indkomstregisteret.
Studieopholdstilladelser skal kunne inddrages, hvis udlændingen har arbejdet ulovligt Danmark.
Det er vigtigt, at reglerne ikke bliver misbrugt.
Reglerne om genopdragelsesrejser skærpes, sådan at et barns opholdstilladelse ikke som i dag først bortfalder efter mere end 6 måneders ophold i udlandet, hvis der er tale om en genopdragelsesrejse, men allerede efter 3 måneder.
Kommunernes pligt til at indberette til Udlændingeservice efter 6 måneder skal derfor allerede indtræde, hvis et barn har været uden for Danmark i mere end 3 måneder på genopdragelsesrejse. Hvad angår den enkeltes indsats, skal det kunne betale sig at lade sig integrere.
Med de lovforslag her reformerer vi reglerne om permanent opholdstilladelse, så en tidsubegrænset opholdstilladelse fremover knyttes op på et pointsystem, hvor udlændingens evner til at blive integreret i Danmark, f.eks. i form af arbejde, uddannelse og sprogfærdigheder og medborgerskab, belønnes.
De integrationsproblemer, vi har i dag,
skygger for de mange, mange mennesker, der kommer hertil og allerede er blevet integreret eller er ved at blive det, og som bidrager positivt til det danske fællesskab – vi skylder dem faktisk at løfte de mange gode eksempler, der er, frem i lyset – og samtidig løser de integrationsudfordringer, vi står over for.
Det skylder vi de mange, der virkelig gør en indsats hver evig eneste dag.
Folk, som hurtigt får lært dansk, har forståelse for det danske samfund, som bidrager til det danske samfund, og som ikke har ligget det danske samfund til last eller begået kriminalitet, kan fremover allerede få opholdstilladelse efter 4 års lovligt ophold i Danmark.
Omvendt bliver det sværere for dårligt integrerede udlændinge at få tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Nogle vil formentlig aldrig få det, men det er utrolig vigtigt, at vi understreger, at vi belønner dem, der gør en indsats
, men dem, der ikke gør en indsats, bliver ikke straffet, forstået på den måde, at de bliver udvist af Danmark.
De skal bare vente længere med at få permanent opholdstilladelse.
Så alt i alt synes jeg, at det er to rigtig, rigtig gode lovforslag, som vi bakker fuldt op om.