runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
For Dansk Folkepartis skyld må vi gerne gøre sådan, at lastbilerne også må køre 100 km/t. på motorvejen, for så har vi jo netop ikke de her differencer, så har vi ens hastigheder på henholdsvis motorveje og på landeveje, og det synes vi ville være ganske udmærket.
Så for Dansk Folkepartis skyld kan vi godt føje det til lovgivningen.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Ja, det skulle bestemt ikke opfattes som et forslag.
Jeg spørger bare, om ikke det her er den logiske følge.
Så har vi altså tunge lastbiler på 30-40 t til at ligge og køre 100 km/t.
Hvad har det ikke af konsekvenser for færdselssikkerheden?
Farten dræber som bekendt, og jo højere fart, jo værre ulykker, med flere døde, med flere tilskadekomne.
Er det i bund og grund ikke konsekvensen af det, vi går og laver, og det, vi har lavet over nogle år nu?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Det er i hvert fald ikke sådan, vi ser det i Dansk Folkeparti.
Jo mere vi kan ensrette de her hastigheder på motorveje, som er bygget til den her hastighed, jo færre ulykker vil vi få.
Dengang man generelt hævede hastigheden på motorvejen til 130 km/t. – det kniber så lidt med at få den op på 130 nogle steder, men det er jo noget, politiet og Vejdirektoratet afgør, når man bygger nye strækninger – viste det sig heldigvis, at antallet af dræbte faldt.
Så jeg har ikke den samme bekymring som Enhedslisten.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-15:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for, at Dansk Folkeparti husker at nævne den erfaring, der netop er med de hastighedsforøgelser, vi har lavet for nogle år siden.
Det har nemlig betydet større trafiksikkerhed og ikke ringere trafiksikkerhed.
I hvert fald har det betydet færre uheld, og det er positivt.
Når nu Enhedslistens ordfører, hr. Henning Hyllested, får malet sådan et skræmmebillede frem om de her lastbiler, kunne jeg godt tænke mig at høre fra hr. Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti, som jeg ved følger lastbilbranchen tæt, om ikke det er sådan, at rigtig mange af dem, der er vognmænd, også har det som et af deres parametre at spare brændstof og derfor som noget af det mest naturlige i verden, hvis ikke det er nødvendigt at komme hurtigt frem, kører relativt langsomt, altså fordi det er der rigtig god økonomi i.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jamen spørgeren citerer fuldstændig korrekt.
Det er rigtigt, at vi har de centre, som kan gå ind og kontrollere det.
Så må vi bare prøve at se på, hvor langt deres kompetence rækker.
Jeg deler fuldstændig spørgerens opfattelse: Jeg synes, det, der skete, var stærkt, stærkt beklageligt, for det er jo med til at undergrave tilliden til systemet.
Så jeg synes, det er det værd, at vi får et par spørgsmål over på det.
Det kan også være, vi skal have en snak i udvalget; jeg kommer gerne til et samråd, hvor vi kan diskutere det.
Men jeg synes, at det fortjener, at vi giver det en ekstra omgang.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Det vil jeg selvfølgelig rigtig gerne kvittere for.
Når jeg ligesom pukker på – eller hvad man skal kalde det – Danmarks rolle i den her forbindelse, er det, fordi vi trods alt er med omkring bordet, når testen, som nu er på vej, bliver udviklet og bliver besluttet.
Det sker faktisk i de her dage.
Ja, det er allerede sket i efteråret, men jeg kan forstå, at de sidste forhandlinger finder sted lige nu og her.
Derfor ville det jo være rigtig godt, at Danmark i den forbindelse ligesom kunne sige: Jamen det kan vi også sagtens finde ud af.
Jeg anerkender selvfølgelig transportministerens bemærkninger om, at man jo lige skal finde ud af, om det her apparat så også er til rådighed.
Jeg henholder mig egentlig bare til bemærkningerne i lovforslaget, og de siger i hvert fald, at der er et eller andet apparat til rådighed.
Lea Wermelin (S), 2016-01-15:
Tak for det.
Lovforslaget handler om større trafiksikkerhed.
Det er noget, vi lægger meget vægt på i Socialdemokratiet, og derfor har vi også set frem til behandlingen i dag.
Tilbage i september 2014 offentliggjorde Transportministeriet en handlingsplan, der skulle styrke indsatsen mod salg af ulovligt sikkerhedsudstyr til børn i biler og busser og ulovlig montering af udstyret.
Sikkerhed for børn i trafikken er selvfølgelig helt afgørende.
I forbindelse med handlingsplanen er der så kommet et behov for at præcisere det retlige grundlag for markedsovervågning af køretekniske produkter og personligt sikkerhedsudstyr til trafikanter for på den måde at sikre, at der kan laves den nødvendige kontrol.
Det bakker vi selvfølgelig fuldt op om.
Det er godt at se, at der med forslaget her i dag bliver fulgt op på den tidligere regerings gode arbejde.
Man skal selvfølgelig kunne have tillid til, at det sikkerhedsudstyr, der er på markedet, er i orden, at der er et tilstrækkeligt tilsyn på området, og at der er nok muligheder for at håndhæve de regler, der er.
Med lovforslaget får vi rettet op på det, fordi der nu bliver en bredere vifte af tilsynsbeføjelser i forhold til produktkrav, der bliver mulighed for påbud til den erhvervsdrivende i forhold til oplysninger om produktet inden for en given frist, imens der rettes op på nogle af de ulovlige forhold, og der bliver en reel mulighed for at føre tilsyn, fordi alle erhvervslokaler kan tjekkes, også lagerlokalerne.
Der bliver også en større regulering af de prøvningsinstanser, der udfører test på det køretekniske område.
Vi har også noteret os, at der generelt er opbakning til lovforslaget fra høringsparterne, bl.a. fra Rådet for Sikker Trafik, som også mener, at det her vil forbedre trafiksikkerheden, og fra Forbrugerrådet Tænk, der jævnligt har oplevet problemer på området.
Så mener vi også, at det er positivt, at der er blevet lyttet til Forbrugerombudsmandens forslag til ændringer på baggrund af høringen.
Så Socialdemokratiet støtter forslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Også Dansk Folkeparti er positive over for det her lovforslag.
Alt, hvad der kan være med til at øge trafiksikkerheden, er selvfølgelig sund fornuft – det kan vi nok ikke få den helt store debat om i dag.
Vi har dog lidt betænkeligheder, for i lovforslaget står der altså også, at den her tilsynsmyndighed sådan uden videre kan indkøbe produkter og pålægge udgiften til en producent eller en forhandler.
Jeg vil sige det på den måde, at det her ikke må blive en byrde for erhvervslivet.
Frem for alt kan man jo ikke bare rende rundt som tilsynsmyndighed og udskrive regninger, medmindre man opdager en fejl, for så synes jeg, det er helt i orden, at man sender regningen videre til den, der har lavet fejlen.
Men ellers synes jeg, at man ved de her tilsynsbesøg ikke bare kan skrive en regning ud til en eller anden producent, hvis man ikke finder fejl ved nogle produkter.
Så det vil vi lige have belyst lidt nærmere under udvalgsbehandlingen.
Den del af lovforslaget, der handler om prøveinstanser, er ganske glimrende.
Så kan vi forhåbentlig få nogle gode og fornuftige vejledninger til synshallerne, så de ikke ligger og piner livet af gamle dieselbiler, som det jo faktisk er tilfældet nogle steder i dag, hvor man har lidt mærkelige regler på det område.
Men det er fint, at vi får nogle bedre regler også på det her område.
Man tror, at man køber en bil, der ikke sviner ret meget, og så viser det sig, at det ikke passer.
Man køber måske også indimellem en bil, man tror kan køre næsten fra Jylland til Sjælland på en tankfuld benzin.
Det viser sig så også at det kan den heller ikke.
Så jeg synes, det er glimrende, at man får lavet de her prøveinstanser.
Så alt i alt må vi sige, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for det her lovforslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-15:
Formålet med dette lovforslag er, at virksomheder og forbrugere i Danmark skal have tillid til, at produkter, som sælges på det danske marked, også lever op til de gældende produktkrav.
Danskerne skal kunne have tillid til sikkerheden i de produkter, der sælges.
Manglende overholdelse af kravene kan nemlig have alvorlig betydning for trafiksikkerheden.
Helt konkret drejer det sig eksempelvis om sikkerhedsseler i busser, der kører med børn, eller autosæder og andet.
Dermed ligestilles dette område med f.eks. fødevarekontrol, fyrværkerikontrol og elsikkerhed, og det hilser jeg velkommen.
Det giver bedre vilkår for en fair konkurrence blandt aktørerne.
Ingen skal kunne snyde sig til konkurrencefordele ved at lade hånt om trafikanternes sikkerhed og produkternes kvalitet.
Venstre støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
Liberal Alliance har intet at indvende imod dette lovforslag, som forbedrer det juridiske grundlag for at kunne håndhæve tilsynet med eksempelvis ulovligt sikkerhedsudstyr til børn og styrker kravene til de instanser, der tester og godkender dette udstyr.
Som jeg læser forslaget, er det hensigten, at en stor del af kontrollen bliver udformet som en form for dokumentkontrol, hvor det er den erhvervsdrivende, der kan blive anmodet om at fremsende relevant dokumentation for den mærkning, der er påført produktet, eller for, at produktkravene i øvrigt er opfyldt.
Det må være lødige krav.
Og hvis man kan stole på ministeriet, skulle driftsomkostningerne ved de her skærpede ordninger kunne holde sig inden for 0,5 mio. kr. og uden administrative byrder.
Så på dette grundlag kan vi støtte lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Og for transportsektoren er jeg ret sikker på det ikke er helt uden betydning, om man kører 2 eller 3 km på 1 l diesel.
Så jeg er da enig med hr. Rasmus Prehn i, at hvis man tog det skridt at sige, at nu måtte man køre 100 km/t., ville det faktisk ikke blive en del af virkeligheden; det tror jeg ikke.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-15:
Blandt høringssvarene tror jeg det er det fra Rådet for Sikker Trafik, der siger meget præcist, at det her lovforslag vil være med til at øge trafiksikkerheden, fordi Transport- og Bygningsministeriet får bedre mulighed for at kontrollere, om det udstyr, man sætter i biler og busser, rent faktisk øger sikkerheden eller ej.
Det gør også, at vi er meget positive over for det her lovforslag, som vi også ser som et lovforslag, der kan øge trafiksikkerheden og sørge for, at alt det udstyr, der bliver puttet i biler, rent faktisk virker.
Så derfor støtte fra Radikale Venstre til det her lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-15:
Alt for mange kommer til skade i trafikken.
Derfor er det jo godt, at vi kan se, at Rådet for Sikker Trafik udtaler en generel tilfredshed med forslaget, fordi de finder, at det er af afgørende betydning, at virksomhederne og forbrugerne kan have tillid til, at de produkter, som bringes i omsætning på det danske marked, lever op til de nødvendige og gældende produktkrav.
Vi synes i SF også, at man skal tage højde for Forbrugerombudsmandens kommentarer om den del, der vedrører vildledende og urigtige angivelser om køretekniske produkter, ligesom vi synes, at Tænk har relevante bemærkninger om at gøre sanktionerne så effektive som muligt.
SF støtter lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Det vil måske nok i nogles ører lyde som et meget teknisk forslag, og det er det sådan set også.
Men jeg vil godt understrege, at der er tale om et meget vigtigt lovforslag, og at det er vigtigt, at virksomheder og forbrugere i Danmark har tillid til, at de produkter, som bringes i omsætning på det danske marked, lever op til de gældende produktkrav.
Hvis produktkravene ikke bliver opfyldt, kan det have stor betydning for trafiksikkerheden.
Det er også derfor, det er vigtigt, at vi får mulighed for at udføre grundige kontroller for at holde øje med, at disse produkter lever op til produktkravene.
Jeg ser ligesom ordførerne frem til videre den behandling i Folketinget og står naturligvis til rådighed for både besvarelse af spørgsmål, der måtte opstå i denne forbindelse, og samråd osv.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg kan jo ikke nære mig, for nu har vi haft de her samråd, som jeg også omtalte i min ordførertale.
Og da jeg sad og læste det her lovforslag, gik det jo op for mig, at vi rent faktisk råder over et apparat, som gør, at vi på nationalt plan i virkeligheden kan teste de oplysninger, som bilfabrikanterne giver om deres arbejde.
I lyset af VW-skandalen var det jo altså værd at overveje efter vores mening, og det er også noget af det, vi har gjort gældende i samrådet, at stable det apparat på benene – eller ikke stable det på benene, for det findes jo i virkeligheden i forvejen – således at Danmark kunne spille en meget, meget positiv rolle i EU, når man diskuterer de her ting.
Og Danmark kunne måske derfor også få lidt skrappere krav end dem, der kom ud af det, og som jeg jo refererede miljøministeren for at sige at hun heller ikke var tilfreds med, men at det var det bedst opnåelige.
Så kunne Danmark blive foregangsland på det her område.
Vi har, som jeg sagde i min ordførertale, jo ikke noget i klemme i forhold til bilfabrikanter.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Altså, jeg er altid positiv over for at se på nogle forslag, som folketingsmedlemmer kommer med.
Ofte er det jo også det, der gør, at vi får det filet godt til og på plads, så det i grunden bliver bedre.
Her skal man huske at det er sådan, at inden for de regler, der er i EU, er det de lande, der har bilfabrikanterne, der skal sørge for at godkende det.
Og er det så godkendt i ét land, er det også godkendt i de resterende lande.
Men det jo klart nok, at når kan gå ind og sige, at der er nogle ting, man vil kontrollere her, skal man da også tage en fornuftig snak om det andet.
Det gør jeg gerne.
Men jeg synes, vi lige skal kigge på, om det er det, de der centre kan – altså også i forhold til det andet.
Der forstod jeg, da jeg engang spurgte ind til det, at det var noget mere kompliceret.
Men lad os i stedet for undersøge det, og så kan vi tage en diskussion om det.
Jeg har et åbent sind i forhold til det.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Mine ordførerkolleger har rigtig fint gennemgået L 83, og hvad der ligger inden for det.
Vi synes også, at det er et fornuftigt forslag.
Vi hæfter os også meget ved, at Rådet for Sikker Trafik i høringssvaret giver udtryk for, at den her præcisering af det retlige grundlag for udøvelse af markedskontrol og tilsyn med produktkrav vil højne trafiksikkerheden.
Vi lægger også vægt på, at der med forslaget gøres en indsats mod vildledende markedsføring, og det er også godt, at der bliver sat nogle mere præcise regler op for prøvningsinstanserne.
Der gives også en yderligere ret til at kontrollere ikke offentligt tilgængelige erhvervslokaler, men al den stund, at det er en nødvendighed for at sikre tilsynet og dermed højne sikkerheden for det udstyr til køretøjer, er vi naturligvis for.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-15:
Det her med at sætte farten op er jo ikke noget, man skal gøre bare for sjov, for det er selvfølgelig en af de faktorer, der slår mennesker ihjel ude på vejene.
Det her lovforslag gør det muligt at køre 100 km/t. med campingvogne og trailere på motorveje og 80 km/t. på landeveje.
Og så får traktorer lov til at køre 10 km/t. ekstra.
Men det, som jeg synes ikke har været helt oppe i debatten endnu, ikke tilstrækkeligt i hvert fald, er, at det får man kun lov til med trailere eller campingvogne, hvis man har fået godkendt traileren eller campingvognen til det.
Det vil sige, at man som ejer af en campingvogn eller en trailer skal have campingvognen eller traileren gennemgået en ekstra gang, også jævnligt, hvis man vil blive ved med at have tilladelsen til at køre 100 km/t.
Alene det vil set med vores øjne øge trafiksikkerheden ganske betydeligt, fordi man giver et incitament til, at ejere af trailere og campingvogne måske køber en ny eller får istandsat den, de har, på en måde, så de kan få lov til at køre det her ekstra.
Det vil sige, at vi kan få nogle af alle de her gamle campingvogne og trailere væk eller i hvert fald få dem forbedret.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig god idé at få gjort det.
Det tror jeg vil øge trafiksikkerheden.
Hvis man ser på effekten ude på vejene, og når man taler landeveje, så kommer trailere og campingvogne til at kunne køre det samme som personbiler.
Og det vil jo alt andet lige betyde, at man ikke får så mange overhalinger på landeveje, hvor det er rigtig farligt, fordi man skal over og overhale i den vejbane, hvor der kan være modkørende – i modsætning til på motorveje, hvor der som bekendt er to vejbaner i hver retning.
På motorveje har vi det i forvejen sådan, at busser gerne må køre 100 km/t., og nu kommer campingvogne og trailere op på det.
Så uanset hvad, vil vi altså have forskellige hastigheder på motorveje, 80 km/t. for lastbiler, 100 km/t. – hvis det bliver vedtaget – for campingvogne, trailere og busser og 110 og 130 km/t. for personbiler.
Så vi lægger os meget op ad de høringssvar, der er, også fra Rådet for Sikker Trafik, der faktisk siger, at der vil komme færre overhalinger – her tror jeg de tænker meget på landeveje – og at det generelt vil højne trafiksikkerheden.
Og så giver det jo nogle muligheder for dem, der kører trailere og campingvogne, til at kunne sætte farten lidt op, hvis de altså har en moderne, nysynet campingvogn, som er blevet godkendt til det.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-15:
Det er godt, at det går den rigtige vej med antallet af dræbte i trafikken, men farten dræber fortsat.
Den gode udvikling skyldes jo en lang række initiativer lige fra kampagner til hastighedskontrol, men der er lang vej endnu.
Jeg forstår sådan set godt ønsket om at kunne komme til at køre hurtigere, men som det jo tyder på i dag, er det her så bare et skridt på vejen mod, at man så også giver lastbilerne nye hastighedsgrænser.
Jeg synes, perspektivet er skræmmende.
Anbefalingerne fra flere kompetente sider peger jo også på, at vi skal fastholde de nuværende fartgrænser.
DTU Transport skriver til os, at hastighedsgrænsen ikke bør hæves fra de nuværende 80 km/t. til 100 km/t., idet halvdelen af ulykkerne med campingvogne i perioden 2009-2013 fandt sted på motorveje, og at den situation, at campingvognen kommer i slinger, er en fremtrædende uheldssituation i den forbindelse.
Trafikforskningsgruppen ved Aalborg Universitet skriver også, at højere hastighed medfører ulykker, og at det må antages, at tre forskellige hastighedsgrænser giver flere vognbaneskift og/eller større spredning i hastighederne, hvilket også vil øge risikoen for flere ulykker.
Vi har også set, at Rigspolitiet har udtrykt stor skepsis omkring det her lovforslag.
Jeg synes, at man må konkludere, at hvis man er på vej på ferie med sin campingvogn, skal trafiksikkerheden stå over ønsket om at køre Zulu Djævleræs mod grænsen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-15:
Konservative kan støtte lovforslaget.
Vi synes, det er en god idé, at vi hæver hastighedsgrænserne for nogle udvalgte grupper af trafikanter, under hensyntagen til at køretøjerne skal være egnet til det.
Vi giver bl.a. campingvogne og traktorer mulighed for at køre lidt hurtigere, men med hensyn til campingvogne er det sådan, at de skal have en Tempo 100-godkendelse, og det kræver altså, at køretøjet er i en stand, hvor det er vurderet forsvarligt, at det kører med den hastighed.
Jeg har det sådan lidt modsat flere af de ordførere, der har været heroppe, eksempelvis den radikale ordfører, nemlig at man ikke skal holde hastighedsgrænserne nede bare for sjov.
Jeg har sådan generelt den tilgang til lovgivning, at der skal være en grund til, at man har en lovgivning.
Der skal være en grund til, at man begrænser borgerne fra at gøre, som de gerne vil.
Man skal ikke bare lægge nogle begrænsninger på, hvad folk må, bare fordi man synes, det er sjovt.
Der skal være en grund til at tro, at det skulle være problematisk, at køretøjerne kører lidt hurtigere, før man forbyder det.
Vi har erfaringer fra Tyskland at trække på, og de siger, at der ikke, da de gjorde det samme, kom en stigning i antallet af ulykker.
Vi har også gode erfaringer fra dengang, vi her i Danmark hævede hastighedsgrænsen for busser, som heller ikke har medført en stigning i antallet af ulykker.
Fordelene er til at få øje på.
Det er jo sådan, at det selvfølgelig er rart for borgerne, at de kan komme lidt hurtigere frem.
Det er også rart for de andre, der befinder sig på vejene, at der ikke er nogen sten på vejen, som de skal ligge og køre udenom – sådan føles det jo næsten, når man skal overhale trafikanter, som kører meget, meget langsomt.
De samme betragtninger gør sig selvfølgelig også gældende i forhold til traktorer og de andre køretøjer, som vi hæver hastighedsgrænsen lidt for med lovforslaget her.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse, det her lovforslag har fået.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi med de foreslåede ordninger – Tempo 100-ordningen for personbiler med campingvogn eller trailer og ordningen for traktorer – kan imødekomme et ønske, som jo særlig campingbranchen og landbruget har haft i længere tid.
Med de foreslåede godkendelsesordninger styrkes mobiliteten hos både campister, erhvervsdrivende og landbruget, uden at det går på kompromis med færdselssikkerheden.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Transportministeriet er jo kendt for i den grad at holde sig til ekspertisen, om jeg så må sige, på området.
Bekymrer det slet ikke transportministeren, hvad dem, man kan kalde ekspertisen i det her land, siger?
Trafikforskere, både ved DTU og ved Aalborg Universitet, anbefaler direkte, at lovforslaget ikke nyder fremme, og Rigspolitiet siger overordnet, at man ikke vender sig imod forslaget, men – det tror jeg godt man kan tillade sig at sige – det er så indeholdt i deres høringssvar, hvor de gør opmærksom på en hel række problematiske forhold.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Som udgangspunkt er vi i Alternativet jo ikke meget for at hæve fartgrænser.
Og så har vi også noteret os, at den ændring, der kommer i CO2-udledningen ved sådan en fartforøgelse, ifølge ministeriets bemærkninger ikke er til at beregne.
Det er vi temmelig kede af.
Men på trods af at det her forslag som udgangspunkt handler om en forhøjelse af nogle specifikke fartgrænser for køretøjer med påhæng og landbrugskøretøjer, indeholder det også nogle sikkerhedsfremmende elementer, som der ikke har været talt så meget om.
Det kan jeg forstå at der ikke er helt enighed om.
Jeg har ikke kørekort, så jeg har måttet forlade mig på høringssvar, og hvad mine kolleger ellers har sagt i salen.
Og der er nogle kritiske høringssvar, som peger på en større sikkerhedsmæssig risiko.
Man kunne kalde den en slingrerisiko, og med fare for at blive beskyldt for at gøre det samme politisk vil vi gerne give en betinget støtte til det her.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Jeg har sådan set den grundholdning, at enten vender man sig imod et forslag, eller også vender man sig ikke imod det.
Altså, jeg er ikke helt klar over, hvordan man kan gøre begge dele.
Så derfor noterer jeg mig, at Rigspolitiet skriver: Vi vender os ikke negativt imod forslaget.
Så har jeg noteret mig, at der er forskere, der er ude at sige: Hvis vi sidder og vurderer, ved vi, hvordan vi oplever det kommer til at fungere.
Det lytter jeg selvfølgelig til, men det overrasker mig alligevel, at det slet ikke gør indtryk på nogen, at man i Tyskland har kørt med det her i 17 år, uden at det har ført til flere trafikulykker.
Det er, som om man siger, at det er ude i den virkelige verden, så det kan man ikke tage med.
Hvad der virkelig er sket, kan vi ikke lægge til grund for det.
Er det slet ikke noget, der bekymrer hr. Henning Hyllested, som jo ellers tit taler om, at det gælder om at komme ud i den rigtige verden?
Man har i Tyskland haft det her i 17 år, og det har ikke ført til flere ulykker.
Det kunne jo godt være, at der kom til at ske det samme i Danmark.