Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Tak for ordet.
Jeg kan simpelt hen ikke selv sige smukkere, hvad folkeoplysningen betyder for hele den måde, vi tænker uddannelse og læring og lyst, ikke bare i det formelle kompetencesystem, men også i hele den meget brede vifte af folkeoplysningstraditioner, som Venstres ordfører så udmærket redegjorde for.
Jeg starter med den indledning, fordi jeg håber, at det er i den ånd, vi også kan drøfte det nuværende lovforslag videre i det udvalgsarbejde, der er.
Der gives jo en række frihedsgrader til det folkeoplysende arbejde med lovforslaget, og det betyder så også, at vi støtter det.
Men vi synes, at der er nogle steder, hvor man bør være bekymret, og her vil vi drøfte, om det vil være muligt at stille nogle ændringsforslag, der retter lidt op på det.
Men for at nævne en af de gode ting vil jeg først nævne, at vi er meget tilfredse med, at regeringen har valgt at holde fast i, at lokaletilskudsreglerne bliver fastholdt.
Der har været en massiv og meget berettiget kritik fra en række organisationer, herunder hele ungdomsarbejdet, i forhold til hvordan man kan drive folkeoplysende arbejde, hvis det vil blive væsentlig dyrere at låne lokaler fra kommunen.
Så vi er rigtig glade for, at forslaget om lokalereduktion er fjernet.
Derudover er det godt, at kommunerne nu skal lave en folkeoplysningspolitik, at formålsbeskrivelsen bliver udvidet til også at fremme demokratiforståelse og aktivt medborgerskab, og at der kommer et videncenter for folkeoplysning og en handlingsplan for realkompetencer, som er nogle af de forslag, som folkeoplysningsudvalget kom med.
Vi anser det som en rigtig vigtig dimension, at der kan ske en realkompetencevurdering med henblik på at styrke det folkeoplysende arbejde.
Men når det så er sagt, afspejler det her jo også, at der var et meget bundet kommissorium til folkeoplysningsudvalget.
Regeringen har nemlig givet det kommissorium, at alle de forslag, der skulle være der, skulle koste 0 kr.
Det er jo ikke, fordi ethvert nyt forslag nødvendigvis behøver at koste penge, men det skal ses i lyset af, at man, hvis man kigger på den økonomi, der har været til det folkeoplysende arbejde ude i kommunerne i de snart 10 år, regeringen har haft magten, kan se, at regeringen og Dansk Folkeparti har reduceret tilskuddet, sådan at det næsten er reduceret med 50 pct.
Det betyder, at der er ganske få penge til at betale for den frihed, som man nu får til at øge det folkeoplysende arbejde.
Når man så i øvrigt også ser på, hvordan regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget en række nedskæringer på det formelle voksen- og efteruddannelsessystem, så tegner der sig jo et billede af, at det er rigtig svært at lave det uddannelsesløft i bredden og i dybden, også inden for det folkeoplysende arbejde.
Derfor er der jo en række kritiske høringssvar fra hele den folkeoplysende verden.
Det, de kan konstatere, er, at der er kommet en regional skævhed i adgangen til folkeoplysning, at det har ramt de kortuddannede og lavindkomstgrupperne, og at det har ramt de handicappede, der ikke har lige adgang, bl.a. i henhold til den forpligtelse, som Undervisningsministeriet har til at give lige adgang til handicappede.
Det er som det første, at kommunerne nu kan afsætte midler til en udviklingspulje, men vel at mærke kun finansieret på den måde, at de skal tage midler fra det eksisterende folkeoplysende arbejde.
Det er de rigtig bekymret over i den folkeoplysende verden.
Det vil vi gerne kigge på i udvalgsarbejdet om vi kan rette op på.
Der er på tilsvarende vis kritik af muligheden for at lave partnerskabsaftaler, som man sådan set er positiv over for, men igen er bekymringen, at det vil udhule den eksisterende støtte til folkeoplysende virksomhed, fordi pengene kun kan tages ét sted fra, nemlig fra de midler, der altså er blevet halveret i den tid, regeringen har været der.
Der har også været et ønske fra bl.a. daghøjskolerne om at få præciseret formålsbeskrivelsen, for daghøjskolerne er næsten forsvundet i det lovforslag, der ligger her, og vi vil anbefale, at man kigger på, om man kan tydeliggøre daghøjskolerne i formålsbeskrivelsen, herunder realkompetencevurderingen som en vigtig del af deres virke.
Vi vil også gerne kigge på de forslag, der ligger om, hvordan man i det hele taget kan gøre det tydeligere i lovforslaget, at folkeoplysende voksenundervisning gælder al virksomhed, dvs. både aftenskoler, daghøjskoler og folkeuniversitetet.
Men når man læser lovforslaget, skulle man tro, at det kun omhandlede aftenskoler, men det gælder jo hele den brede vifte af folkeoplysende arbejde, og det vil vi også se på om vi kan stille et eventuelt ændringsforslag om.
Endelig bliver der spurgt til det analysearbejde, som regeringen vil sætte i gang på hele FVU- og ordblindeområdet.
Den viden er der jo, så hvorfor ikke bare komme i gang med at sætte folkeoplysningsudvalgets forslag nr. 25 i værk nu, sådan at den dimension også kan blive styrket med det forslag, der ligger her.
Men samlet set giver lovforslaget nogle frihedsgrader, som vi støtter.
Vi håber meget, at vi kan forbedre det i et samarbejde i Folketingets Uddannelsesudvalg med nogle ændringsforslag, der præciserer, at vi ønsker at styrke hele det folkeoplysende arbejde, realkompetencevurderingen, og at daghøjskolerne træder tydeligere frem, og så tror vi nok, vi må se i øjnene, at det kræver en anderledes regering end den, vi har nu, hvis ikke vi skal fortsætte med de nedskæringer, der er sket år for år inden for det folkeoplysende arbejde.