runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-14:
Jeg vil gerne sige tak til finansministeren for hans besvarelse i forbindelse med dette beslutningsforslag.
Jeg synes, det er godt, hvis vi kan få lavet en beretning, der præciserer, hvad det så er, vi kan gøre ved det her.
Vi er tilhængere af, at Rådet stiller de nødvendige oplysninger til rådighed, og vi vil gerne diskutere, hvad det er for en praktisk form, vi kan finde, sådan at vi kan få afsluttet den magtkamp, som det jo selvfølgelig reelt er.
En af vanskelighederne er jo - det her er sådan lidt mere oplysningsmæssigt - at det jo altså ikke er så nemt at ændre på de her budgetter, som det er i Danmark.
Jeg tror, at det er et af problemerne, og det vil sige, at det der med at overflytte fra en konto til en anden, fordi det er hensigtsmæssigt, bare ikke sådan lige kan lade sig gøre.
Men lad os finde en praktisk form for det, sådan at vi kan få afsluttet det her.
Der er ikke tvivl om, at Rådet bliver nødt til at være åben over for Parlamentet.
Pia Adelsteen (DF), 2009-05-14:
Normalt, når man laver et budget, så er det, fordi man har en forventning om, at man har nogle udgifter på nogle bestemte områder, og at man har nogle indtægter på nogle bestemte områder.
Det er sådan, man laver et budget.
Så når fru Lone Dybkjær siger, at det ikke er sådan bare lige at lave om på budgettet, så undrer det mig meget, for det er jo en forventning om, hvad der vil ske næste år, man ligesom indbygger i et budget - i hvert fald set med mine øjne.
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-14:
Nu har fru Pia Adelsteen jo meget tydeligt gjort opmærksom på, at hun har siddet med den her slags sager i 20 år, tror jeg det var.
Så kan det jo ikke være første gang, at fru Pia Adelsteen ser, at et budget ikke lige præcis holder, sådan som man har forestillet sig.
Der er jo ikke tale om, at man forbruger mere, end man har indtægter til, eller der er på bundbudgettet, men der er tale om, at midlerne fordeles på en anden måde.
Jeg kan slet ikke forstå argumentationen om, at det ikke kan lade sig gøre.
Så siger jeg bare, at jeg ikke tror, det er så nemt at flytte fra en post til en anden post, når det drejer sig om EU-systemet, men det er jo noget af det, vi kan finde ud af.
Lad os afdække det.
Men jeg kan ikke acceptere den forudsætning, at når man fremlægger et budget for næste år, er man altid hundrede procent sikker på, at det går lige præcis sådan.
Det kan fru Pia Adelsteen heller ikke mene.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Selv om Danmark sådan geografisk set
er et lille land, trækkes udviklingen mere og mere skæv.
Det er sådan, at væksten koncentreres omkring de store områder, København, Ørestad, Trekantområdet, Århusområdet og Aalborgområdet, og det sætter i den grad udkantsområderne, småøerne og landdistrikterne, under pres.
Det er vigtigt, at Folketinget påtager sig et ansvar for at få bragt vores lille dejlige land i en ordentlig balance.
Vi har fået to redegørelser, som indeholder nogle rimelig gode statusbeskrivelser, men som på ingen måde rummer svarene og løsningerne.
Dem håber jeg jo så at vi vil kunne nærme os, i hvert fald komme nærmere, i forbindelse med den debat, vi nu skal have.
Jeg tilslutter mig finansministerens bemærkninger om, at det har været en god debat, vi har haft igennem de sidste par timer, men jeg har dog alligevel lyst til her på falderebet at kommentere den lidt morsomme diskussion, ministeren havde med hr. Rasmus Prehn.
Det er dog fantastisk, som man kan vende op og ned på de danske ord.
Den statslige del af beskæftigelsesindsatsen, de statslige jobcentre, flyttes nu over til kommunerne, og det skulle så være for at vise kommunerne større tillid.
Jeg ved helt nøjagtig, at en række kommuner har en anden opfattelse.
Der er kommuner, som er hunderædde for den her opgave, og som mener, at her igen er et forsøg på at tørre ansvaret af på kommunerne, for der er ikke sikret en finansiering, der hedder krone til krone.
Så sådan hænger det jo altså også sammen.
Vi har nu haft nogle år med lave økonomiske vækstrammer for kommunerne.
Der er blevet indført sanktionspolitik og en meget stærk statslig detailregulering, og der har været service- og anlægslofter på trods af klare behov på især energi-, klima- og skoleområderne.
Bureaukratiet er vokset, den økonomiske udligning mellem kommunerne er trods mange løfter endnu ikke bragt i orden af det nye finansieringssystem, og de fejl og mangler, som den tidligere velfærdsminister indrømmer der var, bliver måske først rettet i 2012.
Den kommunale velfærd, som den opleves af borgerne, er trods løfter fra især Venstre og Konservative i to på hinanden følgende folketingsvalgkampe ikke blevet bedre.
Vi slås med nedslidte skoler, stort sygefravær og store rekrutteringsproblemer, og busdriften bliver dårligere og dårligere år for år.
Derfor er de forestående økonomiforhandlinger mellem finansministeren, KL og Danske Regioner de vigtigste i mange år.
Derfor er det vigtigt, at vi får en grundig debat om kommunernes økonomi og det kommunale selvstyre i det kommende år, og jeg vil gerne på vegne af SF, Enhedslisten ...
Så venter jeg med det.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Det er sådan en lille smule pudsigt at lytte til SF-ordførerens tale.
Man starter med at få oplistet en masse bekymringer - jeg tror, det var ordet bekymringer, der blev brugt - og der bliver nævnt en lang, lang række ting.
Så er det også lidt pudsigt, at der lige pludselig sådan bare på en enkelt linje inde i SF-ordførerens tale bliver talt om væksten i de kommunale budgetter hen over årene
; det fylder nok sådan cirka en linje, kunne jeg forestille mig, i ordførerens tale.
Jeg er faktisk glad for, at SF-ordføreren her selv i sin egen ordførertale faktisk bekræfter, at der i VK-regeringens tid har været tale om vækst i kommunebudgetterne.
Så jeg vil gerne spørge SF-ordføreren: Vil SF-ordføreren bekræfte, at vi netop nu har de historisk højeste kommunebudgetter
nogen sinde?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg bliver nødt til at sige, at uanset om det var den nuværende regering eller en hvilken som helst anden regering, der havde siddet de seneste mange år, så ville der have været en vækst i de kommunale udgifter.
Det kan ikke være anderledes, når man laver en kommunalreform af den størrelse, som vi har lavet med en opgaveglidning fra de gamle amter og ud til kommunerne.
Naturligvis kræver det flere penge.
Jeg vil vove den påstand, at der nok er sket en underkompensation, at der skulle have været flyttet flere penge ud til kommunerne for at løse opgaverne.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Jeg er glad for faktisk at få bekræftet, så tydeligt som det næsten kan siges med en streg under, hvad der jo er fakta: at vi netop nu har danmarkshistoriens suverænt største kommunebudgetter som afsæt for de næste forhandlinger.
Og bedre kan det jo ikke være.
Bekræftelsen kom jo i, at ordføreren selv forsøgte at dreje sit svar over i at tale om udligningsordningerne i stedet for.
Det er da også fint nok.
Så er mit næste spørgsmål: Vil SF-ordføreren bekræfte, at vi her i Danmark nu har et meget højt udligningsniveau, som i flere situationer kommer helt op på 90 pct.?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Ja ja, det er jo ikke middag endnu, men det er jo ikke det samme, som at man ikke kan blive udsat for topmålet af hykleri inden middag.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig mener, at de vil noget med dyrevelfærden i Danmark, og de mener, at det er synd for rævene, hvorfor skal der så præcis gå 15 år uden forbedringer for de selv samme ræve - ikke en eneste forbedring i 15 år.
Man løber fra alt det der med den beretning om, at forholdene skal forbedres.
Der er intet.
Det her er ren og skær udsultning.
Dansk Folkeparti bærer et stort ansvar, fordi man er støtteparti.
Man har siddet på hænderne i situationen vedrørende svineeksportørerne, hvor man måtte udbetale mere end 20 mio. kr., fordi man ikke havde håndteret sagerne rigtigt.
Det har man ikke nævnt et ord om.
Dernæst har Dansk Folkeparti også afvist at støtte, at vi kunne få lavet forbedringer for de der 114 jagtræve i løbet af de 15 år eller 8 år, eller hvor mange det nu bliver.
Det har Dansk Folkeparti ikke villet være med til.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke Dansk Folkepartis politik.
Jo, altså, hvis man er ligeglad med dyrevelfærd, er det fint nok.
Det er det, fru Marlene Harpsøe giver udtryk for i dag: Dansk Folkeparti er ligeglade.
Det er vi ikke i Socialdemokratiet.
Og i den periode, hvor vi skal have ræve, skal de have ordentlige forhold.
Men der findes ikke et flertal, der vil være med til at skærpe kravene i dag - ej heller blandt Dansk Folkeparti.
De sidder med nøglen til at kunne gøre en forskel, men de har valgt at afstå fra at bruge den nøgle og låse op til regeringen, så vi kunne få en værdig afvikling af det her.
Det beklager jeg dybt over for de folk og de ræve, der er involveret i den sag her.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg vil bekræfte, at vi har et udligningsniveau, der på nogle områder kommer op på 90 pct., men det er jo ikke ensbetydende med, at udligningen rammer rigtigt, for inde i udligningsordningen er der en række meget forskellige knapper, man kan skrue på og justere på, og der er behov for nu at få justeret, således at de kommuner, der oplever stigende sociale udgifter, får en større grad af kompensation, for ellers hænger deres økonomi ikke sammen.
Det har aldrig været meningen med den kommunale økonomi, at man skulle sidde i en kommunalbestyrelse og prioritere penge til folkeskolen kontra det at flytte pengene over til at finansiere almindelige lovpligtige ydelser.
Det har aldrig været meningen, men det er rent faktisk det, der sker, og det er et stort problem.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-14:
Når vi nu har gang i sådan en god debat, vil jeg da godt benytte lejligheden til at rose Det Radikale Venstre for at sige, at man ønsker at stå vagt om grundloven og ikke vil bruge paragraffen om ekspropriation.
Men jeg må så også benytte lejligheden til at påpege dobbeltmoralen i det, fru Bente Dahl siger.
Man vil ikke bruge ekspropriation, og man står vagt om grundloven, men når det så kommer til stykket, er man alligevel villig til at stemme for et forslag, som kan føre til, at der bliver anlagt retssager.
Man kan selvfølgelig lægge mange ting i de ord, men hvis man virkelig mente det, man siger i Det Radikale Venstre om at stå vagt om grundloven og om ikke at ville bruge ekspropriation, skulle man da sørge for at være på den sikre side, og det er altså regeringens udfasningsperiode på henholdsvis 7 år og 15 år.
Det er jo ikke noget, vi lige har sat os ned og er kommet i tanke om.
Det er rent faktisk noget, der ligger betydelige juridiske overvejelser bag.
Jeg må jo glæde mig over, at Det Radikale Venstre vil stå vagt om grundloven, men jeg må sige, at det, fru Bente Dahl tilføjer i forhold til det her forslag, er lidt dobbeltmoralsk.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Hr. Karsten Lauritzen taler om dobbeltmoral.
Det kan man selvfølgelig godt kalde hvad som helst, vil jeg sige.
Jeg føler det ikke som dobbeltmoral.
Det er sådan, at politik og jura ikke er absolutte videnskaber.
Vi vurderer, vi har overvejelser, og på baggrund af det har vi taget en beslutning.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Når jeg beder om en kort bemærkning, er det sådan set på baggrund af, at fru Bente Dahl sagde, at hun ikke kan støtte det socialdemokratiske forslag.
Det kan der være to årsager til.
Den ene er det her med ekspropriation, og den anden er spørgsmålet om erstatning.
Det mener vi er en fornuftig erhvervspolitik i stedet for den der 15 års udsultning, som der lægges op til fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Her mener vi, at man fører en erhvervsfjendtlig politik, for det, den kan føre med sig, er sådan set, at der kan komme en række fallitter og dermed også en række spørgsmål om, hvem der skal betale erstatning.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Som hr. Ole Vagn Christensen påpeger, er det ganske rigtigt, at i Det Radikale Venstre kan vi ikke gå ind for ekspropriation i den her sag.
Vi mener ikke, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Det er de overvejelser, vi har gjort os vedrørende ekspropriation.
Det kan vi ikke gå ind for.
Hr. Ole Vagn Christensen taler om erhvervspolitik.
Det synes jeg er et tema, vi har diskuteret i udvalgsarbejdet, og det er et nyt område, vi tager ind i forhold til diskussionen, som vi har her.
Jeg mener egentlig, at jeg har gjort rede for den radikale politik på det her forslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Når jeg rejste spørgsmålet om det med erhvervspolitikken - jeg har også tidligere rejst spørgsmålet om dyrevelfærd, som man også på den her måde lader løbe over en 15-års-periode - er det, fordi jeg er nødt til at spørge fru Bente Dahl: Det her med udsultningspolitiken over for et erhverv, er det noget, som De Radikale har med i deres overvejelser, når man skal sige, hvad det er, vi kan have af erhverv i Danmark? Er det sådan, at dem, som vi ikke kan lide, og dem, som vi synes der er nogle problemer med, kan vi lave en udsultningspolitik over for?
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Det var dog et voldsomt ord at bruge – udsultningspolitik.
Hvis jeg var ræveavler i dag og vidste, at om 5 år ville jeg blive sat fra bestillingen, ville jeg i dag have 5 år til at foretage mig noget.
Det er ikke udsultningspolitik, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Det er en rimelig periode til at finde noget andet.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Jeg kan ikke lade være med at kommentere et par enkelte ting, som man fra Socialdemokraternes side påpeger her.
Det, der også blev påpeget, var, at det var erhvervsfjendtlig politik, som man førte, bl.a. fra Dansk Folkepartis side, fordi vi ikke ville være med til at give erstatning til de her rævefarmere.
Jeg må indrømme, at når jeg hører sådan nogle udsagn, og når jeg også nu her hører fra hr. Bjarne Laustsens side, at der skulle være tale om udsultning af et erhverv, bliver jeg som Dansk Folkepartis ordfører i tvivl om, hvad Socialdemokraterne egentlig vil med det her.
Vil de gøre noget for dyrene, eller er det i virkeligheden erhvervet, som man er allermest bekymret for?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Fru Marlene Harpsøe behøver ikke at gøre sig nogen bekymringer overhovedet om, hvad Socialdemokratiet mener.
Vi er det parti, der har de klareste standpunkter i den her sag, og det, som Dansk Folkeparti har leveret, er hykleri og dobbeltmoral.
Man havde to ordførere til stede under en besigtigelse af en rævefarm, hvor der kom to forskellige synspunkter frem, og så har man nu fået en tredje ordfører, der giver udtryk for noget helt andet.
Vi siger: Hvis vi skal af med rævene, betaler vi ved kasse et, og så får vi en hurtig afvikling.
Det er et fair standpunkt over for de mennesker, der mister et erhverv.
Vi får det lukket på en god og ordentlig måde.
Vi lever fuldstændig op til det, juristerne siger, nemlig at det er ekspropriation, hvis man gør det på en anden måde.
Så jeg føler ikke, at vi har andet end spillet med åbne kort.
Vi har lyttet til alle de indvendinger, der har været.
Og vi vil dyrevelfærden.
Uanset om det er ræve eller hjorte eller kaniner eller grise, skal vi have en ordentlig dyrevelfærd i Danmark.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Jeg fik jo netop bekræftet af hr. Bjarne Laustsen, at der ikke er tale om et klart synspunkt fra Socialdemokraterne side, tværtimod; måske mener man, at dyrene skal have det godt, ved at man forbyder det, men man vil ikke stemme for det her lovforslag, for Socialdemokraterne har bestemt sig for at stemme hverken for eller imod.
I Dansk Folkeparti tager vi dyrene seriøst, og derfor stemmer vi for den her lovgivning og gør ikke som Socialdemokraterne, der hverken vil stemme for eller imod.
Vi har fra Dansk Folkepartis side - det vil jeg også gerne påpege faktisk kørt den samme linje hele tiden på det her område, vi har slet ikke ændret holdning til, at vi selvfølgelig vil støtte, at det her bliver udfaset.
I forhold til det med, at det er en erhvervsfjendtlig politik, som hr. Bjarne Laustsen har ønsket at sige om det her forslag, mener hr. Bjarne Laustsen, at der er tale om småpenge i forbindelse med de her erstatninger.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få hr. Bjarne Laustsens bud på, hvor meget det her i kroner og øre vil koste i erstatning.
Justitsministeriet har jo gentagne gange påpeget, at de ikke kan give en oversigt over, hvor meget det vil koste, og det betyder, at vi ikke aner det.
Det kan koste 500 mio. kr., vi aner det ikke, det kan koste 1 mia. kr., vi aner det ikke.
Så hvad mener hr. Bjarne Laustsen er småpenge, og hvorfor vil Socialdemokraterne ikke stemme for?
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Vil hr. Flemming Bonne her over for offentligheden dokumentere og bekræfte, at den her regering netop har hævet anlægsbudgettet med 2 mia. kr., altså 2.000 mio. kr.?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Den her velkendte skæve retorik fra Enhedslisten vil jeg starte med at afvise.
Og så vil jeg da pege på, at når man spørger de ældre selv, er der jo op til 90 pct. af dem, der svarer: Ja, vi er meget godt tilfreds med vores tilværelse.
Ja, vi er meget godt tilfreds med den service, vi får.
Så kan der da findes nogle dårlige enkelteksempler en gang imellem, og dem skal vi selvfølgelig prøve at komme til livs.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Venstres ordfører var sammen med flere andre ordførere fra den borgerlige fløj inde på, at kommunerne nærmest vælter sig i penge, nu, da man har fået lov til at bruge ekstra 2 mia. kr. på anlæg.
Er ordføreren ikke enig i det synspunkt, at de 2 mia. kr. er et lille plaster på et meget stort sår, et efterslæb, som man har oparbejdet gennem mange år, og at der i virkeligheden er behov for en meget, meget større indsats for at få renoveret de offentlige bygninger i en overskuelig fremtid?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Det er ikke undertegnede, der har brugt udtryk, som at man vælter sig i penge og den slags.
Nej, de 2 mia. kr., som der bliver spurgt til her, er jo afstemt meget præcis med, hvad kommunerne selv meldte ind.
Det var det, de kunne gabe over på daværende tidspunkt for ligesom at få sat mere skub i tingene, og derfor blev der så lavet en god aftale om det.
Og kigger vi fremad, noterer jeg da også med tilfredshed, at det jo nu er markeret, at et af de centrale punkter lige præcis er forøgelse af investeringerne bl.a. inden for de bygningsmæssige rammer og på de borgernære områder, og det er med til, om jeg så må sige, at følge op på den gode udvikling, vi allerede kan se de steder, hvor der er bygget nye plejehjem eller renoveret nogle.
Men der er mere at gøre.
Der er noget, der tyder på, at det bliver et godt, centralt emne i forhandlingerne.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Så vidt jeg husker, så sagde ordføreren: Der har aldrig været så mange penge i kommunerne, som der er nu.
Og det er naturligvis logisk, fordi pris og løn jo har det med at stige år for år, og derfor vil beløbene jo hele tiden have en numerisk højere værdi i hvert fald end året før.
Men det overrasker mig lidt, at ordføreren er uenig med sin partifælle, Erik Fabrin fra Venstre, som er borgmester i Rudersdal Kommune.
Jeg ved godt, at det måske kan være udtryk for en forhandlingsposition osv., men på den anden side tror jeg også, at Kommunernes Landsforening har tegnet et reelt behov, når de siger, at der er brug for 6 mia. kr. de næste 4 år for bare at komme på niveau med, hvor man egentlig skulle være.
Opfatter ordføreren det som en fejlberegning eller et optimistisk forhandlingsudspil?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Til det første vil jeg sige, at det er rigtigt, at jeg har sagt - hvad der er fakta - at der aldrig før har været så mange penge på de kommunale budgetter som nu, også efter at der er pris- og lønfremskrevet.
Det er værd at notere sig.
Så oven på pris- og lønfremskrivningen har der været bevilget flere penge.
Så vil jeg sige, at de 200 mia. kr. jo også var kommunernes eget udspil på daværende tidspunkt, for nogle måneder siden, og det passede til situationen på det tidspunkt.
Og ja, der skal mere end de 2 mia. kr. til på sigt, og derfor er det også, og det er meget fint, meldt ind, at det bliver et godt centralt emne, som der skal tages fat på nu.
Så jeg ser da også med glæde frem til nogle gode forhandlinger og forhåbentlig nogle gode resultater.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2009-05-14:
Ja, jeg kan så godt forstå, at hr. Erling Bonnesen synes, at der aldrig har været flere penge i systemet, hvis nullerne ruller så hurtigt.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Erling Bonnesen ser en sammenhæng mellem regeringens restriktive politik over for kommunerne og så det, at rigtig mange kommuner nu er ved at genåbne budgetterne.
Det er rigtigt, at der ikke før har været så mange penge.
Der har heller aldrig før været så store opgaver i kommunerne; de har overtaget amternes opgaver, så det er klart.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Allerførst vil jeg sige, at jeg tror, vi har været meget grundigt igennem den samlede sammenhæng i de samlede budgetter, så det kan jeg gøre kort og også med en glædelig konstatering af, at SF jo selv har svaret bekræftende på, at vi aldrig før har haft så store kommunale budgetter, som vi har nu.
Fint, så er vi enige på det punkt.
Det er så rigtigt, at vi ser enkelte eksempler på, at enkelte kommuner bliver nødt til at genåbne deres budgetter, fordi udgifterne, om jeg så må sige, er løbet lidt stærkere, end kommunen selv havde planlagt.
Det er vel det, vi ser i enkelte situationer, som jeg kunne forestille mig spørgeren også er inde på, men det er jo enkelsituationer, som kræver enkelstyring i den enkelte kommune, og man kan da kun sige, at det er godt, at de tager fat i det der.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2009-05-14:
Jeg ved stadig væk ikke lige, hvordan hr. Erling Bonnesen udregner det enkelte.
Jeg kan i hvert fald fortælle, at der ikke er ret mange kommuner på Fyn, det ved hr. Erling Bonnesen selv, og seks af dem er rigtig hårdt ramt af den her skæve udligning.
På mandag skal jeg mødes med Erling Bonnesens partifælle Jørn Terndrup, som er borgmester i Nyborg.
Jeg skulle også have mødtes med Lars Erik Hornemann fra Svendborg - også en dygtig Venstrepolitiker.
De er begge to med i seksbanden fra Fyn, som gør opmærksom på, at økonomien ikke hænger sammen
Mit sidste spørgsmål er, hvad jeg skal sige til Jørn Terndrup, en god Venstremand: Klynker han, er han blevet socialist, eller har han brug for at tale med Venstres bagland?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Jamen jeg synes da, at et godt råd kan være at starte med at sige, at hvis man gerne vil diskutere udligningsordninger, ja, så har vi et meget højt udligningsniveau her i Danmark, faktisk helt op til omkring 90 pct. For så vidt angår Nyborg konkret, er det en velkendt sag, at den gode Venstreborgmester i Nyborg så at sige stadig væk er ved at rydde op efter Socialdemokraterne og SF i Nyborg.
Jeg ved ikke, om det samme er tilfældet i Svendborg, men der har i hvert fald også førhen i mange år været socialdemokratisk styre, og det var vist en velkendt sag, at der også var grund til at se på det der.
Men det må man jo styre lokalt.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Jamen det synes jeg da at Venstres ordfører så skulle fortælle til det studerende par i Århus, der oplevede, at deres vuggestue blev privatiseret, og at de så lige pludselig skulle betale næsten 1.500 kr. mere om måneden i stedet for at have en friplads til deres søn, nemlig at hr. Erling Bonnesen synes, at det er rigtig godt, at vi har fået den forandring i velfærd.
Eller hr. Erling Bonnesen skulle fortælle det til de ældre, der ligger på overfyldte hospitaler, fordi man prioriterer operationerne der, hvor der er konkurrence med private sygehuse, i stedet for at sikre, at der er en god sundhedsbetjening for alle uanset størrelsen af deres pengepung eller eventuelle forsikringer.
Så det er da fint, hvis Venstre bekræfter, at det at nedbryde fællesskaber og sige, at det er størrelsen af ens pengepung, der er afgørende, altså er den vej, som man vil fortsætte ad.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Det er en velkendt sag, at Enhedslisten altid sådan prøver næsten at tale det hele ned i et sort hul.
Jeg kan kun bekræfte, at der er sket mange forandringer siden 2001.
Vi har også lige under de foregående spørgsmål fået bekræftet, at vi nu har danmarkshistoriens største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde.
Det er da en forandring, jeg er stolt af.