runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-21:
Lad mig slå fuldstændig fast, at vi vil det samme som Enhedslisten, nemlig en fuldt levedygtig palæstinensisk stat.
SF ønsker et frit og selvstændigt Palæstina.
Et frit og selvstændigt Palæstina skal blive resultatet af en forhandlet tostatsløsning med Israel.
Palæstina skal være et fuldt anerkendte og ligeværdigt medlem af FN og alle andre internationale organisationer.
Så lad mig slå fast, så det ikke kan misforstås: Vi mener, at Israels sikkerhedsinteresser hverken kan eller må varetages gennem besættelse af et andet folks territorium.
Kun en tostatsløsning kan sikre, at både Israel og Palæstina på langt sigt kan leve i tryghed.
Israel får ikke sikkerhed uden en aftale, og palæstinenserne får ikke en levedygtig stat uden en aftale.
Slutmålet skal være en tostatsløsning efter 1967-grænserne.
Det er den løsning, som det internationale samfund bakker op om.
På FN's Generalforsamling blev resolutionen om Palæstinas nye status som ikkemedlemsobservatørstat med overvældende flertal vedtaget i november sidste år.
Danmark var blandt de første EU-lande, der offentliggjorde deres jastemme forud for afstemningen.
Vi har en regering og en udenrigsminister, som arbejder hårdt på at komme frem til det fælles mål, nemlig en forhandlet tostatsløsning mellem Israel og Palæstina.
For selvfølgelig skal Palæstina blive et rigtigt land og fuldgyldigt medlem af det internationale samfund.
Palæstina er stadig væk i en opbygningsfase, og det er bl.a. derfor, at vi løbende tager skridt, som understøtter de moderate kræfter i Palæstina.
Udenrigsministeren er også gået i spidsen for en mærkningsordning for fødevarer fra israelske bosættelser, og regeringen har meldt klart ud, at den fraråder investeringer og andet samkvem med israelske bosættelser, fordi det vil styrke disse både politisk og økonomisk. Så vi vil det samme, men det gode må ikke blive det bedstes værste fjende.
Vi mener, at den kurs er den bedste for at sikre en levedygtig og fuldt selvstændig palæstinensisk stat på sigt.
Christian Juhl (EL), 2013-05-21:
Egentlig kunne jeg godt tænke mig – det er mere af hensyn til at få klarlagt, hvad man kan frygte fra partiet – at spørge: Hvis SF i 2005 og 2007 havde den holdning, at det danske Folketing skulle beslutte, at Danmark skal anerkende Palæstina som selvstændig stat, hvad er det så i udviklingen, der har gjort, at det ikke længere er SF's politik?
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Selvfølgelig er der jo endnu uløste problemer ved at lave sådan en finansiel skat på transaktioner, som der er lagt op til.
Det er der ingen, der er i tvivl om, for der arbejdes jo på det for fuld kraft nede i EU.
Problemet er bare, at Danmark har den holdning, at vi ikke er med.
Altså, den danske regering har vedtaget, at vi ikke er med til at lave den og siger stadig væk, at først når den er global, det vil altså sige, når den fjerneste ø i Atlanterhavet er omfattet, støtter vi den.
Jeg fatter ikke, det kan være Socialdemokratiets politik.
Det kan godt være liberalisternes politik, men da ikke Socialdemokratiets politik.
Jens Joel (S), 2013-05-21:
Det er ikke rigtigt, at vi afviser at kunne lave beskatning af finansielle transaktioner, medmindre det er globalt.
Vi siger: Hvis man gør det globalt, undgår man mange af de problemer, som er i det nuværende forslag.
Men som ministeren har sagt og vi fra socialdemokratiets side også har sagt flere gange, er det klart, at kan man finde robuste løsninger på de konkrete udfordringer, som der er med det forslag, der ligger på bordet, så er vi selvfølgelig også klar til at genoverveje det.
Men på nuværende tidspunkt er der flere spørgsmål end svar i den aktuelle diskussion, og det er derfor, at vi siger: For nuværende skal vi ikke være med.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Man kunne jo bare gå sammen med de 11 lande og være det 12. land.
Det er der ikke noget problem i.
Det er jo ikke det samme, som at man så lige pludselig har sagt, at sådan skal det se ud.
Det ville da være enormt positivt, hvis Danmark var land nr. 12 i EU, der sagde: Vi arbejder for det her.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at vi ikke bare er land nr. 12. Må jeg så spørge: Hvad er problemet i virkeligheden?
Som jeg har forstået det, mener man, at nogle spekulanter kunne finde ud af at rejse til udlandet.
Er det noget problem?
Kan vi ikke bare sige: Hej, hej, så slipper vi for jeres ødelæggende virksomhed?
For det er jo det, vi har set op til 2008.
Jeg har ikke noget problem.
Jeg synes, jo færre spekulanter, vi har tilbage i Danmark, jo bedre er Danmark.
Hvordan ser Socialdemokratiet på det?
Jens Joel (S), 2013-05-21:
Jeg tror altså, Socialdemokratiet har det, ligesom Enhedslisten har det med de onde spekulanter, og vi synes måske også, at der er mange spekulanter, men sagen er jo, at det er lidt svært at lave en maskine, som kan sortere i spekulanter alt efter dem, der vil det gode, og dem, der vil det onde.
Det er bare det, vi i al beskedenhed siger, altså at når vi ikke har den mekanisme, der kan sortere al den sunde aktivitet fra den usunde aktivitet, så skulle vi måske hellere kigge efter den et andet sted, og det er jo også derfor, vi lige nu diskuterer, hvordan man f.eks. kan indhegne eller regulere den her højfrekvente handel, altså den her computerhandel, som hr. Frank Aaen også tidligere har talt om.
Der er jo ingen tvivl om, at det før krisen og som en del af optakten til krisen har været alt for udbredt, men det er jo ikke sikkert, at en skat er det rigtige instrument.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-21:
For at sige det kort fra starten af kan vi ikke bakke op om ideen om en skat på finansielle transaktioner.
Vi synes, det er et rigtig dårligt forslag, og det sagde vi også sidst for et års tid siden, da vi havde en tilsvarende forespørgsel, og vi har ikke skiftet holdning siden.
Vi synes, der er rigtig mange gode grunde til, at man skal være imod en skat på finansielle transaktioner.
For det første skal man holde sig for øje, at der ikke er tale om en skat imod banker eller finansfolk.
Det her er en skat, der rammer ganske almindelige folk, der har pensioner; folk, der sparer op; folk, der investerer.
For det andet er det slet ikke EU's opgave, synes vi, at harmonisere landenes skattesystemer – eller for den sags skyld i det her tilfælde, at man går over til, at det nu er 11 lande inden for EU, der vil til at lave det.
Det mener vi simpelt hen grundlæggende ikke er en idé, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte op om.
For det tredje siger tilhængerne jo, at en sådan skat på finansielle transaktioner skal være med til at forhindre fremtidige kriser, og det mener jeg simpelt hen ikke har noget med hinanden at gøre.
Den seneste finanskrise blev jo ikke udløst af kortfristet spekulativ handel med værdipapirer, men derimod af en overdreven låntagning og långivning specielt i USA, hvor man lånte stort ud til folk, der ikke var kreditværdige.
Det brugte de så til at spekulere i boligmarkedet, hvor man hele tiden regnede med, at boligpriserne ville stige og stige.
De samme så man bl.a. i Danmark.
Og det var det system, der kollapsede.
Det var altså ikke, fordi man handlede med aktier eller værdipapirer.
Så her ville det ikke løse noget.
Og så har man altså ikke løst noget som helst, andet end at det vil komme til at koste arbejdspladser, og at det vil komme til at skade væksten.
Der er rigtig mange negative konsekvenser ved sådan en skat på finansielle transaktioner.
Det giver en dårligere konkurrencekraft, det giver yderligere omkostninger ved finansiering af nye projekter, og det er rigtig vigtigt med en ny finansiering for at skabe vækst.
Det giver øgede omkostninger ved hjemtagning af udbytter.
Så konklusionen i mit indlæg skal være, at vi bestemt ikke synes, at det er en god idé, at man indfører en skat på finansielle transaktioner.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Ja, det er jo rart at vide, at Dansk Folkeparti synes, det er vigtigere at beskytte spekulanterne end at begrænse spekulationen.
Det er en holdning, man må have lov at have, det er bare rart at få den frem, så alle kan høre det.
Jeg vil bare sige igen, at påstanden om, at det her skulle ramme almindelige mennesker, intet har på sig.
For første er skatten så lille, at hvis man bare handler, så ligger vi nede i nærheden af, hvad bankerne i forvejen tager i alt for høje gebyrer, må jeg så indrømme.
Men hvis det er sådan, at man holder sig til bare at handle, når det er fornuftigt, fordi man gerne vil sælge en aktie eller købe en ny eller sælge en obligation, fordi man skal have belånt sit hus, så er der ikke noget problem for almindelige mennesker.
Det rammer kun spekulationer, og jeg kunne godt lige tænke mig at få en kommentar: Hvor rammer det her almindelige danskere?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-21:
Det er ikke korrekt, at det kun rammer spekulanter.
Jeg synes egentlig, hr. Jens Joel sagde det meget godt: Man kan jo ikke sortere mellem, hvilke handler der er de dårlige, og hvilke der er de gode.
Skal man ud at refinansiere lånet i sit hus eller sælge sine aktier, som f.eks. hr. Frank Aaen har i A.P. Møller - Mærsk A/S, er det så en sund spekulation eller en usund spekulation, og hvem vurderer egentlig det?
Det svarer til 440.000 færre job i EU, hvilket i forhold til Danmarks størrelse ville sige 5.000 job – alene i Danmark.
Det er da en forskel, der vil betyde noget.
Lønningerne ville falde med cirka 1½ pct.
Så jo, selv økonomerne i EU, som egentlig var kommet med det oprindelige, tåbelige forslag, siger selv, at det vil have nogle ret negative konsekvenser.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Det er lidt det samme, som ministeren siger, man forholder sig til nogle ting, som er et år gamle.
Man kunne måske godt gøre sig lidt umage med at kigge på, hvad der er kommet af nyere bidrag til at forklare, hvad det er, Kommissionen foreslår, og hvad de 11 lande arbejder for.
Der snakker man ikke om tab af økonomisk vækst, der taler man om øget økonomisk vækst, hvis man bruger pengene fornuftigt.
Og så er det, at jeg siger 2050, men der var også det andet tal, det var også 2050.
Så jeg synes bare, man skal lade være med at bruge forældede argumenter.
Så vil jeg bare sige, at så vidt jeg husker lige nu, har realkreditinstitutterne en bidragsprocent på 0,29.
Det kan godt være, at det er lidt forkert, men jeg tror, det er deromkring, 0,29.
Så en skat på 0,1 pct. en gang sammenlignet med, at realkreditinstitutterne hæver 0,29 pct. hvert år,
Det er jo ligegyldigt.
Og derfor er der ikke nogen mennesker, der overhovedet tager skade af det her andet end spekulanterne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-21:
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er ikke så mange spørgsmål, jeg kan komme med, men det skal man jo heller ikke i en kort bemærkning, man kan godt bare komme med en kommentar.
Hvis man ser på bankerne alene, vil det, hvis man så indfører sådan en skat på finansielle transaktioner, naturligvis betyde, at de får en mindre indtjening.
Den kan de så vælge at føre over på deres kunder – på den måde går også ud over den almindelige dansker – eller de kan vælge at sige, at de bare selv klarer omkostningerne uden at sende regningen videre.
Når man mindsker bankernes overskud, gør man det også sværere for dem at styrke deres kapital, som vi stiller krav til i EU.
Og når man gør det, bliver der færre udlån til bl.a. virksomhederne eller folk, der skal købe huse, ergo bliver væksten mindre.
Så det har altså en række vidtgående konsekvenser, lige meget om det er Europa-Kommissionens forslag eller det nye, der ligger på bordet.
Og det er altså ikke rigtigt, at man alene rammer spekulanter, for hvem sorterer det, som jeg også spurgte om i mit tidligere spørgsmål, hvem er de dårlige spekulanter, og hvem er de gode spekulanter, og hvad er problemet i det hele taget i, at folk handler med deres aktier og deres værdipapirer?
Jeg kan altså ikke se noget grundlæggende problem i det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-21:
Mange tak for det.
Vi er jo fra radikal side ikke interesseret i at indgå i arbejdet med en FTT-ordning på linje med de 11 europæiske lande, der er ved at etablere sådan en.
Det er vi ikke, fordi vi synes, det er en dårlig idé, der i vores analyse kommer til at flytte transaktioner ud af Europa.
Desuden er der en fordyrelse ved f.eks. handel med realkreditobligationer mellem danske købere, hvis vi deltager, og det fordyrer livet for almindelige låntagere på samme maner som andre handler, der rammes af afgifter.
Vi kan sige, at lande, der indfører FTT-ordningen, vil få større omkostninger end lande, der ikke gør det.
Derfor mener vi også, at det er klogt at stå uden for.
Vi har to gange forhøjet lønsumsafgiften for den finansielle sektor, og det er sådan, vi ønsker at beskatte den finansielle sektor.
Det mener jeg er en mindre skadelig måde at gøre det på.
Så vi er ikke uenige i, at man beskatter den finansielle sektor.
Det er bare en forkert metode, de 11 lande her har valgt mener vi.
Dette siger jeg, vel vidende at vi ikke kender den endelige udformning.
Der udestår sikkert store slagsmål, før vi er fremme ved den endelige udformning af forslaget.
Det følger vi tæt.
I mellemtiden ønsker vi ikke at indgå i et sådant arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Men hvad er problemet ved, at aktien skifter ejer?
Hvis der er en, der har en vare, vedkommende vil sælge, og der er en, der vil købe den, er det jo en regulering og en begrænsning i den frie markedsøkonomi.
Så simpelt er det.
Jeg ved ikke, hvor lang karensperioden så skal være, i forhold til at hr. Frank Aaen mener, at det så er en legitim tidsfrist, man har holdt sin vare, inden man sælger den.
Det er derfor, at det er så nemt at være liberal, fordi jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvornår folk synes at de gør en god handel eller en dårlig handel.
Det overlader jeg trygt til den enkelte selv at afgøre.
Det må jeg så konstatere at vi ser forskelligt på.
Jeg mener ikke, at det er hjælpsomt, at vi gør international samhandel og varers og kapitals bevægelser over grænserne mere besværlige.
Jeg tror sådan set, at vi alle bliver rigere af, at vi har lettest mulig adgang til at handle frit med hinanden, og sådan ser vi så forskelligt på verden.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-21:
Jeg kan bare sige, at vi ikke har taget stilling til, om det skal det.
Hvis det er et punkt, man gerne vil tage højde for eller forholde sig til, er der mulighed for det, hvis beslutningsforslaget vedtages, for så kommer der jo en mere lovteknisk udformning af det bagefter, hvor man jo også kunne tage højde for de her store bekymringer, der er, for, at parkeringsafgifterne vil eksplodere.
Det er jo muligt at lave nogle mekanismer, måske noget i stil med det, der ligger i forvejen, hvis man vil føre forslaget ud i livet.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Forespørgslen, vi stiller her, går ud på to ting.
Det ene er at begrænse de ekstreme finansielle transaktioner, der foregår på de finansielle markeder, og det andet er at skaffe et provenu til statskassen.
Op til krisen i 2008 var det jo spekulationen på de finansielle markeder, der i virkeligheden var drivkraften bag, at tingene gik frygtelig galt.
Man lavede nogle bobler; der var mange forskellige bobler, men en af dem var bare ganske almindelig spekulation, som gjorde, at tingene faldt sammen – med store, alvorlige konsekvenser som følge.
Og det ser vi jo nu igen.
Det er jo oppe på samme niveau.
De finansielle transaktioner i verden er oppe på samme niveau, som de var på før krisen.
Jeg sagde sekund, men jeg mente millisekund; det sker virkelig inden for ingen tid.
Det er også der, man kan se, at det finansielle marked kan falde fuldstændig sammen, hvis der er en programmeringsfejl i computerne.
De siger i USA, at en almindelig aktie skifter ejer hvert 22. sekund.
Det er jo bare spekulanter, der slås med hinanden for at få en ordentlig gevinst – eller få en lille gevinst, men bare få den så mange gange, at det kan blive til lidt penge.
Der er 11 lande i EU – nemlig Belgien, Tyskland, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Østrig, Portugal, Slovenien og Slovakiet – der støtter, at man skal indføre en sådan afgift her så hurtigt som overhovedet muligt.
Derfor vil jeg sige, at vi synes, det er meget besynderligt, når der så er et land, som er ledet af en centrum-venstre-regering, og som synes, at det er en rigtig dårlig idé, og som først vil være med til at lave sådan en afgift, når den fjerneste ø i Atlanterhavet er omfattet af afgiften.
Det forstår vi simpelt hen ikke en brik af.
Det er både dumt i forhold til at begrænse spekulation og dumt i forhold til at sikre et provenu til statskassen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Det er ikke første gang, og det bliver nok heller ikke sidste gang, vi skal diskutere en skat på finansielle transaktioner her i Folketinget, og jeg skal med glæde gentage Venstres position på området: Vi er modsat regeringen faktisk ideologisk modstandere af, at der indføres skat på finansielle transaktioner, for vi er ideologisk tilhængere af en fri og åben markedsøkonomi, hvor varer, tjenester og kapital kan bevæge sig frit.
For frihandel er og bliver nu engang den helt afgørende forudsætning for vækst og velstand, og uanset om en finansiel transaktionsskat blev indført i hele Mælkevejen, ville den i sidste ende ramme vækst og velstand.
Og det er ikke størrelsen på afgiften, der er afgørende.
Den er problematisk, og jeg synes faktisk, at økonomiministeren på mange måder meget grundigt redegjorde for de skadelige elementer, som sådan en skat vil føre med sig.
Som det også har været fremme, har sagen jo været drøftet længe i EU.
Vi har tidligere haft diskussionen her i salen, og siden da er Kommissionens forslag blevet begravet, og nu overvejer 11 lande så at gå videre med et andet forslag.
I Venstre synes vi, det er en dårlig idé, landene forfølger, men dem om det.
Der lyder nu også kritiske røster i nogle af de lande, der arbejder videre med sagen, og jeg er egentlig noget spændt på at se, hvad fremtiden reelt vil bringe for dette forslag.
Jeg har endnu til gode at se den store fanskare, som mener, at det vil være en konkurrencemæssig fordel for de pågældende lande.
Jeg skal i dag ikke grave ret meget i, at regeringen og regeringspartierne skifter holdning til en Tobinskat.
Nogle var for, nogle var imod, nogle er imod i Danmark, men for i Europa-Parlamentet.
Alt det kan have meget stor underholdningsværdi, men om arbejdet for en global skat på finansielle transaktioner må jeg bare sige, at realismen i det, vel svarer til, at vi her i Folketinget vedtager at ophæve tyngdeloven, og så faktisk selv tror på, at det virker.
Jeg synes, det er afgørende, at vi fokuserer på det, der skaber vækst og velstand, og jeg har altså ikke gode argumenter af hverken den ene eller den anden slags til at kunne se fornuft i, at det, der bidrager til vækst og velstand, nemlig at landene frit kan handle med hinanden, svækkes.
Derfor er vi modstandere af en finansiel transaktionsskat, uanset hvordan den pakkes ind.
Så vi kan ikke se noget positivt i det, og derfor skal jeg på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at skat og afgift på international handel vil forringe vækst og velstand.
Det er i Danmarks interesse at fremme øget samhandel, investeringer på tværs af landegrænser, likvide kapitalmarkeder og en effektiv regulering af den finansielle sektor.
Folketinget er modstander af, at EU får ret til at udskrive skat.«
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Der står ikke noget i vores forslag om, at EU skal have ret til at udskrive skat.
Det går vi ikke ind for, men vi vil gerne have, at nogle lande bliver enige om at lave sådan en ordning her i fællesskab, det er noget andet, og så må de lande finde ud af, hvad de bruger pengene til.
Det er bare sådan lige for at præcisere, at Enhedslisten ikke har skiftet holdning til EU's ret til at udskrive skat eller ikke udskrive skat.
Så vil jeg bare gerne vide, når det nu er så skadeligt, og jeg kan forstå, at Venstre har lagt sig til højre for Merkel – det er jo alligevel imponerende, men det kan jeg så høre at man i hvert fald har gjort i det her spørgsmål – hvad det så er, der er så skadeligt, hvis man begrænser handelen med aktier, sådan at de ikke skifter ejer en gang hvert 22. sekund, men måske skifter ejer lidt færre gange.
Hvad er det skadelige for økonomien ved det?
Kunne vi ikke bare lige få det sådan udfoldet en anelse, når nu det her er så skadeligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-21:
Hvad er det, der er så skadeligt, når en køber vil købe et produkt og en sælger vil sælge et produkt og de er enige om prisen?
Hvad er problemet i det?
Det, der jo grundlæggende ligger bag hr. Frank Aaens argumentation, er, at han ikke bryder sig om det kapitalistiske system, og det er fair nok, at det er hr. Frank Aaens politik, og så arbejder hr. Frank Aaen på at finde forskellige midler til at bekæmpe det.
Jeg synes bare, at det virker mærkeligt, når der er bred enighed om, at frihandel er godt.
Vi skal sørge for at fjerne barrierer, for at vi kan handle frit og åbent med hinanden, men lige når det gælder det her, vil hr. Frank Aaen altså lægge told på.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Det er jo det rene sludder, der kommer ud af ordførerens –
undskyld, må jeg sige det?
Det er lige på kanten.
Så er det, der kommer ud ad munden, ikke overvejelser, som man kunne forestille sig?
Jeg mener, kapitalismen voksede jo voldsomt, da al handel foregik herinde lige på den anden side, hvor dem, der handlede på Børsen, stod og rakte hånden op, når de ville købe en aktie og de ville sælge en.
Det tog lang tid at købe og sælge en aktie.
Det fungerede da glimrende.
I dag har man et system, hvor aktier skifter ejer hvert 22. sekund, og det synes jeg måske godt at man kunne begrænse en anelse ved at lægge en lille afgift på for at stoppe den spekulation.
Hvad skulle skaden være ved det?
Det er bare det, jeg spørger om.
Hvad skulle skaden være ved, at vi begrænser hyppigheden af, at den samme aktie skifter ejer?
Simon Kollerup (S), 2013-05-21:
Nu skal jeg nok stadig væk passe på ikke at skrue mig for højt op, men jeg synes måske, at man kan komme til at foregøgle folk, der sidder og følger debatten, at det her vil få eldoradoagtige konsekvenser for billetpriserne i den kollektive trafik.
Jeg gør bare lige opmærksom på, at overskuddet på den her parkeringsordning er 4 mio. kr., og at indtægterne på den kollektive trafik er 8 mia. kr.
Det er bare, så vi har proportionerne på plads.
Så er det bare, at jeg i al beskedenhed siger, at jeg godt kunne forestille mig, at det vil føre til takststigninger på parkeringsanlæg, og så har vi debatten med ham tømreren igen.
Hvis man åbner for det her som en indtægtskilde for kommunen, mener ordføreren så, at det skal indgå ligesom andre kommunale indtægter som en del af udligningssystemet, for det gør det nemlig ikke i dag?
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Det var ikke pænt at genere ministeren på den måde, synes jeg ikke.
Jeg vil også sige med hensyn til det der med Realkreditrådet, at hvis de er så bekymrede, kan de bare sætte deres bidragsprocent en anelse ned; så er det problem jo løst.
Men det gør de jo ikke, de sætter bidragsprocenten op alt det, de kan komme af sted med – uanset hensyn til boligejerne.
Men er det ikke korrekt, at det her vil komme til at koste Saxo Bank penge?
Er det ikke korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-21:
Det tror jeg faktisk ikke at det i særlig høj grad vil gøre.
Jeg gætter på, at Saxo Bank ligesom alle andre banker og realkreditinstitutioner vil tage den her skat og pålægge sine kunder omkostningen.
Det er jo også det, jeg siger her i talen: at det er kunderne, der kommer til at betale det her.
Frank Aaen (EL), 2013-05-21:
Vi er sådan set enige i, at banker til enhver tid vil prøve at score så mange penge fra kunderne som overhovedet muligt.
Det er jeg ikke spor i tvivl om, og derfor har vi også nogle forslag til, hvordan man kan regulere det lidt.
Men vi er enige om, at der er en regning, og så kan det være, at Saxo Bank ikke vil sende den til sine aktionærer, men til sine kunder.
Så må man jo lade være med at være kunde i Saxo Bank.