runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Igen tak for den meget store omsorg, som jeg bliver udsat for fra Dansk Folkepartis side.
Det er næsten rørende, og hvis man virkelig holdt af mennesker, kunne man jo oven i købet tro, at det var venligt ment.
Det gælder specielt den der fantastiske omsorg med hensyn til troværdighed.
Jeg forstår godt Dansk Folkepartis grundinteresse for det, for det er klart, at når man som politisk parti har været ude og love under valgkampen, at man vil sikre højere lønninger til de lavtlønnede på det offentlige arbejdsmarked og så ser, hvad der er sket, så er det forståeligt, at man får en interesse for det tema, der omhandler, om troværdigheden nu også er i behold.
Når jeg sagde det med Dansk Folkeparti og religion, så var det, fordi jeg faktisk blev lidt chokeret over at høre Dansk Folkepartis gruppeformand, hr. Kristian Thulesen Dahl, pludselig erklære partiet for et antimuslimsk parti, for jeg troede, at Dansk Folkeparti havde en skillelinje, der gik ved, at man ikke kunne lide islamister.
Jeg synes, at man dermed lægger op til en ubehagelig form for religionskrig, og der synes jeg stadig væk, at det fuldstændig uklart, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener.
Jesper Langballe (DF), 2008-06-11:
Jeg kan ikke tage mig af, at hr. Villy Søvndal i en desperat trang til at undgå at svare på ubehagelige spørgsmål bliver ved med at gentage misforståelser, som hr. Kristian Thulesen Dahl krystalklart har udredet.
Blæse være med det, det er der ingen grund til at blive ved med at tæske i.
Men jeg kan jo ikke lade være med at mindes, at jeg selv en gang under en koldkrigsdebat her i salen i 2003 sagde til hr. Villy Søvndal - man skal altid huske på sine egne guldkorn - at hr. Villy Søvndal vidste mindre end intet om alt mellem himmel og jord.
Det gør sig jo også gældende, når han udtaler sig om islam, og det gør han meget, meget gerne, og derfor vil jeg stadig væk spørge: Kunne hr. Villy Søvndal da ikke få tid til at sætte sig lidt ind i stoffet, sådan at han blev klar over, at man ikke kan adskille det politiske/demokratiske fra det religiøse, når man snakker om islam, men at der er tale om et helhedssyn, og at det betyder, at der er tale om en religion, der er fuldstændig uforenelig med demokratiet?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-06-11:
Skal jeg forstå hr. Villy Søvndal sådan, at den ideologiske kamp om, hvorvidt tingene foregår offentligt eller privat, er vigtigere for hr. Villy Søvndal end at sørge for, at mennesker rent faktisk får den behandling, de skal have?
Altså, det, at det skal foregå i offentligt regi, er vigtigere end at være med til at sikre, at folk kan få en behandling hurtigt og effektivt der, hvor der er plads og kapacitet til det - skal jeg virkelig forstå hr. Villy Søvndal sådan?
Til det andet, hr. Villy Søvndal sagde: Er den største udfordring lige nu i det offentlige sygehusvæsen ikke rekruttering af personale, herunder bl.a. sygeplejersker?
I den sammenhæng har vi jo netop også gjort en stor indsats ved f.eks. at få samlet de professionsrettede uddannelser i professionshøjskolerne for at skabe nogle gode og konstruktive studiemiljøer og tiltrække flere studerende.
Men i de forhandlinger så jeg heller ikke SF.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Igen mange tak for omsorgen og også for smigeren.
Jeg mener, at citatet retteligen lyder, at en ekspert er én, der ved mere og mere om mindre og mindre for til sidst at vide det hele om ingenting.
Men lad det nu ligge, det skal jo ikke bare blive ordkløveri.
Så siger hr. Jesper Langballe, at man jo ikke kan finde muslimer, der kan forene sig med demokratiet.
Det er da noget afsindigt vrøvl.
Vi har masser af mennesker valgt i mit parti i Folketinget, regioner og kommuner rundtomkring, der er fremragende demokrater, og som deltager på lige fod med alle andre i folketingsarbejdet og i regionsarbejdet, men det er klart, at hvis man vil den store religionskrig, hvis man vil splitte ikke alene samfund rundtomkring os, men også det her samfund op i den store krig, så kan man jo godt forstå, at Dansk Folkeparti laver en skelnen mellem muslimer og antimuslimer.
Jeg ved ikke, om man bliver misforstået, når man går ud og siger noget, men når hr. Thulesen Dahl går ud og karakteriserer sit parti som et antimuslimsk parti, så er vi jo nødt til at tro på det.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-11:
Et af de interessante indlæg her under afslutningsdebatten kom fra Socialdemokraternes formand, fru Helle Thorning-Schmidt, som diskuterede spørgsmålet om afholdelse af en folkeafstemning, hvor danskerne skal hen og tage stilling til en række af de forbehold, som SF har været med til at sikre at vi har - forbehold om vigtige emner inden for EU fra 1993.
Det, som fru Helle Thorning-Schmidt sagde, var, at fra man udskrev en folkeafstemning, til man kunne holde den, behøvede der ikke at gå mere end 3 uger.
Og så kunne man holde den folkeafstemning, og danskerne ville være godt klædt på til at tage stilling til det hele.
Der kunne jeg så godt tænke mig at spørge hr. Villy Søvndal, om SF er enig i, at danskerne i givet fald kun skal have 3 uger til at sætte sig ned og finde ud af, hvad der er hoved og hale i de forbehold, og i øvrigt også skal sætte sig ind i, hvad Lissabontraktaten, altså forfatningstraktaten, betyder for forbeholdene - det er så det, som statsministeren gerne vil diskutere.
Så jeg vil spørge hr. Søvndal: Er det 3 uger, vi kun skal have?
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Hr. Peter Skaarup har jo ret i sin præmis, nemlig at SF var med til at sikre de her forbehold.
Der er så nogle, der er blevet rigtig optaget af dem, efter at vi sikrede dem; nogle, som ikke var så optaget af dem dengang, men det er fint, kærlighed kan jo vokse med årene.
Men spørgsmålet lød: Hvor lang tid skal der til?
Det synes jeg er svært at svare på nu.
Vi ved ikke, hvor mange forbehold vi skal stemme om.
Det er noget af det, vi skal afgøre, når DIIS-rapporten kommer i slutningen af juni.
Hvor mange forbehold skal vi diskutere?
Det synes jeg er et af de afgørende spørgsmål.
Men hvilken tid, der lige præcis skal til, vil jeg ikke lægge mig fast på på nuværende tidspunkt.
Det må vi se på, når vi tager fat på det her, efter at DIIS-rapporten er kommet.
Så skal vi have noget ferie bagefter, så vi skal vel hen i august eller sådan noget, før vi for alvor skal til at kigge på det her.
Peter Skaarup (DF), 2008-06-11:
Det var da ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Kunne hr. Villy Søvndal ikke svare på det spørgsmål, der blev stillet?
Hvor lang tid mener SF at der er til rådighed til den debat, som selvfølgelig skal være om det, der skal sættes til folkeafstemning?
Fru Helle Thorning-Schmidt gav sit bud: 3 uger.
Det vil sige, at der var et halvt år, hvor vi kunne veje fordele og ulemper, og hvor danskerne kunne tage ud og debattere tingene ved de mange møder, der var hen over sommeren, og blive godt klædt på, som vi nu er i vores lille land, når det drejer sig om at diskutere EU-spørgsmål, i modsætning til mange af de andre lande, som ikke har folkeafstemninger om de spørgsmål.
Det må vel være rimeligt og demokratisk, at man kan det.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Vi er jo meget enige i, at det er en god idé med folkeafstemninger.
Jeg tror oven i købet, at vi deler opfattelser i forbindelse med det synspunkt, at grunden til, at vi har haft nogle rigtig gode EU-debatter og har sikret, at der ikke var et for stort modsætningsforhold mellem politikere og befolkning, var, at vi havde en rigtig god vane med at lave en folkeafstemning i forbindelse med betydelige ændringer af EU-grundlaget.
Men hvor mange dage og timer der lige præcis er den rigtige tid til det, afhænger af, hvor mange forbehold vi skal diskutere; det var mit svar i sidste omgang.
Det er noget af det, der skal konkluderes på sommeren over.
Vi har fra SF's side advaret mod, at statsministeren blander ØMU'en ind i det, hvis han ikke vil løbe ind i et nederlag - og det er sagt af kærlighed til statsministeren.
Men det er jo statsministerens valg.
Når vi ved, hvor mange forbehold man skal diskutere, er vi også i stand til at tage stilling til, hvor lang tid man behøver.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-06-11:
Nu tror jeg, at fru Helle Thorning-Schmidt taler om alkoholsodavand og omlægningen, men det var i forbindelse med grænsehandel, og det gav et stort rundt nul i provenu, så Socialdemokratiets formands udlægning af den sag hænger ikke helt sammen med det faktum, at den tolkning, som Socialdemokratiet nu lægger i skattestoppet, jo er ubegrænset, og så forefindes der ikke den bestemmelse i skattelovgivningen, som ikke kan ændres, som ikke kan fjernes, hvor borgerne ikke oplever, at de får flere penge mellem hænderne, fordi Socialdemokratiet har et lødigt formål at bruge pengene på.
Jeg skal bare høre, om ikke den definition, som Socialdemokratiet har givet, nemlig at det skal være skattehuller, skattefiduser og skattespekulation, kan borgerne fuldstændig se bort fra, fordi der nu fuldstændig er givet los.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det er rigtigt, som fru Henriette Kjær siger, at SF er et stort parti, og det er rigtigt, at der er rigtig mange forskellige mennesker, og de bor såmænd ikke økologisk alle sammen, de bor meget forskelligt.
Jeg tror, de bor stort set lige så spredt som De Konservative, men formentlig knap så fint og knap så massivt omkring Gentofte og Hellerup og i Nordsjælland.
Vi har flere samlet i boligblokke, hvor folk bor i almene boliger.
Men vi har en bredt sammensat vælgergruppe, det er jeg enig i.
Vores holdning til boligskat er, at man skal tænke sig rigtig grundigt om, inden man piller ved boligskatten.
Det skal man, fordi der er nogle, der har købt på toppen af en konjunktur i en situation, hvor boligpriserne falder, og vi kunne ikke drømme om at lave noget på boligområdet, der vil betyde, at unge familier skal flytte fra hus og hjem.
Og det er den garanti, vi gav under valgkampen, og det står vi inde for.
Nej, det er det ikke.
Vi kom jo i virkeligheden til at få en lang diskussion, ikke alene om boligskat, men om hele skatteområdet, fordi statsministeren jo valgte at nedsætte den skattekommission, han kritiserede oppositionen voldsomt for at anbefale under valgkampen.
Men lad det nu ligge.
Vi har behov for at sikre et skattesystem, der beskatter arbejdet, arbejdsindkomsten, mindre.
Vi synes også, det f.eks. kunne være sjovt at kigge på differentieret moms i forhold til fødevarer og sådan noget.
Og jeg synes da også, vi skal kigge på, hvordan vi sikrer hele boligområdets fremtid, og derunder sikrer, at unge familier, der har købt på toppen af en højkonjunktur, ikke bliver presset ud af deres boliger.
Så det håber jeg på et godt og bredt samarbejde om i Folketinget.
Peter Christensen (V), 2008-06-11:
Det var jo en noget dyster tale med meget tungsind, men jeg havde nu besluttet mig for at lytte til den med et positivt sind og så ligesom lytte mig ind til, hvor vi kunne være enige om en ting.
Jeg fandt faktisk en sætning, som jeg kunne finde mig selv i, og det var budskabet om, at det ikke må være størrelsen af pengepungen, der afgør, om man kommer ud af en venteliste.
Det er jeg meget, meget enig i.
Det er også sådan, det er i dag.
Det er sådan i dag, at alle uanset alder, uanset økonomisk formåen, har den rettighed, der hedder, at hvis man venter mere end 1 måned, kan man søge over til f.eks. et privathospital og få behandling der.
Det ville hr. Villy Søvndal åbenbart lave om på, og det undrer mig, for den eneste måde, hvorpå det kan give mening, er jo sådan set enten ved at sige, at vi skal tilbage til, at det er pengepungen, der afgør det, altså sådan som det var før 2001, eller simpelt hen ved et decideret forbud mod privathospitaler.
Hvad er det, SF vil?
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Jeg synes, der er et tredje oplagt alternativ, som det undrer mig at hr. Peter Christensen ikke kom på, når han nu sad og lyttede efter, og det er at sikre et offentligt velfungerende sundhedssystem.
Det er jo det, der har været unikt i et land som Danmark, at vi har haft et sundhedssystem, hvor vi ikke skelede til, om folk var forsikret eller ej, i forhold til i hvilken rækkefølge de kom ind, vi kiggede alene på et behov.
Det, som regeringen er i færd med i øjeblikket med fantastisk stor fart, er jo at flytte vores sundhedssystem, sådan at vi får et tvedelt sundhedssystem, et sundhedssystem for dem, der enten har forsikring eller har råd til at betale, og som kan smyge sig uden om ventelisterne, og så dem, som ikke kan betale, og som må blive stående på ventelisten, ellers giver det jo ikke nogen mening, vil jeg sige til hr. Peter Christensen, at have en sundhedsforsikring, hvis det ikke betyder, at man med den i hånden kommer før nogle af dem, som ikke har en sundhedsforsikring.
Så er det jo ingenting værd.
Peter Christensen (V), 2008-06-11:
Man kan jo have alle mulige idealistiske betragtninger om, hvordan verden bør se ud, men man kan jo også forholde sig til, hvordan den så ud, dengang hr. Villy Søvndal havde mulighed for for alvor at påvirke tingene, altså før 2001.
Derfor er den ret, vi nu har givet mennesker, altså at de, hvis de skal vente mere end 1 måned, har lov til at gå et andet sted hen, jo netop første gang, hvor også mennesker med lave indkomster har fået en sikkerhed.
Det undrer mig altså, at hr. Villy Søvndal ikke også kan se det som en gevinst for mennesker, som ikke har høje indkomster, at vi ikke skal tilbage til en tid, hvor det f.eks. var velhavende socialdemokratiske folketingsmedlemmer, som kunne hoppe ventelisten over.
Det var jo den virkelighed, der var før 2001.
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Det vil sige: Risikoen er, at man får et opdelt væsen.
Når man taler behandlingsgaranti, taler man om de planlagte ting.
Det, der er den store udfordring i øjeblikket i vores sundhedsvæsen, er, at de, der ligger på de langtidsmedicinske afsnit, specielt er ældre.
De ligger under rigtig dårlige vilkår.
80 pct., hvis jeg husker rigtigt, af dem, der indlægges på sygehuse, indlægges akut og ikke til planlagte forløb.
Og det er vel den virkelige risiko: at de afsnit bliver udsultede og ikke har de tilbud, vi kender andre steder fra.
Men der er jo den forskel mellem Venstre og SF, at vi ønsker et velfungerende offentligt sundhedsvæsen, og det er det, Venstre er ved at bryde ned i øjeblikket til fordel for et ideologisk projekt, der hedder at skabe en meget stor privat sektor ved siden af.
Det er det ene.
Det andet er, og det tror jeg også hr. Peter Christensen er opmærksom på, at sygehuspatienter består af to grupper: Nogle, der er skrevet op på en venteliste til en bestemt operation, men det er ikke hovedparten af dem, der kommer ind på et sygehus, og nogle, og det er hovedparten af dem, der kommer ind på et sygehus, der medicinske patienter.
Det er specielt ældre, der har fået en blodprop, eller som er faldet om, eller hvad ved jeg, og det er jo dem, for hvem forholdene for alvor er kritisable i de her år.
Det er hovedsagelig ældre mennesker, der ligger på gangene på nogle af vores hospitaler.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt, og det er derfor, vi ønsker at satse på et langt bedre offentligt sundhedsvæsen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-11:
Ja tak.
Tidligere i debatten brugte hr. Villy Søvndal det udtryk, at vi står over for de mest dramatiske nedskæringer nogen sinde.
Så skyndte jeg mig ud og lavede en søgning på hr. Villy Søvndal og dramatiske nedskæringer, og så væltede det ud med hits for de seneste år.
2002: Uanset hvad man gør, lader det sig ikke skjule, at dette efterår formentlig vil blive husket som efteråret med de mest dramatiske nedskæringer på socialområdet siden 1982.
Et andet år: De nedskæringer, vi står over for lige nu, er formentlig de mest dramatiske nedskæringer, vi har stået over for i mange, mange år, og det ved hr. Thulesen Dahl godt, står der så i øvrigt.
År efter år siden 2001 har hr. Villy Søvndal sagt det.
Kan han ikke bekræfte, at det har han sagt hvert år, og skal vi så tro på det nu?
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Når jeg står og tænker over det, synes jeg måske, jeg burde har sagt det lidt kraftigere dengang, altså allerede i 2002.
Det kan godt være, hr. Thulesen Dahl ikke kan se det, men det kan folk udeomkring.
Jeg synes, det var imponerende at se Børsens undersøgelse fra i går, hvor man spurgte danskerne, hvordan de synes, det er gået, mens hr. Thulesen Dahl har lavet finanslovaftalerne.
50 pct. synes, det er blevet dårligere, og det eneste, jeg synes kan undre, er, at man fandt 7 pct., der synes, det er blevet bedre.
Gad vidst, hvordan man har fundet dem, jeg synes, det må have været det mest besværlige overhovedet at finde de mennesker.
Derfor har forudsigelsen jo være rigtig.
Ude i kommunerne er virkeligheden jo, at sådan ser det ud.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-11:
Det er fantastisk, at hr. Villy Søvndals troværdighed er hængt op på en meningsmåling; det er helt fantastisk.
Lad os se på de faktuelle tal.
Dem har vi jo, og jeg tror, hr. Villy Søvndal er enig med mig i, at hvis man går tilbage til 2002, 2003, 2004 osv., ved vi nu, hvor mange udgifter der rent faktisk er afholdt til f.eks. serviceudgifter i kommunerne.
Det ved vi nu, det er rent faktuelt nu.
Nu behøver man ikke at tro eller have følelser angående det, nu ved vi det.
Så vil jeg bare spørge hr. Villy Søvndal, hvordan den faktuelle viden harmonerer med, at vi hvert eneste år siden 2001 har fået at vide, at vi nu gennemfører de mest dramatiske nedskæringer siden 1982, de mest dramatiske nedskæringer nogen sinde osv.
Hvordan harmonerer det?
Har hr. Villy Søvndal det egentlig ikke skidt med sin egen troværdighed?
Villy Søvndal (SF), 2008-06-11:
Jeg er glad for omsorgen, for det er jo vigtigt, vi passer på hinanden herinde på den måde.
Hr. Thulesen Dahl spurgte, hvorfor jeg er optaget af meningsmålinger.
Det er der selvfølgelig mange grunde til, men i det her tilfælde siger den jo noget om, hvordan folk oplever det.
Folk oplever, at statsministerens og hr. Thulesen Dahls og fru Pia Kjærsgaards gentagne løfter om bedre velfærd ikke holder vand ude i virkeligheden, for her bliver forholdene dårligere, medmindre man vil ud med den forklaring, som Venstres ordfører var ude med, nemlig at det er, fordi de mennesker ikke rigtig forstår, hvordan virkeligheden i virkeligheden ser ud.
Det tror jeg folk har en meget præcis fornemmelse af, specielt på velfærdsområderne, fordi vi næsten alle sammen har børn eller forældre.
Derfor tror jeg, målingerne giver et meget godt indtryk af, hvad folk mener.
Jeg vil bare advare imod at være så optaget af livet her inden for murene.
Et rigtig godt råd til et parti, der har været støtteparti i 7 år og har vænnet sig til magten, er: Prøv at kom ud og kig!
Charlotte Dyremose (KF), 2008-06-11:
Jeg bemærkede hr. Villy Søvndals omsorg for det her med, at alle skal have lige adgang til sundhedsydelser.
Det er også noget, vi går rigtig meget op i fra konservativ side og fra regeringens side.
Det er jo derfor, vi har indført det udvidede frie sygehusvalg, altså det, vi kalder behandlingsgarantien, så alle borgere har mulighed for f.eks. også at vælge et privathospital eller et hospital, der ikke lige ligger i deres eget lokalområde, hvis de kan få en bedre og hurtigere behandling der.
Sådan som jeg hører hr. Villy Søvndal nu, undrer det mig, at hr. Villy Søvndal ikke gik med i den aftale, for den var jo netop noget af det, der ville sikre, at alle fik den her mulighed og ikke bare dem, der sådan lige havde overskud til at gøre et eller andet eller købe den selv, eller hvad det nu måtte være, hr. Villy Søvndal har så store problemer med.
Her er der tale om, at alle borgere får mulighed for at benytte det sygehus, som de helst vil benytte, og dermed også en sikkerhed for, at man kan blive behandlet hurtigt, uanset hvem man er.
Skulle have hr. Villy Søvndal ikke have overvejet at være med i den aftale?
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-06-11:
Jeg noterede mig, at SF's ordfører sagde, at Dansk Folkeparti helst vil tale om muslimer; SF's ordfører vil hellere vil tale om danskere.
Kan man ikke være dansker, samtidig med at man er muslim?
Det er da en ny opfattelse i hvert fald fra SF's side.
Og jeg må så med hensyn til, at vi i Dansk Folkeparti skulle have ansvaret for, at børn bliver misbrugt, sige, at jeg håber, det var en fortalelse - jeg håber virkelig, det var en fortalelse.
Jeg kan kun sige, at det er et problem, som vi alle sammen skal tage mere alvorligt, end jeg lige hørte her, og at det er noget, vi skal følge.
Henriette Kjær (KF), 2008-06-11:
Det er jo rigtigt, at SF er blevet stort parti, og det er også derfor, det er så interessant at høre, hvad SF mener, for det kunne jo ske, at man fik magt, som man havde agt.
Det er også derfor, jeg gerne vil prøve at komme det lidt nærmere, for det er selvfølgelig en fin garanti at give, at der ikke sker noget over natten.
Men det lyder, som om SF gerne vil røre ved boligbeskatningen og synes, det er helt o.k., bare man melder det ud i god tid.
Er det sådan, jeg skal opfatte hr. Villy Søvndals svar?
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-06-11:
Dansk Folkeparti vil rigtig gerne snakke om muslimer, det er det, de bruger al deres taletid på.
Jeg som dansker vil rigtig gerne snakke om, hvad vi gør i forhold til de udsatte børn.
Dansk Folkeparti løber fra sit ansvar, når de ikke går ind og siger: Hvad kan vi gøre for, at de børn, der bliver seksuelt misbrugt, bliver slået, kan få den barndom, som de har krav på?
Dansk Folkeparti lægger i modsætning til SF stemmer til, at regeringen kan gå ind og flytte om på de her millioner.
Dansk Folkeparti er dem, der har ansvaret for, at vi har danske små børn, som i den grad bliver misbrugt og fastholdt i det her misbrug, fordi kommunerne ikke har de penge, der skal til for at kunne gå ind og gøre en forskel.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2008-06-11:
Det er meget indviklede spørgsmål.
Jeg har jo svaret på det med kørselsfradraget før, men jeg skal gerne gøre det igen.
Nej, Socialdemokraterne ønsker ikke at ændre i kørselsfradraget.
Det giver mig så mulighed for også at bruge lidt taletid til at diskutere det her med behandlingsgarantier.
Vi vil gerne have behandlingsgarantier, og jeg ved ikke, hvor fru Ellen Trane Nørby har fået det fra, at vi ikke ville have behandlingsgarantier.
Men fru Ellen Trane Nørby kan jo ikke se bort fra, at vi i dag har et system, hvor man, hvis man møder op hos en speciallæge, bliver spurgt: Har De, frue, en sundhedsforsikring, ja eller nej?
Og hvis man ikke har en sundhedsforsikring, så får man en anden plads i køen.
Vi har skabt et todelt sundhedsvæsen, og det har Venstre og Konservative formentlig gjort med åbne øjne.
Det, jeg kan undre mig over, er, at Dansk Folkeparti også har tilladt den udvikling.
Et todelt sundhedsvæsen, var det det, vi gerne ville have i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2008-06-11:
Det var dog en formørket og negativ gammeldags sang, vi fik lov til at lytte til fra fru Pia Kjærsgaard.
Alt det onde og det dårlige, som udlændinge og EU påfører Danmark og os danskere.
Og hvor har vi dog hørt den sang mange gange før.
Men var det ikke rimeligt over for den danske befolkning, at også lederen af Dansk Folkeparti brugte afslutningsdebatten til at diskutere det, der vedrører danskerne i deres hverdag og i deres konkrete virkelighed, og at afslutningsdebatten ikke bare skal bruges som et sted, hvor alle fordomme kan blomstre i fuldt flor, og hvor vi kan få den der kedelige sang om det store udland, der truer Danmark?
Burde danskerne ikke også have en afslutningsdebat, der handler om danskernes velfærdssamfund, om det, der sker ude i Danmark lige nu, hvor jeg nærmest hver eneste dag får meldinger fra handicappede danskere, fra ældre danskere og fra udsatte danskere om, at der skæres i velfærden, at der ikke er de muligheder, der tidligere var?
Kan vi ikke få nogle kommentarer fra fru Pia Kjærsgaard om det også?