runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-26:
Det interessante ved Den Danske Kvalitetsmodel er jo, at den ikke er opfundet i Folketinget, den er jo netop opfundet blandt de folk, der selv står ude på hospitalerne, og de mennesker, der arbejdede i de daværende amter, nu regioner.
Det var dem, der tog initiativ til det, og så blev det bakket op af forskellige sundhedsministre lige fra Carsten Kochs tid, tror jeg, og fremad.
Så det skal man passe på med at tage for meget af æren for.
Men jeg vil da godt spørge: Hvad er ordførerens holdning til, at tidligere sundhedsminister, nuværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, i bogen »Statsministerens Løkkeland« fra 2009 er citeret for at sige: »Så er der hensynet til kvaliteten.« Altså på privathospitalerne. »
Hvis jeg enøjet red det synspunkt, at vi skulle stille kvalitetskrav til det private på samme måde som i det offentlige, ville vi aldrig få det private op at stå.
Hvis man sagde til dem: ’I må kun lave rygoperationer på en given klinik, hvis I kan godtgøre, at I allerede har lavet rygoperationer mindst 100 gange’, ville de aldrig kunne lave operation nummer ét.
« Det er jo lige præcis den problematik, vi er ude i: at man ikke fra regeringens side har stillet de samme kvalitetskrav, som man har gjort på det offentlige område i de seneste 10 år.
Man kan høre, at man åbenbart skal bruge ordet garanti med omhu.
Jeg kunne forstå, at ministeren ikke har noget problem med at udstede en ny diagnosegaranti, og det er jo også et godt socialdemokratisk forslag.
Så måske skal vi passe på det der med med det samme at nedgradere ordet garanti. Ingen har til hensigt at skade andre patienter, bliver der sagt.
Det tror jeg sådan set er rigtigt nok, men konsekvensen ude på nogle private klinikker og hospitaler har altså bare været, at man nogle gange har skelet mere til pengepungen end til ønsket om ikke at ville skade patienterne.
Det må vi bare konstatere.
Der har bare ikke alle steder været styr på hygiejnen.
Der har bare ikke alle steder været fuldstændig styr på, hvilke procedurer man fulgte, og hvornår man sendte patienterne hjem – fordi der skulle opnås en indtjening, eller fordi klinikken skulle lukke ned, fordi arbejdstiden var slut.
Når man er så interesseret i at tjene penge på patienter, at man i nogle tilfælde har været villig til at sætte patientsikkerheden over styr – vidende eller uvidende – så er spørgsmålet bare, om det, at der nu kommer et proaktivt tilsyn hvert tredje år, er med til at vende den udvikling eller ej.
Det synes jeg at vi skal kigge på i udvalgsarbejdet.
Jeg er personligt lidt i tvivl om det.
Men det betyder jo ikke, at det ikke er, som jeg siger, nemlig at jeg tror, at brancheforeningen for privathospitalerne er meget glad for, at der sker noget på det her område.
De har jo også selv været ude at sige, at de gerne vil være med til at bidrage til at betale patienterstatninger her nu i de kommende år.
Det har regeringen jo heller ikke villet være med til i mange år.
Jeg tror, at de er meget interesseret i, at der også bliver luget ud i de enkelte brodne kar, der har været, og som jo et eller andet sted også har været med til at ødelægge imaget for de andre.
Per Clausen (EL), 2011-04-26:
Der skal nok være dem, der mener, at det her emne har været taget op i Folketingssalen tidligere, også i det her folketingsår, og i så fald husker de rigtigt.
Det har været taget op tidligere.
Jeg synes, og vi i Enhedslisten synes imidlertid, at med den udvikling, vi har haft i EU det sidste års tid med ændringer i stabilitets- og vækstpagten, indførelse af det såkaldte europæiske semester, nye muligheder for EU-indgreb over for makroøkonomiske balancer samt Danmarks deltagelse i europluspagten, er der kommet en række yderligere begrænsninger i Danmarks mulighed for at føre en selvstændig økonomisk politik.
Og det synes vi faktisk godt kunne trænge til endnu en debat her i Folketingssalen, hvor vi måske også prøver på at inddrage de forskellige elementer.
For der sker ofte det, når vi diskuterer det ene element, at så henvises der til, at det jo ikke er på grund af europluspagten, at vi skal lave en budgetlov – det kunne finansministeren f.eks. sige, ud over at det skyldes, at finansministeren gerne vil have sådan en.
Nej, det skyldes også, at det faktisk står i nogle af de ændringer, der sker i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten, nemlig at man bør have en sådan.
Der tror jeg måske, at det kunne være meget godt, hvis vi i hvert fald i dag kunne bevæge os lidt på tværs af den lange række forskellige beslutninger, som alle sammen er udtryk for forsøg på at sikre, at der kommer mere EU-styring af den økonomiske politik, der skal føres i EU-landene, herunder i Danmark.
Ud over at vi i Enhedslisten mener, at det er dybt problematisk, at man betræder den vej, hvor man langsomt, men sikkert giver afkald på de rettigheder, som var en væsentlig årsag til, at den danske befolkning i flere omgange har forkastet at underordne sig euroen, betyder det selvfølgelig også noget særligt for Enhedslisten, at den økonomiske politik, man binder sig til at føre gennem det her stadig tættere og snævrere EU-samarbejde på det her område, er en politik, som er i nøjagtig forlængelse af den efter vores opfattelse fuldstændig forkerte politik, som den nuværende regering har ført og i øvrigt i de her dage søger at opnå tilslutning i det danske Folketing til at føre.
Så det er baggrunden for, at vi har taget den her debat op i dag.
Besvarelse
Villum Christensen (LA), 2011-04-26:
Enkeltsagslovgivning eller ej – Liberal Alliance anser det trods alt for særdeles indlysende, at Sundhedsstyrelsen har et konkret kendskab til de behandlingssteder, som tilsynet skal rettes imod, hvad man tilsyneladende ikke rigtig har i dag.
Jeg tror, det kommer bag på mange, at vi ikke i det her meget transparente samfund aner, hvor mange klinikker vi har, hvor de ligger, og hvad de laver, ud over hvad der sådan fremgår af telefonbogen og andre steder.
På så vitalt et område som det, vi har med at gøre her, anser vi det også for naturligt, at tilsynet bliver proaktivt, og at man ikke venter, indtil der skulle komme klager eller andre reaktioner på fejl.
Jeg skal ikke gentage de mange eksempler, der er kommet frem her, men vi synes, at der i det her lovforslag er fremlagt nogle gode argumenter for indsatsen, og vi bifalder, at ministeren faktisk ret hurtigt har taget hånd om at ændre retstilstanden på området, hvilket der er behov for.
Vivi Kier (KF), 2011-04-26:
Desværre oplever vi indimellem tragiske tilfælde, hvor den eksisterende lovgivning ikke slår til.
Vi har set det med en række private sundhedstilbud med mammografi, hvor fagligheden ikke slog til og resultatet var en række triste tilfælde af uopdaget brystkræft.
Det glædelige midt i det triste er så, at ministeren har reageret rigtig hurtigt, og derfor står vi nu i dag med et lovforslag, som skal sikre, at alle private behandlingssteder registreres, og at der føres et såvel proaktivt som et mere tematiseret tilsyn med en række private klinikker og sygehuse, som tilsammen skal øge patientsikkerheden.
Er det her lovforslag om en tilsynsmodel så den rigtige vej at gå, og medfører den her tilsynsmodel en øget patientsikkerhed?
Ja, det ved vi jo ikke.
Men vi kender til tilsynet med kosmetiske klinikker, og der må vi sige at det har virket efter hensigten, og derfor finder jeg det også godt og vigtigt, at der i lovforslaget er indlagt et forslag om en evaluering efter 3 år.
Det er et ønske, der er fremkommet i forbindelse med høringssvarene, og som jeg synes det er vigtigt kommer med i lovgivningen.
For ud over det her lovforslag fortsætter arbejdet med kliniske retningslinjer gældende for både de private og offentlige sundhedstilbud jo også, ligesom arbejdet med udviklingen af den danske kvalitetsmodel fortsætter, og det her er alt sammen forskellige indsatsområder, der skal øge patientsikkerheden. Jeg vil følge forslaget og evalueringen om 3 år.
Her vil jeg også kigge på de ønsker, der har været fremsat i høringssvarene.
Skulle almen praksis også med?
Jamen lad os se på det om 3 år, når vi har set, hvordan den her lov kommer til at virke.
Så alt i alt kan vi fra konservativ side tilslutte os det her forslag og vil følge det nøje.
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Jeg betragter ikke det her lovforslag som udtryk for, at der ikke er styr på tingene.
Der har været nogle uheldige situationer, lige så vel som der er nogle uheldige situationer i det offentlige sundhedsvæsen; det kan jeg faktisk levere masser af eksempler på.
Så jeg tror ikke, at der i sundhedsvæsenet er nogen, der har noget at lade hinanden høre for noget som helst, for der begås fejl både i den private og i den offentlige sundhedssektor – desværre.
Derfor skal vi have fokus på, at de fejl minimeres, og have fokus på, at kvaliteten er høj.
Det har vi haft fokus på i samtlige 10 år.
Det var faktisk også derfor, der blev taget initiativ til at oprette Den Danske Kvalitetsmodel, som alle har part i.
Og det er også derfor, vi jo var en række partier, der sammen med Socialdemokratiet satte fokus på principper for specialeplanlægning, hvor der også er fokus på kvaliteten i sundhedssektoren.
Peter Juel Jensen (V), 2011-04-26:
Tak, hr. formand.
Aftaleparterne er enige om at prioritere arbejdsulykker, psykisk arbejdsmiljø og muskel- og skeletpåvirkninger.
Det er konsekvenser, som kan vende helt op og ned på tilværelsen for den enkelte og for familien, ligesom det er alvorligt for samfundet som helhed.
Aftalen består som sagt af 19 initiativer, hvor der er fokus på alt lige fra mere dialog til mere hjælp til små og nye virksomheder, mere dialog om sundhedsfremme, mere fokus på unge og nyansatte og mere fokus på udenlandske virksomheder.
På vegne af Venstre anbefaler jeg lovforslaget og glæder mig til at se alle initiativerne omsat i forhold til arbejdsmiljøet ude omkring på virksomhederne.
Baggrunden for lovforslaget er en aftale indgået i marts mellem Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Venstre om at styrke arbejdsmiljøindsatsen frem mod 2020.
Det har været en lang proces, der begyndte i november sidste år, men også en meget givtig proces, for sammen har forligspartierne vendt alle sten omkring arbejdsmiljøindsatsen og er kommet frem til et resultat, som vi alle kun kan være stolte af.
Forhandlingerne har været lange og nogle gange også meget hårde, men resultatet, som forligspartierne bakker op om, sikrer, at Danmark er et land, hvor det er trygt og sikkert at gå på arbejde.
Og vi har alle sammen stor interesse i, at arbejdsmiljøet er godt, da det er med til at sikre, at vi får lavere sygefravær, og at færre forlader arbejdsmarkedet før tid.
Der er enighed om at fastlægge en række mål og prioriteringer for arbejdsmiljøindsatsen samt at understøtte disse mål og prioriteringer med i alt 19 konkrete initiativer.
Arbejdstilsynets tilsynsvirksomhed er et vigtigt redskab i målet om at forbedre arbejdsmiljøet på virksomhederne.
Aftaleparterne er enige om at indføre princippet om risikobaserede tilsyn i to spor.
Indsatsen målrettes mod de virksomheder, som har størst problemer med arbejdsmiljøet, herunder det psykiske arbejdsmiljø.
Venstre glæder sig også over, at der med lovforslaget nu indføres det risikobaserede tilsyn, som betyder, at de virksomheder, der har de største problemer med arbejdsmiljøet, får flere besøg af Arbejdstilsynet, mens de virksomheder, der ikke har de store arbejdsmiljøproblemer, ikke så ofte får besøg.
Det er den mest fornuftige måde at bruge midlerne på og et udtryk for ganske almindelig sund fornuft og dermed for sunde offentlige finanser.
Først vil jeg selvfølgelig gerne lykønske ordføreren med en god aftale.
Nu nævnte ordføreren i sin tale flere gange de resultater, man har opnået i Sverige, og ordføreren skal jo sammen med de andre ordførere i forligskredsen jævnligt mødes til nogle møder.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-26:
Jeg tager ordførerens spørgsmål eller bemærkning som et tilsagn om, at det skal vi gøre.
Jeg vil næsten stille det modsatte spørgsmål, for det har jo været magtpåliggende for os i forhandlingerne at lægge det frem og sige: Hvorfor kan vi ikke være lige så dygtige som svenskerne?
Hvorfor skal det være tre gange så farligt at gå på arbejde i Danmark, som det er i Sverige?
Derfor synes jeg da, det er rart, at Venstres ordfører her rækker hånden frem og siger, at det er noget, vi skal kigge på, så vi kan gøre os dygtigere i Danmark, og så flere danske arbejdere kan gå hjem fra arbejde uden at være nedslidte eller skadede.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-26:
Jeg synes, det er nogle rigtig flotte ord, ordføreren for Venstre kommer med.
Man ønsker kvalitet i sundhedsvæsenet og har opdaget, at der indimellem har været nogle brodne kar eller i hvert fald nogle, der ikke havde godt nok styr på kvaliteten.
Jeg vil godt spørge ordføreren: Kommer det virkelig som en overraskelse for ordføreren for Venstre, at man har haft de her problemer, som vi jo har udrullet på diverse samråd og andet?
Det er jo helt tydeligt, at vi i oppositionen i mange, mange år har forsøgt at sætte fokus på, at der simpelt hen ikke var godt nok styr på kvaliteten på nogle af de private hospitaler og klinikker, som man virkelig har ønsket skulle have mere at lave under den her regerings tid.
Kommer det virkelig som en overraskelse, at man ikke havde styr på det her område?
Og nu kommer man så med det her lovforslag så sent som 10 år efter.
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Hvis vi bliver syge, har vi alle fri og lige adgang til det danske sundhedsvæsen.
Vi kan henvende os trygt til den praktiserende læge, som klarer hovedparten af alle henvendelser; ca. 10-15 pct. af de sygdomsrelaterede henvendelser fordrer imidlertid viderevisitering til enten speciallæge eller sygehus.
Vi har ligeledes som borgere mulighed for af egen lomme at betale os til visse undersøgelser og behandlinger hos speciallæger, på klinikker eller private sygehuse, men uanset hvor i det danske sundhedsvæsen man henvender sig og hvordan man henvender sig, skal der være tryghed for, at den kvalitet, der leveres, er i top.
Der må ikke slækkes på kvaliteten og trygheden i det danske sundhedsvæsen, uanset om vi går ind ad en dør, hvor skiltet er købt og betalt af det offentlige, eller ind ad en dør, hvor det er et privat sygehus eller en privat klinik, der har betalt skiltet.
Uanset om dr. Hansen står på Aalborg Sygehus og udfører eksempelvis mammografiscreeninger eller står på et privat sygehus i X-købing, skal dr. Hansen levere den højeste kvalitet og den bedste ydelse.
Det skal såvel jeg, de pårørende som patienterne være sikre på.
Desværre har vi kunnet konstatere, at alle ikke altid har vægtet patientsikkerheden og kvaliteten lige højt, og det kan efter Venstres opfattelse hverken overses eller overhøres.
Vi må have sikkerhed for, at der alle steder gøres alt for at levere den højeste kvalitet, og at der alle steder gøres alt for at minimere fejl.
Det er en farlig udvikling.
Det kan derfor være en god hjælp, at den pågældende virksomhed får konsulentbistand udefra, altså at der kommer nogen og kigger virksomheden efter i sømmene og tjekker, om de daglige procedurer og arbejdsgange nu er helt i orden og helt i top; at man i det hele taget får en person med en solid faglig ballast til at tjekke, om virksomheden nu er så god, som den selv går og tror at den er.
Der er nemlig alle steder til stadighed plads til forbedring, uanset om vi taler om det offentlige eller det private sundhedsvæsen.
Vi skal have fokus på, at kvaliteten er høj, og at sikkerheden er i top.
Derfor hilser vi i Venstre det meget velkommen, at ministeren nu fremsætter dette lovforslag, som vi behandler her, L 190, som jo gør, at Sundhedsstyrelsen får muligheden for at lave proaktive tilsyn med private sygehuse og klinikker.
Vi finder det særdeles positivt, at der ved vedtagelsen af det her forslag også kan iværksættes tematiserede tilsyn.
Derfor ser vi frem til, at alle private sygehuse og klinikker nu lader sig registrere og underkaste Sundhedsstyrelsens tilsynsprocedurer.
Vi vil nemlig et sundhedsvæsen, hvor kvaliteten er høj og i orden.
Vi vil et sundhedsvæsen, hvor offentlige og private leverandører arbejder på lige vilkår.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Og vi ønsker et sundhedsvæsen, hvor der fokuseres på kvalitet og udvikling.
Et tilsyn skal jo ses som det, ordet siger, nemlig et tilsyn, men et tilsyn er også et servicetilbud, som man skal tage imod med udstrakt hånd fra virksomhedernes side.
Så vi støtter op om forslaget.
Inger Støjberg (V), 2011-04-26:
Jeg vil gerne sige tak for debatten her i dag – og også en særlig tak til forligspartierne.
Jeg er glad for, at arbejdsmiljøindsatsen nu målrettes de virksomheder, som har de største problemer med arbejdsmiljøet.
Et godt arbejdsmiljø kan bidrage til at øge medarbejdernes sikkerhed og sundhed og til at sikre, at medarbejderne får et langt arbejdsliv med mindst muligt sygefravær, som bl.a. også hr. Lennart Damsbo-Andersen var inde på.
I dag er det en femtedel af virksomhederne, der får to tredjedele at påbuddene fra Arbejdstilsynet.
Påbuddene og dermed arbejdsmiljøproblemerne er altså meget ulige fordelt.
Derfor er det ren og skær sund fornuft, at Arbejdstilsynet kommer oftere på de virksomheder, der har de største arbejdsmiljøproblemer.
De virksomheder, der gør det rigtig godt og ikke har problemer med arbejdsmiljøet, behøver Arbejdstilsynet så ikke at bruge så mange kræfter på; de kan langt hen ad vejen selv.
Samtidig er det vigtigt at understrege, at ingen virksomheder fredes.
Ingen kan læne sig tilbage og tænke, at her behøver vi faktisk ikke at gøre noget for arbejdsmiljøet, for vi får sikkert ikke besøg af Arbejdstilsynet.
Det er jo nemlig sådan, at alle virksomheder med mindst to årsværk ansat og cirka halvdelen af virksomhederne med mellem et og to årsværk får tilsyn inden udgangen af 2019.
Psykisk nedslidning og stress er alvorlige arbejdsmiljøproblemer, og derfor er det aftalt, at der skal sættes et særligt fokus på det psykiske arbejdsmiljø.
Det betyder, at virksomheder, der har problemer med det psykiske arbejdsmiljø, også vil få flere besøg af Arbejdstilsynet.
Vi har i Danmark et stort antal små virksomheder, som kan have vanskeligt ved at overskue de mange regler og informationer, der er på arbejdsmiljøområdet.
Lovændringen sikrer, at de helt små virksomheder får mere og bedre hjælp til at sikre medarbejderne et godt arbejdsmiljø.
I dag er det sådan, at hvis en virksomhed får en bøde, fordi en ansat f.eks. er faldet ned af et stillads, er bødestørrelsen ens for alle, og det er,
uanset om det er en stor virksomhed med hundredvis af ansatte, eller om det er en lille håndværksmester med bare to ansatte.
Det er ærlig talt
ikke rimeligt.
En bøde skal kunne mærkes også for den store virksomhed, og det er selvfølgelig også baggrunden for forslaget om de differentierede bøder.
Så den store virksomhed får altså i fremtiden en højere bøde end den lille virksomhed.
Det er også sund fornuft, og det giver en bedre sammenhæng i tingene.
Jeg kvitterer for de fremførte bemærkninger her ved førstebehandlingen af lovforslaget, og jeg ser meget frem til, at vi kan få implementeret og gennemført den her lovændring, så vi kan sikre, at der er mulighed for både vækst og varig velfærd rundtomkring på de danske virksomheder.
Villum Christensen (LA), 2011-04-26:
Liberal Alliance er ikke med i forliget om en ændring af arbejdsmiljøloven, men vi kan tilslutte os lovforslaget, som det ligger her, hvor et nyt, risikobaseret tilsyn indebærer, at også de virksomheder, der har de fleste arbejdsmiljøproblemer, vil være dem, der tiest får tilsynsbesøg.
Vi anser det for positivt, at vi hermed forlader en standardiseret model til fordel for en mere fleksibel ordning.
Og det er jo på flere forskellige måder også i forhold til udmåling af bødestraf, som flere har været inde på.
Sådan som vi læser lovforslaget, er der nu også mulighed for, at de små virksomheder med kun få ansatte kan få mere og bedre rådgivning og hjælp til, hvordan de kan sikre deres ansatte et godt arbejdsmiljø.
Vejledning er bestemt vigtigt, når vi har at gøre med vel nok noget af det mest detaljerede og omfangsrige lovkompleks, vi udsætter virksomhederne for.
Og så er det nok også indlysende for enhver, at små virksomheder kan have umådelig svært ved at holde sig ajour med alle de forordninger, der er på det her område.
En let og ubureaukratisk hjælp til f.eks. udarbejdelse af APV’erne synes vi er et oplagt indsatsområde, især hvis man kunne nedtone processerne og fokusere lidt kraftigere på indholdet.
Lone Dybkjær (RV), 2011-04-26:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Østergaard, er optaget andetsteds med relevante forhandlinger, også relevante for Folketinget, skal jeg på hans vegne sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, som jo er en del af en aftale.
Helle Sjelle (KF), 2011-04-26:
Lovforslaget er et vigtigt skridt i udmøntningen af den brede aftale om en strategi for arbejdsmiljøindsatsen frem til 2020, en aftale, der indeholder en ambitiøs strategi, som sætter klare mål for fremtiden.
Der er ikke nogen tvivl om, at et godt arbejdsmiljø er til gavn for både medarbejdere og arbejdsgivere.
For medarbejderne er et godt arbejdsmiljø med til at skabe et godt helbred og en god stemning på arbejdspladsen, mens det for arbejdsgiverne sikrer effektive medarbejdere med et lavere sygefravær.
Samlet set skulle lovforslaget gerne sikre et bedre fysisk såvel som psykisk arbejdsmiljø.
Lovforslaget udmønter tre grundlæggende initiativer, der skal være med til, at målene nås.
For det første skal Arbejdstilsynets tilsyn med arbejdspladser prioritere indsatsen i forhold til de virksomheder, som har de største problemer med arbejdsmiljøet.
Det er en meget ulige fordeling, og et risikobaseret tilsyn vil forhåbentlig være med til at sikre, at indsatsen kan være mere effektiv og gå efter de steder, hvor der er problemer.
Virksomheder med væsentlige arbejdsmiljøproblemer vil simpelt hen få flere tilsynsbesøg.
For det andet skal Arbejdstilsynet give bedre vejledning og hjælp til små virksomheder.
De små virksomheder mangler nogle gange ressourcerne til at sætte sig ind i reglerne og kan derfor have behov for en styrket vejledning.
Med en øget vejledning sikrer vi, at mange af de problemer forhåbentlig kan håndteres undervejs.
Endelig skal der for det tredje indføres differentierede bøder, så størrelsen på bøderne afspejler virksomhedernes størrelse og store virksomheder får større bøder i forhold til små virksomheder.
Det sikrer, at bøderne rammer mere ensartet uanset virksomhedens størrelse.
Med forslaget om mere målrettede bøder sender vi også et klart signal til virksomhederne om, at overtrædelserne straffes hårdt.
Vi Konservative synes således, at lovforslaget sikrer nogle gode, konkrete redskaber, der forhåbentlig kan være med til at sikre, at man får et bedre arbejdsmiljø, og derfor støtter vi forslaget.