runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2008-01-23:
Jeg har bare en lille præcisering - faktisk to små ting.
Man bruger hele tiden udtrykket afviste asylansøgere; det er også det, der står i forespørgslens ordlyd.
Men kan vi ikke godt få en bekræftelse fra ordføreren på, at de her folk slet ikke er asylansøgere; for deres sag er færdigbehandlet, de er ikke længere med i systemet, det er ikke længere asylansøgere?
Det er det første.
Det andet, jeg gerne vil bede om at få en bekræftelse på, er, at de her folk sagtens kan vende hjem frivilligt.
Det bliver tit sagt, at de jo ikke kan vende hjem, men jeg vil også gerne have ordføreren til at bekræfte, at det kan de sagtens.
De to ting, de to korte spørgsmål, må være lette at svare på.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Altså, den nuværende aftale, der er aftalt mellem Dansk Folkeparti og regeringen, bakker vi ikke op om uændret.
Vi vil gerne have nogle indrømmelser, ellers bakker vi ikke op om den aftale.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-01-23:
Men jeg vil bare stadig væk bede ordføreren om helt klart at bekræfte, at det bestemt er muligt og ladesiggørligt frivilligt at vende tilbage, og at der er folk, der gør det.
Det har ikke noget at gøre med, at det ikke kan lade sig gøre.
Man kan frivilligt vende tilbage, og vi har endda indgået aftaler, så man også får en meget stor økonomisk gevinst af Danmark for at vende tilbage, så man kan etablere sig i hjemlandet.
Man får økonomisk hjælp til alt muligt, og det er jo da en enorm fordel.
Der, hvor der stadig væk er et problem, er med hensyn til tvangshjemsendelsesaftalerne, men ikke med hensyn til de frivillige.
Folk kan vende tilbage og vælger selv, om de vil blive i asylcentrene, selv om de er afvist.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Det, vi kan konstatere, er jo i hvert fald, at de frivillige hjemsendelsesaftaler ikke nytter særlig meget, for der er ikke mange, der benytter sig af dem.
Der mener jeg bare, at vi så har et ansvar for de mennesker, der bor i Danmark på asylcentrene og ikke kan vende hjem.
De danske asylcentre er ikke indrettet til længerevarende ophold, men til korte ophold.
Og nu står vi i en situation i Danmark i dag, hvor det ikke er det, der er tilfældet for de fleste, der bor på asylcentrene.
Det bliver vi da nødt til at forholde os til, det bliver vi nødt til at løse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-01-23:
Fru Astrid Krag svarede ikke på hr. Søren Espersens spørgsmål.
Jeg vil bare gentage det: Er det ikke korrekt, at man frivilligt kan vende tilbage, og at der heldigvis også er folk, der gør det, også til Irak eksempelvis og til andre steder, altså at man frivilligt kan vende tilbage?
Det, der er problemet i forhold til nogle lande, er, at de har tvangshjemsendelsesaftaler, som kan være svære at få i stand, ikke fordi det som sådan er farligt at vende hjem, men fordi det for modtagerlandene kan være meget administrativt forpligtende, hvis der på en gang kan komme for mange.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Vi har en hel masse forskellige foranstaltninger på det område.
Så det her med at gøre, som om det kan være noget, man vælger, som man selv vil, altså at man selv kan skalte og valte med, om man har lov til at være har, er der ikke grundlag for i dansk lovgivning.
Danmark huser allerfærrest asylansøgere, når vi sammenligner os med de andre europæiske lande, og at prøve at fremstille det, som om man selv kan vælge til og fra, er jo ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Jeg fik jo ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
FN fraråder, at man sender folk tilbage til de her lande.
Deres egne regeringer vil ikke tage imod dem, og de vil heller ikke selv rejse hjem.
Det synes jeg er forståeligt nok, når man lytter til, hvad bl.a. FN siger om de lande, de skal sendes hjem til.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Jeg forstår på fru Astrid Krag, at det er et spørgsmål om, at nogle ikke vil rejse hjem.
Det sagde fru Astrid Krag, og det udtrykte hun sin forståelse for.
Er det oppositionens grundsynspunkt i almindelighed og SF's grundsynspunkt i særdeleshed, at det, om man opholder sig i Danmark eller ej, skal være et viljesspørgsmål?
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jeg synes ikke, at Danmark skal tvinge folk hjem til lande, når vi ikke kan opnå aftaler med landenes regeringer om, at de skal tage imod asylsøgerne.
Vi har et ansvar i Danmark også over for de afviste asylansøgere, og det ansvar synes jeg vi skal løfte meget bedre.
Jeg synes sådan set også, at der er behov for at kigge på, hvordan asylsystemerne fungerer i det hele taget, men i første omgang har regeringen og statsministeren i særdeleshed under valgkampen forpligtet sig til at finde en løsning for de afviste asylsøgere, og det vil jeg meget gerne have statsministeren også lever op til.
Søren Espersen (DF), 2008-01-23:
Jeg bliver lige nødt til at sige noget.
Det bliver sagt igen, at de ikke kan vende hjem.
Men jeg vil bare stadig væk holde fast i: Det kan de altså godt.
De fire lande, som vi snakker om her, vil gerne modtage folk, der frivilligt vender hjem.
Så problemet ligger altså hos dem, som nægter at rejse hjem.
Og jeg synes, man skal holde op med at blive ved med at sige, at de jo ikke kan vende hjem.
Jo, de kan.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jamen det er rigtigt, at de afviste asylansøgere har fået deres sager færdigbehandlet.
Og sagen er, at de ikke kan få asyl i Danmark.
Men vi kan heller ikke sende dem hjem.
Årsagen kan være, at deres lande ikke vil tage imod dem, at de er for syge til at vende hjem, eller hvad det nu kan være.
Og derfor skal vi selvfølgelig stadig tage hånd om dem i Danmark, de bor stadig hos os, og derfor bliver vi også nødt til at finde en løsning.
Det er jo et voksende problem, og det er altså et problem, vi også står med efterfølgende på trods af den her aftale.
Jeg kan godt forstå de forældre, der ikke vil rejse hjem til lande, hvor der stadig er krig, og hvor regeringerne ikke engang vil tage imod dem.
Jeg synes, vi i Danmark har et ansvar for at kigge på vores asylpolitik og kigge på, hvad vi kan gøre for de her afviste asylsøgere, også så de ikke rådner op på centrene, som vi ser det i dag.
Villy Søvndal (SF), 2008-01-23:
Når jeg har bedt om ordet, er det sådan set for at vise, at der også er et andet Danmark end det, der indtil nu har ytret sig over for vores grønlandske repræsentation.
Jeg synes, at det, vi oplever i de her dage, er fuldstændig uhørt, altså at mistænkeliggøre og true og spørge, hvorfor man er her, som parlamentariske kolleger.
Jeg håber virkelig, at statsministeren på et tidspunkt træder i karakter.
Det er ganske enkelt fuldstændig uhørt blandt kolleger, at man på den måde mistænkeliggør i det her tilfælde de grønlandske medlemmer, fordi de går ud og tager stilling til en sag, som de varslede for 2 år siden at de ville blande sig i.
Regeringen har haft alle muligheder.
Det var gentlemen, der for 2 år siden sagde, at de ville blande sig i den her sag.
Så derfor vil jeg bare sige velkommen til at varetage det politiske arbejde i Danmark; det er i al beskedenhed det, vores grønlandske kolleger er valgt til, ligesom vi andre er.
Og må vi så ikke godt blive fri for den der mistænkeliggørelse?
Det er uhørt i en forsamling af kolleger.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
En hurtig løsning på de alvorlige problemer, der præger livet hos mange afviste asylansøgere og deres familier, og en løsning med et bredt flertal bag, ja, det var det løfte, regeringen afgav, og som den med asylaftalen med Dansk Folkeparti har brudt.
Statsministeren selv kan åbenbart ikke se løftebruddet, men sætter i stedet hver dag nye standarder for virkelighedsbenægtelse.
Men efter et forløb, hvor oppositionspartierne ikke engang blev inviteret med til forhandlingsbordet, så fastholder statsministeren, at regeringen har ønsket den bredest mulige løsning, og at den ikke har lavet en smal asylaftale sammen med Dansk Folkeparti.
Regeringen har altså sin helt egen opfattelse af, hvad en bred politisk aftale er: En bred aftale drejer sig ikke om at forhandle og finde kompromiser med oppositionspartier; nej, brede aftaler opnås ved ensidig konsultation med regeringens faste støtteparti, Dansk Folkeparti.
Den nye aftale udstiller helt tydeligt, at regeringen har deponeret sin asylpolitiske beslutnings- og handlekraft hos Dansk Folkeparti.
Aftalen indeholder kun meget begrænsede forbedringer og ingen egentlige løsninger på de alvorlige problemer på asylområdet.
Den er uden tvivl utilstrækkelig.
Det er prisværdigt, at man vil afhjælpe de psykiske helbredsproblemer blandt asylbørn.
Men når nu undersøgelser fortæller os, at børnene allerede udvikler tegn på psykiske lidelser efter 1 år i asylcentrene, hvorfor har man så lavet en aftale, der i praksis betyder, at børnefamilierne skal opholde sig 4 år i centrene, før de får mulighed for at bo uden for dem?
Det giver ingen mening.
Det giver heller ikke mening, at man ikke vil give forældrene adgang til arbejde.
Hvis børnenes generelle udvikling og psykiske velbefindende ikke skal lide skade, ja, så må familierne kunne leve en nogenlunde normal tilværelse, hvor forældrene går på arbejde.
Og listen af mangler i asylaftalen fortsætter.
I aftalen anerkendes det, at det er skadeligt for børn at vokse op i asylcentrene.
Hvorfor skal børn af andre nationaliteter holdes udenfor?
Heller ikke det giver mening.
Asylaftalen tager heller ikke hånd om den største gruppe af afviste asylansøgere, nemlig de voksne i den arbejdsdygtige alder.
De får ingen mulighed for et liv uden for centrene, selv om læger og psykologer igen og igen har påvist, at det er ødelæggende at gå rundt i uvished og lediggang i asylcentrene.
Hvorfor skulle denne gruppe holdes udenfor?
I de fleste lande har asylsøgerne lov til at arbejde, til gavn for dem selv, til gavn for hele arbejdsstyrken og med det resultat, at flere er i stand til senere at vende hjem.
I stedet for producerer vi i Danmark psykiske krøblinge med stadig ringere mulighed for nogen sinde at vende hjem til det land, de er flygtet fra.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Altså, grunden til, at jeg trækker lidt på smilebåndet er, at der ikke er tale om nogen ydmygelse af Dansk Folkeparti.
Der er faktisk tale om en ydmygelse af Socialdemokraterne.
Der er tale om en ydmygelse af Socialdemokraterne, fordi det, de kommer med, er så fattigt.
I valgkampen sagde de hovedløst sammen med Det Radikale Venstre, at man ønskede, at alle asylansøgere fra dag et skulle ud af centrene, ud og arbejde, ud og have en bolig, med det resultat, at mange opfattede det sådan blev det opfattet - som en invitation til menneskesmuglerne, som i øjeblikket ser bort fra Danmark, men kigger på Sverige eller andre lande, en invitation til at komme til Danmark.
Da jeg spurgte hr. Henrik Dam Kristensen før, om man stadig væk vil det, kunne man ikke svare på det.
Man får andre svar af Det Radikale Venstre.
Hvis der er nogen, der er ydmyget, så er det Socialdemokraterne, som internt er dybt uenige om, hvor man vil hen med hensyn til udlændingepolitikken.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg må spørge ordføreren igen, for det her svar forvirrer mig, det er jo sådan et meget, meget luftigt svar, som ikke rigtig kan bruges til noget, og må jeg ikke spørge meget direkte: Hvor meget kan Dansk Folkeparti tåle at blive ydmyget i de videre forhandlinger her, for at andre partier kan komme ind?
Kan der overhovedet blive ændret på teksten, eller kan man eksempelvis acceptere, at det i stedet for 3 år er 2 år?
Er der mere end det, som Dansk Folkeparti kunne tåle at blive ydmyget på?
Det kunne være spændende at få at vide.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Nu er det her ved at blive til en helt filosofisk diskussion om den menneskelige frie vilje.
Jeg vil sige, at når man er flygtet fra et land, som FN fraråder man bliver sendt tilbage til, og hvor ens egen regering ikke vil tage ansvar for, at man vender hjem, så synes jeg, at det er et lidt filosofisk, abstrakt argument at begynde at snakke om den frie vilje på den måde.
Jeg synes, vi har et ansvar for de mennesker, der lever - nu i mange, mange år - i de danske asylcentre og ikke kan rejse hjem.
Der er noget, der ikke hænger sammen i den måde, det fungerer på i asylcentrene.
De er indrettet til korte ophold.
Der er ikke tale om folk, der har korte ophold der.
Derfor bliver vi jo nødt til at finde nogle løsninger, der gør, at de som mennesker ikke bliver fuldstændig smadret, men at de faktisk er så raske, at de på et tidspunkt kan vende hjem.
For det ønske deler jeg jo med fru Pia Kjærsgaard.
Formålet må være, at folk ikke bliver så smadrede af at opholde sig i de danske asylcentre, at de aldrig kan vende hjem.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Vi synes, at der på den ene side er fundet en fornuftig balance mellem at sikre anstændige og udviklende forhold i asylcentrene for de enkelte familier, og at vi på den ene side gør det klart, at vi tror, vi håber, og vi forventer, at de afviste asylansøgeres fremtid ligger i deres eget hjemland og ikke i Danmark.
Det er en god aftale, fordi den sikrer, at de børn, der har siddet længe i et asylcenter, får mulighed for at bo uden for centrene, hvis det altså gavner deres situation.
Og de får selvfølgelig stadig væk mulighed for at benytte centrene og de tilbud og den service, der ydes her.
Vi taler bl.a. om tilbud om undervisning i fag, der kan bruges til at sikre dem en bedre fremtid, når de vender tilbage til deres hjemland.
Endelig er det en god aftale, fordi den tager udgangspunkt i at hjælpe de enkelte familier og deres børn.
De får flere og bedre tilbud, så længe de opholder sig i Danmark.
Aftalen kan forhåbentlig være med til markant at forbedre deres hverdag, samtidig med at vi holder fokus rettet mod, at de familier jo er afviste asylansøgere.
Det er mennesker, som har fået endeligt afslag, men som bare ikke vil vende tilbage.
Hensigten er selvfølgelig, at vi gerne vil skabe et bedre samarbejde med de pågældende lande, så frivillig hjemrejse i langt højere grad bliver det billede, vi ser fremover.
Det er også positivt, at aftalen indeholder tydelige tilkendegivelser af, at man gerne vil styrke aktiverings- og undervisningstilbud til de afviste asylansøgere og se på muligheden for at forbedre den økonomiske støtte til dem, der frivilligt rejser hjem.
Vi Konservative støtter derfor fuldt ud denne aftale.
Vi har længe kæmpet for bedre forhold for børnene på landets asylcentre.
Nu ser det langt om længe ud til, at der sker noget, og så er det naturligvis ærgerligt, at oppositionen har brugt det meste af deres tid på at fokusere på, hvor bred den her aftale er.
Som jeg allerede har nævnt, er det væsentligste for os, at det er en aftale, der sikrer de afviste asylansøgere og deres børn bedre forhold.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Jeg er efterhånden ved at være godt forvirret over, hvad det er, vi diskuterer i dag, for jeg har forstået, at regeringen har lavet en aftale med Dansk Folkeparti, men nu kan jeg forstå på alt det, der foregår rundtom i salen her, at statsministeren mener at have lavet en aftale med Ny Alliance, og at Ny Alliance mener, at de ikke støtter den aftale, der ligger i den foreliggende form.
Derfor må jeg bare spørge fru Helle Sjelle: Hvad er det egentlig for en aftale, Det Konservative Folkeparti er en del af?
Er det den, vi kender, og som er offentliggjort, eller ligger der en anden aftale, som vi eventuelt kunne få oplyst noget om?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Det blev sagt, at der nu vil blive nogle forhandlinger, og hvis det, der var linjen i den ordførertale, der blev holdt lige før, ikke også ender med at blive i hvert fald nogle af de resultater, der kommer ud af det, så står Ny Alliance ikke bag aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Naser Khader (NY), 2008-01-23:
Jamen det, man skal huske på, er, at der på nuværende tidspunkt ikke er et flertal bag den nuværende aftale.
Det, vi siger ja til, er til at blive inviteret til nogle forhandlinger, så vi kan påvirke aftalen i vores retning.
Men vores udgangspunkt er, at asylansøgerne har bedst af at være selvforsørgende.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg tror, at en af de ting, man husker bedst fra fødslen af Ny Alliance, var udsagnet nok er nok.
Det har stået markant siden.
Jeg synes også, at hr. Naser Khader her på Ny Alliances vegne holdt en tale, som havde en humanistisk indgangsvinkel.
Det var noget med at lukke asylcentre, og det var noget med, at man skulle have lov til at arbejde og bo uden for asylcentrene og have et aktivt liv, og at man rent faktisk skulle have midlertidig opholdstilladelse som afvist.
Jeg vil gerne spørge hr. Naser Khader: Hvor i det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat, giver det noget, der bare ligner forhåbning om, at det, der var essensen af hr. Naser Khaders tale, også kan komme til udtryk i den virkelige verden - hvis hr. Naser Khader så også husker på, at vi jo har hørt ordførertaler fra Dansk Folkeparti for ganske få minutter siden?
Kan hr. Naser Khader ikke løfte bare en lille flig af sløret for, hvor han tror, der kan være bare et gran af mulighed for, at den meget flotte tale, der blev holdt, har mulighed for at blive til virkelighed i en kombination af Dansk Folkeparti og regeringen?
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Det kan jeg ikke bekræfte, for nu må vi se, hvad afstemningen bringer i morgen.
Det er i morgen, vi stemmer om det forslag til vedtagelse her, og så er det jo i øvrigt ikke selve aftalen, der er til afstemning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Men er det ikke korrekt, at man med hr. Naser Khaders seneste udmeldinger ikke har flertal for aftalen i den form, den ligger i nu?
Kan fru Helle Sjelle bekræfte, at man ikke har flertal for den nuværende aftale?
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Vi synes naturligvis, at det er en god aftale, hvad jeg også har sagt tidligere, men vi støtter naturligvis også det forslag til vedtagelse, som vi har været medforslagsstillere til her i dag, og som opfordrer regeringen til at tage de fornødne skridt med henblik på at sikre et flertal i Folketinget bag aftalen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Jeg synes ikke, at vi har fået helt klart svar: Holder man fra Det Konservative Folkepartis side fast i den nuværende aftale, eller er man villig til at åbne op for at opnå flertal for aftalen?
Der kommer, hvad skal man sige, forskellige meldinger.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Nu kommer det naturligvis an på, hvilke aftaler fru Astrid Krag hentyder til.
Men det, som jeg synes er væsentligt, er først og fremmest at sige, at vi synes, at det indhold, der er i den her aftale, er godt; det lever op til vores krav.
Derfor håber vi naturligvis også, at der er andre, der kan se fornuften i den aftale og bakke op om den.
Vi synes, det er en rigtig god idé.
Og det vil jeg også gerne slå fast: Der bliver lavet brede forlig her i Folketinget.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Vil det så sige, at hvis Socialdemokraterne og SF indgår en aftale og efterfølgende inviterer De Konservative med, vil De Konservative også tilslutte sig - ukritisk i øvrigt?
Det andet, jeg gerne vil have at vide, er, hvordan regeringen nogen sinde vil kunne sikre de her brede aftaler, de har lovet, hvis de bliver ved med at give Dansk Folkeparti vetoret på så vigtige politikområder, som man ser her.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Jeg vil meget gerne herfra slå fast, at vi naturligvis respekterer de forlig, som vi indgår.
Derfor har vi også respekteret det forlig, som vi har indgået med Dansk Folkeparti, og derfor er det også naturligt at tage udgangspunkt i vores samarbejdspartner, vores forligspartner, Dansk Folkeparti.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Jeg vil høre om den her aftale og om bredden af den: Man har hørt integrationsministeren indrømme, at der ikke er tale om en bred aftale, men at der faktisk er tale om et løftebrud.
Statsministeren fastholder, at der er en bred aftale.
Så vil jeg egentlig gerne bede Det Konservative Folkeparti om at agere ringdommer for os og hjælpe os med at finde ud af, om det er en bred aftale, eller om det ikke er en bred aftale.
Lever det forløb, vi har set her, op til De Konservatives forestilling om, hvordan man indkalder til brede forhandlinger og opnår en bred aftale?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Kan fru Helle Sjelle bekræfte, og det kræver sådan set bare, at man kan tælle til 90, at hvis hr. Naser Khader holder fast i, at han ikke siger ja til aftalen i dens nuværende form, så har regeringen ikke et flertal bag sin aftale?
Og hvis det kan bekræftes, vil jeg jo sige, at hvis man har fremsat et sådant forslag til vedtagelse, som regeringen har gjort her, må man jo kunne berette om, hvor det er, man ønsker at ændre i aftalen.
For hvis der ikke er noget at ændre, er der ikke noget flertal, og derfor synes jeg, at det var rimeligt, om den konservative ordfører, der trods alt er aftalepart, prøvede at kaste bare en lille smule lys på sagen.
Helle Sjelle (KF), 2008-01-23:
Vi støtter naturligvis den aftale, som vi har indgået i sidste uge med vores forligspartner, Dansk Folkeparti, men vi støtter naturligvis også, at regeringen tager de fornødne skridt med henblik på at sikre et flertal bag den her aftale i Folketinget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Jeg skal ganske kort sige tak for tilslutningen, selv om meget af regelsættet er uden regeringens medvirken, nemlig den meget omtalte aftale, som er nævnt her i dag.
Jeg synes, det er glædeligt at høre, at der efterhånden er så mange partier, der fremhæver, at det er noget særligt at få dansk statsborgerskab.
Hr. Søren Krarup må jo en tid endnu sejle rundt blandt de der isbjerge.
Jeg er glad for, at hr. Søren Krarup på det punkt i sin tid bøjede sig for et godt, grundlæggende retsprincip, nemlig at hvis man i forvejen har indgivet ansøgning og tror, at man har kvalificeret sig, bliver der ikke lovgivet med tilbagevirkende kraft.
Det er jeg glad for at hr. Søren Krarup bøjede sig for.
Men jeg vil da godt sige til fru Astrid Krag, som siger, at vi skulle have behandlet lovforslaget før jul, at det var meget sent, at SF kom i tanke om det.
Det var noget med torsdag eller fredag inden Folketingets juleferie.
Jeg vil godt spørge fru Astrid Krag, om fru Astrid Krag synes, at det skal være sådan, at man sætter folk på lovforslaget, uden at betingelserne er opfyldt, og så bagefter piller dem ud, og så kan folk gætte, at det var, fordi der var en straffeattest.
Er det SF's politik?
For så kan jeg sige, at det er noget nyt.
Det er nemlig noget, som vi har diskuteret meget gennem årene, og det har absolut været mit indtryk, at SF overhovedet ikke synes om den der udhængning af forbrydere.
Så jeg vil da gerne høre, om det er en nydannelse, for det er det, der bliver virkningen af det, fru Astrid Krag ønsker sig.
Til hr. Morten Østergaard, som ønsker, at der var flere på lovforslaget: Man kan jo også vende det om og sige, at når der nu stilles nogle krav, som nogen synes er meget skrappe, er det glædeligt, at folk netop kvalificerer sig til indfødsret, og at der er så mange, der vil gøre så meget for at få indfødsret, og som åbenbart skønner så meget på det.
Sådan kan man også se på det.
Men ellers vil jeg takke for alle partiernes tilslutning.
Jeg ser frem til, at man stiller de spørgsmål, som man ønsker, og så svarer vi selvfølgelig så hurtigt som muligt.