runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Jeg vil ikke sige, at jeg er bekymret, og alt kan jo lade sig gøre, hvis man bruger tilstrækkelig mange penge på det.
Men når vi skal fordele de midler, vi har, er vi nødt til at se på, hvor vi får størst nytte af investeringerne, hvor vi gavner flest rejsende med de investeringer, som vi foretager.
Regeringen planlægger at investere i alt 150 mia. kr. frem mod 2020 i infrastruktur i Danmark.
Det er et kolossalt spring i niveau, og det er også et skift i transportpolitikken hen imod mere bæredygtig transport, netop for også at styrke den kollektive trafik.
Men netop når vi taler om at etablere nye stationer med de investeringer, der knytter sig til det - især på en stærkt trafikeret hovedbane, sådan som tilfældet er her - er der altså store anlægsomkostninger i forbindelse hermed.
Der bliver også tale om længere rejsetider, fordi der bliver ekstra togstop.
Der bliver behov for flere siddepladser og dermed mere togmateriel.
Der er en lang række faktorer, man skal tage med, og der må man også se på: Hvor store ulemper har det for de mange passagerer, som ellers bare kunne køre igennem, og hvor store fordele er der så forbundet med det for de mennesker, der stiger på toget i Langeskov?
Der vurderer jeg altså, at det ligger noget ude i horisonten, før der er plads til lige netop den investering, selv om det naturligvis for folk i Langeskov kunne være ganske fornuftigt, og derfor forstår jeg godt, at lokalpolitikere rejser spørgsmålet.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er meget glad for at kunne være her nu og spørge til trafikplanen, og jeg har selvfølgelig en lokal interesse i det her, fordi jeg jo repræsenterer Fyn.
Vi har i forbindelse med den store trafikplan egentlig savnet, at der stod Fyn lidt oftere, end der faktisk gør.
Jeg er meget enig i, at den nye plan skal være langsigtet, at den skal indeholde visioner, og at den skal lægge vægt på bæredygtighed og tilgængelighed.
Så langt er vi fuldstændig enige.
Vedrørende problemerne i forbindelse med Langeskov kan jeg sige, at jeg ikke deler ministerens bekymring over problemerne i det.
Der har tidligere været togstop der, men det blevet nedlagt i 1974 på grund af intercitytogene og hastigheden.
Og lige præcis på den her strækning mellem Odense og Nyborg er der plads til, at man kunne lave ekstra spor, og der er plads til at lave vigespor.
Så det er en del af prioriteringen i planen, og det kunne jo være en invitation til ministeren til at komme og prøve at se på forholdene, for det er ikke taget ud af den blå luft.
I dag er der behov for hurtig og sikker togdrift af hensyn til CO2 og trafiktrængsel generelt og ikke mindst for at gøre Fyn til et udviklingsområde for uddannelse, erhverv og bosætning.
Det er klart, at Odense virkelig er en magnet og har en stor tiltrækningskraft; der kommer alt for meget trafik ind til Odense for så at komme ud af Odense igen, og det er egentlig i tilknytning til det, at vi ønsker, at der kommer en afhjælpning af trængslen i Odense, ved at man lægger noget trafik ud til Langeskov.
Det er en forholdsvis lille investering, som ville kunne gøre rigtig meget for det fynske område; det ville kunne sikre et reelt valg mellem bil og kollektiv trafik, og det ville tage hensyn til folk uden bil og folk under uddannelse.
Så jeg vil egentlig spørge ministeren: Hvad bliver det næste træk for at få et togstop i Langeskov - til trods for bekymringen?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
I forbindelse med det lægger vi jo meget vægt på netop at styrke den kollektive trafik, og det drejer sig jo også om at få bedre tilgængelighed, derunder ved at åbne nye stationer.
Så det er en ting, vi er meget opmærksomme på.
Når det så lige præcis gælder den station, som nu er på tale, nemlig Langeskov Station, må man sige, at rent køreplanmæssigt vil det være meget problematisk at indpasse togstop lige præcis her, og at der vil være en lang række ulemper forbundet med det, fordi Langeskov ligger på en stærkt trafikeret hovedbane på tværs af landet.
Det vil jo altid være en vurdering af, hvor store fordelene er ved en investering set i forhold til andre investeringer, vi kunne foretage os.
Og derfor tror jeg ikke, at der bliver plads til togstop lige netop på Langeskov i forbindelse med de investeringer, vi nu skal forhandle Folketingets partier imellem her i januar måned som opfølgning på regeringens transportpolitiske udspil.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Vil der i forbindelse med regeringens nye transportplan blive taget initiativ til etableringen af et ekstra togstop i Langeskov på linjen mellem Odense og Nyborg?
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Nu siger hr. Mogens Jensen selv: »sørgelig kulturpolitik«.
Altså, der er jo mange ting, der er sørgelige i denne verden.
Jeg synes også, det er sørgeligt, at Socialdemokraterne 2 år i træk ikke har bidraget med en eneste krone til kulturen, og så er det næsten endnu mere sørgeligt, at vi uge efter uge skal høre hr. Mogens Jensen agere julemand og dele gratis gaver ud uden at levere en eneste krone.
Igen: Jeg synes, det er ærgerligt, at de er havnet i den her situation, men det er en privat virksomhed, og der ligger gode støttemuligheder, og man er ligesom alle andre teatre nødt til at søge puljen, hvis man gerne vil have del i den.
Nu hører jeg så her, at der åbenbart er blevet søgt 18 gange, og at der er blevet givet afslag - jeg ved så ikke, om de tal er rigtige.
Jeg kan bare konstatere, at der ikke er blevet søgt støtte til den seneste produktion.
Når man deler ud fra puljen, er det ud fra nogle kvalitative kriterier.
Der sidder nogle fagfolk og tager stilling til, hvilke produktioner man ønsker at støtte.
Jeg ved ikke, hvorfor de ikke har fået støtte, og det er da brandærgerligt, at de er havnet i den her situation, som de står i.
Per Clausen (EL), 2008-12-17:
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med regeringens ønske om at føre en ambitiøs klimapolitik, at en stor andel af Danmarks forpligtelse i henhold til Kyotoaftalen sikres ved hjælp af opkøb af CO2-kvoter, hvor den reelle effekt på det globale CO2-udslip er tvivlsom?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Ja, vi får jo lejlighed til til januar, når vi skal forhandle om investeringerne, når vi skal fordele og prioritere investeringerne i infrastrukturen, at vende alt, derunder naturligvis også vende de spørgsmål, som man måtte have om Langeskov.
Så vi skal nok få det vurderet, hvis der er et ønske om det fra partiernes side.
Det er den meget nøgterne vurdering, man skal foretage, så vi sikrer, at de investeringer, vi foretager i vores infrastruktur, derunder ikke mindst i jernbanen, har så stor en samfundsøkonomisk effekt som muligt.
Der er altså problemer med at etablere et togstop på den her hovedbanestrækning.
Hvis vi taler om lokaltog, er der problemer med at vende i Nyborg, og det er svært at få overhalingsmuligheder på stykket mellem Nyborg og Odense, og det giver altså problemer, hvis der er flere togstop og langsommere tog, for de gennemgående tog at komme igennem med tilstrækkelig hastighed, hvis vi skal sikre flest mulige passagerer den bedst mulige og hurtigst mulige rejsetid.
Som jeg har nævnt, har vi brugt 100 mio. kr. i de seneste år på at forbedre faciliteterne for de handicappede i den kollektive trafik, så vi har gjort rigtig meget, og vi fortsætter med at gøre det.
Når der konkret bliver spurgt til, hvad der skal gøres i 2009 og 2010, kan jeg sige, at den pulje, vi i øjeblikket arbejder med - og så afsætter vi jo altså nu nye penge - er udmøntet til følgende projekter i 2009 og 2010: Elevatorer på Sorø Station, som skal gennemføres i 2009-10. Hævning af perronen på Vejle Station, som skal gennemføres i 2010-11.
Udbygning af trafikinformation til blinde og svagtseende, som gennemføres i 2009-10.
Det er de konkrete projekter, som det altså i samarbejde med danske handicaporganisationer, Banedanmark og DSB's handicappanel er blevet besluttet at allokere midler til de næste par år.
Og så skal vi som sagt diskutere, hvad de nye eller friske penge - det er det samme - skal bruges til i de kommende år.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Det, man siger herinde, med, at vi har nye penge og gamle penge er så sjovt - og nu har vi så også friske penge.
Det kan være, at de gør god gavn; det gør de nok.
Der har været en pulje, og den skal udmøntes i 2009-2011.
Hvordan kan det være, at vi har underskrevet FN's handicapkonvention, men at regeringen ikke har ratificeret den endnu, vel vidende at hvis man havde ratificeret den, ville man have løst mange af de her problemer, bl.a. fordi man så simpelt hen havde skrevet under på, at mennesker, hvis de har et handicap, også skal inkluderes 100 pct. i trafikken?
I trafikaftalen fra 2006 om bedre tilgængelighed på stationer i perioden mellem 2009 og 2011 hedder det, at man vil gå ind og arbejde på det her område.
Men hvilke konkrete initiativer har regeringen forberedt til 2009 - det er jo lige om lidt - som kan forbedre forholdene for folk med handicap i den kollektive trafik?
Hvordan er beløbet budgetteret?
Og det sidste spørgsmål er: Hvornår og hvordan kan vi se, at ministeren har taget det her alvorligt?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Nu er den milliard kroner, jeg taler om, jo nye penge, og vi vil nu til januar i Folketinget forhandle om, hvordan vi skal fordele de penge.
Og der er altså afsat 1 mia. kr. i høj grad til parkeringsfaciliteter på stationerne - også bedre cykelparkeringsforhold - men som jeg sagde, kan man tydeligt på side 25 i planen se, at det altså også drejer sig om at skabe bedre vilkår for handicappede.
Men vi har også en pulje, som vi stadig væk bruger af, og der er altså i de kommende år, 2009-2011, afsat penge til konkrete projekter i form af de tiltag, som jeg har nævnt at vi i samarbejde med handicaporganisationerne og DSB's handicapråd har besluttet os for at gennemføre.
Og det er helt praktiske tiltag, der kan lette adgangen på stationerne.
Og jeg synes, at noget af det vigtigste, vi kan gøre, når det gælder om at styrke adgangen til den kollektive trafik, lige præcis er at gøre noget særligt for de mest svagt stillede i vores samfund.
Så vi er i fuld gang med den pulje, som vi stadig væk udmønter af, og vi har nu afsat friske penge til det.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Vi holder jo meget af at tale om Danmark som et vækstsamfund og et innovativt samfund.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at ministeren ville lægge sig i spidsen for at sige, at det også skulle gælde det her område, altså også for folk med funktionsnedsættelse.
Aktuelt kan jeg fortælle, at da jeg i går kom med toget her til København, stoppede det af en eller anden uransagelig grund ret langt fra Hovedbanegården.
Der kom ingen oplysning om det overhovedet, og da jeg stod ud på perronen, stod der en mand med en hvid stok, han var blind, og spurgte: Er det her København?
Vi kiggede os omkring, og vi, der kommer ude fra provinsen, sagde: Det tror vi at det er.
Der kom ingen meddelelse over højtalerne, der var ingen ledelinjer helt derude, og man kan sige, at selv om han var trænet i det her, var han fuldstændig lost.
Så er det bare, at jeg tænker: Hvilke projekter er prioriteret i 2009, og hvordan har man valgt at prioritere, så man kan tænke innovation og udvikling i højteknologi - også for folk med bevægelseshandicap?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Er der lyd på?
Nu er der i hvert fald lyd på.
Jeg troede, det var mig, der kom til at trykke en gang for meget på knappen her.
Jeg er glad for at kunne sige, at regeringen faktisk gennem årene har gjort ganske meget for at forbedre vilkårene for handicappede, ikke mindst i forhold til den kollektive trafik.
Det er både blinde, svagtseende og folk med bevægelseshandicap, som har fået forbedringer, når det gælder forholdene på stationerne.
Der er siden 2003 blevet bevilget mere end 100 mio. kr. til forbedring af forholdene på vores stationer.
Det er sket, ved at der er blevet etableret ledelinjer på perronerne for blinde og svagtseende, og der er blevet etableret elevatorer og opsat informationsskærme for blinde og svagtseende, så der er gjort ganske meget.
Vi har haft en arbejdsgruppe nedsat i regi af Trafikstyrelsen, hvor danske handicaporganisationer og DSB's handicappanel bl.a. har deltaget.
Så tanken er naturligvis i et tæt samarbejde med repræsentanterne for handicaporganisationerne at se på, hvor vi også her kan få størst mulig gavn for de mennesker og sikre dem bedst mulig adgang.
Og det er bl.a. nogle af de tiltag, der peges på: hævning af perroner og etablering af ledelinjer for svagtseende og blinde på stationerne som nogle af de vigtigste elementer i indsatsen fremover - og elevatorer naturligvis også.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-12-17:
Også her vil jeg benytte lejligheden til at sige tak for ministerens svar og for, at vi kan få en dialog omkring den her problematik.
Det, vi ønsker, er egentlig at fremme en kombination af individuel og smidig trafik - ligesom det ligger i regeringsudspillet - og det centrale er, at sammenspillet mellem de forskellige transportmidler fungerer så let som muligt, som det også foreslås af regeringen.
Men hvordan vil ministeren så sikre, at det bliver muligt for folk med handicap at få fuld adgang til den kollektive transport?
I forhold til at Danmark er ved at tilslutte sig handicapkonventionen og at man klart tilkendegiver, at man vil arbejde for fuld tilgængelighed og dermed deltagelse i samfundslivet med hensyn til at bo, arbejde, uddanne sig og have sin fritid, hvordan vil ministeren så sikre, at en ny trafikaftale som den, der ligger her, lever op til handicapkonventionens ikkediskriminationskrav?
Vi har snakket om, hvad et ikkediskriminationskrav hedder; det er vel et krav om fuld inkludering og fuld ligestilling.
Så ville han være fuldstændig lost på den måde, som det foregår på i dag.
Så hvordan vil ministeren tage initiativ til at sikre, at bedre tilgængelighed også for bevægelses handicappede bliver en realitet?
Lars Barfoed (KF), 2008-12-17:
Jeg er igen glad for, at opmærksomheden bliver henledt på regeringens transportpolitiske udspil.
Det er jo sådan, at vi bl.a. foreslår en pulje på 1 mia. kr. til bedre adgang til den kollektive trafik.
Det drejer sig om flere forskellige ting, og det drejer sig ikke mindst om at få skabt bedre parkeringsfaciliteter.
Hvis folk får bedre mulighed for at stige om fra bil til tog, får vi flere til at tage toget, så der er en lang række stationer både i hovedstadsområdet og rundtomkring i landet, hvor vi kunne styrke koblingen mellem bil og tog.
Men det er jo også meningen, at den milliard kroner skal bruges til på anden vis at lette tilgangen og adgangen til den kollektive trafik.
Der kan jeg henvise til side 25 i det transportpolitiske udspil, hvor vi remser nogle af de elementer op, som indgår som nogle faktorer, når vi skal skabe bedre adgang til den kollektive trafik.
Og der siger vi, at der skal være bedre tilgængelighed, herunder for bevægelseshæmmede og handicappede.
Så der er i høj grad også i den her plan fra regeringens side tænkt på at styrke mulighederne for, at handicappede og bevægelseshæmmede kan færdes overalt i vores samfund på lige fod med andre.
Yildiz Akdogan (S), 2008-12-17:
Jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor kulturministeren ikke synes, der er noget relevans i mit spørgsmål.
Det er ret relevant at stille spørgsmål, når der er tale om, at det her er et meget vellykket museum, som fungerer rigtig godt efter hensigterne, et populært museum, og at det også har den funktion netop at være kulturformidlende og ikke mindst uddannende for skoleeleverne.
Det her handler egentlig kun om at finde 1 mio. kr.
Når man tænker på, at regeringen er enorm villig til at kaste penge efter kriseramte banker, så synes jeg da, at det er lidt tankevækkende, at kulturministeren ikke kan være lidt mere i julehumør og finde 1 mio. kr.
Hvis man nu skulle prøve at tænke på noget andet og ikke bare sige, at nu skal det pakkes eller lægges væk og gemmes og måske endda genstiftes under en professionsskole, vil jeg gerne spørge, om kulturministeren måske har tænkt på at komme med et andet forslag eller en anden handlingsplan og ikke bare lige skubbe ansvaret fra sig og sige, at det her er en privat institution.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-17:
Skal jeg forstå svaret sådan, at man skal være på vagt, hvis passagererne ikke har bagage med, eller kan man sige, at taxachaufføren er undtaget, så længe de her passagerer har bagage med?
Skal det ske i alle tilfælde, hvor folk ikke har bagage med?
Jeg synes bare, det er ret uklart, og jeg synes, at vi i det mindste må kunne sørge for, at de har nogle klare retningslinjer, så de kan have deres retssikkerhed i orden og så de kan forberede sig bedst muligt på ikke at blive rullet ind i en sag om menneskesmugling.
Jeg synes altså ikke, at bagagevejledningen er særlig god.
Carina Christensen (KF), 2008-12-17:
Jeg kan skam forsikre spørgeren om, at jeg er i et glimrende julehumør og glæder mig rigtig meget til at komme på juleferie, ligesom alle andre også gør.
Men bortset fra det så synes jeg ikke, at der var ret meget indhold i det, der blev spurgt om her.
Det her er simpelt hen ikke en statslig institution.
Det er en selvejende institution, der blev stiftet tilbage i 1995 af Danmarks Lærerforening og Lærerstandens Brandforsikring, det er deres institution.
De to stiftere har så i fællesskab valgt at indstille støtten, de ønsker ikke, at museet skal køre videre, og der har vi altså valgt, i dette tilfælde er det så undervisningsministeren, der har valgt at sige: Jamen det bidrag, vi hidtil har givet, vil vi sådan set fortsat godt bruge på at pakke samlingen ned og på sigt eventuelt genopføre den i regi af en professionshøjskole.
Det synes jeg sådan set er sund fornuft, og det burde da være en løsning, som alle hilser velkommen, ikke mindst de stiftere, som jo nu engang selv har valgt at tage støtten fra deres museum.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-17:
Hvis vi kan få et folketingsvalg, så vi kan få byttet om på det, skal jeg nok svare på de spørgsmål og fortælle, hvad politikken går ud på, men nu er det jo sådan, at hr. Kristian Jensen har valgt at være skatteminister - der er endda nogle, der har udpeget ham; det synes jeg er fint - og derfor har jeg som folketingsmedlem ret til at stille nogle spørgsmål på vegne af de 64-65-årige, der målløse ser til, at skatteministeren ikke vil komme ud med det.
Jeg tror bare, at det uanset kommunikationsplaner, nyhedsbreve og alt muligt andet stadig væk er et spørgsmål, hvor borgerne skal henvende sig.
De henvender sig ofte for at få rådgivning i deres a-kasse.
Det er ikke a-kassernes ansvar at rådgive på det her felt.
Er det kommunernes i forbindelse med overgangen til pension?
Det er jo der, man støder på det her problem.
Hvis det er sådan, at man skal fortsætte med at arbejde ud over pensionsalderen, er det jo typisk de to steder, man kan få noget at vide om det.
Det hjælper så ikke noget, for SKAT kommunikerer man ikke rigtig med, undtagen når de skal have nogle penge, som folk siger.
Derfor synes jeg, at man gør klogt i, uanset om man er for eller imod ordningen, at lade folk få de rettigheder, som flertallet har bestemt, at de skal have.
Derfor tror jeg, at det skal ske omkring de to omdrejningspunkter.
A-kassen kan man ikke give rollen, så derfor må det jo være kommunerne, der er tilbage, som skal have hovedansvaret for, at der bliver informeret om det her.
Kristian Jensen (V), 2008-12-17:
Der var en eneste ting i det, hr. Bjarne Laustsen sagde, der var korrekt, nemlig at kommunikationen ikke er nået ud endnu.
For det er rigtigt, at den kommunikation, der ligger om årsopgørelsen for 2008 ikke er nået ud, eftersom den først udsendes i foråret 2009.
Der, hvor vi giver den præcise information til alle relevante i årgangene, er netop i forbindelse med årsopgørelsen for 2009, hvor vi alligevel er i kontakt med dem gennem en skriftlig opgørelse af deres skattemæssige forhold.
Men jeg er lidt forundret over, hvad hr. Bjarne Laustsens anledning egentlig er.
Først var hr. Bjarne Laustsen bekymret over det store økonomiske dødvægtstab, der er.
Nu er hr. Bjarne Laustsen bekymret over den begrænsning af dødvægtstabet, der ligger i, at ordningen er målrettet.
Hvis det var muligt at stille spørgsmål, ville jeg stille hr. Bjarne Laustsen det spørgsmål, om det, hvis nu vi fjernede den begrænsning, ville ændre Socialdemokratiets indstilling til skattenedslaget for seniorer.
Det synes jeg kunne være en interessant oplysning, hvis det var muligt for mig at stille spørgsmål den modsatte vej.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-17:
Man er ikke nær så dygtig som en vis hr. Simon Spies, som var i stand til at udnytte negativ omtale positivt.
For hvis der er noget lovforslag, der har fået negativ omtale, er det jo det her. Jeg synes jo også, at man skal gøre rede for, at hvis man tjener en eneste krone for meget, så ryger hele fidusen.
Det er jo derfor, det er så vigtigt, at folk får at vide: Hvis jeg arbejder og fortsætter med at arbejde, og hvis jeg tjener så og så meget, kan jeg få en skatterabat på det og det og det, men hvis jeg tjener så meget, får jeg slet ingenting.
Det er jo en af grundene.
Jeg vil gerne tro på, at det heller ikke er en tanke, der har groet i skatteministerens baghave, men når man er ansvarlig minister, gennemfører man jo det, der er flertal for.
Men det er da ikke den skønneste ordning at se på, og derfor er det heller ikke den lettest forståelige.
Og derfor er der så meget kludder med, hvem der forstår den.
Jeg har spurgt hundredvis af mennesker om det her, altså om de er klar over, hvordan deres rettigheder er.
Så hverken ministerens kommunikationsplan, hans nyhedsbreve eller noget som helst andet er nået ud til den målgruppe.
Jeg er imod ordningen, men ikke desto mindre synes jeg, at de folk, der kan gøre brug af det her og træffe et valg, i forhold til hvad samfundet gerne vil have dem til, altså at arbejde lidt længere, da skal have muligheden.
De skal have oplyst deres klare rettigheder.
Det håber jeg at ministeren er enig i.
Kristian Jensen (V), 2008-12-17:
Jeg takker for den rørende omsorg for mit humør.
Det skal hr. Bjarne Laustsen nu ikke være så bekymret for.
Skulle jeg blive lidt tungsindig, så kan jeg altid tage på besøg i Ringkøbing og snakke med de lykkelige folk derovre og blive muntret op.
Det, der er sagen her, er, at vi netop følger kommunikationsplanen, at vi netop sørger for, at der på den skrivelse, som SKAT sender ud til alle borgere, nemlig årsopgørelsen, for de årgange, det er relevant for i forhold til den midlertidige forsøgsperiode, er en målrettet information.
Til alle borgere, der måtte være interesserede, ligger informationen på hjemmesiden, og til oplysning, ikke bare for hr. Bjarne Laustsen, men også for andre, er det min vurdering, at der i forhold til det økonomiske omfang af lovforslag i de år, hvor jeg har fået lov til at beklæde posten som skatteminister, ikke er noget forslag, der har fået mere omtale i pressen og skabt større debat i Folketingssalen, end lige præcis dette lovforslag om et skattenedslag for seniorer.
Jeg synes jo, det er glædeligt, at pressen skriver om mine lovforslag og de positive virkninger, de har, for det sparer mig for nogle reklamekroner og gør dermed, at presset på de offentlige kasser bliver en lille smule mindre.
Så jeg glæder mig over den megen omtale, men det er ikke et spørgsmål om, at vi så negligerer vores egen oplysningspligt.
Vi følger den fuldt ud som skrevet i kommunikationsplanen.