runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Ordføreren siger, at regeringen ikke har ligget på den lade side, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Der er jo masser af steder, hvor man har lempet på reglerne, hvilket har tiltrukket flere asylansøgere.
Det er jo et rekordstort antal asylansøgere, der kommer til Danmark her i 2013, og det var et rekordstort antal, der kom i 2012.
Så det skulle Enhedslisten sådan set være glad for, men det er jo en anden snak.
Det, jeg godt vil høre den socialdemokratiske ordfører om, vedrører, at der står i regeringsgrundlaget: »Kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge skal ændres, så kvoteflygtninge uanset integrationsparathed, har lige mulighed for at komme til Danmark.
Regeringen vil ikke ændre antallet af kvoteflygtninge.«
Der skal jeg så lige høre den socialdemokratiske ordførers begrundelse for, at man vil ændre reglerne.
For det lød lidt på den socialdemokratiske ordfører, som om man egentlig syntes, at de regler, man havde i dag, sådan set var o.k.
Trine Bramsen (S), 2013-05-03:
Meget kan man jo beskylde den her regering for, og meget beskylder Enhedslisten også regeringen for, men at ligge på den lade side tror jeg næppe man kan beskylde regeringen for.
Vi ønsker at ændre kriterierne for kvoteflygtninge i Danmark, og vi ønsker at gøre det ud fra saglige argumenter.
Vi ønsker at se på, hvordan vi kan sikre, at mennesker, der kommer til Danmark, også får et godt liv.
Der er eksempler på flygtninge, der er kommet til Danmark, som bestemt ikke har fået et godt liv, som ikke er blevet glade for at være kommet til Danmark.
Derfor vil vi gerne se på, om vi kan ændre de her kriterier.
For udgangspunktet må ikke bare være, at mennesker skal til Danmark, men at mennesker skal til Danmark og have et godt liv.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-03:
Tak for det, formand.
Og lidt mod forventning er det jo Enhedslisten, der er initiativtager til lovforslaget.
I Venstre føler vi lidt – det kunne man jo også se her – at vi i hvert fald er blevet ufrivilligt part i et trekantsdrama, for vi ved alle sammen godt, hvad det her handler om.
I virkeligheden handler det mere om det indbyrdes forhold mellem regeringen og Enhedslisten, end det handler om at lave reel politik, og jeg mener sådan set også, at den lille ordveksling mellem fru Johanne Schmidt-Nielsen og justitsministeren før var et godt eksempel herpå.
Regeringen skrev i sit regeringsgrundlag, at den ville ændre på kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge.
Det er ikke sket endnu – i øvrigt endnu et løfte, som regeringen er løbet fra – og nu har Enhedslisten så, og det kan man sådan set godt forstå, i ren og skær trods fremsat sit eget lovforslag på området.
Så det, vi ser her, er altså et eksempel på endnu en stridighed mellem regeringen og dens såkaldte parlamentariske grundlag, og derfor står vi så nu her og diskuterer et lovforslag, som jeg ikke tror der er andre end Enhedslisten der har tænkt sig at støtte.
Det er vi i og for sig glade for i Venstre, for vi kan heller ikke støtte det lovforslag, som ligger.
Vi vil ikke være med til at afskaffe kravet om integrationspotentiale hos kvoteflygtninge, fordi det var os, der i sin tid indførte det – jeg tror, det var tilbage i samlingen 2004-05 – og det gjorde vi selvfølgelig af en grund.
I Danmark modtager vi hvert år ca. 1.500 kvoteflygtninge; flygtninge, som af FN er blevet defineret som mennesker med et beskyttelsesbehov.
I Venstre er vi stolte over, at vi i Danmark kan hjælpe disse mennesker og påtager os det ansvar.
Der er en lang række lande, som ingen kvoteflygtninge tager.
Vi skal selvfølgelig blive ved med at tage kvoteflygtninge i Danmark, og selvfølgelig skal vi hjælpe de mennesker, som af den ene eller anden grund har været nødsaget til at flygte fra deres hjemland.
Kvoteflygtninge er jo modsat mange af dem, der kommer til Danmark og søger om asyl, og som har betalt formuer til menneskesmuglere, nogle af de allermest sårbare flygtninge, og derfor bliver de jo hentet til Danmark fra nærområderne.
Det er i hvert fald en meget, meget vigtig del af vores udlændinge- og integrationspolitik, men det er også vigtigt for Venstre, at de mennesker, der kommer hertil, er dem, som vi har bedst mulighed for at hjælpe og integrere i det danske samfund.
Det er i flygtningenes interesse såvel som i Danmarks og det danske samfunds interesse, for på den måde kan vi sikre, at de flygtninge, som kommer til Danmark, får de bedste muligheder for en god tilværelse, når de nu er her.
Derfor var vi i sin tid med til at udvide udvælgelseskriterierne for kvoteflygtninge, og derfor skal vi også bevare kravet om integrationspotentiale.
På den baggrund må jeg sige, at vi i Venstre ikke kan støtte det lovforslag, som Enhedslisten her har fremsat, men vi ønsker dem held og lykke i kampen mod regeringen.
Morten Bødskov (S), 2013-05-03:
Nu er det selvfølgelig regeringen, der afgør, hvornår regeringsgrundlaget så at sige skal gennemføres, og det overvejer regeringen selvfølgelig hele tiden.
Regeringsgrundlaget dækker over den fulde regeringsperiode, så det er selvfølgelig op til en til enhver tid siddende regering at finde ud af, hvordan regeringsgrundlaget skal gennemføres.
Det bør ikke afholde fra en diskussion om, om der er andre kriterier, og om der er særlige hensyn, som skulle ligge til grund for en ny ordning.
Jeg går da sandelig også ud fra, at Enhedslisten ej heller bare kunne tænkes at sige, at man så fjerner det, og så er man helt fuldstændig ligeglad med, hvordan en model så i øvrigt skal se ud.
Det er jo de overvejelser, som man nødvendigvis må gøre sig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Det handler jo også om, som jeg sagde i min ordførertale, hvilke redskaber man har til rådighed.
Jeg mener sådan set, at hvis man havde kontrolorganer, der havde de rette kompetencer, ville det her sådan set køre af sig selv.
Det har vi så ikke, og det er så det dilemma, vi står i.
Ikke kun her, men i en række sager skal vi sige ja til en undersøgelseskommission for det ene og det andet og det tredje.
Jeg synes, hvis jeg skal være helt ærlig, ikke, at vi, hvis vi ser tilbage, har særlig gode erfaringer med mange af de kommissioner, der bliver nedsat.
Det betyder jo, at virkeligheden kan være en anden, når vi kommer længere frem i historien.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Nej, det har jeg meget respekt for, for det er selvfølgelig rigtigt, at det er skøn, som man hver især må gøre sig.
Vi har kigget ned ad den endog meget lange liste, der efterhånden er, og er blevet enige om, at der er alt for meget, der peger i den retning.
Vi er også enige med Institut for Menneskerettigheder, Amnesty International, professor Gorm Toftegaard osv. osv. om, at der er behov for en undersøgelse i det her tilfælde.
Det kan godt være, at det her i sig selv jo ikke er beviser, alt det, der ligger i Jyllands-Posten, men kan Liberal Alliance så i hvert fald ikke give Enhedslisten ret i, at det trods alt er derfor, at vi behov for at få det undersøgt, netop så vi kan finde ud af, om der er beviser for det ene eller det andet.
Vi skal vel ikke have alle beviserne, før det er nødvendigt at iværksætte en undersøgelse af sådan en sag her?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Uden at jeg på nogen måde skal være flabet vil jeg sige, at jeg mener, at spørgsmålet er lidt af samme karakter, som når justitsministeren argumenterer for, at man kan lade Ombudsmanden evaluere, hvad der eventuelt måtte gå galt med offentlighedsloven.
Jeg kan komme med et andet eksempel, der måske bedre kan illustrere det.
Det er jo ikke så lang tid siden, at et andet dagblad, nemlig Politiken, skrev om et højreorienteret netværk, hed det Org eller sådan noget i den stil, tror jeg, som så i virkeligheden ikke fandtes, og som var dokumenteret, syntes Politiken selv, gennem et eller andet venstreorienteret researchkollektiv, men som ikke rigtig havde noget på sig i den virkelige verden.
Derfor skal man ikke bare altid tro på alt, hvad der står i avisen, og synes, at uha, dokumentationen er i orden, bare fordi man har en fornemmelse.
Det er jo en vurdering.
Synes man, at dokumentationen ser ud til at være nok, eller synes man ikke.
Og der er det så åbenbart på nuværende tidspunkt faldet lidt forskelligt ud i Enhedslisten og Liberal Alliance, og andet er der jo sådan set ikke at sige til det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-03:
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag om nedsættelse af en undersøgelseskommission vedrørende Morten Storms aktiviteter for PET og andre vestlige efterretningstjenester.
Det sidste vil nok blive noget af en opgave, hvis det endelig kommer dertil, men det skal jeg ikke komme nærmere ind på.
I Liberal Alliance mener vi grundlæggende, at vi skulle have et tættere tilsyn med efterretningstjenesten, end et flertal i Folketinget for nylig har lagt op til.
Vi ønsker, at der skal være en kontrol, som kan sammenlignes med den i de lande, vi normalt sammenligner os med, f.eks. Norge og Storbritannien.
Det niveau har man valgt ikke at komme op på i Danmark ved et flertal af Folketingets partier.
Vi mener, at hvis der skal laves ting i forhold til efterretningstjenesten, så bør det være gennem relevante kontrolorganer, som vi så ikke har.
Hvordan skal vi så forholde os til et konkret beslutningsforslag, når man nu ikke har de kontrolorganer, som Liberal Alliance mener der burde være, eller som i hvert fald ikke har den kompetence eller tillægges den kompetence, som vi synes de burde have.
Problemet er jo, at det, vi i virkeligheden skal forholde os til her, jo ikke så meget er den pågældende person, som man kan have mange gisninger om.
Han har i hvert fald, så vidt jeg har forstået gennem Jyllands-Posten og andre medier, tilhørt indtil flere udemokratiske organisationer, hvilket jo i vores bog rokker noget ved troværdigheden.
Det, vi så diskuterer, er: Hvad mener vi om Jyllands-Postens dækning af sagen?
Hvad mener vi om deres dokumentation og research i forhold til sagen?
Det er det, vi i virkeligheden skal tage stilling til for at kunne tage stilling til det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.
Der må vi sige, at på det foreliggende grundlag er vi i Liberal Alliance ikke parate til at stemme for en sådan undersøgelseskommission.
Men det mener vi ikke på det nuværende grundlag.
Dog vil jeg sige, at hvis man havde haft relevante kontrolinstanser med relevant kompetence, havde de jo nok kunnet gå ind i en sådan sag allerede på det foreliggende grundlag, og så kunne man være kommet et stykke videre.
Men det har man ikke.
Derudover vil jeg sige, at vi jo også på forskellige samråd med justitsministeren, forsvarsministeren og udenrigsministeren fået bedyret, at man overholder de regler, der er gældende, både i forhold til dansk lov og i forhold til folkeretten, og det er vi så på det foreliggende grundlag betrygget af.
Men man skal jo ikke være mere godtroende end som så, så vi afviser ikke forslaget helt.
Vi stemmer blankt og er parate til at lade os overbevise, hvis der skulle komme en grundigere dokumentation i fremtiden.
Mette Boye (SF), 2013-05-03:
Tak for det.
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg fremfører talen på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som ikke kunne være her i dag.
Derfor tror jeg nu også godt, at vi kan sige, at sagen er så godt belyst, som det nu engang lader sig gøre, når det handler om en efterretningstjeneste, der i sagens natur hverken kan beeller afkræfte en sådan historie.
Vi har selv hørt PET sige, at de er en civil efterretningstjeneste, og at det ikke ligger i deres beføjelser at medvirke til drab, og jeg har ikke grund til at tro, at det ikke skulle passe.
Fra SF's tid i opposition ved vi, at sager vedrørende PET er svære at komme til bunds i, fordi tingene jo sjældent kan lægges offentligt frem.
Gør man det, tørrer samarbejdet med andre tjenester ud.
Og samarbejdet er vi ret afhængige af, set i lyset af at vi trods alt har haft et par alvorlige forberedelser til terror på dansk jord.
Til gengæld er vi enige i den overordnede problemstilling, nemlig at når der verserer sager som den om Morten Storm i pressen, skal der også være et ekstra sæt øjne på, om det nu går ret til.
Vi har respekt for, at det ikke kan lægges frem, men det er ikke nok, at justitsministeren alene har det ansvar.
Det er derfor, at den nye aftale om et nyt tilsyn med PET og en styrkelse af Kontroludvalget tager højde for det.
Vi har for længst sandet, at kontrollen må være intern.
Det bliver nu realistisk, da Kontroludvalget får indseende med brugen af agenter.
Derfor mener vi heller ikke, at der er behov for en kommission.
Der er behov for kontrol af brugen af agenter, og den kommer, når lovforslaget om PET bliver en realitet.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-03:
Jeg har naturligvis læst beslutningsforslaget.
Jeg synes, det er nogle gode nuanceringer, der er i det med hensyn til fortrolighed og graden af sikkerhedsgodkendelse.
Men som jeg også har sagt i min tale og tidligere udtalt i pressen, finder vi på det nuværende grundlag ikke, at der er behov for en undersøgelseskommission på det her punkt.
Søren Espersen (DF), 2013-05-03:
Tak til fru Pernille Skipper.
Der er en enkelt detalje, jeg egentlig gerne vil høre om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
I al beskedenhed sagde ministeren, at der var alle mulige ting, der skulle overvejes, i forhold til hvad man kunne lave af andre kriterier.
Så er det, jeg spørger ministeren: Fred være med, at ministeren ønsker at overveje alle mulige ting – det kan ministeren jo gøre – men hvorfor ikke bare fjerne den her integrationspotentialevurdering og sige, at det så er sådan, reglerne er?
Derefter kan man overveje alt det, man vil, og ministeren kan søge, om ministeren og regeringen kan få flertal for det.
Men hvorfor er det, at vi skal vente?
Hvorfor skal vi fortsætte en praksis, som regeringen tilsyneladende er imod?
Og hvornår kommer ministeren med et lovforslag på det her område?
Morten Bødskov (S), 2013-05-03:
I al beskedenhed troede jeg faktisk også, at det var det, jeg havde redegjort for i min tale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-03:
Det er jo faktisk en ny information, der kommer frem her i Folketingssalen i dag, nemlig at regeringen ikke bare ønsker at fjerne det, VKO gennemførte i 2005 om at vurdere integrationspotentialet.
Nej, regeringen ønsker altså at indføre nye udvælgelseskriterier.
Det er ny information for mig.
Og hvad ministeren så har af overvejelser om, hvad man ellers kunne indføre af kriterier, ja, det kan ministeren jo overveje alt det, ministeren ønsker, og så må ministeren efterfølgende se, om der kunne være flertal for det.
Der ligger nogle meget klare udmeldinger fra regeringen om, at det her med at gå efter integrationspotentialet simpelt hen ikke er rimeligt.
Så lav det om!
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Det var så også det, jeg svarede på.
Og så pointerede jeg, at det netop er en fortolkning af folkeretten, der er rigtig, rigtig vigtig i den her diskussion, og derfor er det så ærgerligt, at Danmark åbenbart ikke kan have en holdning til, om der er tale om personer, der deltager i en væbnet konflikt, eller civilpersoner, der bør have en rettergang.
Søren Espersen (DF), 2013-05-03:
Jeg spurgte egentlig også om Enhedslistens holdning til det.
Altså, er det efter Enhedslistens opfattelse militante islamister, som skal bekæmpes, eller er det civilpersoner?
Hvad synes Enhedslisten selv?
Det er det første, jeg vil sige.
Jeg vil så samtidig også gøre opmærksom på noget andet.
Man kan jo godt forstå, at det er vanskeligt at besvare spørgsmål, om så man spørger ti ministre.
Altså, ikke engang hele USA's administration og præsident Barack Obama kan finde ud af det.
Hvordan skulle man så kunne forlange, at tre danske ministre kunne?
Præsident Obama ved jo ikke, hvad de er.
Dem, der nævnes her, er så afgået ved døden, men på Guantánamo sidder der nogle af deres venner, og man kan ikke vurdere, hvad de er for nogle mennesker.
Det, jeg egentlig spørger om, er, hvad der er Enhedslistens holdning.
Er det civilpersoner, som er blevet henrettet uden rettergang, eller er det militante islamister, som egentlig burde bekæmpes?
Pernille Skipper (EL), 2013-05-03:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål.
Det har vi også flere gange forsøgt at få svar på fra hele tre forskellige ministre i både lukkede og åbne samråd, og det er på trods af et meget stort embedsværk åbenbart meget, meget svært for nogle at svare på.
Vi er af den opfattelse, hvilket der er mange eksperter, der også er, at der er tale om civilpersoner, som jo er mistænkte forbrydere, og som ikke deltager i krigshandlinger, men som højst sandsynligt er forbrydere og derfor skal fanges, skal stilles for en domstol og skal straffes for deres forbrydelser.
Det mener vi sådan set er helt grundlæggende.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-03:
Selv om det selvfølgelig er interessant at følge dramaet mellem støttepartiet og regeringen, er jeg jo lidt ærgerlig over at høre den radikale ordførertale.
For når man lyttede til, hvad ministeren, men sådan set også til, hvad fru Trine Bramsen sagde, fik man lidt det indtryk, at når de ikke kunne støtte lovforslaget fra Enhedslistens side, var det sådan set, fordi regeringen var begyndt at blive lidt klogere og var begyndt at indse, at de mange lempelser, som man har vedtaget på asyl- og udlændingeområdet, har haft nogle negative konsekvenser, og derfor begynder man så småt at rette op.
Jeg kan så forstå – og det ville være fint, hvis fru Zenia Stampe kunne bekræfte det, altså fint på den måde, at så ved vi ligesom, hvor vi står – at det ikke er det, der er tilfældet: Regeringen er ikke blevet klogere, og Det Radikale Venstre er ikke blevet klogere, og derfor insisterer man på at videreføre den udlændingepolitik og også gennemføre det her, som står i regeringsgrundlaget.
Det er sådan set bare et spørgsmål om tid, før man gør det.
Zenia Stampe (RV), 2013-05-03:
Hvad var spørgsmålet?
Var det, om vi er blevet klogere?
Og hvis jeg svarer: Nej, vi er ikke blevet klogere, er det så det samme som at sige, at vi mener det, vi hele tiden har ment?
Jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Jeg tror egentlig bare, at det var en gang polemik.
Vi står fuldstændig ved den modstand, vi har haft mod den her ændring, siden den blev vedtaget i 2005.
Det mener vi ikke.
Det står vi fuldstændig ved.
Det har i øvrigt overhovedet ikke noget at gøre med, om man er klog, eller om man ikke er klog.
Jan Johansen (S), 2013-05-03:
Altså, for det første vil jeg gerne sige om det med at køre i Porsche med 200 km/t., at det ikke var mig, der nævnte 200 km/t.
Det, jeg nævnte, var faktisk, at det var sikrere at sætte sig ind i en bil, også i en Porsche.
Og en Porsche kan vel forhåbentlig køre under 200 km/t. Den kan også nok køre og overholde hastighedsgrænserne.
Så er der det der med, om man skal forbyde, at de unge kan køre motorcykel.
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, vi skal lave nogle restriktioner, som gør, at vi også færdes sikkert ude i trafikken.
Kim Christiansen (DF), 2013-05-03:
Nu fik vi sådan set også tidligere hr. Jan Johansens svar på det med Porschen, altså at det var mere sikkert at køre 200 km/t. i en Porsche, end det var at køre på en knallert 125.
Men hvorfor foreslår hr. Jan Johansen så ikke med det samme, at man simpelt hen forbyder motorcykelkørsel i Danmark, for det ville da være langt det sikreste?
Så ville der slet ikke komme nogen til skade.
Alle eksperter siger, at i Sverige har man en højere trafiksikkerhed end i Danmark.
Hvordan kan man have det, når man derovre tillader 16-årige at køre motorcykel og 15-årige at køre knallert?
Hvordan kan det hænge sammen med, at man har en bedre trafiksikkerhed og man i øvrigt har færre trafikdræbte i forhold til antal kilometer?
Det er jo en logik, og det vil jeg gerne have at hr. Jan Johansen forholder sig til i stedet for at komme med egen tro og egne hypoteser om, hvordan det her kunne være, at nogle vil køre for stærkt osv.
Vi er nødt til, vil jeg sige til hr. Jan Johansen, at forholde os til, hvordan den virkelige verden er, og hvad tallene siger.
Jan Johansen (S), 2013-05-03:
Jeg mener jo, at når vi udvider det med, at man kan sætte sig op på en større motorcykel med flere hestekræfter, betyder det faktisk, at der bliver større fare for, at man kommer ud for en ulykke.
Som jeg også sagde i min indledning, har man en tendens til måske at køre for stærkt, når man kører på et tohjulet køretøj.
Det er i hvert fald det, jeg har observeret.
Nu har jeg aldrig haft en motorcykel selv, jeg har haft en knallert, men jeg tror, at det, at vi har de aldersgrænser for at køre på motorcykel, er med til at få statistikken til at gå ned.
Altså, det vil sige, at vi sparer nogle alvorlige ulykker og nogle trafikdrab, og det skal vi blive ved med, for det, vi har sat os for i Folketinget, er at skærpe sikkerheden ude i trafikken, så man hverken gør skade på sig selv eller andre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-03:
Tak, formand.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at give os mulighed for at diskutere de nye regler for kørekort, særlig reglerne for motorcykler.
Vi kan fra radikal side bakke op om den måde, det nye EU-direktiv er blevet implementeret på, som de tidligere ordførere har redegjort for.
Jeg tror ikke, det kan komme som nogen overraskelse for nogen, at man har valgt at fastholde aldersgrænsen for kørekort til lille motorcykel på de 18 år, som man også tidligere har haft.
Hr. Lars Barfoed tilkendegav allerede i 2010, at man ville fastholde den tidligere aldersgrænse på 18 år, så det er måske ikke den største overraskelse.
Fra radikal side kan vi faktisk bakke op om, at man har sådan en trinvis overgang, hvor man først kan få kørekort til lille knallert som 16-årig og derefter et par år senere erhverve sig kørekort til stor knallert og til lille motorcykel, altså når personen er fyldt 18 år.
Vi ved, det er farligt at transportere sig både på knallert og motorcykel, og derfor er det fornuftigt med en glidende overgang.
Det har været et bærende princip tidligere, og det vil det også være fremadrettet.
Derfor kan vi fra radikal side bakke op om det forslag til vedtagelse, som hr. Jan Johansen læste op tidligere her fra talerstolen.
Kim Christiansen (DF), 2013-05-03:
Tak for det, formand.
Nu ved jeg ikke, om den undersøgelse eller den statistik, som hr. Jan Johansen står med, er særlig akademisk, men hr. Karsten Nonbo redegjorde jo netop for, at der er blevet dræbt færre og færre i de senere år, og heldigvis for det.
Den sidste statistik sagde 2 ud af 12, som var under 24 år.
Det, jeg godt vil spørge hr. Jan Johansen om, er: Hvordan hænger det sammen med hr. Jan Johansens argument om, at de unge mennesker ikke kan administrere at køre på en større motorcykel?
Nu må de kun køre på en forvokset knallert til stor fare for dem selv og andre trafikanter.
Jan Johansen (S), 2013-05-03:
Til den sammenligning, du laver med, at man kan låne fars Porsche, vil jeg sige, at jeg jo lige netop har stået og sagt, at det er meget mindre farligt at køre i en bil.
Og derfor mener jeg stadig væk, at jo færre hestekræfter man putter på, jo færre trafikdræbte bliver der ud af det; det har vist sig.
Vi skal sørge for, at de unge mennesker kommer til at transportere sig på de bedst egnede køretøjer, hvor de sidder mest beskyttet.
Liselott Blixt (DF), 2013-05-03:
Nu taler jeg ikke om de 16-årige.
Jeg taler om de 18-årige, vi i dag har sat ned i kubikcentimeter i forhold til sidste år.
Sidste år kunne de køre en på 250 kubikcentimeter, altså 48 hestekræfter, der godt kunne overhale en lastbil.
De kommer i klemme i trafikken nu.
Vi har ikke ret mange trafikdræbte unge mennesker, og det er også, fordi man er en speciel type, når man kører motorcykel.
Man ved, det er farligt, man tager hensyn, og man er hundrede procent opmærksom.
Det er derfor, at der ikke er så mange trafikdræbte, og det er også derfor, at der ikke er så mange, der kører motorcykel.
En 18-årig kan gå ud og låne sin fars Porsche og køre 200 km/t. på motorvejen – det må man godt – men en 18-årig kan kun køre en motorcykel på 34 hestekræfter, der er til fare for trafikken.
Hvad er det logiske i den sag?