runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-10-21:
Danmark har brug for at være et højmobilt samfund med effektiv transport af personer og gods.
Høj mobilitet er afgørende forbundet med vækst, jobskabelse og velstand i vores land.
Mobilitet kræver imidlertid en velfungerende infrastruktur, det kræver, at vi fortsat udbygger den trafikale infrastruktur i takt med behovet, og i takt med at vi kan skaffe penge til det.
Og der må vi da nok erkende, at lige i øjeblikket har vi været nødt til at trykke på pauseknappen, fordi den tidligere regering desværre har efterladt en temmelig slunken kasse, og fordi vi faktisk har ramt det nationale anlægsloft.
Når det sker, skal de berørte borgere naturligvis have en ordentlig behandling og en rimelig kompensation.
Med det her lovforslag styrker vi mulighederne for udnævnelse af kommissarius og formænd for taksationskommissioner, der jo træder i funktion, bl.a. når vi skal bygge veje og jernbaner.
Lovforslaget indebærer, at også andre personer med de fornødne juridiske kvalifikationer end lige præcis en juridisk kandidatgrad kan bestride disse vigtige stillinger.
Det vil dog være en klar forudsætning for at komme i betragtning, at personen skal have de fornødne juridiske kvalifikationer, der er påkrævet, for at kunne varetage stillingerne på en juridisk forsvarlig måde.
Og der findes jo en række andre juridiske grunduddannelser end lige en juridisk kandidatgrad.
Hensigten er samlet set at udvide feltet af potentielle kandidater, hvilket fremadrettet vil gøre det nemmere at finde egnede personer til stillingerne, når det er relevant.
I sidste ende vil det medvirke til, at proceduren med udpegninger kan ske hurtigere til gavn for sagsbehandlingstiden og dermed til gavn for borgerne.
Venstre kan naturligvis støtte lovforslaget, og jeg skulle hilse fra min kollega Rasmus Jarlov, der ikke kan være til stede i dag, og melde, at Det Konservative Folkeparti også kan støtte lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg synes alligevel, det er en interessant tilståelsessag, at Venstres ordfører giver udtryk for, at det første, man har gjort fra Venstres side, er at trykke på pauseknappen – nu skal der ingenting ske, nu skal alt gå i stå.
Det er da en interessant tilståelse, må jeg sige.
Så nævner Venstres ordfører, at kassen er slunken.
Men er det i virkeligheden ikke bare Venstres initiativkraft, der er slunken?
For vi hører jo regeringens egne vismænd sige: Jamen den måde, hvorpå I kigger på råderummet, er forkert; der er sådan set en mulighed for at gøre noget.
Så hvis man havde viljen og ens initiativkraft altså ikke var slunken, kunne man sætte noget i gang; så kunne man lave bedre jernbaner, så kunne man anlægge nogle af de mange veje, som hr. Kristian Pihl Lorentzen selv har lovet i valgkampen.
Man fornemmer sådan en vis irritation hos Liberal Alliances ordfører over, at man rent faktisk diskuterer anlægsniveauet i Danmark i forbindelse med det her lovforslag.
Men, altså, dybest set er det jo det, det handler om, nemlig at der var et stort ambitionsniveau, da vi havde en socialdemokratisk regering, som ville rigtig meget i forhold til at investere i fremtiden og forbedre Danmark.
Nu har vi jo en regering, der helt åbent står her på talerstolen og siger: Vi vil ingenting.
Vi sagde godt nok i valgkampen, at nu var turen kommet til vejene, men nu vil vi ingenting, nu har vi trykket på pauseknappen.
Bliver der overhovedet brug for det her lovforslag, når man har trykket på pauseknappen – hele samfundet går i stå?
Villum Christensen (LA), 2015-10-21:
Nu er det da noget af en antagelse, at samfundet går i stå, fordi man ikke vil køre videre 120 pct. derudad med en togfond, som jo på mange måder er et misfoster baseret på en beslutning, som lader meget tilbage at ønske i forhold til saglighed og dybde.
Den blev vist til i løbet af et par dage, har jeg hørt.
Og det kan vi jo også se, for tingene hænger overhovedet ikke sammen.
Jeg tror, at jeg ville gå lidt mere stille med det, når man nu kigger det efter i sømmene.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg lægger ikke skjul på som socialdemokratisk ordfører på transportområdet, at jeg er stolt af Togfonden DK.
Jeg synes, at det er det rigtige at investere i en mere tidssvarende jernbanedrift med henblik på fremtiden.
Men jeg respekterer da, at Liberal Alliance siger, at det der med tog gider vi slet ikke.
Men det her handler jo også om, at samfundet går i stå, når vi ikke forbedrer vores veje; at hvis vi ikke sætter gang i noget udvikling, at hvis ikke vi har en infrastrukturfond, så kommer folk jo i fremtiden til at sidde endnu mere i kø på motorvejen.
Er det også Liberal Alliances politik – bare tryk på pauseknappen, der behøves ikke at ske noget, vejene behøves ikke at blive udbygget, lad os bare sætte det hele i stå?
Villum Christensen (LA), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg har forstået, at der kommer mange emner ind under lovforslaget her.
Mine bemærkninger til det er sådan set alene at sige, at her har vi nok en lovændring, som ikke kræver den store argumentationskæde.
Så fra Liberal Alliances side siger vi ja til at fremskynde sagsbehandlingstiden for taksationssager til glæde for borgerne, og vi siger også ja til at bryde juristernes monopol på denne opgave.
Så vi stemmer for lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Jamen det var ordførerens bemærkninger om – og så kan man jo spørge, om det har noget med lovforslaget at gøre osv. osv. – at Togfonden DK er et misfoster.
Togfonden DK er i virkeligheden bare et forsøg på at bringe den danske jernbane op på niveau med vores europæiske nabolande – Sverige, Tyskland, Frankrig, Spanien, you name it.
Skal det forstås sådan, at ordføreren mener, at den svenske jernbane, den tyske jernbane, den franske jernbane, og for den sags skyld også den engelske jernbane også er misfostre?
Villum Christensen (LA), 2015-10-21:
Når jeg brugte den metafor, var det egentlig set i forhold til den økonomi, der ligger omkring det.
Det tror jeg også ordføreren er bekendt med, nemlig at der er utrolig store udfordringer i forhold til at kunne finde den finansiering, som var hele baggrunden.
Det er jo et tocifret milliardbeløb, vi taler om.
Så har jeg også ved flere lejligheder gjort opmærksom på, at hvis en togfond til 28,5 mia. kr. giver 5.000-6.000 ekstra passagerer, er det noget med 5 mio. kr. pr. passager.
Jeg synes, det er en meget dyr løsning at vælge for at få så få ekstra over i togene ved hjælp af sådan et projekt her, i forhold til hvor mange der egentlig flytter sig på vejene.
Det er altså meget, meget lidt, vi opnår for rigtig, rigtig mange penge.
Jeg er meget optaget af, at vi får mest ud af de meget dyre investeringer, vi har på infrastrukturområdet, og der kan jeg bestemt godt finde andre områder, hvor jeg tror mange, mange flere mennesker ville få glæde af investeringen.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Nu tror jeg nok, at forventningerne og beregningerne trods alt tilsiger, at der bliver overflyttet nogle flere passagerer til togene, når de begynder at køre hurtigere og de begynder at køre på el og sådan noget.
Men der er jo hele miljø- og klimaaspektet ved at lægge om til grøn transport fra de evindelige biler og den megen asfalt – bare lige for at anholde det.
Villum Christensen (LA), 2015-10-21:
Ja, det er imponerende, hvad sådan et lovforslag her om en særlig uddannelsesbaggrund til taksationsformænd kan bringe frem.
Jeg ved ikke, om vi er i en situation, hvor Socialdemokraterne ikke har så meget i posen, at vi nu skal høre på det her volapyk med, at så vil vi ikke noget omkring Infrastrukturfonden altså.
Hvordan kan vi inddrage Infrastrukturfonden?
Vi ser meget gerne infrastrukturinvesteringer, især på vejområdet.
Der er masser af områder, hvor vi kan gøre noget godt, og det er jeg også sikker på vi kommer til i de kommende år.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-10-21:
Jamen jeg vil da ikke lægge skjul på, at jeg glæder mig meget til, at gravemaskinerne og asfaltudlæggerne kommer i gang igen.
Men jeg er også rigtig glad for, at vi har en regering, der tager bestik af situationen.
Så er man nødt til at tage bestik af situationen, og det ved jeg godt er fremmed for Socialdemokraterne, men pengene skal altså være der, før man kan bruge dem.
Nu må vi så alle sammen arbejde på, at der igen bliver en situation, hvor vi kan iværksætte påtrængende anlægsprojekter, og den situation kommer selvfølgelig igen.
Men det er meget økonomisk ansvarligt af regeringen at tage en anlægspause, når pengene ikke er der.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Ja, nu tager vi så sandelig også bestik af situationen fra socialdemokratisk side, og det er sådan, at når der er trængsel på vejene, vil vi gerne være med til at udbygge vejnettet, så man ikke skal holde så meget i kø.
Når det er sådan, at der er utidssvarende tog, vil vi gerne være med til at elektrificere jernbanen, så man kan få moderne tog, der kan sikre, at passagererne kommer frem til tiden.
Så vi tager bestik af situationen.
Er det virkelig Venstres svar at sige: Det, vi gør, straks vi er kommet til magten, er at trykke på pauseknappen, sådan at der ingenting sker?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-10-21:
Der er ingen tvivl om, at det er vejenes tur.
Så sent som i dag har vi fået en teknisk gennemgang af finanslovsforslaget på det trafikale område, og der er jo gigantiske anlægsinvesteringer igangsat, som bliver rullet ud i de kommende år.
Faktisk er jernbanen langt, langt overrepræsenteret.
Der er også nogle vejprojekter endnu, men de begynder at klinge af, og derfor er udfordringen selvfølgelig, at så snart vi kan skaffe holdbar finansiering igen, og så snart vi får styr på det nationale anlægsloft, som jo bl.a. er presset på grund af Togfonden DK, skal vi have gang i asfaltmaskinerne.
Men vi er nødt til at være økonomisk ansvarlige, og det kan godt være, at det ikke er Socialdemokraternes kop te, men i Venstre igangsætter vi ikke noget, hvor der ikke er styr på økonomien.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Det kan jeg give 110 pct. garanti for at vi selvfølgelig vil være med til at presse på for.
Og når nu den socialdemokratiske ordfører nævner lige nøjagtig Togfonden DK, vil jeg sige, at Togfonden DK jo ikke engang er et voldsomt visionært projekt, det er et forsøg på at bringe den danske jernbane op på niveau, kan man sige.
Det er helt afgørende nødvendigt, fordi vi har et voldsomt efterslæb i forhold til den danske jernbane.
Det havde den tidligere regering sammen med Enhedslisten og sammen med SF sat gang i.
Det er tragisk, hvis det skal sættes i stå, fordi man har nogle andre prioriteringer eller vil give skattelettelser til nogle af de mere velstillede i vores samfund.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Jeg vil som Socialdemokraternes ordfører da gerne benytte lejligheden til at overbringe min cadeau og anerkendelse til i almindelighed Enhedslistens og i særdeleshed hr. Henning Hyllesteds engagement i forbindelse med de her lovforslag.
I forhold til det er et teknisk forslag, som for nogle kunne ses som almindeligt, altså sådan noget, der bare skulle køres igennem, har man i den grad pudset brillerne og spidset blyanten og er kritisk over for det her for at være helt sikker på, hvad det egentlig er, vi lovgiver om.
Det gør jo, at vi får en højere kvalitet af lovgivningen, så stor ros og anerkendelse for det til Enhedslisten.
Så forstod jeg lidt på hr. Henning Hyllesteds indledende bemærkninger, at vi skulle tilbage til lovforslaget, fordi vi var ude og tale anlægsniveau osv.
Men det er jo netop det, det handler om; hele indledningen handler om, at der har været et højt ambitionsniveau, og derfor er man kommet i en situation, hvor man mangler kommissionsformænd.
Er Enhedslistens ordfører ikke også bekymret over, at den nye regering som det første, selv om de lovede noget helt andet under valget, har trykket på pauseknappen i forhold til anlægsinvesteringer?
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Jo, bestemt, og jeg behøver ikke at føje ret meget mere til, end den socialdemokratiske ordfører allerede har givet udtryk for.
Jo, det er vi bestemt; vi synes, at det, der foregår nu, er helt, helt forkert, og så kan man henvise til kasseeftersyn, og hvad ved jeg.
Råderummet er jo til stede, det har finansministeren trods alt tilkendegivet og indrømmet, så det er i virkeligheden nok bare en dårlig undskyldning, efter vores mening.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Så Enhedslisten vil sammen med os Socialdemokrater være med til at presse regeringen til at komme i gang med togfondsarbejdet, så vi kan få elektrificeret tognettet og få mere tidssvarende tog og tog til tiden i større omfang end i dag?
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-21:
De samlede borgerlige partier havde et beslutningsforslag, hvor man ville afskaffe den her beføjelse; man kæmpede imod den tidligere SF'er og nuværende socialdemokrat og daværende skatteminister Thor Möger Pedersens forslag om at indføre det her i sin tid.
Så det kan ikke komme som nogen overraskelse for nogen.
Det handler jo helt grundlæggende om, at vi har en stor grad af respekt for, hvad der foregår på folks private ejendom og folks private grund, og har en anden tolkning af ånden i og forståelsen af grundloven i den henseende, og vi synes, det er alt for vidtgående, at SKAT har adgang til den her form for kontrol på privat grund.
Det er Socialdemokratiet og hr. Jeppe Bruus så ikke enige i, og det er fair nok – vi har så en politisk uenighed.
Men overraskelsen over, at den politiske uenighed eksisterer, kan jeg ikke forstå, for den har været der i mange år.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-21:
Det anede mig nok, men det flytter jo ikke fokus væk fra det, der sådan set er udfordringen ved at gennemføre det her lovforslag, nemlig det, at SKAT får mindre mulighed for at kontrollere, hvad der foregår af professionelt byggeri på privat grund.
I dag figurerer der et billede, som en partifælle, Mattias Tesfaye, har uploadet på Facebook af et toilet på et professionelt byggeri – jeg ved ikke, om det er professionelt; det kan man jo nok ikke sige at det fremstår som – i forbindelse med renoveringen af en strandvejsvilla uden for København.
Det her toilet er indrettet i sådan en teltlignende ting, der er lavet af nogle presenninger, og der kan de angiveligt polske arbejdere så benytte sig af det, hvis de skal på toilettet.
Det er vel fair at antage om en sådan byggeplads – det er i hvert fald det, vi ser andre steder – at når toiletforholdene er så ringe, er der nok også en risiko for, at forholdene for dem, der arbejder der, deres lønvilkår, deres kontraktvilkår osv., er lige så ringe som det her toilet.
Hvorfor er det, at SKAT ikke skal have mulighed for at gå ind og snakke med de arbejdere, der er på den her arbejdsplads, kontrollere deres løn- og arbejdsvilkår og spørge til, i hvilken sammenhæng de er der?
Det, som skatteministeren her foreslår, vil jo sådan set gøre, at SKAT skal stå ude på vejen og kigge ind uden at have mulighed for at handle.
Det er det, som skatteministeren siger er tilfredsstillende.
Og jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan det kan anses for at være tilfredsstillende, og nu siger skatteministeren så endda også, at det er forsvarligt
Jeg synes, at regeringen og skatteministeren skylder os at forklare, når man nu skriver alle mulige steder, at man sådan set prioriterer kampen mod social dumping, hvorfor det eneste konkrete lovforslag, vi ser fra regeringens side, er at begrænse og rive den kontrol ned, der er fra SKATs side.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Jamen jeg er bekendt med de faktuelle forhold i sagen.
Det, jeg spørger ministeren om, er en politisk tilkendegivelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jeg kan bare sige, at jeg læner mig fuldstændig op ad min forgænger, hr. Magnus Heunicke, som jo var minister, dengang Trafikstyrelsen den 19. november sidste år, samme dag som Uber blev introduceret i København, anmodede politiet om at undersøge, om Uber overtræder eller medvirker til at overtræde taxiloven.
Så afventer jeg selvfølgelig også, hvad politiet og Justitsministeriet foretager sig.
Derefter har jeg ikke mere at sige til det, for når vi har anmeldt det til politiet, så følger vi sagen og afventer, at politiet kommer med en afgørelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Uber udgør med over 270 vogne omtrent 15 pct. af den samlede taxiflåde i hovedstadsområdet.
De forhold, som Ubers chauffører arbejder under, adskiller sig væsentligt fra de forhold, som de fleste danskere arbejder under.
Hvis en Uberchauffør bliver syg, er det lig med tabt arbejdsfortjeneste, og hvis en Uberchauffør skal på barsel, er det lig med tabt arbejdsfortjeneste.
Kort sagt står Ubers chauffører jo fuldstændig uden rettigheder.
Er ministeren enig med mig i, at det er grov social dumping?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jeg kan oplyse, at den daværende Trafikstyrelse den 19. november sidste år, samme dag som Uber blev introduceret i København, anmodede politiet om at undersøge, om Uber overtræder eller medvirker til at overtræde taxiloven.
Politiet rejste herefter den 17. marts i år sigtelse mod Uber, og politiet vurderer fortsat, om der er tilstrækkeligt grundlag for at rejse tiltale mod selskabet.
Jeg tilslutter mig helt, at det nu afgøres, om Ubers virksomhed er en overtrædelse af taxiloven.
Trafik- og Byggestyrelsen har oplyst, at de løbende følger sagen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-21:
Tak for det, og jeg læser mit spørgsmål op: Hvad er ministerens holdning til det amerikanske selskab Uber, hvis forretningsmodel flere europæiske lande har indført forbud imod?
Hvad er ministerens holdning til det amerikanske selskab Uber, hvis forretningsmodel flere europæiske lande har indført forbud mod?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Voldsomme protester mod Uber«, der kan ses på linket: http://www.b.dk/globalt/voldsomme-protester-mod-uber
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Så det er nok at gå meget langt, hvis man skal tage mig til indtægt for, at jeg nu også har hørt noget.
Næh, jeg har gengivet og svaret på det, som hr. Rasmus Prehn har spurgt mig om, og det er efter bedste evne.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Så ministeren medgiver altså, at der er tale om en udvikling, der bliver sat i stå, og at det, at der rent faktisk er investorer, der siger, at man ville have gjort noget på det her område, men nu gør man det ikke alligevel, har konsekvenser. Jeg vil gerne slutte af med et sidste spørgsmål til ministeren, for ministeren har sagt igen og igen, at vi var nået helt til grænsen af, hvad vi havde råd til, og ministeren svarede aldrig på mit spørgsmål om det med regeringens egne vismænd.
Er det ikke rigtigt, at de vurderer, at der er et større råderum end det, regeringen siger, og at hvis man ville, så kunne man have lavet den her investering?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Men det er jo netop sådan, projekter fungerer.
I alle andre dele af landet er det sådan, at når man laver VVM-undersøgelser, er det, fordi man skal træffe en beslutning på et oplyst grundlag.
Nu forstår jeg også, at hr. Rasmus Prehn siger, at der er nogle, der ville have investeret i det, og det vil de måske alligevel.
Lige før syntes jeg at jeg fik det indtryk, at der var nogle, der allerede havde gjort det, og det var derfor, jeg svarede, at det var uklogt.
Jeg forstår, at det så heller ikke er sådan, men at man så måske alligevel ikke vil.
Man skal jo gøre op med sig selv, om man mener, at det er en case.
Vi har gjort op med os selv, at et tab på 3,5 mia. kr. er for stort.
Jeg kan jo ikke sige noget, som ikke er sandt, og derfor er jeg bare nødt til at sige, at det her ikke handler om at forskelsbehandle nogen.
Det handler simpelt hen om et projekt, hvorom kommunen selv har sagt, at Danmark bliver 3½ mia. kr. fattigere af at gennemføre det.
Men kommunen synes, det er en god idé, og det synes jeg Aalborg Kommune har ret til.
Jeg siger så, at jeg ikke synes, det er en god idé at investere i noget, der gør os 3½ mia. kr. fattigere.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Tak, og jeg læser op igen: Finder ministeren det problematisk, at regeringen vælger at trække støtten til Aalborg Letbane, når kommunen allerede har brugt et tocifret millionbeløb til udvikling og planlægning af letbanen?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jamen igen er det korte svar nej.
Det har derfor været nødvendigt at foretage en prioritering af nye anlægsprojekter, og vi har lagt vægt på, at der gives prioritet til projekter, som giver et højt samfundsøkonomisk afkast.
Det er jo rigtigt, at Aalborg Kommune har brugt penge på en udredningsrapport og en VVM-redegørelse, men letbaneprojektet er stadig kun i sin helt indledende fase, og der er ikke som i f.eks. Odense og Ring 3 her i København indgået en principaftale eller vedtaget lovgivning i Folketinget.
I øvrigt er det helt almindelig praksis, at en anlægsmyndighed afholder udgifter til at tilvejebringe et grundigt beslutningsgrundlag, inden et projekt i milliardklassen iværksættes.
Det er selvfølgelig ærgerligt, når projektet så ikke bliver til noget, men analyserne laves jo netop for at sikre, at vi ikke bruger flere milliarder kroner af skatteborgernes penge ufornuftigt.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Når man lytter til den generelle trafikpolitiske debat her på Christiansborg, og også når man lytter til, hvad ministeren har sagt, både i sin egenskab af minister, men også tidligere, da ministeren var i opposition, kan man høre, at der har været bred enighed om, at det giver rigtig god mening med langtidsplanlægning.
Jo bedre vi er til at planlægge langsigtet, jo bedre får vi brugt vores ressourcer fornuftigt, og jo bedre får vi tilrettelagt tingene, så vi får det optimale ud af det.
Der må ministeren da medgive, at det er usædvanlig uhensigtsmæssigt, at man fra statens side stiller Aalborg Kommune i udsigt, at de kan gå i gang med det her projekt.
Så investerer de på forskellige måder, de går i gang med forskelligt forberedende arbejde, og der er også private investorer, som begynder at tænke i byudvikling og investeringer i ejendomme og udvikling af ejendomme og andet i den tro, at der kommer en letbane.
Og vupti, fordi der er kommet en ny regering, vælger man at trække stikket og på den måde lægge en bombe under den tillid, der kan være til det offentlige, når det handler om at investere i projekter som det her.
Hvem tør at satse på projekter fremadrettet, hvis det, at der lige pludselig er et andet politisk flertal, bare gør, at man bliver slået helt hjem i Ludo, selv om man er meget, meget langt i forberedelsen af et projekt?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jeg skal ikke blande mig i, hvilke ord spørgeren vil sætte på her, men jeg vil bare som en helt generel serviceoplysning sige, at jeg tror, at når vi ikke er længere i en vedtagelse af et projekt, end vi er her med letbanen, så ved de fleste godt, at så skal man i hvert fald være påpasselig med at begynde at investere.
Jeg er nu heller ikke sikker på, at der er nogen, der har gjort det, men hvis spørgeren skulle have ret, er det selvfølgelig noget, man skal lade være med.
Men sådan er det altså.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Når jeg fremdrager det synspunkt, at der er nogle, som investerer i den tro, at der kommer en letbane, og at det så har konsekvenser, når letbanen ikke kommer, så er det jo selvfølgelig, fordi jeg har hørt konkrete eksempler på forskellige ejendomsudviklere og andre, som har sagt ja til at investere i projekter i form af ejendomsudvikling og andet, og som nu, efter at tilsagnet om en letbane i Aalborg er trukket tilbage, siger, at nu er de ikke så sikre på det her.
Så et stykke arbejde, der er blevet gjort for at tiltrække nye investeringer, der kan skabe arbejdspladser og udvikling og vækst i Aalborg, bliver nu sat på standby, fordi regeringen trækker stikker til Aalborg Letbane.
Er det ikke for ærgerligt at komme i sådan en situation, at man planlægningsmæssigt ikke kan regne med noget som helst, og at ting, der er gået i gang, hvorfor investorerne er på vej, bliver trukket tilbage?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jamen jeg vil slet ikke fortrænge spørgerens ret til at stille mig spørgsmål, men det er nu engang sådan, at jeg svarer på det, der er mit område, og hvis der er noget arbejdsmarkedsretligt, er det ikke mig, man skal stille spørgsmål til, og hvis det er noget med Rigspolitiet, er det heller ikke mig, men i forhold til taxaloven er det mig, og der har vi altså, i øvrigt under min forgænger, anmeldt sagen til politiet, og det afventer vi resultatet af.