runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2015-12-10:
Tak for det.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse forespørgslen her i dag og ikke mindst jo sige tak til alle Folketingets partier for en, synes jeg, rigtig god og konstruktiv debat.
Som sundheds- og ældreminister glæder det mig rigtig meget, at vi i Folketinget kan arbejde sammen om den her vigtige dagsorden, og jeg vil også meget gerne kvittere for den brede opbakning, der er, til regeringens initiativer til at kunne sikre en bedre fordeling af de praktiserende læger, herunder initiativet med puljen på de 800 mio. kr., som vi har afsat til etablering af læge- og sundhedshuse, forsøg med honorarpakke målrettet landets yderområder og socialt belastede områder, vores beslutning om at nedsætte et særligt lægedækningsudvalg og vores arbejde sammen med kommunerne og regionerne om at fokusere på udbygningen af det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Der er behov for løsninger på den korte bane, men der er så sandelig også behov for løsninger på den lange bane.
Det er jo også baggrunden for, at det særlige lægedækningsudvalg, som vi fra regeringens side har nedsat, kommer til at bestå af repræsentanter fra staten, Lægeforeningen, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, ikke alene skal have fokus på fordelingen af de alment praktiserende læger, men skal skabe overblik over fordelingen af læger i bred forstand, altså både læger på sygehusene, speciallæger og de almenpraktiserende læger, og dermed komme med løsningsforslag til, hvordan man kan sikre en bedre lægedækning.
Jeg vil gerne kvittere for alle de positive kommentarer til det arbejde, vi nu har sat i gang.
Jeg glæder mig meget til det videre samarbejde med Folketingets partier fremover.
Tak for en god debat.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-10:
Hvis ordføreren har læst klaringsrapporten, vil hun se, at den jo lige nøjagtig bliver lavet med års mellemrum for hele tiden at følge op på, at både diagnosticeringsmetoder og behandlingsmetoder i Danmark bygger på den bedste viden.
Her vil jeg meget gerne høre ordføreren, om ikke ordføreren mener, at de, der skal vise vejen, er dem, der ved bedst, og at de, som forsker i det her område, er dem, som sammenligner, hvad man gør i andre lande, for at vi kan være sikre på, at vi gør det bedste for alle borgere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-10:
Hvis jeg skal resumere, hvordan Dansk Folkeparti arbejder i den her sag, og hvordan vi arbejder, så arbejder vi for borgerne og for patienterne og for, at deres dækning skal blive så god som overhovedet muligt.
Og det, Dansk Folkepartis ordfører i den her sammenhæng tager hensyn til – og måske hvis sag, der bliver talt – er de praktiserende lægers.
Jeg bakker op omkring det kæmpe arbejde, der foregår i regionerne hver eneste dag, for at skaffe praktiserende læger til alle hjørner af Danmark.
Det er af nød.
Og det var det, Venstre og Socialdemokraterne og et flertal her i Folketinget gav mulighed for med ændringen af sundhedsloven, hvor Dansk Folkeparti igen behændigt meldte sig ud.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-10:
Det er netop det, at man er to forskellige partier, som har en forskellig indgangsvinkel.
Jeg bryder mig ikke om den måde, man kom igennem med de krav på, som man satte her fra Folketingets side over for lægerne.
Det har jo vist sig, når man har lavet nogle reformer – det er både på lærer- og på lægeområdet – at så hjælper det ikke at trække noget ned over hovedet på dem uden at have dem med.
Jeg mener selvfølgelig, at lægerne også skal kunne være konstruktive og være med i en proces, og som jeg læser det her, har de også været med i processen med sundhedshuse.
Spørgsmålet er selvfølgelig så, hvad det er, der sker, i og med at de ikke kan være med.
Men vi arbejder på en måde, og ordføreren arbejder på en anden måde.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-10:
Tak for det.
Og så vil jeg gerne sige tak til ministeren for invitationen til et bredt samarbejde om løsning af den her udfordring – for en udfordring er det jo.
Selv om der i dag er ca. 35.000 praktiserende læger fordelt på ca. 2.000 selvstændige lægepraksisser i Danmark, er det et velkendt problem, at der er lægemangel i yderområderne.
Det er relevant at gøre en indsats, for at alle borgere får så nem en adgang til en praktiserende læge som muligt.
Liberal Alliance ser gerne et udvalg nedsat til at analysere på området og komme med forslag til mulige løsninger.
Vi har tidligere fremført, at økonomiske incitamenter kan være med til at motivere læger til at søge til yderområderne, og vi ser gerne et forsøg, hvor det afprøves, om øgede honorarer til læger i yderområderne kan afhjælpe problemet.
Flere læger har dog givet udtryk for, at muligheder for ægtefæller og børn har stor vægt i forbindelse med valg af praksis i yderområder, så det kunne også være relevant for et udvalg at se på, hvilke muligheder der er i den forbindelse, hvilket ministeren i øvrigt også nævnte.
Derudover kunne vi tænke os, at et udvalg ser på muligheder og konsekvenser ved nedlæggelse af det planøkonomiske ydernummersystem, altså om det ville kunne gøre det mere attraktivt at være læge, hvis man ikke regulerede ned i mindste detalje, hvor mange patienter en læge må have eller skal have, om han må dele sin praksis med en anden læge, om han må indgå kompagniskab med andre læger, om han må flytte 10 m ned ad gaden osv.
Måske kunne flere læger have større glæde af at være læge, hvis de havde lidt mere frihed i deres daglige virke. Så vil det uden tvivl også have en positiv effekt, hvis der åbnes op for, at lokaler i sundhedshuse kan udlejes til en bredere kreds af personer tilknyttet sundhedsvæsenet.
Det kunne gøre det mere spændende og fagligt attraktivt at flytte til yderområder, hvis der er samlet et professionelt team under samme tag.
Samtidig vil det give bedre betjening af borgere, at flere specialer er samlet i samme hus.
Og i øvrigt kunne det være fint for kommunerne at få en indtægt i stedet for at stå med tomme lokaler.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-10:
Man siger jo også, at den ikke kan teste hundrede procent.
Jeg tror, det var ministeren – eller i hvert fald en – der læste op, hvor følsom den var.
Hvorfor prøver man ikke at sige, at jamen så må vi jo forsøge noget andet også?
Lotte Rod (RV), 2015-12-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren om den konkrete situation, idet vi jo ved, at de ansatte ikke må stå på perronen i Tyskland og kontrollere, og det tager jo altså ikke ret mange minutter, fra toget forlader banegården i Flensborg og til det kører over den danske grænse.
Hvis man så sidder som asylansøger i toget og er kommet til Danmark og så beder om asyl, hvad sker der så med en?
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Ja, og især når det netop bliver indført på den måde, som vi gør det, hvor det er pas og visum, der skal tjekkes
Jeg mener, at det alt andet lige er nemmere at se karakteren af et pas og visum, end det er, hvis man f.eks. bare skal vise en eller anden form for gyldig billedlegitimation.
Der kan det som ansat i f.eks. DSB være ret svært at håndtere, det vil jeg gerne medgive.
Men det, der er tale om her, er pas og visum, og det er altså ret let at gå til.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-10:
Nej, men det er jo også det, der er bekymrende.
Man kan jo sige, at de ansatte hos flyselskaberne er uddannet til at håndtere de her rejsepapirer og tjekke dem.
Det er togførerne hos DSB altså ikke.
De er uddannet til at kontrollere, at billetten er lovlig osv., men de er jo ikke uddannet i hele det her system med flygtninge og pas og identitetskontrol osv.
Så mener ministeren virkelig i ramme alvor, at der her vil være tale om, at man bliver stillet over for de samme krav, og at buschauffører og togpersonale har tilstrækkelig baggrund for at opfylde dem, som personalet i en lufthavn har?
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Jeg forstod det tidligere spørgsmål som et spørgsmål, der handlede om kompensation i forhold til DSB-kontrakten, og dertil svarede jeg, at der ikke umiddelbart vil blive givet kompensation til DSB.
Det er bare lige for at få den lille uklarhed visket ud.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-10:
Jeg er ikke transportminister, men jeg kan svare med et hundrede procents sikkerhed, at det ikke indgår i kontrakten med DSB.
Så skulle det være afklaret.
Jeg har selv været med til at forhandle den, så jeg ved helt præcist, at det ikke står i DSB-kontrakten.
Men jeg vil spørge: Mener ministeren virkelig i ramme alvor, at de forhold, der gør sig gældende i lufthavne, hvor folk – hvad fru Ulla Sandbæk også talte om – kommer med pas og rejsepapirer, som er udspecificeret med hr. og fru og personnummer og jeg skal give dig, er de samme forhold, som dem, der er, hvis man tager med et tog, hvor man kan købe en billet på en hvilken som helst perron på en hvilken som helst station? Mener ministeren virkelig i fuldt alvor, at der ikke er nogen forskel på de rejsesituationer, og at det personale, der skal tage sig af det – når vi snakker om buschauffører og togførere i DSB's toge – er uddannet til det og vil være forberedt på det?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-10:
Jeg vil også gerne høre, om man i den her sammenhæng har tænkt på det kontraktlige i forhold til ansatte i DSB og det ansvar, de kan blive pålagt.
Ligger det overhovedet inden for de DSB-ansattes ansvar?
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Nu bliver der spurgt til transportministerens ressort, og jeg må indrømme, at mit kendskab til den kontrakt, der er indgået mellem staten og DSB, er på et niveau, der ikke er så dybt og fuldstændigt, at jeg vil kunne svare helt præcist på det.
Men omvendt vil jeg sige, at der ikke er lagt op til, at vi kompenserer transportører i det her spørgsmål.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-10:
Det var dejligt at høre, at ministeren havde stor tiltro og tillid til transportørerne.
Jeg håber, at den tillid går begge veje.
Inger Støjberg (V), 2015-12-10:
Jeg kan jo ikke se bort fra Schengenreglerne og se bort fra det regelsæt, som vi rent faktisk indfører midlertidig grænsekontrol på baggrund af.
Så vi er ikke der lige nu, hvor der er lagt op til at indføre midlertidig grænsekontrol, men vi kan komme i en situation, hvor der bliver indført midlertidig grænsekontrol, og i det fald kan vi også komme i en situation, hvor vi vil benytte os af transportøransvaret.
Ja, det kan jo komme til at ligge inden for de DSB-ansattes ansvar.
Ja, hvis du er kommet til Danmark, så kan du søge asyl i Danmark.
Hvis du ikke er i Danmark, så kan du ikke søge asyl i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-10:
Vi Socialdemokrater deler i allerhøjeste grad de borgeres bekymring, i forhold til at de ikke føler, at de hurtigt nok får stillet en diagnose.
Men jeg vil gerne høre ordføreren om noget, for jeg tror ikke, at vi deler den samme bekymring.
Jeg har i hvert fald en bekymring for, at Dansk Folkeparti ikke respekterer faglig viden og videnskab og videnskabelige resultater.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Har Dansk Folkepartis sundhedsordfører respekt for den klaringsrapport, der kom sidste år, og for de anbefalinger, som den klaringsrapport kommer med?
Trine Torp (SF), 2015-12-10:
Tak for det.
Jeg synes, der allerede er sagt rigtig mange gode ting, som viser, at den her debat er en, hvori der er mere fælles gods, end der er ting, der ligesom adskiller sig fra hinanden.
SF har selvfølgelig også fulgt den debat, der har været de seneste 5 år om brug af den såkaldte ELISA-test i behandlingen af flåtbårne infektioner.
Det har både været hævdet, at den tyske Western Blot er bedre og mere bredspektret, og også, at førende danske eksperter på området har personlige økonomiske interesser i brug af ELISA-testen.
Begge dele taler for, at man bør overveje at se på nye behandlingsformer.
Derfor har vi sådan set også i SF sympati for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Samtidig mener vi dog ikke, at det skal være Folketinget, der går ind og definerer, hvilke præcise behandlinger Sundhedsstyrelsen skal anbefale danske læger, men det tror jeg nu altså heller ikke er det, Dansk Folkeparti mener, idet de klart understreger i deres bemærkninger til forslaget, at forslagsstillerne ikke vil tage stilling til, hvilken test der er bedst.
Det har vi Sundhedsstyrelsen til, og derfor bør der også være et armslængdeprincip mellem lovgivningen herinde, og hvilke behandlingsformer man tilbyder.
Jeg hører heldigvis også – som jeg indledte med at sige – at der er en fælles interesse for at gøre noget videre i den her sag, og jeg synes faktisk også, at der er flere forskellige forslag i debatten i dag, som kan tages med i den videre udvalgsbehandling, som vi selvfølgelig i SF ser frem til.
Så kunne vi der i fællesskab finde frem til nogle løsninger, der kan give behandlingen af borreliainfektioner et løft i Danmark.
Det skylder vi befolkningen og ikke mindst i en tid, hvor antallet af borreliainfektioner stiger og de små flåter bærer rundt på stadig flere infektioner og parasitter.
Lotte Rod (RV), 2015-12-10:
Tak for det.
I Radikale Venstre kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men som flere andre også har været inde på, har jeg også modtaget utrolig mange mails og tager jo den bekymring og også den mistillid, der er til, om vi nu gør tingene på den rigtige måde, til mig.
Og det synes jeg vi skal tage alvorligt som politikere.
Ligesom flere andre af mine kolleger også har været inde på, er vi jo politikere og ikke læger eller forskere, og derfor giver det for mig heller ikke nogen mening at vurdere, hvorvidt den ene test er bedre end den anden.
Det har jeg ingen forudsætninger for.
Og på den måde synes jeg jo egentlig, at den her sag minder lidt om noget af det andet, som vi diskuterer meget for tiden, nemlig HPV, hvor der også er en ret udtalt mistillid til, om vi nu kan stole på, at det, vi foretager os, er det rigtige for folk.
Der synes jeg at vi som politikere har et ansvar, og svaret for mig er ikke, at vi puster til mistilliden.
Svaret er, at vi tager ansvar for at få systemet til at fungere, så man kan stole på det.
Jeg synes det, ministeren lægger op til, lyder fint, altså at indkalde til en eksperthøring.
Jeg kunne også godt tænke mig, at vi sådan set gik skridtet videre, på den måde at det her for mig egentlig er knyttet til det samme, som også var min pointe, da vi diskuterede prioriteringsinstituttet, for vi i Radikale Venstre mener, vi har brug for åbenhed og gennemsigtighed og derfor gerne ser, at vi får lavet et egentligt analyseinstitut, hvor alle vurderingerne er fuldstændig åbne og gennemsigtige, så man kan have tillid til dem.
Det kan jo være, at Dansk Folkeparti vil være med til at arbejde for det.
Stine Brix (EL), 2015-12-10:
Tak for det, formand.
Ligesom Venstres ordfører og sikkert også mange af mine kolleger her i salen har jeg også den sidste uges tid modtaget mange mails om borrelia.
Og jeg synes, at det er nogle alvorlige forløb, folk fortæller om.
Det er ofte folk, der igennem lang tid har oplevet ikke at kunne få en diagnose og har været kastebolde i systemet.
Mange fortæller også, at de er endt med at tage til udlandet for at finde en form for hjælp, og at det koster dem dyrt.
For det er jo ikke sådan nogen af os ønsker at møde det danske sundhedsvæsen.
Så jeg synes i hvert fald, at det her viser, at der er noget, der kan gøres bedre på det her område.
Ligesom Venstres ordfører synes jeg, der er gode takter i det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
For det første har det fokus.
Jeg synes også, man godt kunne kigge på andre dele end de ting, der handler snævert om diagnostikken og behandlingen, som er det, der beskrives i den klaringsrapport, som de forskellige faglige selskaber har lavet.
Der er også et rigtig vigtigt element, der handler om forebyggelse og oplysning i forhold til flåtbårne infektioner.
Det handler om udbredelse af viden, hvor vi faktisk godt kunne gøre noget mere, tror jeg.
Derfor handler det måske om at finde frem til, hvad vi kan gøre for at løfte arbejdet med de flåtbårne infektioner endnu mere.
Jeg er ligesom flere andre, der har sagt noget heroppe fra, betænkelig ved, at Folketinget skulle gå ind og vælge specfikke metoder.
Men det kan godt lidt forstås sådan, når man læser beslutningsforslaget.
Jeg har også hørt masser af kritik af den test, som anvendes i dag.
Det kan jeg forstå er en gammel historie, og der har efterfølgende været et forløb, hvor flere har været inde over.
Omvendt har jeg også hørt den anden metode, som der henvises til, blive kritiseret for at have det modsatte problem, nemlig at den kan give falsk positive resultater.
Det er jo ofte et problem med sådan nogle tests, at de ikke er eksakte, og at der vil være falsk positive eller falsk negative resultater.
Derfor er det jo uhyre vigtigt at holde fast i, at det kliniske er rigtig, rigtig væsentligt i den her sammenhæng, og det kræver jo efteruddannelse af læger, så de er godt klædt på til at varetage opgaven og ved, at der både kan være falsk negative resultater ved nogle test og falsk positive resultater ved andre.
Jeg tror, at hvis vi ikke tager den kritik alvorligt, vil frustrationen forståeligt nok vokse, og jeg kunne i det hele taget godt tænke mig, at vi – og det gælder både Sundhedsstyrelsen, men også resten af sundhedsvæsenet – blev bedre til at indarbejde patienternes erfaringer og al den viden, de samler op, når de selvfølgelig interesserer sig for, hvad der kan være baggrunden for den sygdom, de oplever.
Lydhørhed er utrolig vigtigt for at sikre et godt sundhedsvæsen.
Så vi vil i hvert fald være meget interesseret i en mulig beretning om, hvordan man kan arbejde videre med nogle af de her elementer.
Og det håber jeg også at forslagsstillerne vil være.
Sophie Løhde (V), 2015-12-10:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget om en ny strategi for behandling af patienter med flåtbårne infektioner.
Jeg er ligesom forslagsstillerne optaget af, at de danskere, der får en borreliainfektion efter et flåtbid, får en diagnose så hurtigt som muligt, så de kan komme i behandling så hurtigt som muligt.
Når det så er sagt, mener jeg også, at vi som politikere bør overlade det til de rette fagfolk og eksperter at vurdere, hvilke diagnose- og behandlingsmetoder der gavner patienterne bedst muligt.
Jeg tror ikke, at der er nogen af os politikere, der som sådan er de store eksperter på det her sådan ret tekniske område.
Forslagsstillerne mener, at den test, vi anvender i Danmark ved mistanke om borrelia, er for usikker.
Derfor foreslår forslagsstillerne en ny strategi på området, der skal give mulighed for, at der kan anvendes andre test i Danmark end den nuværende test, den såkaldte ELISA-test.
I bemærkningerne til forslaget henviser forslagsstillerne til en artikel i Information tilbage fra 2010, hvor en række primært udenlandske eksperter kritiserer den anvendte test i Danmark.
I stedet peger eksperterne i avisartiklen på en alternativ test, den såkaldte Western Blot-test, som skulle være mere præcis, når en borreliainfektion skal opdages.
Som jeg indledte med at sige, må valg af den rette diagnose- og behandlingsmetode baseres på en faglig vurdering.
Tre lægefaglige selskaber i Danmark – Dansk Selskab for Infektionsmedicin, Dansk Neurologisk Selskab og Dansk Selskab for Klinisk Mikrobiologi – har senest i 2014 opdateret de danske retningslinjer på området.
Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut konstaterer på den baggrund, at der allerede findes opdaterede og klare retningslinjer for diagnostik og behandling af borrelia.
Retningslinjerne udtrykker dermed også en bred faglig konsensus på tværs af de tre faglige selskaber.
Der findes altså nogle klare og opdaterede retningslinjer, der udtrykker en bred og faglig konsensus på området.
Det er den faglige vurdering, at ELISA-testen har en dokumenteret høj grad af følsomhed og er tilstrækkelig specifik til at kunne anvendes som test for borrelia.
De danske retningslinjer flugter i øvrigt generelt med lignende retningslinjer i de nordiske lande og Europa generelt.
Det kan vi bl.a. sikre ved at skabe den størst mulige åbenhed om det faglige grundlag, der er på området, og derfor vil regeringen også i løbet af 2016 tage initiativ til et ekspertmøde i regi af Sundhedsstyrelsen.
Her kan danske eksperter på området, relevante faglige selskaber, patientforeninger m.v. drøfte de danske diagnose- og behandlingsmetoder for flåtbårne infektioner.
Ekspertmødet vil være med til at skabe en endnu større åbenhed omkring udrednings- og behandlingsmetoderne, alt sammen for at sikre den størst mulige tryghed hos de danskere, der rammes af en flåtbåren infektion.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-10:
Tak for det.
Først og fremmest er jeg også meget ked af at høre om alle de tilfælde, hvor folk har fået alvorlige sygdomme på grund af borrelia.
Der er nogle forfærdelige historier, vi har hørt, hvor behandlingen ikke har hjulpet, og vi er helt enige i, at man vi se på, om det kan gøres bedre.
Liberal Alliance finder imidlertid ikke grundlag for at modsige eksperters og Sundhedsstyrelsens vurdering af, at den nuværende ELISA-test ikke fungerer dårligere end andre.
På baggrund af vores nuværende viden støtter vi derfor ikke forslaget om at indføre en ny strategi.
Vi vil dog følge udviklingen både i Danmark og i udlandet.
Det fremsatte forslag går på at indføre andre test end den nuværende ELISA.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes en test ved navn Western Blot.
Formålet med forslaget er at få patienter hurtigere i behandling.
Men det, som jeg har fået oplyst, er, at i de lande, hvor Western Blot-testen benyttes, er det oftest med henblik på et ekstra tjek i de tilfælde, hvor ELISA-testen allerede har vist et positivt testsvar.
Man bruger altså hovedsageligt Western Blot-testen for at undgå falsk positive svar og dermed at sætte patienter i behandling for borrelia, uden at de rent faktisk har haft borrelia.
Indførelse af Western Blot som anden test vil derfor ikke have betydning for de patienter, som er testet negativt og vil derfor ikke give hurtigere behandling.
Når Western Blot-testen anvendes som første test, har jeg fået oplyst, at den ligesom ELISA rammer rigtigt cirka halvdelen af gangene.
Det vil sige, at man heller ikke ved at bruge Western Blot som første test vil opnå, at patienter kommer hurtigere i behandling.
Der er åbenbart stor usikkerhed ved de kendte test, og flere patienter oplever utilfredsstillende forløb.
Det er de fagprofessionelle, som skal foretage det faglige skøn og ikke politikere.
I det videre arbejde bør vi undersøge og se på, hvorvidt lægerne er opmærksomme nok på de kliniske tegn, og om man kan igangsætte hurtigere behandling på baggrund af kliniske tegn, og hvad ulemperne og fordelene ved igangsættelse af en tidligere behandling er, selv om det senere skulle vise sig, at patienten ikke havde borrelia.
Ligeledes skal vi undersøge, i hvilket omfang man ved negativt testresultat gentager testen efter 2-4 uger, som er den tid, der kan gå, før antistofferne kan måles ved de nævnte antistoftest.
Og vi skal se på, hvilken betydning det kan have for hurtigere behandling, og om det kan nedbringe antallet af patienter med alvorlige følgevirkninger af flåtbid. Med hensyn til de patienter, som har oplevet en bedre behandling i udlandet, må vi undersøge, hvad der ligger i det, og om andre lande kan give en bedre behandling, og hvis de kan, hvorfor de så kan det, når retningslinjerne overordnet er ens.
Ministerens forslag om et ekspertmøde synes jeg lyder som en rigtig god idé, så vi også får lyttet til alle de patienter, som er berørt af det her.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-10:
Vi havde rigtig gerne set, at det her lovforslag vedrørende transportørvirksomheder havde været ordentligt og grundigt behandlet.
Skal de ind i toget, eller skal de ikke ind i toget?
Vi synes simpelt hen, der er så mange uafklarede ting i det her lovforslag, og derfor ønsker vi ikke at hastebehandle på den her måde.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.