runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2014-06-03:
Jo, men at noget er meget vanskeligt er jo ikke ensbetydende med, at det er umuligt.
Så det kan jo sagtens lade sig gøre.
Det, jeg tror ministeren overser fuldstændig, er, at den paragraf, som sådan set har fungeret rigtig godt i rigtig mange år, i vore dage, lige nu, både i år og sidste år, bliver misbrugt af nogle til at prøve at tryne andre til at lade være med at ytre sig.
Det vil sige, at det er en hæmsko i forhold til ytringsfriheden.
Derfor vil jeg høre ministeren her til sidst, om ministeren er bekendt med, at man i andre lande, hvor man også er forpligtet af internationale konventioner, har præcis den samme formulering, som vi har i Danmark.
Er det tilfældet?
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg tror, ministeren misforstår noget, for det her handler jo ikke om, hvorvidt racisme er godt eller skidt.
Jeg synes, racisme er forfærdeligt.
Jeg synes, det er ubehageligt og umenneskeligt, og jeg vil bekæmpe det af al magt.
Spørgsmålet er, om det er den rigtige måde at bekæmpe det på, altså via lovgivning.
Og jeg tror, ministeren må give mig ret i, at eksempelvis en digter som Yahya Hassan ikke er racist, men han er ikke desto mindre blevet meldt til politiet for overtrædelse af racismeparagraffen.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Jeg er jo ikke dommer og kan derfor heller ikke dømme, hvem der i givet fald skal idømmes en dom for noget, vedkommende er mistænkt for at have udført, men jeg kan sige, at min holdning til det her er meget klar, ligeså klar, som den var, da vi diskuterede blasfemiparagraffen, som jo handler om, om man gerne må tale gudsbespottende, hvilket jeg må sige virker mærkeligt, altså at vi har en lovgivning, som ikke er blevet brugt i så ufattelig mange år, og som jeg vel egentlig har svært ved at se hvordan giver mening i nutidens politik.
Derfor er jeg glad for, at man kigger på det.
Men en racismeparagraf, som forhindrer, at man taler hånligt, nedsættende om andre, vil jeg ikke være med til at fjerne.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Det skal da ikke være nogen hemmelighed, at jeg ikke er den store tilhænger af racismeparagraffen, og det er jeg af mange grunde ikke primært fordi det ikke er nogen entydig størrelse.
Når ministeren står og taler om racisme, er det så sandelig et gummibegreb, der kan benyttes om mange ting.
Når vi tager Yahya Hassan, som er nævnt, er der vel næppe nogen, der her i Tinget vil kunne beskylde ham for at være racist.
Der er andre eksempler på det samme.
Det, der her i Tinget bliver spurgt om, og som ministeren bliver bedt om, er at forholde sig helt konkret til de domme, der er fældet, og se, at racismeparagraffen jo også kan bruges til at lukke munden på kritiske røster, hvilket jeg mener er en hån mod ytringsfriheden.
Men der er altså flere eksempler, hvor man overhovedet ikke kan tale om racisme.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Jeg tror, at jeg har så meget tillid til vores domstolssystem, at hvis man er blevet dømt for noget, må man gå ankevejen for at få lavet en ny vurdering af, om dommen er korrekt.
Men det betyder ikke – selv hvis der skulle være faldet en dom, som vil vise sig at blive omstødt ved en senere instans – at der nødvendigvis er noget i vejen med loven.
Der kunne jo være tale om, at der var truffet en forkert beslutning.
Jeg vil gerne sige, hvad racismeparagraffens kerne egentlig er.
Bestemmelsernes kerne i racismeparagraffen går ud på, at gruppen generelt mangler værdi som mennesker, herunder ligestilling af dem med dyr og udtalelser, som indeholder helt usaglige, generaliserende påstande om grov kriminalitet og umoral.
Synes man, at det er fint nok, at man spreder den slags, uden at der er nogen, der kan komme og sige: Ved du hvad, det synes vi måske nok er en skidt idé, og det fører ikke noget godt med sig?
Jeg synes, at ytringsfriheden er en ufattelig vigtig værdi, og jeg synes, at vi som samfund skal kendes ved, at vi er et samfund, hvor man kan tale lige ud af posen, men jeg synes ikke, at vi skal give los for, at man kan rende rundt og sige ting, som medvirker til, at der bliver opbygget et had til andre mennesker.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Hele den diskussion om hate speech i forhold til racismeparagraffen viser jo bare, at det her kan bruges, også til at lamme en debat med.
Det eneste, jeg siger, er, at når ministeren taler om racisme, er det et klart og veldefineret begreb, som jeg tror de fleste normale mennesker tager afstand fra, nemlig en raceideologi.
Men racismeparagraffen indeholder bare flere ting.
Den indeholder også religion og forskellige andre ting, og så er det jo knap så entydigt længere.
Det er det eneste, jeg spørger om.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Det kan man jo have en lang debat om, og den har vi startet her; det er sådan set udmærket.
Men en anden ting, som jeg også vil sige er en god grund til at afvise at kigge på det,
er, at straffelovens § 266 b, stk. 1, oprindelig blev indsat i straffeloven helt tilbage ved en lov i 1939.
Den fik sin nuværende formulering, da den blev ændret i 1971 og lavet om med henblik på at sikre Danmarks opfyldelse af artikel 4 i FN's konvention af 21. december 1965 om afskaffelse af enhver form for racediskrimination.
Derfor vil jeg sige, at selv hvis man gik ind på den præmis, og sagde, at nu ville man egentlig gerne undersøge det, så ville vi komme i konflikt med vores internationale forpligtelser.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at belemre Straffelovrådet.
Jeg synes, at vi skal leve op til vores internationale forpligtelser, og jeg synes, det er fint, at vi har en racismeparagraf.
Tom Behnke (KF), 2014-06-03:
Jeg hører ikke i debatten overhovedet, at der er nogen, der efterlyser det behov.
Den vil nok skulle være der på en eller anden måde i en eller en form
Men det, som jeg hører ministeren sige, er, at det vil være i strid med internationale konventioner, hvis det er sådan, at man bare så meget som ændrer i den nuværende formulering.
Betyder det, at den formulering, vi har i Danmark, er fuldstændig identisk med det, som de internationale konventioner foreskriver, og betyder det, at man ikke vil kunne ændre noget som helst i formuleringen, uden at man kommer i konflikt med internationale konventioner?
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Det har Justitsministeriet vurderet, og bortset fra tilføjelsen i § 266 B, som vedrører seksuel orientering, som blev indført ved lovændringen i 1987, forekommer det således umiddelbart endog meget vanskeligt at foretage en ændring af § 266 B, der indskrænker bestemmelsens anvendelsesområde, uden at der hermed opstår alvorlige spørgsmål om foreneligheden med Danmarks internationale forpligtelser på området.
Så det må vel næsten være et ja.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at der jo står i det forslag til vedtagelse, som hr. Christian Friis Bach selv er med til at fremsætte, at man netop skal forholde sig til at kunne opnå ligestilling mellem de 27 danske småøer.
Så det er jo begge forslag til vedtagelse, som opererer med en sådan ligestilling.
Og så er Det Konservative Folkeparti jo det eneste parti, der her til aften i denne sal rent faktisk har sagt: Vi vil gerne prioritere.
Når vi går til vækstforhandlinger, og vi har jo sagt det åbent, gør vi det med et ønske om netop at sikre, at den konkurrencesituation, som i dag ikke er retfærdig, bliver imødegået.
Vi har bare ikke set andre partier, som har set det her i et vækstperspektiv, og som har ønsket at tage det ind på forhandlingsbordet.
Men gør de det, kunne det være rigtig, rigtig fint at diskutere.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Jeg beklager meget, at jeg undervejs her i debatten helt har glemt at nævne Det Konservative Folkeparti, når jeg har oplistet partier, som uansvarligt, uden nogen form for finansiering, nu kræver vedtagelse af forslag, som efter vores bedste skøn kan koste i størrelsesordenen måske 300-500 mio. kr. I forslaget til vedtagelse fra de fire partier står der, at man skal udrede, hvordan man kan sikre bedre og billigere transport, og det står vi inde for.
Men i lyset af debatten, i lyset af den markante fokus, der har været fra bl.a. Det Konservative Folkeparti, på landevejsprincippet og på ligestilling, bidrager vi samtidig gerne til at få udredet og analyseret og beregnet, præcis hvad det koster, så vi i Folketinget har et ordentligt beslutningsgrundlag.
Så arbejdsgruppen giver mening.
Vi signalerer klar villighed til at se på det, klar villighed til, hvis muligt, også at sikre bedre og billigere transport, men vi går ikke ind for den fulde ligestilling og landevejsprincippet, for der kan ikke findes finansiering til det, heller ikke af Det Konservative Folkeparti.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Nu skal jeg heldigvis nok, hvad skal jeg sige, redegøre for De Konservatives holdning, når det er, det bliver min tur på talerstolen.
Men det er jo altså sådan, at dem, der sidder som interesseorganisation eller som øbo og læser om debatten på nettet og ser det her forslag til vedtagelse, hvor der står, at den her arbejdsgruppe skal forholde sig til, hvordan der kan opnås ligestilling af de 27 danske småøer, da vil have en forestilling om, at man ønsker en reel ligestilling.
Og så bliver det jo alt andet lige som at stikke blår i øjnene på alle dem, som sidder og har den opfattelse.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Der står i forslaget til vedtagelse, at man skal forholde sig til, om der kan opnås ligestilling, og min klare analyse vil være, at det kan der ikke, uden at det vil koste betydelige summer.
Det vil være for dyrt, og det vil være driftsudgifter, som vil ramme andre dele af de offentlige budgetter.
Og det synes jeg er en ærlig ting at fremføre og sige så klart som muligt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Har SF fået nogen garanti for, at det rent faktisk vil ske, altså at regeringen vil tage imod den opfordring og gøre noget aktivt ved det?
Karsten Hønge (SF), 2014-06-03:
Er der ikke tradition for, at hvis et flertal i Folketinget opfordrer regeringen til noget, så gør de også det?
Det tror jeg på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Det vil altså sige, at vi ikke kan være sikre på, at regeringen vil følge den her opfordring.
Normalt plejer man jo i et forslag til vedtagelse at skrive, at man pålægger regeringen noget.
Det står ikke her.
Det er kun en opfordring, og der er ikke nogen garanti for, at det rent faktisk vil ske.
Men vil SF sikre, altså presse regeringen til, at det rent faktisk vil ske?
Karsten Hønge (SF), 2014-06-03:
Det er sådan noget pjat at hakke rundt i, om man skal opfordre, eller om man skal pålægge.
Selvfølgelig gør regeringen det, hvis et flertal i Folketinget opfordrer den til det.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Altså, Det Radikale Venstre kan jo ellers godt være økonomisk ansvarlige, men det virker i hvert fald bare sådan lidt som spild af penge at nedsætte sådan en arbejdsgruppe, hvis man ikke har tænkt sig at føre nogen af de anbefalinger, der kommer, ud i livet.
Så det undrer måske ikke kun mig, men også andre i salen, hvorfor man så i alverden ønsker at nedsætte en arbejdsgruppe, som altså ikke skal arbejde til nogen verdens nytte.
Jeg kunne egentlig også spørge mig selv, om det er sådan almindelig kutyme i Det Radikale Venstre at nedsætte arbejdsgrupper i de ministerier, som man har ministerposterne i, til at lave et analysearbejde, man ikke har tænkt sig at anvende.
Jeg kan jo faktisk også lidt få det indtryk af debatten med de svar, der bliver givet til ordførerne, at vækst på øerne simpelt hen er mindre fint end vækst i hovedstadsområdet.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Der er den klare forskel, at mellem den ene og den anden landsby er der land, og mellem fastlandet og en ø er der vand.
Og det gør det betydelig dyrere at fragte både personer og biler over den samme strækning.
Jeg har på ingen måde misforstået intentionen hos Venstre eller Dansk Folkeparti, som jo meget klart har anført deres støtte til landevejsprincippet og til ligestilling.
Jeg har blot i stilfærdighed sagt, hvad det vil koste.
Man kan ikke få penge ud af den blå luft med innovative finansieringsmodeller, som ikke går ud over andre områder.
Det vil betyde færre penge til andre former for transport, færre penge til vores skoler, færre penge til sygehusene i størrelsesordenen måske, som skønnet også af Dansk Folkepartis ordfører, 300-500 mio. kr. om året.
Det er en betydelig merudgift, og der er ikke anvist nogen former for finansiering i de indlæg, jeg har hørt, hverken fra Venstre eller Dansk Folkepartis side.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Jeg skal altså lige forstå det her er rigtigt, for jeg blev lidt forvirret over det, som ordføreren sagde.
Så vidt jeg forstod det, stod ordføreren og gjorde det klokkeklart, at regeringen på ingen måde ønsker landevejsmodellen indført på noget tidspunkt, fordi regeringen mener, den er for dyr.
Hvorfor i alverden har man det så med i sit forslag til vedtagelse?
Hvorfor skal man bebyrde den her arbejdsgruppe med at sidde og analysere det, hvis regeringen på forhånd har besluttet, at de alligevel ikke er med på den?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Vi respekterer Folketingets ønske om at få fuld klarhed over de omkostninger, der måtte være ved en ligestilling og et landevejsprincip.
Men hvis det gælder en fuld ligestilling med borgere i resten af landet og et landevejsprincip, som kan sikre præcis samme transportomkostninger, om man kører 10 km på en landevej eller sejler 10 km til en ø, så må vi sige så klart, som det kan siges, at det har vi ikke råd til, og at det ikke er en politik, som vi kan støtte.
Men vi vil meget gerne være med til at skabe klarhed i debatten og dermed få overblik over udgifterne og omkostningerne og mulige finansieringsmodeller og på den baggrund være med til at tage en samlet beslutning her i Folketinget om, hvordan vi kan sikre bedre og billigere transport til danske øer.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Okay, så hvis jeg skal forstå det rigtigt, siger ordføreren, at det her er noget, som regeringen også vælger at gøre for at imødekomme oppositionen, og det er selvfølgelig prisværdigt og pænt af regeringen.
Men det vil sige, at uanset hvad man analyserer sig frem til, når det handler om landevejsmodellen, og uanset hvor fornuftigt det kan være at bruge en betydelig del af det årlige driftsbudget på øerne, som stadig væk i min optik vil være langt mindre end driftsbudgettet for tog, busser osv., altså, uanset hvor fornuftige forslagene kan være, har regeringen på forhånd besluttet, at de ikke er indstillet på landevejsmodellen.
Er det korrekt?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Ja, regeringen har klart sagt, at vi ikke kan støtte en fuld indførelse af ligestilling og landevejsprincippet, når det gælder transport til danske øer.
Men vi vil gerne være med til at tilvejebringe et stærkere beslutningsgrundlag på baggrund af den dialog, vi også har haft med de danske øer i Landdistriktsudvalget og i Folketinget blandt alle partier.
Vi tilvejebringer et ordentligt grundlag for den videre diskussion, men jeg kan sige med det samme og med sikkerhed, at en fuld indførelse af ligestilling og landevejsprincippet ikke er regeringens politik, for det har vi ikke råd til.
Det har Dansk Folkeparti heller ikke, og det har Venstre heller ikke, og derfor er det ikke ærlig snak, hvis man fremfører det som en politik, man ønsker at gennemføre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Jeg må sige, at jeg er noget rystet over de udtalelser, den radikale ordfører her kommer med, hvor han fuldstændig afskriver alle de mennesker, der bor på de danske øer, og i det hele taget afskriver øerne som levende helårssamfund i fremtiden.
Og så er jeg også noget rystet over, at ordføreren bare slynger ud, at det vil koste 500 mio. kr. at lave det her.
Det er jo alt det, som den pågældende arbejdsgruppe skal analysere og finde frem til, altså hvad er det, vi taler om i kroner og øre, og hvad er der af forskellige muligheder og modeller for finansiering, som skal lægges frem, således at vi har et beslutningsgrundlag.
Derfor undrer det mig noget, at ordføreren kommer med disse postulater.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren, som siger, at nu er der skabt mulighed for billigere godstakster til øerne: Hvilke af de 27 danske småøer er der blevet indført billigere godstakster for?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Jeg erkender, at der ikke er fuldt overblik over omkostningerne, men vi ved fra Læsø, Samsø og Ærø, at de har beregnet, at det vil koste 85,3 mio. kr. at indføre det for de tre øer alene.
Ønsker vi at indføre det for alle øer og for Bornholm, tror jeg, at det er et realistisk skøn at sige, at vi taler om udgifter, der ligger i hvert fald på 300-400-500 mio. kr. – et skøn, som ordføreren for Dansk Folkeparti i øvrigt bekræftede som et realistisk skøn.
Der er det bare min stilfærdige pointe, at Venstre plejer at være et parti, der stiller finansiering bag forslagene – det sker på ingen måde her.
Vi snakker altså om et trecifret millionbeløb om året i driftsudgifter uden nogen form for finansiering fra Venstres side – Venstre, som i øvrigt lægger vægt på nulvækst i den offentlige sektor.
Vi siger det så ærligt, som vi kan sige det: Det har vi ikke råd til.
Men vi vil gerne se på, om vi kan skabe bedre og billigere transport, og det er præcis det, der ligger i det forslag til vedtagelse, som jeg læste op.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Altså, jeg kan høre på ordføreren, at ordførerenbevidst gerne vil misforstå det, som står i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat.
Det er jo netop arbejdsgruppen, der skal komme frem til, hvad der er niveauet for omkostningen – altså hvilket provenu taler vi om – og komme med modeller for, hvordan det kan finansieres.
Derefter forhandler vi så og tager stilling til rent politisk, hvad vi vil gå ind på.
Men det er helt bevidst, at ordføreren kommer med det her.
Kan ordføreren lige forklare mig, hvilken forskel der er på en hvilken som helst dansk landsby, som har fine veje, der fører til den, og så en ø, som ikke kan få en gratis vej ført over til sig?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Jeg deler også den ærgelse over, at vi ikke kunne samles om det, med hr. Henning Hyllested.
Her hører vi altså regeringen sige direkte, når det drejer sig om landevejsmodellen: Ja, vi kan da godt lige sætte nogen til at analysere det, men vi har ikke tænkt os at gøre brug af det.
Med mit kendskab til ordføreren for Enhedslisten ved jeg, at ordføreren i hvert fald ikke er en mand, der går halvhjertet ind i noget.
Jeg oplever netop ordføreren som en, der går helhjertet ind og mener det, han gør.
Hvordan i verden kan ordføreren så være med på noget, når ordføreren har hørt dem sige: Det her gør vi kun for sjov, det mener vi i virkeligheden ikke?
Henning Hyllested (EL), 2014-06-03:
Det afspejler jo bare, at der selvfølgelig er forskellige politiske opfattelser af, om det her er realistisk.
Det synes jeg er fair.
Jeg lægger ikke skjul på, at Enhedslisten går efter at få en trafikal ligestilling, om end, som jeg gjorde opmærksom på, der bestemt også er aspekter af det, som kan problematiseres.
Det, som jeg synes er vigtigt, og som står i begge forslag til vedtagelse, er, at vi får nedsat en arbejdsgruppe, at vi får gennemført en analyse, så vi alle sammen står på et fælles grundlag, når vi engang skal diskutere det her, tage stilling til det politisk og brydes om det politisk.
Det er derfor, jeg tilslutter mig den fælles udtalelse fra Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF.
Jeg mener, det giver et rigtig godt grundlag for den politiske diskussion, og jeg mener også, at den borgerlige opposition sagtens kunne have tilsluttet sig det forslag til vedtagelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Jeg kunne jo stille det samme spørgsmål en gang til: Hvornår er det så, at De Konservative er begyndt at tænke sådan, for man har jo indtil for 2½ år siden siddet i 10 år og regeret, hvor jeg ikke har kunnet fornemme at der var nogen bekymring i Det Konservative Folkeparti.
Men nu kan vi sige, at nu ved vi så, at De Konservative bekymrer sig og har et ønske om, at der skal være balance.
Jeg kan også forstå, at De Konservative allerede har fastlagt, at man i hvert fald vil bruge 40 mio. kr. på at skabe den balance.
Er det så et beløb, som De Konservative i forbindelse med den finanslov, der skal forhandles til efteråret, vil tage med ved forhandlingsbordet, måske et større beløb, for at bringe balance eller f.eks. bruge det på en bedre ligestilling i forbindelse med færgefart til øerne?
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Jeg sagde tidligere, at det jo er rigtigt nok, at vi ikke har haft et landdistriktsministerium i den tidligere VK-regering.
Til gengæld havde vi politik.
Vi havde et katalog, hvoraf vi nu også fik gennemført rigtig mange gode ting.
Så ved jeg ikke, hvad der er bedst: at have et landdistriktsministerium uden noget som helst politisk indhold eller at have en politik uden et ministerium.
Men jeg tror egentlig godt, at jeg ved, hvad de, som er derude lokalt, og som oplever politikken, som bliver formuleret her på Christiansborg, vil have.
Jeg tror faktisk, at de hellere vil have, at der er politik, selv om der så ikke er nogen mursten, der følger med, frem for det modsatte.
Margrethe Vestager (RV), 2014-06-03:
Jeg skal ikke forlænge debatten unødigt, men kun takke for den.
Jeg synes, den har været meget nuanceret og udmærket.
Der var et konkret spørgsmål fra Enhedslistens ordfører, og jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at regeringen naturligvis meget gerne vil udrede, hvad landevejsprincippet vil koste, for det gør, at vi kan få en anden diskussion også om prioriteringen, og at vi også kan få en diskussion om, hvor langt det i givet fald måtte skulle udstrækkes, for der er jo ganske mange øer.
Der er de kommuner, som er øer, og så er der kommuner med øer i, og så er der Bornholm, som vel må siges at være særlig, men for hvem transporten jo også betyder rigtig, rigtig meget.
Det tror jeg kan give et langt bedre fundament for at tage diskussionen.
Jeg deler ønsket, at vi havde lavet ét forslag til vedtagelse, men det er jo i sagens natur meget svært, når man på den måde vil forpligte et udvalg til at komme med et finansieringsforslag, især når man mener, at det skal være Transportministeriet, der skal holde for, når vi jo taler om en relativt stor driftsbevilling – altså ikke anlægsbevillinger, men en relativt stor driftsbevilling – eller når man mener, at det er udligningsordningen, det skal rettes mod, selv om ingen af de partier, som har stillet forslaget, har været med til at justere på udligningsordningen.
Det er et ansvar, som regeringen, SF og Enhedslisten har påtaget sig.
Men når det gælder spørgsmålet om, hvem der konkret sætter handling bag ordene, så synes jeg, man må kreditere – om ikke regeringen, for det skal man måske ikke gøre – men så i hvert fald Enhedslisten og SF for konkret at have taget ansvar for at øge midlerne med 15 mio. kr. til de kommuner, som har øer.
Det synes jeg i hvert fald bør siges en dag som i dag efter devisen: Nævnes bør den, som tager ansvaret.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-03:
Jeg vil gerne takke ministeren for tilsagnet om, at det forslag til vedtagelse, der formentlig bliver vedtaget i morgen, også bliver effektueret af ministeriet og af ministeren.
Det er meget fint.
Det, jeg bare vil spørge om, er, om ministeren så også vil sikre, at der bliver en sådan detaljering i udredningen, at man kan se, hvad det handler om med de 27 småøer, og hvad det er, det handler om, når det gælder Ærø, når det er Samsø, når det er Læsø, og når det er Bornholm, således at vi får et så nuanceret beslutningsgrundlag som overhovedet muligt.