Kirsten Brosbøl (S), 2012-05-11:
Jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for lejligheden til at diskutere den her målsætning.
Et af de bærende elementer i regeringens 2020-plan er jo den her ambitiøse målsætning, der ikke bare går ud på, at 25 pct. skal have en lang videregående uddannelse, men også, at 60 pct. af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse.
Danmark skal være dygtigere.
Derfor handler det her i bund og grund om at styrke dansk konkurrenceevne og sikre, at vi også i fremtiden har en arbejdsstyrke, som matcher de krav og kompetencer, som bliver efterspurgt på fremtidens arbejdsmarked.
Det handler om at ruste de unge til at møde den konkurrence, som kun vil blive stærkere i fremtiden.
Med spørgsmålet her forsøger forespørgerne at opstille sådan en modsætning mellem kvantitet og kvalitet.
Det er vel sådan set essensen af spørgsmålet.
Det er en gængs antagelse, at hvis der skal flere igennem systemet – og gerne hurtigere – så må det også betyde forringelser af kvaliteten.
Vi tør godt være ambitiøse både på kvantitet og kvalitet.
Hvis Danmark skal være konkurrencedygtigt i fremtiden, kommer vi simpelt hen ikke uden om det.
Det siger sig selv, at det er en forudsætning for fortsat at kunne udvikle kvaliteten af uddannelserne.
Det mener vi også der er gode forudsætninger for, og det vil vi selvfølgelig løbende holde universiteterne og de øvrige uddannelsesinstitutioner op på.
Derfor har vi jo også – som ministeren var inde på – gjort kvalitet til et af de parametre, som vi igennem udviklingskontrakterne vil måle universiteterne på.
Det er en moderne måde at styre uddannelsesinstitutionerne på frem for med rigide krav i betænkninger og cirkulærer.
Gruppeeksamen blev nævnt før.
Vi vil styre gennem ambitiøse målsætninger og nogle klare overordnede mål, som det bliver op til universiteterne og de øvrige uddannelsesinstitutioner at levere på.
Det med at komme hurtigere igennem uddannelserne bliver også tit nævnt, for hvis man skal speede processen op, er der også risiko for – som Dansk Folkepartis ordfører var inde på – at vi mister noget på kvaliteten.
Jeg vil faktisk vende den om og sige, at jeg mener, at vores unge mennesker undervejs i deres uddannelse i dag møder barrierer og forhindringer, som faktisk kan medføre en ringere kvalitet end den, jeg mener vi bør levere.
Og derfor må vi gøre det muligt for dem at gennemføre på normeret tid.
Det er nogle af de ting, vi har diskuteret i forbindelse med sammenhængsredegørelsen, f.eks. omkring merit, altså muligheden for at følge fag på andre universiteter og muligheden for at komme til udlandet, komme i praktik eller skifte studiested undervejs til en beslægtet uddannelse et andet sted.
I dag er nogle af de ting med til at forsinke, og jeg mener faktisk, at det er udtryk for, at kvaliteten kan blive bedre, samtidig med at vi også sørger for, at de unge får mulighed for at gennemføre på normeret tid.
Så der er ikke det modsætningsforhold, som der bliver antydet.
Så har ministeren jo også været inde på, at det her med, at 25 pct. skal igennem en lang videregående uddannelse, kan lyde vældig ambitiøst, især hvis man ser på, hvor mange i den brede befolkning der i dag har en videregående uddannelse.
Men hvis vi ser på den model, som vi jo bruger til at beregne det med, nemlig profilmodellen, hvor man kigger på, hvad det forventede uddannelsesniveau for en afgangsklasse er – den sidste beregning er fra 2010 – så viser det sig jo, at vi er ganske tæt på den her målsætning.
På landsplan forventes 24 pct. at få en lang videregående uddannelse, men for Region Hovedstaden er målsætningen f.eks. allerede nået, der forventes 28 pct. at få en videregående uddannelse.
Samtidig deler jeg heller ikke helt den opfattelse, at vi sænker niveauet for, hvem vi optager, hvis vi skal have flere med.
Dansk Folkepartis ordfører sagde, at vi skal inkludere de næstbedste, og spørgsmålet er jo, om det er det, der er sagen.
Altså, vi har jo i øjeblikket – og det viser statistikkerne også – et uudnyttet potentiale i de studerende, der kommer ud fra ungdomsuddannelserne med en god studentereksamen, men som aldrig kommer videre i systemet.
Der er jeg meget optaget af, at det lykkes for os at bryde den negative sociale arv, der jo stadig væk er i vores uddannelser.
Når vi ser på, hvem det er, der ikke udnytter potentialet, så er det de unge fra ikkeuddannelsesvante hjem, som altså har gode karakterer, men de kommer ikke videre i systemet.
Der har vi altså en meget, meget vigtig opgave med at få alle med, alle dem, som vel at mærke har kvalifikationerne, og som dermed ikke er de næstbedste, men faktisk er blandt de bedste og ikke får udnyttet det potentiale i dag.
Bottom line mener vi ikke, der er det modsætningsforhold, som Dansk Folkeparti antyder med spørgsmålet, men vi er rigtig glade for, at man i dag kan nå frem til en fælles vedtagelse, hvor man bakker op om den her målsætning og altså er enige om, at det her ambitionsniveau er rigtigt og nødvendigt for Danmark, og at man selvfølgelig fortsat skal arbejde med at udvikle kvaliteten.