runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Der blev nemlig med rette stillet store forventninger til den nye regering i 2011, og de forventninger er vi jo godt i gang med at indfri netop på uddannelsesområdet.
Vi har reformen her af folkeskolen, og om lidt får vi en reform af erhvervsuddannelserne.
Vi gør noget ved tingene.
For det at få en uddannelse, det at komme godt af sted har stor betydning for de chancer, man har siden hen i livet med hensyn til at få fodfæste på arbejdsmarkedet og leve en god tilværelse.
Netop det samarbejde, det partnerskab, vi har haft under tilblivelsen af reformen, bl.a. med involvering af Danmarks Lærerforening og en lang række andre interessenter, har været vigtigt.
Helt konkret får ledelse og medarbejdere med det her forslag, med den her reform, ude på den lokale skole nu langt større råderum til at kunne præge den lokale skole og den dagligdag, som skal give eleverne det størst mulige udbytte af undervisningen og den bedst mulige trivsel.
Også dér har vi taget et kvantespring.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Efter folketingsvalget var der jo store forventninger til den nye regering.
Efter en række år med styring ovenfra med hr. Bertel Haarder og andre i ministerstolen skulle der nye boller på suppen.
Noget af det nye skulle være, at nu skulle man samarbejde med aktørerne i skolen.
Undervisningsudvalget tog til Canada.
Der så man en vellykket reform, og man fik det gode råd, at man skulle gøre det i samarbejde med lærerne.
Så tog man hjem, og så indledte man en krig med lærerne.
Giver det fald i opbakning anledning til overvejelser hos ordføreren over, at noget måske kunne være håndteret anderledes?
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
God undervisning kræver god forberedelse, og der er naturligvis også forberedelse i fremtidens folkeskole.
Netop den understøttende undervisning er igen et eksempel på det kvantespring, vi tager.
Elevernes forskellige intelligenser og forskellige måder at lære på, det, at man erfarer og får aha-oplevelser, at man kan lære, er så vigtigt for, at man har lyst til at lære, til livslang læring.
Vi sætter læring i spil nu, og vi ville netop svigte som regering, hvis vi ikke løftede folkeskolen, hvis ikke vi løftede til glæde for de elever, der er derude, som har forskellige interesser og forskellige behov, forskellige forudsætninger for at gå i skole.
Den mangfoldighed møder vi nu med vores reform af folkeskolen, med det her løft.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Nu må jeg prøve at spørge på en lidt anden måde så, for det lyder jo rigtig dejligt med al den her undervisning, som hr. Troels Ravn snakker om, som er anvendelsesorienteret, som bygger på et samarbejde mellem lærere og pædagoger, og hvor der er bevægelse og alle mulige ting, som sikkert kan være rigtig godt for eleverne i den danske folkeskole.
Et enkelt spørgsmål til hr. Troels Ravn, som jo selv kommer fra folkeskolens verden
: Kræver det ikke forberedelse?
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Hvad angår ændringerne i forhold til pædagogisk råd, styrker vi netop mulighederne for dialog, skaber mere fleksibilitet, og jeg vil sige til hr. Lars Dohn og Enhedslisten, at vi ikke har brug for central styring på alle de her områder.
Vi har tillid til, at det magter man sagtens ude på den lokale skole i samarbejde med de lokale kommuner.
Vi har respekt for, at det er en betydelig omstillingsproces, der nu sættes i gang, en stor reform – sådan må det være – og også respekt for, at medarbejdergrupper kan have bekymringer.
Det skal vi imødekomme.
Det gør vi med dialog, det gør vi ved at sætte en række initiativer i gang, eksempelvis også i form af et kompetenceløft af medarbejderne.
Der er afsat 1 mia. kr. til indsatsen.
Næste forår går vi også i gang med et stort program, med at lave inspirationskataloger, så skolerne kan lære af hinanden osv.
Der er rigtig mange gode ting i gang.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Så synes jeg, at ministeren skal undersøge sagen nærmere, f.eks. ved at gå ind og se på det glimrende initiativ, som nogle elever har taget, hvor de har lavet en internetside, der hedder »Stop Operation Dagsværk«.
Men det er sådan set ikke nødvendigvis det, om det er venstre- eller højreorienteret, det drejer sig om.
Det er det, at det er et politisk projekt.
Det er det, at der er nogle skoler, der aflyser undervisningen, for at eleverne kan deltage i det her.
Det er det, der er galt.
Eleverne bliver tvunget til ikke at kunne få undervisning, om jeg så må sige.
Det er det, der er forkert.
Og det kan ministeren da ikke være bekendt.
Det er ministerens område.
Det skal ministeren sørge for.
Christine Antorini (S), 2013-11-13:
Noget af det har været indsamlingsarbejde, andet har været, at man har renoveret møbler, indsamlet tøj osv.
Det har været en beslutning, skolens ledelse har taget, og det har indgået i de undervisningsforløb, der har været.
I forhold til Operation Dagsværk, som jeg så igen vil sige at jeg opfatter som et rigtig fint initiativ – det er rigtig seriøst, der er utrolig mange elever, der engagerer sig i det, og jeg vil gerne understrege, at der ikke er nogen, der kan tvinges til at være en del af det – er det sådan, at der er nogle klare retningslinjer for, at det i øvrigt skal ske med en organisation, som er accepteret som samarbejdspartner i forlængelse af de regler, der gælder, når man skal søge ulandsmidler.
Det vil sige, at det er en vifte af organisationer, som man via Udenrigsministeriet kan se har den lødighed, der skal til.
Og jeg kan slet ikke genkende det billede, at det skulle være politisk propaganda at være en del af Operation Dagsværk-arbejdet.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Som sagt er det ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at eleverne tvinges til at undvære undervisningen.
Det kan en elev jo ikke selv etablere, hvis skolen har aflyst undervisningen.
Men det er ikke anvendelsesorienteret undervisning at deltage i Operation Dagsværk.
Det er et politisk projekt.
Det eneste opløftende ved Operation Dagsværk for øjeblikket er, at der er vigende tilslutning.
Eleverne gider det simpelt hen ikke, og det kan man kun være begejstret for.
Jeg vil bare endnu en gang opfordre undervisningsministeren til at opfordre landets rektorer til at undervise på skolerne, for det er det, det drejer sig om.
Christine Antorini (S), 2013-11-13:
Jeg synes faktisk, at det er en meget værdifuld ting i den danske skoletradition, uanset om vi snakker om folkeskoler, gymnasier eller andre uddannelsesinstitutioner, at en del af det, der hører med, handler om samfundsforståelse, det handler om demokratisk dannelse og dermed også om, at man kan indgå i forskellige typer af samarbejdsprojekter.
Det vil, som det altid er, være en skoles ledelse, der skal tage stilling til, om det skal være en samlet prioritet.
Jeg må sige, at jeg opfatter Operation Dagsværk som rigtig seriøst.
Gymnasierne skal selvfølgelig sørge for, at de undervisningsforløb, der er, lever op til de fag og de mål, der er.
Og heldigvis er der flere og flere gymnasier, der samarbejder med den verden, der er uden for gymnasiets mure.
Det giver nemlig mening at lave anvendelsesorienteret undervisning.
Og det skal også være sådan fremover, at man selvfølgelig kan samarbejde med forskellige typer af organisationer.
Med hensyn til Operation Dagsværk er der endda helt klare retningslinjer, nemlig at det altid foregår sammen med en anerkendt udviklingsorganisation netop for at sikre, at der ikke kommer den – synes jeg – ikkerimelige kritik, som der kommer fra spørgeren, nemlig at det skulle være underlødigt, partipolitisk og dreje gymnasiets virke helt væk fra gymnasiets formål.
Jeg synes, at det samarbejde, der er omkring Operation Dagsværk, er meget fint.
Jeg synes, det er flot, at der er så mange elever, der engagerer sig i det.
Og det er sådan, at ingen kan tvinges til at være en del af det.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Tak for svaret.
Jeg har det sådan, at når der er nogle elever, der bruger deres tid på at arrangere Operation Dagsværk-dag, må man på en måde tage hatten af for deres engagement, men man bør også som voksen – som lærer, som skoleleder eller som undervisningsminister – venligt henvise dem til at bruge deres fritid til deres politiske og godgørende arbejde. Der bør selvfølgelig ikke afsættes tid i undervisningen til politiske projekter.
Der er i forvejen for lidt tid til undervisning, især er den særfaglige undervisning meget svær at nå.
Derfor er det en frækhed uden lige, når man accepterer på en skole, at der rives en hel dag ud af kalenderen til et politisk projekt.
Så alene af tidsmæssige årsager er det forkert at tillade Operation Dagsværk.
Dertil kommer, at der selvfølgelig ikke må være tale om politisk ensretning i gymnasiet.
Der står i formålsparagraffen, at undervisningen skal bygge på åndsfrihed – det står i § 2, stk. 5 – og det betyder, at projekter, der hjernevasker i bestemte politiske holdninger, selvfølgelig ikke må indgå.
Der står desuden i § 2, stk. 4, at eleverne skal lære at forholde sig reflekterende og kritisk.
Men det er da ikke træning i kritisk stillingtagen at lade visse elevgrupper få en helt særlig særbehandling ved at netop deres politiske og godgørende projekter kan udføres i undervisningstiden, for hvorfor så ikke alle de andre foretagender, man kunne have lyst til?
F.eks. kunne man indsamle penge til kristne kirker i Mellemøsten.
Man kunne gå ud og reklamere og oplyse om NATO og Forsvaret, eller man kunne samle penge ind til veteraner.
Der kunne være masser af forskellige ting, man kunne gøre.
Men det er politik, og det skal holdes ude af skolen.
Derfor vil jeg opfordre ministeren til at skrive til samtlige skoler, at de bør bruge mest mulig tid til undervisning og derfor henvise Operation Dagsværk til fritiden, hvor den hele tiden har hørt hjemme.
Vil ministeren ikke sende sådan et brev på min venlige opfordring?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Der er ikke taget stilling til, hvilke skattecentre der vil blive nedlagt fremadrettet.
Det er imidlertid klart, at den fortsatte omkostningseffektive opgaveløsning i SKAT nødvendiggør, at vi ser på, hvordan SKAT fremadrettet skal være lokaliseret.
Jeg skal i den forbindelse gøre opmærksom på, at da den nuværende geografiske lokalisering af skattecentre blev fastlagt for knap 10 år siden, var der i størrelsesordenen 10.000 årsværk i SKAT.
Jeg kan dog sige, at det ikke er hensigten at centralisere skatteopgaverne i København, SKAT skal fortsat være en landsdækkende organisation, og der vil derfor blive taget et stort hensyn til den geografiske spredning af skattecentrene.
Men præcis hvor de vil komme til at ligge, kan jeg ikke svare
Christine Antorini (S), 2013-11-13:
I år er det sådan, at Operation Dagsværk arbejder sammen med udviklingsorganisationen IBIS om et projekt i det vestafrikanske land Sierra Leone.
Det er sådan, at der i juni 2013 blev vedtaget nye retningslinjer for statstilskud til Operation Dagsværk, og her er det klart anført, og jeg citerer: »Ingen elever må tvinges til at deltage i OD’s aktiviteter.«
Man kan altså ikke som elev blive tvunget til at deltage i en indsamling eller lignende.
Det er ledelsen på den enkelte skole, der beslutter, om skolen deltager i Operation Dagsværk, og på en skole, der vælger at deltage, kan Dagsværksdagen afvikles på to måder.
Eller det kan være på den måde, at Dagsværksdagen er en skoledag med undervisning. Når det så er sagt, vil jeg godt understrege, at et af formålene med de gymnasiale uddannelser er, at eleverne lærer at forholde sig reflekteret og ansvarligt til deres omverden, herunder deres medmennesker, natur og samfund og deres egen udvikling.
Det skal de forberedes til at tage et ansvar i forhold til.
Og der mener jeg at Operation Dagsværk, sådan som det er gennemført med de kriterier, der er, herunder at ingen elever må tvinges til at deltage i Operation Dagsværks aktiviteter, er et fint supplement til også at udvikle de kompetencer hos eleverne.
Jeg må sige, at jeg har den opfattelse, at Operation Dagsværk arbejder rigtig seriøst med de områder, man har med at gøre, på mange forskellige måder ude på gymnasierne – temamøder, fællestimer osv. –
og på den måde synes jeg ikke, at der er nogen grund til, at der skal laves nogle særinitiativer, altså med det regelsæt, som eksisterer i dag.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Vil ministeren i anledning af Operation Dagsværk den 6. november 2013 oplyse, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at undervisningstiden i gymnasiet bliver brugt på undervisning og ikke på politiske projekter?
Christine Antorini (S), 2013-11-13:
Jeg synes, at det centrale i den her diskussion er, at man jo altid skal tage stilling til det materiale, der er.
Derfor er kildekritik i øvrigt også en af de kompetencer, som elever skal have med sig, for det er jo lige præcis den evne, man skal have, uanset om man så også læser aviser eller andre bøger, alt det, man forhåbentlig også forholder sig til, der ikke lige sker som en del af skoleverdenen.
Så den diskussion er den centrale.
Det er, hvordan man forholder sig til materialet, hvem er afsender, hvad er intentionen med det.
Det er lige præcis derfor, at vi har en mangfoldighed på lærebogsmarkedet.
Er der et problem, rejser man det over for den ledelse, der er der.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Det er korrekt, at der ikke findes neutralitet, men der findes skolebøger, som foregiver at være neutrale, og som ikke er det, og det er det, den her bog påviser, og der er et problem.
Ligegyldigt hvor meget ministeren ønsker at stikke hovedet i busken, så er der et problem, og det er det, vi skal have gjort opmærksom på, sådan at lærerne, forældrene, eleverne, skolelederne ved, hvordan man kan bruge bøgerne, for man kan godt bruge ensidige bøger, man kan godt bruge ensidige artikler i undervisningen, man skal bare vide, at der er en afsender bag, der har ét bestemt politisk mål, sådan at man kan tage stilling til det.
Jeg forstår ikke, at ministeren ikke vil være med til at forsøge at bruge bedre materialer i skolerne.
Christine Antorini (S), 2013-11-13:
Jeg må sige, at jeg er fuldstændig uenig i, at der tegner sig et billede af, at der bliver lavet en ensidig propaganda på uddannelsesstederne i Danmark.
Men det er rigtigt, at der selvfølgelig bliver anvendt materialer med meget forskellige synspunkter.
Hvis der er et problem, skal man rejse det lokalt i forhold til de ansvarlige ledelser.
Hvis man vil lave en internetside, så velkommen til det, men man kan også gøre det på mange andre måder, og jeg synes, at det er rigtig fint, at man tager diskussionen lokalt, hvis der er et problem.
Så vil jeg også anfægte, at man kan lave hundrede procent, og nu citerer jeg, politisk neutrale bøger.
Jeg tror, at der altid vil være en politisk diskussion af, hvad den neutrale, faktuelle sandhed er, og det er lige præcis derfor, at der skal være en mangfoldighed af materialer, inklusive forskellige synspunkter, til at kvalificere den demokratiske samtale.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-13:
Kan ministeren bekræfte, at han er bekendt med, at der er overvejelser om at nedlægge skattecentre i yderområderne?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at det er regeringens mål at skabe en holdbar fremgang i beskæftigelsen og velstanden i hele Danmark.
Det betyder bl.a., at vi skal sikre en så effektiv offentlig sektor som muligt.
Det er med til at frigøre ressourcer, som kan prioriteres til andre vigtige formål.
Det er ligeledes et vilkår, at SKAT – ligesom resten af den offentlige sektor – skal effektivisere opgaveløsningen, dvs. producere mere med færre ressourcer.
SKAT har da også som følge af gennemførte effektiviseringer reduceret antallet af årsværk fra ca. 9.750 til cirka 7.050, eller med i alt 2.700 fra ultimo 2005 til ultimo 2012.
En sådan reduktion i antallet af medarbejdere har selvfølgelig den konsekvens, at man i de byer, hvor SKAT i dag er lokaliseret, har oplevet et fald i antallet af arbejdspladser.
Jeg hæfter mig dog særligt ved, at SKAT siden 2005 har formået at gennemføre en omfattende effektivisering, uden at andelen af arbejdspladser hos SKAT i de enkelte landsdele har ændret sig væsentligt.
Det fremgår af mit svar på Skatteudvalgets alm. del, spørgsmål 30 og 31. Der er ikke truffet beslutning om, hvilke skattecentre der vil blive nedlagt fremadrettet.
Jeg kan dog sige, det ikke er hensigten at centralisere skatteopgaven i København.
SKAT skal fortsat være en landsdækkende organisation.
Der vil derfor blive taget et stort hensyn til den geografiske spredning af skattecentrene.
Marie Krarup (DF), 2013-11-13:
Det opfordrer jeg også forældre og elever til, men jeg opfordrer også ministeren til at foretage sig noget, f.eks. skrive et brev til landets skoler og sige: Der er det her problem, der er tale om, at vi har lærebøger, som foregiver at være neutrale, de er bare ikke neutrale, og det er vi nødt til at have viden om, for selvfølgelig skal de ikke screenes politisk, selvfølgelig skal folk selv kunne tage stilling til det, lærerne skal tage stilling til det, eleverne skal osv., men man skal bare vide på forhånd, hvilke politiske holdninger de har, sådan at man kan bruge dem på den rigtige måde og gøre eleverne opmærksomme på, at her er en bog, der forsøger at indoktrinere.
Så hvorfor vil ministeren ikke skrive til skolerne og opfordre dem til at oprette sådan en internetside?
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-13:
Kan ministeren garantere, at regeringen ikke vil foreslå at nedlægge skattecentre i yderområderne?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Jamen jeg ved det ikke.
Som jeg siger, har den her sag ikke været oppe på det politiske niveau, hvor en minister skal tage stilling til det.
Jeg har ingen anelse om det.
Jeg kan ikke svare på, hvordan og hvorledes den fremtidige lokalisering skal være.
Der foregår et analysearbejde desangående, og jeg går da ud fra, at også Venstre er enig i, at den offentlige sektor skal forvaltes så effektivt som overhovedet muligt.
Det har mig bekendt indtil nu været Venstres synspunkt, og jeg går ud fra, at det er det også fremover.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-13:
Jo, men nu begynder vi jo da i hvert fald at nærme os lidt tilståelse, så nu er vi da ved at komme ind på det.
Så jeg skal takke skatteministeren for, at vi bevæger os.
Nu er vi altså klar over, at trods alt er det sådan, at der kommer til at blive lukket nogle, men man ved endnu ikke, hvilke det er.
Må jeg så ikke spørge skatteministeren, om skatteministeren ikke, hvis han gransker lidt – skatteministeren er jo den øverste politiske chef og den øverste administrative chef – i hvert fald som administrativ chef kan huske, om der er noget administrativt personale i Skatteministeriet, der diskuterer de her ting?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Jamen jeg ved det ikke.
Jeg kan da ikke stå og svare på noget, som jeg ikke ved noget som helst om.
Altså, der bliver forlangt meget af ministre i det her Folketing, det ved jeg godt, men jeg kan da ikke stå og give nogle svar på spørgsmål, som jeg ikke har noget kendskab til.
Jeg tror nok – jeg ved det faktisk ikke, men jeg går ud fra det – at der er nogle mennesker, der foretager en planlægning af, hvordan den fremtidige lokalisering skal være, og hvordan SKAT fremover skal køre.
Det går jeg da ud fra, men jeg har intet personligt kendskab til det.
Sagen har ikke været forbi mig, og derfor kan jeg ikke svare på det spørgsmål, som bliver stillet af hr. Bonnesen.
Erling Bonnesen (V), 2013-11-13:
Det har vi forstået, og når vi får spurgt nærmere ind til det nu og der bliver løftet en flig på det, begynder det at komme lidt sådan bare i små bidder.
Ministeren refererer selv til, at han har været rundt i landet til mange forskellige møder.
Jamen så er det jo oplagt, så er det helt tydeligt, at der foregår en række overvejelser, og derfor er det så også, at det ikke er nok bare at sparke det til hjørne og sige, at man ikke vil tale om det, før der til allersidst er truffet en eller anden beslutning.
Så er man da nødt til at få skabt en afklaring på tingene.
Det er selvfølgelig derfor, vi også vil prøve at spørge ind til det, så vi kan få en kvalificeret politisk diskussion om det her i forhold til yderområderne.
Det er jo ikke underligt, når man ikke svarer fra ministerens side, at spørgsmålene kun bliver flere og flere.
Så kom nu lidt længere frem på banen og redegør for de overvejelser.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Jo, jeg forstår godt interessen for det her.
Jeg har selv været ude til mange møder hos medarbejderne i SKAT.
Jeg ved godt, at der er en stor interesse for det.
Der går alle mulige rygter derude.
Det ved jeg også at der gør.
Hver gang jeg er blevet konfronteret med dem, har jeg sagt: Der er ikke truffet beslutning. Der bliver ikke truffet beslutninger, før denne sag har været forbi mit skrivebord.
Jeg går da ud fra, at der i systemet gøres forskellige overvejelser over, hvordan det kan håndteres.
Det ville være unaturligt andet, fordi man jo skal forberede den her planlægning af SKATs fremtidige aktiviteter.
Men det afgørende er jo, at der ikke bliver truffet beslutning, før det har været omkring mit skrivebord, og det har sagen ikke været endnu.
Sagen kommer først på et senere tidspunkt.
Der er ingen, overhovedet ingen, skattecentre, der bliver nedlagt, før der er truffet beslutning om, hvorvidt de skal det eller ej.
Og igen: Der vil blive taget vidtgående lokale hensyn i den her proces.
Erling Bonnesen (V), 2013-11-13:
Tak for det.
Jamen det er jo tydeligt, at det selvfølgelig er en beklemt minister i en beklemt sag.
Nu er sagen oppe i den offentlige debat.
Ministeren har jo netop også refereret de prikke- og fyringsrunder, som der er nu, og det skaber jo den her usikkerhed.
Og så er det jo meget naturligt at prøve at spørge ind til de forskellige overvejelser.
Jeg har forstået, at der ikke er truffet nogen endelig beslutning endnu, men alle udeomkring, som følger bare lidt med i den her sag, spørger jo sig selv, hvilke overvejelser der foregår.
Og derfor er det jo helt naturligt og oplagt at spørge skatteministeren, hvilke overvejelser skatteministeren har gjort sig, og hvornår man er blevet gjort bekendt med det.
Det må vi kunne få lidt nærmere svar på, det kan man ikke bare skyde til hjørne og sige, at der ikke er truffet nogen beslutning endnu, når der jo åbenlyst foregår prikkerunder og fyringsrunder.
Så vi er nødt til at prøve at spørge lidt mere ind til det og bede om at få et mere præcist svar på, hvilke overvejelser ministeren og hans system gør sig i forhold til at nedlægge centre i yderområderne, for det er klart, at man har bekymringen.
Det må ministeren kunne tage stilling til.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Jeg skal prøve at være lidt mere venlig så.
Det kan være svært, når man skal besvare spørgsmål fra hr. Hans Christian Schmidt.
Men jeg forsøger.
Jeg kender ikke til nogen overvejelser.
Der har ikke været overvejelser hos mig eller forelagt mig.
Alt andet ville da også være helt uansvarligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-13:
Ja, man kan sagtens mærke, at skatteministeren har en rigtig dårlig sag alene på stemmeføringen og ophidselsen.
Det kan jeg godt forstå.
Det er også en dårlig sag, og SKAT har jo rigeligt i forvejen.
Men jeg spørger ikke, hvad der er besluttet, og vi skal jo prøve at forholde os til, hvad der er spurgt om.
Jeg spørger, om ministeren ved og vil erkende, at der er overvejelser om, hvilke skattecentre der skal lukkes.
Ministeren kan jo bare sige, at nej, der er slet ingen overvejelser, hverken på embedsmandsniveau eller politisk niveau.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-13:
Det var det, jeg svarede.
Derfor er det sådan, at når hr. Hans Christian Schmidt siger, at det giver usikkerhed, så er det altså en usikkerhed, som hr. Hans Christian Schmidt er med til at skabe.
Det må jeg sige det er.
Der er ikke truffet beslutning om, hvordan den fremtidige lokalisering skal være.
Der sker en effektivisering hos SKAT.
Det mærker man bl.a. i dag, hvor der er en afskedsrunde, som er ved at blive implementeret.
Og det er jo indlysende nok, at når man har færre medarbejdere, vil det også få en konsekvens for lokaliseringen.
Vi vil stadig væk tage vidtgående geografiske hensyn, som jeg sagde.
Der vil ikke ske en centralisering omkring København.
Men der er ikke truffet beslutning om, hvordan, hvornår og hvor det hele skal ligge.