runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Nu drejer det sig om selvstændige erhvervsdrivende og de tilfælde, hvor der er nogle selvstændige erhvervsdrivende, der har problemer med at få deres dagpenge.
Tror ministeren ikke, det måske var rimeligt, at der blev set på reglerne for, hvordan selvstændige kan få deres dagpenge?
Vi har hørt eksempler på, at selv om f.eks. en vognmand rykker pladerne af sin lastbil, kan han ikke få dagpengene, fordi han stadig væk har lastbilen, men han kan ikke sælge lastbilen.
Han kan selvfølgelig forære den væk, men så længe han har den, kan han ikke få understøttelse.
Er spørgsmålet ikke snarere, at vi skal se på reglerne for de selvstændige og på, hvordan de fungerer, om de lever op til det, man kan forvente, når man melder sig ind i en a-kasse?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil sige, at umiddelbart synes jeg, at reglerne er, som de skal være.
Nu har jeg så hørt hr. Bent Bøgsteds indvendinger her i dag, men jeg må blot igen sige, at jeg synes, at reglerne er, som de skal være.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Ministeren står jo i spidsen for et system, hvor ministeren kan komme til Folketinget - nu har hun haft en uge yderligere til det - og fremlægge, at det ikke er berettiget, at ASE's a-kasser og andre a-kasser har en længere sagsbehandlingstid end gennemsnittet.
Vi har jo set, at der er nogle kasser, der er ramt af den stigende ledighed, og det kan så forklare, at nogle har fået mere travlt end andre.
Så hvis man skal forstå, om det, ministeren er ude i, er berettiget, i forbindelse med at der har været en stigning i ledigheden og sådan noget, må ministeren jo fremlægge dokumentation for, at specielt den her a-kasse, vi taler om, ASE’s a-kasse, har været ramt af en større stigning i ledigheden, der gør, at sagsbehandlingstiden bliver længere.
Ministeren sagde sidste onsdag, at man kunne få kontanthjælp, hvis ikke man kunne få sin sag behandlet osv., og i dag siger ministeren, at man ikke skal vente.
Jeg ønsker blot at få at vide, hvad det er for en forsørgelse, man skal have, når a-kassen ikke kan levere varen og ministeren siger, at det ikke er rimeligt.
Hvad er det for nogle initiativer, ministeren har taget i den sidste uge, for at rette op på det her?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg synes jo, det er rart med utålmodige politikere, det har jeg altid godt kunnet lide.
Jeg sagde netop ikke i sidste uge, at man blot kunne få kontanthjælp, jeg skitserede, præcis hvilke ting der skal opfyldes, for at man kan få kontanthjælp, og det ved jeg også at hr. Bjarne Laustsen er fuldstændig klar over, for det var jo ikke engang noget, vi brugte tid på at diskutere i sidste uge.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Er ministeren enig i, at det var langt bedre, hvis de a-kasser, der har lang sagsbehandlingstid, ville bruge deres ressourcer på at ansætte folk til at løse opgaven frem for at bruge krudtet på dyre avisannoncer?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-22:
Ja, det skal ministeren jo sige, det er soleklart.
Men når man hører fra dem, der nu benytter sig af de selvstændiges a-kasse, og hvilke problemer de har, når de søger om dagpenge, så kan det f.eks. dreje sig om, at de kan være gået ned med deres firma, de kan have været nødt til at afhænde det hele, men de kan ikke sælge deres produktionsapparat, for så kan de ikke få dagpenge.
De kan heller ikke få kontanthjælp, fordi de altså stadig har deres produktionsapparat.
Spørgsmålet er altså ikke, om de lever op til reglerne, det gør de selvfølgelig, men spørgsmålet er, om vi ikke skal se på at ændre på reglerne for de selvstændige, så de kan blive tilgodeset på en måde, så de ikke kommer i klemme og mister hele deres indtjeningsgrundlag.
De har ingenting.
De kan ikke få dagpenge, de kan ikke få kontanthjælp, fordi de står tilbage med et produktionsapparat, de heller ikke kan sælge.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Er ministeren enig i, at det var langt bedre, hvis de a-kasser, der har lang sagsbehandlingstid, ville bruge deres ressourcer på at ansætte folk til at løse opgaven frem for at bruge krudtet på dyre avisannoncer?
Det kan vi jo se at de rent faktisk har gjort.
Tak for svaret.
Ministeren siger, at de ikke skal vente, men sandheden er jo, at der er enkelte, der venter.
Er det mere rimeligt, at der er nogle enkelte, der venter, bare fordi ASE kan dokumentere og siger, at de kan løse de fleste sager inden for 5 uger?
Er 5 uger i det hele taget et tilstrækkeligt mål for regeringen?
De har jo modtaget penge i årevis for at have den her en service.
Hvorfor er det lige, at det er ASE og en lang række andre af de såkaldte gule a-kasser, der har en længere sagsbehandlingstid?
Hvem er det i øvrigt, der har den største stigning?
Har der f.eks. været problemer med 3F og andre med at udbetale dagpenge og med, at de ikke har kunnet give den service, som de har modtaget betaling for?
Så spørgsmålet er, hvad man vil gøre ved, at folk ikke kan få deres dagpenge til tiden.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at ledige ikke skal vente flere måneder på at få udbetalt arbejdsløshedsdagpenge, efter de er blevet ledige.
Som jeg tidligere har oplyst hr. Bjarne Laustsen om i mit svar på et mundtligt § 20-spørgsmål, varer sagsbehandlingen i f.eks. ASE's a-kasse almindeligvis ikke flere måneder.
ASE har fortalt Arbejdsdirektoratet, at tre fjerdedele af alle sager behandles inden for 5 uger.
Arbejdsdirektoratet har oplyst mig om, at man i ASE har taget initiativer til at løse de aktuelle problemer, bl.a. ved at opnormere og rekruttere nye medarbejdere til a-kassen.
Men det er i sidste ende medlemmerne, der afgør, om de er tilfredse med deres a-kasse, og er det ikke tilfældet, har de jo mulighed for at skifte a-kasse.
Jeg kan til sidst oplyse om, at Arbejdsdirektoratet holder øje med situationen.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Hvad er ministerens holdning til, at man som arbejdsløs på dagpenge bør have udvidet sine rettigheder til at bruge en ledighedsperiode konstruktivt til efteruddannelse eller uddannelse?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg mener, at jobcentrene skal tage udgangspunkt i det enkelte menneske, når de møder den ledige, og ikke i redskaber.
Når uddannelse er det, der skal til for at hjælpe den enkelte hurtigt tilbage i et job, skal det bruges.
Ledige, der har en uddannelse, har i de fleste tilfælde størst gavn af at komme i virksomhedspraktik eller i job med løntilskud.
Senest har regeringen indgået en aftale med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om målretning af aktiveringsindsatsen.
Med aftalen styrker vi muligheden for opkvalificering.
For det første får arbejdsgivere, der ansætter ledige - faglærte og ufaglærte - nu tilskud til opkvalificering.
For det andet får ledige uden uddannelse, med en kort uddannelse eller med en forældet uddannelse mulighed for at deltage i en længerevarende opkvalificering.
Regeringen og den samme brede kreds af partier har desuden aftalt at gøre tilskud til voksenlærlinge til en rettighed.
Aftalen sikrer, der ikke skiftevis åbnes og lukkes for voksenlærlingeordningen, fordi midlerne bliver brugt op.
Jeg mener derfor, at der samlet set er rigtig gode muligheder for opkvalificering af de ledige - for de ledige, der har behov for det.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Jamen det glæder mig da, at man arbejder med sagerne og er begyndt at lytte efter, at det er meget vigtigt med uddannelse, og at der skal være flere muligheder.
Men som det er arrangeret i dag, er der jo en barriere i selve de regler, som er fastsat for arbejdsløse.
Barrieren består i - som jeg også har henvist til i begrundelsen for spørgsmålet - at man som arbejdsløs i de første 9 måneder i dag kun har ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Det er jo alt, alt for lidt, når vi tænker på, at eksperterne forventer, at 250.000 ufaglærte i de kommende år vil blive fyret og miste deres job, og at halvdelen af de job simpelt hen forsvinder; de kommer ikke tilbage, de er udkonkurreret af virksomheder i Asien og i Østeuropa.
Der kan man sige, at 6 ugers uddannelse i løbet af de første 9 måneder jo ikke er ret meget.
Det kommer man ikke rigtig nogen vegne med, og det er absurd, at man skal gøre karriere som arbejdsløs, inden man må gå i gang med noget fremtidsrettet og konstruktivt.
Derfor vil jeg spørge: Betyder det, som ministeren her har fortalt om øgede uddannelsesmuligheder, konkret, at man som ledig i de første 9 måneder også kan få lov til at gå i gang med det, som ministeren her har rullet op?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil blot igen henvise til mit svar, nemlig at alle undersøgelser viser, at netop virksomhedspraktik og job med løntilskud er noget af det, der virker allerbedst - nu kan jeg se, at det er spørgeren sådan set enig med mig i - og derfor synes jeg jo selvfølgelig også, at det er dér, vi for hovedpartens vedkommende skal satse, når det er muligt.
Men derudover vil jeg sige, at det vigtige jo netop er, at man møder den ledige dér, hvor den ledige er, og finder ud af, hvordan man bedst griber situationen an.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Nu må jeg så som spørger sige, at jeg føler, at jeg får det samme svar repeteret.
Det med løntilskud kan også komme på tale, men det er der også nogle vanskeligheder i.
Men lad det ligge denne gang.
Det, som jeg mener er absurd, er, at man i de første 9 måneder som arbejdsløs bliver sat på en form for standby.
I jobcentrene er det sådan, at der nærmest er lodret forbud imod, at man får lov til at gå i gang med noget egentlig uddannelse.
Det eneste, man får lov til, er jobsøgningskurser, og det er noget fattigt noget.
Det kan være relevant, men for så vidt angår den egentlige efteruddannelse og uddannelse, drejer det sig kun om 6 uger.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke også ligesom jeg finder det absurd, at der først skal gå 9 måneder, før man som arbejdsløs for alvor kan komme i gang med en uddannelse.
Så vil jeg sige, at det er der masser af ledige der oplever at de ikke er.
Og jeg vil kraftigt opfordre ministeren til at tænke videre over at få åbnet for nogle flere muligheder.
Hvis man f.eks. som metalarbejder eller 3F'er har arbejdet med noget montagearbejde, som ikke længere eksisterer, og gerne vil være CNC-operatør eller måske uddanne sig som finmekanisk svejser, eller hvad det nu alt sammen hedder, så forslår 6 uger jo ingenting.
Det bør selvfølgelig kunne lade sig gøre også inden for de første 9 måneder, sådan at mennesker ikke kommer ud i en elendighed, hvor der ingenting sker, og hvor de ikke har mulighed for at skaffe sig en uddannelse, som kan skaffe dem tilbage i et job.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det er jo netop meget vigtigt, at mennesker ikke kommer ud i elendighed, som hr. Eigil Andersen beskriver det.
Derfor er det også meget vigtigt at komme tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Og derfor er det så også bare vigtigt, at der for ledige uden uddannelse, med en kort uddannelse eller med en forældet uddannelse faktisk også er mulighed for at få en længerevarende opkvalificering.
Så jeg mener, at reglerne er ganske udmærkede, som de er i dag, og at det er den bedste og hurtigste vej tilbage på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for, at arbejdsløse ikke skal vente i flere måneder på at få udbetalt understøttelse, når de er blevet ledige, som det f.eks. sker i ASE's a-kasse?
Spørgsmålet er en opfølgning fra sidste uge, og jeg vil spørge: Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at arbejdsløse ikke skal vente i flere måneder på at få udbetalt understøttelse, når de bliver ledige, som det f.eks. sker i ASE's a-kasse?
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Det kunne så f.eks. enten være med løntilskud eller på en anden måde.
Så jeg synes sådan set, at mulighederne er gode, som de er.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Jeg forstår, at statsministeren er enig med mig i, at hvis vi tager konsekvenserne af regeringens politik fra 2001 og frem, er de dårlige, men at det bliver bedre fremover.
Så nævner statsministeren Grøn Vækst, der skulle komme om 14 dage.
Den sætning har jeg hørt før fra en række ministre, som har sagt, at der om 14 dage kommer en plan om Grøn Vækst.
Det har vel stået på i en 2-3 måneder nu.
Men jeg kan forstå, at det fornødne hensyn til landbruget skulle være taget om 14 dage.
Så er det spørgsmålet, hvor meget grønt der er tilbage; vækst kan der sikkert godt være.
Energiaftalen var en historie om nogle målsætninger og ambitioner, som skulle følges konkret op, og hvor vi gang på gang har måttet konstatere, at regeringen forsinker processen ved at komme alt, alt for sent med sit udspil.
Om trafikaftalen siger stort set alle eksperter, at den ikke knækker CO2-kurven.
Er det det, statsministeren mener er ambitiøst?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Det er jo så hr. Per Clausens udlægning af tingene.
Uanset hvor mange gange jeg svarer, tror jeg ikke at jeg formår at få hr. Per Clausen til at give en mere rigtig version af tingene.
Grøn Vækst præsenteres i løbet af nogle uger, og jeg forstod, at der var en ordveksling med skatteministeren for et øjeblik siden.
Og jeg må sige, at det hensyn, der skal tages, jo er et balanceret hensyn til at være ambitiøs i forbindelse med den grønne dagsorden og samtidig få det til at gå hånd med, at dansk landbrug har ordentlige rammebetingelser.
Det er en balance, som sagtens kan findes.
Og det er sådan set det, der er regeringens ambition.
Det er måske derved, at regeringen adskiller sig fra hr. Per Clausen og hr. Per Clausens parti.
For vi ønsker sådan set at fremme en klimadagsorden, hvor man reducerer udledningen, hvor man reducerer forbruget af forurenende brændstoffer med det sigte helt at få dem udfaset, på en måde, hvor der samtidig er plads til vækst og dermed også til velstandsudbygning i vort samfund.
Og der vil jeg tro, at hr. Per Clausens opskrift er den modsatte.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Hvilke lande mener statsministeren skal gå i spidsen på klima- og miljøområdet, hvis det ikke skal være Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Men lad os så snakke lidt om regeringens politik, bare den politik, der er præsenteret og i øvrigt også vedtaget her på det seneste.
Det er 1 år siden, at vi indgik en meget bred og meget ambitiøs energiaftale, der lægger helt nye spor for dansk energipolitik.
Det er få måneder siden, at regeringen præsenterede et grønt transportudspil, hvor man satte sig i en meget bred politisk aftale, ja, det var vel kun hr. Per Clausens eget parti, der stod udenfor; det var en meget ambitiøs trafikaftale, som sikrer bæredygtig transport, bedre infrastruktur, en målrettet satsning på den kollektive trafik, og som også markerer en omlægning på sigt af de danske bilafgifter, så det bliver billigere at have en bil og dyrere at køre i den.
Om ganske kort tid, inden for få uger, præsenterer regeringen et miljøog landbrugsudspil, som på én og samme tid skal formulere nye grønne krav til landbruget og give dansk landbrug grønne vækstmuligheder.
Vi har - det var vel i sidste uge - præsenteret en strategi for, hvordan man reducerer energiforbruget i nye bygninger med tre fjerdedele frem mod år 2020.
Og vi er på vej til også at præsentere en erhvervsklimastrategi.
Så i konkret handling er der altså en lang række initiativer, der er taget, eller som er under opsejling, og som har det sigte, som jeg forstår at spørgeren og jeg er enige om.
Jeg har allerede svaret på spørgsmålet i det sidste spørgsmål, for jeg mener, at Danmark er med i spidsen, og det er regeringens absolutte klare målsætning, at vi skal vedblive med at være præcis dér.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Jeg kan forstå på statsministeren, at han mener, at de resultater, som Danmark har opnået i de senere år i forhold til energiforbruget og CO2-udslippet, den sådan langsommere takt, hvormed regeringen gennemfører de løfter, den er kommet med, så er udtryk for, at man står i spidsen.
Nu vil jeg sige, at jeg jo så næsten ikke tør tænke på resultatet af den kommende FN-konference, for hvad er nu realiteten, hvis vi tager Danmarks situation?
Ikke alene er den, at vi i 2005, 2006 og 2007 har haft et stigende CO2-udslip, men den er jo også, at Danmark er et af de lande, der har det største CO2-udslip med 12 t om året pr. indbygger.
I den sammenhæng er det selvfølgelig vældigt ambitiøst, at klimaministeren og regeringen har annonceret en kampagne om, at vi alle skal spare 1 t.
Men set i lyset af, at FN's klimapanel siger, at vi skal ned på et gennemsnit pr. individ, pr. menneske, her på jordkloden på omkring 2 t inden 2050, så kan enhver vel se, at der skal betydeligt højere tempo på. Så mit spørgsmål til statsministeren er sådan set stadig væk, om han ikke er enig med mig i, at med det tempo, som regeringen har på nu, er Danmark slet ikke er i færd med at levere det, der skal til, hvis vi har det udgangspunkt, at vi ikke har mere ret til at forurene med CO2 end andre mennesker på jordkloden.
Derfor må det være en naturlig konsekvens af statsministerens politiske synspunkt, at andre lande må gå i spidsen.
Derfor ville det jo være rart at høre, hvad det er for andre lande, der skal gå i spidsen og yde en større indsats end Danmark i de kommende år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Jeg synes jo, det må være meget enkelt at tage stilling til, hvem der er i spidsen, og hvem der ikke er i spidsen.
Man kan jo f.eks. se på, hvordan det ser ud med energiintensiteten, og der har Danmark den bedste energiintensitet i EU, altså målt i forhold til vores energiproduktion, i forhold til realt BNP.
Og hvis man ser på, hvordan det har udviklet sig over tid, vil man kunne se, at Danmark siden 1980 har reduceret sin energiintensitet med mere end OECD-gennemsnittet og med mærkbart mere end verden som helhed.
Hvis ikke det er at gå i spidsen, så ved jeg ikke, hvad det vil sige at gå i spidsen.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Det, som statsministeren vel er nødt til at forholde sig til, er, at det, man forsøger at opnå internationale aftaler om, er en reduktion i CO2-udslippet, hvor man har en målsætning, som er teknisk indviklet, men som dog alligevel kan oversættes til, at industrialiserede lande i 2050 skal have reduceret deres CO2-udslip med omkring 80 pct.
Det vil sige, at hvis man har en idé om, at man vil gå i spidsen, skal man jo op i toppen af de tal.
Og der må jeg bare sige, at jeg i det, statsministeren siger, slet ikke kan høre nogen som helst antydning af, at det skulle være målsætningen.
Og jeg kan slet ikke i de konkrete initiativer, der bliver taget, se nogen som helst skridt, der peger i den retning.
Så derfor synes jeg faktisk, at statsministeren skylder os en forklaring på, hvem det er, der skal gå i spidsen, når Danmark og den danske regering ikke vil.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-04-22:
Danmark er i spidsen blandt de lande, der har mest fokus på at bruge energi med omtanke.
Det er sådan set baggrunden for, at jeg gav tallene før.
Vi har kunnet øge vores økonomiske aktivitet over en årrække ganske, ganske markant - med 45 pct. - og så samtidig reducere CO2-udslippet, hvilket jo, kan man sige, sætter udviklingen i en række andre nyindustrialiserede lande, hvor vækst og CO2-udslip jo sådan set følger hinanden parallelt, i kontrast.
Det er jo den kurve, der skal knækkes, så vi afkobler CO2-udslippet fra den økonomiske aktivitet.
For alternativet, altså genvejen, til et land uden CO2-udslip, som består i, at man stopper økonomisk aktivitet, fremstår i hvert fald ikke for mig som noget særlig attraktivt.
Og der er Danmark på vej med en række initiativer vi har taget.
Og lad mig da også pege på den energipolitiske aftale fra sidste år, som jo sætter præcise mål for, hvor stor den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug skal være, altså mindst 20 pct. i 2011 svarende til 22 pct. af det endelige energiforbrug.
Og det er jo en målsætning, som vi forfølger, og som vi også vil efterleve.
Per Clausen (EL), 2009-04-22:
Men statsministeren må vel være bekendt med, at en af de ting, der er sket i de sidste 30 år, jo er, at en stor del af de produkter, vi bruger i Danmark, i dag produceres i andre dele af verden.
Vi har mere eller mindre frivilligt
Det er statsministeren, selv om han er en relativ ung mand, jo nok alligevel gammel nok til at kunne erindre, nemlig at der var en gang, hvor der var betydelig flere store industrivirksomheder i Danmark, end der er i dag.
Så derfor er pointen bare, at vi jo bl.a. har gennemført en omstilling i vores del af verden, som er baseret på, at vi har flyttet CO2-produktion ud af vores land, nemlig det, der går til vores forbrug.
Og så er det måske en lille smule billigt at sige, at det er dem, der har overtaget den produktion, der også har overtaget ansvaret for at reducere det CO2-udslip, som skyldes vores forbrug.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Hvis a-kasserne vil bruge penge på markedsføring, står det dem jo frit for.
Det er vigtigt for mig, at a-kasserne løser de opgaver, de er sat til.
Jeg vil nærmest sige tværtimod.
Jeg tror faktisk, at en sund konkurrence a-kasserne imellem er med til at give de bedste a-kasser.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Tak for svaret.
Selv om der er en form for frihed til at gøre forskellige ting og sager, indrømmer ministeren i det foregående spørgsmål, at a-kasserne har været nødt til at omprioritere og ansætte flere folk og gøre nogle ting for at klare den opgave, de egentlig er sat i verden for.
Lige så snart man melder sig ind, har man jo nogle rettigheder som medlem, og det er bl.a., at der bliver sørget for, at man får sine dagpenge.
Nu kan vi se, at der er nogle, der har brugt millioner af kroner på at annoncere for at få folk til at flytte fra gode a-kasser, der kunne løse deres opgaver, og når de så første gang får brug for den, kan den ikke levere varen.
Ministeren synes, at det er fint med frihed, og at det er godt, at de har brugt millioner af kroner på avisannoncer, men på den anden side drejer det sig om at gøre noget ved det, der er det fundamentale, grundydelsen, og det er, at man kan få behandlet sin sag, hvis man bliver arbejdsløs i dagens Danmark.
Hvorfor den forskel?
Det ene synes man er fint; det andet vil man ikke gøre noget ved.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Som jeg netop sagde i mit svar til hr. Bjarne Laustsen, tror jeg, at man må sige, at det er en utrolig kortsigtet strategi, hvis man bare forsøger at hive kunder ind i butikken og ikke leverer varen efterfølgende.
Det er helt almindelige principper.
Sådan er det i øvrigt også for et politisk parti.
Der er heller ikke ret meget ved at bruge alle pengene på annoncer og så efterfølgende ikke kunne levere varen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Men det kan man jo så ikke i alle tilfælde, og derfor drejer det sig om, at ministeren, som har ansvaret for det her område, vil indskærpe det over for a-kasserne.
Jeg forstår, at ministeren er ligeglad med at lave ligesom en behandlingsgaranti og sige, at sagsbehandlingstiden skal bringes ned til et eller andet niveau, som er acceptabelt for ministeren.
Det ville ministeren slet ikke drømme om at sige.
Men jeg synes jo, at det, at man mister sit arbejde, er slemt.
Det, at man ikke kan få understøttelse, det, at man ikke engang kan få en afklaring på, om man kan få understøttelse og måske får at vide, at man ingenting kan få, så man kan gå hen og eventuelt få kontanthjælp, har a-kasserne ikke engang været i stand til, selv om det måske kun er nogle få tilfælde, men de få tilfælde er også interessante for mig.
Jeg håber sandelig, at ministeren har ret i, at der er rigtig mange, der vil gå væk fra de a-kasser og gå andre steder hen.
Det ligger selvfølgelig i kortene, men jeg synes bare, at som ansvarlig minister skulle ministeren indskærpe, at vi vil have nogle kortere sagsbehandlingstider, for der står jo ikke noget om, når man melder sig ind, at så skal man vente et halvt år på at få sine dagpenge, vel?