runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Så vidt jeg ved, går DF ind for, at friskolerne skal have mulighed for at ansætte lærere, som ikke er læreruddannet.
Det er akkurat det samme, der gør sig gældende her.
Vi stiller netop et krav om, at det skal være kvalificeret personale, som skal være her.
Men jeg foretrækker selvfølgelig også, at det er læreruddannede, der skal tage sig af det her.
Kommunen skal jo selvfølgelig føre tilsyn med det her.
Det skal stå mål med, hvad der ellers foregår i folkeskolen.
Men så vidt jeg ved, og det kan Dansk Folkepartis ordfører så selv svare på, så synes DF, at man skal kunne have lærere i friskolerne, der ikke er læreruddannet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
[Lydudfald]
... Ordføreren har købt undervisningsministerens argumentation.
Det handler om asylbørn, der kommer med traumer til landet.
Der er lavet en meningsmåling eller rundspørge blandt borgmestrene.
Ni ud af ti i den rundspørge blandt borgmestrene siger, at det vil have negativ indflydelse på integrationen af asylbørnene.
Hvordan i alverden kan ordføreren for Socialdemokraterne så sige ja til det her og sige, at det er noget, kommunerne ønsker?
Annette Lind (S), 2016-05-11:
Som jeg sagde i min ordførertale, støtter jeg fuldstændig de borgmestre, som vil benytte de eksisterende tilbud inden for folkeskoleloven.
Det er der slet ikke nogen tvivl om at jeg synes vil være det bedste. Det her er et ønske fra KL, og det er altså et ønske om, at man bliver nødt til at have noget frihed, fordi vi står i en ekstraordinær situation.
Det er den eneste grund til, at vi synes, vi skal gøre det – det er for at hjælpe kommunerne her, sådan at de får en bedre integration.
Vi skal selvfølgelig sikre, at det bliver en god undervisning for de børn, der kommer til vores land, og selv om det bliver uden for folkeskoleloven, er det et ønske fra KL.
Så hvis nu det er sådan, at næsten alle borgmestrene siger, at de ikke vil benytte det her tilbud, så må man jo sige til KL: Har I egentlig styr på jeres medlemmer?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Tak for det.
Jeg er her – måske lidt usædvanligt – fuldstændig enig med min kollega fra DF i forhold til integrationsspørgsmålet.
Jeg forstår simpelt hen ikke Socialdemokraternes ræsonnement i forbindelse med at støtte det her lovforslag.
Nu nævner ordføreren selv, at det er et ønske fra KL, og at man derfor støtter det.
Der er så mange høringsparter, som advarer imod det her lovforslag, og det er alle de organisationer, som har forstand på børns tarv og børns trivsel.
Sophie Løhde (V), 2016-05-11:
Jeg kan garantere, at den her regering vil prioritere sundheds- og ældreområdet.
Det sagde vi før folketingsvalget, og det vil jeg meget gerne gentage her i dag i Folketingssalen over for spørgeren.
Det er så anden gang og dermed også et svar på spørgerens spørgsmål om, om jeg vil garantere, at vi vil prioritere sundheds- og ældreområdet.
Ja, det vil vi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-11:
Der var stort set ikke nogen konsekvenser ved det.
Men lad det nu ligge.
Jeg forstår faktisk godt ordførerens ræsonnement.
Hvad får vi mest muligt ud af?
Jeg tror bare, at det her ikke kun drejer sig om de her mellem 10 og 20 milliarder, som mange i hvert fald har anslået det til, det drejer sig ikke kun om de penge, som vi jo kunne bruge på forskellige ting alt efter politisk smag: Skattelettelser eller en stigende velfærd, eller hvad det nu kan være.
Jeg tror også, at det store problem her er, at skattemoralen i det her land skrider.
Det er jo et problem for os alle sammen, uanset hvilken politisk farve man har, så det er også det signal, vi sender til borgerne, som jeg er bekymret for.
Forstår ordføreren min pointe?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-11:
Ja, det synes jeg for øvrigt også er et rigtig godt argument, for den legitimitet er jo under pres i øjeblikket, når der er alle de problemer, der er og har været, i SKAT.
Det kan godt være, at det her kan være den sten i læsset, som er med til at få det til at tippe.
Det kan det godt være.
For så kan man se, at de store snydere får lov til at gå fri.
Omvendt synes jeg, at man hele tiden skal vurdere, hvad der er bedst for Danmark.
Jeg synes, at når man ser på Sverige, hvor man har fået flere til at betale skat også fremover, og at man ikke behøver at bruge kræfter på dem, så får de jo en situation, hvor de kan bruge kræfterne på de rigtig kriminelle og på at sikre et internationalt samarbejde, der kommer til at virke.
Så jeg er stadig væk mest med på den vogn, som hedder, at vi skal gennemføre en skatteamnestiordning, som jo ikke er frit lejde, for de skal også betale en bøde og betale deres skat, men det ville være til gavn for det danske samfund.
Men det er da nogle relevante betragtninger, som ordføreren kommer med.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Det er den her diskussion om det internationale spor, og hvad regeringen egentlig gør på Danmarks vegne i det internationale arbejde i EU og OECD, som jeg vil spørge ind til.
For ministerens svar i forbindelse med de mange forslag, vi er kommet med, har været, at det mest er det internationale spor, der giver mening.
Jeg synes bare, at vi har til gode at se det.
Ministeren siger også, at man er gået i tænkeboks, men lige nu er der jo, som jeg forstår det, gang i tekniske forhandlinger på embedsmandsniveau om, hvor det kan ende henne, når Ministerrådet skal tage stilling til Kommissionens forslag.
Også i andet regi i OECD er der jo danske embedsmænd, der udsendes for at deltage i de arrangementer, der er der.
Der sker der noget på Danmarks vegne.
Altså, på hvilken måde agerer Danmark lige nu i de tekniske forhandlinger, der er?
Foreslår Danmark f.eks., at grænsen for, hvornår man skal omfattes af at lave land for land-regnskaber, sættes ned, så flere selskaber bliver pålagt at offentliggøre de her ting, så der altså kan sikres den korrekte beskatning, eller gør Danmark ikke?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jamen vi gør jo en lang række ting.
Som jeg kom ind på i min besvarelse, støtter vi det her brev fra fem af EU's finansministre om øget informationsudveksling; det støtter vi varmt.
Vi har taget vel imod Kommissionens skattelypakke.
Vi har taget vel imod – det er der så andre partier der ikke er enige med os i, heller ikke hele regeringens parlamentariske grundlag – en EU-sortliste; det er en god idé.
Det skubber vi på for, og vi skubber på for, at man i EU får lavet en definition af, hvad skattely i virkeligheden er.
Og der er regeringens udgangspunkt, at det er vigtigere at få lavet en definition end at slås blandt EU-landene i måneder og år om, hvad definitionen skal være.
Men der er det ikke Danmark, der er fodslæbende; det er en række andre lande.
Så er der selvfølgelig spørgsmålet om OECD og land for land-rapportering.
Der har vi bare det udgangspunkt, at de regler er nogle, der lige er trådt i kraft.
Men når det er sagt, tror jeg da, at det kommer helt af sig selv.
Når man har et system, der fungerer, med en grænse på 750 mio. euro, vil den grænse bevæge sig nedad, hvis det viser sig at være et effektivt redskab.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Jeg tror desværre, det er for meget at håbe på, at der er ret mange ting – når det handler om skattely og de ret store interesser, der er på spil her – der kommer af sig selv.
Altså, det, at der overhovedet nu er land for land-regnskaber på vej, er noget relativt nyt, og det kommer jo på baggrund af et politisk pres.
Og det, at grænsen for, hvem der skal indrapportere, ligger, hvor den gør, er også et resultat af en politisk beslutning.
Så i stedet for bare at afvente, at Kommissionen kommer med et forslag, og så løfter vi hånden, når der bliver spurgt, om der er nogle, der kan lide det, så skal man da være fremme i skoene og slås med de lande, som vi ved altid er modstræbende.
Så svaret på spørgsmålet udestår egentlig.
Arbejder Danmark i de tekniske forhandlinger nu for, at man får grænsen sat ned, at flere lande omfattes, eller gør man ikke?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Altså, det henhører under erhvervs- og vækstministeren, så hr. Jesper Petersen skal spørge erhvervs- og vækstministeren, hvis han vil have svar på, hvad der foregår i den tekniske arbejdsgruppe.
Jeg kan sige på vegne af regeringen, at vi er glade for land for land-rapporteringen.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi får land for land-rapportering, og vi synes, det er fornuftigt at lægge grænsen på de 750 mio. euro.
Jeg tror som skatteminister på, at den grænse kommer til at bevæge sig nedad, men vi har også bare det synspunkt, at hvor Danmark har implementeret reglerne, er der en række lande, der ikke har det.
Så det er jo et spørgsmål om, om vi skal arbejde for en teknisk papirøvelse i EU om at sætte grænsen ned, eller om vi skal arbejde for, at landene hurtigst muligt får implementeret de regler, vi allerede har vedtaget?
Og der vælger vi altså til at starte med det sidste.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Nu kommer Finanstilsynet med sin undersøgelse, og vi har jo tidligere snakket om, bl.a. også i Skatteudvalget, at det er en undersøgelse, som vil komme inden sommer.
I det forslag til vedtagelse, der ligger her, står der, at når den undersøgelse kommer, vil der komme nogle politiske drøftelser med henblik på forhandlinger.
Det er jo rigtig godt.
Undersøgelsen består jo i, at Finanstilsynet har sendt en række banker nogle spørgsmål, og så er mit spørgsmål til skatteministeren: Hvis nu de svar, der kommer tilbage, kun giver et delvist indblik i, hvad det er, der foregår, hvad vil så være skatteministerens holdning til ligesom at gå videre og få lavet en større undersøgelse eller kulegravning af, hvad det egentlig er, der foregår i bankerne?
For man bliver jo enormt provokeret, når man for en måned siden inde i Landstingssalen f.eks. kunne høre en bank som Nordea sige, at alt det, der skete, var noget, der skete før 2009, og at nu sker det ikke mere.
Men så kom der en historie her for 2 dage siden, i forbindelse med at Panamapapirerne blev offentliggjort, om, at Nordea da søreme angiveligt har bidraget til at hvidvaske penge fra rige russere.
Det giver en et indtryk af, at der skal ske noget mere, at der er mere, vi mangler at belyse her.
Hvad er skatteministerens holdning til det?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Den er, at myndighederne skal løfte deres myndighedsansvar, og det er jo SKAT og Finanstilsynet her.
Når der ligger noget fra Finanstilsynet – og det har erhvervs- og vækstministeren sagt at der forhåbentlig gør inden sommerferien, og det tror jeg er rigtigt – så må vi forholde os til det.
Hvis det materiale, der ligger, ikke er fyldestgørende, så må man overveje yderligere muligheder.
Det holder jeg som skatteminister i hvert fald døren åben for.
Jeg ønsker, at de her ting skal frem.
Jeg forstår ikke – og det vil jeg godt sige meget klart – de mennesker og den griskhed, der ligger bag ved, at man ikke vil betale sin skat i Danmark, men forsøger med alle mulige julelege at gemme penge i skattelylande og andre steder.
Jeg forstår ikke den griskhed, der ligger bag, og jeg forstår ikke de banker og rådgivere, som hjælper til med det og opererer i den her gråzone.
Jeg kan slet ikke se formålet med det, og jeg tager såvel personligt som som skatteminister afstand fra det.
Derfor er det et fælles projekt at få det undersøgt til bunds og få ageret på det.
Jeg tror bare ikke – og jeg understreger ordet tror – at det, der er problemet, er vores nationale lovgivning.
Den er rigtig god i Danmark, for vi har gjort ret meget.
Det kan måske være håndhævelsen af den og de kompetencer, der er til rådighed hos nogle myndigheder.
Det er jo et af de spørgsmål, man kan vende i de kommende drøftelser og forhandlinger, som vi får.
Rune Lund (EL), 2016-05-11:
Så vil jeg gerne sige tak for tilkendegivelsen af, at vi kan gå videre, hvis der kun kommer et delvist indblik i, hvad det er, der foregår.
Jeg har det i hvert fald sådan, at vi som lovgivende magt har et meget stort behov for at få at vide, hvad det egentlig er, der foregår, sådan at vi ikke bare er afhængige af, at der kommer nogle banker, når der sker et eller andet, og siger til os: Vi lover bod og bedring, det kommer ikke til at ske igen, og alt det, der skete, var noget, der skete i gamle dage.
Så går der en måned, og så kan vi jo bare se, at det fortsætter, sådan som det hele tiden har gjort.
Så bliver man jo enormt frustreret, og så bliver vi nødt til at få noget mere information om, hvad det er, der foregår, hvad det præcis er, der foregår, og hvad vi kan gøre for at komme det her til livs.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Det bliver vi ikke uenige om.
Modsat hr. Rune Lund anerkender jeg dog også, at der rent faktisk sker noget.
Hvis man kigger på, hvor mange indberetninger om hvidvaskning fra bankerne til myndighederne, der har været, fremgår det, at der er sket en meget, meget kraftig stigning, særlig i de seneste år, og det er jo, fordi der er fokus på det her i bankerne, og fordi man, som vi også hørte på den høring, Folketingets Skatteudvalg holdt, og som jeg gerne vil rose Skatteudvalget og Folketinget for, erkender, at der er foregået nogle ting, som ikke var, som de skulle være.
Det må så være de ansvarlige myndigheder, i første omgang Finanstilsynet og derefter SKAT, der skal undersøge det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-11:
Det er jeg enig med ministeren i, men der er jo også nogle problemer i det.
For afhængigt af hvilken skattelydefinition, man bruger, vil der jo være rigtig, rigtig mange europæiske lande, der vil falde ind under det.
Jeg tror ikke, at jeg fornærmer nogen ved at sige Holland, England til en vis grad, selvfølgelig Luxembourg.
Danmark var der også nogle der ville medregne i forhold til det her med kommanditselskaberne, jeg har nævnt.
Men lad os ikke diskutere det.
Der er jo den udfordring, at man gerne vil kigge uden for EU og pege fingre ad Panama og alle mulige andre, men der kommer jo ikke til at være en europæisk liste udformet af EU selv.
Det håber jeg ministeren er enig med mig i virker politisk urealistisk.
Derfor har Kommissionen jo prøvet at skubbe det væk fra sig ved i 2012 at opfordre medlemslandene til selv at gå i gang med arbejdet.
Er det noget, ministeren kunne overveje, altså at sætte det arbejde i gang i Danmark sideløbende med det andet?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-11:
Jeg kan jo sige så meget, at man også kan blive kritiseret, men nogle gange er det lidt svært at gøre noget.
Der er altid nogle, der er lidt utilfredse.
Sådan er det måske.
Det synes jeg er en udmærket idé.
Det er, tror jeg, et forskningsprojekt ved Aalborg Universitet.
Det er et problem i EU, at der ikke hidtil har været enighed om definitionen på et skattely.
Der er nogle, der mener, at lande med ingen eller lave skatter falder under den definition, og der er ikke nogen international standard for det.
Så det spørgsmål skal vi have løst.
Der indtager regeringen det synspunkt, er det er vigtigere, at vi finder en definition hurtigt, end at vi slås i måneder eller år om at finde en definition.
Men for at være helt ærlig, er det jo ikke Danmark eller i øvrigt de andre nordiske lande, der her er problemet.
Det er en række andre lande i EU og i OECD-regi.
Det må vi jo erkende og forholde os til.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-11:
Det er en meget, meget relevant betragtning, som ordføreren kommer med.
Jeg har selvfølgelig været igennem de samme overvejelser.
Jeg synes bare, at man som samfund skal se på, hvad der ud fra en sådan analyse af det netto er bedst for samfundet.
Og netto bedst for samfundet må være at sige, at ja, vi burde selvfølgelig forfølge de her mennesker til verdens ende og prøve at få pengene fra dem, men hvis den virkelige verden er, at man ikke får pengene fra dem, og man ikke kan afsløre dem, så ville det alt andet lige være bedre at sige: Lad os nu få dem ind og lade være med at bruge flere kræfter på dem.
Giv dem en bøde, lad dem betale den skat, de skal betale, og så får vi nogle bedre systemer og forhåbentlig et bedre internationalt samarbejde, så det ikke kommer til at ske igen.
Og vi kan jo se, at det lykkes i Sverige.
I Sverige er det jo lykkedes.
Der bliver drevet et meget stort beløb ind, og det er rigtig mange flere folk, som kommer til at melde sig under fanerne og også bliver registreret fremover, så de betaler skat fremover.
Og det synes jeg er det bedste eksempel på, at det altså kan lade sig gøre med et længere forløb, hvor man får flere penge i kassen, og samfundet på den måde netto tjener på, at man laver en slags frit lejde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-11:
Jeg sætter pris på den sammenligning, der måske ikke var helt intenderet fra ordførerens side, omkring bander og rockere og skattesnydere.
Man kan jo sige, at de i hvert fald har det tilfælles, at der er tale om organiseret økonomisk kriminalitet.
Jeg husker også godt, dengang ordføreren var minister, og der var frit lejde, og det fungerede rigtig godt.
Problemet er her, at vi har haft frit lejde.
Det gav ikke voldsomt store resultater.
Hvis vi gør det igen, mener ordføreren så ikke, at vi sender et signal til folk om, at SKAT kommer efter dem, og hvor der ikke er frit lejde, hvis de ud af relativt små beløb har snydt i skat, mens man her, hvor det drejer sig om millioner og måske milliarder, kan få frit lejde, altså, at de store fisk kan slippe, mens folk med almindelige indkomster både får straf og bøder?
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Vi har, som jeg lige sagde, tænkt os at få et fuldt overblik over det.
Hvad er det præcis, der er sket?
Hvor mange penge er der tale om?
Hvem har gjort hvad?
Det her er en hasteforespørgsel, og det respekterer vi, men i forhold til at foreslå konkrete løsninger er det bare en rigtig god idé, at man har indsigt, før man foreslår konkrete løsninger.
Peter Christensen (V), 2016-05-11:
Jeg har jo tidligere også hørt, at Enhedslisten synes, der skal være en stor offentlig debat på et uoplyst grundlag, fordi det så ville være uden, at vi har et kvalificeret bud af de tre kandidater, som vi kan diskutere og tage udgangspunkt i.
Når regeringen har valgt en linje, hvor der vil være offentlig indsigt i, hvordan vi når frem til vores beslutning, er det lidt spøjst, at man så anklager regeringen for lukkethed, fordi vi ikke har offentliggjort rapporten endnu.
Det er i hvert fald et synspunkt, som Enhedslisten så kan køre i en kort periode endnu, og så stopper den skøre debat trods alt, fordi Folketinget så får indsigt i beslutningsgrundlaget og vi kan tage en reel debat.
Til den tid debatterer jeg meget gerne, hvad det er for en indstilling, regeringen har, og hvordan vi er nået frem til den.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Jeg har en anelse om, at formålet med fru Merete Riisagers indlæg var at få os til at rejse os og tage afstand fra den måde, Liberal Alliance ser på den her sag på, og jeg vil så gerne tage imod invitationen, for jeg syntes, det var fuldstændig horribelt at høre den tale, fru Merete Riisager lige har holdt.
Hele konceptet med skattely er jo, at det er hemmeligt, hvad der foregår, at man bevidst vil skjule sine midler for at undgå beskatning eller undgå, at politiet skal få fat i noget, der er fremkommet ved økonomisk kriminalitet eller kriminalitet på anden vis.
Det er hele pointen, og derfor ved man ikke præcis, hvad der ligger rundtomkring.
Men man kan jo spørge Nationalbanken, man kan spørge Europa-Kommissionen, man kan spørge uafhængige forskere, der prøver på at kortlægge de pengestrømme, der er.
Så får man rigtignok forskellige beløb, men der er ingen som helst tvivl om, at det er et fristed for kriminalitet, og at der foregår massiv kriminalitet, massiv skatteunddragelse, som koster det danske samfund og lande over hele verden utrolig mange penge.
Jeg behøver ikke stille noget spørgsmål.
Og hvis det er liberalisme at undergrave presset mod nogle, der bryder loven, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvor man har hentet sin ideologi henne.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Jeg forstår slet ikke den kommentar, for jeg har gjort meget klart, at vi ønsker at bekæmpe kriminalitet, og at vi ønsker at bekæmpe skattesnyd, så det kan hr. Jesper Petersen slet ikke være i tvivl om.
Derfor kan jeg ikke se, hvad det er, hr. Jesper Petersen er så forarget over.
Det, jeg sagde i min tale, var, at man på venstrefløjen maler et billede op af en krukke med guld, som man ikke ved om findes eller ej.
Det kan man godt gøre.
Jeg foretrækker, at vi får indsigt, og den indsigt skal vi selvfølgelig nok få, når vi forfølger de her sager og ser, hvad de fører til.
Det synes jeg er ganske udmærket, og det bør vi gøre.
Vi skal bekæmpe kriminalitet, og vi skal bekæmpe skattesnyd, så jeg ved ikke, hvad det er, hr. Jesper Petersen er så forarget over.
Jesper Petersen (S), 2016-05-11:
Jeg stiller mig meget undrende over for, at Liberal Alliance tropper op i dag og bruger sit indlæg på – i stedet for at bidrage til presset og bekæmpe skattely og bekæmpe den økonomiske kriminalitet – at forsøge at udvande, hvor stort problemet egentlig er, om der overhovedet er nogen penge, vi går glip af i beskatning.
Det er milliarder af kroner, det handler om.
Vi ved det ikke præcis, og hele konceptet med skattely er, at vi ikke skal kunne vide, hvad der ligger derude.
Så i stedet for at bidrage til presset og prøve på at bekæmpe skattely forsøger man at udvande det pres, der er på det.
Som borger er jeg forarget over det, og jeg forstår ikke, man vil være det bekendt over for dem, der betaler deres skat hver eneste måned, som de skal.
Men det er jo så Liberal Alliances synspunkt.
Merete Riisager (LA), 2016-05-11:
Jeg forsøger ikke at udvande noget som helst, men jeg kommer til at insistere på en vis anstændighed i den her debat, hvor man følger den logik, som man gør på andre politikområder.
Jeg vil også insistere på, at når vi vedtager noget på uddannelsesområdet, sætter vi os ind i, hvad det er for nogle problemer, vi gerne vil løse.
Så analyserer vi dem først.
Jeg vil insistere på, at når vi løser problemer på beskæftigelsesområdet, sætter vi os ind i, hvad problemet er, før vi foreslår en løsning.
Det er fuldstændig almindelig logik, og det kan hr. Jesper Petersen godt tale op til – igen – en eller anden dæmonisering.
Det kommer jeg ikke til at lade mig påvirke af.
Det er et fuldstændig logisk fremadskridende rationale, at man skal analysere tingene, før man foreslår en løsning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-11:
Jeg må sige, at jeg er rimelig mundlam over den tale, for det bliver pakket ind i en retorik om, at der også er så høje skatter i det her land, og om det overhovedet er noget problem, for vi ved ikke noget.
Det passer jo ikke.
Vi ved trods alt noget, for heldigvis har der i de senere år været et fokus på det fra både Europa-Kommissionen, OECD og adskillige internationale organer og forskere osv., som har prøvet via forskellige metoder at vurdere, hvor mange penge vi går glip af.
Med hensyn til Danmark er det bedste bud, at det ligger mellem på 10 og 20 milliarder årligt.
Jeg kan ikke forstå, at man som et liberalistisk parti synes, at den form for, lad os bare kalde det konkurrenceforvridning, er i orden.
Små og mellemstore virksomheder, som ikke kan hyre dyre advokater, revisorer eller andre til at hjælpe sig med at slippe for at betale skat, skal så bære den byrde.
Hvis man er interesseret i at få en lavere skat, er man så ikke også interesseret i at få de legitime skatteindtægter til Danmark?
Så kunne man jo forfølge Liberal Alliances mål bedre i forhold til at sige: Jamen nu har vi trods alt flere penge i posen, fordi der ikke foregår den her skæve konkurrence om at slippe for at betale skat.
Den byrde pålægger man jo så ...
Jamen nu er ordførerens tale altså båndet på video, og den blev pakket ind i en retorik om, at det nærmest er skatteflygtninge, der er tale om; at det er synd for folk, at der er en høj skat i det her land; at det er synd for virksomheder; og at det går ud over erhvervslivet.
Det går da mere ud over erhvervslivet, at der er nogle, der snyder og ikke vil bidrage, så de resterende skal bære en større del af byrden.
Ordføreren sagde ordret: Vi ved ikke nok.
Men som hr. Jesper Petersen var inde på, kan man ikke sammenligne det her med uddannelsesområdet eller sundhedsområdet, for det er ikke omgærdet af kriminalitet og hemmeligheder osv.
Det eneste, vi kan gøre, er da at sætte ekstra ressourcer ind på netop at retsforfølge og få mere viden om det her område.