Carsten Hansen (S), 2009-11-24:
Se, det, vi hørte her for et øjeblik siden, er et skoleeksempel på, hvorfor folk ikke gider beskæftige sig med politik, nemlig fordi man intet klart svar kan få.
Er det sådan, at de borgerlige partier i det her Folketing ønsker at skabe usikkerhed om, hvorvidt de unge mennesker kan få en hel uddannelsesaftale?
Jeg tror, vi alle sammen er opmærksomme på, at man i øjeblikket stort set ikke tager lærlinge derude.
Vi har forhandlet en globaliseringsaftale igennem, hvor vi har sagt, at der kommer 1.500 ekstra skolepraktikpladser.
Vi håber på, at præmieringsordningen giver et par tusind eller mere, men vi ved det ikke.
Der er jo også her risiko for snyd, og der er alt muligt andet.
Men nu har vi forhandlet det igennem, og så skal det offentlige oprette nogle flere praktikpladser.
Men analyser viser, at der har været et katastrofalt lavt optag på vores erhvervsuddannelser i år, og hvorfor har der været det?
Jeg kan da godt forstå et ungt menneske, der vælger en hel htx-uddannelse, hhx-uddannelse, hf-uddannelse eller gymnasial uddannelse.
Efter i sommer blev ministeren, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti enige om, at det er sådan på trods af en aftale, vi har, om, at vi kan trindele uddannelser – ingen af os har noget imod, at man kan stå af midt i en uddannelse – men at der er ret til at få en hel uddannelse.
Den aftale er man lige pludselig løbet fra.
Hvis man kun kan blive undervognsmekaniker eller gipstømrer eller halvbager, forstår jeg da godt, at det er vigtigere at få en hel hf-uddannelse eller en hel htx-uddannelse.
Det er fuldstændig urimeligt, og jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti, som jo mange gange vil være med her omkring de faglige uddannelser, synes, at det er rimeligt, man kun giver garanti for halve uddannelser på vores erhvervsuddannelser.
Det er urimeligt, det virker modsat af det, der er intentionen.
Lad mig komme med et eksempel: Jeg sidder i bestyrelsen for en af Danmarks største tekniske skoler.
Vi havde for 2 år siden 2.400 private praktikpladser ude i erhvervslivet.
Det tror jeg vi alle sammen går ind for er det rigtige.
I år har der været 700.
Hvor skal de gå hen, hvis de ønsker at få en hel uddannelse, når ministeriet og de borgerlige partier siger, at de hver eneste gang vil genforhandle, om de kan give en hel erhvervsuddannelsesgaranti?
Nu fik vi det ind efter kraftigt pres i 2010, men nu skal vi slås om det en gang til her i foråret.
Forstår man ikke fra de borgerliges side, hvad det er for nogle signaler, man sender til de unge mennesker, der gerne vil have en erhvervsuddannelse: I er ikke gode nok, I kan kun få en halv uddannelse, hvis der ikke er en mester, der stiller en praktikplads til rådighed?
Vi er selvfølgelig glade for, at vi fik tilført de tekniske skoler 430 mio. kr. ekstra og fik dem på taxameteret.
Det er jo en del af den praktikaftale, vi har lavet.
Jeg vil også sige, at vi selvfølgelig vil følge de aftaler og implementeringen nøje.
Det har vi også fået ind i aftalen.
Men vi forstår som sagt stadig væk ikke den usikkerhed, som Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative med undervisningsministeren i spidsen har forsøgt at skabe om de aftaler, vi har.
Nu har vi aftalt, at vi skal lave sådan et stykke arkæologisk arbejde og have samtlige papirer om 2006-aftalen frem.
Jeg husker nøje forløbet, nemlig at forudsætningen for det, vi sammen med fagbevægelsen og sammen med arbejdsgiverne gik med til – at trindele uddannelsen – var, at man kunne tage en hel uddannelse inden for hver indgang.
Ellers havde vi aldrig lavet den aftale.
Der er ingen af os, der ønsker halve uddannelser på uddannelsesgarantien.
Og ministeriet administrerede efter det i 3 fulde år.
Og så kommer man guddødemig i foråret og siger, at det nu kun er til trin 1.
Jeg forstår godt, at de unge mennesker vælger noget andet.
Jeg forstår det godt, og jeg forstår ikke den usikkerhed, man forsøger at skabe om vores erhvervsuddannelsessystem.
Lad mig til sidst sige: Vi har et af verdens bedste erhvervsuddannelsessystemer.
Det tror jeg ikke der hersker tvivl om, når vi sammenligner med andre lande.
Men vi er også ramt af, at det erhvervsuddannelsessystem i høj grad er konjunkturrettet, nemlig med hensyn til hvor mange praktikpladser vi kan oprette.
Vi er alle sammen enige om, at rigtige praktikpladser er det bedste.
Men vi er nødt til på sigt, tror jeg, at sætte os sammen og finde ud af, hvordan vi sikrer en fornuftig skolepraktik, der er til at betale.
Derfor er jeg glad for den forsøgsordning, der er kommet ind.
Vi er også nødt til at kigge på, om vi kan blive ved med at leve med, at så mange unge mennesker ikke kan gennemføre deres uddannelse, på grund af at konjunkturerne vender.
Vi ved, at vi har brug for mindst 150.000 ekstra dygtige faglærte håndværkere.
Vi ved, vi kommer til at stå med rigtig mange ufaglærte, og vi kan se, at optaget på vores erhvervsuddannelser er katastrofalt lavt, og frafaldet er katastrofalt.
Jeg tror, de her partier i det her Folketing ville have godt af at sætte sig sammen og lave en analyse af hele situationen og lave nogle langsigtede løsninger, som er holdbare, og som man så i øvrigt vedstår og ikke løber fra efter 3 år.