runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Ministeren indleder sit svar med at sige, at det er beskæftigelsesfremmende, og lidt længere henne i svaret indrømmer ministeren også selv på egen foranledning, at det her forslag faktisk har den stik modsatte effekt, nemlig at det presser økonomien, og det presser erhvervet.
Det er jo helt tydeligt, når man bare ser en smule ud ad vinduet ud i samfundet og ud i gartnerisektoren i den her situation, at det ikke bare er et pres, det er et hårdt pres.
Det er jo faktisk en meget hård belastning af beskæftigelsen.
Derfor må det jo ligesom undre, at det er et selvmodsigende svar, og når man så også har en regering, der jo er gået til valg på at sige kickstart, og at man vil have mere beskæftigelse, må det jo i den grad undre, at man her så faktisk kommer med et næsten dræbende slag imod en enkelt sektor, nemlig gartneribranchen.
Vil ministeren stiltiende acceptere, at NOx-afgiften kører ind over erhvervet, fjerner danske arbejdspladser og sender dem ud af landet, så man i stigende omfang skal købe produkterne fra udlandet i stedet for?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg synes, at det er vigtigt at sige, at jeg ikke sagde, at det her ikke vil betyde noget for gartnerierne.
Jeg sagde, at samlet set vil vores finanslov skabe beskæftigelse i det her land.
Det er det, der er afgørende.
NOx-udledningerne er altså så farlige for mennesker og for naturen, at vi simpelt hen er nødt til at gøre noget ved dem.
Jeg synes også, at det er vigtigt at få sagt fuldstændig klart, at det selvfølgelig er svært, fordi en afgift jo netop skal betyde, at man skal ændre adfærd, men i de beregninger, der ligger, viser det sig, at afgiftsbelastningen for gartnerne vil ligge imellem 5 og 10 mio. kr. på årsbasis.
Så nu skal vi heller ikke gøre problemet større.
Mellem 5 og 10 mio. kr. er mange penge, men der ligger altså også rigtig mange andre positive initiativer for gartnerne.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Ministeren siger balance og adfærdsændring.
Lad mig lige minde om, at gartnerisektoren jo netop er en af de brancher, der har gjort utrolig meget i forvejen for at forbedre miljøet og passe på miljøet og udvikle sig.
Uden den kæmpeindsats på lige præcis de felter havde gartnerisektoren jo ikke været det, som den er i dag.
Men det er også et faktum, at gartnerisektoren er en utrolig hårdt presset branche i øjeblikket.
Jeg er sikker på, at ministeren også ved en masse om det, også hvad det samlede overskud er i gartnerisektoren – eller faktisk, hvor lille overskuddet i gartnerisektoren er.
Så selv beløb af den her størrelse, trækker jo lige nøjagtig skævt, den forkerte vej.
Man skulle jo faktisk den modsatte vej, hvis man sådan lidt sammenkæder det, som regeringen selv har skrevet eller i hvert fald signaleret i sit regeringsgrundlag.
Men jeg er glad for, at ministeren også selv indrømmer, at det, som regeringen kommer med her, faktisk er i den forkerte retning.
Så må jeg sådan set
og nu kan vi jo følge med i debatten om, at man begynder udskyde det lidt og i den stil, sådan set lidt er ved at være en betegnelse, man kan sætte på det her, hvor man så forsøger at sige: O.k., vi skal have en bedre dialog om det.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg anerkender, at gartnerisektoren har ændret adfærd.
Alle i Danmark har ændret adfærd i en mere miljøvenlig retning, og vi skal alle sammen gå et skridt mere og et skridt mere og et skridt mere.
Det skridt, vi tager her, vedrører NOx-udledningerne, som er farlige for menneskers sundhed, og som er farlige for naturen.
Det er en bunden opgave for os i regeringen.
Det her vil vi gøre noget ved.
Det, vi regner med, er, at vi får en adfærdsændring i gartnerierne, sådan at vi regner med, at gartnerierne samlet set vil komme til at skulle betale måske mellem 5 og 10 mio. kr., afhængigt af hvor dygtige de er til at reducere deres udledninger.
Så vil jeg samtidig sige, at jeg som svar på spørgerens næste spørgsmål kommer til en hel masse inden for dette område, men jeg vil sige nu, at bare her i 2011, efter at den nye regering kom til, er der sat 7 mio. kr. ekstra af i tilskud til investeringer, der kan reducere energiforbruget i væksthuse – 7 mio. kr.
Det er jo altså ikke, fordi en NOx-afgift på mellem 5 og 10 mio. kr. så ikke bliver udlignet på en måde og man ikke bliver tilgodeset.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-30:
Ja tak.
Mener ministeren, at beslutningen om en eventuel betalingsring bør indgå som et element i den strategiske analyse af udbygningsmulighederne i hovedstadsområdet, som er en del af aftalen om en grøn transportpolitik fra 2009?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg vil gerne sige, at det er sådan, at betingelserne i Danmark for at producere – det ved vi alle sammen – er barske.
Vi har et højt lønniveau.
Når du producerer den i Sydeuropa, kan det gøres på friland.
Hvordan kan det første nogen sinde blive konkurrencedygtigt med det andet?
Hvordan kan det nogen sinde blive en lige konkurrence, når vi lever i et land med færre solskinstimer end i Spanien?
Det kan det, fordi de danske gartnerier kan sælge en automat, der f.eks. er færre pesticidrester i.
De kan give den ekstra kvalitet til varen, så vi vil købe den.
Vi har lige set de nye tal for pesticidrester i fødevarer.
Vi ved, at der er langt færre rester fra sprøjtegifte i dansk frugt og grønt, end der er i udenlandsk frugt og grønt.
Det er det, dansk gartneri skal leve af.
Det er det, jeg gerne vil hjælpe dem til, altså at de belaster naturen og miljøet så lidt som overhovedet muligt.
Det tror jeg er fremtiden, og jeg tror på en fremtid for dansk gartneri.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-30:
Hvad er ministerens holdning til, at ministerens regeringspartner tidligere har udtalt, at Socialdemokratiet arbejdede for, at der maksimalt måtte gå 15 minutter, inden en ambulance nåede frem til patienten, og maksimalt måtte være 30 minutters transport til et hospital, og til, at det er på grund af SF, at regeringen ikke fortsat arbejder for dette?
Uffe Elbæk (RV), 2011-11-30:
Allerførst tak for spørgsmålet.
Jeg vil for det første gerne slå fast, at overenskomster alene er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Derfor vil jeg som minister ikke tage stilling til, hvornår man som arbejdstager kan få fri fra sit arbejde.
For det andet vil jeg gerne understrege, at jeg bakker op om den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter har ret til at lave overenskomster uden indblanding fra politisk hold.
Endelig vil jeg da også godt understrege, at jeg i den grad har tillid til, at arbejdsgiverne og arbejdstagerne kan håndtere at tackle de problemstillinger, som er væsentlige for det danske arbejdsmarked.
Jeg synes, at vi alle bør bakke op om den danske model.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-30:
Tak for ikkesvaret.
Jeg vil så prøve at holde det på det mere principielle plan.
Mener ministeren, at det er en god udvikling, at man sidestiller dansk kultur med andre kulturer?
Uffe Elbæk (RV), 2011-11-30:
Da jeg så spørgsmålet fra hr. Martin Henriksen, undrede det mig faktisk, at spørgsmålet var stilet til kulturministeren, i og med at det drejer sig om overenskomstanliggender.
Men nu kan jeg så forstå, at det dybest set er et spørgsmål om dansk kultur og om, hvordan vi definerer dansk kultur, og om, hvordan vi afspejler dansk kultur i den måde, vi organiserer os på i det danske samfund.
Jeg vil endnu en gang bare sige, at jeg som kulturminister bakker op om den danske model, og jeg synes ikke, at vi fra politisk hold på nogen måde skal gå ind og blande os i, hvordan vi aftaler det med hinanden; det vil sige, hvordan arbejdsgivere og arbejdstagere aftaler, hvordan vi skal indrette det danske arbejdsmarked.
Så endnu en gang vil jeg bare sige, at jeg håber på, at der kan være bred forståelse for, at vi skal bakke op om den danske model.
Det gør regeringen, og det gør kulturministeren.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-30:
Ministeren undrer sig over, at spørgsmålet er stillet til kulturministeren.
Det er, fordi spørgsmålet først blev stillet til beskæftigelsesministeren, som gav et præcis lige så intetsigende svar, som kulturministeren her giver; fuldstændig blottet for substans i forhold til det principielle spørgsmål.
Skal jeg forstå det sådan, at kulturministeren ikke er i stand til at tage stilling til, om det er udtryk for en sund udvikling i samfundet, at man på det her område sidestiller dansk kultur med andre kulturer?
Man kunne jo godt få den tanke, at spørgsmål, der relaterer sig til kultur, hører til kulturministerens område.
Det er i hvert fald en tanke, som sådan kom til os i Dansk Folkeparti, og derfor har vi stillet det her spørgsmål.
Vi stillede det først til beskæftigelsesministeren, som ikke så sig i stand til at svare på spørgsmålet, og så til kulturministeren, som heller ikke ser sig i stand til at svare på spørgsmålet.
Kulturministeren mener, at vi kan tage en diskussion om, hvad der er dansk kultur, bare ikke i Folketingssalen, forstår jeg.
Det er jo også et interessant synspunkt, for formålet med, at man stiller spørgsmål til ministrene i Folketingssalen, er, at ministrene så svarer på spørgsmålene og giver udtryk for, hvad deres holdning er til spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med Dansk Folkeparti i – det synes jeg også interessant – at den kristne kultur er en del af dansk kultur, og når man nu går ind i en overenskomst og ønsker at sidestille dansk kultur med alle mulige andre kulturer, kunne det jo være interessant at høre, om kulturministeren og dermed regeringen synes, at det er en god idé, at man sidestiller dansk kultur med andre kulturer.
Hvis ministeren ikke kan svare, går jeg bare ud fra, at ministeren er ligeglad.
Uffe Elbæk (RV), 2011-11-30:
For det første skal jeg ikke kunne udtale mig på min gode kollegas vegne i forhold til det svar, der i sin tid blev givet, men jeg kan komme med mit eget svar – og det er et svar – nemlig at overenskomsterne alene er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Det er et svar.
Det kan godt være, at det ikke er et svar, som Dansk Folkeparti synes er det rigtige svar, men et svar er det.
Og det er også et svar på det spørgsmål, som Dansk Folkeparti oprindelig har stillet.
Nu kan jeg ikke vide, hvad der kommer til Dansk Folkeparti med hensyn til inspiration til, hvem man skal stille spørgsmålet til, men jeg mener som sagt, at det ligger langt uden for kulturministerens ressort at skulle forholde sig til det danske arbejdsmarkeds overenskomster.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-30:
Mener ministeren, at beslutningen om en eventuel betalingsring bør indgå som et element i den strategiske analyse af udbygningsmulighederne i hovedstadsområdet, som er en del af aftalen om en grøn transportpolitik fra 2009?
Uffe Elbæk (RV), 2011-11-30:
Jeg vil da meget gerne tage en samtale med hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti uden for det her rum om, hvordan vi definerer dansk kultur.
Min egen oplevelse er, at dansk kultur er i konstant udvikling, heldigvis, kan man sige.
Men i det her tilfælde handler det altså om overenskomstrelaterede forhold, og den danske model siger, at det er noget, vi i den grad lader arbejdsmarkedets parter aftale med hinanden.
Sådan synes jeg også at det skal være fortsat.
Som sagt vil jeg meget gerne tage en mere bred diskussion i en hel anden ramme om, hvordan vi definerer dansk kultur, og om, hvilke elementer dansk kultur har, men det er bare ikke det, der ligger i spørgsmålet her.
Spørgeren stiller et spørgsmål, der handler om, om vi fra politisk hold vil gå ind og forholde os til, hvordan 3F og arbejdsgiverne skal organisere overenskomsterne, og det ligger helt uden for mit ressort.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-30:
Tak, formand.
Bakker ministeren op om, at 3F vil sidestille dansk kultur med andre kulturer, når 3F arbejder på, at overenskomsterne bliver mindre afhængige af kristne helligdage med det formål at give plads til muslimske helligdage, og at dette skrives ind i overenskomsterne?
Bakker ministeren op om, at 3F vil sidestille dansk kultur med andre kulturer, når 3F arbejder på, at overenskomsterne bliver mindre afhængige af kristne helligdage, med det formål at give plads til muslimske helligdage, og at dette skrives ind i overenskomsterne?
Astrid Krag (S), 2011-11-30:
Først vil jeg gerne understrege, at regeringens holdning er, at alle, uanset hvor i landet de bor, skal kunne regne med hurtig og kvalificeret hjælp, og derfor er det afgørende, at hjælpen er hurtigt fremme.
Og det er afgørende, at alvorligt akut syge mennesker modtages på et hospital, som besidder den nødvendige ekspertise og de nødvendige faciliteter inden for en række forskellige områder, for man ved jo ofte ikke på forhånd, hvad der er galt, og hvilken indsats der er brug for.
Men så må jeg også derefter erindre spørgeren om, at Socialdemokraterne, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti, i øvrigt sammen med Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative, i marts 2011 stemte imod et forslag til folketingsbeslutning af Kristendemokraternes Per Ørum Jørgensen om, at der maksimalt måtte være 30 minutters transporttid til nærmeste sygehus.
Det er, hvad der foreligger om de nuværende regeringspartiers stillingtagen til det spørgsmål her i Folketinget, og det er det, som jeg forholder mig til.
Vedrørende de 15 minutter, inden hjælpen er fremme, vil regeringen arbejde videre på det mål, som blev sat under den tidligere regering.
Den nye sygehusstruktur skal over hele landet understøttes af nære sundhedstilbud, f.eks. i form af moderne lægehuse og sundheds- og akuthuse, og over hele landet styrkes akutberedskabet med ambulancer, akutbiler, akutlægebiler, lægehelikoptere osv., som sikrer, at hjælpen aldrig er langt væk. Som det fremgår af både regeringsgrundlaget og finanslovaftalen vil regeringen også fremadrettet styrke den akutte indsats, og regeringen er her særlig opmærksom på landets tyndtbefolkede områder og øerne, hvor der med den nye sygehusstruktur bliver længere til nærmeste akutmodtagelse.
Med den netop indgåede finanslovaftale er der afsat de nødvendige midler, så de nuværende to forsøgsordninger med lægehelikoptere kan forlænges yderligere et år frem til foråret 2013, så der ikke kommer et hul i driften, mens der tages stilling til, om vi skal have en varig helikopterordning i Danmark.
Og i finanslovforslaget, som vi i øvrigt har overtaget fra den tidligere regering, er der afsat en reserve på 50 mio. kr. til flere akutlægebiler i 2012-2014.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-30:
Jeg er helt klar over, hvad vi tidligere har sagt, men grunden til, at jeg spørger, er netop, at jeg fra sundhedsministerens parti mangler noget om, hvad man går efter, og hvad man arbejder ud fra.
Netop Dansk Folkeparti har fået sat utrolig mange penge af på det her område, og det var også os, der fik etableret en helikopterordning i Jylland, hvor der også skulle flyves om natten, så det er vi da stolte af.
Men jeg mangler stadig væk at få at vide, hvad det er, sundhedsministeren vil.
For i forhold til hvad der er sagt og skrevet op til valgkampen, har man også hørt fra SF, at der skal være skadestuer og akutmodtagelser på de små sygehuse, og der kunne jeg da godt tænke mig at høre, om det er noget, ministeren også vil arbejde for, eller om det er en løs sætning i en valgkamp.
Astrid Krag (S), 2011-11-30:
Jamen som sagt kan jeg forholde mig til, at da vi her i Folketinget i marts i år behandlede et forslag til folketingsbeslutning om maksimalt 30 minutters transporttid til nærmeste sygehus – jeg står med det her i hånden – stemte alle regeringspartier imod, i øvrigt sammen med spørgerens eget parti og de to tidligere regeringspartier.
Derudover ligger der et forslag til vedtagelse fra en forespørgselsdebat, som slår fast, at regeringspartierne vil have en sygehusstruktur, hvor vi sikrer, at der ikke er en sundhedsmæssigt uforsvarlig transporttid til den nærmeste akutmodtagelse, og det synes jeg må være det, der er det fuldstændig afgørende, altså at der skal være en sundhedsmæssigt forsvarlig transporttid.
Og det synes jeg jo også er noget af det, vi understreger, både med regeringsgrundlaget, hvor vi har fokus på, hvad vi kan gøre i forhold til at sikre trygheden også i den akutte sundhed for alle danskere, uagtet hvor de bor, og i høj grad også med den finanslovaftale, der er indgået.
Jeg ved ikke helt, hvad det er, spørgeren sigter til.
Nu har jeg redegjort for, hvad der ligesom ligger af initiativer her i Folketinget fra regeringspartiernes side, og der bliver netop ikke nævnt noget om de 30 minutter.
Der ligger et forslag til vedtagelse fra en forespørgsel, der slår fast, at det afgørende må være, at vi ikke har nogen sundhedsmæssigt uforsvarlig transporttid.
Og så har vi jo en regering, som har den klare holdning, at alle, uanset hvor de bor i landet, skal kunne regne med en hurtig og kvalificeret hjælp.
Så det er jo det, der er regeringens mål, og i det indgår der ikke noget om 30 minutter, og det har der sådan set aldrig gjort.
De 30 minutter nævnes i et beslutningsforslag, som hverken spørgerens parti eller regeringspartierne har stemt for.
Den akutte indsats er rigtig afgørende, og det er også derfor, vi har prioriteret midler til den i den finanslovaftale, der er indgået.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-30:
Jeg spørger stadig væk ikke ind til et beslutningsforslag fremsat af Per Ørum Jørgensen, for der var vi alle sammen meget enige.
Jeg spørger ind til, hvad den fremtidige politik er, hvad man mener er den maksimale tid, der skal gå, før der kommer hjælp, og hvad den maksimale transporttid til det nærmeste sygehus skal være.
Det er jo noget, vi kommer til at arbejde med fremadrettet; vi laver nye supersygehuse, der er sygehuse, der skal lukke, og når SF har været ude at sige, at der skal være skadestuer og akutmodtagelser på alle mindre sygehuse, som er dem, man går ud og lukker mange af, vil det jo være meget interessant at vide, hvad sundhedsministeren holdning er på området.
Sundhedsministeren siger også, at der kun skal gå et kort tidsrum, inden hjælpen er fremme.
Jeg vil gerne spørge, hvad for en hjælp det så er, for man har tidligere udtalt, at det drejer sig om, hvornår ambulancen er fremme.
Astrid Krag (S), 2011-11-30:
Jamen jeg ved jo ikke, hvad det er for nogle konkrete ytringer, som spørgeren tager afsæt i.
Derfor er det lidt svært at blive mere konkret.
Jeg mener, det afgørende er, at man får den rette hjælp, så hurtigt som der er behov for, og at det skal være sundhedsmæssigt forsvarligt.
Derfor skal vi jo, i takt med at der sker en specialisering og en centralisering, have fokus på, hvordan vi sikrer, at der er tryghed på akutområdet for alle borgere her i landet.
Det må jo være den sundhedsmæssigt forsvarlige indsats, der tæller, også for spørgeren.
Jeg går også ud fra, at spørgeren er enig i, at det gælder om at sørge for, at folk får den rigtige behandling i rette tid, og ikke at jeg står her og giver spørgeren et eller andet minuttal.
Så jeg mener, at det både i regeringsgrundlaget og i den finanslovaftale, der er indgået, er meget tydeligt, at vi tager den her problemstilling med de akutte tilbud meget alvorligt.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-30:
Jeg undrer mig over, at ministeren vender tilbage til det forslag fra Per Ørum Jørgensen.
Det er ikke Dansk Folkeparti, det handler om her – det handler om, hvad regeringen vil.
Nu sidder vi ikke i regering, og derfor ønsker jeg at høre, hvad regeringen vil arbejde for fra nu af og fremefter.
Fra SF's side har man i valgkampen talt om sundhed, placering af sygehuse, skadestuer, akutmodtagelser; vi har hørt statsminister Helle Thorning-Schmidt sige, at der maksimalt skal gå 15 minutter, før ambulancerne kan være fremme, og at der højest skal være 30 minutters køretid til sygehuset.
Det har ikke ført til ændringer i den socialdemokratiske politik, og derfor vil jeg høre, om det er, fordi man har et regeringsgrundlag, der gør, at de andre partier ikke vil arbejde for det, som fru Helle Thorning-Schmidt har udtalt.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-30:
Det drejer sig om helt konkrete danske virksomheder, som bliver enormt presset af de øgede afgifter og skatter, ikke mindst NOx-afgiften, som den røde regering sætter op.
Jeg syntes jo egentlig, det var utroligt at se, at statsministeren nærmest bare fejede det af bordet og sagde: Uha, fremtidige generationer behøver vi slet ikke at forholde os til.
Det gælder Damolin på Fur, hvor 110 ansatte hver dag knokler med at have et konkurrencedygtigt erhverv.
Det gælder Rosborg Gartneri, et af de mange gartnerier på Fyn, som er i risikozonen for at lukke og sende arbejdspladser massivt ud af landet på grund af den politik, statsministeren og statsministerens regering fører, og det gælder Weber Saint-Gobain fra Randers, som har mere end 100 ansatte, og som hver dag eksporterer lecasten og er en del af et internationalt konkurrencemarked.
Derfor vil jeg blot spørge statsministeren, når statsministeren taler så meget om vækst, og at man skal skabe vækst og beskæftigelse i Danmark: Rører det så ikke statsministeren, når en lang række danske virksomheder helt konkret bl.a. de her tre virksomheder – vi kunne også nævne Aalborg Portland, vi kunne nævne Toms, vi kunne nævne Carlsberg, vi kunne nævne en lang række virksomheder – går ud og siger, at hvis statsministeren gennemfører den politik, der er på bordet nu, flytter arbejdspladserne ud af landet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg er meget optaget af, at vi også fremover har industriproduktion i Danmark, har produktionsarbejdspladser.
Jeg synes, det er vigtigt at forstå, at Danmark også skal producere ting, som man slår sig på, hvis de falder over ens tæer.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt.
Det er også derfor, vi skal skabe gode rammebetingelser for virksomhederne.
Det var det, den tidligere regering gjorde meget ud af, at det altså ligesom var det, der skulle føre os fremover, det er jeg ikke så sikker på.
Jeg tror, at vi skal have en fornuftig skattestruktur, det siger sig selv.
Men der er også andre ting, der gør en forskel for virksomhederne.
Der er en række danske virksomheder, som egentlig har nydt godt af over årene, at der også blev stillet krav til de virksomheder om energieffektivitet og andre ting.
Det har så betydet, at de blev førende på det felt, og at vi også kunne gøre de krav, der blevet stillet, til en regulær konkurrencefaktor, fordi vi så var nogle af dem, som vidste, hvordan man skulle konkurrere med skærpede krav.
Vi har forsøgt at finde en balance.
Vi har taget meget store hensyn til virksomhederne.
Det var også derfor, vi efter høringssvarene i går ændrede indfasningen af NOx-afgiften, netop fordi vi har taget hensyn til virksomhederne, og det skal man selvfølgelig også.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Det vil jeg meget gerne reflektere over, for det er jo sådan set et meget interessant tema.
Hvis vi nu ser på, hvad man har gjort igennem de sidste 10 år, kan vi se, at der har man ikke hævet skatter og afgifter, og dansk konkurrenceevne er faldet støt og roligt igennem 10 år, dansk lønkonkurrenceevne er faldet markant igennem de sidste 10 år, og ergo kan man ikke sætte lighedstegn mellem, om man har en skat eller en afgift, som bliver reguleret, eller man ikke har.
For hvis det var tilfældet, så skulle der igennem de sidste 10 år, hvor skatter og afgifter ikke har været reguleret, have været en sprudlende fremgang i dansk konkurrenceevne.
Men det er jo det modsatte, der er tilfældet.
Og derfor er min refleksion, som spørgeren efterlyser, at dansk konkurrenceevne består af mange elementer; den består bl.a. af løndannelse; den består af generelle rammevilkår, herunder skatter og afgifter; den består af infrastrukturen i samfundet; den består af uddannelsesniveauet, efteruddannelsesniveauet for medarbejdere og af forskning.
Vi har så sagt, at vi har haft et efterslæb på uddannelses-, forskningsog infrastrukturdelen, og her vil den nye regering gerne sætte ind, for vi skal skabe nye arbejdspladser og ny vækst, og derfor må alle bidrage, både husholdningerne og erhvervslivet.
Og det er det, der er sket.