runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg takker hr. Ole Birk Olesen for det venlige forslag til, hvordan jeg kunne komme ud af dette angreb.
Men jeg vil nu sige, at det forudsætter, at man ikke har lyst til at præge de beslutninger, som bliver taget omkring det bord, og det er lige præcis det heldige, kan man sige, i den her situation med europlussamarbejdet, at vi har mulighed for at være med til diskutere, hvad der skal ske, vi har mulighed for at sætte et dansk fingeraftryk på det, men det kan ikke trækkes ned over hovedet på os.
Og det synes jeg faktisk er en rimelig god deal, hvis man nu skal sige det på moderne dansk.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-22:
Ordføreren pointerer, at Danmarks medlemskab af europluspagten ikke indeholder nogen retlige bindinger for vores finanspolitik.
Vi kan vælge at gøre, hvad vi vil.
Vi kan vælge at gøre det, vi synes politisk er fornuftigt i Danmark.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvorfor det så er så vigtigt for ordføreren og hans parti, at vi er med i denne europluspagt?
Vi kunne jo lige så godt stå udenfor og gøre alt det rigtige der frem for at være med, så ordføreren bliver beskyldt for at fifle med et forbehold.
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg er ked af, at der er sådan en usikkerhed omkring det, men når vi nu er ved lingvistikundervisningen, vil jeg sige, at der fra spørgerens side blev sagt, at den så kommer tilbage fra Bruxelles med en henstilling om, at man skal gøre sådan og sådan.
Der er jeg bare nødt til at sige, at det ikke er det, der ligger i det europæiske semester.
Der er ikke noget med, at man får vredet armen om på ryggen.
Der er ikke nogen som helst ting, vi kan tvinges til, og det er jo lige præcis det centrale.
Det kan godt være, at spørgeren synes, det var vigtigere at stå vagt; jeg synes sådan set, det er vigtigt at respektere forbeholdet og sikre, at vi ikke fifler med forbeholdet.
Og når jeg så vil sige, at vi jo ikke gør det i en situation, hvor EU faktisk ikke har mandat til at bestemme over vores finanslov, betragter jeg det heller ikke som noget, der skal til godkendelse.
Det bringer selvfølgelig minder fra skoletiden med rettelak og andre ting frem, men jeg tror nu ikke, det har meget med virkelighedens proces at gøre,
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Jeg synes, det er utrolig interessant, at ordføreren siger, at regeringen ikke piller ved forbeholdene.
Så kan vi jo se på f.eks. europluspagten og det såkaldte europæiske semester, som vi også har været inde på tidligere i debatten i dag.
Hvis man kigger på, hvad der egentlig ligger i det europæiske semester om, at man vil til at kigge alle medlemslandene over skulderen, når de laver deres finanslov – man vil allerede i april måned have dem til kommentering i Bruxelles, og man vil så bagefter sende papirerne tilbage med plusser og minusser og rettetegn, og hvad man ellers har, lidt slettelak måske – og så sige til de forskellige regeringer i de forskellige lande, at sådan skal de fremsætte deres finanslovforslag i deres parlamenter til september,
så er det jo ikke ligefrem at stå vagt om de danske forbehold.
For netop de makroøkonomiske ubalancer – det kan f.eks. være noget om lønudviklingen i de enkelte nationalstater, det kan være noget om pensionsalderen i de forskellige lande, og det kan være alle mulige andre finanspolitiske markeringer, som er utrolig vigtige for de forskellige lande – må da kunne få ordføreren til at indrømme, at man i bund og grund har pillet ved de danske forbehold, når man bl.a. tilslutter sig de her ting, de her forskellige aftaler, uden at spørge den danske befolkning.
Så står man her i dag og siger: Vi står vagt om de danske euroforbehold.
Det klinger jo simpelt hen ganske, ganske hult.
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg skal gerne prøve at tydeliggøre mit standpunkt.
Jeg tror i øvrigt, at spørgeren har fuldstændig ret i, at jeg sagde begge dele undervejs.
Og når jeg siger, at vi står vagt om euroforbeholdet, er det sådan set bare for at understrege, at i hele den her proces om styring af og et tættere samarbejde mellem eurolandene skal der overhovedet ikke være nogen tvivl om, at den danske regering ikke piller ved forbeholdet.
Det er det, jeg mener med at stå vagt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig, at der med hensyn til netop det danske euroforbehold i ordførerens tale i starten blev sagt – og jeg har det i hvert fald stående som et citat – at regeringen står vagt om euroforbeholdet.
Det var de ord, der i hvert fald kom ud af ordførerens mund, og jeg synes, det var ret sådan interessante ord at høre fra en socialdemokrat, som jo måske i bund og grund sådan set ønsker det her forbehold hen, hvor peberet gror.
Samtidig noterede jeg mig også, at ordføreren i sit svar til bl.a. Dansk Folkepartis fru Pia Adelsteen nævnte, at man i regeringen respekterer det danske euroforbehold.
Der er jo forskel på at respektere et forbehold og at stå vagt om det.
Det er der, vi måske godt kunne glæde os lidt, os, der egentlig støtter, at vi har en dansk krone i Danmark – med de fordele, det giver.
Vi respekterer den ikke bare, vi skal også stå vagt om den.
Der vil jeg gerne høre sådan bare for at få det præciseret, om det vitterlig er sådan, at vi har en regering, som står vagt om de danske forbehold.
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg tror, at man med europolitikken og de regler, der er lagt ned der, binder sig til en ansvarlig politik, forstået på den måde, at man er tvunget til at have orden; altså at man skal gøre sit hjemmearbejde, og at man er nødt til at have orden i finanserne.
Det gælder jo også i nationalstaterne rundtomkring, og jeg er fuldstændig enig med hr. Nikolaj Villumsen i, at det er dybt beklageligt, at dem, der lige nu betaler prisen i de sydeuropæiske lande, er nogle af de mennesker, som er allermindst skyld i, at krisen overhovedet opstod, og det er nogle af dem, der har tjent allerfærrest penge – det lyder sådan lidt mærkeligt, for de har ikke tjent noget som helst – mens det gik godt, og nu står de med regningen.
Men det er jo ikke noget, som man hverken fra Bruxelles eller nogen andre steder kan korrigere for – det er jo simpelt hen et spørgsmål om, at regeringerne i de pågældende lande ikke har udvist rettidig omhu og ikke har sikret den fordelingsmæssige profil, som hr. Nikolaj Villumsen efterlyser, og som jeg i øvrigt godt kan være enig i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-22:
Jeg ville da også ønske, at man var bedre til at overholde de eksisterende regler.
Det er jo ikke euroens skyld.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle lande, der har gjort noget – det er jo ikke sådan, at alle ikke har gjort noget i 10 år.
Der er faktisk rigtig mange, der heldigvis har levet op til reglerne, bl.a. Danmark det meste af tiden.
Men der er jo andre, der ikke har, og det er det, der nu bliver taget hånd om.
Der bliver taget hånd om, at man skal gøre det, man har sagt man vil gøre.
Og hvis det kræver, at vi laver nogle strammere koordinationsmekanismer, at vi kigger hinanden i øjnene – i dette tilfælde at eurolandene kigger hinanden i øjnene – lidt oftere og holder øje med, at vi gør det, som vi for længe siden, som fru Pia Adelsteen selv påpeger, har lovet hinanden at gøre, så er jeg med på det.
For det er Europas økonomiske fremtid og dermed også Danmarks økonomi, der er afhængig af det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Det er da glædeligt at høre, at SF mener, det er en dårlig idé med en traktatændring, men vil det så betyde, at regeringen vil sige fra over for en sådan traktatændring?
Derudover vil jeg gerne høre, hvad ordføreren mener, såfremt regeringen ikke skulle sige definitivt nej til en traktatændring.
Angela Merkel har jo været ret klar.
Altså, hun har jo lagt frem på partikongressen i Leipzig, at der skal være en sådan budgetkommissær, så jeg tror de tyske planer er relativt sikre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Skal det så tolkes derhen, at det, der sådan set er det solidariske for en SF-politiker, f.eks. er, at man støtter det europæiske semester, hvor man tager rettighederne væk fra nationalstaterne og siger, at alle vores budgetter, alle vores finanslove skal til gennemsyn, råd og vejledning i Bruxelles, og hele spørgsmålet om de makroøkonomiske mekanismer, ja, de her ubalancer, skal så ned og studeres i forbindelse med dansk løndannelse og pensionsvilkår og alle mulige andre ting, herunder socialpolitik, som ordføreren var inde på?
Mener SF virkelig, at de her politiske ting skal fjernes fra Danmark og så underlægges en fælles EU-standard?
For hvis det er det, der skal til, for at man vil støtte en euro, giver det jo ingen mening, når man siger, at grunden til, at man ikke vil støtte euroen i sin nuværende konstruktion, er, at den ikke skaber social balance og ikke har fokus på at bekæmpe arbejdsløshed.
Det er jo direkte selvmodsigende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-22:
Til hr. Nikolaj Villumsen kan jeg fortælle, at det bestemmer hverken jeg eller fru Merkel jo.
Der vil komme et tidspunkt måske, hvor det her vil blive fremlagt og konkretiseret, og så er der jo 27 lande i EU.
Og skulle der rent hypotetisk ligge et forslag om traktatændringer, eller skulle det komme til traktatændringer, så er det jo op til hvert enkelt land at bedømme, hvad der skal ske derudover.
Det samme vil også skulle ske i Danmark.
Det kan jeg ikke stå og sige noget om her og nu.
Jeg kan bare sige, at SF synes, det er en rigtig dårlig idé at gå ind i hele den proces, som vil tage rigtig lang tid, og afspore debatten om det grundlæggende, nemlig hvordan vi får skabt vækst og arbejdspladser i Europa.
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Der er mange, der er kommet med ideer til, hvad traktatændringer kunne bestå i.
Den danske regerings holdning er den, at vi nu afventer det arbejde, som foregår hos Van Rompuy, og når der ligger et resultat af det, forholder vi os til de forslag, der måtte ligge på bordet.
Vi vil ikke gå ind i alle mulige hypotetiske diskussioner om, hvad forskellige statsledere og andre på et givet tidspunkt måtte have af ideer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Mener ministeren så, at Angela Merkels tanker om traktatændringer, eksempelvis om det med en budgetkommissær, der skal have ret til at skære ned over for landene, kunne være en del af det, som man skal diskutere videre?
Vi er nogle stykker, der har bemærket, at når Angela Merkel mener noget, har det haft en vis vægt i forbindelse med EU-projektet her på det seneste.
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Det vil blive forelagt i forbindelse med det næste møde i Det Europæiske Råd, der finder sted den 9. december.
Den danske regering vil afvente det arbejde, vi bl.a. selv har været med til at bede Van Rompuy om at sætte i værk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Jeg vil høre, om europaministeren mener, at der er behov for traktatændringer.
Det kan jo blive en ret afgørende rolle, som den danske regering kan spille, dels fordi man jo har mulighed for at kunne sige nej, men også, fordi det jo kan komme til at blive sat på skinner under det danske EU-formandskab, hvis man ikke gør det.
Lene Espersen (KF), 2011-11-22:
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen, at det jo er en fuldstændig fair sag, at man kan være uenig politisk.
Jeg er ikke i tvivl om, at Danmark ville have et lavere renteniveau, hvis vi var med i eurosamarbejdet.
Hr. Ole Birk Olesen lytter så til andre økonomer, der har et andet synspunkt omkring det.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før: Vi blev ramt, vi blev også ramt af spekulationer mod den danske valuta, da finanskrisen ramte os, og det kan Liberal Alliance tjekke op på.
Jeg vil så sige til hr. Birk Olesen, at det i hvert fald er meget fejlagtigt at påstå, at det er euroen, der er skyld i de problemer, vi ser i Grækenland, Italien, Spanien og Portugal.
I Grækenland skyldes det simpelt hen en uansvarlig økonomisk politik, hvor man har brugt 3 kr., hver gang man tjente 2 kr.
I Spanien skyldes problemerne primært en boligboble.
I Italien skyldes det, at regeringerne i de sidste tre årtier har kørt med budgetunderskud, også når det gik godt.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Det er helt og aldeles forskellige årsager, der er grund til, at de lande er endt, hvor de er.
Derfor er det også velgørende, at EU-landene nu i fællesskab er blevet enige om, at det skal der rettes op på, så der bliver ført en økonomisk ansvarlig politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-22:
Det var jo en masse udenomssnak for at komme uden om det forhold, at ordføreren for lidt siden sagde, at Danmark blev ekstra hårdt ramt af finanskrisen, fordi Danmark ikke var medlem af euroen.
Det er jo ikke sandt.
Uanset hvor mange støtteopkøb der var af kroner, da finanskrisen ramte os, er facit nu, at Danmark og andre lande, der står uden for euroen, står økonomisk betydelig bedre end de lande, som er med i eurozonesamarbejdet.
Vi kan da sige med ret stor sikkerhed, at det er selve eurosamarbejdets skyld, at disse lande, som er med, i dag ikke nyder tillid på valutamarkederne, ikke nyder tillid på finansmarkederne, fordi de er med i et økonomisk valutasamarbejde, som svækker tilliden til disse lande, fordi dette samarbejde er så fejlbefængt, som det er.
Lene Espersen (KF), 2011-11-22:
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen, at før man begynder at påstå, at andre siger noget sludder, skal man jo lytte efter, hvad der bliver svaret på.
Det er realiteten.
Naturligvis vil de finansielle markeder opføre sig sådan.
De tester, hvem de kan få bragt mest ud af kurs hurtigst, og der går de selvfølgelig efter små valutaer, der ligger uden for euroen.
Det kan ordføreren bare tjekke, og det står jeg fast ved – det var i efteråret 2008.
Til hr. Ole Birk Olesen, der sammenligner Danmark med Sverige, vil jeg sige, at der jo er den meget store forskel, at Sverige har flydende valutakurs.
Og hvad gjorde svenskerne, da finanskrisen ramte dem?
De satte deres valuta ned med 30 pct. og gjorde alle svenskere 30 pct. fattigere.
Så kom de hurtigt op igen, og det er den måde, som lande med fleksible valutakurser løser deres problemer på, nemlig ved at devaluere.
Jeg spurgte fru Merete Riisager, der jo overhovedet ikke bryder sig om euroen og ikke vil have noget med den at gøre, om ikke den logiske konsekvens så var, at Danmark skulle gøre ligesom Sverige.
Det fik jeg ikke noget svar på.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-22:
Det var nemlig eklatant sludder, der kom ud af ordførerens mund her for ganske få sekunder siden, da hun sagde, at Danmark blev ekstra hårdt ramt af finanskrisen, fordi Danmark ikke var med i eurosamarbejdet.
Jeg vil gerne bede ordføreren, som, da finanskrisen ramte Danmark, sågar var økonomi- og erhvervsminister, om at bekræfte, at de lande i EU, som står uden for eurosamarbejdet, har klaret sig betydelig bedre i finanskrisens forløb og i årene derefter end de lande, som er med i eurosamarbejdet.
Vil ordføreren bekræfte, at lande som Sverige, Norge og Danmark har klaret sig betydelig bedre end eurogennemsnittet i finanskrisens efterkapitel?
Jeg havde lige en samtale med andre af de nye her i Folketinget om, hvad man kan tillade sig at sige, hvilke ord man kan tillade sig at sige her i Folketingssalen, og vi blev enige om, at man gerne måtte sige sludder.
Jeg ved ikke, om formanden kan nikke med hovedet, hvis det er korrekt, at man gerne må sige sludder?
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Ministeren noterer sig, at han ikke mener, at der er tale om en euroregering.
Der kan være tale om styring og administration eller ledelse, men for mig at se er det alt sammen ord for det samme, nemlig en gradvis større styring af medlemslandenes økonomi.
Jeg vil sige til ministeren, at jeg vil holde ministeren fast på, at de beslutninger, der træffes i eurozonen, ikke får betydning for Danmark.
Jeg har også noteret mig, at de gamle partier i Folketingssalen i dag reagerer med en automatreaktion, når vi i Liberal Alliance ønsker at være medlem af EU, er glade for det indre marked, men også kritiske over for den udvikling, der sker i øjeblikket, og der efterlyser jeg et større klarsyn hos regeringen.
Jeg har to konkrete spørgsmål.
Og kan ministeren garantere, at Danmark i fremtiden frit vil kunne bestemme sin egen skatte- og afgiftspolitik?
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Uanset hvor man tidligere har været medlem politisk, er det en god grundregel ikke at lægge folk noget i munden, de ikke har sagt.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at de beslutninger, man træffer blandt eurolandene, ikke har betydning for Danmark.
Tværtimod har jeg sagt, at vi har en klar interesse i, at man opfører sig fornuftigt blandt eurolandene, fordi vi med lille, åben økonomi er meget afhængige af de beslutninger, man træffer der.
Derimod har jeg sagt, at det ikke har nogen retlig gyldighed, og det har i den forstand ikke nogen konsekvens for Danmark, når man vælger at have et tættere samarbejde blandt eurolandene, fordi vi ikke, som det også efter dagens debat er bekendt, er en del af eurozonen.
Derfor vil jeg også svare til de sidste spørgsmål, der kom fra ordføreren, at vi selv styrer vores finanspolitik og vores skattepolitik, og det er jo også en af grundene til, at vi i den nye regering i samarbejde med Enhedslisten har haft mulighed for at lave en kickstart.
Og det glæder mig meget, at Liberal Alliance synes, det er vigtigt for Danmark, og jeg håber også, det kommer til udtryk, når der skal stemmes om finansloven.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-22:
Uanset om det er en fremstrakt hånd på vej fremad eller tilbage, der kommer fra Storbritannien, så mener jeg og Dansk Folkeparti, at Danmark skal tage imod den.
Altså, Danmarks interesser er tæt forbundet med Storbritanniens, og specielt på EU-området har befolkningernes beslutninger jo medført, at der er meget store fælles interesser. Socialdemokratiet har tabt i EU-spørgsmålet, har ønsket, at Danmark skulle være placeret sammen med eurolandene og have den fælles valuta, og lavede en kampagne i år 2000, få dage før afstemningen i september måned 2000, om, at Danmark ville tabe 20 mia. kr., hvis vi stemte nej – 20 mia. kr. ville det koste, hvis vi stemte nej.
Men den danske befolkning har altså – og jeg tror, at rigtig mange i dag er glade for det, også dem, der stemte ja i 2000 – valgt at sige, at Danmark har kronen, at Danmark har sin egen valuta og ikke er en del af eurosystemet.
Så er det jo uforståeligt, når befolkningen har tilkendegivet, at vi har fælles interesser med Storbritannien, hvorfor det er så magtpåliggende for den danske regering og for Socialdemokratiet med statsministeren i spidsen at afslå den hånd, som den britiske premierminister strakte frem, uanset om Socialdemokratiets ordfører så mener, at det var på vej fremad eller på vej tilbage.
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Den danske regering har meldt meget klart ud, hvad dens politik er.
Vi har ingen planer om at sætte euroforbeholdet til folkeafstemning i den her valgperiode.
Til gengæld vil vi afholde en folkeafstemning om det retslige forbehold og om forsvarsforbeholdet.
For alle forbeholdene gælder det, at de naturligvis bliver respekteret fuldt og helt, indtil danskerne måtte beslutte, at vi ikke længere har de pågældende forbehold.
Længere er den ikke – og det er så også sagt på jysk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Det er det, som vi i Dansk Folkeparti har lidt svært ved at forstå, al den stund at den britiske økonomi jo ikke er en hvilken som helst europæisk økonomi.
Det er jo en af de helt store økonomier på europæisk plan.
Derfor synes vi selvfølgelig også, at regeringen burde genoverveje den side af sagen.
Mit sidste spørgsmål skal være af en lidt anden karakter, og det er i forhold til de meldinger, der er kommet fra ministerens eget parti i dag.
Senere blev det så sagt, at man vil respektere forbeholdene.
Der vil jeg gerne spørge ministeren i en afklarende, sidste bemærkning: Vil man reelt stå vagt om de danske forbehold – ja eller nej?
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Fra dansk side lægger vi meget, meget stor vægt på, at det vil være en dårlig idé, hvis EU's 27 lande blev delt op i 2 klubber: en på 17, dem, der er med i euroen, og en på 10, dem, som for nuværende ikke er med i euroen.
Hvis man har den grundlæggende holdning, at man er ét EU med 27 lande, og at det er i Danmarks interesse, at vi har et rigtig godt samarbejde med alle de andre 26 og ikke alene med englænderne, så er det altså en rigtig dårlig idé at begynde at lave klubber inden for fællesskabet.
Som jeg redegjorde for i mine bemærkninger, har Danmark et fremragende samarbejde med Storbritannien, og det kom også klart til udtryk, da den danske statsminister forleden var i Downing Street og mødtes med premierminister Cameron.
Så der er ingen grund til bekymring, vi samarbejder med Storbritannien, når det er i Danmarks interesse, og vi samarbejder med de andre EU-lande, når det tjener vores bedste.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Tak, hr. formand.
Grunden til, at jeg vil stille et spørgsmål, er de kommentarer, der kom fra ministeren om de kommentarer, som jeg så kom med, med hensyn til spørgsmålet om, hvorfor den danske statsminister sådan tilsyneladende ret kontant, men naturligvis venligt, afviste invitationen fra den britiske premierminister til et mere formaliseret samarbejde mellem de ti EU-lande, som ikke har den fælles mønt.
Der vil jeg gerne spørge ministeren om dette: Synes ministeren ikke, det vil være positivt at genoverveje det principielle i det, fordi vi på en lang række forskellige områder måske kunne få en fordel som nationalstat – altså Danmarks interesser set i et erhvervspolitisk og samfundsøkonomisk perspektiv og selvfølgelig også selve den nationaløkonomiske interesse – hvis vi fik et koordinerende samarbejde med de her ti lande, fordi vi har nogle fælles udfordringer?
Synes ministeren ikke, der kan være sund ræson i det?
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Altså, fra dansk side har vi gjort det meget klart, at vi gerne vil være med til at bekæmpe krisen i Europa.
Vi tror, at man med den eksisterende traktat har nogle muligheder, der ikke er brugt endnu.
Men vi anerkender også, at der er andre regeringer, der har en anden holdning, og vi vil se på, hvilke konkrete forslag de kommer med, ligesom vi vil se på, hvilke forslag der kommer fra formanden for Det Europæiske Råd, Van Rompuy.
Og når vi har det liggende på bordet, er tidspunktet kommet til, at vi kan vurdere, om det set med danske øjne er fornuftigt, at man arbejder videre med de her ting, eller om man skal holde fast i den traktat, der er nu.
Også Enhedslistens ordfører må have tålmodighed og sige, at når alle EU's medlemslande, herunder Danmark, har bedt om, at der bliver sat et arbejde i gang, må man også vente på, at det får lov at finde sin afslutning i løbet af ganske kort tid.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Hvis man når frem til, at det er der ikke, ville det vel gavne processen og samarbejdet med de andre lande, at man klart og tydeligt meldte ud, at man ikke var interesseret i det.
Dermed stoppede processen, for vi er vel enige om, at traktatændringer kræver enstemmighed, og så er det vel bedst, at Danmark fra starten siger, at det er der ikke behov for.
Nicolai Wammen (S), 2011-11-22:
Altså, fra den danske regerings side har vi gjort det meget klart, at vi ikke har nogen forslag til traktatændringer.
Vi mener, at man inden for den eksisterende traktat kan bruge de værktøjer, der skal være med til at løse krisen, men vi må også konstatere, at der er andre lande, der har en anden tilgang.
Der er vi så valgt at sige, at det måske er meget fornuftigt, at man lader formanden for Det Europæiske Råd, Van Rompuy, vurdere, om der er brug for traktatændringer, og i givet fald må man så derefter tage en diskussion af, hvilke det skal være.
Fra dansk side siger vi bare, at inden det arbejde er færdiggjort, ville det være mærkeligt, hvis vi forholdt os til nogle forslag, der ikke er lagt frem, fra et arbejde, der endnu ikke er færdigt.