runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Nu bevæger vi os ind på noget, der er mere konstruktivt: Det er, at vi får Danmark tilbage på vækstsporet, når vi nu måler os med andre lande.
Vi kan se, hvordan vi under den forrige regering er sakket agterud inden for uddannelse, forskning, konkurrenceevne, lønkonkurrenceevne osv.
Det gik stille og roligt ned ad bakke på stort set alle parametre.
Den forrige statsminister erkendte også, at det var en gal udvikling, der havde været gennem de 10 år, den forrige regering sad.
Det skal vi have vendt.
Og hvis vi kan gøre det i fællesskab, den nye regering og den nye opposition, tror jeg, det vil være meget til gavn for Danmark.
Derfor skal min afsluttende bemærkning her være, at det er vores målsætning at få Danmark tilbage på vækstsporet, men det kan vi kun gøre, hvis vi samtidig bidrager til at løse de store udfordringer, der er i Europa.
Der er jeg også glad for, at der er en fælles indstilling i spørgerens parti og regeringen til, hvordan vi håndterer de udfordringer, vi står over for i Europa, for det er helt afgørende for, at vi også får Danmark tilbage på vækstsporet.
Margrethe Vestager (RV), 2012-01-11:
Det, jeg synes er det vigtige, når vi har spørgsmålet her, er, at det ikke udvikler sig til sådan en talkrig om, hvem der har været bedst til at fundere på prisstigninger.
Men bare så det er sagt: Vi kan ikke helt genkende, at det skulle være steget 38 pct. inden for 9-måneders-perioden.
Det er over det sidste år steget helt markant, men i løbet af 2011 vel snarere i omegnen af 10-15 pct. eller noget i den stil.
Så det er måske lige knap så dramatisk.
Men det er stadig være en stigning, som i sig selv ligger over den stigning, der er i form af pris- og lønregulering.
Der er jo bare det ved, at hvis vi skulle gå ind og korrigere et sted for et inputs prisstigning og et andet sted for et andet inputs prisstigning, ville det medføre mere administration og en detailrigdom, som måske i virkeligheden ikke er så hensigtsmæssig.
Det, jeg tror er det gode at gøre, er jo at finde ud af, om vi kan effektivisere vores færgedrift, og om man måske også kan købe bedre ind, ved at man slår sig sammen de steder, hvor man har færger, så man får – hvad skal man sige – et fælles sekretariat.
Det ved jeg også at min forgænger var optaget af, og det synes jeg er en væsentlig og en god vej at gå frem, så man ikke står helt alene med sin færgedrift.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at færgedriften jo er essentiel, fordi det er helt afgørende at kunne komme til og fra det sted, man bor, for at kunne komme på arbejde og i skole eller til uddannelse, eller hvad det nu kan være.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-11:
Tak for svaret.
Men nu er det jo sådan, at den her stigning på over 38 pct. alene på 9 måneder står i kraftigt misforhold til den generelle pristalsregulering, der vil foregå, og som ifølge Økonomistyrelsen fra 2011 til 2012 vil være på 1,4 pct. Så der er et kæmpestort svælg imellem disse to tal.
Der er der ikke noget at sige til, at mange kommuner vil sige, at øfærgerne så selv skal betale, og det kan de kun betale ved nogle kraftige stigninger i færgebilletpriserne eller ved at udtage afgange.
Og der, hvor det virkelig giver penge, er jo så i ydertiderne, altså om morgenen og om aftenen.
Margrethe Vestager (RV), 2012-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er også et spørgsmål, som jeg har haft lejlighed til at kommentere i et skriftligt svar til Udvalget for Landdistrikter og Øer, og mit svar i dag vil i korthed være det samme som det, jeg skriftligt har svaret til udvalget.
Som spørgeren jo naturligvis ved, yder staten et generelt tilskud til de kommuner, hvor der er en ø i kommunen, fordi specielle forhold gør sig gældende dér.
Det er et udtryk for, at vi gerne vil tage et nationalt medansvar for de forskelle, der er rundtomkring, herunder især at det for en række øer er nødvendigt at have færgedrift for at have forbindelse til fastlandet.
Når vi beregner det tilskud, som vist i dag er på lidt over 88 mio. kr., indgår brændstofpriserne med en vægtning i tilskuddet.
På den måde forsøger vi, når vi regulerer for løn- og prisstigninger, at tage højde for, at der også er stigninger i brændstofpriserne.
Regeringen finder det ikke hensigtsmæssigt at begynde at ændre på den måde, vi regulerer det her på, for hvis vi f.eks. skulle udbetale en direkte kompensation for prisstigninger på brændstof, ville vi jo dels skulle administrere det, dels holde øje med det, og så ville vi også tage tilskyndelsen væk fra bestræbelser på at spare på brændstoffet og selvfølgelig også tilskyndelsen til at effektivisere driften.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-11:
Tak, hr. formand.
Hvordan forholder ministeren sig til de økonomiske vanskeligheder, mange øfærger vil opleve, efter at prisen på marinediesel er steget med 38 pct. i perioden 1. januar 2011 til 15. september 2011, når øtilskuddet ikke opjusteres?
Hvordan forholder ministeren sig til de økonomiske vanskeligheder mange øfærger vil opleve, efter at prisen på marinediesel er steget med 38 pct. i perioden 1. januar 2011 til 15. september 2011, når øtilskuddet ikke opjusteres?
Morten Bødskov (S), 2012-01-11:
Altså, det, der her bliver spurgt om fra spørgerens side, nærmer sig jo spørgsmålet om grundlovens § 33, og som det fremgår heraf, afgør Folketinget jo selv gyldigheden af sine medlemmers valg samt spørgsmålet om, hvorvidt et medlem har mistet sin valgbarhed.
Det tilkommer jo ikke mig at tage stilling til det spørgsmål.
Jeg kan dog oplyse spørgeren om, at der i tidligere tilfælde, hvor spørgsmålet om valgbarhed er blevet rejst i Folketinget, så vidt vides har været tale om alvorligere strafferetlige sanktioner end det foreliggende tilfælde.
Men hvad angår spørgsmålet om valgbarhed, så står det jo at læse i grundloven, hvordan Folketinget skal handle i den sammenhæng.
Jeg tror også godt, at spørgeren ved, at det ikke er noget, det tilkommer mig som justitsminister at tage stilling til.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-11:
Justitsministeren har i forbindelse med de her spørgsmål nu nogle gange gentaget det svar, som vi fik fra starten, og det var et godt svar, og det har jeg rost.
Så har jeg som spørger i tillæg til de afleverede spørgsmål stillet spørgsmålet til ministeren, om regeringen vil foretage sig noget over for det pågældende folketingsmedlem, der jo forbeholder sig ret til at bryde loven, uanset alt det, justitsministeren siger.
Vil man foretage sig noget over for det pågældende folketingsmedlem?
Vil man foretage sig noget over for det parti, som det pågældende folketingsmedlem kommer fra, nemlig Enhedslisten, som er regeringens parlamentariske grundlag?
Vil man foretage sig noget?
Det er i virkeligheden det, spørgsmålet går på, og det bliver ikke besvaret.
Så kan jeg ikke få et svar på, om regeringen vil foretage sig noget på baggrund af den pågældende sag om et folketingsmedlem, der fortsat vil bryde loven, som det er blevet udtalt til dagspressen?
Lige så tilfreds jeg var med, at justitsministeren fra starten i forhold til de her spørgsmål klart sagde, at det var uholdbart, hvis man ikke overholdt landets love, lige så lidt tilfreds er jeg faktisk med, at justitsministeren så bare bliver ved med at læse den samme lektie op og forholder sig sådan lidt akavet til, at vi bliver ved med at spørge til de her ting.
For det er jo altså grundlæggende principielt vigtigt, at vi har klarhed over, at man, hvis man lader sig vælge til Folketinget og skal være med til at lave landets love herinde i Folketinget, så rent faktisk også vil overholde dem, selv om man måske ikke har lagt stemmer til de pågældende love.
Der har vi altså et folketingsmedlem her, fru Rosa Lund, der siger, at hun fremadrettet forbeholder sig ret til at bryde loven, hvis det f.eks. handler om asylsøgere og asylsøgeres vilkår.
Er det holdbart fremadrettet? spørger jeg justitsministeren om.
Er det virkelig holdbart?
Er det noget, regeringen vil se gennem fingre med, hvis det sker?
Morten Bødskov (S), 2012-01-11:
Og blot for at understrege det, vil jeg sige, at mit synspunkt er det, at man navnlig som medlem af Folketinget selvfølgelig bør respektere landets love, uanset om man selv støtter de pågældende love eller ej; det tilsiger respekten for det folkestyre, som man som folketingsmedlem er en del af.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-11:
Jeg er helt enig med justitsministeren i, at man skal overholde lovene, og det er også derfor, vi finder anledning til at tage den her sag op med ministeren for at få et klart svar fra regeringen, og jeg synes, vi har fået et klart svar på, at man fra regeringens side vil indskærpe over for sig selv, kan man sige, og Folketinget, at folketingsmedlemmer selvfølgelig skal overholde lovene.
Det her er jo aktuelt efter den debat, der har været i metroXpress omkring det pågældende folketingsmedlems – altså fru Rosa Lunds – udtalelser og ageren, og spørgsmålet, der står tilbage, er jo så: Vil der komme til at ske noget yderligere?
Altså, mener justitsministeren, det er holdbart, at der er en offentlig debat om det pågældende folketingsmedlems forhold til landets love, hvor den pågældende altså har forbeholdt sig ret til også fremadrettet at bryde dem?
Vil der ske noget fra regeringens side i den sag?
Vil man tage kontakt til det pågældende folketingsmedlem og det pågældende partis folketingsgruppe og diskutere den her sag og indskærpe, at man selvfølgelig er nødt til, uanset hvilken sag det i øvrigt handler om, også fremadrettet at overholde landets love?
Spørgsmålet til justitsministeren går altså her på: Hvad vil regeringen foretage sig i sagen?
Det er jo ikke nok at sige, hvad partiet og regeringen mener, for hvis et folketingsmedlem forbeholder sig ret til uanset det at bryde loven og gøre, hvad man vil, uanset hvad justitsministeren siger, ja, så er vi jo lige vidt.
Så kan justitsministeren ikke berolige os her i Folketinget med, at der vil blive taget kontakt til det pågældende folketingsmedlem og den pågældende folketingsgruppe, med henblik på at det bliver indskærpet, at man selvfølgelig også fremadrettet skal overholde landets love?
Morten Bødskov (S), 2012-01-11:
Jeg kan i et og alt henvise til min besvarelse af det tidligere spørgsmål, hvor jeg jo sagde, at det siger sig selv, at landets love skal overholdes, og at jeg som justitsminister naturligvis tager afstand fra enhver overtrædelse af straffeloven.
Det gælder også, selv om overtrædelsen begås som led i noget, den pågældende opfatter som politisk virksomhed.
Navnlig som medlem af Folketinget bør man respektere landets love, uanset om man støtter de pågældende love eller ej.
Det tilsiger respekten for det folkestyre, som man er en del af.
Peter Skaarup (DF), 2012-01-11:
Tak for det, og spørgsmålet lyder sådan her: Har ministeren en holdning til, at et medlem af Folketinget – som er en del af regeringens parlamentariske grundlag – udtaler, at hun har svært ved at svare på, om hun igen vil gøre noget ulovligt, og mener ministeren ikke, at det er et problem for folkestyret, at der åbenbart er et medlem af Folketinget, der ikke utvetydigt tager afstand fra ulovligheder?
Har ministeren en holdning til, at et medlem af Folketinget – som er en del af regeringens parlamentariske grundlag – udtaler, at hun har svært ved at svare på, om hun igen vil gøre noget ulovligt, og mener ministeren ikke, at det er et problem for folkestyret, at der åbenbart er et medlem af Folketinget, der ikke utvetydigt tager afstand fra ulovligheder?
Skriftlig begrundelse
, at: »Altså, jeg synes, man som parlamentariker har et ansvar for at kæmpe for det, man tror på.
Jeg vil nok også deltage i demonstrationer i fremtiden, men jeg kommer ikke til at deltage i ulovlige indtrængninger igen,« siger hun og fortsætter: »Men det er lidt svært at svare på, om jeg vil gøre noget ulovligt igen.
Det kommer an på sagen.
Morten Bødskov (S), 2012-01-11:
Jeg undskylder mange gange.
Det kan også være svært at skulle sikre sig, at man har tilstrækkelig med spørgsmål at stille for at kunne fylde rammerne ud osv., og det er helt fair.
Og som jeg har sagt et par gange nu, tager jeg som justitsminister selvfølgelig afstand fra enhver overtrædelse af bl.a. straffeloven, og det gælder som sagt også, selv om overtrædelsen begås som led i noget, den pågældende måtte mene er en del af politisk virksomhed.
Det tilsiger respekten for folkestyret.
Jeg tror sådan set ikke, det er meget mere kompliceret.
Faktisk er det ganske, ganske enkelt, og det tror jeg sådan set også at hr. Peter Skaarup godt ved.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-11:
Nu er det således, at Danmark jo består af mange små lokalsamfund, mange landsbyer og andre mindre byer, og der er det jo sådan, at der bliver lavet fuldstændig gratis adgang til de pågældende lokalsamfund.
Der er så det her specielle forhold med øerne, at de har nogle helt særlige forhold, hvor de bliver ramt rigtig hårdt – og der er også bare det, at de i det hele taget skal bruge tid på at sejle frem og tilbage, men det lever man nok med.
Men når man så oveni også skal have den særlige økonomiske belastning, det er, når der så er nogle kraftige prisstigninger, som vi har set her i 2011, på marinediesel, mener ministeren så ikke, at det vil være rimeligt, at man i højere grad ser på, om man kan lave en ligestilling mellem de små øer og de andre lokalsamfund, vi har her i Danmark?
Margrethe Vestager (RV), 2012-01-11:
Hvis jeg skal forstå spørgeren sådan, at Venstre har et forslag om, at det skal være gratis at tage færgen fra en hvilken som helst ø til fastlandet i Danmark, så må jeg sige, at jeg synes, at Venstre også er forpligtet til at fortælle, hvordan det skal finansieres, for vi er jo i en periode, hvor vi bliver nødt til at prioritere utrolig hårdt i forhold til offentlige udgifter.
Det synes jeg er en ordentlig og en rigtig måde, for det er et nationalt ansvar at bidrage til, at det kan lade sig gøre at have et levende samfund, også på Danmarks småøer.
Men jeg er uenig i, at vi skal prioritere, at det bliver gratis, og jeg er også uenig i, at vi skal lave en mere detaljeret regulering af lige præcis det her tilskud.
Jeg tror, alle står sig ved at holde det rimelig enkelt, og jeg tror også, at de kommuner, som har øer inden for kommunegrænsen, sætter en ære i at sørge for, at borgerne, som bor på øerne, oplever sig velbehandlet ligesom de borgere, der bor på fastlandet.
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Som jeg sagde i min tale, er det jo et relativt nyt tiltag, som er gennemført relativt få steder i verden – altså, der er få lande, der har gennemført det – og derfor er der kun begrænset evidens på området.
Derfor mener jeg ikke, at man kan drage nogen håndfaste konklusioner endnu, og derfor kan man heller ikke sige noget konkret i forhold til antallet af rygere.
Jeg kan bare konstatere, at Forebyggelseskommissionen mener, at et totalforbud kan forventes at mindske salget.
Men som jeg også sagde i min tale, er der jo god grund til, at vi kigger på de steder, hvor man har besluttet at gøre noget nu, og ser grundigt på, hvilken effekt det har der, og hvilken evidens der er på området, når vi skal tage den videre diskussion om det her.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Fra Norge ved vi, at antallet af rygere ikke er faldet hastigere i 2010 end de foregående år, og det samme gør sig gældende for Island og Canada.
Det, vi ved, er, at et eksponeringsforbud fører til mange butikslukninger blandt mindre kiosker, et stort, ukontrolleret marked for ulovlig tobak, store udgifter til butiksindretning, og det sidste kan man jo næsten kalde en forhøjet erhvervsskat.
Vi ved også, at mere end 40 pct. af den tobak, der forbruges i Norge i dag, købes i udlandet og/eller uden om det lovlige forhandlernet.
Med den statistik in mente vil ministeren så bekræfte, at et lignende billede kunne tegne sig i Danmark, og at det ville være uhensigtsmæssigt?
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Det er velkendt, at tobak er den væsentligste årsag til livsstilssygdomme og for tidlig død i Danmark.
Hvert år er rygning skyld i ca. 14.000 dødsfald og i en fjerdedel af al alvorlig sygdom, der fører til dødsfald.
Det er i øvrigt også en væsentlig årsag til, at vi lever ca. 3 år kortere end vores naboer i Sverige på den anden side af Øresundsbroen.
Vi skal sætte ind på alle niveauer, dvs. både lokalt, nationalt og internationalt, og vi skal se fordomsfrit på alle tilgængelige virkemidler, ikke mindst af hensyn til vores børn og vores unge, som vi har et særligt ansvar for.
Derfor er jeg også parat til at se på mulighederne for at fjerne tobaksprodukterne fra hylderne for helt at eliminere den reklameeffekt, som synlighed giver.
Ifølge Forebyggelseskommissionen er der undersøgelser, der dokumenterer, at synlige tobaksdisplays og cigaretter øger tobakssalget og bidrager til lysten til at købe cigaretter for både børn og voksne.
Ifølge Forebyggelseskommissionen er der dokumentation for, at synlighed af produkterne i butikkerne er et væsentligt led i industriens egen salgsstrategi.
Som også Forebyggelseskommissionen påpegede, er der tale om et relativt nyt tiltag, som indtil videre kun er gennemført i få lande, og derfor findes der også kun begrænset evidens på området.
F.eks. er det ikke undersøgt, om det fald i antallet af rygere fra 24 pct. til 18 pct. i Island kan tilskrives det islandske forbud mod synlige tobaksvarer i en lang række detailbutikker, og derfor er det også alt for tidligt for mig at kunne stå her og sige noget håndfast om, hvilken effekt et eventuelt forbud vil få for antallet af rygere i Danmark.
Men ifølge Forebyggelseskommissionen kan et totalforbud mod eksponering af tobaksvarer forventes at mindske antallet af rygere.
Jeg ved, at man i England lige nu har besluttet sig for at indføre et forbud mod synlighed af tobaksvarer.
For mig at se er det helt oplagt at se på de erfaringer, man gør sig der, og derfor vil jeg gå i dialog med mine europæiske kolleger om at se, hvor langt vi kan gå i Danmark, og det vil være et af de tiltag, jeg vil overveje, sammen med en lang række andre tiltag.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Vil ministeren gøre rede for, hvilken effekt et forbud mod salgsudstilling af tobaksvarer vil få for antallet af rygere i Danmark, og på hvilken baggrund drager ministeren denne konklusion?
Christine Antorini (S), 2012-01-11:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for nogle ingredienser, som daginstitutionerne bruger i deres madlavning.
Jeg vil også mene, at det ville være fuldstændig spild af ressourcer, hvis vi skulle gå ud og undersøge samtlige kostplaner i samtlige daginstitutioner.
Det, der her er det vigtige, er det, der står i dagtilbudsloven, nemlig at alle børn har ret til et sundt måltid mad.
Det er det, det handler om.
Jeg vil så sige, at hvis der er nogle, der tager nogle særhensyn, sådan at minoriteten får lov til at tromle et særhensyn igennem, så synes jeg da, at det er en oplagt diskussion, man skal rejse via forældrebestyrelsen, sådan at man tager diskussionen i daginstitutionen.
Og hvis man ikke kan blive enige, har man også en mulighed for at gå til sin kommunalbestyrelse.
Det er jo fuldstændig i orden at have den diskussion, hvis man føler, at man bliver tromlet på det ene eller det andet område.
Jeg synes bare, man skal holde fast i proportionerne.
Det her handler om at give børnene et ordentligt måltid mad, og så er der en anden diskussion, der handler om integration.
Jeg tror virkelig ikke, at det er spørgsmålet om, om man får svinekød, der afgør, om man bliver bedre eller dårligere integreret, men kostpolitikken synes jeg at man skal diskutere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-01-11:
Nu siger ministeren, at det er nogle helt andre ting, der styrker integrationen.
Det, at man så går ind og forbyder svinekød for de danske børn, viser med al tydelighed, at man ikke har respekt for vores kultur, og det er det, som bekymrer os i Dansk Folkeparti.
Men nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at jeg to gange før skriftligt har forsøgt at få ministeren til at undersøge, hvor mange daginstitutioner som har forbudt svinekød.
Det har ministeren så nægtet begge gange.
Skal jeg tolke det sådan, at ministerens manglende vilje til at undersøge omfanget af det betyder, at ministeren simpelt hen ikke ønsker at kende til omfanget?
Christine Antorini (S), 2012-01-11:
Jeg har simpelt hen ganske svært ved at se sammenhængen mellem, hvordan man styrker integrationen i dagtilbuddene, og om man spiser svinekød eller ej, og det var det, som spørgsmålet gik på.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at arbejde med integration i daginstitutionerne, og jeg synes også, det er rigtig vigtigt at arbejde med det, der er danske traditioner, skikke og værdier, men for mig er det svært at se, hvad sammenhængen er her, altså om man bliver velintegreret i det danske samfund, hvis det lige præcis er svinekød, man spiser.
Derfor vil jeg også holde fast i det, jeg startede med at sige, nemlig at det handler om det sunde måltid mad.
Mit personlige udgangspunkt er, at man lægger en kostplan med hele den variation af råvarer, som vi har i Danmark, og hvis nogle forældre så kan se, at den dag er der noget på menukortet, som de ikke synes deres barn skal have, så kan de fravælge det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-01-11:
[Lydudfald]
I Dansk Folkeparti er vi sådan set enige i, at vi ikke skal tvangsfodre muslimer med svinekød, og at vi heller ikke skal servere kød til vegetarer, og at der er særlige hensyn, vi skal tage til glutenallergikere og diabetikere, eller hvad det nu kan være.
Det er vi helt enige i, men det er jo slet ikke det, vi taler om her.
Det, vi taler om, er, at man går så langt, at man går ind og forbyder svinekød, fordi der er nogle mennesker, der har en religion, der påbyder det.
Fred være med det.
De skal ikke tvinges til at spise det, men når man så går ind og forbyder det i hele institutionen, må vi altså sige, at man har spillet fallit i hele integrationsspørgsmålet, altså når man sådan går ind og fratager danskerne noget af deres kulturarv, og det er med til at øge fremmedhadet.
Er ministeren ikke bekymret for det?
Christine Antorini (S), 2012-01-11:
Jeg har personligt den holdning, at jeg synes, at man skal gøre det, der står i dagtilbudsloven, nemlig at give alle børn et sundt måltid mad med en ernæringsmæssig værdi, en god smagsoplevelser osv. – de ting, som jeg nævnte før.
Det er det, de er forpligtet til.
Jeg synes personligt også, at det er det, man skal tage udgangspunkt i.
Det kan være af religiøse grunde, men det kan også være, fordi de er allergikere, eller det kan være af andre grunde.
Der synes jeg, at man skal informere forældrene, så de kan beslutte, om deres børn kan spise det eller ikke kan spise det.
Det er bare for at sige, at jeg synes, at man skal lave en kostplan med sund mad, sådan som det står i loven.
Men jeg synes ikke, at det er noget, ministeriet skal blande sig i, for det står klokkeklart i loven.
Og det, der er det afgørende, er, at alle børn skal have et sundt måltid mad.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-01-11:
I Dansk Folkeparti er vi naturligvis dybt bekymrede, når indvandring medfører, at dele af den danske kulturarv bliver skrottet.
Det er jo faktisk det, der er tale om i daginstitutionerne.
Vi kan sagtens tale om, hvad et sundt måltid mad er, men det er en helt anden diskussion.
Det, der her er bekymrende, er, at man går ind og forbyder svinekød i daginstitutioner ud fra en eller en misforstået godhed, fordi man tror, at det er med til at fremme integrationen.
Mener ministeren ikke, at det er bekymrende, at man i et eller andet forkvaklet forsøg på at fremme integrationen i stedet for ender med at diskriminere danske børn ved at udvise manglende respekt for dansk madkultur?