runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-25:
Jeg vil gerne spørge hr. Finn Sørensen, hvor høj kontanthjælpen sådan ideelt set skulle være, hvis Enhedslisten kunne fastsætte den selv.
Altså hvis Enhedslisten havde 90 mandater i Folketinget, hvor højt vil man så sætte kontanthjælpen?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg vil gerne svare på, om jeg beskyldte hr. Martin Henriksen for at være racist.
Man kunne selvfølgelig godt føle sig fristet til det, når man så, hvordan reaktionerne var, da den tidligere taler bare bad om den ydmyge ting, at man prøvede at udtale hendes navn ordentligt.
Men jeg vil selvfølgelig ikke på et sådant grundlag gå og beskylde folk for at være racister.
Til spørgsmålet om flygtninge og folk, der kommer udefra, skal jeg såmænd bare sige, at jeg tror, at hr. Martin Henriksen blander en del ting sammen.
Altså, flygtninge, indvandrere og arbejdskraft fra tredjelande er forskellige ting, og de behandles efter forskellige regler.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren der beskyldte mig for at være racist.
Det kan ordføreren måske lige af- eller bekræfte, det synes jeg kunne være interessant, og det kan vi også godt tage en diskussion om.
Var det dét, ordføreren beskyldte mig for?
Det vil jeg gerne have at ordføreren som det første svarer klart og tydeligt på.
Det er jo skræmmende, at ordføreren ikke er i stand til at se, at det er udtryk for det glade vanvid, at man siger, at udlændinge, der kommer til Danmark, fra dag et, når de har fået asyl, skal have ret til de samme sociale ydelser som danske statsborgere, hvis familier igennem generationer har været med til at opbygge det her velfærdssamfund.
Oven i det siger man så: Når I tager på ferie i jeres hjemland, som I er flygtet fra, så får I også kontanthjælp, samtidig med at I gør det.
Det har Enhedslisten sørget for.
Kunne man måske ikke reflektere lidt over, hvad det er, man har gang i?
Kunne man måske ikke reflektere lidt over, at det da sender nogle fuldstændig gale signaler til mennesker, som kommer til Danmark, og som vi har givet beskyttelse?
De mennesker burde da have den klare besked, at når vi har givet dem beskyttelse, skal de ud på arbejdsmarkedet og bidrage til det samfund, der har taget imod dem.
Eller er det også udtryk for racisme?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det er rigtigt, at man skal op på det niveau, og hvis ordføreren spørger mig, om det er prisen værd i forhold til ikke at skabe fattigdom, så vil jeg sige, at jeg mener, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at afskaffe fattigdom.
Jeg synes ikke, at det er prisen værd, at vi skal sætte så mange tusinde børn i en situation med fattigdom, samtidig med at vi ved, at den måde, den tidligere borgerlige regering med støtte fra Dansk Folkeparti har kørt tingene på, ikke har hjulpet.
Flere og flere mennesker, herunder flere og flere børn, er endt i fattigdom, er blevet ekskluderet og har ikke fået en håndsrækning til at blive en del af et fællesskab.
Det skal vi gøre alt hvad vi kan for at forebygge, og derfor siger vi, at vi skal afskaffe de her ydelser.
Vi tror mere på inklusion, og vi har i højere grad tillid til, at mennesker faktisk gerne vil tage et stykke arbejde.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Vi har fået belyst, at hvis den her lovgivning bliver vedtaget, skal den ene del af et ægtepar på kontanthjælp have et job med en løn på over 30.000 kr., for at de skal have 1.000 kr. mere til sig selv om måneden.
Mener ordføreren, at det er rimeligt?
Er det realistisk, at den ene del af et par på kontanthjælp får et job med en løn på over 30.000 kr.?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Jeg tænkte nok, at spørgsmålet var lidt for enkelt, til at ordføreren ville bruge taletid på det.
Det var det, der mentes, det var det en fælde – og jeg ser ordføreren griner.
Selvfølgelig skal mennesker, som på ingen måde kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, være på førtidspension, men vi har jo også sagt, at vi rigtig gerne vil reformere førtidspensionsområdet, for vi synes ikke, det er rimeligt, at mennesker, som kan få den håndsrækning, der gør, at de får ressourcerne tilbage og kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, skal placeres på en førtidspension.
Vi ved, at rigtig mange sindslidende, faktisk halvdelen af dem, der får førtidspension, ender der på grund af en sindslidelse, til trods for at rigtig meget forskning både i Danmark og udlandet viser, at de mennesker kan komme sig, og selvfølgelig skal vi give dem den behandling, der gør, at de kan blive raske.
Det er jo ikke lykken for nogen, at man skal ende på førtidspension som 23-årig, og derfor vil vi rigtig gerne forebygge, at folk ender der.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Ja tak.
Der var lige noget, der gik op for mig her.
Jeg har altid haft den opfattelse, og den har Dansk Folkeparti generelt haft, at de mennesker, der ikke kan arbejde, skal på førtidspension.
Men det, ordføreren siger nu, er, at mennesker, der ikke kan arbejde, skal have kontanthjælp, og jeg forstår så bedre, hvorfor Socialistisk Folkeparti var med til at lave de skrappe regler for førtidspension, der gjorde det svært at få førtidspension; jeg forstår så bedre, at man har den holdning.
Det kom egentlig frem i et klart sprog her: at mennesker, der ikke kan arbejde, kun skal have kontanthjælp.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Jeg skal bare sikre mig, at jeg har forstået spørgsmålet rigtigt, for det kan godt være jeg har misforstået det, så jeg vil sige: Mennesker, der vil arbejde, som er arbejdsmarkedsparate, skal have kontanthjælp; mennesker, der ikke kan arbejde, fordi de mangler de nødvendige ressourcer,
mener vi skal have kontanthjælp; mennesker, der ikke vil arbejde, mener vi ikke skal have kontanthjælp.
Når vi afskaffer de her ydelser, så er det, fordi vi ikke mener, at der skal være mennesker i Danmark, der får det halve af, hvad man får i kontanthjælp; det får starthjælpsmodtagerne.
Vi mener ikke, det er værdigt, og det er heller ikke inkluderende, at vi har mennesker, der lever i fattigdom.
Vi ønsker at føre en anden linje i beskæftigelsesindsatsen, så vi rækker hånden frem mod de her mennesker i stedet for at presse dem.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Ja tak.
Jeg skulle lige spørge ordføreren om noget i forbindelse med alt det her med mennesker, der ikke kan arbejde, og om det, ordføreren også siger om, at der er mennesker, der ikke vil arbejde – jeg skal så lade være usagt, hvor mange der er af den type.
Men hvilken ydelse skal de mennesker, der ikke kan arbejde, have?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Der er mennesker, der gerne vil arbejde, der er mennesker, der ikke kan arbejde, og så er der mennesker, der ikke vil arbejde.
Mennesker, der gerne vil arbejde, kommer ud at arbejde.
Så er der mennesker, der ikke kan arbejde, og dem skal vi hjælpe til, at de kan komme til at varetage et arbejde.
Så er der mennesker, der ikke vil arbejde.
Der er jo ingen i regeringen, der har interesse i at sende en check af sted til mennesker, der ikke vil bidrage til fællesskabet.
Længere er den ikke.
Vi ændrer ikke på reglerne for, hvornår man er til rådighed for arbejdsmarkedet.
De vedbliver med at være, som de altid har været, fordi vi synes, det er nogle rigtig gode regler.
Længere er den ikke.
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Jamen det var ikke rigtig det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ordføreren, om det var realistisk, for vi kan jo nu konstatere, at hvis et ægtepar på kontanthjælp skal have 1.000 kr. mere til sig selv, skal den ene have et job med løn på over 30.000 kr.
I min optik er det altså at arbejde imod at få flere ind på arbejdsmarkedet.
Kan ordføreren ikke se logikken i, at incitamentet til at gøre en ekstra indsats for det danske samfund ude på arbejdsmarkedet, hvis man er klar til det, bliver mindsket markant?
Det kan så at sige ikke betale sig at arbejde, hvis den her lovgivning bliver gennemført.
Kan ordføreren slet ikke se problemet i det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Det, jeg har svært ved at følge, er, at det lyder, som om man siger, at folk kun vil tage et arbejde, hvis det kan betale sig.
Det er jo ikke rigtigt.
Hvis ordføreren snakker med en Hus Forbi-sælger, som tjener 8 kr. pr. avis, vil han sige, at han synes, det er fantastisk at få lov til at sælge den avis, fordi han har noget, han kan stå op til, fordi han har noget, han kan se frem til.
Det viser jo også, at mennesker grundlæggende gerne vil være en del af et fællesskab, gerne vil gå ind og tage et stykke arbejde og gerne vil bidrage til fællesskabet.
Jeg har den tillid til mennesker, at jeg tror, at det vil de gerne i stedet for at være hjemme og ikke lave noget.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Nej, hvis vi kunne det, havde vi jo nok ikke medvirket til at gennemføre det.
Vi er meget glade for, at vi er blevet enige med regeringspartierne om, at selv om man er kontanthjælpsmodtager, kan man altså godt blive behandlet på en værdig måde.
Man skal jo sætte sig lidt ind i det, som vi er blevet enige med regeringspartierne om, som handler om, at der jo ikke er tale om fuld ferie fra dag et eller noget i den stil.
Det kræver jo, at en person har været på kontanthjælp i 1 år, for at vedkommende har ret til de her 5 ugers ferie.
Så det kan jeg ikke se noget som helst problem i, og hvis det bliver lovliggjort, er det vel ikke socialt bedrageri.
Så jeg forstår ikke rigtig den opfattelse af lovgivningen og dens konsekvenser.
Hvad flygtninge angår, går vi altså ind for at behandle mennesker ordentligt og værdigt, uanset hvor de kommer fra, og hvilken hudfarve de har.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Jeg synes, det er tankevækkende, at man fra Enhedslistens side har formået at få følgende igennem: at mennesker, der kommer til Danmark, fra dag et, når de har fået opholdstilladelse, f.eks. har fået asylstatus, ligesom danske statsborgere skal have adgang til de fulde sociale ydelser.
Oven i det har man fra Enhedslistens side fået gennemført, at de også skal have mulighed for at tage på ferie i deres hjemlande med fuld kontanthjælp.
Det var noget af det, som vi, før den nye regering kom til, betragtede som socialt bedrageri, altså når man tog ud i den store verden, men rent faktisk burde stå til rådighed for det danske arbejdsmarked.
Det er jo en form for socialt bedrageri, som man nu lovliggør med Enhedslistens stemmer og efter pres fra Enhedslisten, og som samtidig kan gøres med fuld kontanthjælp.
Hvis nu man fra Enhedslistens side trækker vejret et øjeblik, kan man så ikke se, at det er fuldstændig vanvittigt?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Konklusionen kan jo også godt være, at kontanthjælpsgruppen også er dynamisk.
Det er jo ikke sådan, at man, fordi man ender på kontanthjælp, aldrig nogen sinde kommer ud på arbejdsmarkedet – selvfølgelig gør man det.
Det er jo heller ikke sådan, at man, når man ender på kontanthjælp, aldrig nogen sinde bliver rask – selvfølgelig gør man også det.
Når der er højkonjunktur og mange andre ting, kan vi se, at den indsats, som man gør, selvfølgelig har en betydning, og det gør også, at gruppen kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror generelt ikke på, at økonomiske sanktioner er det, der skal til, hvis folk skal ud på arbejdsmarkedet, men jeg anerkender, at der er nogle mennesker, som er kommet ud på arbejdsmarkedet med de her regler – det anerkender jeg.
Men jeg synes, prisen er for høj at betale, når der er så mange flere tusinde børn, der skal leve i fattigdom, fordi få kommer i arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Jo, men det her handler jo om, at der er mennesker, der kommer til Danmark, f.eks. for at få asyl, og som vi i Danmark giver beskyttelse, og hvis vi f.eks. tager starthjælpen, er den indrettet på den måde, at man sagde: Du skal have været i Danmark i en årrække, før du får krav på alle de andre høje sociale ydelser, som danske statsborgere har krav på.
Når man kan se, at der, i takt med at vi har indført starthjælpen, altså den lavere ydelse, faktisk er flere inden for flygtningegruppen, der er kommet i beskæftigelse – det kan vi jo se, og det er i øvrigt også oplyst i svar til Folketinget fra den nye beskæftigelsesminister – så er det meget nærliggende at konkludere, at økonomiske incitamenter spiller en rolle i forhold til den måde, som mennesker agerer på, også når de søger efter arbejde.
Men hvis ordføreren heller ikke ønsker at svare klart og tydeligt på det i den her omgang, må man jo bare tillade sig at konkludere, at SF er fuldstændig blind for det.
SF mener ikke, at økonomiske incitamenter er noget, man kan bruge til at få mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Det er da noget af en konklusion at komme med, synes jeg.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Flere og flere mennesker er endt i fattigdom, flere og flere børn er ikke en del af et fællesskab, og derfor vil vi rigtig gerne være med til at skabe noget nyt og række hånden ud.
Jeg ved godt, det kan være rigtig svært for den borgerlige opposition at forestille sig, at man kan hjælpe de her mennesker frem for kun at piske dem og straffe dem til noget, men det er, fordi den borgerlige opposition tror, at incitamentet kun ligger i straf.
Det tror vi ikke på!
Det er også derfor, vi ønsker en anden retning.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Ja tak.
Kan SF's ordfører virkelig ikke se, at det er at trække tingene i den forkerte retning, når man fjerner et økonomisk incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg siger ikke, at det ikke betyder noget.
Selvfølgelig gør det det.
Når forbrugsvarer af forskellig art stiger, betyder det selvfølgelig noget for de mennesker, der skal ud at købe dem.
Men jeg vil slå fast, at Enhedslisten jo meget gerne havde set, at vi havde hentet finansieringen af dette og andre gode forslag, som ligger i finanslovaftalen med regeringen, ved at tage fat i dem, der tjener rigtig mange penge her i landet.
Det vil sige, at de må aflevere de skattelettelser, de har fået i den forbindelse.
Det havde været en langt bedre måde at finansiere det på.
Vi har også haft andre gode forslag til finansiering, hvormed pengene hentes på en måde, der ikke gør så ondt, som nogle af de her afgifter kan gøre.
Det kunne vi ikke komme igennem med, og det beklager vi.
Så det er rigtigt, at vi har medvirket til nogle afgiftsforhøjelser, men for det første er det jo tydeligt, bl.a. ved det her forslag, at vi bruger pengene på den rigtige måde, nemlig sådan at de kommer de fattigste til gavn.
For det andet har vi jo for nogle forbrugsafgifters vedkommende fået igennem, at vi skal have forhøjet den grønne check, sådan at man afbøder virkningen af forhøjelsen på de varer, som man ikke decideret kan putte ind i kassen med giftprodukter, altså alkohol og tobak, som vi jo ikke har nogen intention om at lette beskatningen på.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Socialdemokratiets ordfører har allerede været inde på Rockwool Fondens resultat, nemlig at 42 pct. af dem, som er på starthjælp, rent faktisk kommer i arbejde efter 4 år, og at det samme kun gælder for 30 pct. af dem, som er på kontanthjælp.
Det tal, altså de 42 pct., vil kun blive mindre med det her lovforslag, og det har finansministeren jo også været inde på.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Men det er den samme retorik igen.
Jeg har i den her debat forsøgt at holde mig til fakta.
Jeg har set på, hvad det er for nogle rådighedsbeløb, vi har med at gøre her – i Socialministeriet, i Finansministeriet – og jeg må bare konstatere ud fra de rådighedsbeløb, at når f.eks. et par på starthjælp med to børn har et rådighedsbeløb, efter at alle faste udgifter er betalt, på 9.600 kr., så ved jeg, at det kan man godt leve for.
Så kan der være mange grunde til, at mennesker ikke har penge, det er jeg helt enig i, og jeg har aldrig nogen sinde benægtet, at der er sociale problemer, men det har ikke nødvendigvis noget at gøre med de overførselsindkomster, vi har i Danmark, det kan der være mange andre grunde til.
Der kan også være sociale problemer oppe i Gentofte og andre steder, men for venstrefløjen bliver det altid en debat om ydelsernes størrelse.
Argumentet bliver altid, at man bare skal give flere penge, og det er farligt, for det kommer til at holde folk på de overførselsindkomster, og det viser tallene også.
Simon Kollerup (S), 2011-11-25:
Jeg kan forstå på ordføreren, at han blev ilde til mode over retorikken.
Spørgsmålet om fattigdomsydelserne og de fattige familier i Danmark er altså et spørgsmål om den retorik, vi bruger.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om han har overvejet, hvordan man har det i de familier, hvor man ikke har råd til at købe fødselsdagsgaver til børnene, hvor børnene ikke får tøj og sko til de kolde vinterdage, som vi går ind i nu, hvordan ordføreren har det med det, og om ordføreren virkelig mener, det kun er et spørgsmål om retorik, og at det er det, der gør ordføreren ilde til mode.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det, jeg bliver ilde til mode over, er venstrefløjens retorik i den her debat.
Det er det at have været ude i en valgkamp, hvor vi alle sammen ved at Danmark står i en ekstremt udfordret situation, og så er der folk fra venstrefløjen, der bruger hele deres indlæg på at snakke om fattigdom i Danmark, et af verdens rigeste lande, vel vidende, at hvis vi ikke laver reformer i det her land, vil vi blive et mere fattigt land.
Og det er reformer, som venstrefløjen ikke har været villige til at lave.
Det gør mig ilde til mode, for det er den mangel på mod, der vil skabe fattigdom i Danmark.
Simon Kollerup (S), 2011-11-25:
Jeg synes, det er en helt vildt alvorlig diskussion.
Det her handler om familier, der bliver fattige, det handler om børn, der ikke kan få fødselsdagsgaver, og det handler også om børn, der ikke kan få tøj og sko, heller ikke i deres idrætsforening.
Jeg kan godt forstå, hvis ordføreren har det sådan, at han bliver ilde til mode, når vi snakker om fattige –
det har jeg noteret mig at ordføreren før har været – men jeg skal bare spørge ordføreren, hvordan ordføreren egentlig har det med at diskutere fattige ud fra det perspektiv, vi gør det her i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Der ved jeg, at brugt tøj bliver givet videre til dem, der ikke har så meget.
Sådan foregår det faktisk derude, for sådan er vi mennesker: Vi vil gerne hjælpe hinanden.
Det behøver ikke altid at være staten, der holder en hånd under mennesker.
Vi kan i mange tilfælde godt selv finde ud af det.
Jan Johansen (S), 2011-11-25:
Når nu ordføreren mener, at man kan få sko og tøj på andre måder, kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvilke måder man kan få tøj og sko på.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
I virkelighedens verden er det jo sådan, at man kan få tøj og sko på andre måder.
Jamen sådan er det.
Det er jo ikke sådan, at fordi man ikke køber det, får man det ikke.
Altså, folk hjælper hinanden.
Hvis ordføreren spørger mig, om det er rimeligt, at folk, der går på arbejde, og som har en indkomst, kan købe flere ting til deres børn end folk, der ikke går på arbejde, vil jeg svare: Ja, det mener jeg er rimeligt.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil gerne høre, om hr. Joachim B. Olsen kun anerkender økonomiske incitamenter som det, der driver menneskers adfærd.
Og så vil jeg gerne høre, om hr. Joachim B. Olsen anerkender, at en hjælp til de fattigste rent faktisk kan være en genvej til den tryghed, der kan give f.eks. mod og overskud til at turde tage en uddannelse, til at turde søge et arbejde, man aldrig har prøvet før, til at købe en bil for at køre langt efter arbejde eller til at tage nye udfordringer op, som måske kan virke uoverstigelige, hvis man hele tiden ikke engang kan få familien til at hænge sammen.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Om det er økonomiske incitamenter, der driver mennesker?
Nej, vi mennesker er drevet af mange ting, men når det handler om at tage på arbejde, så viser al forskning, at det betyder noget, om man får mere ud af det, så det har en effekt.
Og om man får mod, fordi vi afskaffer de her ydelser?
Det ved jeg ikke om man gør.
Jeg må i hvert fald bare konstatere, at Finansministeriet selv siger, at det her vil betyde, at færre vil komme i beskæftigelse, og det taler jo direkte imod det, som hr. Christian Juhl snakker om.
Benny Engelbrecht (S), 2011-11-25:
Jeg har stor respekt for fru Mai Henriksens menneskesyn, det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Jeg tror også, at De Konservative i bund og grund er nogle meget socialt tænkende mennesker.
Og derfor vil jeg sådan set
også bare spørge ind til et element, som vi jo har været inde på tidligere i debatten, nemlig dette om, at ganske mange starthjælpsmodtagere, omkring 24 pct., befinder sig i den gruppe, den kategori, som kaldes matchgruppe 3.
Det er altså folk, som vurderes at have så alvorlige problemer, at de hverken kan få arbejde eller deltage i en beskæftigelsesrettet indsats.
Hvad med dem?
Er det sådan, at man forestiller sig, at der vil være nogen som helst effekt af, at der er en lavere ydelse?
For skulle jeg gå ind i den tankegang, kunne jeg i virkeligheden stille spørgsmålet: Hvor langt ned mener fru Mai Henriksen at man skal sænke fattigdomsydelserne for at få en beskæftigelseseffekt?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Nu bliver det et spørgsmål om ord.
Jeg ved jo godt, at Socialdemokratiet gerne vil have en relativ fattigdomsgrænse; det vil venstrefløjen i det hele taget gerne, og så kan vi jo netop have den her debat for evigt, fordi der så altid vil være fattige.
Hvad er det næste naturlige skridt, hvis man indfører sådan en grænse?
Jo, det er mere omfordeling og mere omfordeling, og det bliver vi ikke et rigere land af.
Vi skal skabe velstand, og vi skal skabe muligheder, og det gør vi ikke ved hele tiden at fokusere på det her med lighed.
For mig er det rent ud sagt noget vrøvl.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-25:
Jeg forstår det på den måde, at ordføreren mener, at der altså ikke er tale om fattigdom i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Jeg er af den opfattelse, at i et af verdens rigeste lande er der ikke materiel fattigdom; det er min opfattelse.
Fattigdommen er også andet end at se på, hvad folk har.
Det har også noget at gøre med, om de har muligheder i det samfund, som de lever i, og der er muligheder i Danmark.
Alle starter som udgangspunkt på samme startstreg.
Man får tilbud om at komme i skole.
Er man dygtig, kan komme videre osv. Så anerkender jeg fuldstændig, at der er nogle, der har sociale problemer og kommer fra socialt belastede familier, hvilket ikke er nogen fordel – det er helt sikkert – og som giver dem problemer, men alle har som udgangspunkt muligheder.
Derfor mener jeg ikke, at man kan tale om fattigdom i Danmark.
Man kan tale om sociale problemer, men materiel fattigdom har vi ikke i Danmark.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-25:
Tak for det.
Nu skal det jo nødig ende i en debat om retorik eller i en debat om debatten, for det er jo meget mere interessant at snakke om indholdet og det, der ligger i forslaget her.
Derfor vil jeg bare forsøge ikke at blive for retorisk og spørge ordføreren direkte, om det er ordførerens opfattelse, at vi har decideret fattigdom i Danmark, eller om det er noget, vi kun ser i fattige tredjeverdenslande.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Det vil jeg rigtig gerne, det vil jeg godt sige.
Dem vil jeg også gerne invitere hr. Christian Juhl ud at møde.
Dem kan vi også tage ud at møde, så tager vi sådan en tur sammen.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Der bliver sagt, at »al forskning viser ...«, og nu talte hr. Joachim B. Olsen lige før om virkeligheden ude i sportsklubberne.
Jan Johansen (S), 2011-11-25:
Hr. Joachim B. Olsen mener jo ikke, at der er nogen fattige i Danmark – det har vi læst os til – altså at det faktisk kun er i Indien, de er.
Har ordføreren tænkt over, at 4 ud af 10 modtagere af starthjælp eller introduktionsydelse har undladt at købe tøj eller fodtøj til deres børn af økonomiske grunde, hvorimod det blandt familier med almindelig lønindkomst kun er 2 ud af 100?
Er det rimeligt, at der er så mange familier, der ikke har råd til at købe tøj og sko til deres børn?