Jane Heitmann (V), 2015-11-16:
Tak for ordet.
I dag behandler vi lov om ændring af lov om social service, som handler om målretning af de forebyggende hjemmebesøg.
Lovforslaget her udmønter en politisk aftale mellem den tidligere regering og partierne bag satspuljen om at revidere ordningen for de forebyggende hjemmebesøg.
For nylig deltog jeg i en konference i Stockholm, hvor bl.a. det stigende antal ældre blev drøftet.
De forebyggende hjemmebesøg blev indført tilbage i 1995, og Hjemmehjælpskommissionens rapport fra 2013 peger på, at der er evidens for, at de forebyggende hjemmebesøg har en positiv effekt, både hvad angår mulighederne for at forbedre funktionsevnen og reducere funktionsevnetab.
Ser vi på gruppen i alderen 75+, kan vi se, at udviklingen de seneste 15 år har peget i retning af, at flere og flere lever uden begrænsninger i funktionsevnen.
Og det er glædeligt.
Men der er store forskelle i forekomsten og fordelingen af både sundhed og sygelighed i ældrebefolkningen, og det er netop det skisma, som lovforslaget her adresserer.
For med lovforslaget bliver der taget fem initiativer, som på forskellig vis skal bidrage til at sikre, at de forebyggende hjemmebesøg bliver mere differentierede og i højere grad målrettes de ældre, som har det største behov, uden at der gås på kompromis med den generelle forebyggende indsats.
Den nye model for hjemmebesøg vil forhøje aldersgrænsen på obligatoriske årlige tilbud fra 75 år til 80 år, åbne for forebyggende hjemmebesøg til særlige risikogrupper i alderen 65 til 70 år, give mulighed for tryghedsbesøg til alle 75-årige og sikre, at forebyggende hjemmebesøg indgår i de kommunale kvalitetsstandarder, ligesom tilrettelæggelsen af tilbuddene skal gøres mere fleksible.
For os i Venstre er det helt centralt, at der nu følger en kommunal forpligtigelse til at tilbyde borgere i en vanskelig situation behovsbestemte hjemmebesøg, f.eks. hvis man f.eks. har mistet en ægtefælle eller har været gennem et langt hospitalsophold.
Ensomhed og tunge tanker kan alt for nemt blive en tyngende følgesvend, som kan være svær at ryste af.
Langt de fleste høringssvar er positive, men der er høringssvar, som peger på, at det kan være svært at definere og identificere særlige risikogrupper.
Socialstyrelsen vil udarbejde en vejledning, som kan bidrage til, at man lettere kan identificere særlige risikogrupper, og her vil det være naturligt at forholde sig til samarbejdet mellem f.eks. praktiserende læger, hospitaler, boligsociale medarbejdere og frivillighedskoordinatorer.
Ældre er som andre borgergrupper forskellige, og derfor er det for Venstre væsentligt, at de forebyggende tilbud og tilrettelæggelsen af de forebyggende hjemmebesøg gøres fleksible, således at et hjemmebesøg f.eks. kan være et kollektivt arrangement eller et mere traditionelt forebyggende hjemmebesøg i eget hjem.
Det påpeger Danske Ældreråd også i deres høringssvar, nemlig at hjemmebesøgene skal fastlægges med respekt for lokale vaner og kulturer.
Vi ved, at de mest udsatte og økonomisk dårligt stillede borgere er den gruppe, som oftest vælger de forebyggende hjemmebesøg fra.
Center for Sund Aldring peger i deres høringssvar på, at lovforslaget her kan have en effekt på den sociale ulighed i sundhed.
Lad os sammen arbejde i den retning.
Når vi om 2 år skal evaluere loven, håber jeg, vi har et klart billede af, hvorvidt de fleksible muligheder har givet pote, således at man i kommunerne faktisk er kommet i mål med at få flere socialt udsatte ældre borgere i tale.
De forebyggende hjemmebesøg får nu en plads blandt kommunens øvrige kvalitetsstandarder, således at der sikres sammenhæng mellem serviceniveau og ressourcer.
En mere risikobetinget og differentieret tilgang stiller både større krav til de medarbejdere, som skal udføre hjemmebesøgene, men også til dem, der skal opspore de ældre borgere, som kan have brug for en forebyggende indsats.
Derfor skal der udvikles et efteruddannelsesforløb, som sikrer, at kompetencerne følger med, og det er der afsat midler til.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.