runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2007-05-25:
Jeg skal ikke forlænge den her debat længere end godt er.
Jeg skal blot fastholde det, jeg indledningsvis har sagt til hr. Rune Lund: at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at de to dobbeltspor vil blive anlagt, og at det nu er op til Infrastrukturkommissionen at barsle med det fornødne, og derfra vil Dansk Folkeparti så tage stilling.
Men de her to dobbeltspor er essentielle, sådan er det.
De vil komme, men vi tager den derfra.
Og i øvrigt har jeg ikke flere kommentarer til sagen.
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-25:
Meget i forlængelse af hr. Kim Mortensens indlæg har vi jo fortsat i hvert fald på tre punkter en skepsis over for det forslag, der ligger på bordet lige nu.
Det ser ud, som om vi ikke kan nå at indfri den plan.
Lad os bare nævne den havmøllepark, som nu er blevet skudt til hjørnespark på ubestemt tid, og som er en del af regeringens svar på, hvordan man skal klare CO2-forpligtelsen.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen af de ansvarlige ministre svare på, hvordan man ville løse det problem.
Vi havde også ønsket en større bortauktionering, hvor vi kunne bruge provenuet til at fremme vedvarende energi.
Vi havde også ønsket, at der var en større del af Danmarks CO2-forpligtelse, der skulle tages i de ikkekvotebelagte sektorer, ikke mindst transportsektoren, som ministeren jo også er ansvarlig for, og hvor vi ikke har haft nogen som helst fremdrift i reduktionen af CO2.
Så der er mange ting, der skiller.
Men jeg synes jo også, at der var noget, der burde samle, og som gør, at jeg for at sige det ligeud undrer mig meget over, at regeringen ikke har indkaldt til så meget som en prøvende forhandling i det mindste.
Regeringen har tilsyneladende den intention, at vi skal lave et stort, bredt energiforlig, som handler om, hvordan den danske energisektor skal se ud i de kommende 20 år.
Den kan vi jo ikke lave adskilt fra hele diskussionen om Danmarks klimaforpligtelse.
Hvor meget Danmark udleder af CO2, afhænger jo fuldstændig af, hvordan vores energisektor og transportsektor bliver skruet sammen.
Derfor er der også her på falderebet en sidste appel til regeringen, hvis den virkelig ønsker bred konsensus i dansk energipolitik.
Den burde sige: Skulle vi ikke give det i hvert fald en chance og prøve at tage en enkelt forhandlingsrunde om det?
Kim Mortensen (S), 2007-05-25:
Vi har i betænkningen tilkendegivet, at vi her ved andenbehandlingen vil meddele vores stillingtagen til lov om CO2-kvoter.
For kort tid siden stillede Kommissionen ca. 37 spørgsmål til regeringens CO2-kvote-plan, udvalget har stillet en byge af spørgsmål, og der har været en teknisk gennemgang af lovforslaget, men på intet tidspunkt har regeringen ønsket at forhandle lovforslaget med Folketingets partier ud over et parti, nemlig Dansk Folkeparti.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at vi nu står over for at skulle gennemføre en række energiforhandlinger, hvor en del af opgaven bliver at løse de forskellige huller og den manko, der er i regeringens CO2-lovgivning, uden at der har været villighed til hverken at drøfte det, forhandle det eller diskutere det med Folketingets partier.
Derfor er konklusionen, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for regeringens lovforslag om CO2-kvoter.
Socialdemokratiet vil stemme imod lovforslaget, men skal dog benytte denne sidste lejlighed til at opfordre regeringen til, at der bliver tale om reelle forhandlinger.
Opfordringen bunder bl.a. i det udgangspunkt, at regeringen har lagt op til at køre det her igennem Folketinget ved tredjebehandlingen, forinden man når at svare Europa-Kommissionen på den lange række af spørgsmål, som skaber stor tvivl om resultatet af lovforslaget.
Så med de bemærkninger skal jeg sige, at med de forudsætninger, der er her, kan Socialdemokratiet ikke stemme for lovforslaget.
Vi stemmer imod.
Martin Lidegaard (RV), 2007-05-25:
Jeg vil såmænd gerne benytte lejligheden til at takke for, at det er lykkedes at få energibyerne med, og at det er lykkedes at udvide hele fundatsen på det her, så man nu kan søge om midler til at lave demonstrations- og udviklingsprojekter ude i landet.
Det tror jeg der er stor interesse for, og jeg er glad for, at vi har kunnet opnå politisk enighed om det.
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-25:
Når jeg hører hr. Rune Lund i dag, minder han mig om en debat, man havde i det franske deputeretkammer i midten af 1800-tallet.
Man debatterede på daværende tidspunkt, om man skulle etablere en jernbanelinje fra Paris til Madrid.
Enhver, der kender fransk geografi, ved selvfølgelig, at en sådan jernbanelinje skal løbe igennem Bordeaux, som er den store sydlige by.
Da man nåede dertil i debatten og man var ved at begynde at nærme sig beslutningen om, at nu skulle man anlægge linjen, stod den deputerede for Bordeaux op på talerstolen og foreslog, at man stoppede jernbanelinjen i nordkanten af Bordeaux og genoptog den i sydkanten af Bordeaux.
Ja, hotellerne ville endda kunne udbygges, og mange ville overnatte i Bordeaux, inden de tog videre til Madrid.
Da han havde forelagt den plan for udviklingen, stod en anden deputeret op og sagde: Er det ikke meget snedigere, hvis vi anlægger sådan en negativ jernbane hele vejen fra Paris til Madrid?
Sikke en udvikling vi kunne få.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Det er simpelt hen en ganske almindelig økonomisk betragtning.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi nu har en revideret OTM-model, altså en passagerprognosemodel.
Som den ligger nu, mener hr. Klaus Hækkerup så, at der er nok passagerer til metroen?
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-25:
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at alt, hvad forhandlingerne har drejet sig om for os, der har deltaget i forliget, er at gøre den bedste byudvikling til den mest optimale byudvikling – det synes jeg faktisk at jeg prøvede at understrege i min ordførertale – erhvervsmæssigt for havnen som havn og rekreativt for de mange beboere, der skal have adgang til havnen.
Så jeg forstår overhovedet ikke det, hr. Rune Lund prøvede at insinuere her fra talerstolen.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Jeg kan da sige til hr. Klaus Hækkerup, at vi har diskuteret det her meget indgående i Enhedslisten.
Vi diskuterede også på et tidspunkt – som jeg er sikker på at det også er foregået andre steder – at vi måske alligevel skulle stemme for det her, for det er jo kollektiv trafik og det er mange milliarder.
Så måske skulle vi bare se gennem fingre med, måske skulle vi bare lukke øjnene for, at økonomien ikke hænger sammen, at linjeføringen er dårlig, at der er for få stationer, at en af måderne at skaffe penge på er, at man sælger nogle arealer i Nordhavnen med henblik på at skaffe penge til en metro frem for at lave penge på de arealer ud fra, hvordan man kan skabe den bedste byudvikling.
Det går jeg ud fra at Socialdemokraterne er klar over.
Man kommer fra en socialistisk tradition og kan godt se, at der kan være en modsætning mellem det at skulle sælge nogle arealer med henblik på at score flest penge og det at sælge nogle arealer med henblik på at lave den mest optimale byudvikling.
De to ting kan være sammenfaldende, men de behøver ikke at være det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-05-25:
Jeg vil først sige til hr. Per Ørum Jørgensen, som nu er begyndt at citere fra samrådet, at det er rigtigt, at regeringen sagde: Vi har ingen planer om at købe varm luft i Rusland og Ukraine – og derefter sagde regeringens ministre: Men vi vil ikke fraskrive os muligheden.
Derfor spørger jeg ikke om planer.
Jeg spørger: Vil regeringen – og det bliver så transportog energiministeren – gå herop og sige: Vi vil ikke købe varm luft i Rusland og Ukraine i den periode, vi taler om her, altså frem til 2012?
Det må da være rimeligt at give et svar på det.
Jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen mener, at en eventuel manko skal hentes uden for den kvotebelagte sektor.
Det vil jeg gerne have hr. Per Ørum Jørgensen bekræfter.
Så synes jeg faktisk, det er temmelig skråsikkert at stille sig op og sige, at det ikke er noget problem, hvis det er et hul, for så smider vi problemet over i den ikkekvotebelagte sektor, og så må de der halunker fra oppositionen sætte sig ned sammen med os og løse problemet.
Det er sådan set det, ordføreren står heroppe og siger.
Vi vil ikke forhandle om kvoteplanen, men det kan da godt være, vi vil bruge den, hvis vi får brug for at lukke et hul.
Det synes jeg simpelt hen er groft.
Hvad er egentlig begrundelsen for ikke at ville forhandle det her?
Jeg vil sige, at jeg sådan set er rimelig sikker på, at vi, der er ordførere i oppositionen, forstår det her ret godt og er meget detaljeret nede i det.
Hvad er begrundelsen for ikke at ville forhandle, når man gerne vil forhandle energipolitik og gerne eventuelt vil bruge os, når der skal lukkes et hul, men ikke vil bruge os i forbindelse med allokeringsplanen?
Og hvorfor er der denne hast?
Europa-Kommissionen har ikke godkendt det her endnu.
Vi kunne fuldstændig lige så godt tage tredjebehandlingen i september som at gøre det nu.
Det vil der ikke ske nogen som helst skade ved.
Der vil derimod ske det, at vi har en mulighed for rent faktisk at lave en nødplan for, hvad vi gør, hvis det ikke går, som tallene viser.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Skal man skynde sig langsomt?
Jeg ved ikke, om man skal stole alt for meget på Hannibal og hans tur over Alperne.
Så vidt jeg husker, var det der, størstedelen af hans elefanter døde.
Men det, som står tilbage, er, at vi her i dag har mulighed for at igangsætte en grundig undersøgelse af muligheden for at udvide jernbanedriften i Sønderjylland.
Vi kan gøre det allerede nu, og i forhold til det, som hr. Walter Christophersen også har sagt, så er det jo sådan, at uanset hvordan man end vender og drejer det her, er der brug for den nødvendige opgradering i Sønderjylland af de tre strækninger, som vi her snakker om.
Og så er det, jeg bare ikke kan forstå, at når det er Dansk Folkepartis politik, og når man i Dansk Folkeparti går ind for det, hvorfor leverer man så ikke de nødvendige stemmer, for at det kan blive vedtaget allerede nu?
Jeg tror, der er mange mennesker, der har svært ved at forstå, at hvis man går ind for noget og mener, at det skal gennemføres med det samme og helst så hurtigt som muligt – så hurtigt, som det er forsvarligt, men det her forslag går ud på grundigt at undersøge mulighederne for, hvordan man kan komme i gang med det her – hvorfor så ikke bare vedtage det, når der nu i dag i Folketinget er et flertal til stede, som rent faktisk støtter indholdet i det her forslag, som det vil se ud, hvis ændringsforslagene bliver vedtaget?
Kim Mortensen (S), 2007-05-25:
Det er mere sådan et spørgsmål til den skråsikkerhed, at det her skal vi nok nå, og ellers så finder vi ud af det.
Så vidt jeg husker, indgår der i CO2-loven, som vi behandler nu, besparelser på 2 mio. t, for så vidt angår vindmølleparkerne Horns Rev og Rødsand, 2 mio. t, for så vidt angår energispareaftalen.
Når vi så er i gang med den der skråsikkerhed, vil ministeren så her fra Folketingets talerstol være lige så skråsikker på, at de to havvindmølleparker, altså Rødsand og Horns Rev, kommer op til den aftalte tid, der er disponeret med i energiplanen og i den CO2-kvoteplan, som vi behandler her?
Vi har jo to havvindmølleparker, hvor vi ved, at den ene bliver færdig i 2009, og om den sidste har vi jo netop fået besked fra DONG om, at de har aflyst den.
Vi håber, at E.ON overtager den og dermed med en meget, meget lille forsinkelse, måske overhovedet ingen forsinkelse, kan leve op til den aftale, der er indgået.
Hvis ikke står vi i en ny situation, som vi selvfølgelig vil tackle.
Det kan være at spørge nummer tre på listen, det kan være at lave et helt nyt udbud, det vil jeg ikke tage stilling til her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-05-25:
Er det, der i givet fald skal findes uden for den kvotebelagte sektor, noget, hvor ministeren forestiller sig at oppositionen skal inddrages i forhandlinger?
Når vi kommer over på energiområdet, specielt når det drejer sig om fru Anne Grete Holmsgaard, er det altså, som om verden er ved at falde sammen hver dag.
Jeg vil bare sige, at jeg lover, at vi finder en løsning.
Jeg synes, det var meget uklart, hvad ministeren sagde om mankoen, altså om, hvordan den skal dækkes, hvis det ikke går, som der er redegjort for i talen.
Hvis der bliver en rest, som skal dækkes ind – det her er jo Danmarks Kyotoforpligtelse, vi snakker om –
hvad er så ministerens holdning til, hvordan det skal løses?
Skal det løses inden for den kvotebelagte sektor, eller skal det løses uden for den kvotebelagte sektor?
Det synes jeg ville være rart at få et svar på.
Det svarede hr. Per Ørum Jørgensen meget klart på, og det gentager jeg gerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Jeg er glad for det sidste, hr. Kim Mortensen siger, for det var da ærgerligt, hvis vi skulle give omverdenen det indtryk, at tingene ikke fungerer i en god og konstruktiv tone.
Det synes jeg trods alt at man skylder den omkringliggende verden her omkring Christiansborg at fastslå.
Så vil jeg bare sige, at det igen er den der lidt negative indstilling, og så kan man jo snakke om en trossag: Jeg tror på, at regeringen opnår den her målsætning, når det gælder nedbringelse af CO2.
Jeg tror på, at vi får gennemført rigtig mange spændende tiltag, både når det gælder vindkraft, når det gælder biogas og andre ting, som hr. Kim Mortensen nævner.
Det tror jeg absolut, fordi det er noget, man har sat sig for med en meget ambitiøs plan – det vil man – og derfor synes jeg også, det er konstruktivt og godt, hvis der er et bredt flertal, der sammen med regeringen kan finde nogle gode løsninger for de her ting.
Så jo, jeg tror på det, vil jeg svare hr. Kim Mortensen.
Nogle spørger så: Hvorfor fastholder regeringen et lovforslag, når Kommissionens godkendelse ikke foreligger?
Det har vi jo svaret meget grundigt på i Folketingets Energiudvalg forleden dag, hvor vi ikke kan referere fra, og derfor siger jeg gerne her igen, at vi har valgt at fastholde lovforslaget, selv om Kommissionens godkendelse ikke foreligger, når forslaget vedtages ved tredjebehandlingen.
Det har vi gjort, fordi vi forventer, at Kommissionen i sidste ende vil godkende kvotetildelingen, som den er foreslået i det fremsendte kvotelovforslag.
Og vi har erfaringer fra andre lande – man har i alle lande stillet en række spørgsmål, mange af dem af meget teknisk karakter.
Vi forventer som sagt, at det går igennem.
Så er der det meget væsentlige spørgsmål, om det ville være mere hensigtsmæssigt at forhandle både kvotetildelingen og energistrategien samtidig, og dertil er at sige, at kvotetildelingsplanen drejer sig om fordeling af kvoter, der repræsenterer meget store værdier og derfor store fordelingspolitiske spørgsmål.
Der skal desuden tages hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne, og regeringen har taget på sig at fastlægge udspillet, og det har vi støtte til fra Dansk Folkeparti.
På energiområdet har vi modsætningsvis en god tradition for brede forlig, og den tradition ser jeg gerne fortsætte.
Jeg gør derfor opmærksom på, hvad alle ordførerne jo ved, at den kommende energiaftale kun skal levere en beskeden del af opfyldelsen af klimaforpligtelsen, nemlig omkring 10 pct. – 1,3 mio. t årligt.
Hvad så, hvis det i løbet af perioden viser sig, at mankoen ikke kan lukkes?
Skal midlerne så findes udenfor eller indenfor?
Det har hr. Per Ørum Jørgensen også svaret helt præcist på.
Hvis energispareaftalen ikke giver den forventede effekt, påvirker det så mankoen?
Dertil er der jo at sige, at energispareaftalen løbende skal vurderes, første gang i 2008.
Skulle det mod forventning vise sig, at aftalen ikke giver de forudsatte energibesparelser, er det klart, at det kan være nødvendigt at iværksætte andre tiltag, og det er vi selvfølgelig parate til.
Dermed vil jeg slutte.
Kim Mortensen (S), 2007-05-25:
Tro kan man jo komme mange steder hen med – det er der også nogen, der gør – og troen på, at man kan leve op til de målsætninger, regeringen sætter sig i den her lov, vi snakker om her, kan man jo have for sig selv.
Men det, jeg egentlig bare bygger det på, er, at vi faktuelt har nogle aftaler med regeringen på energiområdet, hvor der endnu ikke er leveret eller gjort status, der dokumenterer, at vi rent faktisk er i gang med at leve op til det.
Det var jo sådan set det, som jeg prøvede at skyde på lige før, nemlig at vi har nogle politiske aftaler, der er indkalkuleret i den her CO2-kvotelov, og som der ikke er leveret resultater for endnu.
På den baggrund risikerer regeringen allerede om kort tid at være langt bagefter den CO2kvote-plan, som man har lagt.
Og så er jeg da i øvrigt enig i, at der er en række konstruktive møder, at der er den konstruktive tone, og det tror jeg da også at oppositionspartierne er indstillet på skal følges op, når vi kommer i gang med energiforhandlingerne.
Jeg har ikke hørt, at der er nogen, der skulle have den modsatte interesse.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Jeg synes, regeringen har været meget, meget klar i mælet om at holde denne her meget ambitiøse CO2-målsætning på 21 pct. Den vil vi holde.
Vi er kommet med et meget, meget ambitiøst udspil i starten af året, og det er jo det, vi ser.
Så kan hr. Kim Mortensen jo kalde det møder eller drøftelser eller forhandlinger, eller hvad det er.
Jeg har i hvert fald oplevet nu i et positivt forløb, at også hr. Kim Mortensen er kommet med mange positive indspil til fremtidens energipolitik.
Så kan vi kalde det forhandlinger eller møder, eller hvad vi vil, det er sådan set ikke afgørende.
Jeg føler faktisk, at der er en konstruktiv proces, og det håber jeg da også at hr. Kim Mortensen gør, omkring de drøftelser, vi har om den fremtidige energipolitik.
Kim Mortensen (S), 2007-05-25:
Vi er nogle partier, der er med til nogle afdækkende analysemøder ovre hos transport- og energiministeren.
Og så er vi blevet stillet i udsigt, at vi kommer i gang med nogle forhandlinger i løbet af juni måned.
Det ser vi frem til, det tror vi også at der er brug for.
Men det, der står tilbage, også for den konservative ordfører, er jo sådan set, at statistik ikke lyver.
Prognoser kan der være en del usikkerhed om, men statistik lyver ikke.
Og vi er jo faktisk i en situation nu, hvor vi for første gang i rigtig mange år har et stigende CO2-udslip i Danmark; vi er i en situation, hvor Danmark ikke lever op til sine forpligtelser; vi er i en situation, hvor Danmark for første gang oplever et stigende energiforbrug.
Så der er sådan set masser af udfordringer, også når vi snakker om den her CO2kvote-lov.
Det, der så giver anledning til, at vi synes, det kunne være meget rimeligt at tage en forhandling om den her lovgivning, inden man nu får den igennem Folketinget, og gøre det i sammenhæng med energiforhandlingerne, er, at man indkalkulerer resultaterne fra den aftale, vi lavede i 2004, hvor der skulle være flere havvindmøller, der skulle være flere vindmøller på land, der skulle være udbygning af biogas.
Ingen af de aftaler har vi set resultaterne af endnu.
Man indkalkulerer en spareaftale, som vi også har indgået, men som vi ikke har set resultaterne af endnu.
Hvis det viser sig ikke at holde stik, er det jo, at vi kommer langt bagefter, og regeringen kommer til at bære nogle indgreb igennem over for den her sektor for at rette op på de her huller.
Og det er sådan set det vi appellerer til at man allerede nu begynder at forberede sig på.
Per Clausen (EL), 2007-05-25:
Jeg er enig i, at miljøministeren og hr. Per Ørum Jørgensen har givet det samme meget præcise svar, som ikke udelukker, at man kan benytte sig af køb af varm luft, når man kommer dertil.
Så vil jeg bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Jamen ville det ikke have været bedre, hvis man havde sørget for at have lavet den energiaftale, sådan at den nu kunne ligge klar, så vi faktisk vidste, når vi skulle svare EU, at vi havde en energiaftale, som vi havde en forhåbning om skulle give et ganske bestemt resultat?
Hvad er forklaringen på, at man ikke har fået lavet den energiaftale?
Det er jo et år siden, at Folketinget vedtog, at forhandlingerne gik godt.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, er: Er det sådan, at de, man har aftalt at gennemføre CO2-planen her sammen med, også har fået nogle løfter i forhold til de energiforhandlinger, der skal være efterfølgende?
For der må da være en grund til, at de leverer stemmer til det her; det kan de da ikke gøre i blinde.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Der kan måske så komme nogle detaljer, og det må vi så klare med ændringsforslag.
Alternativet til at udskyde denne her proces er jo, at man forkorter den tid, hvor de parter, som er berørt af den her allokeringsplan enten i energisektoren eller i den enkelte virksomhed, kan tilpasse sig til de nye forhold.
Og det synes jeg altså er urimeligt, når vi nu har den mulighed, at vi kan få det her igennem i EU.
Så kan der måske komme nogle justeringer, det ved vi ikke endnu, men forventningen er, at der ikke bliver de store justeringer, og er der justeringer, jamen så ordner vi det med et ændringsforslag.
Det synes jeg er helt, helt rimeligt.
Der er ingen planer om at købe varm luft, hverken i Rusland eller Ukraine.
Per Clausen (EL), 2007-05-25:
Det ene er, at hr. Per Ørum Jørgensen siger, at han ikke vil udelukke, at noget kan gå galt.
Han siger også, at regeringen ingen planer har om at købe varm luft, men man vil ikke udelukke den mulighed, for det er jo det, man gør ved ikke at fraskrive sig det i allokeringsplanen.
Det andet er, at hr. Per Ørum Jørgensen vel må kunne bekræfte, at den allokeringsplan, som Danmark forsøger at få igennem i EU, er afhængig af, at der opnås et ganske bestemt resultat ved de kommende energiforhandlinger.
Og er det så ikke underligt, at man vil tvinge Folketinget til at tage stilling til denne CO2-plan, inden man ved, hvad der er supplementet, og inden EU har sagt, at det her faktisk gør, at allokeringsplanen kan accepteres?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Vi må så se, hvordan vi får løst dem.
Og der har jeg ikke lagt mig fast på hvordan og hvorledes eller har noget bud på det.
Det er jeg ikke i stand til at have i dag eller til at sige, om det skal være i den kvotebelagte eller ikkekvotebelagte ordning.
Det må vi jo finde en løsning på, og jeg er fuld af fortrøstning om, at vi når det her mål.
Jeg vil da ikke stå her i dag og sige, at alting måske bare går, som vi i 2007 forudsiger, fordi der er så mange faktorer – det tror
jeg fru Anne Grete Holmsgaard er fuldt ud klar over – der kan spille ind i det her regnskab
Det ser rigtig fint ud nu, og det går efter planen, og det er jeg sikker på det vil fortsætte med.
Men derfor skal vi jo ikke udelukke, at der kan være nogle ting, som er utilsigtede, og som ikke går hundrede procent, som vi forudsætter her i 2007.
Og derfor skal vi selvfølgelig have mulighed for at revurdere det for leve op til den målsætning, vi har.
Jeg kan bare gentage, hvad jeg hørte miljøministeren sige meget, meget klart: Regeringen har ingen planer om at købe varm luft hverken i Rusland eller Ukraine.
Det synes jeg er et meget klart svar, og det er jeg i hvert fald meget tilfreds med.
Med hensyn til hvis der bliver en manko, må jeg indrømme, at med alle de initiativer, vi i øjeblikket ser på energiområdet og på miljøområdet for den sags skyld, ikke mindst regeringens energipolitiske udspil, er jeg faktisk sikker på, at det her nok skal gå.
Jeg er meget, meget fortrøstningsfuld med hensyn til, at vi med de initiativer trækker rigtig meget igennem.
Det er jo klart, at når det handler om så lang en periode, er det jo fuldstændig urimeligt, at man her i 2007 skal stå og komme med et bud på, hvordan man vil indhente det forsømte, hvis det viser sig at gå, som det gør, da der jo er mange forskellige faktorer, der kan spille ind på udviklingen.
Men det signal, jeg har hørt meget klart fra regeringen, er, at man vil nå de mål, man har sat sig.
Hvordan vi kommer derhen, må vi så se hen ad vejen.
Det vil da være meget naturligt, hvis der er nogle ting, der skal revurderes, fordi der er nogle ting, der forholder anderledes, end man havde forventet.
Men man skal nok nå målet, og det er faktisk det, der er væsentligt for mig.
Klaus Hækkerup (S), 2007-05-25:
Jeg formoder, at det med formandens sædvanlige fornemmelse for diplomati også betyder, at der er lidt elastik i taletiden.