runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-11:
Der er behov for en forstærket indsats for at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændsler, og der er behov for, at det bliver meldt ud, hvornår vi stiler mod at være helt fri af kul, naturgas og olie i energiforsyningen.
Der skal årstal på og være klare delmål undervejs.
Uden er det bare flotte ord, der ikke får nogen egentlig konsekvens i energi- og klimapolitikken.
Så er det jo bare som at love nytårsaften, at man vil holde op med at ryge engang i fremtiden.
Der er flere gode grunde til, at der er behov for klare målsætninger.
83 pct. af vores energiforbrug er baseret på kul, olie og naturgas.
Det er ikke holdbart, og vi må som et land, der har højt velfærdsniveau og stort forbrug af fossile brændsler, i praksis vise, at vi magter opgaven med at have høj velfærd og lavt, ja, meget lavt udslip af drivhusgasser, ellers er der ikke mening i at sige, at vi går foran.
Men det handler også om økonomi.
Fossile brændsler stiger i pris.
Lige nu er de lave, fordi der er krise, men de kommer op igen, og det er dyrt at være baseret på fossile brændsler.
Det gælder, hvad enten vi taler olie, naturgas eller kul.
Det er nu, vi for alvor skal beslutte os for, at fremtidens erhverv, job og valutaindtjening skal komme fra grønne teknologier og grønne processer, ikke som en biting, men som et bærende princip, hvor vi satser på hele kæden fra forskning og udvikling, demonstration, afprøvning og markedsmodning.
Der er brug for lovgivning og et klart signal om, at vi vil sikre, at de mange lovende teknologier ikke bliver dræbt i det, vi kalder dødens gab, så de forbliver gode ideer, der aldrig kommer ud på markedet.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Jeg tror, at de fleste har erfaret - det har jeg i hvert fald selv - at hvis man vil nå et mål, må man sætte sig et mål, og så må man regne tilbage på: Hvad betyder det for mig i dag, om en uge, om en måned, om et år?
Præcis på samme måde gælder det ambitionen og visionen om et Danmark, der er fri for kul, olie og gas som energikilder.
Det er vigtigt at få sat et mål for, hvornår det skal være, for at kunne regne tilbage og finde ud af, hvad vi som samfund og som enkeltpersoner så skal gøre i dag, om en uge, om en måned, om et år og selvfølgelig også mange år, for det er ikke noget, der sker på et øjeblik.
Til gengæld er det en omstilling, som måske for første gang i historien kan blive en omstilling, som er demokratisk understøttet og styret.
Mange af de samfundsmæssige omstillinger, som er sket - det være sig fra landbrugssamfund til industrisamfund og fra industrisamfund til vidensamfund - har tit haft nogle meget negative sideeffekter for nogle af samfundets mest udsatte og svage grupper.
Derfor er det en unik mulighed, at vi kan lave en plan - og at vi kan tage markedet til hjælp som en effektiv spiller - for den gigantiske omlægning af Danmark, det er.
Der er vækst og arbejdspladser, der er sikkerhed og frihed, der er dynamik og natur og historie i målet om at blive fri for kul, olie og gas.
Det er nu, det mål skal sættes.
Derfor har vi set frem til debatten i dag.
Per Clausen (EL), 2009-05-11:
I sidste uge, da statsministeren skulle holde en stor grøn tale, kunne jeg forstå, på et Venstremøde, var det lige før, jeg troede, at den her forespørgselsdebat var blevet overflødig, for statsministeren sagde, at nu skulle det være slut med hippietilstandene i klimapolitikken.
Jeg forstod det på den måde, at det nu skulle være slut med megen snak og lidt handling, at det nu skulle være slut med rundbordssamtaler, og at vi i stedet skulle i gang med at gøre noget.
Desværre fremgik det jo, at det, der karakteriserer en blå klimapolitik - hvis man skal være venlig - er uklare og diffuse mål, som så modsvares, ret konsekvent selvfølgelig, af utilstrækkelige midler.
Det betyder så, at der er sket det fremskridt i den blå klima- og energipolitik, at den er gået fra at være målrettet, klar og præcis nemlig som den var, umiddelbart efter den her regering kom til i 2001, hvor det vigtigste var at afvikle støtten til vedvarende energi og afvikle hr. Svend Aukens såkaldte klimaimperium - til at blive uklar.
Vi er altså gået fra den klarhed til en uklarhed, og det er selvfølgelig i en eller anden forstand et fremskridt.
Problemet er bare, at hvis man kigger på, hvad der er sket de senere år, kan man se, at energiforbruget stiger, at CO2-udledningen stiger, og det sker som en konsekvens af regeringens politik, samtidig med at forskernes advarsler bliver mere og mere alvorlige.
Klimaet forandrer sig langt hurtigere, end man havde forudset.
Der er altså brug for en hurtig og effektiv indsats.
Villum Christensen (LA), 2009-05-11:
Selv om vi forestiller os, at alt potentielt biomasse udnyttes et hundrede procent, og det må jo siges at være et højt mål, og selv hvis vindenergien tredobles, og det må også siges at være et højt mål i forhold til det, vi har i dag, og selv hvis solenergien tyvedobles, vil vi stadig væk være i den situation, at der er 70 pct. tilbage af vores energiforbrug, som skal klares med fossile brændstoffer.
Vi mener, at der er nogle regnestykker, der ikke hænger sammen, når man lytter til debatten og ikke mindst til vores forhenværende statsminister, der svang sig op til at give udtryk for, at vi nu snakker om et helt fossilt frit Danmark.
En af de måder, som man kan løse det problem på, er vel et eller andet sted at tage hul på en diskussion om, hvorledes a-kraften i andre lande har været med til at løse de her problemer.
Det har været et felt, som ikke har været til debat overhovedet.
Danmark fremstår langt hen ad vejen på det her område som et vidensuland.
Al forskning og udvikling er jo stoppet.
Det er egentlig på baggrund af den her konstatering og det regnestykke, der ikke hænger sammen, og så de potentialer, der ligger i at udnytte de styrker, som a-kraften har, at vi sætter denne her forespørgsel til debat.
Vi glæder os selvfølgelig rigtig meget til at høre, hvad partierne har at sige til det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-11:
fremsætte følgende forslag til vedtagelse:
Forslag til vedtagelse
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Som fru Anne Grete Holmsgaard sagde, står også Det Radikale Venstre fortsat bag forslaget til vedtagelse.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Ja tak.
Det er jo rigtigt, at 41 år er lang tid, og man kan jo basere målsætninger på mange måder.
Nu var det ikke en kommentar til fru Margrethe Vestagers alder, hvis det blev forstået sådan, men mere i forhold til den målsætning, der hedder 2050.
Man kan stille spørgsmål til sine venner på Facebook eller på Twitter om, hvornår de tror at det kan lade sig gøre, men mener fru Margrethe Vestager ikke, at med så komplekst et udspil og med den kompleksitet, der er i energipolitikken som sådan, er det fornuftigt at lade fagfolk vurdere, hvornår og hvordan Danmark kan blive fossilfrit, frem for at man lige slynger en eller anden dato ud?
Er det ikke ansvarligt?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Jo, jeg synes bestemt, at det er meget vigtigt at inddrage de bedste kapaciteter, der er på feltet.
Der er bare det ved det, at de ikke kan tage den politiske forpligtelse til at prioritere fra os.
Det åg, om man så må sige, må vi bære.
De kan vise os de allerbedste veje til at gøre det, og hvilket miks der skal til, for at vi gør det på en økonomisk o.k. måde og en socialt afbalanceret måde - der er mange hensyn at tage.
Men det er et politisk ansvar at sige: Hvad er det så, der skal til?
For det er en prioriteringsopgave.
Når jeg ser på, hvor mange der byder ind, er det ikke kun Klimakommissionen, det er også kommunerne, som har sagt: Vi har også en strategi.
Det er ingeniørerne, det er tænketanke, Consito kommer meget tit med sammenhængende bud også på de forskellige sektorer.
Når jeg bliver betænkelig ved regeringens vilje, er det, fordi jeg har oplevet det fravær af vilje til at sætte mål både i energiaftalen og i transportaftalen.
Og nu kan jeg se, at der heller ikke i »Grøn Vækst« er nogen målsætninger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Jeg mener nu, at vores målsætninger var meget klare, men det kan vi vende tilbage til.
Jeg er enig med fru Margrethe Vestager i, at det er en politisk prioritering, hvorvidt vi som nation skal være fossilfri i 2050, men den beslutning skal man jo træffe på baggrund af konkret viden og konkrete analyser, og der er jeg så nødt til at spørge: Er det ikke fornuftigt, at vi først lader eksperterne kigge på det her og så træffer den politiske beslutning, i stedet for at vi først træffer en beslutning politisk og så lader eksperterne kigge på det bagefter?
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvordan man arbejder i Venstre, om det er sådan noget
For i den proces, der har været, og i de diskussioner, vi har haft, har vi jo inddraget folk, som har egentlig kapacitet på området.
Altså, jeg er jo bare en folkevalgt, der har økonomisk baggrund og ikke har specielt faglig forstand på det her, og derfor inddrager vi selvfølgelig også andre.
Der sidder jo altså ti mennesker i Klimakommissionen, og med regeringens sådan lidt blandede holdning til folk, der ved noget om ting, kan man sige: Jamen hvorfor må vi ikke spørge nogle af de andre og deltage i den politiske diskussion om, hvornår det skal være?
Jeg ville aldrig nogen sinde turde sige, at om 41 år fra nu ville vi kunne gøre den drøm til virkelighed, hvis ikke det var sådan, at folk, der havde indsigt i det, sagde: Det er ambitiøst, men det kan også godt lade sig gøre.
Det kræver bare den politiske vilje til at omstille vores samfund.
Det synes jeg godt kan være fornuftigt på nogle områder, ja, fordi Danmark jo er en selvstændig nation, som har sine egne overvejelser at gøre.
Det her handler jo ikke kun om at opfylde CO2-målsætninger.
Der synes jeg, at en del af det europæiske samarbejde selvfølgelig er at gøre det så ambitiøst som overhovedet muligt, men det er også at sige: Vi vil også gerne gøre noget selv.
Jeg tror, at der bliver et kolossalt marked - og dermed også rigtig, rigtig mange arbejdspladser - i at være nogle af dem, der kan levere løsninger til andre, der så har den samme eller en lignende ambition.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Nu er det sådan, at Danmark på det grønne område har haft et vist ry for at være foregangsland.
Derfor synes jeg, at det ville være relevant at spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om han kan identificere, hvilke områder i den klimapolitik han lige har redegjort for, som går ud over de krav, som EU stiller til os, altså de minimumskrav, som vi jo har det med at proppe ned i halsen på andre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Det Radikale Venstre er jo et meget europæisk præget parti, og derfor går jeg ud fra, at Det Radikale Venstre er enig med Venstre i, at det er ganske fornuftigt, at vi trækker EU-målene så ambitiøst som overhovedet muligt.
Mener Det Radikale Venstre, at det er fornuftigt, at Danmark sætter højere nationale mål, end der fastsættes i EU?
EU's ambitionsniveau er meget, meget højt, og Danmarks andel er meget, meget høj.
Vi er blandt de seks lande, der har den højeste forpligtelse i forhold til andelen af vedvarende energi, og med 30 pct. vedvarende energi i 2020 kommer vi til at ligge i den absolut højeste ende.
Derfor er der ikke planer fra regeringens side om at lægge sig ud over EU-ambitionsniveauet, men vi vil fortsat presse på i EU for, at EU har et højt ambitionsniveau.
Det skyldes ikke mindst regeringen, at EU fik en meget flot og meget ambitiøs energiplan med meget ambitiøse målsætninger både for andelen af vedvarende energi, for reduktionen af klimagasser og for energibesparelser.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Det er sådan set bare et forsøg på at give den her debat det rette indhold netop for også at synliggøre, hvor vanskeligt det kan være på energiområdet at sætte konkrete mål på den lange bane.
Det er jo også derfor, at vi fra regeringens side har nedsat Klimakommissionen, der kigger på de her ting og siger, hvilke virkemidler der skal til, og så træffer man politiske valg om, hvornår man så sætter datoen.
Her ser vi en eklatant misforståelse og fejlfortolkning fra hr. Svend Aukens side på 2 år.
Det mål, vi snakker om i dag, rækker 41 år frem i tiden.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Jeg vil gerne have lov til at sige, at vores mål er baseret på sagkundskab.
Målet om et fossilfrit Danmark er baseret på sagkundskab.
Bare fordi regeringen har samlet nogle dygtige og kloge folk i et klimapanel, kan regeringen altså ikke tage patent på sagkundskaben.
Vi har sat det realistiske mål, at vi kan gøre det i 2050.
Regeringen er ikke kommet med noget bedre bud, vi bliver hele tiden henvist til Klimakommissionen, men Klimakommissionen er jo ikke blevet bedt om at komme med et årstal.
Så jeg synes hellere, at regeringen skulle tage at komme med et årstal og så fortælle os, præcis hvor det er, at sagkundskaben har taget fejl i rådgivningen af os.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Er fru Mette Gjerskov enig i, at køb af CO2-kvoter fører til en reel reduktion af CO2-udslippet og dermed er en god måde til at lade virksomhederne betale for, at der udledes mindre CO2?
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Hvis vi taler om at købe CO2-kvoter inden for EU, så ja, det er en god idé.
Vi bakker fuldstændig op om kvotesystemet, det er en god idé at lade virksomhederne købe CO2-kvoter og på den måde reducere CO2-udledningen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Hvad er holdningen så til, at den socialdemokratiske spidskandidat til EU-valget, Dan Jørgensen, fløj land og rige rundt den 1. maj og efterfølgende gav udtryk for, at han havde købt CO2-kvoter for at kompensere for det?
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Det er, at han jo netop købte CO2-kvoter.
Som jeg har forstået det, har den socialdemokratiske spidskandidat købt CO2-kvoter ikke kun for de flyrejser, han tog den 1. maj, men alle de flyrejser, han tager, når han jævnligt flyver mellem København og Bruxelles, fordi han jo netop sidder i Europa-Parlamentet.
Det ville jeg ønske at vi kunne få gennemført at Folketinget også gjorde, at vi altså alle sammen sørgede for at få købt nogle CO2-kvoter, når vi udleder CO2 ved at flyve.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Nu må jeg sige, at det bestemt ikke er nogen given ting, at ordføreren eller jeg selv er gået på pension, når vi er 80 år.
Det forudsætter jo en arbejdsmarkedsreform, som regeringen jo ikke sådan just viser det store initiativ til.
Men spøg til side.
Jeg skal bare spørge til den konservative ordførers forventning om, at der bliver en målsætning, for regeringen har jo før ventet på en kommission: Strukturkommissionen, Skattekommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen, Forebyggelseskommissionen, og nu venter vi så på Klimakommissionen.
Regeringen har siddet meget, meget længe, og derfor ved vi jo, hvad regeringen plejer at gøre, når der kommer en kommissionsrapport, nemlig at lægge den til side og komme med sit helt eget udspil.
Derfor vil jeg spørge til den konservative ordførers prognose for, at vi faktisk får en målsætning for, at Danmark skal være fri for kul, olie og gas.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Det er jeg glad for at fru Margrethe Vestager spørger mig om.
Statsministeren har meget klart sagt, at inden næste valg, altså i den her valgperiode, kommer der et konkret bud på, hvornår og hvordan Danmark kan blive et fossilfrit samfund.
Vi har meget stor tillid til statsministeren i Det Konservative Folkeparti, så det synes jeg at vi alle sammen skal glæde os over, og så synes jeg, at vi måske kan tage debatten på det tidspunkt og få en bred tilslutning til det, som jo er understøttet af en Klimakommission, som fagligt og sagligt vil præsentere nogle muligheder og give et rigtig godt beslutningsgrundlag for, hvornår Danmark kan blive et fossilfrit samfund.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Betyder det så også, at de ting, som regeringen har lavet på klimaområdet, ikke er lavet på et sagligt og fagligt grundlag, og at ordføreren finder, at det vil være en god idé at åbne de aftaler, vi har lavet, for så at lave forpligtende målsætninger - det gælder på transportområdet, det kommer sandsynligvis til at gælde for »Grøn Vækst«, det gælder i hvert fald i forhold til energiaftalen - altså at ordføreren finder, at når Klimakommissionen har talt, er tiden kommet til at vende tilbage og lave egentlige forpligtende målsætninger for, hvornår vi skal nå derhen?
For det er meget, meget svært at finde ud af, hvad det er, ordføreren har som sin og Det Konservative Folkepartis målsætning i den her debat, andet end det, som vi også hørte fra Venstres ordfører, nemlig en vis selvtilfredshed - for sådan at sige det venligt underspillet.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Jeg skal bare spørge ordføreren: Hvorfor er ordførerens parti med i energiaftalen?
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Jeg er meget enig i, at det er svært at sætte konkrete mål på det her område.
Men jeg må også bare konstatere, at hvis ikke man har nogen mål, når man i hvert fald ingen steder.
Det er jo nemt nok at stå her og sige: Vi ved ikke, hvor vi vil hen, og vi ved heller ikke, hvordan vi kommer derhen.
Vi må sætte os nogle mål, og så må de være så realistiske som muligt.
Jeg tror, at langt de fleste i både Danmark og Europa havde meget høje forventninger til biobrændstoffer.
Vi havde nogle forventninger om, at teknologien ville blive udviklet meget hurtigere og vise sig at være meget bedre, end den blev på kort sigt.
Samtidig kom der så en fødevarekrise, som gjorde, at det var absolut nødvendigt at benytte alle dyrkningsarealer til fødevarer.
Så ja, det er fuldstændig korrekt, at det er svært at sætte mål, men uden mål kommer man jo ingen vegne.
Så vi er nødt til at sætte mål, realistiske mål, justere dem undervejs og så ellers sørge for at opfylde dem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Tak for det.
Det er vist kun fru Mette Gjerskov, der kan undre sig over, at jeg retter en kritik mod den manglende loyalitet over for energiaftalen fra Socialdemokraternes side, efter at man har hørt fru Mette Gjerskovs tale, som jo ikke bød på ret meget om, hvad Socialdemokraterne ønsker.
Men jeg vil egentlig godt tilbage til temaet, nemlig det at sætte mål på energiområdet også på lang sigt.
I januar 2007 satte hr. Svend Auken, fru Mette Gjerskovs partifælle, jo et mål vedrørende biobrændstoffer, nemlig at vi i 2010 skulle have 10 pct. biobrændstoffer som tvungen indblanding i vores brændstof.
Altså bare for lidt over 2 år siden kom der en målsætning, som senere viste sig - tror jeg alle er enige om - at være katastrofal både socialt, økonomisk og klimamæssigt.
Er det ikke en ganske god illustration af, at det er svært at sætte konkrete mål på dette område?
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Det vil sige, at vi ikke kan få noget mål for, hvornår Danmark skal være fossilfrit, og i forbindelse med de ting, der skal ske i Danmark til 2020, kan vi ikke forvente et eneste initiativ fra regeringens side, som går ud over, hvad der er blevet stillet af krav i EU.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
EU's krav er ganske massive, og hvad angår at leve op til EU's krav både med hensyn til andelen af vedvarende energi og med hensyn til at reducere udledningen af klimagasser, ligger Danmark i den absolut flotte ende.
Alene det at leve op til EU's krav vil kræve en lang række af initiativer i de kommende år.
Dem er vi selvfølgelig parate til at tage.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Synes Venstres ordfører, at det er en god idé at have en fast målsætning.
Det kunne godt ud fra svarene på de senere spørgsmål lyde, som om Venstre egentlig som sådan er imod faste målsætninger.
Vi oplevede jo ikke i forbindelse med energiforhandlingerne, at det var noget, Venstre fremmede, vi oplevede ikke i forbindelse med transportforhandlingerne, at det var noget, Venstre fremmede, og jeg ved ikke, hvordan det skal gå med forhandlingerne om »Grøn Vækst«, om der måske kommer nogle målsætninger ind.
Jeg er derfor helt grundlæggende i tvivl om, om Venstre egentlig støtter, at man sætter sig nogle mål.
Var den målsætning for vedvarende energi, som ordføreren nu tilslutter sig vigtigheden af, en politisk målsætning, eller er det en målsætning, som er fremkommet ud af et teknisk ekspertarbejde?
Det, der vækker undren - i hvert fald hos mig - er, at Venstre også så at sige lægger sin politiske handlingskraft i en kommission af jo selvfølgelig superbegavede, kompetente og ordentlige folk, men folk, som jo har en faglig opgave i stedet for en politisk opgave.
Og derfor synes jeg da, at ordføreren skal have muligheden for her på Venstres vegne at tilslutte sig ambitionen om, at Danmark skal være fossilfrit i 2050.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Venstre er enig i, at vi skal gå efter så høje målsætninger som overhovedet muligt.
De 30 pct. i 2020 er en ganske ambitiøs målsætning, og Danmark er blandt de lande i Europa, som har den højeste målsætning.
Vi ser ingen grund til, at Danmark går enegang på det her område, for det betyder, at danske forbrugere og danske virksomheder udsættes for unødig dårlig konkurrence, og en dårlig konkurrencesituation ønsker vi ikke.
Vi mener også, at EU er et godt omdrejningspunkt i energipolitikken og klimapolitikken.
Det, der er årsagen til, at vi har en meget ambitiøs energi- og klimapolitik ikke bare i Danmark, men i Europa, er jo, at EU har sat klare og tydelige målsætninger.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Jeg kan nu forstå, at når Klimakommissionen på et tidspunkt er færdig med sit arbejde, vil det være nogle anbefalinger om, hvordan man når de mål, vi har tilsluttet os, og der vil vi så ved den danske regering selvfølgelig støttet af Venstre formoder jeg - komme med en klimaplan.
Synes ordføreren, at det ville have været en god idé, hvis regeringen var fremkommet med en klimaplan, ikke i god tid før næste valg, men før klimatopmødet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Det gør vi.
Det gjorde vi i forbindelse med energiforhandlingerne, hvor vi sagde 30 pct. vedvarende energi i 2020.
Vi mener, det er ganske fornuftigt at have nogle målsætninger at arbejde hen imod.
Vi ønsker derfor samlede målsætninger for andelen af vedvarende energi.
Danmark står stærkt med den lange række af initiativer, som vi har taget, og fordi vi også fremadrettet vil tage nye initiativer.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Jo, men spørgsmålet var i virkeligheden politisk.
Ville man fra dansk side ikke stå stærkere, hvis man havde stået med sin klimaplan, når der var klimatopmøde, frem for at sige, at vi først kommer med den i god tid efter klimatopmødet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Der er taget en lang række initiativer.
Hr. Ole Hækkerup peger på nogle af dem: energiplan, skatteaftale, trafikaftale, »grøn vækst« osv. osv.
De initiativer sikrer, at Danmark ligger på et meget, meget ambitiøst niveau.
I forhold til andre lande er Danmark helt i front.
Vi har taget de initiativer, og Danmark er jo et foregangsland.
Det er Danmark, som andre lande i verden kigger til, når de ser på, hvilke muligheder der er for at implementere store mængder af vedvarende energi, hvordan man gør i forhold til at reducere udledningerne af klimagasser osv. osv.
På det område er Danmark helt i front.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Men tror ordføreren ikke, at vi som land havde stået bedre, når vi skal lede forhandlingerne, hvis vi var kommet med en plan, hvor vi havde sagt, at det er sådan og sådan, vi i øvrigt har tænkt os at nå målet?
Både hr. Lars Christian Lilleholt og jeg kan jo godt se, at summen af det, som skatteaftalen bidrager med, reduktionen i mængden af CO2-udledning, »Grøn Vækst« osv. osv. ikke er nok til, at vi kommer i hus.
Man kan sige, at det i virkeligheden er det, vi har brug for at kigge på, altså hvad vi så gør, for at komme i hus i forhold til det, vi har forpligtet os til.
Ville vi som land ikke stå væsentlig stærkere på klimatopmødet ved at fremlægge en plan for, hvordan vi har tænkt os at nå målene, netop når vi skal til at forhandle med de andre og forsøge at få dem til at forpligte sig på mål?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Vi har med energiaftalen en meget, meget omfattende klimaplan.
Det er vel nok den mest ambitiøse klima- og energipolitik overhovedet i Europa og den mest ambitiøse, Danmark nogen sinde har haft.
Derfor har vi et godt udgangspunkt med den plan, som vi i enighed - også med hr. Ole Hækkerups partis opbakning - vedtog tilbage i februar sidste år.