runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-19:
Det er en interessant diskussion i retning af, at det, når vi siger, at der skal laves en strategi for, hvordan man kan afvikle EU's landbrugsstøtte, så ikke skulle indebære noget som helst med handling.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det almene begreb at lave en strategi indebærer, at man laver en tidsplan, som er meget konkret, også med hensyn til, hvordan der handles der og der.
Jeg vil bare gerne slå fast, at det jo ikke er, fordi vi ikke mener, at der skal handles.
Nu har jeg hørt på det et par gange, og jeg er blevet lidt træt af det, og nu har jeg lovet hr. Svend Auken, at jeg ikke ville sige noget til hr. Jens Kirk, fordi hr. Svend Auken skulle ud af salen.
For ellers havde jeg selvfølgelig taget diskussionen også der.
Men det er klart nok, at i den almindelige gængse forståelse af ordet strategi ligger, at man handler, men at man har en tidsplan at handle efter.
Det er det, der er afgørende, altså om man har et mål, man gerne vil nå inden for en eller anden tidsramme.
Men jeg vælger så med det nikkeri, jeg ser i øjeblikket, at tolke det sådan, at det mener hr. Allan Niebuhr sådan set også.
Allan Niebuhr (KF), 2007-04-19:
Jeg skal ikke gøre det her langt.
Jeg vil sige, at i modsætning til det, der blev sagt fra både Det Radikale Venstres side og fra SF's side i forbindelse med ministerens indlæg, synes jeg da bestemt, at det var en strategi at bruge for fremtiden.
Jeg synes netop, at en strategi om, at man vil handle frem for at begynde at stille en katalogisering og en oplistning af tidsplan op, er vigtig.
Jeg synes virkelig, at det er vigtigere, at man ser noget handling, og det synes jeg også der blev givet udtryk for.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi ønsker al mulig afvikling af landbrugsstøtten.
Vi ved også godt, at vi fra dansk side er oppe imod nogle modsatrettede kræfter andre steder fra i EU, som måske ikke har helt de samme intentioner om, så hurtigt som det kan lade sig gøre, at få fjernet landbrugsstøtten.
Det synes jeg man skal respektere, og det må vi arbejde frem imod.
Jeg synes også om ministerens tilbud om at ville oversende et notat, som vi kunne arbejde videre på med henblik på det efterfølgende omkring det sundhedstjek, vi ved kommer i 2008, også med hensyn til en gennemgang af EU-halvvejsbudgettet.
Så vi er jo på vej til at kunne få en god drøftelse: Hvad er det for en vej, vi fra dansk side ønsker at komme hen til?
Jeg synes, det er rigtigt, at vi tager nogle små grader, så vi får moderniseret omkring landbruget, således at vi i EU's landbrugspolitik kan overleve ved en modernisering, ved en tilpasning, ved, at der bliver plads til midler omkring landdistrikterne, ved, at der bliver plads til midler for miljø, for økologi; at der bliver noget andet at sætte i stedet for.
Hvis ikke vi ser det i øjnene, er der ikke nogen mulighed for at få en fornuftig fremtid for EU's landbrugspolitik.
Så det er jo den vej, vi alle sammen ønsker at gå.
Jeg vil godt sige noget om snakken om den frivillige modulation.
Det er der flere årsager til, men hovedårsagen er, at hvis vi indgår i frivillig modulation, betyder det alt andet lige, at det bliver meget, meget sværere at få den samlede modulation i EU, for så vil man hele tiden hænge sig op på: Jamen det går jo godt, for der er nogle, der gør det ad frivillighedens vej.
Det er ikke den vej, vi ønsker.
Vi ønsker, at der skal være lige og fair konkurrence for landmændene overalt i EU, og hvis det sker, er vi ikke i tvivl om, at dansk landbrug også godt kan klare sig i fremtiden, også med en modernisering, også med en tilpasning af gode fødevarer.
Det ønsker vi, og det ser vi frem til.
Men jeg synes, at vi skal tage imod tilbuddet, som ministeren kom med, og sige: Vi vil se på det her, lad os nu få det notat, lad os få en drøftelse af fremtiden.
Det er da bestemt en strategi, der er noget handling og indhold i, frem for at begynde at lave en eller anden mere eller mindre kunstig tidsplan.
Vi ønsker selvfølgelig at arbejde med på den her tanke om strategi, men vi vil gerne have det på det grundlag, og derfor synes jeg, at vi skal tage imod det tilbud, som ministeren kom med.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-19:
For det første vil jeg gerne takke for rosen af min viden.
Det er jo ikke alle, der mener, at man har fået mere viden, fordi man har siddet i EuropaParlamentet, men det vil jeg da gerne kvittere for.
Vi vil have lov til at tillade os at kigge på forskellige modeller under udvalgsarbejdet, for det mener vi sådan set er det mest seriøse, og vi har ikke lagt os fast på nogen model.
Vi har kun sagt, at vi ikke bare uden videre står bag regeringens model.
Vi har i hvert fald opnået, at vi har hindret priseksplosioner.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Jeg ved udmærket godt, at det her har med EFDomstolen at gøre, men jeg sagde bare, at når man har siddet i Europa-Parlamentet, har man nok fået en lidt større viden end den, vi andre har.
Det er i hvert tilfælde et vanskeligt system at finde ud af.
Men nu fik vi jo, og det er jeg egentlig glad for, afsløret nogle af de andre modeller, man kan bruge, og så må mit spørgsmål blive mere konkret: Er der nogle af de modeller, der lige er blevet opridset, som Det Radikale Venstre har det bedre med end med det, regeringen er kommet med?
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-19:
Nu har det jo sådan set ikke så meget med Europa-Parlamentet at gøre, fordi jeg går ud fra, at det, vi primært snakker om, er det umiddelbare udspil, som regeringen skal komme med, og ikke noget i forbindelse med et meget videre forløb.
Jeg kan selvfølgelig tage fejl.
Der nævnes jo faktisk en række ting i notatet.
Det kan godt være, regeringen vælger den løsning med de 8 år, men det må vi jo diskutere igennem.
Det er jo også interessant – det har jeg slet ikke villet komme ind på, men nu har jeg jo fået lejlighed til det i en kort bemærkning: Hvad bliver status for denne ejendom?
Sådan er det i hvert fald med almindelige beboelsesejendomme.
Nu ved jeg ikke, om landbruget som sædvanlig er undtaget fra alle mulige almindelige regler, men med almindelige beboelsesejendomme er det jo sådan, at hvis man ikke selv har boet der, og man sælger boligen, bliver man beskattet.
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
Man har i regeringen og i Venstre fundet, at den løsning, der lægges frem her fra talerstolen, og som ministeren har lagt frem, vil være med til at sikre, at vi også har bopælspligt på ejendomme over 30 ha i fremtiden, og at der for dem under 30 ha vil være en beboelsespligt.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Den arbejdsgruppe, som blev nedsat af forskellige ministerier, og som arbejdede alt det her igennem, konkluderer visse ting.
Men der står: Det skal hertil bemærkes, at ingen af de ovennævnte foranstaltninger kan medvirke til at sikre formålet med at bevare selveje som den overvejende besiddelses- og driftsform i landbruget.
Betyder det, at den redegørelse, som blev lavet af den her tværministerielle arbejdsgruppe, tog fejl, og at man siden har fundet en løsning på det problem?
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
Jeg kan fuldt ud love hr. Per Clausen, at det ikke vil ske, for det er også sådan i den nuværende landbrugslov, at fonde jo normalt ikke kan eje jorde.
Der skal være en fysisk person og ikke blot en juridisk; der skal altså være en, der bor på ejendommen.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Da den her dom var faldet, sagde Peter Gæmelke, formanden for Dansk Landbrug, at den mente han ville få meget negative konsekvenser.
Det ville kunne føre til, at det i fremtiden ville være kapitalfonde, der ejede og drev landbrug i Danmark.
Så vil jeg bare spørge hr. Jens Kirk, om det forslag, som regeringen kommer med, og som jeg kan forstå den allerede har flertal for i Folketinget, vil forhindre den udvikling, som hr. Peter Gæmelke – ja, vi kan godt kalde ham hr., selv om han ikke sidder i Folketinget – forudser?
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at hr. Jens Kirk mener, at selvejet også vil være fremherskende i fremtiden, og at hr. Jens Kirk tror på, at det her vil fortsætte.
Men et folketingsmedlem – det ved hr. Christian H. Hansen godt – giver jo ikke 100-procent-garantier fra Folketingets talerstol.
Det er da vist ikke sket før.
Men hr. Jens Kirk tror på det, og sådan bliver det også i fremtiden.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Vil det sige, at vi kan være hundrede procent sikre på, at der efterfølgende ingen problemer bliver med det, regeringen kommer med?
Er det det, hr. Jens Kirk siger?
Kan vi få en bekræftelse på, at man har undersøgt det her fuldstændig til bunds, således at de ikke kommer fra EU's side og siger: Det holder ikke alligevel?
Og tror hr. Jens Kirk på, at vi fremover vil have bopælspligt for ejendomme over 30 ha, eller forestiller hr. Jens Kirk sig, at det også bliver ophævet på et senere tidspunkt?
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
Men man må også sige, at mindst 70 pct. af jorden i hvert fald fortsat vil være i selvejets bevaring.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Det er altid dejligt at høre, at regeringen har styr på tingene.
Men nu kan jeg forstå, at der er så mange EU-venner med, at man altså havde fem muligheder for at få forslaget til vedtagelse læst op, og så havde man nok nået det alligevel.
Hvis man starter med at høre hr. Jens Kirks indlæg, kan man jo høre, at der sådan set ikke er noget med, at det da også er ærgerligt, at den her dom er kommet.
Vi bøjer knæet, vi opgiver på forhånd.
Regeringen har overhovedet ikke været ude og beklage det her.
Man står og smækker hælene sammen.
Men spørgsmålet til hr. Jens Kirk skal sådan set gå lidt på det, som regeringen nu kommer med.
Jeg kan fornemme, at der skulle komme et eller andet, men vi ved ikke rigtig, hvad det indeholder, og det holder sikkert heller ikke vand alligevel i forhold til selveje.
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
Jeg beklager, at jeg blev lidt overrasket over formandens spørgsmål til undertegnede, men jeg har en vedtagelse, og den er på Venstres, De Konservatives, Socialdemokratiets, De Radikales og SF's vegne.
»Folketinget tager EF-Domstolens afgørelse i den såkaldte Festersensag til efterretning.
Folketinget beklager den affolkning, som domstolskendelsen kan medføre i landdistriktsområderne.
Folketinget finder det afgørende, at der fortsat er liv på landet med aktive beboere, som deltager i lokalsamfundet.
Folketinget opfordrer på den baggrund regeringen til at fremsætte et lovforslag i indeværende samling med henblik på snarest muligt at tilpasse reglerne om bopælspligt for landbrugsejendomme op til 30 ha med størst mulig hensyntagen til de formål, som EFDomstolen anerkender: bevaring af selvejet, sikring af opretholdelsen af en befolkning på landet og hindring af jordspekulation.«
Mette Gjerskov (S), 2007-04-19:
Vi Socialdemokrater mener, det er vigtigt, at vi har liv på landet i Danmark med aktive beboere, som deltager i lokalsamfundet.
Derfor er det også vigtigt, at landbrugsjorden ikke bare kan købes op til storinvesteringer eller sommerhuse, og en af de måder, vi har sikret vores landbrugsjord på, er ved at kræve bopælspligt på landbrugsejendomme.
EF-Domstolen har nu sagt, at vores formål sådan set er o.k., men metoden – altså bopælspligten – er for indgribende for ejendomme under 30 ha.
Derfor må vi finde på noget andet.
Vi har godt nok fra Socialdemokratiets side meget svært ved at se, hvorfor EF-Domstolen skal blande sig i vores bopælspligt, som jo har været gældende i mange år her til lands.
Vi forstår ikke, hvorfor nærhedsprincippet ikke gælder i den her sag.
Men når det er sagt, er en domstolsafgørelse nu engang en domstolsafgørelse, og vi må fastholde, at vi overholder EU-reglerne.
Men lige nu står vi altså i et tomrum.
EFDomstolen har underkendt vores regler, og vi har ikke vedtaget nogen nye endnu, så derfor vil jeg naturligvis her fra talerstolen opfordre til, at vi hurtigst muligt får lavet nogle nye regler, og de skal selvfølgelig tilgodese EF-Domstolens krav.
Vi Socialdemokrater er parate til at være konstruktive, men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at når EF-Domstolen har truffet den her afgørelse på et område, hvor vi faktisk ikke mener, at EF-Domstolen burde blande sig, så mener vi ikke, at vi skal overopfylde domstolens krav.
Vores landbrug må ikke blive investeringsobjekter, hverken for kapital eller som sommerhuse.
Vi vil ikke have ødegårde i Danmark.
Vi vil gerne sikre, at også de mindre landbrugsejendomme under 30 ha bliver beboet, stuehusene bliver beboet og vedligeholdt, at de, der bor på landet, aktivt kan bidrage til at være en del af lokalsamfundet, og at de kan medvirke til at bevare lokale butikker, foreningsliv samt i det hele taget livet på landet.
Derfor er vi selvfølgelig med i det fælles forslag til vedtagelse, som er fremsat af de EU-positive partier, selv om, det må jeg nok sige, man skal have den store lup fremme for at finde nogen positive elementer i den her domstolsafgørelse.
Jeg kunne høre, Venstres ordfører mente, at hvis man ledte længe nok, kunne man måske finde en lille snert af noget positivt i den her domstolsafgørelse.
Det er vi ikke enige i.
Men vi er enige i, at vi står over for en udfordring, og Socialdemokraternes mål i den her sag er klart.
Nu skal vi bare finde nogle løsninger, som ligger inden for EU-reglerne, og vi skal finde dem hurtigt.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-04-19:
Jeg vil starte med en kort gennemgang af EFDomstolens dom.
EF-Domstolen har den 25. januar 2007 afsagt dom i Festersensagen, sag C370/05.
Sagen vedrører en tysk statsborger, som i 1998 erhvervede en lille landbrugsejendom på godt 3½ ha i Sønderjylland, og som ikke tog fast bopæl på ejendommen inden for de krævede 6 måneder.
EF-Domstolen har med dommen i Festersensagen fastslået, at bopælskravet for landbrugsejendomme under 30 ha i sin nuværende ordning og udformning i lov om landbrugsejendomme, altså landbrugsloven, er uforeneligt med EF-traktatens artikel 56 om kapitalens fri bevægelighed.
Domstolen finder, at landbrugslovens regler om bopælspligt ikke er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, det vil sige, om bopælspligten er egnet til at sikre virkeliggørelsen af det formål, den forfølger, og ikke går ud over, hvad der er nødvendigt.
Domstolen anerkender de formål, der søges tilgodeset via bopælspligten, men har lagt vægt på, at bopælspligten ikke er egnet til at indfri to af de centrale formål, loven forfølger, nemlig bevaringen af selvejet og opretholdelsen af en fast bosiddende befolkning på landet.
Med hensyn til det tredje formål, nemlig at forhindre eller hindre jordspekulation, finder EF-Domstolen, at bopælspligten går videre, end hvad der er nødvendigt for at opnå formålet.
EF-Domstolens dom er ikke ensbetydende med, at vi må opgive at have en bopælspligt ved erhvervelse af landbrugsejendomme.
Men det vil være nødvendigt at ændre på landbrugslovens regler om bopælspligt ved erhvervelse af landbrugsejendomme under 30 ha.
Det er således ikke muligt for disse ejendomme at opretholde de nuværende regler i landbrugsloven om bopælspligt, som skal opfyldes af den person, der erhverver en landbrugsejendom.
Jeg vil derfor den 25. april 2007 fremsætte forslag til ændring af landbrugsloven.
Jeg vil ikke her gennemgå lovforslaget, men jeg kan oplyse, at der foreslås regler, hvorefter der indføres en upersonlig bopælspligt ved erhvervelse af landbrugsejendomme under 30 ha. Det vil sige, at det ved erhvervelsen sikres, at ejendommen skal udnyttes som helårsbolig.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Og derfor var der måske ikke så meget at sige til, at den første reaktion var lidt forvirring.
For det er jo en meget alvorlig sag, det her.
Det handler om, at bopælspligten jo er indgået som en vigtig forudsætning i de debatter, der har været om Danmarks medlemskab af først EF og derefter EU siden 1972, og den har altid været brugt som et meget vigtigt argument for at sige, at den danske landbrugssektor stadig væk ville være ejet af mennesker, der boede på landet og drev landbrugene selv, for det sikrede man ved hjælp af bopælspligten.
Det har vi gjort, fordi vi ønsker at bevare selvejet; vi ønskede at bekæmpe et pres på jorden og jordpriserne, så det stadig væk kunne være de landmænd, der ejede jorden, som også drev den; vi har ønsket at opretholde en fastboende befolkning i landdistrikterne.
Alle de ting er for alvor kommet i spil ved den afgørelse, der kom ved EF-Domstolen.
Og da der jo endnu ikke er kommet nogen særlig klare svar fra regeringen på, hvad den vil gøre, hverken i det samråd, der har været i Europaudvalget, eller i de papirer, der er kommet, så synes Enhedslisten og jeg, at tiden er inde til i Folketingssalen at konfrontere regeringen med det her problem.
Derfor har vi rejst den her forespørgselsdebat.
Besvarelse
Jens Kirk (V), 2007-04-19:
I Venstre tager vi dommen til efterretning og vil nu søge, om vi hurtigst muligt kan lukke det tomrum, der er opstået efter dommen.
Den regel, vi har i Danmark om bopælspligt, kendes kun i få andre lande i EU, måske kun i Slovakiet og i Østrig.
Men dermed mener vi ikke, at vi skal opgive at have liv på landet.
Som vi har det nu i vores nuværende landbrugslov, kan alle købe op til 30 ha og tage bopæl på dem.
I stedet for det foreslår vi, at man kan købe og undlade at tage bopæl på ejendommen, men så skal man sørge for, at der bor en anden på ejendommen.
Det vil sige, at der altid skal bo en på den ejendom, man har købt, hvis ikke man selv gør det.
Der bliver altså en beboelsespligt.
Den mulighed foreligger altså for ca. 100.000 ejendomme i Danmark, som vel udgør omkring 30 pct. af jordarealet.
Der er 33.000-35.000 ejendomme over 30 ha, som besidder 70 pct. af jorden og har 90 pct. af produktionen.
For dem sker der intet, altså en uændret beboelsespligt, fordi vi mener, at der dér er godt grundlag for, at både miljø- og dyrevelfærd og mange andre regler skal varetages, og det kræver en god uddannelse.
Det vil sige, at der også vil være uddannelsespligt for at have de ejendomme.
Der kan være fordele ved det her, og der er ulemper.
Skrækscenariet er vel, at vi vil se disse ejendomme blive opkøbt, og så vil der på et eller andet tidspunkt komme til at stå en bil med fremmede nummerplader uden for dem, og vi får det, vi kalder en feriebolig.
Men det hindres jo ved, at vi kræver, at der i den fremtidige lov lægges op til en beboelsespligt.
Man kunne måske også vende det lidt rundt og sige, at der kunne være en lille fordel ved det, for det kunne måske give et boligløft på landet.
Man kan også sige, at de arealstørrelser, vi snakker om, på måske 20, 25 eller 30 ha altså er ejendomme, som vil koste i området 3-6 mio. kr. med de priser, vi kender nu.
Det vil sige, at det ikke er enhver, der lige kan gå ud og købe disse ejendomme.
Men skulle der være en enkelt, der vil gøre det, og sætter dem godt i stand, kunne det måske give et ekstra løft i de områder.
Vi ved jo, at der i øjeblikket står en del tomme landbrugsejendomme og bygninger, som vi har besvær med at få solgt.
Det kunne måske ændre lidt ved det.
Der vil med den beboelsespligt være lige så mange beboere i landområderne, som der er nu.
Boligerne vil være beboet, som de var før, men måske ikke altid af ejerne.
Det, vi gør nu, er, at vi lægger op til, at vi hurtigst muligt kan få den lovændring igennem Tinget, som ministeren vil fremsætte den 25. her i Tinget, så vi kan få lukket det tomrum, der er i øjeblikket.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Nu har vi jo tidligere i dag i pressen kunnet høre fru Mette Gjerskov sige, at på det her område skulle regeringen udfordres.
Nu har vi så lige hørt talen og konstateret, at man også er med i den vedtagelsesprocedure, der ligger fra regeringens side, og altså vil stemme for den.
Så efter at have hørt talen og efter at have konstateret, at man også stemmer for vedtagelsen, bliver jeg nødt til at spørge: Hvor ligger udfordringen fra fru Mette Gjerskovs og Socialdemokratiets side?
Kan vi få det præciseret?
Mette Gjerskov (S), 2007-04-19:
Jeg er slet ikke klar over, hvad ordføreren hentyder til i forhold til, hvad jeg måtte have sagt om at udfordre regeringen i den her sag.
Det kan jeg ikke svare på.
Jeg kan bare konstatere, at vi ikke bare stemmer for forslaget til vedtagelse, men faktisk har været medskribenter og forslagsstillere til forslaget til vedtagelse.
Det, vi meget gerne vil se fra regeringens side, hvis vi kan tale om, at det er at udfordre regeringen, er nogle konkrete lovforslag, og vi vil se dem i den her samling.
Og vi vil meget gerne se nogle forskellige forslag fra regeringens side til, hvordan vi kan rette op på den her sag, efter at vores bopælspligt ikke er gældende længere.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-19:
Allerførst bliver jeg nødt til at rose fru Lone Dybkjær lidt og sige, at det er dejligt at høre, at der er en af dem, der er med i vedtagelsen, der kan finde ud af at sige, at man er lidt ked af det, og at man beklager det, der er kommet frem, lidt.
Det er faktisk rigtig dejligt at høre.
Men mit spørgsmål skal gå på: Jeg kunne forstå på fru Lone Dybkjær, at man måske ikke bare lige vil spise det, regeringen kommer med, og det var egentlig også godt at høre.
Men nu har fru Lone Dybkjær jo en viden fra sin tid i Europa-Parlamentet, som mange af os, der er her i dag, ikke har, og har fru Lone Dybkjær og dermed også Det Radikale Venstre gjort sig nogle overvejelser om, hvad der kunne være det helt rigtige, når man et eller andet sted mener, at det ikke er sikkert, at man bare vil spise det udspil, regeringen vil komme med, og som vi jo har fået løftet lidt af sløret for?
Har man overhovedet gjort sig nogen overvejelser om det?
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at det afhænger fuldstændig af, hvad der sker med hensyn til traktaten.
Der er meget, der tyder på, at forfatningstraktaten ikke går igennem, men vi har sagt – og det står vi ved – at hvis den går igennem relativt uantastet, står vi bag ved det.
I den forbindelse vil jeg også godt sige, at hvis forfatningstraktaten går igennem, sker der en afgørende ændring i præmissen for EF-Domstolens arbejde, idet den sætning, der taler om et stadig snævrere samarbejde mellem unionens borgere eller lande, eller hvad det nu er der står, og som har været der hele tiden, udgår.
Men jeg vil gerne understrege, at vi har sagt ja til forfatningstraktaten, og ændres den ikke mærkbart, står vi stadig bag den.
Per Clausen (EL), 2007-04-19:
Det første, altså at kigge på landbrugslovgivningen, synes jeg er meget spændende og interessant, og det kan jo også have et længere politisk perspektiv, også for tiden efter den regering, vi har i dag, for jeg tror måske, det bliver lidt svært at få den til at være med til at lave det, der er nødvendigt.
Men jeg kan altså ikke helt forstå det med traktaten.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre mener, at i forbindelse med de kommende traktatforhandlinger skal Danmark rejse spørgsmålet om EF-Domstolens magt og spørgsmålet om, hvorvidt de frie kapitalbevægelser er gået for vidt, eller mener man det ikke?
Det kunne jo være rart at vide, om Det Radikale Venstre har et seriøst ønske om, at den diskussion skal rejses, og om at tage det politiske slagsmål med regeringspartierne her i Danmark om at få diskussionen rejst i de kommende forhandlinger.