runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Vi har forsøgt i Alternativet her at komme med en målrettet regulering.
Vi har også ladet os inspirere af frivillige værktøjer, som man har masser af i landbrugspakken.
Her får vi altså skabt et incitament til at skabe mere natur, til at skåne den lille fine natur, vi har i det åbne land.
Er det ikke noget, der sådan set passer som fod i hose til den måde, som landbrugspakken fra regeringens side også er skruet sammen på?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-19:
Jamen som jeg allerede har markeret, ligger det også os i Venstre meget på sinde at gøre nogle indsatser i forhold til biodiversiteten.
Det gør vi bl.a. også i forbindelse med naturpakken, så det er vi helt opmærksomme på.
Men det ville, som også tidligere ordførere her i debatten har været inde på, ligesom have været lidt hensigtsmæssigt, hvis Alternativet også stillede med en anvisning på finansiering af sine forslag.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Som nævnt kan vi godt finde finansiering, når vi går i gang med finanslovsforhandlingerne, til den her type ting, fordi vi jo mener, der skal skæres i støtten til fossil energi.
Vi mener bare, at det forslag, vi her kommer med, er et eksempel på noget, der præcist kunne passe til den måde, som landbrugspakken er skruet sammen på, og kunne give det løft, som kan være nødvendigt, hvis vi kommer på kant med flere EU-direktiver.
Så mener ordføreren ikke, at det set i det lys kunne være en god løsning?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-19:
Det er da sådan en anelse overraskende, at Alternativet også nu begynder virkelig at tale om ufinansierede skattelettelser.
Og så har jeg også i min første besvarelse tilkendegivet Venstres svar på spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Rigtig mange naturområder er forsvundet fra det danske landskab og med dem levestederne for mange vilde dyr og planter.
I det åbne land ser det rigtig slemt ud.
Antallet af viber er f.eks. gået tilbage med mere end 40 pct. og stære med mere end 60 pct. over de seneste 40 år.
Men beskyttelsen af disse sårbare naturområder og arter har med den nuværende regering lidt et alvorligt knæk.
Vi så, hvordan regeringen i hastværk fik banket en landbrugspakke sammen, som gav landmændene lov til at gøde mere.
Med den er krav om randzoner fjernet, og flere svin pr. hektar vil blive tilladt.
Alt i alt har regeringen gjort sig særdeles umage for at fremme utrolig kortsigtede økonomiske interesser i landbruget, og hele tiden har regeringen givet forsikringer om, at de her lempelser af naturbeskyttelsen vil blive opvejet af tiltag i regeringens naturpakke.
Men vi kan jo konstatere, at vi endnu ikke har set et eneste forslag fra regeringen, der kompenserer for de dybt bekymrende lempelser i miljøreguleringen, man har indført.
Der bliver lige nu forhandlet en naturpakke, som skal kompensere for lidt af miseren, men spørgsmålet er, hvor meget det kommer til at rykke ved noget som helst, hvad angår de mange forringelser, der er blevet indført.
Når regnskabet skal gøres op, må vi derfor forvente en massiv forarmelse af naturen i det åbne land.
På den baggrund hilser vi Alternativets forslag velkommen.
Det er relevant at få et indspark i debatten om, hvordan vi imødegår dele af regeringens hasarderede landbrugspolitik.
Faktum er dog, at havde vi bibeholdt noget af den regulering, som regeringen med stor iver nu har lempet, ville det her forslag ikke være nødvendigt.
Der var regulering, som betød, at landmændene meget fornuftigt selv måtte begrænse deres produktion, så nødvendige naturhensyn blev varetaget, og omkostningen for dette lå således hos landmanden selv.
Med det her forslag skal landmanden honoreres for at passe på naturen med skatteborgernes penge.
Vi mener sådan set, at landbruget som udgangspunkt bør drives på naturens præmisser.
Vi synes, at forslaget rummer en række interessante overvejelser og positive takter, som vi rigtig gerne vil anerkende, og som vi ved Alternativet går rigtig meget op i, ligesom vi i Enhedslisten selv gør.
Herunder synes vi bl.a., at tankerne om udlægning af områder til permanent natur er interessante.
Men der er også en række ting, vi gerne vil have nærmere belyst, bl.a. gennem en overordnet vurdering af det økonomiske og naturmæssige potentiale i et samfundsmæssigt perspektiv.
Vi vil også gerne diskutere finansiering nærmere.
Hvor skal pengene komme fra til det her?
Men vi anerkender de mange positive intentioner, der ligger bag forslaget fra Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Tak for det.
Der er jo mange ting at svare på.
Ja, ordningen er tænkt som en frivillig ordning, fordi vi jo netop vil prøve at imødekomme regeringens ønsker i landbrugspakken om at bruge den type virkemidler.
Og det er et økonomisk virkemiddel, som vi tænker kan give den effekt, det nu har – ikke at vi når op på 100 pct. af alle § 3-arealer med det her, og derfor bliver forslaget jo ikke så dyrt, som angivet af ministeren f.eks., i hvert fald ikke foreløbig.
Med hensyn til det her med finansieringen vil jeg spørge ordføreren, om ikke det netop kunne være en idé at kigge på de her fossilafgifter, altså rabatten, som landbruget gives i afgifter på diesel, sammenlignet med alle andres afgifter på diesel.
Det er vel rimeligt, at man har en mere lige beskatning på sådan noget som brændstof, er det ikke det?
Carsten Bach (LA), 2016-05-19:
Det sidste med hensyn til finansiering via udligning af dieselafgifter kan jeg helt klart afvise.
Det er ikke en del af Liberal Alliances økonomiske plan.
Så er jeg også glad for at kunne konstatere, at Alternativet opererer med frivillighed her.
Det står i modsætning til visse andre partier her i Folketinget, som kunne finde på at fremsætte et lignende forslag, og som ofte opererer med tvang.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Jeg kan ikke svare på det her med Liberal Alliances samlede model, men jeg vil tro, den ligger langt fra Alternativets.
Men jeg vil lige adressere det her med gødskning og kvæghold, for ideen om, at gødskning er en forudsætning for afgræsning, er selvmodsigende, fordi det netop er gødskningen, der får det til at gro.
Altså, stoppede man med et gødske, ville behovet for afgræsning falde, færre dyr ville kunne afgræsse større arealer, og så ville artsdiversiteten stige yderligere.
Så det er faktisk tænkt ind, at vi får mere natur ved ikke at skulle gødske.
Carsten Bach (LA), 2016-05-19:
Ja, det er for så vidt rigtigt nok – det drejede sig så også mest af alt om det økonomiske incitament for landmanden i forhold til naturpleje på de her § 3-arealer.
Men ordføreren for Alternativet har formentlig ret i den slutning om mindre gødskning og dermed et mindre behov for afgræsning.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-19:
Jeg skal såmænd blot bede hr. Carsten Bach om, da der nu i forbindelse med en eventuel finansiering bliver refereret til Liberal Alliances økonomiske plan, at svare på, hvordan det harmonerer med det svar, som finansministeren har givet i Finansudvalget, almindelig del, spørgsmål 130 i denne samling, hvor Liberal Alliances økonomiske plan er blevet gennemregnet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg synes, det er helt relevant, at vi prøver på at finde en løsning på, hvordan vi kan styrke biodiversiteten i Danmark, men det ændrer jo ikke på, at der skal være finansiering bag.
Vi kan jo ikke finansiere ting med gode følelser eller varm luft eller drøftelser om, hvad vi har af krav.
Det er man altså nødt til at forholde sig til i stedet for bare at snakke om, at det her kunne være godt og dejligt.
Hvis der ikke nogen penge til det, dør diskussionen ligesom der.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Så er der jo den vinkel, som jeg har nævnt tidligere, nemlig at vi faktisk også har nogle bundne opgaver, som det her kunne være en del af løsningen på.
Det vil sige, at hvis man ikke er med på det her forslag til at løse de bundne opgaver, så skal man finde nogle andre forslag, som måske kan være dyrere.
Der kan jeg f.eks. nævne de tre direktiver, som vi højst sandsynligt kommer til at være på kant med som følge af landbrugspakken.
Det vil da være relevant at finde løsninger, som er så billige som muligt og så målrettede som muligt til at løse den problemstilling.
Er det ikke rigtigt?
Tak for det, og tak til ministeren for en positiv omtale.
Jeg vil sige, at vores tilgang til det her jo er, at der er nogle bundne opgaver.
Den ene af dem, som ministeren selv nævner, er altså at få stoppet tilbagegangen i biodiversiteten.
Der har vi både brug for en indsats i det åbne land og for en indsats for naturen i skovene og i havet, og det her beslutningsforslag kan løse nogle af de problemer, som landbrugspakken skaber i det åbne land.
Og der kommer de ekstra bundne opgaver ind.
For det er jo sådan, at flere ting peger på, at vi i kølvandet på landbrugspakken kommer til at være i konflikt med måske tre direktiver.
Det vil sige, at der er nogle ting, der skal løses og kompenseres for, så mit spørgsmål til ministeren er: Ser ministeren ikke her en særlig mulighed for på en forholdsvis billig måde at få løst nogle af de bundne opgaver?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Ikke umiddelbart, men jeg forstår godt, at Alternativet rejser debatten, og jeg forstår også det, der bliver sagt.
Jeg tror bare, man må skele til, at det her kan blive meget sådan teknisk.
Vi kan ikke have lange politiske uenigheder om, at biodiversiteten skal genoprettes.
Der kan så være uenighed om, hvordan man skal gøre det, og hvordan man skal finanisere det.
Men det er jo ikke alle debatter, der sådan egner sig til et beslutningsforslag eller en debat i Folketingssalen, hvor der er begrænsninger, fordi vi har et vist antal sekunder til at stille spørgsmål og besvare dem.
Så begge de her spørgsmål har en politisk karakter, som vi måske nok kan snakke om her, men de har i hvert fald også en teknisk karakter, som kræver noget mere tid end det, der er til rådighed med den debatform, vi har her.
Det var sådan et venligt råd om, hvordan Alternativet måske hurtigere kan nå frem til det, man vil, og det, der spørges om.
Men jeg kan ikke svare på spørgsmålet, som det bliver stillet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Jeg har jo også læst notatet fra ministerens ministerium og forsøgt at regne lidt på de her tal.
Og jeg får det til, at hvis man tager de her 350.000 hektar, som er præsenteret som § 3-natur, og lader alle de arealer komme med ind, så ender vi på de her 70 mio. kr., som måske kan blive til 100 mio. kr., fordi visse arealer er sat lidt højere skattemæssigt.
Men jeg forestiller mig ikke, at det er samtlige 100 pct. Hvis vi nu snakker om 10 pct., kommer vi jo ned i størrelsesordenen 7-10 mio. kr., og så er det vel et ret billigt virkemiddel, er det ikke?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jo, men sådan forstår jeg jo ikke beslutningsforslaget, og derfor tror jeg, jeg vil give et venligt parlamentarisk råd, og det er virkelig ment venligt.
Altså, der er jo forskellige måder at nå frem til det, man ønsker, og jeg tror, at den debat, som bliver rejst her af Alternativet, er bedre at rejse andre steder og på anden vis end i Folketingssalen.
Man kan også behandle et beslutningsforslag i udvalgene, og der er en række parlamentariske måder til det.
Sidst, men ikke mindst, stiller jeg selvfølgelig også gerne op til en drøftelse i samråd og andet i Skatteudvalget.
Men på det foreliggende grundlag koster det her nogle penge, og det er der ikke finansiering til.
Og selv, hvis der var det, synes regeringen ikke, det ville være den rigtige vej til at nå i mål med det, vi så i øvrigt er enige med Alternativet om, nemlig at der skal gøres noget ved biodiversiteten.
Simon Kollerup (S), 2016-05-19:
For os er det nemlig helt afgørende, at der igangsættes ambitiøse tiltag, der kan sikre, at tabet af biodiversitet i Danmark standses og vendes til fremgang.
Sammenhængende natur er afgørende for, at arter kan sprede sig, og sammenhængende natur vil hjælpe til at fremtidssikre de dele af naturen, der er truet.
Vi skal have et ordentligt miljø og en ordentligt natur, samtidig med at vi formår at sikre vækst og beskæftigelse.
Da Socialdemokraterne sad i regering, lavede vi en ambitiøs naturplan – »Naturplan Danmark«.
Det var første gang nogen sinde, at en dansk regering præsenterede en samlet langsigtet og strategisk plan for Danmarks natur.
Som en del af planen lancerede vi det grønne danmarkskort, som er Socialdemokratiets forslag til en offensiv strategi, der vil skabe mere sammenhængende natur.
Efterfølgende har regeringen annulleret det grønne danmarkskort på trods af modstand fra bl.a. KL.
Så vi hilser det velkommen, at Alternativet rejser en debat om, hvordan vi kan sikre biodiversiteten i Danmark, men i Socialdemokratiet tror vi på, at vi bedst sikrer naturen ved at gå sammen om en fælles helhedsplan, der både tager hånd om den danske biodiversitet og natur, samtidig med at vi sikrer gode rammevilkår for erhvervet.
Vi tror også på, at vi bedst sikrer naturen, hvis vi opnår et bredt politisk flertal i Folketinget, så vi også samtidig sikrer stabilitet og varige mål.
Det konkrete forslag fra Alternativet, som vi behandler i dag, om at fritage lodsejere for jordbeskatning er en del af Alternativets samlede naturpakke, som indeholder over 40 forskellige naturpolitiske forslag.
Jeg vil gerne sige, at vi i Socialdemokratiet selvfølgelig har respekt for, at Alternativet har lavet en samlet naturpakke.
Jeg er også nødt til at lægge mig lidt i slipstrømmen på ministeren og sige, at vi også mener, at Alternativet bør overveje, om det her er den rigtige metode at få pakken gennemført på, altså at vi skal behandle hvert enkelt tiltag hver for sig i Folketingssalen, uden at der i øvrigt er anvist nogen som helst form for finansiering til forslagene.
Konkret oplyser ministeren nu fra Folketingets talerstol, at det her forslag kan koste omkring 100 mio. kr., som der ikke er anvist nogen finansiering til.
Flere af forslagene fra Alternativets naturpakke har allerede været behandlet og har heller ikke opnået flertal eller opbakning, så jeg synes godt, man i Alternativet kan revurdere sin strategi for at behandle sin partipolitiske naturpakke.
Jeg mener, der er jo også andre partier, der laver naturpakker hen ad vejen, uden at hvert enkelt forslag skæres op som skiver af en pølse og så behandles hver for sig i Folketingssalen.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Som tidligere nævnt består vores naturpakke jo af 42 forslag, og det ville være helt umuligt at behandle den samlede pakke her i Folketingssalen, også fordi det er vidt forskellige forslag.
Det er jo en stor blanding af mange forskellige virkemidler rettet mod forskellige typer af natur, og det, vi så har gjort, er, at vi har udvalgt en lille del af dem, som vi behandler.
For de er meget forskellige på hver deres måde.
Er ordføreren ikke enig i, at lige det her virkemiddel rent faktisk er ret målrettet, og at det vil kunne løse nogle af de problemer, som forskerne netop har påpeget der ikke er fundet løsninger på i landbrugspakken?
Carsten Bach (LA), 2016-05-19:
Det hænger jo således sammen, at Liberal Alliances økonomiske plan er en 10-årsplan, og så er det jo klart, at når man tager 2 års indtægter ud af planen uden også at reducere udgifterne, er der ikke den oprindelige sammenhæng i planen.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
[Lydudfald]
... side er det vurderet, at grundskylden for den her type arealer ligger på mellem 100 og 300 kr. pr. hektar, og det vil sige, at vi er kommet frem til, at det er 70-100 mio. kr., hvis samtlige 350.000 ha § 3-natur kommer til at indgå i ordningen.
Men det er jo ikke vores tanke.
Vi forestiller os, at den vil starte på et langt lavere niveau, og at den måske vil ende oppe på 10 pct., og så er vi nede at tale om noget i retning af 7-10 mio. kr.
Det er vel en ret billig måde at få beskyttet en masse af den her lavbundsnatur i det åbne land på – som det typisk er – som har brug for den beskyttelse, som landbrugspakken giver.
Simon Kollerup (S), 2016-05-19:
Men jeg må jo også forholde mig til forslaget, som det bliver fremsat, og der ser jeg jo et forslag, der er fremsat med henblik på den samlede pakke, og lad os bare lege med den tanke, at man kommer ned på omkring 10-15 mio. kr.
Og det synes jeg man skylder, når vi skal have en debat om det her i Folketingssalen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Som nævnt handler det her beslutningsforslag om, at man vil fritage arealer udlagt til natur med biodiversitetsformål for jordbeskatning, altså § 3-arealer med skov og krat, og der kan sikkert også være andre ting.
Det er jo sådan, at når man foreslår, at man vil fritage nogen for en skat, så koster det penge, og derfor kan jeg allerede sige nu, at vi kan afvise forslaget på grund af manglende finansiering, bl.a. fordi det, som skatteministeren siger, koster op imod 100 mio. kr., og det er et beløb, som vil stige fremadrettet.
Jeg vil egentlig bare sige, at det er ganske god skik, at når man i Folketinget foreslår at afskaffe en skat – og det koster jo penge – så anviser man en finansiering.
For ellers er det i hvert fald den stensikre vej mod, at noget bliver forkastet.
Når det kommer til det mere konkrete indhold af beslutningsforslaget, synes jeg jo, det er nogle ganske sympatiske formål, som overordnet vil sige, at man vil skabe et incitament til at beskytte naturen mere – det er vi ganske enige i – og at man gerne vil styrke biodiversiteten, hvilket er tiltrængt, og hvilket jeg også tror der er et bredt flertal i Folketinget der er enig i.
Netop derfor er vi jo også med som en part i de forhandlinger om en naturpakke, der lige nu foregår i regi af Folketinget, og som bl.a. har det samme formål, altså at man skal styrke biodiversiteten.
Men jeg vil også sige, at jeg nu ikke nødvendigvis synes, det er en god løsning, som skatteministeren også var inde på, at det skal ske via en skattebegunstigelse af jordejere.
Det tror jeg ikke nødvendigvis er den bedste metode til det.
Men afslutningsvis vil jeg sige, at vi, som jeg allerede har nævnt, ikke kan støtte forslaget af den hovedårsag, at der simpelt hen ikke er nogen finansiering bag.
Christian Poll (ALT), 2016-05-19:
Der er jo meget stor interesse for finansieringen, og derfor får jeg lyst til at nævne, at vi jo i Alternativet har meget fokus på al den støtte, der gives til fossil energi – indirekte og direkte er det i størrelsesordenen 40 mia. kr. om året, den fossile energi støttes med – og man kan da bare tage et eksempel fra landbruget.
Alene den lavere dieselafgift i landbruget giver landbruget en fordel på 1,5 mia. kr. om året, og i det lys er de her måske 10-50 mio. kr. jo et lille tal.
Så hvis der skal findes penge, kunne vi fra Alternativets side godt foreslå, at man skruer ned for noget af støtten til fossil energi.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jamen tak for det forslag.
Det er jo godt at høre, at der er nogle ting, som Alternativet har fokus på.
Men vi kan altså ikke finansiere ting i Folketinget med, hvad Alternativet har fokus på.
Det kræver jo, at det bliver skrevet ind i forslaget, så man kan forholde sig til det fra Folketingets talerstol.
Det er da godt, at man gør sig nogle overvejelser.
Simon Kollerup (S), 2016-05-19:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at vi så kan imødese ikke at skulle behandle alle 42 forslag, og det er da en begyndelse.
Men uanset hvad synes jeg – for at blive i det parlamentariske spor – godt, at man kan overveje at behandle sin pakke som helhed, og så kan et udvalg jo tage stilling til det og afgive beretning, hvis det er den vej, man vil gå.
Det siger jeg kun, fordi det samtidig med at have et idealistisk folkestyre så også er vigtigt at have et mere eller mindre effektivt folkestyre.
Så det er alene i den forstand, og det er venligt ment.
Hvis man i forhold til forslaget om virkemidlet nu tager konsekvensen af det, jeg selv har sagt, og tager en mere samlet debat om det, altså om en samlet pakke, hvor natur og biodiversitet indgår, så er det jo klart, at alle mulige forslag kan komme på banen, også det her.
Men når jeg ikke synes, at det er et tiltalende virkemiddel, så er det, fordi jeg må vende tilbage til finansieringen af det.
Det er jo en effektiv skattelettelse til landbruget på 100 mio. kr., som med ministerens ord også forventes at kunne stige hen over årene.
Det er mange penge, der så skal findes, og jo sandsynligvis inden for det samme område.
Så jeg synes, at det virker som et omkostningstungt virkemiddel.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Det her er nogle serviceydelser, som vi tilbyder borgerne, og det mener jeg og Alternativet skal være lige for alle.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Jeg må lige følge op i fru Laura Lindahls spor, for i dag har vi servicelovens § 83, og det vil sige, at man har mulighed for at købe ekstra rengøring, hvis man gerne vil have gjort rent alle ugens 7 dage eller andre ting.
Hvordan forholder ordføreren sig til servicelovens § 83?
Vil man så også sige, at de ældre ikke må købe ekstra ydelser, hvis de har behov for mere i deres hverdag?
Jeg snakkede med en ældre borger, og han syntes da, det ville være trist, hvis han ikke kunne tilkøbe ydelser, hvis han f.eks. gerne ville i bad to gange om dagen eller en gang hver dag eller ville have gjort rent alle ugens 7 dage eller andet.
Er Alternativet imod servicelovens § 83?
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Nu er det ikke servicelovens § 83, vi drøfter i dag.
Vi kunne sådan set udvide det her til en meget, meget stor diskussion om ulighed og andre emner.
Men det, vi taler om i dag, er, at jeg har udtrykt en form for, hvad skal man sige, fokus eller orientering imod, at Dansk Folkeparti ønsker at have det her med om brugerbetaling.
Der ligger ikke andet i det, end at det er noget, vi vil holde øje med, for vi ønsker ikke, at der opstår en eller anden form for ulighed imellem f.eks. beboere på et botilbud.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Der er noget, ordføreren har taget helt fejl af, for vi ønsker ikke i Dansk Folkeparti øget brugerbetaling.
Vi har fået et utal af henvendelser om, at mennesker ikke har lov til at bruge deres egne midler, som de vil, og det er sådan set det, vi har lyttet til.
Så øget brugerbetaling er ikke den vej, vi ønsker at gå, overhovedet ikke.
Vi ønsker at få afdækket det her område.
Nu siger ordføreren, at det ikke er servicelovens § 83, vi diskuterer.
Jeg har hørt ordføreren sige fra talerstolen, at ordføreren gerne vil have merudgifter med i det her også.
Der må jeg bare sige, at det heller ikke er merudgifter, vi diskuterer, men man kan tage det, der handler om merudgifter, med i servicelovens voksenbestemmelser.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Det glæder mig, at vi er enige om ikke at indføre brugerbetaling.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
På baggrund af den diskussion, vi lige har haft om ledsageordningen, virker forslaget fra Dansk Folkeparti jo ganske fornuftigt, og jeg kan også se, at ministeren, næsten før vi begyndte at diskutere det, havde reageret og tilbudt en arbejdsgruppe.
Når det lyder fornuftigt, gælder det specielt, hvis opfordringen skal forstås som en opfordring til en helt åben analyse i den arbejdsgruppe med et formål om at udnytte ressourcerne bedre og sikre bedre løsninger.
Jeg synes nok, jeg i beslutningsforslagets bemærkninger kan ane nogle andre elementer, og derfor er vi lidt mere tøvende med umiddelbart bare at slutte op om det.
Men vi er positive over for, at der nedsættes en arbejdsgruppe, og at vi arbejder videre med hele den her problematik.