runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-01-26:
Nej, det kan jeg ikke påstå at jeg ved.
Men hvis ministeren deler Dansk Folkepartis vision om, at endemålet må være tilbagesendelse til det land, man kommer fra, hvorfor opererer vi så overhovedet med begrebet permanent ophold?
Så må vi jo have noget midlertidigt ophold i stedet for, for ellers kan vi ikke nå til det mål, som vi gerne vil nå til, nemlig permanent hjemsendelse i sidste ende.
Hvorfor arbejder man stadig væk med det, og anerkender ministeren så ikke, at der stadig væk er brug for stramninger, fordi der stadig væk er mulighed for at få permanent ophold?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-26:
Ministeren sagde for et par omgange siden, at efter ministerens opfattelse behandler vi flygtningene godt.
Er det at behandle flygtningene godt, at man, når det drejer sig om den gruppe, vi taler om her, forhindrer dem i at være samlet som familie i 3 år?
Er det at behandle folk godt?
Har ministeren egentlig overvejet konsekvenserne for de mennesker af det lovforslag, vi behandler her i dag?
Jeg vil gerne konfrontere ministeren med udtalelser fra både Red Barnet og Børnerådet, der siger, at det her lovforslag med en grænse for familiesammenføring på 3 år risikerer at sætte børns liv på spil, og at børn af flygtninge bliver stærkt traumatiserede, sådan at hvis det endelig lykkes dem på et tidspunkt at blive sammenført med deres forældre og hele familien bliver samlet, vil det mærke dem for resten af livet?
Har ministeren overvejet det?
Er ministeren enig i, at det kan være konsekvenserne af det her lovforslag?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Jeg ser faktisk min opgave som værende todelt og mit ansvar som værende todelt.
På den ene side er det jo at behandle mennesker godt – og det er jo så det, der bliver spurgt til her – og det mener jeg at vi gør.
Man skal huske på, at de mennesker, der er omfattet af den her 3-årsregel, er mennesker, der har midlertidigt ophold i Danmark.
På den anden side er det mit ansvar at sikre, at vi kan følge med i Danmark, at vi kan følge med i forhold til de flygtninge og migranter, der kommer til Danmark, at vi kan følge med økonomisk, og at vi kan følge med værdimæssigt.
Og som jeg har sagt før, er det jo et spørgsmål om at finde balancepunktet imellem de to ting.
Så på den ene side skal vi behandle mennesker godt – og det mener jeg bestemt vi gør; jeg mener ikke, at der er en finger at sætte på det – og på den anden side har jeg, føler jeg, en meget stor forpligtelse til, at det Danmark, vi har i dag, med det værdisæt og med det velfærdssamfund, vi har, også er det Danmark, vi har om nogle år.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-26:
Jeg er fuldstændig på det rene med, at det, vi taler om her med 3-årsgrænsen, gælder flygtninge, der har fået midlertidigt ophold.
Men anerkender ministeren ikke konsekvenserne?
For jeg synes ikke, ministeren forholdt sig til de konsekvenser, jeg ridsede op, og som ikke er noget, jeg har fundet på, for enhver kan sige sig selv, hvad det betyder at være adskilt fra sin familie, f.eks. at faren befinder sig her, mens børnene og konen befinder sig i Tyrkiet, hvor tøndebomber regner ned over dem – altså, hvad det betyder rent psykisk.
Det var det, jeg bad ministeren forholde sig til.
Vil ministeren så svare på: Er det rigtigt, når Red Barnet siger, at det er et brutalt lovforslag, fordi man med åbne øjne gennemfører et lovforslag, der får de konsekvenser?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Nej, jeg mener, at det her er et helt fair lovforslag, og det mener jeg også det er på familiesammenføringsområdet med de opstramninger, der ligger der.
Og igen: Det mener jeg, fordi vi har flere hensyn at tage.
På den ene side skal vi behandle de mennesker, der kommer til Danmark, godt, men på den anden side har jeg altså også en forpligtelse til – og det ville jeg egentlig også håbe at hr. Finn Sørensen følte samme forpligtelse til – at sikre, at både dansk økonomi, men i høj grad jo også værdisættet i Danmark kan følge med.
Når der opereres med permanent ophold, er det jo i en erkendelse af, at der stadig væk – og sådan vil det også være i fremtiden – er mennesker, der kommer til at opholde sig permanent i Danmark.
Så mener jeg jo – og det gør regeringen selvfølgelig også – at det er helt afgørende, at man så bliver positiv bidragsyder til det danske samfund, både rent økonomisk, det vil sige, at man kommer ud på arbejdsmarkedet og ind i uddannelsessystemet, men i høj grad også på det værdimæssige sæt, det vil sige, at man bliver en del af det Danmark, som alle andre er en del af, og at man tager værdierne til sig.
Jamen indtil videre er der jo rent faktisk en kvotefordeling, men den fungerer bare ikke efter hensigten.
Så det er jo også en af de ting, der skal styr på.
For hvis man nu bliver henvist til et land, man ikke har lyst til at være i, hvordan vil du så sikre, at det menneske, der så er blevet henvist til Rumænien eller Polen, men egentlig hellere vil til Danmark eller Sverige, bliver der?
Jacob Mark (SF), 2016-01-26:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget spændende, når ministeren taler om europæiske løsninger, og det vil jeg egentlig gerne spørge lidt til.
Ministeren siger, at der skal styr på de ydre grænser, før man ligesom kan gå videre med det, altså før det giver mening at snakke videre om det, men det synes jeg bare ikke rigtig giver mening.
Jeg synes, at når nu den der ydre grænse er stabiliseret, hvilket vi også kæmper for – så det vil jeg gerne kvittere for – hvad gør man så?
For så har man jo kontrol med de mange flygtninge, der kommer herop, og mange af dem vil givetvis have ret til asyl, og jeg hører ikke ministeren vil gøre op med asylretten.
Hvor skal de så hen, hvis man ikke har en kvotefordeling?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Jeg bliver altid lidt ked af det, når politikere bare fejer eksperter ned ad bordet ved at sige, at der er mange måder at beregne tingene på.
Jeg kunne også godt tænke mig lige at høre, hvad det er for nogen sociale konsekvenser, som er ved at have en letbane i forhold til at have en busløsning?
Det har jeg altså meget svært ved at se forskellen på sådan rent socialt.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Tak for det.
Nu kunne jeg forstå på ordføreren fra regeringspartiet Venstre, at man ikke var enig i, at der skulle være en kvotefordeling, og at han godt kunne forstå, hvorfor folk valgte Danmark og nok ikke ville vælge Rumænien.
Men i forhold til spørgsmålet: Er det så bare Grækenland, der skal have alle flygtningene?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Der bliver jo arbejdet på en kvotefordeling.
Men det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen påpeger, er netop det svære i, at der jo er en række flygtninge, der selvfølgelig, og det kan man ikke fortænke dem i, vælger de lande, hvor opholdsvilkårene er bedst.
Det kan jo i praksis også være vældig svært med sådan en omfordeling, for hvis man så er kommet til et land, som man absolut ikke ønsker at opholde sig i, jamen så vil der netop være en drivkraft for alligevel at prøve at rejse til de lande, som man rent faktisk havde besluttet sig for skulle være endedestinationen.
Så i virkeligheden tror jeg at det var det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen forklarede på ganske begavet vis.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Jamen det vil jeg gerne følge op på.
Det synes jeg er interessant, for ministeren – og tak for det – gjorde jo netop opmærksom på, at regeringen faktisk synes og mener, at der skal komme europæiske løsninger på den her flygtningekrise.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om, hvad den danske regerings bud på de europæiske løsninger så er, når nu Venstres ordfører ikke mener, at en kvotefordeling er en del af løsningen.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Det tror jeg sådan set også at vi har brugt mange, mange måneder på at diskutere, også her i Folketinget.
Men det er i høj grad at få styr på de ydre europæiske grænser, og så er det jo at få sat mere skub i hjælpen til nærområderne, og der er vi altså et af de lande, som går forrest.
Det er jo blot to af de initiativer, der skal til.
Og så må man jo bare sige, at indtil det kommer til at fungere, vil man komme til at se, tror jeg helt personligt, opstramninger i en række europæiske lande.
Det er jo også et udslag af det, vi ser her i dag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Tak for det.
Derfor spørger jeg specifikt til, hvad regeringen mener vi i Europa skal gøre ud over at få styr på de ydre grænser.
Hvad skal vi gøre med de flygtninge, der er i Europa, og som fortsat vil komme til Europa?
Hvad skal vi gøre med dem, hvis ikke regeringen vil fordele dem mellem de europæiske lande?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Jamen det, jeg bare siger, er, at første prioritering da må være at få styr på de ydre grænser, og så må det jo være også at få hjælpen i nærområderne op i gear, for det er noget af det, der gør, at man netop ikke rejser ind i Europa.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-26:
En af de regler, som vi skal stemme om lige om lidt, handler jo om familiesammenføring, altså det, at familier nu med det her lovforslag kan blive holdt adskilt i op til 3 år.
Familier bliver holdt splittede, og der er en risiko for – mener jeg – at det kan betyde, at der er mennesker, som tager børn med på en farlig rejse, som de ellers ikke ville risikere.
Det er jo egentlig ikke en ny idé, for den tidligere regering lavede jo samme trick, kan man sige, med 1 år, hvor regeringen nu bare vil stramme det yderligere til 3 år.
Det er jo lidt tendensen: Der bliver strammet og strammet og strammet.
Og pointen er, at der så skal komme færre, men der er ikke kommet færre.
Så mit spørgsmål er vel et eller andet sted: Er der en form for nedre grænse i det her, altså stopper det et sted?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Jeg kan lige så godt sige ærligt til fru Pernille Skipper, at der da vil blive ved med at komme flygtninge.
Det vil der da til Europa, og det vil der da også til Danmark.
Men så er vi sådan set tilbage i sporet fra lige før: at det jo også handler om at få styr på de ydre europæiske grænser.
Men indtil der er styr på de ydre europæiske grænser, vil du komme til at se landene værge for sig og landene individuelt stramme op på deres udlændingepolitik.
Der er blevet ført en meget, meget lempelig udlændingepolitik i en række år i Danmark – jo bl.a. båret af Enhedslisten – og det betyder jo, at vi sidder her i dag, hvor vi sidder.
Derfor bliver vi nødt til at stramme op.
Vi bliver jo nødt til at få styr på tingene.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-26:
Jeg tror ikke, det er den lempelige udlændingepolitik, der præger det danske rygte lige p.t.
Og hvis der er noget, Danmark lige nu har førertrøjen på i forhold til, er det da ikke at finde fælles europæiske løsninger; så er det da i hvert fald at vise, hvordan man kan værge for sig individuelt, sådan at vi kan deltage i en nedadgående spiral.
Det, jeg prøver at spørge til, er måske et eller andet sted ikke så meget, hvad der virker, og hvad der ikke virker i forhold til at holde mennesker på flugt væk.
Det, jeg prøver at spørge til, er, om der er en moralsk kerne et sted, altså en nedre grænse for, hvordan man behandler mennesker på flugt, eller om alting ligesom gælder, hvis det bare har den effekt, at det holder nogle mennesker væk fra Danmark.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Jamen lad mig lige slå fast, at de mennesker, der kommer til Danmark, de asylansøgere, der kommer til Danmark, behandler vi godt, og det bliver vi ved med at gøre.
Det handler jo om at få et regelsæt, der gør, at vi ikke adskiller os væsentligt fra andre lande, altså at vi ikke bliver mere attraktive end andre lande.
Der er blevet ført en meget, meget lempelig udlændingepolitik igennem en række år
, bl.a. af Enhedslisten.
Derfor er vi, hvor vi er nu.
Derfor er det nødvendigt, at der bliver strammet op.
Det er jo derfor, man kan se, at ikke bare vi her i Danmark strammer op, men at man også gør det i en række andre lande.
Det handler om, at vi skal kunne følge med – både økonomisk, men jo i høj grad også værdimæssigt.
For det betyder noget for landet, hvis der kommer rigtig mange fremmede hertil.
René Gade (ALT), 2016-01-26:
Vi har jo fundet ud af, at vi nok ikke bliver enige i dag, og derfor tænker jeg også, at det er væsentligt at kigge fremad.
Ligegyldigt hvor uenig jeg kan være i det lovforslag, der er blevet fremsat, og som nok bliver vedtaget om lidt, så synes jeg, det er væsentligt at finde ud af, om regeringen måske også kan begynde at ændre tone og målsætninger nu.
Jeg synes, det kunne være interessant at finde ud af, om vi fortsat vil forsøge at skræmme folk fra at ville være her – det kan have et godt formål, i og med at man så i regeringens øjne kan passe bedre på Danmark – eller om vi måske skal gå over til at tænke på, om vi vil være det land i verden, der er bedst til at integrere, altså om vi tør tage det på os, om det er positivt for Danmark.
Det er faktisk ikke for at være polemisk – jeg mener det helt oprigtigt.
Ville det i ministerens øjne være positivt, hvis Danmark rent faktisk blev det land, der blev bedst til at integrere dem, der var her?
Tør vi det?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Det er en mulighed og en måde at effektivisere og skabe vækst på.
Det giver jo ingen mening, at vi har flere instanser til at godkende det samme.
Så er der det her med, at vi nu bemyndiger ministeriet til at udstikke nogle regler.
Det kunne så have været sjovt at se de regler, så vi giver jo egentlig lidt carte blanche og en blankocheck til ministeriet, men det må vi jo tage i anden omgang, hvis vi synes, at de regler, som ministeriet nu finder frem til, er helt ved siden af.
Så er der hele punktet om byggeskadeforsikring.
Det er klart, at det ingen mening giver at have en forsikring, som kan tilfalde ejerne, når vi her har med lejeboliger at gøre.
Og lejerne er dækket ind i forvejen i den eksisterende lovgivning.
Så det her er, som vi i hvert fald ser det, en regelforenkling, som forhåbentlig også i forhold til brandsikringen gør, at vi ikke får lovgivning, der ligger flere steder, men her får det samlet under byggeloven.
Så alt i alt synes vi, det er et rigtig fornuftigt forslag, som forhåbentlig er med til at smidiggøre hele byggesagsbehandlingen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-26:
Dette lovforslag vil gøre det lettere og billigere at bygge i Danmark.
Lovforslaget fremmer effektiviteten og væksten i byggeriet, og det er Venstre naturligvis positive over for.
Lovforslaget er en udløber af regeringens visionære udspil, der hedder »Vækst og udvikling i hele Danmark«.
Den foreslåede certifiseringsordning vil betyde ensartethed, så bygherrerne ikke længere vil opleve en betydelig forskel i sagsbehandlingen af deres komplicerede byggesager i de enkelte kommuner. Da det gøres frivilligt for bygherrerne at tegne byggeskadeforsikring ved opførelse af udlejningsejendomme, vil det blive billigere at bygge udlejningsejendomme.
Samlingen af brandlovgivning i byggeloven vil gøre sagsbehandlingen mere smidig, og man vil opleve en administrativ lettelse.
Desuden vil de foreslåede ændringer vedrørende gebyropkrævning forenkle og harmonisere reglerne for, hvornår der opkræves et fast gebyr.
I lovforslaget fremgår det, at man estimerer, at den kortere sagsbehandlingstid for virksomhederne og de sparede udgifter ved den foreslåede ændring af byggesagsbehandlingen tilsammen omfatter 20-30 mio. kr. om året.
Derudover fremgår det, at virksomheder, som opfører udlejningsejendomme, ikke længere skal indhente tilbud på en byggeskadeforsikring eller tegne en byggeskadeforsikring, men i stedet tinglyse en servitut på ejendommen.
Dette forslag forventes at medføre en besparelse for erhvervslivet på ca. 60 mio. kr. om året som følge af sparede omkostninger til forsikring.
Desuden hæfter jeg mig ved, at lovforslaget forventes at frigøre nogle ressourcer i kommunerne.
Jeg noterer mig også, at der i høringssvarene udtrykkes en generel opbakning til lovforslaget fra bl.a. Dansk Industri, Dansk Byggeri, Bygherreforeningen, Danske Arkitektvirksomheder m.fl.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-26:
Når jeg ser et lovforslag, hvor der er rigtig mange omfattende høringssvar og så kigger på det høringsnotat, der er til sagen, må jeg konstatere, at det ser ud, som om man kun ét sted har ændret på det lovforslag, der har været sendt i høring.
Så er jeg sådan som udgangspunkt lidt skeptisk.
Jeg bliver sådan set endnu mere skeptisk, når jeg så ser, at der er så mange steder, hvor man ligesom kommenterer de her høringssvar ved at sige, at det er noget, som man vil forholde sig til i forbindelse med en bekendtgørelse.
Hvis nu det var skrevet, at ministeren syntes, at det var et godt høringssvar, og at det da søreme var noget, man ville indarbejde, når man kom til at skulle udarbejde bekendtgørelsen, så synes jeg, det ville have været noget andet.
Så synes jeg, det ville have været nemmere at forholde sig positivt til det, der ligger foran Folketinget i dag.
Jeg synes, der er nogle negative aspekter i det her.
Om det her med certificeringen af byggeriet vil jeg sige, at der er en række kommuner, som helt sikkert sagtens kan klare opgaven nu, og det er jo sådan set en privatisering af en kommunal opgave, der her lægges op til.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at kommuner ikke også kan blive certificerede.
Det er et ønske, som fremgår af nogle af høringssvarene, men der er sådan set ikke svaret klart på det, og så må man forstå det sådan, at man ikke har tænkt sig at imødekomme ønsket om, at nogle kommuner kunne blive certificeret.
Det synes jeg faktisk ville være en god løsning, og jeg er sikker på, at nogle af de større kommuner sagtens ville kunne leve op til at udføre den opgave.
Jeg kan også godt forestille mig nogle mindre kommuner, som vil synes, det er en fordel, at en mindre kommune ikke, hvad skal man sige, varetager alle opgaver.
Så jeg synes, det er noget skuffende, at man ikke har lavet en imødekommelse og dermed lagt op til fortsat at bruge den ekspertise, der ligger ude i kommunerne.
Om det med byggeskadeforsikring vil sige, at der jo er nogle høringssvar, som siger, at lejerne stilles dårligere.
Jeg synes, det er lidt uklart, og jeg håber meget, at vi i udvalgsbehandlingen får klarlagt helt skarpt, om lejerne stilles dårligere med det, der her er foreslået.
Så synes vi, det er i orden at forholde sig til, at der er klarhed over, hvad det er for nogle gebyrer, som kommunerne så kan opkræve.
Men der er absolut grund til, at vi kigger nøje på den her sag i udvalgsbehandlingen og får præciseret, hvad der sådan er i det at give kommunerne mulighed for at blive certificeret, sådan at større kommuner fortsat kan varetage opgaven, eller om det her er et privatiseringsforslag, som regeringen har arvet af den tidligere regering.
Det ændrer sådan set ikke vores holdning til det.
Altså, hvis vi har at gøre med opgaver, som vi synes kommunerne varetager på god vis, så ser vi ikke nogen grund til at privatisere dem.
Villum Christensen (LA), 2016-01-26:
Tak for det.
Liberal Alliance ser positivt på dette lovforslag om regelforenkling i byggesagsbehandlingen.
Det må være i alles interesse, at der er så få papirgange som muligt, når byggerier skal godkendes, og etablerer vi, som det er foreslået, en certifikatordning for dokumentation af de tekniske forhold, slipper kommunerne for unødigt dobbeltarbejde.
Det synes vi er sund fornuft.
En privatansat arkitekt eller rådgiver kan naturligvis akkurat lige så godt som en offentligt ansat dokumentere overholdelsen af specifikke tekniske forhold, herunder redegøre for de materialer og metoder, der er valgt, og vurdere, om de lever op til bygningsreglementets krav.
Meget af det arbejde er jo rent dokumentationsarbejde.
Vi forstår det således, at ministeren efter bemyndigelse i loven vil redegøre for, hvilke bygningstyper der er tale om, og i hvilken form og på hvilken måde dokumentationen skal forelægges kommunen.
Det har vi tillid til vil ske og forventer selvfølgelig at se bekendtgørelsen forinden.
Den del af lovforslaget, der fritager udlejningsvirksomheder fra at indhente tilbud på byggeskadeforsikring, forventes at medføre en besparelse på omkring 60 mio. kr.
Det er allerede nævnt, og det trækker bestemt heller ikke nedad.
Vi er glade for dette lovforslag og imødeser en klar reduktion i sagsbehandlingstiden og en slankning af det bureaukratiske Danmark.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-26:
Mange tak.
I Alternativet er vi rigtig glade for lovændringer, der gør lovene mere gennemskuelige og sagsgangen mere gennemsigtig, enkel og effektiv.
Vi holder meget af både gennemsigtighed og afbureaukratisering, så for at starte i en positiv tone vil jeg gerne rose regeringen for at ville tage tiltag i den retning.
Lovsammenlægningen, der samler de indretnings- og driftsrelaterede brandkrav i samme lov, har også fået meget ros i høringssvarene, og det samme skal lyde herfra.
Vi mener også, at det giver god mening at tillade et mindre, fast gebyr for byggesager for at forhindre et stigende antal ufuldstændige byggesagsansøgninger i de kommuner, der nu har givet gratis mulighed for byggesagsansøgninger.
Vi forstår også godt, at en certificeringsordning for dokumentation af tekniske forhold i mere komplicerede byggesager åbner mulighed for, at firmaer kan specialisere sig i f.eks. innovative byggeløsninger, materialer og udførelsesmetoder.
Det lyder rigtig spændende, især i lyset af at bæredygtige materialer og metoder, som det kan være svært for alle kommuner at holde sig opdateret om, vil få mulighed for en mere præcis behandling.
Desværre ser vi også i lighed med bl.a. Arkitektforeningen i deres høringssvar store usikkerheder ved konsekvenserne af en sådan certificeringsordning.
Det angår f.eks. ansvar for den tekniske godkendelse af bygningen, eventuelle klagesager og ansvaret for en certificeret virksomheds konkurs og konsekvenserne heraf.
Også eventuelle konflikter med lokalplaner kan der være usikkerhed om, kan man læse.
Der har også i høringssvarene vist sig usikkerhed med hensyn til, hvad det mulige manglende lokalkendskab for et certificeret firma kan betyde for godkendelserne.
Også den fjerde del af lovforslaget, undtagelsen fra kravet om at have den lovpligtige byggeskadeforsikring for udlejningsejendomme, finder vi en del usikkerhedsmomenter i.
Mulighed for misbrug af ordningen er blevet nævnt, ringere lejersikkerhed, problematik ved videresalg af udlejningsejendomme til ejerboliger.
Vi ser altså rigtig positive tiltag i lovforslaget, når det gælder sammenlægningen af brandkravene, men også usikkerhedsmomenter ved certificeringsordningen og undtagelsen
fra kravet om lovpligtige byggeskadeforsikringer for lejeboliger. Vi kan derfor ikke umiddelbart støtte forslaget, men vil følge udvalgsarbejdet tæt.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-26:
Lovforslaget er jo noget af en blandet landhandel.
Men vi er skeptiske, når det kommer til certificeringsordningen.
Som vi jo kan læse i høringssvarene bl.a. fra arkitekterne, er der bekymringer.
Vi kan også se, at man er bekymret over, om kvaliteten af byggerierne forringes.
Jeg må også sige, at vi er skeptiske, når vi ser på forslaget vedrørende forsikring mod byggesjusk ved byggeri af udlejningsejendomme.
Det er selvfølgelig rigtigt, at bygherren alligevel har ansvaret, men spørgsmålet er jo, om alle bygherrer også har den nødvendige økonomi til at udbedre de eventuelle skader.
SF vil afvente udvalgsarbejdet, men som sagt er vi skeptiske.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
De Konservative er positive over for lovforslaget, som vi ser som en forbedring, der er med til at gøre sagsbehandlingen af et byggeri meget mere simpel, og som giver lidt mere handlefrihed for kommunerne til at behandle det bedst muligt.
Jeg synes, at mange af de kommentarer, der er kommet fra de foregående ordførere, er værd at holde øje med, og der er også blevet rejst en række spørgsmål i høringssvarene, som gør, at det selvfølgelig er noget, vi skal følge i udvalgsbehandlingen fremover.
Men som udgangspunkt er vi meget positive over for lovforslaget.