runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2011-01-11:
Nu er det jo ikke sådan, at den model, der er fremlagt her, er faldet ned fra himlen på nogen som helst måde.
Den model, der bliver foreslået, står Energitilsynet bag.
Rigsrevisionen har jo også været inde at kigge på området som sådan.
Man er så nu kommet frem til en model, som forsøger at balancere imellem forskellige hensyn.
For det første er der selvfølgelig virksomhedernes eget ansvar.
De skal jo i høj grad også være bedre til at styre regnskaberne som sådan, og der skal være orden i tingene, når de fremlægger dem.
Det andet er, at man selvfølgelig også skal have en kontrol udefra, altså en stikprøvekontrol som sådan.
Og det tredje er, at vi også skal finde den rette balance i den effektive udnyttelse af Energitilsynets ressourcer.
Den model synes jeg jo vi skal have kigget nærmere på, som vi gør med alt andet lovarbejde, og vi skal se på forskellige problemer, der er med den.
Men jeg vil bare sige, at det jo altså er en model, hvor man virkelig har forsøgt at finde en balance imellem de her respektive hensyn.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-11:
Jeg sætter sådan set ikke spørgsmålstegn ved, at man har forsøgt at lave noget.
Jeg synes bare, at når man ser på det, virker det ikke så voldsomt overbevisende.
Det, jeg frygter, er, at man får en model, som er mere bureaukratisk, og, for at sige det ligeud, vil være til stor glæde for revisorforeningen, fordi det skaber mere arbejde til dem, men ikke tager fat på det, der er det grundlæggende, nemlig at man skal sørge for, at der er god disciplin i fjernvarmesektoren.
Det gælder både inden for de 300 værker, der nu er undersøgt, og alle de andre, der ikke er undersøgt.
Så det eneste, jeg appellerer til, er sådan set, at vi går til det rimelig åbent og fordomsfrit for at finde noget, der er ubureaukratisk, og som vi har tillid til giver den tilstrækkelige disciplin med regnskabsførelsen inden for fjernvarmesektoren.
Lykke Friis (V), 2011-01-11:
Jeg er bestemt heller ikke interesseret i at skabe unødigt bureaukrati på nogen som helst måde.
Jeg synes, jeg bare var nødt til at forholde mig til det som det første, da jeg så, hvor mange fejl der var i regnskaberne, og især også i den her situation, som jeg også sagde før, hvor man nærmest skulle agere bank for sit varmeselskab.
Så vil jeg også sige, at med hensyn til bureaukrati er det nye jo her sådan set, at man som selskab nu skal kigge på regnskabet over tid for netop at se, hvordan det har udviklet sig, og det er jo ikke, fordi det nødvendigvis gør det mere bureaukratisk.
Det sikrer sådan set bare, at vi får kigget mere systematisk på det, end vi har gjort indtil videre.
Men selvfølgelig vil jeg lytte til, hvad der kommer af kommentarer under behandlingen efterfølgende.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-01-11:
Formålet med ligestillingspolitik er for os i Venstre ikke at gennemtrumfe et millimeterdemokrati, hvor der altid er lige så mange kvindelige tømrere, som der er mandlige, eller tilsvarende lige så mange mandlige pædagoger, som der er kvindelige.
Ligestilling er for os i Venstre at sikre, at alle har mulighed for og frihed til at vælge det, de ønsker at udleve, bl.a. den beskæftigelsesdrøm, de måtte have, uden at der er kultur, tradition eller struktur, der tvinger dem til noget andet.
Ligestilling handler for os i Venstre om at bringe alle talenter i spil og sikre, at vi som enkeltpersoner og som samfund udnytter alle de menneskelige ressourcer, der er til stede.
Med L 88 følger vi blot op på et lovforslag, som vi vedtog i Folketinget for 2 år siden, og som fungerer efter hensigten.
Med L 88 sikrer vi derfor en ophævelse af revisionsbestemmelsen, uden at der samtidig foretages andre ændringer i lovgivningen.
Når L 88 fremsættes, er det, fordi det er en del af den lovaftale, som blev lavet for 2 år siden, nemlig at loven skulle revideres efter 2 år, og at der skulle tages stilling til revisionsbestemmelsen.
Så det følger jo helt naturlig praksis, at vi nu ophæver lovbestemmelsen, sådan som der var aftale om for 2 år siden, da den oprindelige lov blev vedtaget.
Formålet med lovændringen var jo at sørge for, at alle talenter, også dygtige kvinder, kommer i spil, når der skal besættes poster i offentlige nævn, råd, kommissioner og lignende.
Oprindelig var baggrunden for ligestillingsloven, der blev til i midten af 1980'erne under Schlüterregeringen, jo, at ligestillingsloven skulle være med til at sikre, at alle – ligegyldigt hvilket køn de havde – kunne komme frem i samfundet, uden at struktur, kultur bandt dem.
Derfor lagde ligestillingsloven fra 1980'erne også op til, at der altid skal indstilles både en mand og kvinde til en post, medmindre der er saglige begrundelser, der taler imod dette.
For at kunne følge udviklingen og se resultatet af de initiativer, der er taget,
Det betyder også, at der ikke er nogen, der kan slippe for at gøre en aktiv indsats; for det bliver offentliggjort hvert år, hvad status på området er.
Da lovændringen blev vedtaget for 2 år siden, var der visse organisationer, der mente, at det ville medføre tomme, nærmest spøgelsesagtige pladser i råd og nævn.
For lovændringen tilsagde nemlig, at ressortministeren skulle lade pladsen stå tom, hvis der ikke blev indstillet både en mand og en kvinde og der samtidig ikke var en saglig begrundelse for, hvorfor man i det konkrete tilfælde ikke valgte at indstille både en mand og en kvinde.
I dag kan vi så konstatere, at der ikke står nogen pladser spøgelsesagtigt tomme hen.
Der har ikke været ubesatte poster, siden loven blev ændret for 2 år siden, og viljen til at sikre, at alle talenter bringes i spil, og sikre både høj faglighed og mangfoldighed, er derfor i høj grad eksisterende.
På den baggrund synes vi i Venstre, det er helt naturligt, at vi i dag ophæver revisionsbestemmelsen i loven, og derfor kan vi støtte L 88.
Julie Rademacher (S), 2011-01-11:
Mange tak.
Det er jo ofte sådan, når vi har diskuteret ligestilling her i Folketingssalen, at linjerne har været trukket meget, meget klart op, for det er bestemt ikke noget, vi har været enige om i oppositionen og i regeringen samt dens støtteparti.
Men der har faktisk været et forslag, vi siden sidste folketingsvalg helt klart alle har kunnet bakke op om på nær Dansk Folkeparti, og det handler netop om, at vi faktisk er meget enige i målene for ligestilling i Danmark, og at både mænd og kvinder skal være repræsenteret i offentlige råd, nævn og udvalg.
Jeg er rigtig glad for, at vi rent faktisk har fået indført det her, og jeg mener også, at vi på en lang række andre områder kunne lære af det her forslag, vi har lavet.
Jeg må dog til det her helt konkrete forslag, L 88, sige, at vi mener – som det også bliver sagt fra Venstres ordførers side, og som Kvinfo også skriver i deres høringssvar – at ligestillingsredegørelserne opfylder rigtig mange krav i dag.
Dog vil vi også lytte til det, der fremgår af LO's høringssvar, og afvente en ændring af revisionsbestemmelsen. Så kort sagt i forhold til det her lovforslag vil jeg sige, at vi sådan set støtter formålet i den lov, vi har vedtaget, men vi vil meget gerne vente med at ophæve revisionsforpligtelsen.
Vi ser dog frem til udvalgsarbejdet, men indtil videre er vores indstilling et nej tak til L 88.
Per Clausen (EL), 2011-01-11:
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti forsøger at opretholde et skin af, at de er EU-kritiske og EU-modstandere.
Det, der er Dansk Folkepartis problem og i virkeligheden også i hvert fald nogle EU-tilhængeres problem, er, at der meget ofte sker et sammenfald med den politik, der bliver ført i EU, og den politik, Dansk Folkeparti ønsker skal føres.
Og det viser jo sådan set bare, at det både er galt med Dansk Folkeparti og med EU.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-11:
Det her er et meget, meget omfattende lovforslag, som implementerer EU-direktivet i forbindelse med el- og gasdirektiverne fra 2009.
Det har været et meget, meget stort dansk ønske, at det her direktiv gennemføres.
Vi har oplevet, at den el- og gasliberalisering, der er gennemført i EU, ikke helt har haft den ønskede effekt.
Der har været en række lande, som har undgået konkurrencen, og som har beskyttet deres egne selskaber og deres egne interesser på energiområdet.
Det undgår vi med det her forslag.
Vi sikrer, at der bliver en langt stærkere konkurrence på energimarkederne i Europa, og det synes vi er til fordel både for forbrugerne og de europæiske virksomheder.
I Danmark er og har vi været i front på det her område.
Vi har i meget, meget bred enighed i Folketinget etableret Energinet.dk, som har ansvaret for det overordnede transmissionsnet, både med hensyn til gas og el, og der bliver også endnu en udfordring, for en del af det net, der i dag ligger hos elselskaberne, skal ind under Energinet.dk eller i hvert fald placeres på en anden måde, end det er tilfældet i dag.
Det her er et rigtig godt forslag, som Venstre kan give sin fulde opbakning.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-11:
Tak, formand.
Som allerede nævnt indeholder det her lovforslag, at elog gasdirektiverne omsættes til dansk lovgivning samt en ændring af varmeforsyningsloven.
Jeg skal med det samme sige, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget, men at vi da også har nogle spørgsmål, som jeg vil vende tilbage til om et øjeblik.
Det første først: El- og gasdirektiverne går jo ud på, at energimarkederne i Europa skal blive bedre integreret.
Når vi helt grundlæggende synes, at det er en god idé, er det, fordi det vil give os en bedre udnyttelse af energien, og dermed kan vi sænke udledningerne af CO2, vi kan udnytte ressourcerne bedre, og vi kan reducere forureningen.
Ændringer, der går i den retning, handler for os om ansvaret for de næste generationer.
Derudover er det så også en god idé at forbinde Europa tættere på energiområdet, fordi vi dermed kommer i samme båd.
Man kan sige, at ét lands afhængighed i energiforsyningerne bliver et fælles anliggende, når landene i EU bliver tæt forbundet på energileverancerne.
Dernæst er der så ændringen af varmeforsyningsloven.
Det går jo mildest talt ikke.
I lovforslaget er der så en model for, hvordan kontrol af fjernvarmeværker i fremtiden skal tilrettelægges: en ekstra revisionspåtegning af regnskabsaflæggelserne til Energitilsynet og 20 årlige besøg ud i landet af Energitilsynets regnskabsenhed.
Løser det så problemet?
Ja, her er det jo, at man godt kan have et par spørgsmål til lovforslaget.
Umiddelbart må man sige, at det kommer til at tage nogle år, hvis vi skal igennem alle Danmarks varmeværker og vi tager 20 om året.
Det kan måske løses ved at tage fat der, hvor man umiddelbart synes, at det ser mest mærkeligt ud.
Dernæst vil vi gerne have, at brancheforeningen kommer med i en dialog.
De må jo alle have den største interesse i, at der bliver opkrævet korrekt, og korrekt skal der opkræves.
Den model, der er foreslået i det her lovforslag, skulle jo gerne betyde, at borgerne er sikre på, at de ikke igen bliver opkrævet regninger fra varmeværkerne ud over, hvad der er grundlag for i loven.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-11:
Energiforsyningen er en livsnerve for det danske velfærdssamfund, men energimarkedet er i hastig forandring.
Fra at være et købers marked med overskud af energi, stabile priser og langtidsaftaler er det blevet til et sælgers marked med stærkt svingende priser på et dynamisk, internationalt spotmarked.
Den skulle som bekendt fremkomme med forslag til i fremtiden at sikre Danmark en uafhængig energiforsyning, men også til at sikre økonomisk vækst, og at dansk industri forbliver en global aktør på energiforsyningsmarkedet.
Klimakommissionens væsentligste budskab for den nærmeste fremtid blev flere vindmøller.
Men vindmøllers energiforsyning passer til vejret og ikke til forbrugerne.
Det kræver derfor en lagermulighed, som vi endnu ikke har – som den, man har i forbindelse med brint, naturgasnettet og naturgaslagrene – eller en mulighed for at sælge el til områder, der har behov, når vinden blæser i Danmark, og derfor giver gode priser på energibørsen.
Men det kræver et stort og stabilt transmissionsnet, som strækker sig fra Nordkap til Sahara og over tre-fire tidszoner – et net, som har stabile, lave priser og er uafhængigt af nationale interesser og producentinteresser.
At det samtidig giver industrien og forbrugerne adgang til billigere energi, er en yderligere fordel.
Det er det, dette forslag lægger op til, og det kan vi kun bifalde.
Vi får også i fremtiden et øget behov for at lagre naturgas for at udjævne spotmarkedets svingende priser, men visionen på sigt er også, at biogas og brint fra overskudsel skal i naturgasnettet og lagrene.
Dette sikres af lovforslagets forhandlede adgang, som i praksis er en auktion.
Samtidig giver det en optimal udnyttelse og økonomi og dermed tilskyndelse til udbygningen af Danmarks lagermuligheder.
Med hensyn til overvågningsdelen i lovforslaget ser jeg frem til en væsentlig bedre forbrugerbeskyttelse end hidtil, således at fremtidige jyske tilfælde kan undgås.
Med hensyn til selvevalueringen hos varmeforsyningsselskaberne ser jeg det som en indførelse af god revisionsskik med god balance mellem eget ansvar og offentligt tilsyn.
Og samtidig er det en fin mulighed for at optimere driften som i alle andre veldrevne virksomheder.
Vi kan derfor tilslutte os det fremsatte forslag.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-11:
Lovforslaget er jo allerede på glimrende vis blevet gennemgået af mine kolleger, og jeg skal kun sige, at Det Radikale Venstre er meget positivt indstillet over for forslaget.
Jeg noterede mig også med glæde, at der var flere EU-direktiver, som Dansk Folkeparti synes om.
Det skrev vi på listen over Dansk Folkepartis bevægelse hen imod glæde over det forpligtende europæiske fællesskab.
Det synes jeg er aldeles fremragende.
Vi har stillet os nogle af de samme spørgsmål, som SF gjorde, og derfor glæder vi os naturligvis til at høre ministerens svar på dem, ikke nødvendigvis i dag, men så i hvert fald i løbet af lovbehandlingen.
Jo mindre bureaukratisk, det kan gøres, jo bedre er det, samtidig med at man meget gerne skulle høste de fordele, der ligger i liberaliseringen.
En ting håber jeg ministeren kan svare på i dag, og det er, hvordan det går med undersøgelsen af sammenhængen mellem prisudvikling og liberalisering.
Det var jo en diskussion, som var oppe for efterhånden et godt stykke tid siden, hvor der kom en debat, som ikke rigtig blev afklaret, og hvor tankegangen ligesom var, at liberaliseringen havde ført til højere priser.
Grundlaget for de her direktiver og dermed også for lovbehandlingen er jo, at hvis man får en liberalisering og en sund konkurrence, får forbrugerne alt andet lige billigere priser, og samtidig vil det være muligt at gennemføre en forbrugerbeskyttelse og en gennemskuelighed i sektoren, som man har brug for, selv om det er en meget, meget kompleks sektor at have med at gøre.
Derfor synes jeg, det vil være godt også i det videre forløb at kunne sige, at kommer der ting op, som skaber tvivl om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt eller ej, så går vi altså ned i det og ser på det for at finde ud af, om det er rigtigt eller forkert, at liberaliseringen har givet højere priser.
De Radikales synspunkt er – som vi iagttager markedet – at liberaliseringen er et gode, men der er nogle andre ting, som man godt kunne lade sig inspirere af til at liberalisere på en bedre måde, når man ser på den måde, det er tænkt her i direktiverne, som også flere ordførere har været inde på før.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-11:
Ja, det har formanden fuldstændig ret i, og det, der har provokeret mig til at komme med en bemærkning, er den rosende omtale af Dansk Folkeparti og af EU, som også fru Margrethe Vestager fremkom med.
Så jeg bliver nødt til lige at komme med en forbrugeroplysning.
Det er ikke, fordi vi lige pludselig er blevet fuldstændig vilde med EU som sådan, men ret skal være ret, og når de kommer med noget fornuftigt, nemlig det her forslag, synes vi da selvfølgelig, at vi skal tage positivt imod det, og det var sådan set det, jeg gav udtryk for her fra talerstolen.
Jeg vil i øvrigt ikke gå ind i en længere energipolitisk debat med Enhedslistens ordfører lige nu, for jeg kan se, at vi får lejlighed til det den 27. januar, og der er jeg helt sikker på, at vi får brug for masser af energi til at snakke om vedvarende energi og om, hvad vedvarende energi er.
Men helt overordnet set
er Dansk Folkepartis holdning til vedvarende energi den, at vi her i landet skal have en energiforsyning, som er stabil og billig, altså til at betale for både forbrugerne og erhvervslivet, og der må jeg nok sige, at VE-energien i nogle tilfælde ikke helt lever op til det.
Men EU-tilhængere som sådan, lige på grund af det her, er vi ikke blevet.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-01-11:
Det er jo meget interessant at høre den socialdemokratiske ordfører så meget klart tale om LO's høringssvar.
Endnu en gang ser vi altså et eksempel på, at Socialdemokraterne har deponeret deres ligestillingspolitiske handlekraft hos LO.
Det er jo ikke nogen hemmelighed for hverken Socialdemokraterne eller nogen af de andre partier i Folketingssalen, at både Dansk Arbejdsgiverforening og LO var modstandere af forslaget, da det blev fremsat her i Folketinget for 2 år siden, hvor oppositionen bakkede op om forslaget, og det er heller ikke nogen hemmelighed for nogen, at LO og DA fortsat er de eneste parter, der i deres høringssvar er kritiske nu, hvor revisionsbestemmelsen skal ophæves.
Men det er jo så meget desto tydeligere, at Socialdemokraterne har lavet en så klokkeklar aftale med LO, at det her så er et punkt, hvor man ikke vil fravige LO's holdninger og have sin egen ligestillingspolitiske holdning, men derimod bare følge LO.
Derfor vil jeg blot høre den socialdemokratiske ordfører, om det virkelig kan passe, at ligestillingspolitik i dag ikke længere fastlægges i Socialdemokraternes gruppeværelse, men hos fagbevægelsen.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-11:
Her har vi så et par EU-direktiver, som er ret fornuftige, og som Dansk Folkeparti også synes er fornuftige i forbindelse med den her sag.
Der kommer mindre ændringer i forhold til lov om vedvarende energi, og der kommer ændringer i lov om elforsyning og lov om naturgasforsyning, så vi får nogle fælles regler i hele EU.
Det skulle skabe et mere åbent energimarked, som kan øge konkurrenceevnen.
Der ændres også i varmeforsyningsloven, sådan at Energitilsynet på grund af pligt hos varmeselskaberne til en selvevaluering af egne regnskaber og virksomhed kan gennemgå disse.
Som tidligere nævnt er det på basis af nogle lidt uheldige forhold, der gjorde sig gældende i midtjyske varmeselskaber fra 2007 til 2010; det bliver der så skabt bedre forhold omkring nu, og der bliver mere opmærksomhed omkring det.
Så overordnet set finder vi, at intentionerne med el- og gasdirektivet er gode, og vi kan acceptere de forhold, der fremgår af lovforslaget.
Der lægges i lovforslaget op til et direkte forbud mod, at der sker en sammenblanding af producenter og distributører, og det er helt fint, men at der også yderligere lægges op til, at personale, der har arbejdet det ene sted i mange år, ikke må arbejde det næste sted, er måske lige lovlig specielt.
Det kunne jeg måske få en afklaring på fra ministeren.
Energitilsynet skal så sikre alle de forhold mellem producenter og distributører, sådan at alting foregår korrekt.
Energinet.dk varetager opgaven som uafhængig systemoperatør og er ansvarlig for, at der opretholdes en sikker energiforsyning, og at der er en effektiv sammenhæng i og udnyttelse af vores energiforsyningssystem, elforsyningssystemet og gasforsyningssystemet.
Det er alt sammen meget fint.
Der er et par ting i forbindelse med lovforslaget, som jeg også synes kræver noget afklaring.
Man taler om en transmissionsvirksomhed, man taler om et transmissionsnet – det er sådan set forståeligt nok –
man taler om produktions- og handelsvirksomhed, og så taler man om en producent.
Jeg synes, at mange af de der begreber virker lidt tricky, når man læser lovforslaget, så jeg kunne godt tænke mig at få en afklaring af, om en producent er det samme som en produktions- og handelsvirksomhed i lovforslagets tekst.
Et transmissionsnet ved vi alle hvad er, men jeg synes, der er brug for en afklaring af, hvad der egentlig er tale om, når der bruges begreber som transmissionsvirksomhed i forhold til producent og produktions- og handelsvirksomhed.
Men alt i alt er det et forslag, som vi med hensyn til med de her småbegreber ser frem til at behandle i udvalgsarbejdet, og vores hovedindstilling er, at vi er positive over for det.
Julie Rademacher (S), 2011-01-11:
Det lyder næsten, som om at fru Ellen Trane Nørby har fået gang i sin valgknap, der pr. automatik sætter Socialdemokraternes holdning til alt sammen med fagbevægelsen.
Vi er rigtig stolte af, at vi ofte i fællesskab med den kan finde nogle løsninger, men jeg vil godt understrege, at vores ligestillingspolitik er langt mere progressiv end det, regeringen overhovedet har formået.
Regeringen og de partier, der bakker op om regeringen, når os ikke til sokkeholderne på det område.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at sparke igen og sige: Det her handler om en såre simpel revisionsbestemmelse.
Vi går ikke mod det.
Vi siger, at vi bare gerne vil have, at der går lidt mere tid, før vi fjerner den.
Skulle vi efter et valg sidde i regering, vil vi også være villige til at kigge på det.
Så lad nu være med at trykke på automatknappen og få det til at lyde, som om at vi bare har deponeret vores ligestillingspolitiske dagsorden.
Vi har rent faktisk en dagsorden, og den har rigtig mange andre punkter også.
Helle Sjelle (KF), 2011-01-11:
Hvorfor er det, man vil have mere tid?
Hvad er det, der gør, at man lige præcis på det her område har brug for ekstra tid?
Er det ikke, fordi det er noget, fagforeningerne synes er en god idé at man får?
Er det ikke det, der er sandheden?
Jeg synes, at vi alle fortjener et ærligt svar.
Julie Rademacher (S), 2011-01-11:
Nu er der altså ikke nogen grund til at gøre en revisionsbestemmelse til et meget større emne, end det er.
Vi vil gerne kigge på det her under udvalgsbehandlingen, og jeg håber også, at vi kan nærme os hinanden noget mere, end det er sket; det har jeg ikke stillet mig fuldstændig afvisende over for.
Så lad os nu prøve at se, hvad der sker under udvalgsbehandlingen, og så tage den derfra.
Indtil videre har vi sådan set bare givet vores umiddelbare indstilling til det, men vi er ikke afvisende over for forhandling.
Helle Sjelle (KF), 2011-01-11:
Noget klart svar blev det jo ikke til, og det er nok også, hvad man kan forvente, hvis det ulykkelige skulle ske, at en socialdemokratisk regering kommer til magten.
Det eneste, man kan være sikker på, og som står meget klart, er i hvert fald, at fagforeningerne får en væsentlig indflydelse, for ikke at sige, at det er derfra, Danmarks fremtid bliver styret fremover, hvis det ulykkelige skulle ske, at Socialdemokratiet får magten.
Jeg synes, jeg vil prøve en gang til at spørge fru Julie Rademacher, hvad det er, der gør, at man ikke ønsker at ophæve den her revisionsbestemmelse.
Er det ikke, fordi fagforeningerne ikke ønsker det?
Er det ikke det, der er årsagen?
Julie Rademacher (S), 2011-01-11:
Som jeg allerede har sagt, er det, fordi vi gerne vil lade bestemmelsen virke i lidt længere tid, før vi vurderer forslaget endeligt.
Jamen altså, De Konservative kan jo knap nok styre sig selv for tiden.
Så jeg synes ærlig talt, at vi skal lukke valgkampen her i Folketingssalen og tage den til debatmøderne derude og forholde os til forslaget om revisionsbestemmelsen, som vi bestemt stiller os åbne over for at diskutere under udvalgsbehandlingen.