runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Det skal der slet ikke herske tvivl om.
Vi skal bare også have styr på, at der så er en ordentlig kontrol med de mennesker, som kommer ind.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det rent principielle i forhold til det, der danner baggrund for lovforslaget.
Synes ministeren, at det skal være praksis fremadrettet, at vi laver lovgivning i Folketinget på baggrund af nogle myter i udenlandsk presse om, hvordan de danske udlændingeregler, i det her tilfælde visumregler, fungerer?
For jeg synes, det er lidt tankevækkende, at det er sådan en bærende argumentation for lovforslaget, altså at det er myter i udlandet, der danner baggrund for lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Tak for det, og må jeg ikke takke for den meget positive modtagelse, som lovforslaget har fået.
Jeg synes på linje med de fleste af ordførerne, at det her lovforslag, selvfølgelig, kan man sige, altså er både positivt og godt.
Derfor er der lavet de her tilpasninger, som altså har som hovedsigte at styrke både turisterhvervets og danske virksomheders muligheder for at sætte sig selv i en mere gunstig position, når de skal tiltrække både turister og erhvervsinteresser.
Det er jo rigtigt nok, som Dansk Folkeparti har sagt her under debatten, at vi sådan set har en udmærket visumpraksis, men det skal jo ikke afholde os fra at gøre det lidt bedre, og det er det, som det her lovforslag er udtryk for.
Så ganske kort: Tak for tilslutningen til lovforslaget.
Er der spørgsmål som dem, jeg har hørt der er rejst fra Dansk Folkepartis side, ja, så står vi selvfølgelig til rådighed under udvalgsbehandlingen med besvarelse.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jo, men det er jo stadig væk den der samme gamle indgangsvinkel til samarbejdet med EU, nemlig at vi fra dansk side er sådan en lilleputnation, og hvis vi har nogle synspunkter i forhold til en mellemstatslig aftale, er det EU, der afgør – var jeg lige ved at sige – hvilke synspunkter Danmark rent faktisk har
Men det bliver vi nok ikke enige om i den her omgang.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til: Hvis det forholder sig sådan, at regeringen har overimplementeret direktivet, vil Det Konservative Folkeparti så være med til at sikre, at man så at sige ikke overimplementerer det, men bare gør det, som EU kræver at man gør, og ikke mere, for der er ingen grund til at gøre det værre, end det egentlig er, hvis det altså er det, der er tilfældet?
Det er selvfølgelig et teknisk spørgsmål.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, om ikke Det Konservative Folkeparti mener, at der er noget principielt forkert i, at Dansk Flygtningehjælp udpeger repræsentanter til Flygtningenævnet og i det her lovforslag så også bliver udpeget til en form for forsvarsadvokat for dem, som kan få en sag for Flygtningenævnet?
Ole Hækkerup (S), 2013-10-10:
Det kunne jeg bestemt sagtens forestille mig der var rigtig mange der ville gøre.
Og derfor er det afgørende vigtigt, at vi sørger for at have en så effektiv administration som overhovedet muligt.
Det var lige præcis derfor, jeg havde mine bemærkninger om den effektive sagsbehandling.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jamen skulle vi så ikke lade være med at give klagerne opsættende virkning, hvis hr. Ole Hækkerup sådan set godt kan se Dansk Folkepartis pointe?
Jo, men det er jeg jo så ikke enig i
Men i øvrigt, som jeg også har været inde på tidligere, overimplementerer man rent faktisk Dublinforordningen, sådan som jeg læser lovforslaget.
For hvis Det Radikale Venstre var interesseret i det, så ville der jo være tale om, at det ikke var så slemt, som det ellers ville være.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Med det her lovforslag implementerer vi Dublinforordning III i dansk ret, og helt overordnet, som vi også har været inde på i debatten, sikrer Dublinforordningen jo, at asylansøgere får deres asylansøgning behandlet i ét og kun ét EU-land.
Hvilket EU-land der så er ansvarlig for asylbehandlingen, afhænger af nogle forskellige kriterier, som er givet af Dublinforordningen, og det princip ændrer vi ikke på med den her nye forordning.
Den nye forordning foreslår bl.a., at der indføres frister for udstrækningen af frihedsberøvelse med henblik på overførelse til en anden medlemsstat, at kompetencen til at behandle klager over afgørelser om overførelse til anden medlemsstat tillægges Flygtningenævnet, at sådanne klager skal indgives inden for en nærmere fastsat frist, at klager tillægges opsættende virkning, og at der tilbydes retshjælp i klagesager.
Det Radikale Venstre finder det positivt, at man med gennemførelsen af Dublinforordning III i dansk ret styrker retssikkerheden for asylansøgere og effektiviserer sagsbehandlingen, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Jeg skal på vegne af SF meddele, at de også støtter lovforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Enhedslistens vegne sige følgende.
EU og Dublinforordningen er ikke Enhedslistens kop te.
Når det er sagt, vil en gennemførelse af den reviderede Dublinforordning faktisk styrke asylansøgernes retssikkerhed.
Derfor er vi som udgangspunkt positivt stemt over for lovforslaget.
At det automatisk bør have opsættende virkning, hvis en asylansøger klager over en afgørelse om overførelse efter Dublinreglerne, burde være en selvfølge.
Som det påpeges i flere af høringssvarene, kan der være god grund til at se nærmere på tidsfristerne.
Når det er myndighederne, der har brug for tid til at gøre deres arbejde, fastsætter lovforslaget meget lange og rummelige tidsfrister.
Så har myndighederne en hel måned til at anmode en anden medlemsstat om overtagelse eller tilbagetagelse.
Hvis det ikke er sket efter 1 måned, skal asylansøgeren løslades.
1 måned er altså lang tid at sidde frihedsberøvet.
Omvendt er det sådan, at hvis det er asylansøgeren, der har brug for tid, hvis asylansøgeren eventuelt i samarbejde med en advokat eller Dansk Flygtningehjælp vil afgive et skriftligt indlæg i en klagesag, har han eller hun kun 3 dage til at tilkalde en tolk, arrangere et møde med en advokat eller med Flygtningehjælpen og udarbejde et juridisk velfunderet indlæg.
3 dage er meget kort tid i den situation.
Vi synes, at der under udvalgsarbejdet er god grund til at se nærmere på bl.a. tidsfristerne, og vil i den forbindelse stille en række spørgsmål, men vi mener grundlæggende, at lovforslaget styrker asylansøgernes retsstilling.
Derfor ser vi frem til et konstruktivt og positivt samarbejde om lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Radikale Venstre underlægger sig ikke EU.
Radikale Venstre ønsker sådan set i høj grad at sidde med ved bordet og sidde med i de politiske diskussioner, så vi har indflydelse, så vi ikke efterfølgende bare kan implementere det, som de andre har vedtaget, enten gøre det eller lade være.
Og i den her sammenhæng er det jo et enten-eller.
Enten siger vi ja til det, der ligger, og indfører det i dansk lov, eller også siger vi nej til Dublinforordningen.
Og jeg forstår, at hr. Martin Henriksen synes, at Dublinforordningen i sit udgangspunkt er fornuftig.
Altså, her bliver man nødt til at sige ja eller nej.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Altså, jeg er da ked af høre, at Konservative har den opfattelse, at det er EU, der skal styre dansk udlændingepolitik – det synes jeg er lidt trist.
Jeg vil da håbe, at Det Konservative Folkeparti vil holde fast i, at det trods alt er Folketinget, der skal styre dansk udlændingepolitik.
Altså, jeg er helt med på, hvad der er de EU-venlige partiers udgangspunkt, når det handler om Dublinforordningen: tag det eller lad være.
Det er jeg helt med på er udgangspunktet.
Men vil hr. Tom Behnke ikke give mig ret i, at det trods alt er set før, at stater på mellemstatsligt niveau laver aftaler med hinanden, og at de stater, der så indgår de aftaler – i det her tilfælde ville det så være Danmark og EU, men det kan også være andre internationale organisationer – selvfølgelig har mulighed for at tale om tingene?
Og er hr. Tom Behnke ikke enig i, at det et eller andet sted er et usundt forhold, hvis det er, man laver en mellemstatslig aftale, og den ene part så bare siger: Det er, som det er, og I må tage det eller lade være?
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jeg er helt enig i, at EU ikke skal styre dansk udlændingepolitik, selvfølgelig skal de ikke det.
Det er heller ikke det, der er tale om.
Det, der til gengæld er tale om, er, at det er andre EU-lande, der styrer Dublinforordningen uden dansk deltagelse, fordi vi har et retligt forbehold.
Vil vi så være med i den aftale, eller vil vi ikke være med i den aftale?
Det er det, der skal træffes beslutning om.
Og der siger vi fra konservativ side, at vi gerne vil være med, for det er faktisk en rigtig god ordning.
Så kan vi diskutere nogle detaljer om opsættende virkning og sådan noget, men i princippet synes vi, det er en rigtig god ordning, og den vil vi gerne være med til.
Det ændrer ikke på dansk udlændingepolitik.
Det ændrer overhovedet ikke på dansk udlændingepolitik.
Forudsætningen er, at vi er med i Dublinforordningen.
Selvfølgelig kan man teoretisk set
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Med L 7 bliver der lagt op til at gennemføre lovændringer, som følger af Danmarks implementering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til at afgøre, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandling af en ansøgning om international beskyttelse, som er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i et af medlemslandene.
Vi er i Liberal Alliance som udgangspunkt positive over for at gennemføre de nødvendige lovændringer for at implementere ændringerne i Dublinforordningen.
Vi synes, det er formålstjenligt, at ansøgernes sager kan behandles i ét land, og konsekvensen af ikke at gennemføre dette må for os at se være, at vi skulle opsige Danmarks tilslutning til forordningen, og det mener vi ville føre til store administrative udfordringer, fordi det ville betyde, at Danmark skulle behandle alle sager.
Så hvis vi på nogen måde sammen med ordførerne fra de øvrige partier kan gøre noget for at få boret dybere i det her forhold, er vi helt med på det.
Vi synes, at en effektiv og rimelig behandling af asylansøgeres sager er det, som vi må stræbe efter, både for asylansøgerens og for modtagerlandets skyld, og vi kan ikke se rimeligheden i, at der hertil skulle være knyttet en opsættende virkning, hvis der klages.
Så alt i alt støtter vi fra Liberal Alliances side det fremsatte lovforslag.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-10:
Det er i virkeligheden den diskussion, som hr. Martin Henriksen allerede var omkring, da han stillede spørgsmål til fru Inger Støjberg, nemlig præcis det element, der ligger her: Kan man forestille sig, at folk udnytter klageadgangen, hvis man åbner op for det?
Ja, det tror jeg man må forestille sig i en række situationer.
Hvad er vores svar på det, når vi nu skal tiltræde den her forordning?
Ja, det er så at sige: Så skal vi selvfølgelig gøre det administrativt så effektivt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Men Dansk Folkeparti er vel enig i, at det er hensigtsmæssigt, at vi har nogle aftaler med andre lande på en sådan måde, at hvis en flygtning kommer til et sikkert land og søger asyl og derefter hopper videre til det næste land og søger asyl og til det næste land og til det næste land – eller for så vidt ikke engang søger asyl i de andre lande, men bare rejser igennem – så har man sådan en fælles aftale om, at det første sikre land er det land, der behandler ansøgningen.
princip er Dansk Folkeparti vel enig i.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Vi er fuldstændig enige i det princip.
Det er et fornuftigt princip og, som jeg også har sagt flere gange, en af de få fornuftige ting, som EU har fundet på på udlændingeområdet.
Så lad os da endelig holde fast i det.
Men jeg synes jo også godt, at man på et tidspunkt kunne få en større debat om, hvad det egentlig er, der sker med Dublinforordningen, for den er jo ved at blive udhulet flere forskellige steder – det er i forhold til Grækenland, og har i hvert fald tidligere været det i forhold til Italien.
Der synes jeg at man i stedet for at svække Dublinforordningen, som man lægger op til her, måske burde have en diskussion om, hvordan man rent faktisk kunne styrke den.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Nu har vi tidligere på dagen et par gange været inde på nogens påstand om fru Zenia Stampes udlændinge-tag selv-bord, men her må jeg simpelt hen sige, at det må være Dansk Folkepartis EU-tag selv-bord, for det er jo sådan, at Dublinforordningen er underlagt retsforbeholdet.
Det vil sige, at vi jo ikke kan sidde med ved bordet.
Vi kan ikke sidde og diskutere.
Det har bl.a. Dansk Folkeparti være med til at beslutte, fordi Dansk Folkeparti ikke ønsker, at vi ophæver retsforbeholdet.
Så Danmark har jo ikke mulighed for at sidde med ved bordet.
Der kommer en Dublin III-forordning, som er det, vi behandler i dag, og det kan Danmark så tage stilling til om vi vælger at indføre i dansk lov.
Så det, hr. Martin Henriksen siger, er jo ikke muligt, nemlig: Vi vil godt have det meste, men der er lige et par elementer, Danmark gerne vil pille ud.
Sådan er realiteten jo ikke.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jeg ved godt, det er sådan en uhørt tankegang for partier, der er meget glade for EU, men alternativet kunne jo være, at hvis det var, at vi fra dansk side sagde, at det her ønsker vi ikke at implementere i dansk lovgivning, så gik vi ned til EU og sagde, at vi godt ville se, om vi kunne forhandle en anden ordning på plads – i stedet for at man fra danske partiers side har den opfattelse, at når EU kommer og serverer noget for os, må vi sige ja, eller vi må sige nej.
Og så accepterer man ligesom fra dansk side, at hvis det er sådan, at det danske Folketing siger nej tak til en aftale, så har EU ligesom retten til bare at tromle hen over Danmark og sige: I må acceptere det, eller også må I bare vænne jer til tanken om, at så er I pr. definition udenfor.
Der har vi bare en lidt anden indgangsvinkel til det fra Dansk Folkepartis side.
Der synes vi faktisk godt at man fra dansk side en gang imellem kan sige: Det kunne godt være, vi skulle se, om ikke vi kunne få en anden ordning end den, vi har i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
I dag er det sådan, at en lille dansk virksomhed i princippet skal forsvare sit patent i 27 lande med 27 forskellige procedurer, med 27 forskellige sprog.
Nu kan jeg forstå, at hr. Hans Kristian Skibby er meget bange for, at der kommer en stor virksomhed og så bare buldrer løs hen over en lille virksomhed.
Men er det så ikke en forbedring, at man kun skal søge patent én gang, føre én retssag, i stedet for at skulle stå og føre retssag mod denne store virksomhed i 27 forskellige lande med 27 forskellige procedurer og med 27 forskellige sprog?
Kan ordføreren uddybe det her med, at det er til ugunst for små og mellemstore virksomheder?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
Men det skal jo stadig væk valideres og bekræftes i hvert enkelt land, at man har opnået patentet.
Men derudover kan det jo f.eks. betyde noget for, om udenlandske virksomheder vil have kontor i Danmark.
Det kan også betyde noget, hvor danske virksomheder vælger at have hovedkontor henne, fordi man ønsker at være en del af en samlet lovgivning.
Jeg synes, det er godt, at vi får fælles regler.
Det synes jeg er den interessante principielle diskussion, som vi skal have både i Danmark og i Europa.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Jeg kan i hvert fald bare referere til f.eks. forsiden af Politiken fra i går, hvor man siger, at patentdiskussionen er en gevinst, uanset et ja eller et nej.
Det er den vurdering, der er fra danske erhvervsledere.
Den er, at bliver det et ja, er der en gevinst for danske virksomheder, og bliver det et nej, er der stadig væk en gevinst for de danske virksomheder.
Det er ikke noget med 27 lande, og to andre, Spanien og Italien, som ikke vil være med, og så er der lille Danmark.
Nej, der vil stadig væk være mulighed for, at danske virksomheder på lige fod med alle mulige andre virksomheder kan søge et enhedspatent i EU.
Længere er den egentlig ikke.
Man behøver egentlig ikke at gøre det mere langhåret eller indviklet af den grund.
Det er sådan set bare den skinbarlige sandhed.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-10:
Det væsentligste i den her lovændring er, at danske virksomheder får mulighed for at aflægge deres årsrapport på engelsk.
I dag skal den aflægges på dansk, og nu får virksomhederne altså mulighed for at kunne aflægge den på engelsk eller aflægge den på begge sprog, eller på hvor mange sprog de nu har lyst til.
Men man behøver ikke at lave en dansk.
Det kan man selv vælge som virksomhed.
Regeringen har nedsat det her såkaldte Virksomhedsforum, som er en række organisationer og virksomheder, der kan komme med anbefalinger til, hvordan vi kan lette de administrative byrder.
Det synes vi i Radikale Venstre er en rigtig vigtig indsats, fordi der desværre er mange administrative byrder.
Et af de forslag, der er kommet, er, at virksomheder, der ikke skal bruge den danske årsrapport til noget, kan blive fri for at lave den og i stedet for kun lave den på engelsk.
Vi har jo heldigvis mange store globale virksomheder, som ikke har behov for at lave en dansk årsrapport, og det kan de nu blive fri for.
Det synes vi er helt rimeligt, og vi kan kun støtte op om, at vi laver den forenkling.
Så indeholder loven også nogle mindre ændringer af nogle tidligere love, vi har vedtaget omkring samfundsansvar, og at kønsfordelingen i bestyrelser skal ind i årsrapporten.
Og de små ændringer kan vi også støtte op om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Hjælp og hjælp
Altså, vi har så meget lovgivning i Danmark, og jeg tror såmænd også, at hr. Joachim B. Olsen trods sin reformiver er tilhænger af, at der skal være lovgivning i Danmark, trods alt.
Det går jeg da ud fra at partiet trods alt stadig væk mener.
Men det, der står i det her lovforslag, er altså, at vi skal muliggøre, at man kan fravælge, at der skal fremvises danske årsrapporter i danske virksomheder.
Det er vi bare modstandere af i Dansk Folkeparti.
Vi mener sådan set, det er sund fornuft, at man kan få sin årsrapport på dansk.
Vi synes også, det burde være sådan i Danmark, at man kan få en årsrapport på dansk.
Og så er det altså en utrolig lille administrativ diskussion.
Det er ret få midler, der skal til, for at lave og tilvejebringe en rapport i Danmark på dansk.
Derfor!
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-10:
Jamen jeg er udmærket godt klar over, hvad lovgivningen er i dag, men det her lovforslag åbner jo op for, at det i fremtiden bliver muligt for virksomheder kun at aflægge årsrapporten på engelsk.
Det er jo det, vi diskuterer.
Hvis en virksomhed vurderer, at det vil være nemmere at tiltrække investorer, hvis der også er en årsrapport på dansk, er ordføreren så ikke af den opfattelse, at så vil man nok også aflægge en årsrapport på dansk?
Eller tror ordføreren, at en virksomhed har behov for hjælp herindefra for at vurdere, om det vil være en god idé?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Jamen det er jo en lovgivning, vi har i dag.
Man laver jo årsrapporterne på dansk i dag, og så er det, der i lovforslaget lægges op til, at man kan vælge at lade være med at lave dem dansk.
Så siger jeg, at jeg stadig væk tror på, at det er sund fornuft at lave årsrapporter på dansk, forstået på den måde at der også findes danske investorer, som ikke ubetinget synes, det bare er fint, at det hele foregår på engelsk.
Derfor er det jo et tilvalg.
Men vi synes bare, at den lovgivning, vi har på området nu, faktisk er ganske glimrende, og vi synes, at det er fint, at de danske virksomheder laver deres årsrapporter på dansk i Danmark.
Det synes vi sådan set er sund fornuft.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-10:
Med det her lovforslag bliver det muligt at aflægge årsrapport udelukkende på engelsk.
Og hvis virksomhederne vurderer, at det er en fordel for dem at gøre det, så vil de formentlig gøre det.
Så hvad er begrundelsen for, at vi skal tvinge dem til også at aflægge en på dansk?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Nej, men det er måske også årsagen til, at hr. Benny Engelbrecht har valgt at være socialdemokrat, og jeg så har valgt at være medlem af Dansk Folkeparti.
Og derfor er det jo med internationalt tilsnit, at man stadig kan bevæge sig ud i det her.
Det, jeg siger, er faktisk, at det med hensyn til danske aktionærer og danske investorer faktisk kan være en fordel at bevare, at man også laver en årsrapport på dansk.
Det er et sprog, som de fleste i Danmark faktisk formår at tale.
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-10:
Sikke da noget bavl.
Altså, mener hr. Hans Kristian Skibby oprigtig talt, at små og mellemstore virksomheder ikke kan eksportere, og dermed ikke kan have en interesse i at forklare i udlandet på et udenlandsk sprog, hvad de går og laver?
Det er jo fuldstændig tåbeligt.
Vi har netop brug for, at stadig flere små og mellemstore danske virksomheder kommer ud internationalt, og derfor vil der blive stadig større behov for at lave årsregnskaber på engelsk.
Jeg går ud fra, at også hr. Hans Kristian Skibby er klar over, at det, som myndighederne først og fremmest er optaget af, når de får en årsrapport, er at kigge tallene igennem.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti på den ene side kan sige, at de er optaget af små og mellemstore virksomheder, og på den anden side i den førte politik – uanset om det handler om patenter, som det gjorde under det tidligere lovforslag, eller om det handler om årsregnskaber på engelsk, som det gør nu – er dybt fjendske over for erhvervslivet.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Vi lytter til høringssvarene, og jeg vil så også sige, at det er noget, vi gør ret meget i Dansk Folkeparti.
Vi lytter faktisk til de høringssvar, vi får.
Men vi er også nødt til at have fokus på, hvad det så er, der konkret står i et lovforslag, og det er altså i vores optik helt forkert at gå ind og vælge, at man i Danmark ikke skal kunne læse en årsrapport på dansk i nogle af vores allerstørste virksomheder i Danmark, som også har en kommerciel interesse uden for de danske grænser.
Det er ikke en ret stor omkostning for en stor virksomhed at få lavet en sådan årsrapport, når man nu alligevel har den på det andet sprog.
Dansk og engelsk er nogle af de sprog, det er billigst at begive sig ud i i Danmark, så derfor ser jeg det ikke som den helt store revolution, at vi siger nej tak til det her lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2013-10-10:
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen for, at man ikke vil give mulighed for at lave årsregnskaber på engelsk ud fra en forudsætning om, at det ikke kommer til gavn for små og mellemstore virksomheder, og jeg kan forstå på hr. Skibby, at det er det, man går op i.
Jeg kan sige, at jeg da selv har været ansat i en mellemstor virksomhed, som skulle lave årsregnskab på både dansk og engelsk.
Det var mig, der havde ansvaret for det, og jeg kan sige, at det var bøvlet – det var rigtig bøvlet – fordi man netop skulle lave det på to sprog, og det skulle være certificerede oversættelser.
Så hvad i alverden er det, der gør, at hr. Skibby kan se, at det her ikke skulle være et problem.
I øvrigt finder man, når man læser høringssvarene igennem, som jeg kan forstå at hr. Skibby også går meget op i,
ikke nogen steder, hvor der er nogen, der nævner, at det ikke skulle være et problem.
Faktisk støtter høringssvarene ubetinget det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Jeg vil spørge hr. Kim Andersen, om det ikke er god borgerlig skik at tage det sure med det søde – det har jeg hørt så tit, i hvert fald når vi har haft særstandpunkter i forhold til borgerlige synspunkter.
Var det ikke en pæn, ordentlig og god liberal tilgang til tilværelsen, hvis man tog det sure med det søde her og sagde: Der er måske noget med de der kvinder, som er rigtigt – skulle vi ikke tage det med?
Det er måske ikke lige det, der står i vores partiprogram, men det kunne da godt ske, at det ikke skadede?
Vi er nogle, der tror på, at det gavner.