runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Jeg tror, det er et led i en almindelig arbejdsmetode i Udbetaling Danmark, men jeg skal ikke kunne sige, hvordan det er.
Jeg kan bare beklage det skete, forklare det med den ekstraordinære situation, vi er i – at vi har trukket lovforslaget – og forsikre alle pensionister om, at ingen kommer til at lide skade på grund af det.
Det vil blive godtgjort hurtigst muligt.
Jamen tak for det.
Nej, jeg må sige, at det ikke er på min foranledning.
Men jeg vil bare igen beklage, at der er opstået den her situation, på grund af at vi har trukket lovforslaget, og forsikre alle pensionister om, at det vil blive godtgjort og tilbagebetalt hurtigst muligt.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Der har været snakket om, at det var en tidsel, der skulle fjernes, og så blev den ikke fjernet osv.
Men hvad er egentlig baggrunden for, at man ikke til at starte med havde en diskussion med Kommunernes Landsforening om at sænke prisen på ældreboliger, inden man begyndte at skære i boligydelsen?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det er det samme spørgsmål, som jeg stillede til Liberal Alliances ordfører.
Det handler simpelt hen om, om det er ordførerens opfattelse, at Dansk Folkeparti med aftalen fra i går også fremadrettet – altså i 2016, 2017 osv. – har forpligtet sig til at finde det provenu, som står i finanslovsaftalen, altså op mod cirka en halv milliard kroner, når vi når frem til 2020.
Betyder den aftale fra i går, at Dansk Folkeparti skal være med til at skære de her 500 mio. kr. på boligydelsen til danske pensionister og førtidspensionister?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Det har været et lidt usædvanligt forløb, som vi har været igennem.
Vi har så kigget på, hvordan man kan få reguleret det til gavn for samfundet og det danske velfærdssamfund.
Vi har prøvet at kigge på, hvordan man kunne tage toppen af stigningerne i ydelserne, så man kunne finansiere andre områder inden for velfærdsområdet, også inden for ældreområdet.
Det har så vist sig, at der har været nogle udregningsproblemer med nogle af de familietyper, der har været.
Så derfor har der været enighed om, at man kigger på boligydelsesområdet igen til foråret.
Vi står fuldstændig bag den finanslovsaftale, der er blevet lavet, og den aftale, der blev lavet i går, som betyder, at vi kigger på boligydelsesområdet igen til foråret, samtidig med at vi har fået tilføjet, at vi får kigget på den urimelige særskat, der er på pensioner for ældre, og den urimelige særskat, der også er på affald i form af gebyr for helt små og mellemstore virksomheder.
Så alt i alt synes jeg, at det her usædvanlige forløb er endt ganske fornuftigt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Det her dommedagsscenarie, der bliver tegnet af boligydelsens himmelflugt, kan man jo så stor tvivl om.
Altså, det er jo også sådan, at vi ved, at arbejdsmarkedspensionerne kommer til at stige i de kommende år, og Ældre Sagens økonomer har jo bl.a. peget på, at det formentlig vil betyde, at den stigning ikke vil tage den himmelflugt, som ordføreren er inde på – men den diskussion kan vi måske tage i Finansudvalget.
Mit spørgsmål går mere på karakteren af den aftale, der blev indgået i går.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Er det ordførerens opfattelse, at Dansk Folkeparti med aftalen har forpligtet sig til i de forhandlinger, der skal være til foråret, at finde det provenu ikke bare i 2016, men også f.eks. i 2017, 2018 og 2019, som lå i aftalen om finansloven inden for boligydelsesområdet, og at Dansk Folkeparti også har forpligtet sig til at være med til at sænke den her såkaldte udligningsskat, som jo var et af de få sociale elementer i skattereformen i 2010, der havde en beskatning af de allerhøjeste pensionsudbetalinger?
Men det er egentlig bare karakteren af aftalen – hvad er det, man har forpligtet hinanden på? – jeg spørger om.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Alle fire partier i finanslovsaftalen og tillægsaftalen her har forpligtet sig til at søge at finde det samme provenu inden for boligydelsen, og det vil sige, at man vil gøre en rigtig stor indsats, og at det er hensigten at finde det samme provenu.
Men jeg tror måske også, at der ligger i dette »søge at«, at hvis der er helt uoverstigelige problemer, kan der måske være en lille smule af provenuet, der ikke kommer derfra.
Det skal jeg ikke rigtig kunne sige.
Den her tekst lægger også op til, at der er en forståelse omkring bordet, en mundtlig forståelse, tror jeg, mellem dem, der har siddet omkring bordet, hvor jeg ikke har siddet.
Men altså, ønsket er at finde provenuet inden for boligydelsen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-16:
Okay, så det er lidt uklart, hvad der er i aftalen.
Det må være resultatet af det, vi får at vide.
Indgik diskussioner af topskatten i den her aftale, man har indgået?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Nej, det er sådan, som jeg sagde det, nemlig at der er en forståelse om, at man vil gøre en stor indsats for at finde det samme provenu inden for boligydelsen, og den forståelse forpligter jo.
Topskatten har mig bekendt ikke været drøftet under forhandlingerne overhovedet.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg vil da egentlig gerne kvittere for, at Liberal Alliance endnu en gang har fået indflydelse på dybest set en anden finanslovsaftale end den, man forhandlede først.
Men i går havde ordføreren den fornøjelse at være formand for Finansudvalget – og det er han så også i dag – og der udspillede sig en debat mellem finansministeren og Dansk Folkepartis beskæftigelsesordfører, hvor det var temmelig uklart, om de penge, man skal finde her i foråret, kun vedrører 2016 eller vedrører 2016 og videre frem.
Nu siger ordføreren, at det er 2016 og videre frem.
Er det den forståelse, der er i den aftale, man har lavet med finansministeren?
Det er jo rimelig afgørende at vide, når man nu om et øjeblik skal tredjebehandle finansloven.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Ja, det er den forståelse, der er i aftalen, nemlig at det er 2016 og frem, og det synes jeg også at finansministeren sagde ret tydeligt, ja, rigtig tydeligt på Finansudvalgets samråd i går – altså at det er 2016, 2017, 2018, 2019, 2020.
Det her er en længerevarende aftale.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jamen det er jeg sådan set glad for at ordføreren bekræfter så klart.
Det var bare ikke det, Dansk Folkeparti oplyste.
Der har man hele tiden fokuseret på, at det bare er i 2016, og at det kun er 90 mio. kr.
Så jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at det altså er et milliardbeløb, man skal finde, når vi ser frem mod 2020, ved at skære i boligydelsen.
Så vil jeg bare gerne høre opfølgende: Kan man skære i boligydelsen, uden at det rammer de fattigste pensionister, og hente et provenu på 2 mia. kr.?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Jeg har ikke hørt hr. René Christensen som finansordfører for Dansk Folkeparti sige andet her fra talerstolen end det, jeg lige har sagt.
Så jeg er ikke enig med hr. Jonas Dahl i, at Dansk Folkeparti i dag har givet indtryk af noget andet – det har Dansk Folkeparti ikke.
Om man kan finde det provenu på boligydelsen uden at skære i boligydelsen for de laveste indkomster er det, som Finansministeriet jo skal komme med et udspil om, og det tror jeg da også at Finansministeriet kan.
Der er ingen tvivl om, at det kan lade sig gøre.
Spørgsmålet er, om den beskæring af de højere indkomster, der så ligger, vil være uacceptabel, i forhold til hvad man kan synes om.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Jeg kan bekræfte, at der blev foretaget negative budgetreguleringer, men jeg kan ikke bekræfte, at det foregik på samme måde, som regeringen har gjort det her i løbet af de sidste 2 døgn.
For sagen er, at vi jo ikke aner, hvad det er, der kommer til at foregå næste år, altså om regeringen rent faktisk har styr på økonomien, og om man har partier bag sig til at føre en ansvarlig økonomisk politik for Danmark.
Det står i hvert fald for mig hen i det uvisse efter de bemærkninger, som både Dansk Folkeparti og flere andre partier er kommet med.
Der er masser af ting, man gerne vil bruge penge på – vi er mange, der gerne vil bruge penge på mange gode ting – men det interessante er jo, hvor man vil få pengene fra.
Og det er det, der står hen i det uvisse.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Det var bare, fordi jeg forstod det, som om at det var noget rod, og at det sejlede, og at det hele var forfærdeligt, fordi man nu lavede en negativ budgetregulering på 90 mio. kr., som man så har aftalt at udmønte først i det nye år.
Det kunne jeg forstå var et kæmpe problem.
Jeg vil så bare bede ordføreren bekræfte, at man lavede en negativ budgetregulering, jeg tror det var i finansloven 2014, da den nuværende ordfører på det tidspunkt var medlem af regeringen.
Altså, det er jo en metode, man har brugt tidligere.
Da var beløbet, så vidt jeg husker, langt, langt større.
Så til det her med at kalde det rod og kaos, og jeg ved ikke hvad, vil jeg sige, at vi har en finanslovsaftale, og den tredjebehandler vi om ½ time.
Der er lavet en budgetregulering; det gjorde man også under den daværende SR-regering.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-12-16:
Der er vi jo så nødt til at tage fat om det, der vel er nældens rod, nemlig at der ikke er nogen økonomisk sammenhæng mellem dem, der beslutter byggeri, og dem, der så skal finansiere huslejen.
Det er en diskussion, vi er nødt til at tage fat på med Kommunernes Landsforening, og det vil vi også gøre.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Nu skal man jo åbenbart svinge sig voldsomt op i den retoriske trækrone her.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Kære finansminister, hvad er det dog for noget rod, vi er ude i?
Så er der ikke nogen finanslovsaftale alligevel.
Og i skrivende stund, 35 minutter før vi skal tredjebehandle den, er der ikke nogen finanslovsaftale.
Partierne bag den såkaldte aftale kan bare komme tilbage og bede om mere, altså få tilsagn om nye fremtidige udgifter.
Udgifter finansieres ved nye udgifter, og en aftale er ikke en aftale.
Det er godt nok en helt særlig ny finanslovstradition, der starter her, og som finansministeren nu sætter sig i spidsen for.
Vi vedtager en finanslov, hvor vi på forhånd skylder.
To streger under facit er blevet en by i Rusland for regeringen.
Jeg tør godt sige, at selv om jagtsæsonen på hjorte officielt slutter her i januar, så gætter jeg på, at regeringens støttepartier vil fortsætte den helt særlige version af jagtsæsonen til langt ind i det næste år.
Det sejler for regeringen.
Den har ikke engang fået en lille fin finanslov på plads.
Men altså, statsministeren har jo haft så travlt med at sige, at der var et stort hul i kassen, da regeringen trådte til.
Det var der så alligevel ikke.
Til gengæld har selv Dansk Folkepartis ordfører her på talerstolen nu måttet erkende, at det roder med den finanslov, vi skal vedtage for næste år.
Der er rod og kaos om en finanslov, som vi skal debattere om få minutter.
Jeg ved godt, hvad Venstre ville have kaldt det, hvis de sad i opposition.
De ville have kaldt det uansvarligt, og det er præcis, hvad det er.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-16:
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
Den forringelse af boligydelsen, som det nu udskudte forslag lagde op til, var vi jo grundlæggende uenige i hos Alternativet.
Og derfor er jeg også bekymret over den måde, man har udskudt forslaget til foråret, altså fordi man stadig væk skal finde pengene inden for boligydelsen.
Vi hører så, at det, man tænker at lægge op til i foråret, er en præmis om, at da boligerne er for dyre, vil man gøre de ældre fattigere og derved tvinge kommunerne til at bygge eller finde billigere boliger, og det er en logik, vi ikke helt er enige i.
At beskære de ældres økonomi for at få kommunerne til at lave discountløsninger til dem, mener vi ikke på nogen som helst måde gør de ældres liv bedre.
Man kunne næsten sige, at det er en form for ældredumping.
Derudover skal det påpeges, at det ikke er muligt for kommunerne at sænke huslejeniveauet for eksisterende byggeri.
Så derfor mener vi, at det vil være rigtig fint, hvis aftalepartierne her i dag bekræfter, at når den her aftale bliver til noget i foråret, så er det fuldstændig sikkert, at lejen på boligerne allerede er sat ned krone for krone, og at man har lavet en aftale med kommunerne, der garanterer det, uden at man har skåret ned på kernevelfærden og de ældres vilkår på andre områder.
Hvis vi først skal igennem sådan en periode, hvor vi bruger de ældre med en lavindkomst på 150.000-250.000 kr. som løftestang for at øge udbuddet af billigere boliger i en sådan hvem blinker først-kamp mellem regeringen og kommunerne, så er det her ikke et ordentligt projekt.
Det må regeringen og DF håndtere.
Så vi foreslår, at man finder andre måder at sænke huslejen på.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Der er bestemt fortilfælde af negativ budgetregulering.
Det er egentlig ikke det, jeg anholder.
Jeg anholder, at man først laver en finanslovsaftale med et vel at mærke smalt flertal i Folketinget – og ifølge Enhedslistens ordfører er myndighederne oven i købet begyndt at administrere efter den, og det ved jeg ikke om er rigtigt eller ej, men hele Danmark er, om jeg så må sige, sat ind på det – og efter at man har meldt den ud, går man ud, fordi der kommer nogle høringssvar, som man kunne have indkalkuleret, og der kommer nogle beregninger, man burde have lavet fra starten, og fjerner det hele i sidste øjeblik i et højst rodet forløb, som så ender med, at vi ikke ved noget som helst om, hvilke partier der står bag hvad næste år.
Det er det, jeg kalder usædvanligt.
Negative budgetreguleringer lavede vi naturligvis også under vores regeringsførelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Vi debatterer her et lovforslag, som udspringer af det problem, som jeg synes hele Folketinget burde anerkende, nemlig at huslejerne i de kommunale ældreboliger stiger og stiger, og med dem stiger også boligydelsen.
Det må vi gøre noget ved, og det lovforslag, som lå på bordet, havde til hensigt at gøre noget ved det.
Det ene er, at boligydelsen ikke fremover skal stige med lønudviklingen i samfundet, men med prisudviklingen.
Når den stiger med prisudviklingen, betyder det jo, at man år for år kan købe de samme varer for sin offentlige ydelse.
Altså, når varerne stiger i pris, stiger den offentlige ydelse også, så man næste år kan købe det samme som i år, og om 2 år kan købe det samme som det foregående år.
Det er et fint og sundt princip, medmindre man har den holdning, at offentlige ydelser skal blive stadig mere lukrative over årene, og det har vi ikke.
Derfor er vi også enige med den foregående regering – S-R-SF-regeringen – som sørgede for, at en række offentlige overførselsindkomster steg med prisudviklingen i stedet for med lønudviklingen i samfundet og brugte af de penge til at lave en skattereform.
Så det er et princip fra den tidligere S-R-SF-regering, som blev videreført her, og som også skulle omfatte boligydelsen.
Så var der et andet element i reformen, som handlede om, at man i udregningsgrundlaget for boligydelsen tillagde et arbitrært beløb på 6.400 kr., mener jeg at det var, som grundlag for udregningen, uden at huslejen jo altså var oppe på at inkludere huslejen plus 6.400 kr.
Det skulle også pilles ud, og det syntes vi også var fornuftigt.
Men så har der været tvivl om, hvorvidt de laveste indkomster blandt pensionisterne blev ramt af det her, sådan at de i 2016 fik mindre at gøre med end i 2015.
Den tvivl har været berettiget, og derfor er lovforslaget nu taget af bordet, og der bliver fundet en løsning i foråret i stedet for, og det er vi også tilfredse med, særlig set i lyset af, at vi så har fået skrevet ind, at partierne også vil kigge på den særlige udligningsskat på privat pensionsopsparing og sågar også på affaldsgebyret for små selvstændige virksomheder.
René Christensen (DF), 2015-12-16:
Det, der er interessant, er, at man bruger al sin taletid på at tale om alle de dårligdomme, der er: Nu bliver der billigere biler til de rigeste.
Men jeg kan finde masser af citater på, at man fra Socialdemokratiets side ønsker, at elbiler skal være afgiftsfrie.
Så spørger jeg bare igen: Man har lavet et kompromis; det har man gjort sammen med Dansk Folkeparti.
Vi synes sådan set ikke, at elbiler skal være afgiftsfrie; vi synes, det er en fornuftig aftale, der er lavet.
Det, hr. Benny Engelbrecht har kæmpet for, er, at der ved købet af bl.a. en Tesla skal være 1 mio. kr. i rabat i forhold til registreringsafgiften.
Og så vil man vel også stille forslag om, at Teslaen skal være billigere, og at den almindelige danske forbrugers bil skal være dyrere, når det nu er ganske forfærdeligt, at det er blevet billigere for den ganske almindelige danske borger at gå ud at købe sig en billigere bil, som også er mere sikker.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jeg tror simpelt hen ikke, at hr. René Christensen lytter til, hvad der bliver sagt heroppefra.
Vi har jo indgået en aftale om elbiler – hallo, har hr. René Christensen glemt det? –
og den gælder jo, og den gælder i årene fremover.
Det kan der da ikke være nogen tvivl om.
Der kommer afgift på elbiler.
Det virker nærmest, som om hr. René Christensen er på en lidt anden planet, hvor man måske mere taler om boligydelser end om det, som rent faktisk står i aftalen omkring finansloven.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Ja, det må være ærgerligt, når man forsøger sig med en morsomhed, at den så ligesom ikke rigtig bliver modtaget ude blandt publikum.
Men lad det nu ligge.
Der var i ordførertalen enormt meget kritik.
Det meste af det, der var, var jo om dårligdomme, og i forlængelse af det, som både hr. Ole Birk Olesen og hr. René Christensen har spurgt om, kom der det ene kritiske indlæg efter det andet – man havde dog fra Socialdemokraternes side et par enkelte ændringsforslag – men skal jeg forstå det sådan, at det er en kritik af finansloven, man har givet udtryk for?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Nu troede jeg lige, at jeg havde fået lavet en ordførertale, som ville glæde Venstres ordfører, fordi jeg næsten undgår at kritisere Venstre, fordi jeg næsten undgår at kritisere regeringen, altså, det hele handler om Dansk Folkeparti, der ikke tør tage et ordentligt ansvar for det, som vi med vores ændringsforslag lægger op til rent faktisk kan ændre nogle af de største knaster, som er i finansloven.
Som jeg jo siger i min ordførertale, er vi da udmærket godt klar over, at en finanslov, som vi havde taget medansvar for, havde set helt anderledes ud end den, der ligger nu.
Men nu forholder vi os til det, der ligger, og lægger op til, at Dansk Folkeparti får muligheden for at gøre det, ved at de stemmer for fire ændringsforslag om at fjerne nogle af de allerværste tidsler.
Det er det, som er vores tilgang til det i forhold til ændringsforslagene.
Så kan man sige, at det da er et godt spørgsmål at stille, om vi kunne have været med i en finanslovsaftale.
De gange, vi har været ovre at tale med finansministeren, er det jo ikke sådan, at finansministeren har smækket døren i sylten på os, han har sådan set bare helt stille og fredeligt sagt: Det lyder egentlig meget fremkommeligt, jeg har bare mere lyst til at lave en finanslovsaftale helt smalt, alene med de blå partier.
Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Jamen jeg forholder mig også helt præcist til det, der ligger her, altså en finanslovsaftale, et finanslovsforslag.
Der noterer jeg mig så, at Socialdemokraterne henviser til et par af sine egne fire ændringsforslag, men at man fremfører det som kritik på kritik på kritik, uden at man ønsker at stille et forslag, som vil ændre noget.
Så jeg spørger helt konkret, og lad os bare tage et eksempel, om den kritik, som bl.a. Socialdemokraternes formand, fru Mette Frederiksen, og fru Mette Gjerskov har fremført omkring en besparelse på udviklingsbistanden, bare er noget kritik, man kommer med i form af ord, eller om det er noget, man vil stå ved, ved at man stiller et konkret forslag, der ruller det tilbage.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Men det er da meget enkelt, for vi ønsker jo lige præcis med vores ændringsforslag at adressere det, som er kritikken i min ordførertale i dag.
Altså, min kritik i ordførertalen i dag går lige præcis på de allerstørste tidsler, som vi mener at Dansk Folkeparti lægger stemmer til.
Så er der en masse ting, som vi i øvrigt synes er en udfordring.
Og man må da sige, at hvis der er noget, der eksempelvis er en udfordring for udviklingsbistanden, så er det jo et spørgsmål, som vi bl.a. skal tage stilling til på mandag eller tirsdag her i Folketingssalen, og som jeg kan forstå der på nuværende tidspunkt ikke er et flertal bag regeringen for.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Men jeg kunne godt tænke mig at adressere eksempelvis boligejerne, som ordføreren jo harcelerede meget over at vi nu har sænket ejendomsskatterne for, altså for helt almindelige familier.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Jeg ved ikke, om det ikke er gået op for hr. René Christensen, men rent faktisk er Socialdemokraterne med i dele af den finanslovsaftale, der ligger, bl.a. den del, som handler om elbiler, og hvor vi sammen med Dansk Folkeparti jo har ønsket at indføre en afgift på de her dyre biler.
Det kan der så i øvrigt være nogle udfordringer med, men det er jo en løsning, som vi har fundet frem til i fællesskab.
Så det virker på mig lidt underligt, at det skulle være en problemstilling, fordi det så også må være en problemstilling, at Dansk Folkeparti er med i den aftale.
Det, som jeg kan undre mig over, er, at man får råd til at gøre de allerdyreste biler så meget billigere, som man rent faktisk gør i den her aftale.
For al muligt ære og respekt for, at man gerne vil gøre en familiebil en lille smule billigere, men det er ikke det, man har isoleret det til.
Man har jo ikke sat et loft over det.
Så at en Porsche bliver så mange penge billigere, som den bliver, tror jeg ikke der eksempelvis er mange kontanthjælpsmodtagere der kan forstå.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man følte sig overset i min ordførertale, fordi hele kritikken gik på Dansk Folkeparti.
Det kan godt være.
Jeg kan i hvert fald godt forstå, at De Konservative er oprigtigt glade for den finanslovsaftale, der er indgået.
Altså, Folketingets mindste parti har jo reelt fået mange gange mere indflydelse på finanslovsaftalen end det største borgerlige parti, altså end Dansk Folkeparti.
Man har virkelig kunnet veksle sine stemmer til ekstremt meget.
Som svar på det konkrete spørgsmål: Der ligger jo en klar linje for, hvad der skal ske i forhold til ejendomsskatter.
Det er der sådan relativt bred enighed om i Folketinget.
Det er jo ikke noget, vi lægger stemmer til.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Derfor var spørgsmålet relevant.
For den afledte stigning betyder, at boligejerne sparer 2,3 mia. kr. frem til 2020, og det kan jo være, at Socialdemokratiet får indflydelse inden – det håber jeg selvfølgelig ikke – så derfor er spørgsmålet relevant for boligejerne derude: Vil man hente gevinsten hjem og hæve boligskatterne for boligejerne?
Det samme gælder i forbindelse med de andre forslag, som godt nok ikke har været nævnt i talen her, for det var jo et opgør med vennerne fra DF, men alle de skattelettelser, vi trods alt har givet virksomhederne og familierne: Er Socialdemokratiet så meget imod, at man gør livet lettere for virksomhederne og for almindelige danskere?
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Bare for god ordens skyld vil jeg sige, at jeg antager, at når hr. Brian Mikkelsen omtaler Dansk Folkeparti som vennerne, er det, fordi det er hans venner.
Det har vi ikke på nogen som helst måde tænkt os at udfordre, og det giver jo den sikkerhed og stabilitet, som man må forvente som boligejer.
Karina Adsbøl (DF), 2015-12-16:
Man kan godt høre på ordføreren, at han har glemt den tidligere regerings ulyksaligheder.
Jeg kunne jo nævne forskellige ministerrokader, salget af DONG, som fik SF ud af regeringen, og det gule sygesikringsbevis, hvor man øgede brugerbetalingen for danskerne, når de rejste udenlands – ja, jeg kan nævne flere ting, også skattereformen fra 2012, hvor netop Socialdemokraterne ramte pensionisterne, hvilket gjorde, at pensionisterne fik 3.500 kr. mindre om året, når den skattereform var fuldt indfaset.
Det kunne da være rart at høre.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-16:
Fru Karina Adsbøl nævner selv spørgsmålet om skattereformen, som jeg kan forstå at man til trods for den ekstremt voldsomme kritik, man dengang fremførte fra Dansk Folkepartis side, nu har tilsluttet sig for at kunne indgå i satspuljeaftalen.