Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Det er et skøn.
Det er det ganske ofte, når man har med skattelovgivningen at gøre.
Uanset om der er tale om begunstigende forslag, altså forslag, der er til stor fordel for borgerne, eller om det er skatter og afgifter, der skal hæves, er der altid tale om et skøn.
Det her skøn er foretaget ud fra især erfaringer fra Sverige, hvor man har kunnet se, hvor mange af husstandene der har gjort brug af tilsvarende ordninger, og det er også embedsfolkenes bedste vurdering, at det kommer til at ligge i det her leje, og det er også det, vi går ind og finansierer efter.
Det kan sådan set også blive mindre, fordi det jo afhænger af, om folk vil gøre brug af de her ordninger.
Så er der lidt blevet diskuteret et regnestykke, som var fremme i avisen fra en af bankerne i det her land, og jeg synes nu nok, at det, der blev sagt, var, at det ville blive dyrere, hvis det var sådan, at samtlige danskere gjorde brug af ordningen.
Det vil ikke ske.
Jeg ved ikke, om jeg skal beklage det, fordi det ville da også have nogle andre effekter, hvis det skete, men det ville være overoptimistisk, og derfor handler det vel om at lave et realistisk skøn ud fra de samme principper, som vi altid regner efter i centraladministrationen, og som selvfølgelig er en måde at regne på, som er noget anderledes end den, man ser i visse af oppositionens økonomiske udspil.
Tak for bemærkningerne, der er faldet, og støtten til lovforslaget.
Det glæder mig jo, at der er et flertal i Folketinget, som kan se gevinsten ved, at vi indfører et fradrag for forbedringer og istandsættelse i hjemmet, og at vi dermed vil kunne sætte noget aktivitet i gang og få gjort noget af det arbejde, der i dag udføres sort, hvidt.
Ideen er god, men det skulle bare have været anderledes, man er imod finansieringen, når jeg lytter til Socialdemokratiet og SF, og man er imod den måde, som vi har tænkt os at udmønte ordningen på.
Og så synes jeg ærlig talt, at det begynder at blive lidt vanskeligt at lytte sig til, hvad grunden så er til at stemme for, for det er jo ingen sag at indføre sådan en ordning, hvis ikke man vil være med til at anvise finansieringen.
Det er sådan set det, der er kernen i den danske politiske diskussion lige nu, nemlig at vi har en opposition i det her land, som vil alt det gode, men sådan set aldrig vil sætte navn på, hvordan pengene skal findes.
Det gør vi helt konkret, for ellers kan man ikke få indført en sådan ordning.
Enhedslisten var sådan set det eneste parti, der tonede rent flag og sagde, at man egentlig bare var imod, for hvis ikke man kunne bestemme, at det var et tilskud, hvis ikke man kunne bestemme, hvad det var, danskerne skulle have tilskud til, hvis ikke man kunne styre danskernes adfærd ned i mindste detalje, så skulle man slet ikke gennemføre det, og i øvrigt var man også imod finansieringen.
Det var ærlig snak.
Men jeg glæder mig jo som minister så alligevel over, at det øjensynligt lader til, at man i sidste ende vil stemme for.
Hr. Niels Helveg Petersen spørger meget konkret til ordningen.
Han spørger, om to naboer, som udfører det, der ikke er håndværksmæssigt arbejde, for hinanden, altså græsslåning – eller det kunne også være børnepasning eller børnebørnspasning, der kan være mange ting – kan få fradrag.
Ja, det kan de.
Gevinsten vil så være, at også den betaling, der sker, vil blive registreret.
Så ja, der vil være et fradrag, men til gengæld vil der også være en skattepligt i den anden ende, som jo desværre i dag ofte ikke ses opfyldt.
Så bliver der nævnt en række eksempler på, hvorfor man ikke vil støtte ordningen, fordi det ikke er tilskud, altså sagt på dansk: Når politikerne ikke kan bestemme, hvad borgerne har af adfærd, skal der slet ikke være en fradragsordning.
Så blev der henvist til jacuzzier.
Der kan jeg bare allerede slå fast, at der ikke lægges op til nogen form for tilskud til jacuzzier.
Der er nemlig tale om, at man får fradrag for den lønudgift, der vil være i forbindelse med istandsættelse af hjemmet.
Jeg er helt sikker på, at det grundlæggende skyldes en forskel på, hvor stor tillid man har til borgeren, men hvilken type blandingsbatteri det er, altså om det kan dampe, bruse eller bare vaske en, blander vi os sådan set ikke i, men giver et tilskud og sikrer, at også den del af arbejdet og arbejdslønnen vil blive beskattet og der vil være et fradrag fremover.
Jeg synes måske, at de begreber er lidt modstridende.
Jeg mener først og fremmest, at finansieringen er konkret, og mine kolleger, i hvert fald beskæftigelsesministeren, vil så senere komme med en konkret udformning af, hvordan finansieringen vil blive tilvejebragt.
Jeg mener, at man ikke kan foreslå sådan en ordning som denne eller for den sags skyld andre ting, man gerne vil gøre godt for samfundet, uden at man også helt nøjagtigt vil fortælle, hvordan det skal finansieres, og det gør vi.
Jeg er helt sikker på, at også det element, der vedrører, at man inden for centraladministrationen kan gøre tingene med færre ressourcer, kan lade sig gøre.
Jeg har grundlæggende den holdning, at hvis man mener, at vi skal bruge færre penge på administration i dette land, må vi også starte med os selv som regering, og det gør vi med det her forslag.
Allersidst vil jeg knytte en bemærkning til de betragtninger, som både Liberal Alliance og Det Radikale Venstre havde, om, om ikke det, at man skal have et fradrag, dybest set er symptombehandling på, at man har høj skat.
Det medgiver jeg sådan set, for hvis ikke man havde en høj skat, ville incitamentet til at lave sort arbejde sådan set være betydelig mindre.
Ikke at der dermed er en direkte sammenhæng mellem skatteniveauet og omfanget af sort arbejde i et samfund, men det siger sig selv logisk nok, at jo højere skat, jo større økonomisk gevinst er der jo så ved at udføre et arbejde uden om skatteafregningen.
Og så undrer det mig egentlig, at Det Radikale Venstre går ind og peger på et parti, som har konkrete planer om skattestigninger for 30 mia. kr. og ufinansierede skattelettelser i en størrelsesorden, der næsten er tilsvarende.
Hvis man føler så stærkt for det problem, undrer det mig, at man ikke også tager politiske konsekvenser af det.