runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Jeg synes, det er en rigtig tarvelig og en uordentlig måde at afslutte et ansættelsesforhold på, hvis man som arbejdsgiver sender en sms.
Der skal ikke herske den mindste tvivl om, at jeg synes, det er dårlig stil, og at det er en usympatisk adfærd fra en arbejdsgivers side at gøre det på den her måde.
Jeg er også opmærksom på, at spørgsmålet giver anledning til bekymring, og jeg vil derfor i første omgang holde et møde med alle Folketingets partiers ordførere på arbejdsmarkedsområdet om det her spørgsmål.
Jeg har allerede skrevet ud til alle ordførere og inviteret dem til en drøftelse om sms-fyringer den 20. maj.
Jeg vil gerne sige med det samme, at jeg synes, det er vigtigt at huske på, at vi bevæger os ind på et område, hvor arbejdsmarkedets parter normalt selv står for aftalerne, og at arbejdsmarkedets parter bestemt også derfor bør inddrages i den her sag, inden der eventuelt skal tages konkrete initiativer.
Jeg synes generelt set, at vi skal være varsomme med at kaste vrag på de hundrede års erfaringer og traditioner, vi har på arbejdsmarkedet, hvor det netop er arbejdsmarkedets parter selv, der aftaler sig frem til ting, der vedrører fyringer – det gør de jo bl.a. i overenskomstforhandlingerne.
Det er mit udgangspunkt, men der skal ingen som helst tvivl herske om, at jeg synes, det er tarveligt, at jeg synes, det er uordentligt, og at jeg synes, at det er en helt usympatisk adfærd fra en arbejdsgivers side at fyre sine medarbejdere via en sms.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Jeg må positivt tilslutte mig ministerens ord i forhold til arbejdsgiverne og sige, at jeg også mener, det er usympatisk og en uordentlig måde.
Og for fortsat at bruge ministerens egne ord er det decideret tarveligt at fyre folk på den måde.
Jeg er også rigtig glad for, at der bliver taget hånd om den her problematik.
Det er også noget, som Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører har udtalt sig om, og Dansk Folkeparti mener også, at man skal være voksen nok til at give en ordentlig besked.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren helt overordnet, om man fra regeringens side vil gribe ind eller ej, hvad angår sms-fyringer.
Mener man, at det er acceptabelt, eller mener man, at det ikke er acceptabelt?
Før vi når frem til den store enighed, har jeg et par spørgsmål.
Det ene spørgsmål er, om beskæftigelsesministeren selv accepterer f.eks. jobansøgninger på sms.
Det andet spørgsmål vedrører, at jeg også er lidt i tvivl om, hvor ministeren egentlig står i det her.
For først sagde beskæftigelsesministeren, at hun egentlig syntes, det var o.k. at fyre medarbejdere ved at sende en sms.
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Nu anerkender jeg, at fru Julie Rademacher jo ikke er medlem af Arbejdsmarkedsudvalget og i hvert fald ikke var til stede, da vi havde et langt samråd om lige præcis det her emne.
Men da sagde jeg præcis det samme, som jeg gør i dag, nemlig at det er tarveligt, at det er en modbydelig måde at gøre det på, og at det er en uordentlig måde at gøre det på fra arbejdsgivers side.
Men hvis man spørger til det retsmæssige i det her, altså om man kan gøre det, så er der et retsmæssigt grundlag for, at man godt kan gøre det i dag.
Det er det, jeg siden hen er blevet spurgt om.
Og når jeg bliver stillet et spørgsmål om det i Folketinget, skal jeg selvfølgelig svare, som virkeligheden er, og der er et retsligt grundlag for det.
Der står i hvert fald ikke, at man ikke kan fyre via sms.
Men det er også sådan, at sms-fyringer mig bekendt ikke er noget, der er afprøvet ved domstolene, det er ikke noget, vi har set ret meget af.
Jeg har hørt om en enkelt konkret sag, hvor det har voldt problemer, i øvrigt også fra det sydjyske område, og jeg kan bare sige, at min linje er, at det er tarveligt, at det er modbydeligt, og at det er en helt forkert måde at gøre det på.
Men der er p.t. ikke et retsgrundlag, der siger, at man ikke kan.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Så kan man godt sige, vi i dag har haft fyringer fra det sydjyske på dagsordenen i flere omgange.
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Jamen jeg har jo netop sagt, at jeg ikke mener, det er acceptabelt at fyre via sms.
Nu kan jeg høre, at det her stort set ender i den rene forbrødring.
Det, man kan sige det ligesom ender med nu,
er en diskussion om, hvorvidt man skal lovgive om det, hvorvidt man fra lovgivers side skal gå ind og bestemme ting, som man i over hundrede år selv har bestemt på arbejdsmarkedet.
Nu er det jo sådan, at fyringer via sms selvfølgelig er en ret ny ting, fordi sms'er er noget relativt nyt, i hvert fald i forhold til traditionerne på arbejdsmarkedet, som rækker hundrede år tilbage, og derfor er det selvfølgelig noget, man ikke har taget hensyn til førhen.
Men jeg ser frem til den drøftelse, som jeg skal have med alle Folketingets partier, og så håber jeg på, at vi når til en eller anden form for enighed på det her område også.
Det er fuldstændig korrekt, at jeg ikke har bestået nogen økonomiske studier på universitetet, for jeg har aldrig nogen sinde gået der, men jeg har til gengæld gået på Handelshøjskolen i Århus.
Men når det så er sagt, vil jeg bare sige til fru Julie Rademacher, at jeg synes, det er en skam, at man ikke diskuterer sagens kerne, at man slet ikke forholder sig til den virkelighed, vi har med at gøre, nemlig at hvis vi tager de offentlige investeringer, som regeringen har gennemført, hele listen inklusive skattelettelsen, fremrykningen af offentlige investeringer, renovationspuljen, og dertil lægger den lave rente, så betyder det, at vi har et plus på beskæftigelsen på 75.000 mennesker – 75.000 mennesker har vi forhindret i at miste deres job.
Det er jo lige en side af sagen, som fru Julie Rademacher fuldstændig glemmer, men det ville faktisk klæde Socialdemokratiet at tage sig af og kere sig om de langtidsledige, som det her handler om, frem for bare at diskutere en forkætret skattereform, som man har set sig meget vred på, men som i virkeligheden er med til også at hjælpe folk i job.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Det er nogle gange utroligt, hvad man skal finde sig i her i Folketingssalen.
I modsætning til beskæftigelsesministeren har jeg rent faktisk bestået kurser i økonomi på universitetet.
Ud over det kan jeg fuldt ud stå inde for vores skatteforslag.
Ja, kald det rendyrket socialisme, kald det socialdemokratisme, men i hvert fald indebærer det mindst lige så meget ansvarlighed, for hvad er ansvarlighed i dag?
Er det bare et spørgsmål om penge, eller handler det også om, at vi skal sikre nogle mennesker?
Det private erhvervsliv sikrer ikke de her mennesker, og derfor mener jeg, at vi andre steder har en meget stor forpligtelse til at gå ind og sikre.
Og de mennesker bliver svigtet i øjeblikket, de bliver svigtet af regeringen, fordi der ikke bliver foretaget investeringer.
Så jeg glæder mig rigtig meget til at se ministerens plan, og måske ministeren skulle overveje selv at tage et kursus i økonomi.
Carsten Hansen (S), 2010-04-28:
Hvilke konsekvenser kommer de varslede besparelser i kommunerne efter ministerens opfattelse til at få for de ansatte i kommunernes jobcentre i år 2011, 2012 og 2013?
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Mener ministeren, at der er behov for en forstærket regional indsats imod langtidsledighed i Sydjylland på baggrund af stigninger på over 180 pct. i antallet af langtidsledige siden 2008 i det pågældende område?
Mange tak.
Mener ministeren, at der er behov for en forstærket regional indsats imod langtidsledighed i Sydjylland på baggrund af stigninger på over 180 pct. i antallet af langtidsledige siden 2008 i det pågældende område?
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg er bekymret over langtidsledigheden, og at langtidsledigheden stiger.
Det er sådan, at langtidsledigheden er steget overalt i landet lige fra Skagen i nord til Gedser i syd, og det vil jeg gøre noget ved.
Alle landets langtidsledige har nemlig brug for en hjælpende hånd, og jeg vil derfor i den allernærmeste fremtid præsentere en række initiativer, som skal bekæmpe den stigende langtidsledighed i alle landets regioner.
Jeg har fået input og inspiration fra alle i alle hjørner af landet lige fra tidligere langtidsledige og praktikanter til eksperter.
Det er blevet sværere at være langtidsledig her under krisen, det er sværere at få et job i dag, end det var før finanskrisen, men arbejdsmarkedet er ikke frosset til, og det er altså helt centralt at bide mærke i det, for det er vigtigt, at man som ledig fortsat gør en stor indsats – og det kan betale sig at gøre en stor indsats.
Så man må som ledig ikke give op, og man må bestemt heller ikke blive givet op af jobcenteret.
De langtidsledige skal simpelt hen have al den støtte og hjælp, de overhovedet har behov for, så de kan komme tilbage i job igen.
Jeg vil arbejde for, at vi i højere grad får de ledige ud på rigtige arbejdspladser.
På min tur rundt i landet i februar og marts var meldingen fra både praktikere og virksomheder helt klar.
De ledige skal ud på rigtige arbejdspladser, og derfor vil vi nu gøre endnu mere for, at netop jobcentrene kan hjælpe flere langtidsledige præcis den vej.
Den stigende langtidsledighed har min allerhøjeste prioritet, og jeg opfordrer også hele Folketinget – og det vil også sige Socialdemokratiet – til at arbejde i den samme retning.
Det skylder vi simpelt hen ikke mindst de 35.000 langtidsledige.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Endelig er jeg da enig med beskæftigelsesministeren om noget, nemlig at vi har alt for mange langtidsledige.
Bare lige for at skitsere det: I marts 2009 fyres 425 hos LM Glasfiber, den 19. november 2009 fyres 700 vindmølleansatte i Sydjylland, i april 2010 er der 850 slagterifyringer, og der er masseafskedigelser på Danfoss og Sauer-Danfoss.
Ja, krisen har bestemt ramt Danmark, og vi er enige om, at vi har et stort problem med langtidsledige.
Men så er det bare, at jeg ikke forstår, hvorfor man fra regeringens side i sidste uge kommer med en kæmpe spareplan på 4 mia. kr. til kommunerne, sådan at der nu er 8.000 flere kommunalt ansatte, der skal fyres.
Det giver for mig ingen mening.
Samtidig med det er der en lang række danskere, som modtager skattelettelser.
Hvorfor er det, at man fra regeringens og beskæftigelsesministerens side ikke forstår, at vi er nødt til fortsat at investere i det offentlige og ikke at gå ud og fyre flere folk og trække besparelser ned over hovedet på kommunerne?
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi lige får tingene sat på plads.
Nu nævner fru Julie Rademacher en lang række afskedigelser i det sønderjyske, og det er fuldstændig korrekt, at vi har set de her afskedigelser, men der er altså ingen, der siger, at lige præcis de her mennesker også bliver langtidsledige.
Derfor synes jeg faktisk, det er lidt ærgerligt, at fru Julie Rademacher bruger dagen i dag på at indgyde mismod hos de mennesker, der har mistet deres arbejde.
Julie Rademacher (S), 2010-04-28:
Jeg vil glæde mig, til den plan kommer, men mange af dem, der bliver fyret og er blevet fyret, og som nu er langtidsledige, sidder og venter på, at der kommer flere job.
Der kommer jo ikke flere job, når vi samtidig går ud og foretager fyringer i kommunerne.
Der kommer jo heller ikke flere job ved, at man giver skattelettelser, for hvor går de penge hen?
Hvor går de penge hen, som alle de rige får i skattelettelser?
De kommer ikke dem til gavn, som sidder og mangler job, og samtidig er det her syd- og sønderjyske et område, der har været meget afhængigt af store virksomheder.
Når de store virksomheder bliver ramt i en finanskrise, så opstår der det, at man bliver afhængig af, at det offentlige også går ind og skaber beskæftigelse.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man som beskæftigelsesminister fortsat går ud og forsvarer skattelettelserne og bakker op om, at der nu skal fyres endnu flere i kommunerne.
Jeg tror ikke på, at det kommer til at gavne langtidsledigheden.
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Altså, jeg er bange for, at fru Julie Rademacher har skrevet sin tale ned hjemmefra og dermed slet ikke har hørt, hvad jeg egentlig har sagt.
Det synes jeg faktisk lidt er en skam.
Når det så er sagt, tror jeg også, at fru Julie Rademacher ville have ret godt af et økonomisk foredrag, måske endda sådan en forelæsning om økonomi.
Jeg tror også, det ville være rigtig godt, hvis fru Julie Rademacher prøvede at sætte sig lidt ind i den skattereform, som åbenbart er så forkætret fra fru Julie Rademachers side, for så ville fru Julie Rademacher nemlig vide, at det jo er ganske almindelige mennesker, der får skattelettelser.
Det er sådan helt grundlæggende, at pengene skal skabes i det private erhvervsliv, det er dér, man tjener pengene ind, og så kan man have en velfungerende offentlig sektor, som jeg også mener at vi har.
Derfor må jeg bare sige, at maskerne jo fuldstændig er faldet her i dag, det er rendyrket socialisme, men det har ikke ret meget med almindelig økonomi at gøre.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-28:
Mener ministeren, at et igangsat forskningsprojekt, jf. Jyllands Posten den 18. april 2010 side 8, er en tilstrækkelig omfattende og hurtigtvirkende indsats med henblik på at begrænse den massive tilgang, vi i dag ser til bandemiljøet?
Skriftlig begrundelse
Regeringens banderapport for 2009 sammenholdt med rapporten fra 2008 viser en stigning i antallet af klubber og bander, som overvåges, fra 80 til 115 og en stigning i personer registrerede med tilknytning til rockerklubber og bander fra 944 til 1.305 personer.
Inger Støjberg (V), 2010-04-28:
Jeg ved jo snart ikke, om man kan få forlænget taletid.
Nej, men jeg kan i det hele sige til fru Julie Rademacher, at vi nu kigger på problemstillingen med hensyn til sms-fyringer.
Mit udgangspunkt er, at man som nævnt skal være meget varsom med at lovgive på området.
Vi er enige i alt det grundlæggende, nemlig at det er tarveligt, at det er forkert, og det er så med det udgangspunkt, jeg skal have en drøftelse med Folketingets partier, og det er i øvrigt en drøftelse, som jeg ser meget frem til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
I betragtning af at politiet melder om en øget »træthed« i bandemiljøet, hvor flere i princippet har et ønske om at forlade miljøet, og der kun bliver flere bandemedlemmer i Danmark, hvorfor har regeringen så ikke iværksat en national strategi for at trække folk ud?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Derfor kan man sige, at omfanget af de informationer er begrænset i den rapport i forhold til tidligere, fordi vi altså ikke synes, at der er nogen grund til at øge graden af kendskab til, hvad politiet ved om de enkelte grupperinger.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at bandeproblemet ikke kun er et hovedstadsproblem.
Tværtimod er det noget, man oplever mange andre steder i landet.
Jeg kan også henvise til Justitsministeriets besvarelse tilbage fra den 18. februar på spørgsmål nr. 523 om fordelingen af betjente rundtomkring i landet.
Der kunne man jo se, at 80 ud af 100 betjente gik til de jyske politikredse, heraf de 15 til Sydøstjyllands politi, og det afspejler naturligvis, at man disponerer nogle ressourcer, i forhold til hvor problemerne er, og derfor afspejler det også, at der er problemer med rocker- og bandekriminalitet mange steder i landet, også i Sydjylland, som der spørges til her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Da jeg nu er så heldig at have to spørgsmål, synes jeg lige, at jeg er nødt til at samle op på det foregående spørgsmål, for jeg synes faktisk, at jeg var meget åben, og jeg synes, at jeg spurgte til konkrete løsninger fra ministerens side, og jeg fik ikke svar.
Jeg må jo så bare tage til efterretning, at ministeren ikke har nogen konkrete løsninger på de problemstillinger, som jeg rejste.
Jeg vil bare spørge her i det næste spørgsmål, som jo handler om banderne, som spreder sig, om ministeren erkender, at det har været en fejl fra regeringens side, at man fra starten kun tildelte seks politikredse dedikerede banderessourcer, hvor vi jo gjorde meget opmærksom på, at der så sker det, at banderne rykker ud der, hvor der er mindre tryk på, og hvor der ikke er dedikerede banderessourcer.
Vi ser jo nu, at de flytter til provinsen.
Det ved jeg, for jeg bor selv et sted, hvor det sker.
Så synes ministeren ikke, at regeringen bærer en del af ansvaret for, at der aldrig bliver lagt den indsats, der skulle til fra starten, og at det har betydet, at banderne nu spreder sig?
Hvordan ser ministeren på, at der bliver givet dedikerede banderessourcer til samtlige politikredse, så vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor banderne bare rykker ind flere og flere steder?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Nu synes jeg ikke, det er rigtigt, at jeg ikke har angivet nogen konkrete anvisninger på, hvad vi gør for at bekæmpe bandekriminaliteten.
Tværtimod har jeg nævnt den benhårde, målrettede indsats, politiet gør, og som rent faktisk hjælper.
Der er pres på Kriminalforsorgen.
Det skaber så nogle andre problemer, men politiet har faktisk succes med deres indsats, med den benhårde indsats, og det håber jeg er en indsats, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt kan bakke op om.
Jeg har også nævnt hele ungepakken, der netop går ud på at lave forebyggende initiativer.
Jeg har nævnt, at politiet sammen med en række andre myndigheder har nedsat en task force, der skal se på et egentligt exitprogram.
Så jeg synes nok, at jeg har nævnt en række meget konkrete tiltag, som vi gør.
Men så siger jeg: Vi har selvfølgelig ikke gjort nok endnu.
Det har vi sikkert heller ikke gjort om 5 år.
Vi skal blive ved med at udvikle initiativer på de her områder.
Med hensyn til allokering af politiets ressourcer tror jeg nok, at det er sådan, at politiets ledelse er bedre end os politikere til at vurdere løbende, hvor de skal sætte ind.
Jeg tror, at vi ville ødelægge meget af politiets indsats, hvis vi løbende sådan dagligt her fra Folketingets side gav os til at udsende direktiver til politiets ledelse om, hvordan de skulle fordele ressourcerne.
Det ved de bedre end os.
Hvis jeg ikke kendte fru Karina Lorentzen Dehnhardt bedre, vil jeg tro, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt nogle gange stillede spørgsmål ikke så meget for at få et svar, men mere for at få lejlighed til at komme med nogle påstande om, at regeringen ikke gør en tilstrækkelig effektiv indsats.
Med hensyn til det med vold i fængslerne har jeg sagt, at det må være Kriminalforsorgens ledelse og fængslernes ledelse, der løbende disponerer, hvad der er bedst.
Er der noget, vi politisk kan gøre, hører jeg meget gerne råd fra dem med hensyn til at give dem bedre rammer.
Men jeg mener ikke, at vi sådan skal drive enkeltsagspolitik her i Folketinget.
Jeg mener, at vi skal overlade til ledelsen af de institutioner, vi har, at finde løsningerne inden for de rammer, de har.
Så kan vi udstikke andre rammer, hvis der er behov for det.
Men helt konkret er det jo sådan, at det, man gør, er, at man forsøger at isolere de enkelte grupperinger, der kunne finde på at slås med hinanden, for at begrænse volden.
Det er jo en af de væsentlige ting, som Kriminalforsorgen netop gør for at undgå det.
Med hensyn til koordination af arbejdet er det sådan, at Rigspolitiet og politikredsene har en fælles national følgestab, der jævnligt mødes netop for at koordinere, hvor indsatsen skal gøres.
Det er jo det arbejde, der gør, at man løbende kan optimere indsatsen rundtomkring og flytte rundt på ressourcerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Jeg synes, at det er lidt fantastisk, at når ministeren har løsninger på konkrete problemstillinger, så må vi godt høre dem, men hvis det er, at man ikke har løsninger, så er det pludselig noget, man skal ordne inden for Kriminalforsorgens rammer, og så er det noget, som de selv må tage sig af.
Der er faktisk masser af folk fra Kriminalforsorgen, som har været ude at sige, at der er sikkerhedsmæssige problemer, der er voldsomme problemer med de over 200 bandemedlemmer, der sidder i vores fængsler, og at der er behov for, at der sker noget.
Vi kan ikke løfte opgaven alene.
Regeringens svar på det her har jo været at nedlægge 100 stillinger i Kriminalforsorgen.
Det synes jeg helt ærligt er et mærkeligt svar, når vi nu ved, at man har givet 400 betjente ekstra for at få flere bag tremmer, og så er løsningen simpelt hen at nedlægge 100 årsværk.
Det synes jeg er mærkeligt.
Det, mit spørgsmål går på, er: To ud af tre sager, alvorlige sager om bandekriminalitet er ikke opklaret, og det er jo, fordi folk i de her miljøer ikke taler.
Hr. Brian Mikkelsen har jo været ude at love, at der kom et udvalg, som inden 14 dage skulle lave noget lovgivning.
Det har vi så efterfølgende erfaret at man ikke har fået gjort noget ved.
Han har ikke fået nedsat det her udvalg.
Det er jo lidt pinagtigt, at de mennesker, som også samarbejder, risikerer at blive placeret i arrester under dårligere vilkår.
Hvornår kommer der nogle afhopperfængsler?
Hvornår kan vi se noget konkret fra ministeren vedrørende den problemstilling?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-28:
Den problemstilling er også interessant, og den kan vi godt snakke lidt om.
Det er sådan, at der er nogle, som har samarbejdet med politiet og dermed er i en særlig risiko for at blive udsat vold, pression og andet, og derfor må de naturligvis isoleres fra dem, som kunne finde på at true dem.
Har man samarbejdet med politi og anklagemyndighed til gavn for samfundet, så skal vi selvfølgelig hjælpe de pågældende med at undgå de repressalier, de kunne udsættes for.
Derfor sidder de selvfølgelig nogle andre steder afsondret fra dem, der kunne finde på at begå vold imod dem.
Det er jo prioritet nummer et at sikre deres tryghed og deres sikkerhed.
Så skal vi derudover naturligvis sikre, at de afsoner på fornuftige vilkår.
Jeg må lige gøre opmærksom på, at det altså er hårdkogte forbrydere, vi taler om.
Selv om de har samarbejdet med politiet og anklagemyndigheden, så er det altså hårdkogte forbrydere, vi taler om, der under alle omstændigheder må tage deres straf for de forbrydelser, de har begået.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-28:
Ministeren havde altså ikke noget svar på, hvad vi gør for at forhindre, at de indsatte tæsker hinanden, og ministeren havde heller ikke noget svar på, hvordan vi undgår, at der bliver rekrutteret inden for murene.
Mit andet spørgsmål går på den her geografiske spredning.
Nu bor jeg jo i en politikreds, som efterfølgende har været så heldig at få nogle ressourcer, fordi man har anerkendt, at banderne altså rykker ind der, og der kunne man ikke lægge den indsats fra starten, fordi man ikke herindefra anerkendte, at der faktisk skulle banderessourcer til alle politikredse.
Der kommer en skæv fordeling, og det betyder altså, at banderne rykker ind der, hvor der ikke er så meget opsyn med dem.
Det her drejer sig konkret om de byer, som jeg kender til: Kolding, Vejle, Fredericia, Esbjerg og Herning, og det synes jeg er rigtig, rigtig problematisk.
Det kan godt være, at banderne er stille i starten, men vi ser bare, at de vokser sig store og stærke, og lige pludselig har vi en situation, der er fuldstændig uholdbar.
Man har faktisk ikke fået begrænset bandeproblemet, men man har i stedet afstedkommet, at der er sket en spredning.