runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Men det kan være, at Dansk Folkepartis forhandlere har skrevet det i deres noter – det kan jeg ikke udelukke, men det er ikke sikkert – for vi har faktisk hver eneste gang taget de her problemer op, og det er jo, fordi det er så vigtigt.
Det offentlige er så stor en indkøber, at hvis det offentlige siger, at man ikke accepterer selskaber, der opererer fra skattely, så har det en betydning, for så er der selskaber, der skal fraskrive sig muligheden for meget store ordrer.
Og hvis der er noget, selskaberne har en vis respekt for, er det, hvis de ikke kan få nogle ordrer og tjene nogle penge.
Og det er derfor, det er så vigtigt.
Jeg synes bare, at Dansk Folkeparti skal komme med et lille ændringsforslag, der lige præciserer det punkt, jeg var inde på før, og så stemme for det her, så vi kan presse regeringen og den følgende regering – den, der måtte komme, og som Dansk Folkeparti måske vil støtte – til at gøre noget på det her område.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-24:
Jamen det, der er sagen nu, er jo, at tingene sker mere og mere digitalt.
Der er en ambition om, at alle efterhånden bruger den digitale løsning – det er jo det, vi arbejder henimod – og derfor vil det eksempel, som hr. Christian Langballe kommer med, med de to kinesere, der har brug for en håndsrækning, jo ikke kunne finde sted om noget tid.
Så det er bare det, jeg vil understrege.
Så vil jeg også understrege – det fik jeg ikke med i mit indlæg, men jeg vil nævne det her – at det, der er tilfældet, hvis man flytter det et andet sted hen, og det kan flyttes et andet sted hen, er, at kirken så stadig væk vil skulle registrere sine 4,5 millioner medlemmer, og derfor er der samfundsmæssigt ingen besparelser ved at flytte det.
Tværtimod er der en ekstraudgift.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Jeg tror ikke, at jeg brugte ordene ikke overholder, men jeg sagde, at det, som vi fra SF's side synes var ånden i aftaleteksten, det, vi havde håbet på, var en dansk udbudslov, hvor det ikke er EU-direktiver, men den danske udbudslov, som hører under tærskelværdierne, altså der, hvor vi kan sige, at der vil vi gerne have retningslinjer ind, så man som f.eks. kommune simpelt hen kan sige nej –
jeg bliver lidt forvirret af, at der foregår en kommunikation mellem ...
Jeg henvender mig til ordføreren – til virksomheder på baggrund af skattepraksis.
Det er, så vidt jeg er orienteret, ikke en del af den reviderede udbudslov, at man klokkeklart kan sige nej til det.
Men hvis jeg er fejlinformeret, må ordføreren endelig rette mig.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Jeg kunne så godt tænke mig at følge op på spørgsmålet.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der ligger en masse oplysninger gemt i de kirkebøger, som ligger ude i sognene, og at den overføring til digitalisering stadig pågår.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge kirkeministeren, om hun kan bekræfte, at det system, man kører nu, den civilregistrering, der nu køres digitalt, er betalt af medlemmerne af folkekirken, og at det jo altså så er dem, der har betalt hele den her digitalisering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Selv om Liberal Alliance ikke er med i den her... [Lydudfald]
Det er jo sådan noget, som vi i Liberal Alliance alligevel godt kan blive lidt tændte af.
Hvis man kunne overføre det til Skattekommissionen og Velfærdskommissionen og lignende, så tror jeg, at vi havde haft et meget bedre samfund – måske ligefrem med finansministerens egen argumentation, der handler om, at vi får noget mere sagligt, frem for at der kommer lidt for meget populisme ind i Folketingssalen.
Så vi vil faktisk godt overveje, om vi skal være med på det her, hvis vi så kan få et løfte om, at vi også på hele skatte- og arbejdsmarkedsområdet kan lave samme model.
Det åbner et helt nyt perspektiv i dansk politik.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Vi har mange problemer og mange udfordringer, f.eks. alt for mange mennesker på overførselsindkomst, men jo også en enorm mængde af mennesker, der heldigvis har et helt almindeligt arbejde og nyder godt af nogle helt almindelige arbejdsmarkedspensioner, som er forhandlet af deres fagforeninger.
Så det synes jeg man skulle få undersøgt grundigt, inden man går videre med behandlingen i Enhedslistens regi, men det må man jo selv om.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Jamen så er vi jo ikke langt fra hinanden.
Det er notorisk forkert.
Der er langtidssyge, langtidsledige, kontanthjælpsmodtagere, fleksjobbere og den meget, meget store gruppe på måske op mod en femtedel af dem på det almindelige arbejdsmarked, der arbejder på arbejdspladser uden overenskomster og dermed uden arbejdsmarkedspension.
Det er et problem helt for sig selv, som vi ikke kan løse med det her forslag.
Men det vil sige, at vi har en tredeling.
Synes ministeren ikke, at det ville være fint, at ministeren gik foran og sagde: Nu justerer vi i hvert fald ned til den mest normale situation for almindelige mennesker?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Nu er der jo altså en meget, meget stor forskel på holdningerne i mit parti og i spørgerens parti, og der er også en meget, meget stor forskel på den politiske metode i mit parti og i Enhedslisten.
Jeg har det jo fantastisk godt med at være socialdemokrat og ikke medlem af Enhedslisten.
Jeg synes jo, vores fremgangsmåde med kommissioner, med ganske ofte brede aftaler, med en som oftest samlet, saglig indgang til, hvad der egentlig er problemet, og hvordan det egentlig bør løses, fører langt, langt større og bedre resultater med sig end det, spørgeren står for.
Det er jo en fundamental politisk uenighed, og jeg er helt tryg og nærmest lidt opstemt ved at skulle igennem en valgkamp, hvor vi kan diskutere sådan helt i dybden.
Jeg synes, det er fremragende.
Når det gælder min almindelige holdning til det her spørgsmål, er jeg fint dækket ind af, hvad beskæftigelsesministeren har sagt, fint dækket ind af de runder, vi allerede har haft med hinanden.
Jeg synes, det er naturligt, at når der sker noget med pensionsalderen for resten af befolkningen, så sker der også noget for os.
Men man bliver jo desværre nødt til at gøre sig den ulejlighed at tygge stoffet sagligt igennem, for der er – og det kan man ikke benægte – forskel på, hvornår almindelige lønmodtagere kan få deres arbejdsmarkedspension, og hvornår de kan få deres folkepension.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Tak for det.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor vi nu for anden gang i den her uge skal have et svar fra Socialdemokraterne og regeringen om, at det sender man i kommission.
Så vidt jeg ved, skal vi da ud i et valg, hvor vi skal give vælgerne mulighed for at vælge ud fra vores holdninger.
Altså, dagpengene er sendt i kommission, det skal vi søreme ikke diskutere, og vi ved ikke, hvad Socialdemokraterne mener.
Kunne ministeren ikke løfte bare en smule af sløret for om ikke andet så hans egen personlige holdning til, om pensionsforholdene, i hvert fald hvad angår pensionsalderen osv., skal være ens for ministre og almindelige mennesker?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Jeg tror i hvert fald, at fru Johanne Schmidt-Nielsen har ret i, at hensigten med hendes spørgsmål og hele den her debat er, at der skal sidde nogen og kigge på den og tænke noget bestemt; det tror jeg er korrekt.
Hvorvidt de så gør det eller ej, må de jo selv om.
Min hensigt med debatten og med hele arbejdet med kommissionen er, at vi på en ordentlig og saglig måde får de her ting til at fungere rimeligt, og i den forbindelse er det, beskæftigelsesministeren citeres for, jo ganske fornuftigt.
Det er bare sådan, hvis man gør sig den ulejlighed at sætte sig ind i det og kigge nærmere på det, at der så faktisk er forskel på, hvornår man kan få folkepension, efterløn og har ret til at få udbetalt sin arbejdsmarkedspension, og sammenligner man det med, hvad der gælder for folkevalgte, så er det forskelligt på alle punkter.
Det var måske en god idé at få ryddet op i det på en saglig måde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Jeg tror, der sidder mange mennesker derude, som tænker, at det var da mærkeligt.
Det var da mærkeligt, at finansministeren, Socialdemokratiet, ikke kan svare på, om det er rimeligt, eller om det ikke er rimeligt, at politikerne har en tidligere pensionsalder end alle andre mennesker i Danmark.
Jeg vil gerne citere beskæftigelsesministeren, hr. Henrik Dam Kristensen, som siger: »Vi skal selvfølgelig have nogle forhold, som er sammenlignelige med det, der er derude. Nu må vi se, hvad kommissionen kommer med, men min indgangsvinkel til det er, at vi skal ligne resten af befolkningen, når det kommer til pension«.
Citat slut.
Det er altså beskæftigelsesministeren, som er socialdemokrat, som har sagt det, og det er jo et fornuftigt citat, synes jeg.
Jeg vil gerne høre, om det er sådan, at Socialdemokraterne kun stemmer for den her kommissions anbefalinger, hvis kommissionen sørger for, at pensionsalderen bliver den samme for politikere som for resten af befolkningen.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Nu ved jeg udmærket, at spørgeren i nogle sammenhænge foretrækker at se tingene som meget ukomplicerede.
Det er de jo så ofte ikke, når man får kigget nærmere på dem, og det er de i virkeligheden heller ikke i det her spørgsmål.
For ser man på vores pensionsvilkår, er den store diskussion jo, hvad man skal sammenligne det med.
Skal man sammenligne det med folkepensionen, med efterlønnen, eller skal man sammenligne det med de arbejdsmarkedspensioner, som rigtig mange danske lønmodtagere – jo i virkeligheden stort set alle danske lønmodtagere – oparbejder?
Og regelsættene for, hvornår man kan modtage sin arbejdsmarkedspension, og hvornår man kan modtage sin offentlige pension – hvad enten det så er folkepension eller efterløn – er jo forskellige.
Og derfor synes jeg jo, det er sundt og rigtigt og bedst og i virkeligheden mest retfærdigt at bede en kommission om at udrede præcist, hvad det i grunden er, der allerede i dag er de gældende pensionsvilkår, også for spørgeren, både med hensyn til hvornår man kan trække sig tilbage, og hvad det er for en type pension, man kan få, og hvor stor den er, i forhold til hvor meget man skulle have sparet op, hvis man selv skulle have erhvervet den ad anden vej, og så få en samlet vurdering af, om den er rimelig, om den skal være større eller den skal være mindre, i sammenhæng med hvad man også får i løn.
Det synes jeg er det rigtige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Jeg ved godt, at der er nedsat en kommission, som skal se på politikernes løn og pension og alt det der, men Socialdemokraterne må da have en holdning til, om pensionsalderen skal være den samme for politikerne som for alle andre mennesker i Danmark.
Jeg tænker, at det er sådan et forholdsvis simpelt spørgsmål at tage stilling til, også selv om der sidder en kommission og arbejder med det.
Så jeg vil gerne spørge finansministeren, hvad hans holdning er: Skal den pensionsalder, der er herinde på Christiansborg for politikerne, være den samme som pensionsalderen for danskere i det hele taget, eller skal den ikke?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Jeg tror ikke, at der er nogen folketingsalder.
Det er vist vælgerne, der afgør, hvad den mere præcist består i.
Og når det gælder Morten Østergaards forslag, har jeg jo klart gjort rede for min holdning og Socialdemokratiets holdning til dem i alle mulige medier.
Der er sammenhængen jo den, at de ting, vi en gang har aftalt om pension i Danmark, alene kan ændres, hvis vi i et bredt flertal, der i øvrigt også omfatter Dansk Folkeparti, er enige om det.
Og det er der jo ikke noget der tyder på at vi er.
Det er vi i hvert fald ikke i Socialdemokratiet.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Jeg må sige, at jeg synes, at finansministeren udtrykker sig lidt uklart.
Finansministeren må jo have en holdning selv til det her spørgsmål, men finansministeren henviser hele tiden til den her vederlagskommission.
Nu er det jo sådan, at den radikale ordfører Morten Østergaard har været ude at sige, at han vil hæve pensionsalderen hurtigt.
Det må finansministeren da også have en holdning til.
Synes finansministeren ikke, at folketingspolitikere har en forpligtelse til at følge den folketingsalder , der er i dag for den almene danske befolkning?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Det er jo præcis for at få taget saglig stilling til det spørgsmål, at vi har en vederlagskommission.
Den kommission vurderer jo, hvad der egentlig i grunden allerede nu er vores pensionsvilkår.
Jeg tror, de fleste ved, at det ikke er en ukompliceret størrelse at redegøre for folkevalgtes pensionsvilkår.
De er ganske sammensatte, ligesom andre dele af vores økonomiske vilkår er det, alt efter hvor vi er valgt, og hvornår vi er valgt og til hvad.
Der er der så en mulighed for med kommissionen at få de her ting udredt i sammenhæng, få stillet rigtigt op for befolkningen, hvad det egentlig er for nogle vilkår, der gælder i dag, og få et sundt og sagligt bud på, hvad der er rimeligt fremover.
Der tror jeg da bestemt at man vil skele til også det forhold, at pensionsalderen jo stiger for alle andre grupper i samfundet, og at det selvfølgelig vejer.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Tak for det.
Er det finansministerens holdning, at folketingspolitikeres pensionsalder skal følge den danske befolknings?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Ja, nu er der jo i hvert fald rige muligheder for at gøre mig klogere.
Det er måske vanskeligere med spørgeren.
Det vil jo i givet fald være en demokratisk beslutning af et stort flertal i Folketinget at følge de anbefalinger, der måtte komme, og at man får behandlet det her område i sin sammenhæng.
Og jeg synes, at det, spørgeren sigter til, er forholdsvis hypotetisk, idet det da for mig at se ville være ret vanvittigt og slet ikke realistisk, hvis kommissionen skulle komme frem til, at vores pensionsalder skal være lavere, når nu udviklingen i samfundet i øvrigt er, at pensionsalderen bliver højere.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Nu skal jeg ikke prøve at gøre hverken mig selv eller finansministeren klogere, end vi umiddelbart er, men jeg mener da, at vi ofte behandler ting i sammenhæng og er fuldt ud i stand til at træffe beslutninger, også selv om det er en smule kompliceret fra Folketingets side.
Så jeg synes, det lyder en lille smule mærkeligt, at fordi et område er kompliceret, så skal man partout følge konklusionerne fra en kommission.
Men bare så jeg har forstået det rigtigt: Er det sådan, at hvis kommissionen eksempelvis kommer frem til, at pensionsalderen for ministre skal være endnu lavere end i dag, så vil regeringen også stemme det forslag igennem?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
At følge Liberal Alliances lyster og fristelser er altid et studie i sig selv.
Jeg nyder det i enhver sammenhæng.
Den idé må man jo så forsøge at komme videre med dér, hvor man nu søger sin indflydelse, når man er medlem af Liberal Alliance, og det er vel primært i blå blok, sådan som jeg hører det.
Senest har der vel fra Liberal Alliances side været tale om en egentlig blå flertalsregering, og skulle det gå så ulykkeligt i Danmark, at vi får dannet sådan en, kan man jo tage den type drøftelser som et af de første punkter på dagsordenen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Lidt som forventet havde det ikke finansministerens store interesse at overlade skatte- og arbejdsmarkedspolitikken til eksperter, der kan komme med gode forslag til, hvad vi kan gøre i Danmark i den økonomiske politik, og at vi så bare følger det slavisk.
Det vil man kun, når det handler om politikeres løn- og arbejdsforhold.
Det er vel det første sted nogen sinde, at man har gjort det på den måde, og det kan jo godt føre til den mistanke, at når det er til egen fordel, vil man gerne følge eksperterne, men når det ikke helt passer ind i det politiske program, som man har for tiden, vil man alligevel ikke følge eksperterne.
Det vil man så ikke.
Ærgerligt, ærgerligt.
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Men det er jo svært at komme til at svare, hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen bliver ved med at tale.
Venstre har den holdning, at vi skal have nogle tidssvarende regler herinde, der er moderne og svarer til dem, man har andre steder på arbejdsmarkedet.
Andre steder på arbejdsmarkedet er det sådan, at hvis man ved sin ansættelse indgik en aftale om en pensionsordning på et bestemt tidspunkt, kan de regler ikke ændres efterfølgende.
Fremadrettet har vi gjort det sådan, at nye ministre, der kommer til, har en meget højere og senere pensionsalder, der følger den efterlønsalder, der er i resten af samfundet.
Jeg synes, det er ganske rimeligt, at dem, der bliver ministre, efter at vi har hævet pensionsalderen ligesom for andre, der trækker sig tilbage, også får en højere pensionsalder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Jeg tænker, at det må være muligt for et stort parti som Venstre, der har mange folketingsmedlemmer og mange mennesker til at arbejde for sig, at komme frem til en holdning på det her område.
Jeg mener virkelig, at det er et spørgsmål om holdninger og værdier.
Synes man, det er fair, at politikere – folketingsmedlemmer, ministre – kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet tidligere end alle andre mennesker i Danmark?
Det burde være muligt at svare på så simpelt et spørgsmål.
Jeg hører hele tiden fra Venstre, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg er enig, det skal kunne betale sig at arbejde.
Men så må jeg bare spørge: Hvorfor har man så nogle regler, som betyder, at man kan trække sig tilbage som politiker som 60-årig?
Er det hensigtsmæssigt?
Alle de der principper, I har, gælder de kun for de mennesker, som ikke er inde på Christiansborg – altså resten af Danmark – men ikke jer selv?
Det her er holdninger.
I må da have en holdning.
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Nu var det ikke særlig nemt at få flertal for vores Vederlagskommission.
Det var faktisk ret hårdt at få flertal for det, men jeg er glad for, at vi gjorde det, og derfor har fru Johanne Schmidt-Nielsen givet halvdelen af svaret, og det behøver jeg så ikke at gøre.
Så kan jeg til gengæld sige, at jeg jo synes, at der er mange ting ved de vilkår, vi har som folketingspolitikere i dag, som virker underlige, i forhold til hvordan man aflønnes og honoreres på det private arbejdsmarked.
Nu er vi bare ikke på det private arbejdsmarked.
Det er vi ikke.
Hvilken form for anciennitet eller bonusløn skulle man have?
Skulle man have løn efter, hvor lang taletid man havde brugt i Folketinget, eller efter, hvor mange forslag man havde fremsat, eller hvordan skulle man egentlig aflønnes?
Derfor er vores vederlagserlæggelse en mosaik af mange forskellige ting, og den er sat sammen sådan, at der er en balance i de steder, hvor vi ligger anderledes end resten af arbejdsmarkedet, og den balance kan for min skyld gerne flyttes.
Den kan gerne flyttes, men det skal ske i respekt for, at det er en mosaik med forskellige brikker, og det nytter jo ikke noget, som Enhedslisten gør, at sige, at nu tager vi én brik ud af mosaikken og ændrer den.
Jeg synes, at man skal kigge på hele mosaikken, hele sammensætningen af de vilkår, vi har som folketingsmedlemmer, og derfor kommer der heller ikke et bud på, hvordan det skal være, i forhold til om man kan have pension og løn samtidig.
Det ønsker jeg også skal ses i den sammenhæng, som hele vores vederlagserlæggelse er.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Der er jo en række af Venstres politikere, som hæver en stor pension, en ministerpension, samtidig med at de får løn fra Folketinget, altså hvor skatteyderne betaler løn og pension på samme tid til dem.
Det drejer sig f.eks. om hr. Claus Hjort Frederiksen, fru Karen Jespersen, fru Birthe Rønn Hornbech og en række andre.
Synes Venstre, at det er rimeligt?
Så ved jeg godt, at Venstre vil svare sådan noget med, at det er der en kommission der ser på, men det er lidt for let, er det ikke det?
Venstre må da have en holdning til, om det er et rimeligt signal at sende, og om det er rimeligt at bruge skatteborgernes kroner på den måde, at man altså modtager løn fra Folketinget og pension på samme tid.
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Nu kan man jo også håbe, at hr. Lars Løkke Rasmussen kommer tilbage og bliver statsminister og er det i rigtig mange år, så hans pensionsalder slet ikke bliver 60 år, men meget, meget senere.
Det kunne man jo godt have et ønske om.
Og derfor er de der 14 mio. kr., som fru Pernille Skipper prøver at gøre til sådan et populistisk tal, man kan bruge i den her sammenhæng, fuldstændig irrelevant.
Det, der er sagen, er, at der blev vedtaget et regelsæt i 1999.
Og de vilkår, man havde, da det blev vedtaget, går man også videre med.
De ministre, der bliver ministre fremadrettet og ikke har været det tidligere, har præcis de samme pensionsrammer, som ligger i andre tilsvarende pensionsordninger.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Så Venstre vil gerne have, at Lars Løkke Rasmussen får mere i pension.
Det synes jeg også lyder spændende.
Altså, jeg spurgte faktisk ikke til reglerne.
Det var det, hr. Kristian Jensen svarede på, nemlig hvordan reglerne var, og at de var fra 1999.
Det er rigtig fint.
Det, jeg spurgte til, var: Er det Venstres holdning, at det er rimeligt, at man som tidligere minister kan gå fra arbejdsmarkedet som 60-årig, allerede som 60-årig, og så kan få pension hele vejen, resten af livet, i alt for Lars Løkke Rasmussens vedkommende for 14 mio. kr. – medmindre det selvfølgelig, som hr. Kristian Jensen siger, forhåbentlig bliver endnu flere skattekroner, man skal kaste efter pensionen til Venstres formand?
Er det rimeligt?
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Det er de vilkår, der blev fastlagt tilbage i 1999, dengang man senest fastlagde reglerne for, hvordan ministre skal aflønnes, hvordan deres pensionsopsparing skal være, og andet.
Og det syntes et stort flertal i Folketinget tilbage i 1999 var den rigtige beslutning.
Det er sådan set de regler, der stadig væk gør, at det kan være muligt at oparbejde et sådant beløb.
I øvrigt har jeg jo det ønske, at folk lever længe, og derfor har jeg egentlig et ønske om, at der bliver udbetalt endnu mere i pension til ministre.
For jeg håber sådan set, at de lever rigtig længe.
Det må de meget gerne.
Dem, vi har lige nu, skal bare ikke fortsætte så længe som ministre.
Så derfor er det egentlig ikke et spørgsmål om 14 mio. kr. eller det halve eller noget.
Jeg ønsker sådan set, at folk får et meget, meget langt liv, også selv om det betyder, at vi udbetaler ret meget i pension til dem.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Et eksempel, der har været omtalt i medierne, er, at Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, kan gå fra, når han er 60 år gammel.
Og hvis han lever nogenlunde som gennemsnittet i Danmark, vil han samlet set få 14 millioner skattekroner udbetalt i pension.
Synes Venstre ikke, at det måske er bare 1 my for meget?
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Vi har taget diskussionen om folketingsmedlemmers vilkår rigtig mange gange, og det tror jeg vi vil blive ved med, så længe det er sådan, at vi selv kan fastsætte vores egne lønvilkår.
Derfor valgte vi at tage vi det ekstraordinære skridt, at vi så at sige udliciterede opgaven med at finde på, hvilke vilkår der skal være, til en kommission, der skulle kigge på det.
Når vi fra Venstres side har valgt at tage det ekstraordinære skridt at sige, at vi vil tage det, der kommer, og gennemføre det, så er det, fordi det netop ikke skal være os selv, der fastsætter, hvilket vederlag vi skal have.
Vi ønsker, at det skal være nogle, der kommer udefra og har kendskab til det politiske pres, der må være for en politiker, og det arbejdsmæssige pres, der må være for en politiker i Danmark, som kommer med deres bud på det.
Og det har vi sagt at vi vil gennemføre – ubeset.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Men normalt plejer vi jo at sige, at principper og holdninger er noget, vi diskuterer og beslutter her.
Så kan vi sætte en kommission til at lave nogle analyser og komme med nogle ideer til, hvor man kan komme hen.
Men ligefrem at sige til en kommission, at nu må den komme med noget, og så stemmer man bare ja til det, er det ikke noget atypisk?
Og er det ikke at krybe i flyverskjul over for de borgere, der eventuelt skal vælge folk ved et valg, at man ikke vil tage stilling og ikke vil tage ansvar for de lønsystemer, man indfører, og ikke engang vil tage en diskussion om det, hvor man kan blande sig?