runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Krarup (DF), 2007-01-10:
Jeg har altid næret dyb respekt for dem, der har forstand på tal, især statistikere.
Jeg vil ikke komme ind på Churchills berømte sætning om, at han aldrig stoler på en statistik, hvis han ikke selv har forfalsket den.
Jeg bliver så imponeret, når jeg hører fru Lotte Bundsgaard tale om, hvordan starthjælpen har virket; jeg lader mig fuldstændig imponere af fornemme tal osv.
Men forholdet er, at jeg for ganske nylig har været sammen med statistikere fra Dansk Arbejdsgiverforening, og de gav mig en statistik, der viser, at starthjælpen meget klart har bragt langt flere i arbejde, end man tidligere har oplevet.
Jeg vil spørge en så vidende statistiker som fru Lotte Bundsgaard: Kender fru Lotte Bundsgaard den statistik fra Dansk Arbejdsgiverforening, som netop dokumenterer, at starthjælpen medvirker til at bringe folk i arbejde?
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Jeg synes, fru Elsebeth Gerner Nielsen skal høre efter, hvad det er, jeg siger.
Vores holdning er, at uanset om man er analfabet eller veluddannet, er det vigtigt, at man lærer dansk, hvis man kommer til det danske samfund og gerne vil være en del af det danske samfund.
Vores opfattelse er også, at det er langt sværere for nogle at lære dansk end for andre.
Hvis man har et medfødt talent for at lære sprog, eller hvis man har en uddannelse, er det alt andet lige nemmere at lære et sprog, end hvis man ingen uddannelse har, og derfor er det afgørende for os, at indvandringsprøven ikke sorterer analfabeter fra.
Jeg sagde i min ordførertale, og jeg vil gerne gentage det, at derfor er det også afgørende, at kravene til, hvor meget dansk man skal kunne, ikke bliver for høje.
Men jeg vil også godt gentage, at skal man familiesammenføres hertil og forhåbentlig bo her resten af sit liv sammen med sin ægtefælle og stifte familie, er det vigtigt for en god integration i det danske samfund, at man lærer det danske sprog, og at man lærer det danske samfund at kende.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Jeg forstår godt det, fru Lotte Bundsgaard siger, men kendsgerningen er bare, at man vurderer, at det vil tage 250 timer at tilegne sig det dansk, der skal til for at bestå prøven.
Det vil især være et problem for de fattige at finde de timer, og det vil også være et problem for de fattige at få fat i det uddannelsesmateriale, der skal til for at bestå prøven, så med andre ord vil de veluddannede og de rige have langt større mulighed for rent faktisk at gøre det, der skal til for at kunne komme til Danmark.
Jeg kan ikke se andet, end at her argumenterer Socialdemokratiet for, at det er helt i orden at holde de fattige og analfabeterne ude, fordi det sådan set ikke er vores ansvar, at de ikke har lært noget.
Traditionelt har det bare ikke været Socialdemokratiets politik.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Vi mener, det er vigtigt, at man sætter sig ind i, hvad det er for et samfund, man kommer til, og også lærer en smule dansk, når man får familiesammenføring til Danmark.
Det mener vi er afgørende for, om man kan blive integreret i vores samfund, og det er derfor, vi støtter tanken om indvandringsprøven.
Men vi er enige med dem, der siger, at prøven ikke skal være sådan, at den sorterer alle analfabeterne fra.
Det er afgørende for os, at man faktisk godt kan lære dansk, og det viser sig jo hver eneste dag på sprogskolerne, at også analfabeter kan lære dansk, så sprogprøven skal ikke være på et sådant niveau, at man som analfabet ikke kan bestå den.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Den første del af indlægget var jo fuldkommen indholdsløst.
Det var sådan efter modellen: Æh bæh, det kan du selv være.
Jeg gjorde opmærksom på, at der jo ingen tvivl er om, at adfærd, påklædning, kvinders påklædning og kvinders adfærd er meget forskellig i en muslimsk kultur og i en kristen kultur.
Hvorfor dog i alverden lægge skjul på det?
Så bliver der spurgt om, hvad formålet er, om det er at begrænse antallet.
Nej, formålet med indvandringsprøven er først og fremmest at sætte de mennesker bedre i stand til at møde det danske samfund.
Der er tidligere i debatten ...
Men det nytter ikke noget at gentage det over for hr. Jesper Langballe, for han tror, alle muslimer er nogle værre nogle.
Det er desværre holdningen.
Det er jeg ikke enig i.
Hr. Jesper Langballe sagde, at der skal være nogle skriftlige prøver hos ambassaderne eller hos Udlændingeservice.
Jeg har ikke læst noget om, at det skal være skriftlige prøver.
Hvor har hr. Jesper Langballe det fra, at det skal være skriftlige prøver?
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Jeg synes, det er interessant, hvad Dansk Folkeparti fremfører her, og jeg glæder mig til at høre, om Venstre, Konservative, regeringen er enige i, at det for fremtiden skal være sådan, at man ikke kan få familiesammenføring, hvis man er analfabet.
Det kan jeg jo kun vente og høre om regeringen er enig i.
Vi er ikke enige; det er jo også det, jeg har sagt i min ordførertale.
Vi mener, at det er rigtigt, at man sætter sig lidt ind i det danske samfund og i det danske sprog, før man bliver familiesammenført, men vi mener ikke, at prøven skal være så svær, at man ikke kan bestå som analfabet.
Men der må vi jo høre, om det er noget, der er enighed om i regeringen eller ej.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Til det sidste må jeg sige, at det kan jeg faktisk ikke vide noget om nu, for det materiale er jo ikke udarbejdet.
Nu skal det hele først formgives, men når jeg alligevel sagde det, var det ment som sådan et vist gæt i forhold til de nederlandske erfaringer.
Enhver ved jo, at det er en model, vi har hentet fra Holland, og det kunne godt være, at udformningen i Danmark kom til at ligne den i Holland.
Men det kan jeg altså ikke vide noget om med sikkerhed.
Så vil jeg lige prøve, om jeg kan nå at svare på det, jeg ikke fik svaret på før.
Der er i den her debat blevet sagt, at uanset hvad intentionen er med indvandrerprøven, så vil i hvert fald effekten, for sådan har det været i Holland, være en kraftig begrænsning af antallet, og det er ganske givet rigtigt.
Det er klart, at når man laver en prøve, så er der nogle, der består den, og nogle, der ikke består den, og vi finder, at det er en meget stor fordel – det er derfor, vi stemmer for det her lovforslag – at de, der ikke består den, heller ikke kommer til Danmark.
Så det giver selvfølgelig en begrænsning af antallet.
Steen Gade (SF), 2007-01-10:
Man bliver jo lidt forvirret, når man hører på ordførerne fra regeringspartierne.
Jeg har lige hørt fra Venstres ordfører, at det her svarer til at lære parløren i »Turen går til København«, og nu siger fru Henriette Kjær, at det virkelig gør dem egnet til at blive integreret i det her samfund.
Begge dele kan i hvert fald ikke være rigtige.
Så vil jeg sige til fru Henriette Kjær, at jeg synes, der er for lidt opsøgende arbejde i forhold til folk, der kommer herop som familiesammenførte, og som ikke går på danskkursus.
Det er fuldstændig klar SF-politik, at kommunerne skulle være meget mere aktive; man skulle være meget mere opsøgende og presse dem meget mere.
Ja, det går jeg ind for.
Det, man gør her, er noget helt andet end det, man siger; det er ord, der kommer ud af munden.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Det, jeg prøvede på at sige, er, at når man kommer fra en mellemøstlig kultur til Danmark med henblik på at blive her, så er det klart, at der vil tegne sig et kulturchok, fordi kulturerne er så vidt forskellige.
Det er måske også en fordom, at vi ikke lever på samme måde, som man gør i Libanon.
Det er sikkert fordomme
alt sammen
Det tror jeg også.
Det er sådan noget, jeg går rundt og siger for at genere muslimer.
Altså, vi betragter det som en fordel, at det kulturchok, i hvert fald i nogen grad, kommer før ankomsten til Danmark i stedet for bagefter, for kommer det bagefter, så risikerer vi, at man drager forkerte slutninger af det kultursammenstød, og at disse forkerte slutninger fører til bitterhed mod og had til alt, hvad der er dansk, sådan som vi ofte ser at det desværre går i indvandrerghettoerne: De kapsler sig ind i deres egen forbitrelse over alt, hvad der er dansk.
Det er det, vi skal prøve at bryde op.
Vi skal prøve at få indvandrerne, især de unge indvandrere, til at forstå det danske samfund, før de møder det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Jeg kunne meget godt lide fru Lotte Bundsgaards indledning om, at regeringen bilder sig ind, at god integrationspolitik drejer sig om at gøre folk så fattige og så utrygge som overhovedet muligt.
Jeg synes bare også, at problemet er, at det somme tider virker, som om Socialdemokratiets integrationspolitik i alt fald et stykke af vejen er gjort af det samme skind som regeringens.
F.eks. siger fru Lotte Bundsgaard, at det kan være en god idé med indvandrerprøven, eller hvad det nu er, den hedder, altså den prøve, man skal bestå, inden man kan komme ind i landet.
Men sagen er jo, at den ikke mindst vil ramme analfabeterne og de fattige mennesker.
Dansk Flygtningehjælp vurderer, at det vil tage omkring 250 timer at tilegne sig det, der skal til for at kunne dansk på det niveau, prøven ligger på, og kan fru Lotte Bundsgaard forklare mig, hvordan man som socialdemokrat kan argumentere for, at der skal indføres en sådan prøve, som i meget høj grad vil ramme netop de fattigste og de uuddannede, altså analfabeterne?
Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Ja ja, der kommer ord ud af munden, og jeg er også meget enig med Venstres ordfører, fru Irene Simonsen.
Jeg ser det her som et startskud, hvor det bliver gjort klart for den person, der skal familiesammenføres, at her skal der altså tales dansk, og at det menes alvorligt.
Når man så er begyndt, tror jeg, de fleste vil synes, det er sjovt at fortsætte og heller ikke så svært at tage skridtet at komme på sprogskole.
Det er jo det, det gerne skulle føre til – altså en forståelse af, at dansk er vigtigt at kunne i Danmark.
Vi har jo altså allerede tilbud om 3 års gratis danskundervisning, og jeg ved ikke, om det, hr. Steen Gade nu lægger op til, er, at vi skal stramme den politik, vi har på det område, og give dem bøder eller komme og hente dem i deres lejligheder, hvis ikke de møder op til sprogundervisningen.
Det synes jeg ikke ville være nogen særlig god model, men det lyder, som om SF synes det.
Jeg synes tværtimod, at vi ligesom skal vise, hvad det er, man går ind til i det her samfund.
Det er der så nogle der ikke kan, særlig kvinder, der bliver isoleret, og det synes jeg er brandærgerligt, for nu bliver der stillet krav til dem om, at de skal ud på arbejdsmarkedet, og derfor er det meget godt, at vi forbereder dem på det med den her sprogtest, og det giver dem så forhåbentlig lyst til at fortsætte, når de kommer hertil.
Steen Gade (SF), 2007-01-10:
Vi er enige om, at de hollandske erfaringer er, at det her fører til færre familiesammenføringer.
Alligevel siger fru Henriette Kjær, at det ikke er formålet med forslaget her.
Men hvorfor er det så, at man vil have prøven i hjemlandet?
Hvorfor siger man så ikke, at man giver et tilbud, at man forpligter familiesammenførte på, at de skal gå til rigtig undervisning og ikke bare det her kursus, altså rigtig undervisning, i Danmark, når de er familiesammenførte?
Hvorfor er det ikke det, man siger?
Det ville jo med sikkerhed føre til integration og at de kunne dansk og at de vidste noget om det danske samfund.
Det her ved vi fra de erfaringer, vi har med det, fører til færre familiesammenføringer.
Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Det sidste med greencardordningen tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg har store forhåbninger til den ordning, og vi må jo så lade fremtiden afgøre, hvad det ender med.
Det første, fru Elsebeth Gerner Nielsen nævnte med, at vi stiller udlændinge ringere, og at den her lovgivning er med til at undertrykke de svage, kan jeg altså heller ikke genkende, for jeg synes, vi gør udlændinge til en svag gruppe ved netop at gøre dem svage, og fordi vi ikke har været gode nok til at hjælpe dem ud på arbejdsmarkedet.
Vi siger nu: Her er noget motivation, og her er nogle ting, der sikrer, at de kommer i arbejde.
Det kræver selvfølgelig, som jeg også sagde, at kommunerne spiller med på det her og er lidt mere oppe på dubberne med hensyn til at hjælpe dem ud på arbejdsmarkedet.
Men det vil jo netop gøre, at de går fra at være svage til at være ressourcestærke mennesker, og det tror jeg da vil lykkes for langt de fleste.
Der vil altid være nogle, der ikke vil kunne komme op, ligesom der også er danskere, der har svært ved at klare de krav, der stilles på arbejdsmarkedet osv., men langt de fleste vil få en stærkere position i det danske samfund, kunne forsørge sig selv og deres familie, og det er jo det, jeg synes er helt afgørende, og det, jeg synes er det positive ved lovforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Denne ordning ligner overhovedet ikke Canadas.
Her bliver det sådan, at man får 6 måneder, hvor man kan søge arbejde, og derefter skal udlændingemyndighederne godkende det arbejde, man måtte få.
Det er afsindig bureaukratisk.
Hertil kommer, at Danmark jo er ved at få et dårligt renommé.
En stor del af den her lovgivning har jo som formål at undgå, at der kommer udlændinge hertil.
Den måde, et samfund behandler de svageste udlændinge på, har betydning for dets mulighed for at tiltrække de veluddannede udlændinge.
Det her lovforslag handler om, at visse udlændinge skal kunne bestå en prøve, inden de overhovedet kan komme ind i landet.
Det her lovforslag går ud på, at der er flere, der skal på starthjælp; flere af de fattige udlændinge skal på starthjælp.
Kan fru Henriette Kjær ikke se, at det skriger til himlen, at regeringen gør så utrolig meget for at ødelægge mulighederne for som udlænding at have et godt liv i Danmark, og at den så samtidig kommer med et så forkølet forslag til en greencardordning, der ingen konsekvenser vil få?
Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Jeg håber på ingen måde, at det bliver så vanskeligt, som fru Elsebeth Gerner skitserer her.
Jeg håber da, at det bliver en smidig ordning, og vi har jo skelet til Canada og deres pointsystem – det er det, der gerne skulle afspejle sig i det, der bliver foreslået her – og det er mit indtryk, at det fungerer godt.
Men det er jo klart, at vi ikke har haft en greencardordning tidligere i Danmark, og der må vi høste nogle erfaringer, og hvis den viser sig at være stiv og betyder, at der sådan set ikke kommer nogen ind overhovedet og erhvervslivet ikke får den arbejdskraft, de har brug for for at kunne drive deres virksomhed optimalt, så må vi se på den igen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-10:
Her til morgen, da jeg gik på arbejde, så jeg en bus, der var et stort banner på, hvor der stod: Vi mangler så og så mange medarbejdere.
Det var et it-firma.
Der mangler arbejdskraft overalt, og det forsøger man så at tage højde for i det her lovforslag, ved at der bliver lavet en såkaldt greencardordning.
Jeg kan bare ikke se, at det har noget som helst med en greencardordning at gøre.
Det eneste, det forslag indebærer, er, at mennesker, som er veluddannede, får mulighed for at få et visum til Danmark, ikke på 3 måneder, som man normalt får, men på 6 måneder.
Kan fru Henriette Kjær forklare mig, hvad årsagen er til, at man gør sig så stor umage fra regeringens side for at lægge så mange hindringer i vejen som overhovedet muligt, for at veluddannede udlændinge kan komme hertil?
For det er ikke gjort med, at man skal søge det her visum på 6 måneder.
Sagen er den, at selv om man er veluddannet, selv om man har det nødvendige antal point, så kan man ikke være sikker på, at man må have lov til at tage det arbejde, man eventuelt får, mens man er her.
Hvad er årsagen til, at det skal være så vanskeligt, når det største problem i dansk økonomi er, at vi mangler arbejdskraft?
Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Jeg vil ikke være med til at støtte et ændringsforslag, for jeg synes, det er ganske udmærket, at man har de her forkundskaber, når man kommer til Danmark som forkynder.
For ofte er det sådan, som jeg siger, at man, ud over man skal prædike – og det kan man gøre på det sprog, som menigheden nu taler – også ofte skal rådgive om de store spørgsmål, og det er der jo faktisk mere tradition for i alle mulige andre religioner end lige præcis den protestantiske kristendom.
Altså, man snakker med de mennesker, der kommer og søger råd hos en.
Der synes jeg sådan set, det er godt, man ved lidt om, hvordan det danske samfund er skruet sammen.
Så kan der være nogle problemer med at tage prøven rent praktisk og komme til testen osv.
Der er det, jeg siger at vi må prøve at se, om vi kan finde nogle gode løsninger på det praktiske problem.
Men selve indholdet og idéen synes jeg er god.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
I bemærkningerne til lovforslaget står der jo, at niveau A1 minus svarer cirka til modul 1 på danskuddannelse 1 og 2, så jeg tror muligvis, det er fra bemærkningerne, man har ideen om, at det svarer til modul 1 på danskuddannelse 1 og 2.
Det er i hvert fald der, man kan læse det.
Men jeg vil gerne spørge til det her med forkynderne.
Der forstod jeg fra fru Henriette Kjærs side, at der var en åbning.
Det var jo Dansk Folkeparti, der muligvis i et forsøg på at ramme nogle andre end dem, det så gik ud over, ville have de religiøse forkyndere med ind i diskussionen om indvandringsprøven.
Der vil jeg gerne spørge fru Henriette Kjær: Er det stadig væk sådan, at Det Konservative Folkeparti synes, at det er en lille smule tåbeligt, at det er den eneste jobkategori, hvor man skal tage en indvandringsprøve, inden man kommer hertil, og derfor vil medvirke til et ændringsforslag, som tager det ud af lovforslaget, da det er klart, at det eneste, det kommer til at betyde, er, at der er nogle trossamfund, som ikke bliver i stand til at imødekomme behovet for religiøs forkyndelse?
Dermed er det jo er et angreb på den grundlæggende frihedsrettighed, vi har, som hedder religionsfrihed.
Henriette Kjær (KF), 2007-01-10:
Jeg synes, det positive ved det her, er, at man bliver nødt til at lære en smule dansk.
Det ser jeg meget positivt på i forbindelse med, at man har fundet sig et menneske, man vil gifte sig med, der bor i Danmark og må formodes at tale dansk.
Jeg mener også, dansk skal være sproget, når man får børn, for at give dem de fornødne muligheder for at klare sig godt i det danske skolesystem.
At så kvinden eller manden, der kommer herop som ægtefælle, også skal lære dansk, kan jeg altså ikke se det negative i.
I øvrigt er det en ny sprogprøve, der hedder A1 minus, så jeg ved ikke, hvorfra man har den erfaring, hr. Morten Østergaard refererer til.
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Nu har fru Henriette Kjær i forskellige sammenhænge betegnet det som et lille forhåndskendskab, både her i dag og i Politiken – jeg tror, det var i går – hvor fru Henriette Kjær sagde: Det er o.k., man lærer en smule dansk.
Har fru Henriette Kjær læst det høringssvar, hvor der bliver redegjort for, at det normalt tager 250 undervisningstimer at blive i stand til at gennemgå det modul 1, der er omtalt i lovforslaget?
Og vil fru Henriette Kjær i det mindste anerkende, at forslaget vil, præcis som det har gjort i Holland – og det er jo efter hollandsk forbillede, forstår vi af bemærkningerne – føre til færre ægtefællesammenføringer, og at det dermed er endnu en sten i skoen for de danskere, der i ly af globaliseringen har fået en udenlandsk ægtefælle og ønsker at bo i deres fædreland med det?
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Nu er det tit sådan, at hvis folk, der totalt mangler viden på et ganske bestemt felt, hører nogle udtrykke den viden, så kategoriserer de det som fordomme.
Det kan man jo ikke rigtig gøre noget ved.
Der er visse fællestræk ved muslimske kulturer, f.eks. en libanesisk kultur, som der ikke er i en dansk kultur.
Hvis man kalder det fordomme, er det, fordi man overhovedet ikke kender noget som helst til verden.
Jeg vil lade hr. Arbo-Bæhr være i fred med sin uvidenhed, og det, at jeg tilsyneladende ved lidt mere om det, vi taler om her, må han gerne kalde fordomme.
Det har jeg ikke spor imod.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-10:
Hr. Jesper Langballe må beholde alle de fordomme, han vil, for min skyld.
Det skal jeg overhovedet ikke blande mig i.
Jeg får bare ikke svar på: Er det den særlig lave starthjælp, der har en betydning?
Er det det, at man skal bestå en danskprøve?
Er det det, at man gennemgår et introduktionsforløb, som man jo hele tiden har skullet?
Hvad er det, der har en betydning for, hvordan alle mennesker her i Danmark opfører sig?
Så er det naivt.
Det er jo altid interessant at høre hr. Jesper Langballe sådan lufte fordommene for fuld udblæsning og ikke mindre interessant i sammenhæng med det her lovforslag, hvor det jo er nogle meget alvorlige problemer, hr. Jesper Langballe faktisk ridser op: et særlig dårligt kvindesyn, voldtægt osv.
Det, der så undrer mig lidt, er, hvor det nu er, der i det her lovforslag står noget, der kan løse de problemer, hr. Jesper Langballe øjensynlig har set i sin store visdom.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
De økonomiske vismænd er jo enige i, at starthjælpens første og største formål er at skabe fattigdom og ikke at få mennesker i beskæftigelse, og det er også derfor, de foreslår at afskaffe starthjælpen.
Jeg vil godt sige, at jeg mener, at det er sølle, hvis man mener, at den eneste måde, man kan føre en ambitiøs beskæftigelsespolitik på, er at sige: I får en meget lav ydelse, så skal I nok komme i arbejde.
Det er især sølle, fordi det har vist sig, at det ikke hjælper, og hvorfor skulle det så have nogen virkning at udvide perioden for starthjælp til 8, 9 eller 10 år?
Vi er delt i dette Folketing.
Vi mener, det er helt andre instrumenter, der skal til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-10:
Det, der er mit ærinde, er, at ministeren skal garantere, at man ikke tvangshjemsender flygtninge til et område, som FN har sagt man ikke skal tvangshjemsende folk til.
Jeg synes, ministeren kom lidt tættere på et svar.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren så vil sige, hvad hun vil i en situation, hvor den irakiske regering siger et om situationen i det sydlige og centrale Irak og FN siger noget andet.
Vil ministeren så ignorere FN's anbefalinger og følge den irakiske regering og tvangshjemsende folk, hvis man har en aftale med den irakiske regering, som den ser ud i dag?
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
I en tid, hvor det går forholdsvis godt i Danmark og beskæftigelsen er så høj, mener vi, det er for sølle, at det, man gør for at sikre, at nydanskere kommer i job, er at gøre dem så fattige som overhovedet muligt.
Det mener vi i Socialdemokratiet, og derfor mener vi, at starthjælpen skal afskaffes.
Hvis man siger nej, når man får tilbudt et job, skal man selvfølgelig miste sin overførselsindkomst, men når holdningen er, at det primære, det nødvendige instrument i beskæftigelsespolitikken over for nydanskere er at gøre dem fattige i et samfund, der er så rigt som vores, er vi meget uenige i det.
Irene Simonsen (V), 2007-01-10:
Nu er der et beskæftigelseskrav på 2½ år, og vi er jo i den meget, meget lykkelige situation i Danmark, at vi faktisk har flere job, end der er ansøgere til.
Så det vil sige, at det også er muligt at få jobbene.
Og hvad angår den situation, hr. Jørgen Arbo-Bæhr skitserer her, tror jeg ikke, at det er nogen som helst ulempe, at man ønsker at tage en uddannelse.
I øvrigt tror jeg, at mange, der studerer til skolelærer, har været ude at arbejde et par år eller været ude at rejse et par år, altså har lært nogle andre ting, før de gik i gang med lærerstudiet.
Det ser jeg såmænd ikke det helt store problem i, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr; jeg ser måske, at der kan komme en rigtig god skolelærer ud i den anden ende.