runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Jamen Roj TV er jo et anliggende for det tyrkiske parlament, så at det skal blandes ind i det her, er da fuldstændig latterligt.
Om de har søgt om støtte i Tyrkiet, aner jeg da ikke noget som helst om – det aner jeg virkelig ikke.
Så jeg kan ikke svare på, om de skal have støtte.
De har ikke søgt om public service-støtte i Danmark, mig bekendt i hvert fald.
Så jeg forstår slet ikke det spørgsmål, det er virkelig helt ude i hampen.
Men jeg synes, vi er nødt til at se på, at man i mediebilledet har nogle stationer, der er placeret i London, og som helt målbevidst overtræder de danske reklamelove, og derfor synes jeg ikke, det er rimeligt, de får public service-støtte.
I det omfang der er andre, der gør det samme, må vi jo se på det, det er da indlysende.
Det har vi også tænkt os at gøre med det her.
Vi er fuldstændig enige i, at man ikke skal lægge aviserne i graven, og det skal jeg også nok vende tilbage til i min ordførertale.
En væsentlig del af det her forslag går jo på, at man ligesom stimulerer dagbladene til i højere grad at bruge internetplatformen, at bruge de elektroniske platforme i stedet for print.
Det kan man sige er en eller anden form for erhvervsstøttepolitik, hvor vi tager hensyn til, at der er en fremtidig udvikling, som man er nødt til at støtte frem for printmediet.
Det er mange år siden, Gutenberg opfandt bogtrykkerkunsten, og det er jo i høj grad stadig væk det, som man bygger mediestøtten på, hvorimod der sker en rivende udvikling på hele det elektroniske område.
Jeg er helt enig i, at det skal ske med respekt for journalistikken, respekt for, at man har journalistiske muskler forskellige steder, og det er i høj grad dagbladene, der kan levere det, men det her er altså bare et meget, meget begrænset skridt, hvor vi ligesom kommer i gang, hvor Dagbladsnævnet får mulighed for at give støtte på nogle lidt mere fleksible præmisser, end tilfældet er i øjeblikket.
Det er altså ikke ret meget, må jeg sige til ministeren.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Det er jo en lidt absurd situation, for vi er alle sammen enige om, at der skal ske noget.
Jeg synes, at billedet er meget rigtigt.
Mediestøtten skal ikke vise sige at være værftsstøtte, hvor det ender med, at man står med nogle tomme værfter.
Man kan også tage de gamle bilproducenter og så tage Amerika, hvor de pludselig står med de nedlagte bilbyer, fordi de ikke fulgte med tiden.
Det er fuldstændig rigtigt, og derfor er vi jo enige i, at der skal ske noget.
Ja, man skal støtte fremtiden, man skal jo ikke for tidligt lægge noget eksisterende, der fungerer, i graven.
Det er rigtigt, at det gør man jo ikke, hvis man tager den her enkle bid.
Men den her enkle bid vil jo være en del af den helhed, jeg går efter at få sat rigtigt sammen.
Det er jo derfor vi har nedsat udvalget, så man ikke får lavet nogen delbeslutninger, som viser sig måske nok skulle have været noget anderledes, når man når til helhedsbeslutningen.
Vi skal jo ikke lægge aviser i graven for tidligt, men man skal heller ikke forhindre netaviserne i at udvikle sig.
Det er den balance, vi skal finde.
Holger K. Nielsen (SF), 2011-02-10:
Ministeren sagde sådan lidt hånligt, at vi bare løber efter lobbyisterne.
Det synes jeg ikke er nogen rimelig betragtning.
Det, som ligger bag det her forslag, er jo en virkelig interesse for og en bekymring for, at den danske mediestøtte ligesom får samme funktion som værftsstøtten havde i sin tid.
Altså, man støtter nogle industrier, nogle erhverv, nogle aktiviteter, der måske på sigt ikke er levedygtige, hvorimod man så undgår at støtte det, der er fremtid i.
Det er jo det, som er vores interesse for det her, og det forstod jeg også var ministerens tilgang til det, og derfor må han også kunne forstå, at de her meget, meget begrænsede forslag, der ligger her – det er jo ikke en fuldstændig gennemgribende forandring af hele mediestøtteområdet – jo ligesom lægger op til, at vi kommer i gang med det her.
Vi ønsker sådan set at sige, at vi ikke vil afvente nye rapporter, før vi går i gang med det her, fordi vi godt kender og har erfaringer for, at der bliver lavet en rapport, som kommer på et senere tidspunkt, og så kommer der nye rapporter, og så kommer det ikke i gang.
Vi vil godt i gang med det her.
Det er baggrunden for, at vi fremsætter det her forslag.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Selv om der igen ikke var noget spørgsmål, vil jeg gerne kommentere kommentaren.
Det er meget, meget enkelt at stå her og sige, at nogle skal have penge, men så skal man sige, hvem man tager dem fra.
Og selv om der er 400 mio. kr., vil der altså blive flyttet noget over til nogle, der ikke fik før.
De skal så tages fra dem, der fik de 400 mio. kr. Vil hr. Jørgen Poulsen tage fra Information?
Vil hr. Jørgen Poulsen tage fra Kristeligt Dagblad?
Jamen kom dog op og sig det.
Sig det dog lige ud i stedet for at putte under sådan en anonymitet.
Det er så det, der kan være konsekvensen, og det skal man gøre med åbne øjne, hvis det er der, man ender.
Men det skal stadig væk gøres fornuftigt og grundigt, så man ikke skader aviserne, samtidig med at der laves udvikling, og der siger hr. Jørgen Poulsen noget rigtig: Vi skal også give dagbladene mulighed for at udvikle sig over i net, for det er der, de unge er.
Derfor er vi fuldstændig enige i intentionerne, men skadevirkningerne for dem, der er vant til at få noget, skal man have tænkt meget nøje over, og man skal formentlig også have forhandlet med dem, så man får et system, som alle kan være glade for er fremadrettet.
Og det ligger ikke på bordet ved at lave en delbeslutning.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Han kan jo eventuelt lukke for mikrofonen.
Nu får ministeren det til at lyde, som om det her er en revolution, en fuldstændig omkalfatring af støtten.
Det, der er tale om, er at tage en lille bid af den støtte på 400 mio. kr., som i dag gives til de trykte medier.
Nu lød det jo, som om dagbladene ville gå under i morgen, hvis det skete.
Nej, dagbladene kan jo også søge støtte under den her vinkel, så vi ikke cementerer dem i den nuværende situation, men således at de kan få støtte til at føre over fra det trykte til det digitale.
Så jeg synes ikke, det er noget at vente på, men jeg bliver jo nødt til at have respekt for, at ministeren vil have endnu en udredning.
Jeg synes, det her er udredt, og vi behøver ikke at nøle.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Jeg lyttede til det som en ordførertale, men det blev indlagt som et spørgsmål til ministeren, og der var ikke noget spørgsmål.
Men jeg skal gerne prøve at svare på det, der ikke var noget spørgsmål – og det har jeg også svaret hr. Mogens Jensen.
Hvorfor vente på nye udredninger?
Fordi det skal ses i en sammenhæng.
Vi tager noget fra aviserne, og det vil aviserne ikke blive lykkelige for.
Jeg tror såmænd ærlig talt, at der vil komme en kolossal voldsom kritik af det i pressen, hvis vi kaster os ud i det nu, og det kan vi også tage den dag, vi laver beslutningen.
Men man kan da ikke bare uden videre tage noget fra folk for at give det til nogle andre uden at have tænkt nøje over konsekvenserne.
Det er rigtigt, at der foreligger undersøgelser, men ikke undersøgelser, hvis konklusioner jeg er tryg ved, og hvor jeg som demokrat ikke helt synes, at den måde, pengene skal fordeles på i de forslag, der foreligger, er demokratisk i orden i mine øjne, fordi det bliver nogle eksperter, der kommer til at sidde og afgøre, hvem der skal leve, og hvem der skal dø.
Jeg kan godt lide, at befolkningen kan stemme med fødderne, om jeg så må sige, ved, hvad man køber og ikke køber, og det er jo sådan, avisstøtten virker i dag med portostøtte og distributionsstøtte.
Det virker jo ved, at borgerne får det, de gerne vil have; det er ikke et lille udvalg, der afgør, hvad borgerne skal have.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Jeg synes, det er meget dejligt, at ministeren er enig i, at der er et behov for, at man ikke kun er bundet til at støtte ting på tryk, og at han er enig i, at det er indholdet, der tæller.
Men så kan jeg ærlig talt ikke forstå, hvorfor vi skal vente på nye udredninger.
Jeg synes, man kan sige meget om det her område, men man kan i hvert fald ikke sige, at det ikke er udredt.
Det er jo trods alt så lille et hjørne af støtten i det samlede billede, så jeg synes, at det er noget, vi kan gøre her og nu, for tiden er løbet helt fra det.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Jeg kan naturligvis svare på det hele, og jeg har også læst det der fra lobbyisterne.
De har jo skrevet alle de spørgsmål, og dem har jeg også set.
Det, man skal være opmærksom på, er, at der altså er en lov, som betyder, at man kun kan give til dagbladene i dag.
Det er den, hr. Mogens Jensen vil have lavet om, så man også kan give til netaviserne.
Det er en ærlig sag.
Man skal bare være opmærksom på, at man hermed flytter fra papir til net, og at der er nogle, der mister penge.
Det synes jeg kræver en ordentlig gennemgang, også af avissituationen.
Det er rigtigt, og der er vi enige, at internetmedierne også skal kunne få støtte, men det kræver altså den lovændring, som jeg gerne vil forberede ordentligt.
Det er da vigtigt, det er meget vigtigt, og der er vi enige, at internetmedierne bliver seriøse, bliver ordentlige og har mulighed for at udvikle sig, for mange unge læser ikke aviser, men læser på nettet.
Derfor er vi fuldstændig enige i intentionen.
Jeg synes bare, det er lidt ubetids, før det er undersøgt ordentligt.
Til det med, om vi skal støtte en kritisk, undersøgende journalistik: Ja, men der skal vi da også overveje meget nøje, hvem der egentlig skal afgøre, hvad der er kritisk, undersøgende journalist?
Meget af det gravearbejde, nogle af aviserne roser sig af bliver sat i gang nu – gravere troede jeg i øvrigt hørte til kirkegårdene, men de hører nu til aviserne –
er jo ikke særlig avanceret og dygtig, undersøgende journalistik.
Så hvem skal egentlig sidde og afgøre det?
Det skal vi så også have ordentlig fod på.
Hvad er det så for et udvalg, der skal sidde og vurdere, hvad der er rigtig, ordentlig, undersøgende journalistik?
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil bare sige til kulturministeren, at vi som sagt har haft et bredt flertal i Folketinget, der sådan set har været enigt i, at der var ting, vi godt kunne gøre nu og her, og som ikke krævede en lang udvalgsrapportering.
Man må også sige, at selv om vi nu får en udvalgsrapportering til efteråret, kan man jo ikke være sikker på, at man lige er klar til at lave lovgivning og til at lave reglerne om.
Der kan gå ganske lang tid, før vi overhovedet når ind til sagens kerne, nemlig hvornår der bliver mulighed for også at give mediestøtte til internetbaserede medier, hvornår der bliver mulighed for, at de kan få driftsstøtte og etableringsstøtte, og hvornår der bliver mulighed for, at vi kan støtte den undersøgende, kritiske journalistik.
Vi mener, at vi ville kunne lave en lille ordning for det nu og her, og jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke mener, at det kunne være muligt.
Jeg vil så godt spørge ministeren, hvordan ministeren forholder sig til det konkrete indhold.
Er det ikke rigtigt, at internetmedier i fremtiden også skal kunne opnå mediestøtte?
Er det ikke rigtigt, at det ville være en god idé at sikre, at den fremtidige mediestøtte understøtter den kritiske, undersøgende journalistik?
Kan ministeren svare på det her i dag?
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Det er dejligt, det er godt.
Det er godt for knæene.
Jeg er glad for, at hr. Mogens Jensen er tilfreds med udvalget, der ser på det langsigtede.
Derfor synes jeg altså også, at det er forkert, at det eneste, hr. Mogens Jensen kan få ud af at forcere noget nu, er, at noget, der kunne blive vedtaget i efteråret, så bliver vedtaget i maj måned.
Det er altså ikke den store politiske gevinst.
Så ved at forcere et delelement i stedet for at se på helheden risikerer man at få lagt brikken forkert, så man må lægge den om igen til efteråret, hvis det viser sig, at den ikke passer præcis på den måde i helheden.
Derfor synes jeg det er ubetids og en sådan løben efter vinden – jeg ved godt, at lobbyisterne har været hos hr. Mogens Jensen – men det er altså at løbe lidt efter lobbyisterne at fremsætte det nu, når man i forvejen ved, at det kan komme til efteråret.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Nu kan det jo ikke undre, at kulturministeren kan gå op og sige, at der er nedsat et udvalg, der skal analysere det her.
Jeg tror, kulturministeren har rekord i nedsættelse af udvalg på kortest tid om alt, hvad der kunne optræde som lidt vanskeligt i den politiske debat.
Men jeg vil da også sige, at jeg er helt tilfreds med, at der er et udvalg, som kigger på den langsigtede omlægning af mediestøtten, og det kan vi også fuldt ud bakke op om fra socialdemokratisk side.
Det, vi bare påpeger, og det, som der har været en bred politisk enighed om, i hvert fald mellem Socialdemokraterne, de øvrige oppositionspartier og Venstre, er jo, at der var ting, vi godt kunne gøre her og nu.
Den store omlægning af mediestøtten skal afvente udvalgsarbejdet, men noget, som man kunne gøre nu og her, og som der faktisk er behov for, er det, som vi foreslår i det her beslutningsforslag.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvorfor ministeren ikke mener, at man kan dele tingene op og sige: Vi gør noget nu og her, og så venter vi med den mere langsigtede omlægning af støtten.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Vi kan konstatere, at mediemarkedet er under hastig forandring som følge af den teknologiske udvikling: udvikling af nye medier, øget sammensmeltning af medier, udvikling af medievirksomheder med publicistisk indhold på flere medieplatforme, aviser, radio, tv, internet m.v.
Der er ændringer i brugeradfærd samt skærpet national og international konkurrence, og der er øgede koncentrationstendenser.
Derfor nedsatte jeg i november i fjor et lille hurtigtarbejdende udvalg, der har til opgave at udarbejde et grundlag for regeringens stillingtagen til den offentlige mediestøtte.
Udvalget består ud over formanden af to forskere samt otte repræsentanter for de trykte og elektroniske medier.
Udvalget skal afdække, hvilke centrale parametre der bør indgå i overvejelserne om en eventuel justering af mediestøtten og samtidig undersøge mulige modeller for en fremtidig mediestøtte.
Desuden skal der indgå analyser af modellernes fordele og ulemper set fra de forskellige parters side.
Udvalget, som mødtes første gang den 11. januar 2011, kommer med sin rapport senest 1. oktober 2011.
Jeg er således enig med forslagsstillerne i, at der som følge af udviklingen på mediemarkedet bør ses på den offentlige mediestøtte, men jeg finder det hensigtsmæssigt, at vi afventer udvalgets rapport, således at mediestøtten i sin helhed kan anskues i et mere sammenhængende perspektiv, før nye initiativer tages på dette område, altså ikke stykvis og delt, men helt.
Jeg vil gerne sige, at regeringen er villig til at medvirke til at afgive en udvalgsberetning, da vi jo principielt ikke på forhånd er afvisende over for forslagets intentioner.
Jeg skal nævne, at jeg er orienteret om, at Mediestøtteudvalget på det første møde ikke fandt anledning til en særlig fremskyndelse af en udvalgsdebat om støtte til onlinemedier.
Kronikken belyser baggrunden for den nødvendige drøftelse af mediestøtten i et fremadrettet perspektiv, samtidig med at den skitserer de opgaver og udfordringer, som udvalget skal løfte og komme med forskellige løsningsmodeller til, så vi således får et godt grundlag for den videre politiske drøftelse.
Det fremgår også af denne kronik, at udvalget har besluttet at gennemføre arbejdet med stor åbenhed og har inviteret offentligheden til at indgå i debatten, hvad jeg finder er væsentligt.
Også af den grund finder jeg det forkert at forcere dele af udvalgets arbejde.
Hvis beslutningsforslaget skulle nyde fremme, ville man jo først kunne komme med lovforslag til efteråret, hvor Mediestøtteudvalget i forvejen har barslet.
Karen Ellemann (V), 2011-02-10:
Jeg skal gerne prøve at komme det endnu nærmere, når vi har den her diskussion om »skal«-bestemmelsen og landsbyerne.
For det letteste er her at tage et konkret eksempel.
Man har en populær blomstrende landsby, en attraktiv landsby, hvor rigtig mange mennesker gerne vil bo, for den er god, der er liv og glade dage i landsbyen, og nu vil man gerne bygge et hus lige i udkanten.
Men der gives i udgangspunktet et nej, for man kan ikke komme uden for landsbyens rammer.
Der er det, vi siger, at den planlægningstilladelse altså skal være mulig nu.
Man skal ikke bare kunne sige nej.
Man skal give tilladelsen, selvfølgelig medmindre der er væsentlige hensyn til landskab, til natur og til miljø, som skulle tale afgørende imod.
Derfor er det altså muligt for kommunen at sige nej, såfremt den skønner, at andre hensyn vejer tungere.
Jeg vil bare sige, at der skal kommunen altså allerede foretage en afvejning af de hensyn, som netop er nævnt i de to bestemmelser.
Så det vil ikke være fremmed for kommunen at skulle gøre det her.
Jeg vil sige, at det er kommunen, som jo altså både før og efter vedtagelsen af det her lovforslag har plankompetencen i den enkelte kommune.
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at når man har valgt den definition af udkant, som man har valgt, så kommer man til det resultat, som man gør.
Det synes jeg måske ikke er ramt ret præcist, men lad det ligge i den her omgang.
Så er der spørgsmålet om planlægningen.
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Det er en uhyggelig forudsigelig diskussion, vi har her, men tiden skal jo gå med noget.
Selvfølgelig skal puljen støtte de rigtige ting, men det kan man jo godt gøre på forskellige platforme.
At sige, at de kun må være på en platform, hvilket er konsekvensen af Socialdemokraterne og SF's forslag, ville jo betyde, at man kun kunne sende dem på TV 2, for det er de eneste, der opfylder de kriterier, som hr. Mogens Jensen stiller op her i sit forslag.
Men meningen med de public service-penge var jo, at man kunne producere til både Danmarks Radio og disse andre kanaler, som derved får gode produkter ind, og det er jo kun fint, at man får lidt mere af den slags stof ind på de kommercielle kanaler.
Det skal vi kun være glade for.
Det vil sige, at vi har mange platforme, at vi har mange indgange.
I stedet for på gammeldags demokratisk vis at prøve at styre det og forenkle det så lad os da være glade for mangfoldigheden.
Henrik Brodersen (DF), 2011-02-10:
Jeg skal starte med at sige, at vores kulturordfører ikke kan være til stede, i og med at hun har andre gøremål, men dog i det kulturelles navn.
Derfor er det mig, der hermed læser hendes tale op.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at der igennem de seneste år er sket en stor ændring i medielandskabet, og især på platforme ser man forandringer fra år til år.
Derfor er det også meget vigtigt, at der i forbindelse med en ændring af mediestøtten skal være et meget klart budskab om, hvorledes den fremadrettet skal se ud, så man kan være sikker på, at den vil kunne holde i mange år frem.
For at nå det bedste beslutningsgrundlag ser Dansk Folkeparti det som en udmærket arbejdsgang, at kulturministeren har nedsat et udvalg, der skal undersøge, hvordan omlægningen konkret kan foregå; et arbejde, som forventes færdigt til oktober.
Det er vigtigt, at der er klart overblik over, hvordan alle interessenter vil blive stillet efter en omlægning.
Det må ikke glemmes, at hvis der tilføres nye medieplatforme midler, skal de tages fra andre.
Derfor er det vigtigt, at der er mange gode begrundelser.
Der er mange dele, der skal omlægges, og dem skal der være klarhed over, før der tages endelige beslutninger.
Dansk Folkeparti ser frem til de meldinger, der vil komme fra det udvalg, der nu arbejder, og vi vil indgå i en konstruktiv forhandling om mediestøtten.
At mediestøtten ikke er en del af medieaftalen, som blev indgået sidste år, finder vi tilfredsstillende.
Rent tidsmæssigt vil det ikke være en fordel at vedtage dette beslutningsforslag på nuværende tidspunkt.
Det er bedre at tage emnet op, når udvalgsarbejdet er færdigt.
Men vi anerkender, at der er behov for ændringer.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Jeg kan forstå, at kulturministeren synes, det er smart, at man giver masser af penge til at udvikle en tv-serie til en kanal, som så vælger ikke at videreføre serien, hvorefter den må sælges tilbage til en kanal, som i forvejen får licensmidler, og som så kan vise den til et tilstrækkelig stort publikum.
Jeg synes simpelt hen, det er et meget, meget bøvlet system, og det viser, at den her pulje nok skal være der, men skal være der til at støtte de rigtige ting og ikke støtte programmer, der ligger mellem »Dating in the dark«, »Shop Amok«, »Min mand kan« og »Fra skrot til slot«, og hvad de programmer, der sendes på de kanaler, ellers hedder. Mener ministeren ikke, at det er vigtigt, at licensbetalernes penge bliver brugt til at udvikle public service primært på de stationer, som har seerne, og modtager public service-midler i forvejen, frem for at bruge dem til at putte i bugnende kasser hos internationale mediekoncerner, der tjener hundredvis af millioner i forvejen i Danmark, som de selv kunne bruge på produktion frem for at hive penge ud af licensbetalernes kasse?
Per Stig Møller (KF), 2011-02-10:
Jamen det er jo en succeshistorie, som hr. Mogens Jensen skulle være stolt af han har været med til at lave, nemlig at »Lulu & Leon« er produceret på public service-midler til en kommerciel station.
Ellers var den jo ikke blevet produceret.
Og den er så god, at vores public service-virksomhed overtager den og køber den.
Det viser jo kun, at licens skal støtte udsendelser af kvalitet og med bredde osv., og det er kun fint.
Licensen er jo ikke kun Danmarks Radios, det er en medielicens.
Det er kun fint, at den licens også bruges til, at de kommercielle medier også bringer public service som f.eks. »Lulu & Leon«, som er en dramaserie af høj kvalitet.
Det er da kun dejligt, ellers var den jo ikke blevet lavet.
Lad nu være med at være så ked af det, vil jeg sige til hr. Mogens Jensen.
Det drejer sig om at have mange platforme.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Jeg vil godt spørge kulturministeren, om han ikke mener, det er vigtigt, at de penge, som licensbetalerne indbetaler i licens, primært går til at støtte udsendelser, som langt de fleste mennesker ser eller har en mulighed for at se.
Ser ministeren slet ikke noget problem i, at de udsendelser nu bliver bragt på en række internationale kanaler, som i forvejen tjener hundredvis af millioner kroner i Danmark og egentlig selv måske burde betale for deres tv-produktioner, når de nu tjener penge på dem?
De bliver sendt på kanaler, der har så få seere, at man oven i købet har oplevet, at en af de mest støttede produktioner, nemlig »Lulu & Leon«, som er blevet støttet med 15 mio. kr., alligevel så må overlades til Danmarks Radio, for at den kan få et nogenlunde seertal.
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Jamen jeg finder det lidt mærkeligt, at lige præcis fru Ellen Trane Nørby står heroppe og siger, at det med, at vi ikke vil afvente udvalgets indstilling, er problematisk, da jeg jo på flere debatmøder har hørt fru Ellen Trane Nørby sige, at lige præcis det, vi har foreslået her, kunne man sagtens sætte i gang nu, og så kunne den langsigtede omlægning afvente udvalgets indstilling.
Det er åbenbart ikke Venstres politik mere, men det har det så været, kan jeg da i hvert fald konstatere.
Men der er intet til hinder for, at man nu og her kunne gennemføre det, som vi har foreslået, nemlig at omlægge Dagbladsnævnets bevillinger, sådan at de allerede kunne begynde at støtte internetmedier i det små.