Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Beslutningsforslaget går ud på at pålægge regeringen i indeværende folketingssamling at udarbejde og iværksætte en handlingsplan, der skal reducere tilbagefaldet til kriminalitet, og som bl.a. skal indeholde konkrete tiltag i forhold til indsatsen under afsoning og i forhold til udslusning og beskæftigelse eller uddannelse efter endt afsoning.
Kriminalforsorgen gør allerede en stor indsats på dette område, men man skal gøre sig klart, at kriminalitet og tilbagefald til kriminalitet jo også afhænger af en række personlige faktorer og af forskellige forhold i det omgivende samfund, herunder bl.a. den generelle sociale forebyggende indsats.
Kriminalforsorgen kan jo gøre rigtig meget - og det gør de for øvrigt - for at forebygge recidiv, men de kan altså ikke løfte opgaven alene i Kriminalforsorgen.
Indsatsen for at søge at få de dømte ud af den kriminelle løbebane er en af Kriminalforsorgens hovedopgaver og er en integreret del af Kriminalforsorgens aktiviteter.
Efter straffuldbyrdelsesloven skal man således snarest efter påbegyndt afsoning sammen med den indsatte udarbejde en handleplan, hvis han eller hun har en dom på over 4 måneders fængsel, er under 18 år eller ikke skønnes at være passende underholdt eller opholdt ved løsladelsen.
Planen skal både rette sig mod afsoningen og mod tiden efter løsladelsen og skal løbende tilpasses den indsattes forhold.
Udarbejdelsen af handleplanen sker i fællesskab med den dømte, som dermed bliver gjort medansvarlig for sin situation og forberedt på sin løsladelse.
I projektet er der fokus på, at sagsbehandlingen ved løsladelsen omfatter både et socialt perspektiv og et arbejdsmarkedsperspektiv i bestræbelserne på at forebygge recidiv.
Det er også formålet, at der med projektet kan formuleres egentlige samarbejdsaftaler mellem myndighederne, og at projektet kan være med til at sikre et godt netværk omkring den indsatte, når han eller hun løslades.
Når det gælder uddannelse og beskæftigelse af indsatte, vil jeg nævne, at indsatte, der afsoner en dom i fængsel eller på en af Kriminalforsorgens pensioner, har både ret og pligt til at være beskæftiget.
Det kan f.eks. være deltagelse i undervisning, herunder på en produktionsskole, i en produktionsvirksomhed, med rengøring og bygningsvedligeholdelse eller i behandlingsprogrammer.
Valget af beskæftigelse træffes i hvert enkelt tilfælde på grundlag af en samlet vurdering af den indsattes forhold, og der skal så vidt muligt tages hensyn til den indsattes eget ønske og til at forbedre den indsattes mulighed for at få arbejde eller uddannelse efter løsladelse.
Den indsatte skal også vejledes om mulighederne for at få undervisning for at afhjælpe manglende sprog- og skolekundskaber eller mangel på erhvervsmæssig uddannelse m.v.
Ud over beskæftigelsen i selve institutionen har de indsatte mulighed for i den sidste del af afsoningen at deltage i uddannelse eller arbejde uden for fængslet på såkaldt frigangsvilkår.
I en undersøgelse for 2 år siden blev der peget på nogle områder, hvor der burde gøres en større indsats i forbindelse med uddannelse af indsatte.
Der er i de seneste år sket en stor indsats for at få alle indsatte uddannet under afsoning.
Det gælder især en forbedring af de indsattes muligheder for at følge en erhvervsuddannelse.
Kriminalforsorgen er i gang med at implementere et vejlednings- og kompetencesystem, det såkaldte VOKS, i de fleste fængsler.
Formålet er at give de indsatte en erhvervsuddannelse ved enten at få de indsatte ud på erhvervsskolerne eller ved at få undervisningen ind i fængslerne.
I Statsfængslet Møgelkær, som var det første fængsel, der målrettet arbejdede med erhvervsuddannelserne, var der i 2008 ca. 200 indsatte, der gennemførte et AMU-kursus, og 30 indsatte, der gennemførte et grundforløb på en erhvervsskole.
Den integration i lokalsamfundet i forhold til erhvervsuddannelser, som nævnes i beslutningsforslaget, er således med VOKS-projektet allerede i fuld gang. Ud over undervisningen i boglige fag og deltagelse i erhvervsrettet grundforløb tilbydes de indsatte, der har brug for det, deltagelse i diverse adfærdsprogrammer.
Jeg har f.eks. netop været på besøg på Pensionen Lysholmgaard, hvor jeg talte med et par unge kriminelle, som var i gang med programmet »Nye veje«.
Det var meget positivt at høre, hvor meget programmet havde betydet for dem og deres holdning til kriminalitet.
Når det gælder udslusning og beskæftigelsesmuligheder efter endt afsoning, er det at have et arbejde en vigtig forudsætning for ikke at falde tilbage til ny kriminalitet.
Der er derfor iværksat flere initiativer for at styrke samarbejdet mellem Kriminalforsorgen og arbejdsmarkedets parter om udslusning af indsatte.
Jeg vil især fremhæve projektet »Vil i job«, som er et initiativ i samarbejde mellem Kriminalforsorgens afdeling i København og Københavns Kommune.
Projektet har været et fast tilbud siden 2007 og er for alle unge op til 25 år og har til formål at give deltagerne mulighed for at bryde med en kriminel fortid og blive integreret i fast beskæftigelse i det danske samfund.
Kriminalforsorgen har via satspuljemidler fået mulighed for at iværksætte arbejdsmarkedsrelaterede projekter i fire andre afdelinger af Kriminalforsorgen i Frihed i form af en jobkonsulentfunktion, undervisning af de unge i et relevant adfærdsprogram og mulighed for psykologsamtaler.
Jeg vil også fremhæve projektet »High:five«, som skal etablere jobåbninger eller uddannelse til unge på kanten, dvs. kriminelle eller kriminalitetstruede unge.
En helt frisk evaluering viser, at »High:five« siden 2006 har etableret i alt 296 virksomhedsforløb, og mange kriminelle unge har på denne måde fået adgang til arbejdsmarkedet.
Projektet viser, at det er vigtigt ikke at lægge arbejdet med kriminalitetsbekæmpelse ind i faste rammer, men at man skal lade nye tiltag opstå på tværs af eksisterende samarbejder.
I projektet »Mål« kan unge op til 25 år med anden etnisk baggrund end dansk, der afsoner i Statsfængslet i Ringe og Statsfængslet ved Horserød, som opfølgning på deltagelse i kognitive adfærdsprogrammer få tilbudt særlig hjælp til udslusning.
I beslutningsforslaget foreslås det, at der bør etableres 500 nye udslusningspladser.
I dag er der 180 udslusningspladser i Kriminalforsorgens pensioner med en gennemsnitlig belægning på 90 pct.
Udslusningen sker i øvrigt også fra fængslerne i form af udgang og frigang til uddannelse eller arbejde.
Forslagsstillerne har lagt vægt på, at der iværksættes en særlig målrettet indsats for unge kriminelle.
Disse skal som bekendt som udgangspunkt ikke placeres i Kriminalforsorgens institutioner, men i givet fald skal institutionerne snarest muligt efter modtagelsen af en ung under 18 år søge at etablere et særligt behandlingsprogram, f.eks. i form af undervisnings- eller aktiveringstilbud.
Flere af Kriminalforsorgens projekter retter sig direkte mod unge, og det gælder særlig mentorordningen med ca. 160 mentorer på landsplan, der kan fungere som positive rollemodeller for den unge kriminelle.
Som jeg tidligere har nævnt i Folketinget, er der også som noget nyt ved at blive etableret nogle pladser for de helt unge i Statsfængslet i Jyderup.
Her vil der blive lagt vægt på, at de unge støttes med en massiv socialpædagogisk indsats.
Beslutningsforslaget nævner særligt undervisning af unge over den undervisningspligtige alder i de sikrede døgninstitutioner.
Det hører under Undervisningsministeriet, som har oplyst, at man vil undersøge behovet og mulighederne for at skabe hjemmel til, at de sikrede døgninstitutioner kan udbyde forbedret forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne.
Der anføres i beslutningsforslaget, at straffeattester ikke må forhindre, at tidligere straffede integreres på arbejdsmarkedet.
Private straffeattester kan udstedes til den, som oplysningerne vedrører.
De kan også udstedes til en arbejdsgiver, hvis den person, som oplysningerne vedrører, har givet samtykke.
Hertil kommer, at rigspolitiet i særlige tilfælde efter ansøgning kan give dispensation for de fastsatte tidsfrister.
Spørgsmålet om brugen af straffeattester særligt i forhold til unge lovovertrædere kan efter det, der er oplyst over for mig, forventes behandlet af Ungdomskommissionen i deres kommende betænkning.
Beslutningsforslaget lægger også op til øget forskning i straffens effekt.
Kriminalforsorgen har i 4 år været i gang med helt systematisk at akkreditere hele behandlingsindsatsen under afsoning, og der evalueres på en lang række tiltag.
Og i øjeblikket er den enhed, som skal stå for dette arbejde, ved at blive etableret.
Justitsministeriets Forskningskontor har udarbejdet flere rapporter med effektevalueringer, der inddrager internationale erfaringer.
Der kan f.eks. nævnes en større rapport om international forskning i effekten af forskellige former for tiltag over for unge lovovertrædere og en rapport om effekten af behandlingstiltag over for voldelige partnere.
Kontoret har netop afsluttet en effektevaluering af ungdomssanktionen og evaluerer i øjeblikket tidsbegrænsning af foranstaltninger til psykisk syge m.v.
Udlændingeordningen og forsøg med anger management til unge lovovertrædere skal også effektevalueres.
Der er således allerede i dag høj fokus på at undersøge effekten af nye sanktioner og tiltag.
Som det fremgår, er der allerede taget en lang række initiativer i Kriminalforsorgen, og man er løbende opmærksom på at styrke og udvikle indsatsen på dette område.