Lars Barfoed (KF), 2011-04-06:
Det giver også mig en lejlighed til at redegøre nærmere for situationen i Kriminalforsorgen og for regeringens tiltag til at håndtere de aktuelle udfordringer, som vi har.
Og de er store, der er ingen tvivl om, at Kriminalforsorgen er under et stort pres i øjeblikket.
Som bekendt, og som det også blev sagt af fru Karen Hækkerup, iværksatte regeringen sidste år en analyse netop med henblik på at få fastlagt det fremtidige kapacitets- og sikkerhedsbehov i vores Kriminalforsorg.
Analysen blev færdiggjort i slutningen af februar, ikke et øjeblik for tidligt, vil man kunne sige, og det var næsten det, fru Karen Hækkerup sagde, måske med lidt stærkere ord, og jeg skal da også beklage, at arbejdet har trukket ud.
Til gengæld er jeg meget tilfreds med de forslag, som analysearbejdet er mundet ud i, og som jeg vil vende tilbage til om lidt.
Det samlede gennemsnitlige belæg i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse var i 2010 cirka 175 indsatte over belægsmålsætningen på 92 pct.
Af analysen fremgår det, at Kriminalforsorgen i 2011 vil mangle cirka 220 lukkede pladser, hvis målsætningen om en belægsudnyttelse på 92 pct. skal overholdes, og udviklingen frem til nu ser ud til at bekræfte den prognose.
Lige nu ligger det samlede gennemsnitlige belæg således på knap 99 pct. Når Kriminalforsorgen i øjeblikket oplever et højt belæg, er det grundlæggende et udtryk for, at regeringens retspolitik har båret frugt og været en succes.
Presset på Kriminalforsorgens kapacitet skyldes navnlig, at politiet har haft så stor succes med at få et meget stort antal bande- og rockermedlemmer bag tremmer, og at politi- og domstolsreformen er slået igennem med øget produktivitet ved politiet, anklagemyndigheden og domstolene.
Derfor var der ikke dengang behov for at udvide Kriminalforsorgens kapacitet, og det blev i stedet besluttet at følge belægsudviklingen og effekten af de retsskærpelser, der havde fundet sted.
I de mellemliggende år har strafskærpelserne sammen med politiets intensive bandeindsats så medført en støt stigning i antallet af indsatte fra bande- og rockermiljøet i Kriminalforsorgens institutioner.
Allerede det første år, efter at de markante strafskærpelser for våbenbesiddelse trådte i kraft, skete der således en stigning fra 20 til 140 strafår for våbenbesiddelse.
Lige nu huser Kriminalforsorgen ca. 325 bande- og rockermedlemmer, og det vil sige, at næsten en femtedel af samtlige registrerede bande- og rockermedlemmer lige i øjeblikket sidder i fængsel.
Alene i 2010 modtog personkredsen af registrerede bande- og rockermedlemmer over 3.000 domme og blev tilsammen idømt næsten 550 års fængsel.
En anden medvirkende årsag til det stigende belæg er, at produktiviteten hos både politiet, anklagemyndigheden og domstolene nu er stigende efter nogle svære år i begyndelsen, efter at reformerne var indført.
Det er jo klart, at når alle andre myndigheder i straffesagskæden øger produktionen, øger det i sidste ende også belægget hos Kriminalforsorgen.
Man kan jo sige det på den måde, at det er der, det hele ender i sidste omgang.
Det er selvfølgelig positivt, at politiet har succes med at få så mange bande- og rockermedlemmer væk fra gaden, og at reformerne på både politi- og domstolsområdet virker efter hensigten.
Det skal vi alle sammen være glade for.
Men når det er sagt, er jeg naturligvis helt klar over, at den vellykkede strafforfølgning jo samtidig skaber nogle udfordringer for Kriminalforsorgen.
Det høje belæg indebærer i sagens natur i sig selv både en arbejdsmiljømæssig og en sikkerhedsmæssig udfordring for Kriminalforsorgen og Kriminalforsorgens medarbejdere.
Samtidig er det store og stadig væk stigende antal indsatte fra bande- og rockermiljøet medvirkende til, at den forråelse, der i de senere år er sket i de kriminelle miljøer, så at sige bliver bragt med ind i fængslerne.
De indsattes adfærd, både indbyrdes og over for personalet, er blevet mere rå og aggressiv end tidligere.
I den sammenhæng er det vigtigt for mig at understrege, at sikkerheden i kriminalforsorgen i Danmark er høj, ikke mindst takket være de dygtige og professionelle medarbejdere, der dagligt yder en kæmpe indsats i et vanskeligt arbejdsmiljø.
Der foretages i det enkelte tilfælde en helt konkret vurdering, som skal sikre, at der sker en nøje kortlægning af trusselsniveauet, og Kriminalforsorgen og politiet mødes jævnligt, bl.a. med henblik på at drøfte afsoningsforholdene for personer fra bande- og rockermiljøet.
Sikkerheden, både for medarbejderne og for de indsatte, må naturligvis have den højeste prioritet for os.
Derfor har vi også flere gange i de seneste år taget initiativ til at styrke sikkerheden i Kriminalforsorgen endnu mere.
I den indeværende flerårsaftale er der afsat 47 mio. kr., dels til anskaffelse og etablering af overfaldsalarmer, dels til anskaffelse af et it-understøttet efterretningssystem til brug for indsamling og strukturering af oplysninger om bestemte grupper af indsatte.
I januar 2010 besluttede regeringen så sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance at tilføre Kriminalforsorgen en merbevilling på 37,5 mio. kr. med henblik på at styrke sikkerheden og tilvejebringe en yderligere kapacitet, og senest er der ved finanslovaftalen for 2011 afsat en særlig pulje på 20 mio. kr. til indsatsen mod negativt stærke indsatte, herunder en øget sanktionering i statsfængslet i Nyborg, så bandemedlemmer kan holdes adskilt.
For at kriminelle udlændinge ikke skal fylde op i de danske fængsler, har jeg desuden iværksat en række initiativer med henblik på at sikre, at udvisningsdømte udlændinge hurtigst muligt kan blive overført til afsoning i deres hjemlande.
Selv om der er taget mange og gode initiativer, er der ingen tvivl om, at det høje belæg og det stigende antal indsatte fra bande- og rockermiljøet er en stor udfordring, for sikkerheden som sagt og også for arbejdsmiljøet i landets fængsler og arresthuse.
Det ligger med andre ord fast, at der er behov for yderligere initiativer til at håndtere de kapacitets- og sikkerhedsmæssige udfordringer, som Kriminalforsorgen står med.
På baggrund af den analyse, som blev offentliggjort i februar, vil regeringen derfor gennemføre en række tiltag med henblik på at normalisere belægget i Kriminalforsorgens fængsler og arresthuse.
I den forbindelse har regeringen besluttet at tilføre Kriminalforsorgen en merbevilling på 22,5 mio. kr. i 2011.
Regeringen vil samtidig lade konverteringen af åbne til lukkede pladser gå hånd i hånd med en styrket resocialiseringsindsats, der vil frigøre åbne fængselspladser.
Vi vil bl.a. udvide muligheden for tidligere prøveløsladelse efter den såkaldte noget for noget-ordning, så endnu flere indsatte, der er motiveret for et liv uden for kriminalitet, kan prøveløslades på halv tid.
Noget for noget-ordningen for indsatte, der gør en særlig indsats eller har særlig gode personlige forhold, blev indført i 2004 og har været en succes.
Tilbagefaldet til ny kriminalitet er markant lavere for personer, der bliver løsladt efter noget for noget-ordningen, end den er for personer, der løslades efter almindelig afsoning i vores fængsler.
Samtidig vil vi bl.a. sikre, at der fremover mere systematisk udarbejdes personundersøgelser for unge under 25 år.
Kriminalforsorgen vurderer, at der er mange unge, som i dag afsoner en frihedsstraf, selv om de ville have været egnede til samfundstjeneste.
Forslagene her ligger direkte i forlængelse af regeringens målsætning om at slå hårdt og konsekvent ned på kriminalitet, men samtidig fastholde tilliden til, at mennesker kan forbedre sig.
Jeg har fra min første dag som justitsminister understreget betydningen af, at den stramme retspolitik skal ledsages af effektiv forebyggelse.
Det gælder ikke mindst i forhold til de indsatte, der er motiveret for en tilværelse uden kriminalitet, og som vi kan hjælpe på vej gennem udslusning og resocialisering.
Udvidelsen af noget for noget-ordningen kræver en lovændring, og jeg har netop i sidste uge fremsat lovforslag om det.
Merbevillingen på 22,5 mio. kr. i 2011 skal samtidig medfinansiere en midlertidig forhøjelse af belægsmålsætningen fra 92 til 95 pct. i 2011, som bl.a. skal ledsages af en øget bemanding.
De forskellige forslag i analysen vil samlet set håndtere Kriminalforsorgens kapacitetsbehov og sænke det samlede belæg i 2011, hvilket i sig selv vil styrke sikkerheden i landets fængsler og arresthuse.
Så vil jeg samtidig slå fast, at regeringen vil følge kapacitets- og sikkerhedsudviklingen tæt og gennemføre en budgetanalyse af hele Kriminalforsorgen, som skal danne grundlag for drøftelserne om Kriminalforsorgens økonomi efter 2011.