runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tilde Bork (DF), 2015-11-17:
Her behandler vi et lovforslag, som kommer, på baggrund af at vi som samfund har haft en periode, hvor man har kunnet opleve negativ indskudsrente og i det hele taget et meget lavt renteniveau.
Den situation er vi nødt til at tage hånd om rent lovgivningsmæssigt, og det har vi også tidligere her i Folketinget behandlet sager om på andre områder inden for skattepolitikken.
Dette lovforslag ligger meget godt i forlængelse af de tidligere lovforslag, men blot med den forskel, at dette forslag omhandler andre områder af vores skattepolitik.
Mere konkret handler lovforslaget om, hvordan man rent skattemæssigt behandler negative renter, forrentning af pensionsafkast og renter vedrørende visse pensionsordninger.
Udfordringen er bl.a., at der i dag kan være et incitament til, at pensionsselskaberne indbetaler for meget acontopensionsafkastskat i perioder med en negativ rente og derved får en højere forrentning, end de ville have fået, hvis man sammenligner med andre muligheder for at placere pengene.
Det er naturligvis ikke hensigtsmæssigt, og derfor ændres det med dette lovforslag, så forretningen af alt for meget indbetalt acontoskat i højere grad afspejler de alternative placeringsmuligheder, der findes.
Den ændring kan vi i Dansk Folkeparti støtte op om.
Lovforslaget omhandler også en række andre ændringer, som overordnet set handler om at håndtere situationer, hvor der kan være en negativ rente, alle sammen tiltag, som vi i Dansk Folkeparti synes er positive og ser som problemfri.
Jeg kan med disse ord oplyse, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2015-11-17:
De seneste år har været usædvanlige tider på flere måder i den økonomiske politik og for de finansielle markeder.
Det har også medført behov for bankpakker, finanspolitiske tiltag og ændringer af lovgivningen omkring den finansielle sektor, sidstnævnte i høj grad i form af øgede sikkerhedskrav og opstramning af tilsynet med bankerne.
Det her lovforslag er også begrundet i et unormalt fænomen, der kræver justeringer af skattelovgivningen.
I en kombination af europæiske tiltag for at få renterne banket nedad og et forsvar af fastkurspolitikken fra Nationalbankens side måtte renten sættes endnu mere ned, selv om renten i forvejen var ganske lav og jo havde været det i en længere periode.
Og det viste sig, at renten godt kunne komme under 0, endog et stykke under.
De største spekulanter mod staten viste sig så i øvrigt ikke at være udenlandske hedgefonde, men danske pensionskasser og lignende.
Så meget kan man jo så give for patriotismen hos dem.
Den danske skattelovgivning har ikke været strikket sammen til at håndtere situationer med negativ rente, og i SR-regeringens tid igangsatte vi selv en tilpasning af lovgivningen til situationer med negativ rente.
Det førte til det lovforslag, Folketinget vedtog i august, bl.a. om forholdene omkring selskabers forskudsbetaling af skat.
Den tidligere erhvervs- og vækstminister, Henrik Sass Larsen, iværksatte så også et arbejde i relation til realkreditsektoren og situationen der, når renterne bliver negative.
Og det er bl.a. resultaterne af det arbejde, der bliver omsat til lovgivning med forslaget her.
Situationen med negativ rente har skabt uklarheder og kunne medføre nogle uheldige incitamentstrukturer, der potentielt kunne føre til tab for statskassen.
Det vurderes ikke af Skatteministeriet, at det er sket endnu, men man må selvfølgelig tage højde for det, når man er lovgiver.
Situationer med negativ rente vil på ingen måde blive det normale, men der er selvfølgelig brug for, at lovgivningen kan håndtere det.
Lovforslaget imødekommer en række konkrete problemer, som realkreditinstitutterne altså har peget på.
Potentielle spekulationsmuligheder bliver adresseret, og vi synes i den sammenhæng det er klogt at der er lyttet til høringssvarene fra Finanstilsynet og Nationalbanken, i forhold til hvordan man gør det.
Så pludselig – ved læsning af lovforslaget og efter den her serie af lovjusteringer som følge af situationen med negativ rente og forholdene omkring den finansielle sektor – dukker der også et forslag op vedrørende klageadgang om ejendomsvurderinger.
Der lader ikke til at være en særlig sammenhæng med de øvrige elementer i forslaget, men skatteministeren må jo have ment, at det var for lille en ting til at få sit eget lovforslag, og så var det lige i det her forslag, der var bedst plads.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Med lovforslag L 51 lægger vi op til at ændre planlovens landzoneregler, så det ikke kræver landzonetilladelse at genoptage helårsanvendelse af en fleksbolig i landzone, når den gennem en årrække har været anvendt som fritidsbolig.
Samtidig giver vi kommunerne en række nye muligheder på området i form af muligheden for at udstede fleksboligtilladelser, som følger boligen frem for ejeren, udstede fleksboligtilladelser, der ikke bortfalder, i forbindelse med at helårsanvendelsen genoptages, og meddele bindende forhåndstilsagn om fleksboligtilladelse.
Så med andre ord styrker vi med lovforslaget fleksboligejernes og potentielle køberes sikkerhed for boligens langsigtede anvendelsesmuligheder og senere omsættelighed.
Det kan særlig i en række landdistrikter have en særdeles positiv effekt på boligmarkedet og ikke mindst aktiviteten.
Jeg håber og tror, at det kan være med til at skabe færre tomme boliger i landdistrikterne, da der nu bliver bedre muligheder for, at de kan tages i brug som bl.a. fleksboliger.
Ændringen giver samtidig kommunerne større frihed til at tilpasse administration af ordningen efter de lokale forhold og således styrke mulighederne for aktivt at få en større efterspørgsel på boliger.
Men lad mig også slutte af med at sige, at jeg gerne vil kvittere for den brede opbakning, der har været, til det her lovforslag.
Det er ikke helt uventet, da der jo er tale om en genfremsættelse af et lovforslag fra sidste samling, og derfor håber jeg også på en god og smidig udvalgsbehandling.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-17:
Det Konservative Folkeparti var enige i forslaget i sidste samling, og vi har ikke ændret holdning, så vi er stadig enige i forslaget, som giver mere fleksibilitet og bedre mulighed for fleksboliger, som kan give noget vækst og noget fundament for landdistriktsområderne.
Så vi holder selvfølgelig fast i, at det er et godt forslag, som vi vil støtte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Jeg skal gøre det ganske kort, da det jo er en genfremsættelse af et fuldstændig enslydende lovforslag fra sidste samling og mine kollegaer har redegjort rigtig godt for mange af de her fordele ved fleksboliger.
Og SF støtter stadig lovforslaget.
Helt ærligt: Hvor mange klicheer kan man få ind i ét svar?
Vi kan ikke komme det nærmere, og SF er imod osv.
Nej, SF er faktisk for.
Jeg undrer mig bare, når det kun er få dage siden, vi behandlede et forslag fra SF om at sikre realkredit til alle sunde projekter og virksomheder og boligejere i landdistrikterne.
Der var der tale om, at det var markedsforvridende, og at det skulle man ikke blande sig i.
Uh nej, sådan noget kan staten ikke håndtere, sagde man, det har vi det private marked til.
Men her er det okay, at det private marked spiller fallit, og så må man gå ind med en hjælpende hånd.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-17:
Først og fremmest vil jeg gerne sige mange tak for den ros, der blev givet til ministeren.
Jeg er helt enig i, at det var en meget flot tale, der blev holdt.
Så det vil jeg gerne kvittere for, det var glædeligt.
Jeg tror ikke, jeg kan komme det meget nærmere end det, som både hr. Brian Mikkelsen og andre ordførere har talt om i forhold til hele spørgsmålet om EKF's virke.
Regeringen er for, at EKF skal have lov til at udvikle sig.
Vi mener, at der kan være markeder, hvor det er afgørende, at der er eksportkreditmuligheder til stede.
Det er jo en helt ærlig ting, at SF er imod det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-17:
Man kan sige, at der er en væsentlig forskel på at diskutere dansk realkredit og så diskutere eksportkreditfinansiering.
Som sagt går de nuværende bestemmelser helt tilbage til 1922, så jeg må sige, at det virker som en lidt søgt sammenligning.
Det, der er afgørende, er, at vi skal sørge for, at danske virksomheder kan levere varer og tjenesteydelser, fordi de er de dygtigste, og der kan være steder, hvor det kan være en udfordring at få finansieret det.
Ordningen er jo altså også indrettet således, at den skal kunne løbe rundt, hvile i sig selv, så jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi har Eksport Kredit Fonden i Danmark.
Det er med til at sikre arbejdspladser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Altså, staten står som garant, når der er markedsfejl, når der er usikkerhed om, om kapitalen kan tilvejebringes, og om der er et marked.
Det synes jeg er rigtig interessant.
Jeg tilhører jo også et parti, der synes, at der kan være gode grunde til, at vi nogle gange skal gå ind og give en hjælpende hånd – og egentlig også her.
Jeg synes bare, at det er interessant som princip.
Vi havde her i sidste uge et forslag fra SF's side om et alternativt realkreditsystem, og der kunne man jo sætte præcis de samme ord på.
Man kunne sige: Det er markedsfejl, der er usikkerhed om kredit, kapital osv.
Der ville vi egentlig gerne at staten gik ind og afhjalp den her markedsfejl, nemlig at der er folk, der ikke kan få lån til sunde projekter, til sunde huskøb osv.
Det vil vi gerne gå ind og hjælpe til med.
Der fik jeg at vide, at det skal staten ikke blande sig i, for det er forvridende, det er markedsforvridende.
Hvordan er det her ikke markedsforvridende?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-17:
Det kan jo eksempelvis være, hvis der er nogle markeder, der er lidt mere risikobetonede – nye markeder, der starter op steder, hvor den politiske stabilitet ikke nødvendigvis er præcis som den, vi kender i vores nabolande.
Der har Eksport Kredit Fonden mulighed for at gå ind og dække eksportordrer, således at de også kan eksekveres.
Det kan være en dansk virksomhed, der har bevist, at den har teknologien, at den har de dygtige medarbejdere, og at den har de produkter og de services, der efterspørges.
Men hvis den på grund af usikkerhed om finansieringen så ikke tør levere på det, er der muligheden for, at Eksport Kredit Fonden kan gå ind.
Det er jo indrettet på klogelig vis, således at udgangspunktet er, at ordningen hviler i sig selv, og at den risiko, der bliver taget, selvfølgelig skal være velbegrundet.
Det er jo ikke en gratis adgang til, at man så bare kan trække pengene i statskassen.
Der bliver betalt præmier for, at eksportkreditterne bliver stillet til rådighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Nu sagde ordføreren, at der var markedsfejl, eller talte om dér, hvor markedet ikke rakte, i forhold til at der skulle gives en hjælpende hånd.
Vil ordføreren ikke lige sætte lidt flere ord på det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-17:
Som de to foregående ordførere har redegjort for, er der behov for, at vi kigger lovgrundlaget for Eksport Kredit Fonden efter i sømmene.
Eksport Kredit Fonden er etableret helt tilbage 1922, og jeg tror, den seneste væsentlige ændring i lovgrundlaget ligger tilbage til 1999.
Der er selvfølgelig sket meget, og der er også sket meget i forhold til den måde, hvorpå staten udøver ejerskab af enten selskaber eller det, der hidtil har været reguleret som en forvaltningsenhed, og der er vurderingen altså, at der skal gives noget mere muskelkraft, nogle bedre rammer, i forhold til at Eksport Kredit Fonden ændres til en selvstændig offentlig virksomhed.
I forbindelse med ændringen ændres navnet også til EKF Danmarks Eksportkredit, og som andre har sagt, er der absolut grund til, at vi her fra Folketingets side sørger for, at eksportkreditmulighederne er optimale.
Det kan være afgørende for, at både små og mellemstore virksomheder, men såmænd også større virksomheder, kan få eksekveret eksportordrer – eksportordrer, der skaber vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det er noget, som alle lande benytter sig af; OECD har retningslinjer for det, og det giver rigtig god mening, at vi har en offentlig institution, et offentligt instrument, som kan træde til der, hvor markedet måske ikke helt kan levere.
Vi kan jo i hvert fald se, at når konjunkturerne skifter, er der en stigende tendens til, at det så er eksportkreditter, der skal til gennem EKF, for at sikre, at virksomhederne tør eksekvere de eksportordrer, som de tilkæmper sig.
Og der er det selvfølgelig vigtigt at finansieringen også er på plads, så det ikke bliver med risiko for virksomhedens overlevelse, at man hiver eksportordrer hjem til Danmark.
Det er jo grundlæggende det, som er afgørende, når vi diskuterer, hvordan vækst og velstand bliver skabt, nemlig at der er nogle optimale rammevilkår, så danske virksomheder kan koncentrere sig om det, de er gode til, nemlig at drive virksomhed, hive ordrer hjem og skabe beskæftigelse, og det kræver selvfølgelig, at vi fra politisk side sikrer nogle optimale rammevilkår.
Det kan vi gøre på rigtig mange måder.
En af dem er at sikre de fornødne kreditmuligheder, når det gælder eksport, og det giver rigtig god mening, at vi af og til kigger lovgrundlaget efter.
Og som jeg sagde tidligere, skal vi, særlig når vi kan se, at den måde, som staten udfører sit ejerskab på, ændrer sig, selvfølgelig sørge for, at den måde, de forskellige ting er organiseret på, lige får en opdatering.
Hvis vi kigger på høringssvarene, kan vi jo også se, at der er en entydigt positiv tilbagemelding, i forhold til at man forventer, at det her vil betyde, at Eksport Kredit Fonden eller EKF Danmarks Eksportkredit, som det rettelig kommer til at hedde fremadrettet, altså får nogle bedre muligheder for at agere og bedre mulighed for at levere den eksportkredit, som kan være afgørende for, at eksportordrer hives hjem til landet, eksekveres, og det har vi al mulig grund til at understøtte.
Så derfor støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-17:
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, er Eksport Kredit Fonden jo ikke nogen nye aktør på banen i forhold til de danske virksomheder og deres muligheder for at udnytte eksportmuligheder i forskellige lande.
Men det, der er det nye, er jo så, at vi ændrer på strukturen, så hvor det i dag er en selvstændig forvaltningsenhed, ændrer vi den til at være en selvstændig offentlig virksomhed, en SOV-virksomhed, som også gør organisationen langt bedre og robust i forhold til de forskellige opgaver, som skal varetages af Eksport Kredit Fonden.
Dansk Folkeparti synes, det er sund fornuft, at vi får lavet den her opdatering, fordi præmisserne jo hele tiden forandrer sig, også i forhold til den måde, som man skal agere på på de internationale markeder.
Vi har jo alle sammen en stor interesse i, at den danske eksport bliver varetaget og udviklet på en rigtig god og fornuftig måde til gavn for de danske virksomheder og ikke mindst de danske arbejdstagere.
Så på den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Erik Christensen (S), 2015-11-17:
Som socialdemokrater er vi optaget af at sikre danske virksomheder de bedste vilkår for både at sikre de nuværende arbejdspladser, men også for at skabe nye.
Derfor er det vigtigt, at vores virksomheder har gode vilkår for at opdyrke nye eksportmarkeder og fortsat står stærkt på allerede opnåede markeder.
Et af midlerne til, at danske virksomheder står stærkere i konkurrencen i det globale marked og i opdyrkelsen af nye markeder, er Danmarks Eksport Kredit Fond, som kan tilbyde finansiering og risikodækning i de tilfælde, hvor det private, kommercielle forsikrings- og kapitalmarked ikke normalt påtager sig risici.
Vi ved, at eksportkredit er et vigtig konkurrenceparameter for danske virksomheder i den internationale konkurrence.
Ikke mindst er eksportkredit vigtigt for de små og mellemstore virksomheder, og i og med at rigtig mange af de danske virksomheder er små eller mellemstore, er eksportkredit uhyre vigtigt for mange af vores virksomheder i den globale konkurrence og for muligheden for at opdyrke nye eksportmarkeder.
Den forøgede konkurrence på eksportmarkederne betyder, at efterspørgslen efter Eksport Kredit Fondens ydelser er steget, og at der ofte opstår situationer, hvor den nuværende lovgivning trænger til en opdatering og en modernisering.
Derfor er lovforslaget, vi behandler i dag, også et udtryk for, at Eksport Kredit Fonden i de senere år har fået nye opgaver og heldigvis har oplevet en betydelig vækst i efterspørgslen på dens ydelser.
Det er i det lys, vi skal se dagens førstebehandling af L 50 om Eksport Kredit Fonden.
Forslaget har nemlig til hensigt at ruste Eksport Kredit Fonden til den internationale konkurrence både i dag og i fremtiden.
Og for at ruste EKF til markedet anno 2015 og i fremtiden vil vi med det her forslag omdanne EKF til et selvstændigt offentligt selskab, et såkaldt SOV, i stedet for som i dag at være en selvstændig forvaltningsenhed.
Samtidig foreslås det, at navnet ændres til EKF Danmarks Eksportkredit.
Finansielt vil det stadige udgangspunkt være EKF's egenkapital, der finansierer fondens aktiviteter, dog med mulighed for, at staten kan regulere kapitalen gennem indskud eller udtræk, hvis der er interesse i at regulere kapitalen.
For at sikre, at en selvstændig offentlig virksomhed drives forsvarligt, stilles specifikke krav til virksomhedens bestyrelse og ledelse, og EKF Danmarks Eksportkredit vil være underlagt erhvervs- og vækstministerens tilsyn.
Det foreslås endvidere, at bestyrelsen skal bestå af 9 medlemmer, hvoraf erhvervs- og vækstministeren udpeger de 7 af medlemmerne, mens medarbejderne i virksomheden udpeger 2.
Alle vælges for en 2-årig periode med mulighed for genvalg.
EKF har tidligere varetaget forhandlinger på vegne af den danske regering i regi af eksempelvis OECD og EU, hvor reglerne for eksportkredit fastlægges.
Det vil fortsat være tilfældet med det her forslag, og det er til stor fordel for Danmark, at vi kan trække på den ekspertise, vi har i EKF.
Derfor kan Socialdemokratiet også anbefale forslaget og ser frem til det videre arbejde med det.
René Gade (ALT), 2015-11-17:
Det er væsentligt for mig at pointere, at jeg jo netop har understreget, at der har været stor tilfredshed med den hurtige respons, vi har fået fra Forsvarsministeriet, så det er ikke en generel kritik.
Den generelle kritik går på, at det krav om åbenhed, der er i befolkningen, når vi sender vores styrker ud, også selv om de er fredsbevarende, ikke imødekommes med en proces, hvor der ikke er tid til at oversætte et dokument, som måske ikke tidligere har været væsentligt, men som nu i hvert fald bliver tilkendegivet fra de folkevalgte er væsentligt.
Det må som borger være utrolig svært at forstå, at ikke engang de, som sidder og skal træffe beslutningen, har mulighed for at tilgå de dokumenter, der skal til.
Og derfor er mit sidste spørgsmål: Kunne man ikke godt have ventet til efter nytår med at gøre det her, selv om vi godt vil have det hastet igennem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-17:
Vi har igennem det sidste år diskuteret udbudsloven, og det kan jo lyde lidt kedeligt, men det er faktisk den lov, der sætter rammerne for, hvad vi kan bruge et trecifret milliardbeløb på i Danmark.
Under den forrige regering lavede vi jo en bred aftale om at bekæmpe skattely og skatteunddragelse, hvor den tidligere minister på området også lovede at gå forrest i EU, når det kom til at bruge både den europæiske lovgivning, men også den senere danske lovgivning til at fremme en ordentlig praksis på skatteområdet, på miljøområdet, inden for menneskerettigheder osv.
Det betyder noget, når vi bruger et trecifret milliardbeløb på at købe varer og tjenesteydelser osv.
Desværre er ambitionerne sat ret lavt i det her lovforslag.
Vi har en række ændringsforslag, og det har nogle af mine kolleger også, og jeg håber, vi kan få en ambitiøs lov, der siger, at når vi skal bruge danskernes skattekroner på at købe ind, på at købe mad til daginstitutioner, på tjenesteydelser, på at bygge veje og lave anlægsarbejder, skal der selvfølgelig også være sociale hensyn, der skal være praktikpladser, der skal være miljøhensyn osv.
Så jeg håber, at Folketinget vil stemme for nogle af de ændringsforslag, der faktisk betyder, at udbudsloven kan fremme vores indkøbspolitik i Danmark til at være mere bæredygtig miljømæssigt, socialt og økonomisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-17:
Det er jo et forslag, som drejer sig om støtten til eksisterende naturgasfyrede industrielle kraft-varme-værker.
Vi har haft en behandling i udvalget af det, og vi er altså kommet frem til i Enhedslisten at anbefale, at man stemmer imod forslaget.
Lovbehandlingen har indtil nu ikke fuldt ud klarlagt, om det ud fra elprisernes og gasprisernes udvikling siden 2012 er rimeligt at øge tilskuddet.
Af svaret på spørgsmål 7 fremgår det, at de ændrede forudsætninger mellem produktionsomkostningerne og elmarkedsprisen ikke er entydige.
Vi mangler stadig den tilskuds- og afgiftsanalyse, som skulle have været færdig i 2014, og som energi-, forsynings- og klimaministeren ikke vil oplyse hvornår vil foreligge.
Det fremgår af lovforslaget, at det er en udløber af både energiaftalen fra 2012 og vækstplanen fra 2013.
Enhedslisten vedstår sig de dele, der er en del af energiaftalen, og som omfatter et tilskud på ca. 3 øre pr. kWh.
Lovforslagets foreslåede tilskudsordninger udspringer af energiaftalen fra 2012, med henvisning til at NOx-afgiften belaster produktionsomkostningerne på naturgasfyrede værker.
Regeringen har bebudet, at man vil foreslå at fjerne NOx-afgiften.
Konsekvensen for økonomien i de naturgasfyrede industrielle kraft-varme-værker, som lovforslaget omfatter, og NOx-afgiftens eventuelle afskaffelse er estimeret til at have en effekt på ca. 2 øre pr. kWh.
Fremadrettet for tilskuddet fra 2016 til 2020 vil Enhedslisten gerne drøfte, om tilskuddet bør gives efter, om værker indgår i løsninger, hvor el- og varmeproduktionen styres under hensyn til produktionen af vindmøllestrøm, og om valg af brændsler også bør have indflydelse på tilskuddets størrelse, samt hvilke konsekvenser en eventuel afskaffelse af NOx-afgiften har på området.
Enhedslisten noterer sig med tilfredshed, at ministeren i et svar til os har stillet i udsigt, at energiforligskredsen i 2016 skal drøfte ordningen, når der foreligger et bedre beslutningsgrundlag.
Dette tilsagn er ikke indskrevet i lovforslaget.
Også derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Den betænkning, vi har afgivet, er sådan set afgivet, inden vi har fået svar på det sidste spørgsmål, vi har stillet.
Vi har også noteret os, at der nu har været en førstebehandling og en andenbehandling, uden at ministeren har været til stede.
Vi ser sådan set meget frem til en tredjebehandling på torsdag, hvor ministeren så måske er til stede, og så kan vi med ministeren få en drøftelse af det, som er uafklaret.
Jeg synes, det er fint med vikarer, men jeg synes egentlig, det ville være allerbedst, hvis det var sådan, at ministeren var til stede, når vi behandlede de lovforslag, som åbenbart er hastende.
Kristian Jensen (V), 2015-11-17:
I forhold til at sikre FN en viden om, hvilke styrker de råder over til at løse opgaven i Mali, syntes vi, det var vigtigt tidligt at kunne melde endegyldigt ind, hvad Danmark kan levere.
Så kan man planlægge i forhold til andre lande, der også kan levere.
For at få det store puslespil over, hvem der leverer hvad, til at gå op, ønskede vi at have en hurtig afklaring.
I forhold til det, der bliver spurgt om: Ja, jeg er helt enig i, at det relevante materiale, der er et ønske om skal oversættes til dansk, også skal foreligge forud.
Jeg gentager bare igen: Ud fra min umiddelbare hukommelse kan jeg ikke huske andre tilfælde, hvor der har været det specifikke ønske, at en bagvedliggende FN-resolution blev oversat.
Nu laver vi forhåbentlig en proces i samarbejde mellem ministeriet og Præsidiet, der gør, at Folketinget fremadrettet får oversat de relevante dokumenter, der er nødvendige for at træffe en oplyst beslutning.