runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Jeg har det sådan, at nogle af de nuværende ministre ville jeg gerne pensionere lidt før tiden, gerne så snart som muligt og helst inden for de næste 3 uger, hvis det var muligt for mig.
Men i forhold til om man sådan generelt som minister skal kunne gå på pension tidligere, synes jeg, det er et oplagt emne at få drøftet i sammenhæng med de andre ting.
Jeg har det i modsætning til hr. Christian Juhl og Enhedslistens medlemmer her sådan, at når vi har nedsat en Vederlagskommission, der er blevet bedt om at kigge på det i en helhed, så ønsker jeg ikke at tage enkeltelementer ud undervejs.
Så ønsker jeg at respektere, at det arbejde nu er sat i gang.
Det har vi været bannerfører for i Venstre, og vi er glade for, at vi fik et flertal med på det, og derfor kommer vi ikke med nogen bud på, hvad kommissionen skal komme frem til af løsninger.
Det gør den selv, og det tager vi så til efterretning, når de kommer med deres forslag.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han synes, der er særlige forhold eller særlige behov, som en minister har, når man skal have særlige vilkår og særlige tidspunkter, hvor man skal have udbetalt sin pension.
Er det sådan, at en minister har et særligt behov for at få udbetalt sin pension før alle andre mennesker, og et behov for, at den skal være særlig meget højere end almindelige menneskers pension?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Jeg synes nu ikke, det er så ærgerligt endda.
Jeg synes faktisk, at det er ganske fornuftigt.
Jeg tror, at det, der især gør det, vi har aftalt på det her felt, til en ganske fornuftig fremgangsmåde, er, at det er de allerfærreste mennesker, der kan gennemskue vores løn-, pensions- og arbejdsvilkår i Folketinget.
Jeg tror, at mange års politisk praksis og en masse aftaler af forskellig karakter på de her områder har betydet, at det indimellem er jævnt uigennemskueligt selv for en bruger af systemet – skal jeg egentlig tilstå – helt at trænge til bunds i, hvad der gælder for en, og hvor mulighederne og begrænsningerne ligger.
Det bliver jo så også jævnligt til sager i medierne, når der ikke er fuldstændig klarhed over, hvordan de her ting forholder sig.
Der synes jeg jo at det er langt bedre at få det sat på plads på en måde, der er gennemsigtig og saglig.
Ja, nu har jeg ikke aftaleteksten med mig her i dag og ej heller kommissoriet for Vederlagskommissionen, så jeg vil egentlig helst udtrykke mig i det sprog, vi præcis har brugt i den pågældende aftale, men det er jo korrekt, at de partier, der er enige om at nedsætte den her kommission, også lægger op til, at man på det saglige grundlag, der så tilvejebringes, faktisk kan gennemføre de saglige ændringer, der kan lægges op til.
Og det er jo ud fra en opfattelse af, at hele det her område bedst håndteres i sammenhæng, og at sådan egentlige løsrevne beslutninger eller betragtninger om dele af vederlæggelsen ikke rigtig er så meningsfulde uden at blive sat i kontekst med det, der i øvrigt gælder for vores vilkår, og det gælder jo så også spørgerens vilkår.
Kristian Jensen (V), 2015-04-24:
Jeg skal ikke gentage finansministerens ganske glimrende gennemgang af forslagenes indhold.
Det er ganske velbeskrevet.
Vi mener nemlig, at det er et rigtigt princip, når man snakker om vores egen vederlæggelse, at man har eksterne folk til at vurdere, om den honorering – det er både den løbende honorering og pensionshonoreringen – som vi modtager som folketingsmedlemmer, er tilsvarende og tidssvarende, i forhold til hvad de får andre steder på det danske arbejdsmarked.
Derfor glæder det mig, at vi den 20. maj sidste år fik vedtaget B 96 og fik nedsat en vederlagskommission.
Den er nu i gang med arbejdet, og jeg har stor tillid til dens sammensætning og deltagerne, og derfor er Venstres indstilling den, at vi skal afvente Vederlagskommissionens rapport og forslag til en ny honorering og nye vilkår for folketingsmedlemmer og øvrige fuldtidspolitikere, inden vi ændrer i vilkår, honorering og pensionsalder.
Derfor afviser vi forslagene, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også afviser forslagene.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Tak for det.
Finansministeren henviser til den her vederlagskommission, som jeg tror at vi alle er klar over er nedsat.
Thyra Frank (LA), 2015-04-24:
I Danmark har vi en fantastisk folkekirke.
Det er ikke en statskirke, og det er ikke en frikirke.
Det er en folkekirke båret af medlemmer, som ganske frivilligt fastholder deres tilknytning.
Selv i vores moderne samfund er næsten 80 pct. af danskerne fortsat medlem af folkekirken og betaler kirkeskat, selv om de ved ganske få tryk på tastaturet kunne melde sig ud.
Danskerne er med andre ord glade og taknemlige for folkekirken.
Den glæde og tilknytning skyldes ikke, at danskerne i forbindelse med registrering af fødsel, faderskab, navngivning, navneændring og dødsfald skal henvende sig til kirkekontoret, for mange af disse henvendelser sker allerede i dag elektronisk.
Årsagen til denne forskel er som bekendt historisk, fra den tid da fædrelandet syd for Kongeåen var tysk.
Det er derfor helt urimeligt at påstå, at det vil svække folkekirken, hvis civilregistreringen overgår til kommunerne
præcis som i Sønderjylland.
Ja, de rigtig gamle kernegrundtvigianere har såmænd altid været modstandere af, at borgerlige opgaver lå i folkekirken, og har derfor også giftet sig på rådhuset.
Velsignelsen kunne de få hver søndag i kirken, var argumentet.
Folkekirkens opgave er at forkynde evangeliet, at holde dåb og nadver, og dertil kommer det frivillige diakonale arbejde og menighedens fællesskab.
Jeg læser jo denne tale op for Mette Bock, vores ordfører på området, som ikke kunne være til stede.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Jamen jeg har jo allerede sagt meget klart, at det udtrykker det åndelige bånd og det historiske og kulturelle bånd, der er mellem stat og kirke i Danmark.
Og jeg vil sige, at det værste, der kunne ske for ordføreren fra Enhedslisten, var, at han mødte en venlig sognepræst, der hjalp ham.
Det er det værste, der kunne ske, og det synes jeg nu ikke er så galt endda.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Nu kan jeg forstå, hvad det er, Christian Langballe mener.
Han siger jo, at det skal være folkekirken, der står for civilregistreringen.
Så har jeg et spørgsmål: Hvad skal jeg gøre?
Jeg er ikke medlem af folkekirken.
Hvorfor skal jeg alliere mig med folkekirken, hvis jeg dør, eller hvis jeg skal skifte navn, eller andet?
Jeg synes, det er underligt, at det ligger i folkekirken, når det i virkeligheden burde være for os alle sammen, nemlig os alle sammen i vores samfund, og det vil sige, at det er samfundet, der tager sig af civilregistreringen, i stedet for folkekirken.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Må jeg så godt lige sige, at Sovjetunionen ikke var den eneste, der stod for en udgave af kommunismen.
Jeg taler om sovjetkommunismen.
Man kunne tale om Cuba, man kunne tale om de forskellige forbrydelser, der er sket i marxismens navn, og overalt har marxismen efterladt et åndeligt fallitbo.
Hvad angår indvandring vil jeg sige, at jeg aldrig nogen sinde har hørt Enhedslisten foreslå nogen som helst form for begrænsning, aldrig.
Det kan godt være, man hævder, at man har, men jeg har ikke hørt det.
Jeg forestiller mig ikke, at folkekirken skal mere, end den gør i dag.
Jeg finder ikke noget besynderligt i, at vi som et gammelt kristent land har vores civilregistrering på den måde.
Det er da ganske indlysende.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Jeg skal rette to ting, som Christian Langballe siger.
Punkt 1: Sovjetsystemet var et dårligt system, og jeg har protesteret mod sovjetsystemet, lige siden jeg var en ung mand.
Det var punkt 1.
Punkt 2 handler om åbne grænser.
Jeg går ikke ind for åbne grænser.
Så jeg synes bare, at hr. Christian Langballe skulle prøve at læse, hvad vi har sagt om alle de her ting.
Men jeg skal komme med et spørgsmål, for jeg kan jo høre, at der er stor forskel på det, Christian Langballe siger, og det, kirkeministeren siger.
Kirkeministeren siger: Folkekirken har ikke nogen indflydelse.
Men Christian Langballe siger: Det er vigtigt, at folkekirken står for det, og at præsterne gør det godt.
Og det gør de måske nok.
Er det ikke rigtigt, at hr. Christian Langballe går ind for, at folkekirken får større magt over civilregistreringen i Danmark?
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Jeg har altså svært ved at se problemet, når jordemoderen på en computer sender en registrering, der mellemlander i et civilt system i folkekirken.
Der er jo ikke nogen, der ser det.
Så jeg har svært ved at genkende den historie.
Jeg kunne have genkendt den for nogle få år siden, 10 år siden, men slet ikke i dag.
Udviklingen er løbet langt væk fra det, som forslagsstilleren siger her.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Fru Karen J. Klint bliver ved med at snakke om den danske folkekirke.
Selvfølgelig har folkekirken indflydelse.
Jeg kan jo citere fra »Folkekirke?
– kirken i det danske samfund«, som blev udgivet på forlaget Hovedland, som f.eks. siger: Forordningen skaber mødesteder mellem folkekirken og danskerne, og den skaber en selvfølgelighed i forhold til kirkens bygninger.
Adskillige unge par har netop opdaget, hvor deres lokale kirke ligger, når de har fået et barn, der skal fødselsregistreres.
Er det ikke rigtigt, at på den måde bliver folkekirken fremhævet over for folk, i forhold til at det i virkeligheden burde være samfundet, der skulle tage sig af civilregistrering?
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Altså, hvis det skulle være helt kort, ville nogle måske sige, at det ville være ren timing, nemlig at tiden ikke er til det.
Jeg er meget uenig med forslagsstilleren i, at kirken påvirker det her.
I dag sker det rent elektronisk.
Folkekirken har serviceret det danske samfund helt gratis med at udvikle et meget, meget sikkert edb-system.
Det har samfundet ikke bidraget til, det har folkekirken bidraget til, men der står jo ikke folkekirken på noget af det.
Hvis man ikke er medlem af folkekirken, får man heller ikke en attest, der står folkekirke på.
Det, der sker hjemmefra på hjemmecomputeren eller en anden elektronisk ting eller det, der sker fra fødegangen og til et elektronisk system, er der altså ikke nogen religiøs påvirkning på.
Så for mig er det en ren civil opgave, som ligger trygt og godt, hvor den ligger lige nu, indtil udviklingen måske går i en anden retning.
Det er også derfor, jeg kæder den sammen med, hvordan det i det hele taget er, at folkekirkens drift skal være, hvilke opgaver har folkekirken over for samfundet, for der har folkekirken faktisk tre civile opgaver i dag.
Den har lavet det her med hensyn til civilregistrering, den har begravelsesloven, og så forretter den jo også vielser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Tak til fru Karen J. Klint.
Jeg har jo diskuteret det med Karen J. Klint før, og jeg synes, at det er besynderligt, når fru Karen J. Klint siger, at man stemmer imod, men at hun ikke er modstander af det.
Betyder det ikke, at kirken i virkeligheden får en større betydning for alle mulige andre mennesker end folk, der er medlem af folkekirken – sådan nogle som mig, som f.eks. ikke tror på folkekirken?
Kan man ikke få bare et argument imod det forslag?
Tina Nedergaard (V), 2015-04-24:
Jeg skal sige, at jeg, da Venstres ordfører, min gode kollega, Flemming Damgaard Larsen, er forhindret i at være til stede, skal oplæse hans ordførertale, men vi kan også trygt læne os op ad ministerens tale, som jo var grundig og gennemgik de nuværende forhold, og hvilke betingelser der måtte være, hvis man skulle gå en anden vej.
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten har til formål at overføre civilregistreringen fra folkekirken til kommunerne.
Civilregistreringen omfatter registreringen af fødsler, faderskab, navngivning, navneændring og dødsfald.
Igennem mange århundreder har folkekirken varetaget civilregistreringen.
Dog er det således, at det i Sønderjylland, som jo har været under tysk herredømme, er kommunerne, der varetager civilregistreringen.
Men det har ikke givet anledning til problemer, at det er folkekirken, der varetager denne verdslige opgave.
Det gøres meget ubureaukratisk og yderst omkostningslavt.
Det er værd at understrege, at det er en verdslig opgave, hvor der ikke i forbindelse hermed sker forkyndelse fra præstens eller kordegnens side.
Det er også værd at bemærke, at det, ved at det ligger i sognet, er en opgave, der løses allertættest på borgerne, da sognet er den mindste administrative enhed, vi har i Danmark.
Omkring 80 pct. af den danske befolkning er medlemmer af folkekirken.
Derfor er det for den altovervejende del af befolkningen ganske naturligt, at registreringen ligger netop her.
Marianne Jelved (RV), 2015-04-24:
Det er korrekt, at det betales af det enkelte menighedsråd.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-24:
Mange tak.
Hvis jeg forstår det rigtigt – jeg synes, at det var en helt skarp gennemgang – starter vi med beslutningsforslagene B 80 til B 83, er det ikke korrekt forstået?
Bare så jeg ikke gør noget forkert – på det punkt i hvert fald.
Der er som bekendt fremsat en række beslutningsforslag, der alle vedrører pension til ministre, til folketingsmedlemmer, til borgmestre og til regionsrådsformænd.
Tager man først forslaget til folketingsbeslutning B 80, fremgår det, at det har til formål at ændre tidspunktet for, hvornår ministre, folketingspolitikere, borgmestre og regionsrådsformænd kan få udbetalt deres pension, sådan at udbetalingen fremover først kan ske ved folkepensionsalderen.
Forslag til folketingsbeslutning B 81 har så til formål at ændre reglerne for optjening af ministerpension, sådan at man fremover skal have mindst 2 års funktionstid for at være berettiget til ministerpension.
Så har forslaget til folketingsbeslutning B 82 til formål at ændre reglerne for, hvad en minister kan optjene i ministerpension, sådan at niveauet sænkes.
Forslaget til folketingsbeslutning B 83 har til formål at indføre et loft for, hvad politikere kan modtage i pension for politiske hverv, og forslaget er at lægge sådan et loft på et niveau, der svarer til 500.000 kr. årligt.
Vederlagskommissionen skal, som formanden helt rigtigt gjorde opmærksom på, analysere hele området, så der opnås en helhedsvurdering af vederlæggelse til den her type politikere.
Vederlagskommissionen har således til opgave at foretage en analyse af den samlede vederlæggelse af borgmestre, regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre, og Vederlagskommissionen skal i analysen se på alle elementer af vederlæggelsen, herunder vederlag, godtgørelser og pensionsforhold.
På baggrund af analysearbejdet skal Vederlagskommissionen komme med anbefalinger til et mere enkelt og mere gennemsigtigt system, der også tager højde for en indbyrdes sammenhæng imellem vilkårene for de forskellige typer af politikererhverv.
Det igangsatte arbejde i Vederlagskommissionen skal ifølge kommissoriet være færdigt inden udgangen af 2015.
Derfor kan regeringen ikke støtte de fremsatte beslutningsforslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-24:
Det er, fordi ordføreren for forslagsstillerne siger, at det bare er et lille forslag, og at det bare er et lille hjørne og sådan noget.
Men man har tænkt sig at skære 100 mio. kr. på præstelønningerne, og derfor er det jo sådan set andet og mere end at flytte civilregistreringen ud af folkekirken.
Det er også et spørgsmål om, at man ønsker at fjerne 100 mio. kr. fra præstelønningerne.
Det synes jeg måske lige at ordføreren skulle stå ved.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Når nu ordføreren anerkender, at hvis ikke der er nogen problemer, så kan man jo gøre det her via personregistrering.dk, og så behøver man aldrig komme i kontakt med nogen.
Hvis man så har problemer, vil jeg gerne spørge: Hvad er det, der gør det værre at kunne ringe til en kordegn end at kunne møde et lukket borgerservicekontor eller møde en meget, meget lang kø, inden man kommer igennem?
Hvorfor er den kordegn så forfærdelig at komme til at tale med, når den kordegn jo udfører en myndighedsopgave?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Ja, det vil jeg gerne gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Ja, men vi kan jo ikke fra Dansk Folkepartis side helt følge det regnestykke og den hovedregning.
Så måske ordføreren vil sende det regnestykke med de 600 kr. og civilregistreringen til udvalget, for det er vi lidt uforstående over for.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Jamen det er så det der regnestykke, som jeg ikke helt kan se, for i dag sker registreringen jo uden for kirken – det er på fødegangen.
Det er faktisk kun ved en hjemmefødsel uden deltagelse af en sundhedsmyndighed, at andre skal hjælpe til med at få det registreret.
Ellers er det jo sundhedsvæsenet, der har arbejdsminutterne med at opdatere.
De penge kan jo ikke høstes af nogen, for det vil stadig væk være den sundhedsperson, der hjælper med fødslen, der så skal foretage det.
I forhold til hvor det skal være henne i fremtiden, og i forhold til nogle samfundsmæssige opgaver vil jeg bare sådan lige kort repetere, at de syv katolikker, der i sin tid anlagde sag om det, jo tabte sagen.
Så rent juridisk og moralsk er der ikke noget at komme efter.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Det er almindelig hovedregning.
De 100 mio. kr. dækker over, hvor mange mennesker der bliver civilregistreret i dagens Danmark, og når man beregner det sådan, at man på den måde deler det ene med det andet, er det 600 kr. pr. person. Jeg synes, det er vigtigt, hvad fru Karen J. Klint siger, nemlig at vi skal finde en mindelig løsning.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi siger til os selv: Er det her et stort problem?
Ja, for nogle er det. Og hvorfor skal der være nogle i det her samfund, som synes, det er underligt, når det jo i virkeligheden er en samfundsopgave at sørge for civilregistreringen af folk, når de bliver født, eller når de dør.
Så jeg synes, det er vigtigt, at hele samfundet bakker op om det, i stedet for som nu, hvor det kun er en del af borgerne.
Om det så er 75 pct. eller 80 pct. af dem, der går ind for det, synes jeg, det er vigtigt, at vi alle sammen kommer med.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Det er lidt en bemærkning om, at jeg tror, vi skal prøve ikke at få gjort det her problem større, end det er, for selvfølgelig er der noget slægtsforskning, man skal have adgang til.
Men det var mere sådan den økonomiske beregning, der egentlig triggede mig lidt.
Jeg har altså ikke hørt, at der er nogen, der betaler for at blive civilt registreret.
Jeg kender ikke prisen på 600 kr. for at få det gjort.
Vi indførte som Folketing en takst for navneændringer for nogle år siden, og der brugte man en beregning af, hvor lang tid en gennemsnitlig navneændring tager, og det blev så det, man betaler for en navneændring.
Alt det andet er jo gratis ydelser, som betales af folkekirkemedlemmerne, uanset hvor man bor.
Så det er jo folkekirken, der betaler kordegnene, og der er ikke noget statstilskud til kordegnene.
Så derfor er der ikke nogen penge at høste ved en flytning.
Jeg synes selvfølgelig, man skal finde en mindelig løsning, efterhånden som digitaliseringen skrider frem.
Men hvorfra stammer de 600 kr., jeg hørte blive nævnt, eller hørte jeg helt forkert?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Det kan jeg svare hurtigt på, for det skyldes jo, at det står i loven.
Så jeg synes, at loven skal laves om, for jeg synes, at uanset om det er katolikker eller sådan nogle som mig, der ikke tror på nogen som helst, er det vigtigt, at vi også har mulighed for at civilregistrere alt, uden at vi skal have kontakt med kirken.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-04-24:
Jeg håber, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr trods alt kan anerkende, at kordegne udfører myndighedsarbejde.
Det er jo et spørgsmål om, at man sår tvivl om nogle personer, nemlig om de kan finde ud af at skille tingene ad.
Det synes jeg er rimelig groft at gøre fra Folketingets talerstol.
Det andet er i forhold til det med, at det bliver cirka samme pris uden for folkekirken.
Det er også min vurdering.
Det vil koste ca. 100 mio. kr. for staten eller kommunerne at udføre den her opgave, men hr. Jørgen Arbo-Bæhr svarer ikke på det her med at skære ned på præstelønningerne, hvilket jo ikke har noget som helst med det at gøre, for det er jo ikke noget med, at folkekirken skal holde op med at konstatere, hvem de vier og begraver osv.
Så en stor del af det her arbejde vil man skulle lave alligevel i folkekirken.
Så hvor skal de præster fyres henne, og skal der fyres endnu flere præster?
Og kan hr. Jørgen Arbo-Bæhr måske godt forstå, at vi synes, at det er en temmelig stor sag, når man også taler om at skære 100 mio. kr. i præstelønningerne?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Men jeg synes, det er underligt.
Det er noget, som folkekirken nu tager sig af, og det er 600 kr. pr. person.
Og som udgangspunkt handler det jo om, at det er nogle penge, som i virkeligheden bliver overflyttet fra folkekirken til det offentlige samfund.
Så jeg mener, at det ikke kommer til at koste noget, heller ikke for præsterne.
De skal lave mindre, så derfor skal de selvfølgelig have færre penge.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Jeg synes, at det nærmest lyder på ordføreren, som om man bliver smittet med pest, hvis det er sådan, at man ikke tror på Jesus Kristus og skal hen på et kirkekontor og mødes med en kordegn.
Altså, det er ikke den fornemmelse, jeg har, af, hvordan det foregår.
Det er en almindelig offentlig registrering.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge til noget praktisk: Er det system, der er opbygget, noget, som staten bare skal overtage?
Altså, er det system, som kirkeskatteydere har betalt, et, som staten bare skal overtage kvit og frit?
Det andet spørgsmål er: Hvad gør man med hensyn til alle de oplysninger, der står i kirkebøgerne?
Indtil for 20 år siden – eller hvornår det nu var – førte man dem jo i hånden, men så blev det langsomt digitaliseret.
Hvad vil man gøre med de oplysninger?
Vil man beslaglægge kirkebøgerne for at få fat i de oplysninger, eller hvad vil man gøre?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Til det første spørgsmål: Man kan selvfølgelig arve det fra de sønderjyske kommuner; det kan man overføre til hele landet.
Til det andet spørgsmål: Man bliver selvfølgelig nødt til at arkivere det og også det, der står i kirkebøgerne.
Det, der står i kirkebøgerne, er jo noget, der er blev overført fra en person til folkekirken.
Så som udgangspunkt skal man selvfølgelig tage de kirkebøger, og man bliver selvfølgelig også nødt til at arkivere det i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2015-04-24:
Man vil altså gå ind fra Enhedslistens side og beslaglægge de her kirkebøger, eller hvad?
Det forstår jeg ikke.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-24:
Man bliver nødt til at beslaglægge indholdet i dem, for det er vigtigt også for fremtiden.
Man kan så bruge arkivloven.
Som udgangspunkt skal man selvfølgelig have vores historiske tradition med at vide, hvornår folk er født, døde, har skiftet navn, eller hvad der nu er hændt, med.
Så jeg synes, det er vigtigt, at man beholder det, også for eftertiden.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, om det er borgerservice eller en kordegn.
Forskellen er, at den offentlige myndighed jo dækker alle, mens kordegnen jo i virkeligheden dækker dem, der er medlem af folkekirken.
Så jeg synes, at det er det, der er forskellen.
Det andet er, når vi snakker om penge.
Det er jo sådan, at det i virkeligheden er en dyr ordning.
Det kostede jo ca. 600 kr. pr. person, hver gang der bliver civilregistreret, og det tror jeg godt man kan gøre uden for folkekirken, sådan at det i virkeligheden ikke blive dyrere.
Jeg tror heller ikke, at det bliver billigere.
Det kommer til at koste det samme, når det er inden for det offentlige i stedet for inden for folkekirken.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Så er der to spørgsmål tilbage.
Man snakker om, at de ikkeaktivitetsparate også skal kunne arbejde, men der skal jo altså en særlig indsats til.
Der skal også en indsats til, at folk på førtidspension skal i arbejde, ligesom Venstre siger at de må kunne komme.
Derfor duer det jo ikke at snakke om de 800.000.
Det andet er: Hvorfor i alverden stemte Dansk Folkeparti så ikke for vores forslag i 2013 om netop at give de arbejdsløse mulighed for uddannelse?
Og det sagde Venstre og de andre i øvrigt også.
Det duede ikke at give de arbejdsløse de muligheder, for så var de ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.