runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Men retten til hurtig udredning støttede vi jo i sidste regeringsperiode, og den giver vi nu reelt et indhold.
Problemet er jo, at Socialdemokraterne står her og bryster sig af, at det er Socialdemokraterne, der har sørget for en udredningsgaranti, men altså kun seks ud af ti patienter har reelt fået en udredning til tiden, og det er jo ikke så godt.
Det er derfor, vi nu kommer med en forbedring af forslaget.
Og så lige til sidst: Er det ikke korrekt, at det voldgiftsnævn, der skulle afgøre prissætningen, sådan set er noget, der er vedtaget i den forrige regerings tid, altså i den borgerlige regerings tid?
Den sidste regering gjorde jo ingenting på det her område.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Og det er fuldstændig rigtigt, at der var en voldgiftssag, men så vil jeg blot lige sige noget, den røde regering gjorde.
Det var jo i forhold til arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Vi lod også privathospitalerne selv betale deres forsikringer, hvis de lavede noget makværk, frem for bare at kunne sende patienterne regningen til det offentlige.
Så jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for, at Venstre i deres oplæg her sambehandler udredning, og jeg er helt enig i, at det ikke lever op til de krav, vi havde, da vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Det er også grunden til, at vi også støtter den del af lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-15:
Ordføreren prøver ligesom at give et indtryk af, at ordførerens partikollegaer i regionsrådene bare deler den samme bekymring som ordføreren.
Men det er jo ikke tilfældet.
De fraråder vedtagelsen af det her forslag, mens ordførerens parti her i Folketinget ønsker at tilslutte sig vedtagelsen af det her forslag.
Et af de grundlag, hvorpå de jo fraråder det, er bekymringen for, hvad det betyder i forhold til personalet, særlig speciallægerne.
Og det er jo noget, som ordføreren, som det blev citeret før, selv har været inde på.
Hvad er det, der er sket, siden ordføreren for et lille halvt år siden udtalte, at man risikerer, at nøglepersonale trækkes fra de offentlige til de private hospitaler?
Hvad er det, der er sket siden da, når den bekymring, som ordførerens kollegaer ude i regionsrådene jo stadig væk har, ikke er en bekymring, der gør, at ordføreren fuldstændig klart som tidligere kan afvise det her forslag, der jo risikerer lige præcis at tilgodese de private hospitaler på bekostning af vores fælles offentlige hospitaler?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
I forhold til speciallægerne er der sket den ændring, at det slet ikke mere er så favorabelt og lukrativt at drive privathospitaler i Danmark, som det var tidligere.
Derfor tror vi ikke på, at der bliver det dræn af personale.
Men jeg har sagt, at det er et af vores opmærksomhedpunkter, for det vil jo kunne medføre en ulighed i vores samfund.
Vi har desværre en stor geografisk ulighed allerede, fordi nogle egne – også den egn, jeg eksempelvis selv bor i – er meget ringe bestykket med speciallæger.
Derfor har man ikke kapaciteten.
Derfor er det også vores vurdering, at der ikke bliver en yderligere forskydning i negativ retning her, fordi der ikke er et incitament til, at speciallægerne rejser fra det offentlige til det private, fordi regionerne er blevet rigtig dygtige til og erfarne i at lave rigtig gode udbud og dermed får det til den rigtige pris.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-15:
I lyset af udtalelsen fra Folketingets Ombudsmand og de tekniske udfordringer, som statens forskellige serverstationer har, er det naturligt, at vi fra konservativ side kan støtte forslaget fra finansministeren.
Så Det Konservative Folkeparti vil ved tredjebehandlingen stemme ja til det her forslag.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg kan næsten gentage, hvad jeg sagde tidligere.
Nu er det jo så finansministeren, der skal styre, hvor meget vi skal sende i de her beskeder i Digital Post-løsningen.
Jeg føler mig lige på det her punkt dog relativt tryg ved, at det kan finansministeren sådan set godt håndtere.
Men i al sin enkelhed drejer lovforslaget sig jo netop om, som Venstres ordfører også var inde på tidligere, en henvendelse, der kom fra Folketingets Ombudsmand i løbet af 2015, og som vi nu reagerer på.
Så derfor synes jeg sådan set, at det er et relativt simpelt forslag, som vi fra SF's side godt kan bakke op om.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-15:
Hr. Leif Lahn Jensen kunne jo bare starte med at svare på spørgsmålene.
Så kunne det være, vi også ville svare på nogle spørgsmål.
Det har vi jo i øvrigt gjort ad flere omgange, for der har også været en første behandling af det her lovforslag.
Der kommer også en tredje behandling.
Der vil også være forespørgselsdebat.
Så selvfølgelig svarer vi på spørgsmål, men dette er blot en anden behandling, og der er ikke tradition for, at man nødvendigvis går op og siger noget, med mindre man har noget nyt at tilføje.
Jeg vil spørge hr. Leif Lahn Jensen: Er man fattig, hvis man som enlig med 2 børn har et rådighedsbeløb på 17.400 kr. efter skat?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg vil simpelt hen ikke forholde mig til det der.
Jeg vil forholde mig til alle de mennesker, som både Dansk Folkeparti og Venstre sender i fattigdom.
Alle de her handicappede og syge.
Det er det, jeg vil forholde mig til.
Og det vil man åbenbart ikke.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi har stillet mange spørgsmål, 150 spørgsmål, samrådsspørgsmål. Vi har forsøgt her, og vi har heller ikke fået nogen svar.
Der er simpelt hen ikke kommet ordentlige svar.
Det eneste, vi får at vide af ministeren, er, at det er en vurdering, det er nogle mavefornemmelser.
Men der er ikke nogen svar.
Jeg undrer mig over, at Dansk Folkeparti køber det her.
Jeg synes, det er forkasteligt, og Dansk Folkeparti skylder deres vælgere et svar.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Vi fik at vide af hr. Benny Engelbrecht, at hr. Leif Lahn Jensen kunne svare på spørgsmålene.
Det viste sig så, at det kunne hr. Leif Lahn Jensen ikke.
Er hr. Leif Lahn Jensen i stand til at udpege et medlem af den socialdemokratiske gruppe, som måske kan fortælle om, hvilken holdning Socialdemokratiet har til det her spørgsmål?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Ja, det er mig, og vi stemmer imod det her lovforslag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-03-15:
Det er da rart, at hr. Leif Lahn Jensen siger, at det er ham, som udstikker linjen.
Så vil jeg bare gerne forhåbentlig for sidste gang spørge i dag: Er 17.400 kr. for lille et beløb at have, hvis man er enlig forsørger til to børn?
Nu har hr. Leif Lahn Jensen selv sagt, at det er ham, der kan udtale sig om, om dette er Socialdemokraternes holdning, så nu må vi vel få det endegyldige svar?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det ydelsesniveau, der er i dag, synes vi skal fortsætte, for der er også mange, der får et langt lavere beløb.
Vi er bekymrede, hvis man sætter det ned, for så får det meget, meget store konsekvenser.
Det er derfor, vi står her, og det er derfor, jeg ønsker, at Dansk Folkeparti kommer herop og fortæller, hvorfor de ikke mener det.
Men de tør ikke stå her.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Så vil jeg gå over i en lidt anden boldgade, når vi nu ikke kan få svar på, hvad for et beløb man skal have.
Så vil jeg bare høre ordføreren, om Socialdemokraterne mener, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at kunne modtage kontanthjælp.
Det er et nemt spørgsmål.
Ja eller nej?
Nu har vi også lige hørt her, at 84 pct. af de ægtepar, der modtager kontanthjælp, er ægtepar af ikkevestlig oprindelse.
Vi har set en udsendelse i sidste uge, hvor mænd til disse kvinder nægter dem at gå på arbejde.
Kan ordføreren her bekræfte, at de her 84 pct. kvinder står til rådighed for arbejdsmarkedet og derfor har ret til kontanthjælp?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Alle, der kan arbejde i det her land – jeg siger alle; jeg peger ikke nogen ud, som Dansk Folkeparti tit gør – skal arbejde.
Dem, der ikke kan, skal have hjælp.
Igen vil jeg sige, at forskellen på os og Dansk Folkeparti er, at dem, der ikke kan, dem, der er syge og handicappede, tager jeg ikke penge fra.
Det gør Dansk Folkeparti.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Jeg har ikke andet ønske, end at der kommer saglighed ind i den her debat, for det er saglighed i den her debat, der har manglet i årtier.
Det skema, jeg har lagt op, er fra Beskæftigelsesministeriet.
Jeg tror endda, at det blev lagt ud, i forbindelse med at aftalen blev indgået.
Det, det viser, er, at en enlig mor på kontanthjælp i dag har 20.300 kr. udbetalt.
Det er rigtigt, at det er den disponible indkomst.
Det er det, der er til at leje en bolig for, købe mad for, og hvad der nu er.
Efter at vi indfører det her loft, vil hun have 17.400 kr. Hvis du sammenligner det med det, som en enlig mor med to børn, som arbejder til den aftaltebestemte mindsteløn i Danmark, får, så har en sådan mor 21.800 kr.
Det er det, der er tilbage, og det er det, folk i den virkelige verden lever af.
Man får 1.500 kr. ud af at arbejde 37 timer i et lavtlønsjob.
Det er virkeligheden i dag.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Har ordføreren tænkt over, hvorfor virkeligheden er sådan?
Det er, fordi der heldigvis i den sidste valgperiode har været et flertal i det her Folketing, som mente, at arbejdsløshed ikke skulle gå ud over børnene.
Det skulle ikke være sådan, at når man blev arbejdsløs, kom børnene i klemme og blev isoleret fra kammerater, det sociale liv osv.
Det skulle vi sikre ikke skete.
Det er baggrunden for, at den forskel ikke er større – plus en anden årsag, som er, at arbejdsgiverne gør, hvad de kan, for at holde lønningerne nede i det her land.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Jeg konstaterer bare, at den her mor med to børn og i et lavtlønsjob, som i dag har de her 21.800 kr., altså har en indkomst, som den danske fagbevægelse har sagt o.k. til.
Der er det så bare, at jeg synes, det er fuldstændig urimeligt, at vi herinde siger: Det kan da godt være, at I aftalte jer frem til en løn; vi er da ligeglade; du kan få stort set det samme, hvis du er på kontanthjælp.
Det skader børnene i sidste ende, for det fastholder familier i kontanthjælpssystemet, og vi ved, at der er en social arv i det.
Hellere en lavere ydelse, som man er på i kortere tid, og så ud og få en højere indkomst – især på den lange bane.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Selvfølgelig skal man stå til rådighed.
Det har Socialdemokraterne altid sagt.
Jeg er også nødt til sige, at Danmark faktisk er det land, der har de næststrengeste rådighedsregler i hele verden.
Vi er kun overgået af Norge.
Det synes jeg faktisk er o.k., for selvfølgelig skal de stå til rådighed.
Så det er et klart ja.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jamen, altså, det afslører jo hele tankegangen hos de borgerlige, som er, at vi skal holde lønningerne nede i det her land.
Det er jo det, det hele drejer sig om, for ellers ville man ikke argumentere, som man gør, for man siger, at man argumenterer ud fra en rimelighedsbetragtning.
Og beskæftigelsesministeren har været ude at sige, at det er i respekt for arbejdsmarkedets parter og deres overenskomstforhandlinger.
Det er noget af det samme, ordføreren siger, men det er jo kun i respekt for den ene part.
Det er jo kun i respekt for Dansk Arbejdsgiverforening.
LO har jo frabedt sig den form for respekt.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Der bliver spurgt efter en saglig debat.
Jeg er bare nødt til sige: Er det en saglig debat, at jeg går herop som ordfører, og man ikke stiller mig spørgsmål?
Så kommer der en privatist, som ikke er ordfører.
Så bombarderer man vedkommende med spørgsmål.
Man tør ikke selv gå herop.
Dansk Folkeparti og andre tør ikke selv gå herop.
Når jeg så kommer herop igen, så vil man gerne tage debatten, men man tør ikke at gå herop.
Er det saglig debat?
Det synes jeg ikke er en saglig debat.
En debat, vil jeg sige til min kære venner herovre, går begge veje.
Hvis man kommer herop, så har vi en debat.
Så skal vi nok få en saglig debat.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-15:
Jeg synes, det kunne være rart, hvis vi i det her Folketing uanset politisk ståsted blev enige med hinanden om, at enhver debat skulle foregå på et sagligt grundlag.
Men det synes ikke, som om hr. Leif Lahn Jensen er enig i den målsætning.
Hr. Leif Lahn Jensen taler om fattigdom, men vil ikke svare på, om de beløb, som folk får under det nye kontanthjælpsloft, faktisk udløser fattigdom.
Hr. Leif Lahn Jensen vil ikke svare på, om en enlig med to børn, som har 17.400 kr. til forbrug efter skat, er fattig, selv om hr. Leif Lahn Jensen siger, at kontanthjælpsloftet gør folk fattige.
Det er ikke en saglig debat, hr. Leif Lahn Jensen fører.
Det er en debat på et usagligt og polemisk niveau.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Så nu vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at muligheden er der.
Er man fattig, hvis man som enlig med to børn har et rådighedsbeløb efter skat på 17.400 kr.?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Lovforslaget foreslår at sætte ydelserne ned, og det siger vi nej til.
René Christensen (DF), 2016-03-15:
Det er ret interessant.
Ordføreren må jo kunne forklare, hvorfor man ønsker at stemme nej.
Det er vel egentlig fair nok.
Ordføreren siger om det her forslag, at nu bliver der fattigdom derude.
Hvor er fattigdomsgrænsen henne?
Altså, hvornår opfatter man at folk er fattige – er det over eller under 17.400 kr.?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det her er jo meget interessant.
For da vi så fik en borgerlig regering med Dansk Folkeparti som stor støtte, vidste man, at man skulle lave det her kontanthjælpsloft, og man vidste også, at det nok ville ske, at der kom mange under den her fattigdomsgrænse.
Så hvad var det, man gjorde, med det samme man kom til?
Så fjernede man fattigdomsgrænsen, for så var man sikker på, at det her ikke skabte fattige mennesker.
Det er sådan set det, man kalder en forebyggelse, set fra især Dansk Folkepartis side.
Så hvis man gik efter de gamle fattigdomsgrænser, ja, så var der nogle, der ville komme under.
Men igen: Hvis man gerne vil have de fattigdomsgrænser ind igen – hvis det er det, hr. René Christensen ønsker – så fremsæt dog et beslutningsforslag om det.
Så er vi da klar til at kigge på det.
René Christensen (DF), 2016-03-15:
Nu kan jeg så høre, at hvis Socialdemokratiet på et tidspunkt får magten, så lever man i fattigdom, hvis man ikke har et rådighedsbeløb på 17.400 kr.
Altså kan jeg så forstå, at hvis der på et tidspunkt bliver udskrevet valg, vil det være et valgløfte, at Socialdemokratiet vil ud at finansiere, at ingen danskere skal have et rådighedsbeløb på under 17.400 kr.
Er det det, vi hører her fra Folketingets talerstol i dag?
For så vil jeg bare sige, at så tror jeg også, at hr. Benny Engelbrecht får lidt at arbejde med i forhold til at finansiere det.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg har hørt eksempler på nogle, der siger, at de efter det her har en 3.000-5.000 kr. til sig selv at leve for med børn og det hele.
Det kan godt være, at hr. René Christensen hellere vil interessere sig for dem, der har de 17.400 kr.
Men jeg interesserer mig for de mennesker, der simpelt hen nu siger, at det er få tusind kroner, de har at leve for.
Få tusind kroner kan man få et par sko for, ikke?
Det er de få tusind kroner, man har at leve for.
Men man har børn, og det betyder, at man er nødt til at gå fra hus og hjem.
Vi kan godt blive ved med at køre i de der 17.400 kr., hvis det er det, der interesserer især Dansk Folkeparti.
Det er fint.
Det har bare ikke min store interesse.
Min store interesse er de mennesker, som Dansk Folkeparti nu sender i fattigdom.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-15:
Derfor synes jeg bare sådan lige for historieskrivningens skyld, at den socialdemokratiske ordfører måske kunne bekræfte, at i den skattereform, som den socialdemokratisk ledede regering sammen med SF og De Radikale lagde på bordet i 2012, var et stort finansieringsbidrag ved at sætte alle overførselsindkomster ned – en reduktion, som begynder i år, og som først slutter i 2023.
Kan vi ikke bare lige for en god ordens skyld få bekræftet, at et af de største finansieringselementer i den skatteaftale, som Socialdemokratiet stod i spidsen for sammen med SF og De Radikale som regeringsparter i 2012, var en nedsættelse af overførselsindkomster?
Jeg må bare sige, at det er påfaldende, at man skal høre på sådan en svada hernede fra den socialdemokratiske ordfører, når Socialdemokratiet selv stod i spidsen for at sænke ydelserne for at lave en skattereform, der bl.a. gav topskattelettelser.
Helt ærligt, det er svært at skulle høre på den her kritik, for det skal nemlig kunne betale sig at arbejde.
Det er sådan set det, det hele drejer sig om.
Det er selvfølgelig en klar politisk prioritering.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Flere end ni ud af ti danskere får mere end 2.000 kr. mere om måneden efter skat ved at arbejde.
Dengang statsministeren var statsminister første gang i 2009-11, var der 26.000 flere, for hvem det ikke kunne svare sig at komme i arbejde ifølge statsministeren.
Jeg er bare nødt til at sige, at man godt kan angribe os for de her ting, men Socialdemokratiet har bare vist, at det kan meget mere end den tidligere regering.
Det her drejer sig netop mere om mennesker.
Der er så mange mennesker, der sidder derude nu og følger den her debat, og er så triste over, at de virkelig skal til at vende hver eneste øre og måske gå fra hus og hjem.
Det viser man så åbenbart ved, at man er rimelig ligeglad.
Man vil ikke engang gå herop og forsvare det.
Ib Poulsen (DF), 2016-03-15:
Privatisten hr. Benny Engelbrecht henviste til ordføreren for Socialdemokratiet og sagde, at når ordføreren kommer på talerstolen, får vi svar.
Undskyld min naivitet, men jeg prøver at se, om jeg kan få nogle svar.
84 pct. af de ægtefæller, som er på kontanthjælp, er af ikkevestlig oprindelse.
Hvordan forholder ordføreren sig til de tal?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
De tal kender jeg ikke.
Der skal man selvfølgelig dykke ned i svarene.
Jeg ved i hvert fald, for det fremgår af nogle af de svar, at størstedelen af dem, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, som rigtig mange mennesker gør, rent faktisk er almindelige etniske danskere.
Ib Poulsen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Når vi ser, at i de her kredse bliver kvinden tvunget til at gå hjemme og ikke kommer ud på arbejdsmarkedet,
hvordan er så Socialdemokratiets løsning til at få kvinder i de her kredse ud på arbejdsmarkedet, når 84 pct. af de ægtepar, der er på kontanthjælp, er af ikkevestlig oprindelse?
Hvordan vil Socialdemokratiet få dem ud på arbejdsmarkedet?
Hvad er løsningen for dem?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Man har tit hørt fru Marlene Harpsøe sige, at der skal være et økonomisk incitament; det skal nok få folk i gang.
I modsætning hertil holder vi fast i den kontanthjælpsreform, vi lavede, da vi var i regering.
Man får jo ikke et sygt menneske i gang ved at gøre vedkommende fattig; man får ikke et sygt menneske rask ved at gøre ham fattig – man får et sygt menneske rask ved at gøre ham rask.
Og man får ham på arbejde ved at gøre ham rask.
Man får ham ikke på arbejde ved at gøre ham fattig.
Jeg er faktisk i tvivl om, om Dansk Folkeparti ikke kan eller ikke vil forstå det.
Jeg tror faktisk, at Dansk Folkeparti er ligeglad.
Det, der var en af de vigtige ting i den, og det ved ordføreren også, var netop også at gøre, at det kunne betale sig at arbejde, og at der skulle være stor forskel.
Og det er netop det, der bliver.
Det er jo derfor, den socialdemokratisk ledede regering rent faktisk har gjort mere på det område, end statsministeren nogen sinde har gjort.
Det er derfor, det bare er rigtig, rigtig vigtigt at sige, at det var dér, vi gjorde en forskel, og det er derfor, at når det skatteforlig er udfaset, er der ikke nogen kontanthjælpsmodtagere, for hvem det ikke kan svare sig at komme i arbejde.
Det syntes jeg rent faktisk var det vigtigste.
Derfor ville vi hellere gøre det frem for at skære i ydelserne.
Jeg er bare nødt til at se på det svar, der kom fra hr. Kristian Thulesen Dahl under valgkampen.
Det ville han også hellere.
Det vil han bare ikke mere.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Mit spørgsmål blev måske langt.
Jeg skal prøve at gøre det meget, meget kort: Finder ordføreren, at man skal have enten mere end 17.400 kr., 17.400 kr. eller mindre end 17.400 kr., når man er enlig forsørger med to børn og har betalt sin skat?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg skal heller ikke underholde med nogen lang tale, for i Venstre støtter vi naturligvis lovforslaget.
Og som også Socialdemokratiets ordfører sagde, har det ad åre et lidt længere perspektiv, i forhold til at de her tjenester kan benyttes på tværs af EU-grænser.
Det gør jo sådan set kun tingene endnu bedre – både for borgere, forbrugere og virksomheder.
Så det er ganske smart med det her digitalisering, men det skal jo naturligvis også være sikkert, og vi skal have tillid til, at de oplysninger, vi sender elektronisk, også behandles fortroligt.
Derfor skal vi have et godt tilsyn med vores tillidstjenester, som det hedder, og vi skal også have nogle klare sanktioner, hvis det ansvar ikke forvaltes ordentligt.
Så i Venstre synes vi, at det er et rigtig fornuftigt lovforslag, som sikrer, at vi også har en fornuftig og ordentlig sikkerhed i den digitale verden, og det er der bestemt brug for for at høste alle fordelene af digitalisering.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-15:
Jeg står her på vegne af vores it-ordfører, Rune Lund, som desværre er hjemme med et sygt barn, og det kan jo ske en gang imellem.
Så jeg skal prøve at gøre mit bedste for at udbrede mig om et kompliceret område, der handler om it-sikkerhed.
Når vi i Enhedslisten læser det her lovforslag, kan vi godt læse, hvad formålet er med forslaget.
Vi kan godt læse, at man ønsker at forbedre sikkerheden omkring elektroniske signaturer og gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation, og vi kan læse, at det er nøgletiltag fra EU osv. osv.
Vi må dog også sige, at vi ikke kan læse os frem til, om det her vil føre til en svækkelse af de danske standarder på området; om der vil være tale om en maksimumlovgivning, der kan lægge hindringer i vejen for, at Danmark går foran i forhold til it-sikkerhed for brugere.
Vi kan heller ikke læse os frem til, om der er nogle særlige områder, hvor det kan være et problem, når man også udvider den her lovgivning til at regulere en bredere gruppe af elektroniske tillidstjenester samt elektroniske identiteter og dokumenter.
Så selv om alle formålstilkendegivelserne lyder rigtig fornuftige, må vi i Enhedslisten ærligt sige, at der er en hel række spørgsmål, som vi skal bede om svar på, før vi kan støtte det her lovforslag.
Altså, vi skal simpelt hen have konkret på bordet, hvad konsekvenserne bliver for dansk lovgivning, og hvad konsekvenserne for danske brugere af it-sikkerhed bliver.
Carsten Bach (LA), 2016-03-15:
Jeg må jo så også indrømme, at jeg er her som en form for vikar, og i modsætning til L 113, som vi lige har været vidne til, synes jeg ikke, der nødvendigvis er nogen grund til at bruge meget tid på det her lovforslag.
Liberal Alliance støtter, at vi får udskiftet det nuværende direktiv med en ny forordning om digitale signaturer, og vi får jo så på den måde bl.a. indført en form for indre marked for brugen af digitale signaturer.
Det vil Liberal Alliance gerne støtte.
René Gade (ALT), 2016-03-15:
I Alternativet er vi trygge ved det her lovforslag og ser egentlig ikke, at der umiddelbart skulle være nogle spøgelser, hvad angår de udfordringer, der kunne være, nemlig at det kunne belaste bl.a. dansk erhvervsliv eller borgerne i forhold til privatlivets fred.
Den samlede nationale udgift står til at være på maksimalt 4 mio. kr. i forhold til den implementering, der vil være.
I forhold til det perspektiv, vi taler om her, er det ikke nogen risiko for os sige, at det her støtter vi op om.