runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-11:
Beslutningsforslaget har til formål at få nedsat en undersøgelseskommission til at undersøge syv konkrete spørgsmål vedrørende tilbageholdelse af 31 afghanere tilbage i marts 2002.
Det er Venstres holdning, at den 24 sider lange »Redegørelse af 13. december 2006 for faktuelle og retlige spørgsmål i tilknytning til danske styrkers tilbageholdelse og overladelse af personer i Afghanistan i 1. halvår 2002« tilstrækkeligt belyser sagen.
Hertil kommer, at der er sket en omfattende belysning af sagen ved regeringens, helt konkret statsministerens, udenrigsministerens og forsvarsministerens besvarelser – både mundtlige og skriftlige – af adskillige hundrede spørgsmål fra Folketinget, ved gennemførelse af adskillige samråd og ved Folketingets adgang til fortrolige dokumenter fra bl.a. forsvaret.
Derudover finder Venstre det meget betænkeligt, at Folketinget nedsætter en undersøgelseskommission til behandling af sagen, idet der verserer en sag ved domstolene, som er anlagt mod Forsvarsministeriet af en person, der angiveligt var blandt de tilbageholdte, hvor retten vil kunne komme til at tage stilling til bl.a. spørgsmålet om, hvilken status de tilbageholdte havde, og dermed til kernen i de spørgsmål, som en undersøgelseskommission ifølge beslutningsforslaget vil skulle beskæftige sig med.
Jeg bliver også nødt til at fremhæve og slå fast, at undersøgelseskommissioner normalt ikke tager stilling til eller afgør retlige spørgsmål, men at dette synes at være hovedformålet med undersøgelseskommissionen i det foreliggende forslag.
Af disse grunde, men mest af den førstnævnte grund, afviser Venstre beslutningsforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Regeringen har den samme holdning: De pågældende 31 personer havde ikke krigsfangestatus.
Der er et væld af årsager til, at vi ikke mener, der er brug for en undersøgelseskommission.
Jeg var inde på de juridiske argumenter imod en undersøgelseskommission, og så er der altså også de politiske, nemlig at vi mener, at den her sag er undersøgt til bunds.
Holger K. Nielsen (SF), 2009-12-11:
Jeg synes sådan set, at det er en fordel, at man får besvaret sine spørgsmål.
Jeg bad ministeren forholde sig til notatet fra forsvarets generalauditør, et notat, der er dateret den 30. januar 2002, et notat, der ikke indgår som en del af regeringens redegørelse.
Det blev fremsendt efterfølgende.
I notatet siges det klokkerent, at Genèvekonventionen og tillægsprotokollen har status i forhold til den danske regerings og danske soldaters håndtering af de fanger, man tog, og at fangerne i medfør heraf naturligvis har krigsfangestatus.
Det er præcis det, der er pointen i det her, nemlig at det er kommet frem, at man ikke overholdt de folkeretlige forpligtelser.
Det er det, der er pointen.
Det anser vi da for at være en så alvorlig sag, at det kan man ikke bare vifte væk, som regeringen har gjort.
Der er kommet en masse grundige redegørelser, det er korrekt, en masse besvarelser, men det er jo besvarelser, der går uden om de centrale spørgsmål, snakker uden om, svarer ved siden af, og det er derfor, at vi siger, at vi er nødt til at gå dybere ned i den her sag gennem en uvildig undersøgelse.
Ib Poulsen (DF), 2009-12-11:
B 31 er forslag til folketingsbeslutning om nedsættelse af en undersøgelseskommission om den såkaldte krigsfangesag.
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag, at justitsministeren skal nedsætte en undersøgelseskommission vedrørende det, som rød stue kalder krigsfangesagen.
Ministeren har på ganske udmærket vis redegjort for regeringens holdning i den her sag, en holdning, som vi i Dansk Folkeparti fuldt ud deler.
Redegørelsen fra december 2006 mener vi fuldt ud dækker besvarelserne på de spørgsmål, der er blevet stillet i forbindelse med krigsfangesagen.
Kommissionen skal tage stilling til i alt syv spørgsmål, hvoraf et par omhandler forsvarsministerens ansvar.
Dette kan kommissionen ikke tage stilling til.
Der er ligeledes en retssag i gang imod Forsvarsministeriet vedrørende en af de formodede krigsfanger.
Alt i alt giver det ikke nogen mening med en sådan undersøgelse, og Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-11:
Jeg indrømmer blankt, at for mig gør det principielt ingen forskel, om de 31 var tilbageholdte eller krigsfanger.
De skal behandles på samme ordentlige måde i overensstemmelse med konventionerne, og det var også det, vi havde fået oplyst at de ville blive.
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Hvis det var sådan, at alle var enige om, hvad der var op og ned i sagen – vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller – så havde man selvfølgelig ikke behøvet en undersøgelseskommission.
Men når nu ledende folkeretseksperter, folk uafhængige af regeringen, som ved noget om det her område, betvivler, sætter et stort spørgsmålstegn ved de oplysninger, som regeringen er kommet med i den redegørelse, som alle fra regeringens side refererer til, og når nu der er kommet nye papirer frem i sagen, så er det, jeg spørger hr. Helge Adam Møller som folketingsmedlem, som jeg håber vogter demokratiet: Er det ikke vigtigt, at vi finder ud af, hvad der op og ned i den her sag?
Er det ikke vigtigt at finde ud af, om en regering har vildledt Folketinget?
Er det ikke vigtigt at få en uafhængig undersøgelse af den påstand, som jeg og andre er kommet med, om, at man er kommet med forkerte oplysninger i Folketinget, og at det i øvrigt var forkert, at de fanger, der blev taget, ikke skulle have krigsfangestatus, sådan at vi en gang for alle får slået fast, hvad der er fakta, og hvad der er fup?
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-11:
Jeg synes ikke, det er en underminering af et demokratisk system.
I enkelte tilfælde kan der selvfølgelig være brug for, at man laver yderligere undersøgelser – det vil jeg ikke benægte – og det har der også været igennem tiderne, og det vil der nok også blive.
Jeg kan som sagt ikke se nogen begrundelse for det, og jeg synes faktisk, det er en hån mod landets skatteborgere at bruge noget på en efter min mening helt overflødig undersøgelse, som man så får resultatet af om 5 eller 6 år.
Ja, og hvad skal vi så bruge det til?
Jeg kan remse en række op – og jeg er sikker på, at det kan andre medlemmer også – af undersøgelseskommissioner, der har været nedsat enten med eller mod regeringen, hvor vi måtte konstatere, når resultatet endelig kom, at der dårlig var nogen, der gad læse det, og det, man læste, kunne man i hvert fald ikke bruge til noget som helst.
Helt ærligt!
Jeg synes ikke, der er berettiget tvivl.
Når forslagsstillerne selv har draget konklusionerne i deres egne bemærkningerne, har de lagt sig fast på, hvad de mener er sandheden.
Så er der ingen grund til at have en undersøgelseskommission.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Er hr. Helge Adam Møller ikke enig i, at når vi normalt taler om en undersøgelse af et sagsforløb, menes der en uvildig undersøgelse?
Det der med, at folk bare undersøger sig selv og man siger, at alt så er i orden, kan ingen af os sige er tilstrækkeligt, hvis vi vil kunne sige, at der er lavet en dækkende undersøgelse.
Det, hr. Helge Adam Møller hele tiden henviser til, er jo regeringens egen undersøgelse og regeringens egne svar.
Hvad er problemet med at lade andre se på, om det er rigtigt?
Er det, fordi man er bange for, at noget skal blive afsløret?
Kunne vi ikke bare få en begrundelse for, hvorfor man ikke synes, vi skal have en undersøgelse, når der er rejst berettiget tvivl ikke bare fra Folketinget, men fra eksperter, folkeretseksperter i dagspressen osv.?
Helge Adam Møller (KF), 2009-12-11:
Begrundelsen er krystalklar.
Der er ingen sager – jo, der har måske været to-tre mere i de 26 år, jeg har været i Folketinget – der har været undersøgt lige så grundigt.
Det er altså spild af skatteborgernes penge at undersøge noget, der er undersøgt en gang.
Der er kommet en lang redegørelse.
Vi har haft adskillige møder i Folketingssalen.
Der er stillet over 100 spørgsmål.
Der har været samråd.
Hr. Frank Aaen og jeg og alle andre har haft mulighed for at gå over og læse fortrolige indberetninger fra jægerkorpset og frømandskorpset og andre og se, hvad der foregik.
Alt er vendt.
Så kan man godt bestille, og det er der nogle, der ønsker, en ny undersøgelse, som vil tage de sædvanlige – det plejer den slags at gøre – 5-7 år at lave.
Så kommer den, og så har man brugt 50 eller 100 mio. kr.
Jeg synes helt ærligt, at vi har andet at belaste skatteborgerne med end inderlig overflødige undersøgelser.
Derfor!
Jeppe Kofod (S), 2009-12-11:
Jeg synes, det er meget interessant, at De Konservatives ordfører siger, at der ikke er nogen grund til at have en undersøgelseskommission, fordi det jo er klart, hvad der er op og ned i sagen, for det står i beslutningsforslaget.
Hvis vi er enige om det, kan vi da godt begynde at snakke sammen igen, fordi der står jo helt klart, at vi påstår, at de fanger, der blev taget, havde krigsfangestatus, modsat det, regeringen har oplyst.
Derfor har regeringen oplyst noget forkert.
Der står jo også, som ordføreren også var inde på, at bl.a. forsvarsministeren vildledte Folketinget i forhold til at komme med urigtige svar til Folketinget i den her sag.
Hvis vi enige om det, behøver vi selvfølgelig ikke nogen undersøgelseskommission.
Men netop fordi regeringen og De Konservative også afviser fakta, er der jo behov for, at vi som ansvarlige politikere får belyst det her til bunds og ser, hvad der er op og ned.
Det er der, jeg ikke forstår hr. Helge Adam Møllers synspunkt.
Det er jo i virkeligheden, hvis man sådan skal skære det ud i pap, en underminering af et demokratisk system, som hr. Helge Adam Møller advokerer for.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Vi kommer sandelig langt omkring.
Jeg kan bare sige for mit vedkommende, at hvis der er kritik af, hvad jeg har lavet gennem tiderne, lader jeg mig gerne undersøge.
Der er ikke noget problem.
Bare kom med, hvad der skulle være af undersøgelser.
Jeg skal straks stille op.
Men det, jeg ikke kunne høre hos hr. Helge Adam Møller, var, hvad regeringen, hvad Det Konservative Folkeparti har imod at få en undersøgelse.
Det hørte jeg ikke rigtig nogen argumenter imod.
Kan vi ikke lige høre, hvorfor man ikke vil have en undersøgelse?
Er det bare, fordi man er bange for, hvad der måtte komme frem?
Eller hvad er begrundelsen?
Jesper Petersen (SF), 2009-12-15:
Jeg vil bare spørge fru Gitte Lillelund Bech, om hun er uenig med sin partifælle hr. Eyvind Vesselbo, som siger, da en konkret sag om det her spørgsmål omtales i Danmarks Radio, at Miljøstyrelsen skal erkende fejlen.
Hvis de gør det, får manden sine penge tilbage, hvor svært kan det være?
Det siger miljøordføreren, hr. Eyvind Vesselbo, til Danmarks Radio.
Det er et eksempel om en borger, der er blevet kastebold mellem to ministerier, der ikke har styr på deres administration.
Jeg kan godt forstå, at der findes fornuftige, logisk tænkende mennesker i Venstre, som kan se, at det er en fejl, og som udtaler sig sådan her til Danmarks Radio.
Men den udmelding, der kommer fra fru Gitte Lillelund Bech, lyder lidt anderledes.
Er der en diskussion om det her i Venstres folketingsgruppe, som vi andre skal indvies i?
Jesper Petersen (SF), 2009-12-15:
Jeg synes, det er i orden, at man også inden for folketingsgrupper har nogle diskussioner, hvor man er uenige om tingene.
Vi skulle jo gerne alle sammen være selvstændigt tænkende mennesker, men jeg må sige, at jeg har noget mere fidus til hr. Eyvind Vesselbo end til fru Gitte Lillelund Bech i den her sag.
Vi står en situation, hvor der er nogle ministerier, der har lavet en ordentlig omgang rod.
Det går ud over nogle borgere, det er et retssikkerhedsmæssigt problem.
Når man ikke vil være med til at undersøge det og få en redegørelse, kan det jo kun være, fordi man er bange for, at der faktisk er noget at komme efter, at man er bange for, at den undersøgelse skal vise, at regeringen, som vi mener det, har sjusket, og at det er endt med at gå ud over nogle borgere.
Selvfølgelig kan man ikke se på det, vi laver herinde, fuldstændig adskilt fra de sager, der også er omtalt i pressen, men hvorfor er fru Gitte Lillelund Bech så bange for en redegørelse?
Når regeringen laver noget sjusk, så må den da også selv være interesseret i at få det afdækket ordentligt.
Lars Barfoed (KF), 2009-12-15:
Når broerne er bygget og indrettet efter en profil, der giver plads til elektrificering, betyder det, at man kan elektrificere, uden at det generer trafikken noget særligt efterfølgende.
Og det er den forberedelse, vi laver her.
Magnus Heunicke (S), 2009-12-15:
Bare sådan en kort kommentar for at konkludere: Det vil altså sige, at vi forbereder broerne til det, og så er spørgsmålet kun, om man skal sætte selve masterne op nu.
Hvis man gør det på et tidspunkt – og det håber jeg man gør – er det, som jeg forstår det, i hvert fald noget, som overhovedet ikke generer togtrafikken.
Det vil jeg godt have ministerens kommentar til.
Er det ikke den langsigtede vision at få elektrificeret store dele og helst hele den danske jernbane, dvs. få sat nogle master op?
Hvis man altså har alt det ydre i orden, hvis broerne er hævet tilstrækkeligt, er selve opsætningen af master, så ledningerne kan blive sat op langs skinnerne, ikke noget, som tager mange år og vil betyde store køreplansændringer, det kan gøres meget smertefrit.
Er det ikke rigtigt forstået?
Lars Barfoed (KF), 2009-12-15:
Man kan sige, at vi jo er godt i gang med at forberede elektrificeringen af hele vores jernbane.
Jeg tror, at vi i løbet af ganske få år vil træffe en beslutning om, at hele fjernbanen i hvert fald skal elektrificeres.
Men det er der jo ikke truffet nogen beslutning om endnu, det er noget, vi analyserer, nemlig hvordan vi kan optimere en elektrificering af vores jernbaner.
Så det ligger uden for det her projekt at gøre det, og det ligger i øvrigt også uden for projektets økonomi – skulle vi gøre det, skulle vi bruge flere penge på det.
Men det, vi rent faktisk gør, er, at vi ombygger broerne mellem Lejre og Vipperød, sådan at de bliver bygget efter en profil, der gør, at der bliver plads til en eventuel senere elektrificering af Nordvestbanen.
Så man kan sige, at vi nu forbereder Nordvestbanen til en senere elektrificering, når man måtte beslutte den, efter at have lavet den her grundige analyse af hele projektet om elektrificering af de danske jernbaner.
Magnus Heunicke (S), 2009-12-15:
Tak for det.
Det har vi valgt ikke at gøre.
Det kunne være meget spændende at høre her i Folketinget – også spændende for dem, der følger med i debatten – hvordan det egentlig kan være, at man altså har valgt ikke at sætte elmaster op nu, når vi ved, at meget tyder på, at vi om nogle år kommer til at sætte elmaster op, i hvert fald i forbindelse med den sjællandske trafik.
Men det er jo ikke en del af det her lovforslag.
Hvad skyldes det?
Lars Barfoed (KF), 2009-12-15:
Jamen jeg vil da gerne takke for de rigtig mange positive tilkendegivelser, kan jeg rolig sige, til lovforslaget.
Som hr. Villum Christensen lige sagde, er det utrolig svært at have noget imod det.
Jeg er i hvert fald glad for, at så mange har bakket op om forslaget, for det er et rigtig godt forslag, som vil give grundlag for rejsetidsreduktioner, flere togafgange og i det hele taget bedre køreplaner på Nordvestbanen.
Det ekstra spor, vi nu er på vej til at beslutte at få bygget, vil forbedre muligheden for bæredygtig transport og dermed bidrage til, at jernbanen bliver et bedre alternativ til bilerne, end den var før.
Og det er jo det, som er regeringens strategi, vi skal simpelt hen gøre toget til et attraktivt produkt for kunderne, sådan at folk i stigende grad vælger den kollektive trafik i stedet for bilen.
Dermed vil vi altså kunne gøre bilture om til togture og reducere udledningen af CO2 til gavn for vores klima.
Så bliver der så til gengæld bedre plads på vejene for dem, som skal bruge bilen, og det er der jo mange af os, der skal en gang imellem under alle omstændigheder.
Efter gennemførelsen af den her udbygning vil der være dobbeltspor hele vejen mellem Roskilde og Holbæk, og hastigheden vil kunne øges fra de nuværende 120 km/t til 160 km/t.
Samtidig betyder forslaget, at samtlige overkørsler på strækningen bliver nedlagt til gavn for trafiksikkerheden på både veje og jernbaner.
Jeg regner med, at vi kan gå i gang med det her hurtigst muligt, efter at lovforslaget er blevet vedtaget, for at kunne have udbygningen klar til brug i 2015.
Så jeg vil endnu en gang sige tak for den velvillige behandling.
Jeg ser frem til en positiv og formentlig også en rimelig hurtig udvalgsbehandling.
Villum Christensen (LA), 2009-12-15:
På trods af hvad vi lige har hørt, synes jeg, at det her selvfølgelig er et af de forslag, som er utrolig vanskeligt at have noget imod.
Uanset om man hæfter sig ved rejsetid, sikkerhed, klima, CO2 eller tilgængelighed, er det et fantastisk godt forslag, som vi godt kunne have brugt var blevet fremsat langt, langt tidligere.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2009-12-15:
Nej, men så skal jeg hjælpe ordføreren, for domstolene har forholdt sig til det her spørgsmål, nemlig den 2. juni 2008 i Københavns Byret og den 18. februar i år i Østre Landsret.
Der har domstolene simpelt hen afvist at forholde sig til det her spørgsmål, fordi de siger, at det har en abstrakt karakter, og at det er i overensstemmelse med fast højesteretspraksis, at domstolene afgør tvister og ikke afgiver responsa.
Så domstolene har altså sagt: Det her er ikke en sag for os.
Så er det jo en sag for nogle af de andre i magtens tredeling – for regeringen, som ikke vil røre ved det med en ildtang.
Og det er derfor, vi siger til regeringen: Lev nu op til jeres ansvar; det her er ikke en sag for domstolene, og det har domstolene selv sagt, så det må I tage jer af.
Henriette Kjær (KF), 2009-12-15:
Det er svært ikke at være begejstret.
Som de andre ordførere vil jeg også gerne takke både ministeren og forligskredsen for, at det her kunne lade sig gøre, så vi nu får et dobbeltspor eller en udbygning af Nordvestbanen mellem Lejre og Vipperød.
Jeg vil også gerne fremhæve den øgning af trafiksikkerheden, der kommer med det her forslag, i og med at vi får ombygget fire overkørsler, som nu bliver til niveaufri passager ved stationerne rundtomkring.
Det ender jo med, at vi forhåbentlig får flere til at vælge at tage toget frem for at sætte sig ind i bilen.
Det er jo en del af det, der er hele ideen med den trafikaftale, vi vedtog i januar måned, om en grøn transportpolitik, nemlig at vi skal nedbringe CO2-udslippet.
Så jeg må tilslutte mig de andre ordførere og sige, at det her er et rigtig godt forslag, og at vi støtter det helhjertet fra Det Konservative Folkepartis side.
Mikkel Dencker (DF), 2009-12-15:
Baggrunden for beslutningsforslaget her er den såkaldte skrothandlersag – det har vi vist allerede været inde på – som har verseret igennem en række år.
Skrothandlersagen handler om, hvorvidt Miljøministeriet og Skatteministeriet har administreret korrekt i deres fortolkning af, om skrothandlere er ejere af de køretøjer, som de skrotter, selv om de ikke er registreret som ejere på køretøjets registreringsbevis.
For ejerskabet er netop afgørende for, om skrothandlere er momspligtige af skrotningspræmien, og i mange tilfælde registrerer man altså ikke ejerskifte i forbindelse med skrotningsmodne biler og foretager alene ejerskifte i form af en købsaftale.
Udefra set, fra et lægmandssynspunkt, er der ikke megen tvivl om, at der er administreret forkert, og at skrothandlerne fejlagtigt er opkrævet moms.
Formodningen om, at der er administreret forkert, understreges af, at regeringen undervejs har ændret sine bekendtgørelser, sådan at den praksis, regeringen oprindelig havde anlagt, blev ændret til den nuværende praksis, som vistnok, kan man sige, burde have været anvendt fra start af.
Sagen er indviklet, men den er heller ikke blevet nemmere af, at de involverede ministerier har nægtet at anerkende den forkerte praksis, på trods af at man jo selv undervejs har rettet bekendtgørelsen.
Det havde unægtelig været kønnere, hvis man fra regeringens side blot havde erkendt sine fejl, eventuelle fejl, havde sagt undskyld til de borgere og virksomheder, det så måtte være gået ud over, og tilbagebetalt for meget opkrævet moms.
Så havde sagen været afsluttet for længst og til alle borgeres og virksomheders tilfredshed, og regeringen havde sluppet for al den negative opmærksomhed, som sagen nu har fået.
Men nej, i stedet har man holdt fast i, at man har administreret korrekt, og at skrothandlerne ingen penge har til gode, på trods af at al sund fornuft siger, at det har de.
Det er yderst uheldigt, at skrothandlerne dermed er nødt til at gå ad rettens vej for at få tilbagebetalt de penge, som de sandsynligvis har ret til.
Det er en ulige kamp, som skal udkæmpes, hvor den lille mand med begrænsede midler til rådighed, skal matche en modstander, som nærmest har ubegrænsede ressourcer til rådighed.
Det sætter en tyk streg under, at det er en sag, som mildest talt er kedelig for vores demokrati, hvis ikke den er direkte uværdig.
I Dansk Folkeparti ser vi med al mulig sympati på, at skrothandlerne i denne sag får, hvad de er berettiget til, og jeg vil derfor på mit partis vegne opfordre regeringen til, at der findes en mindelig løsning i denne sag.
Kim Christiansen (DF), 2009-12-15:
Det underbygger og understøtter vi, og vi tager ansvar ved at tilvejebringe den nødvendige infrastruktur.
Så for Dansk Folkeparti er det meget glædeligt, at vi har afsat 1,3 mia. kr. netop til det her formål, så vi kan få flere afgange.
Jeg tror, det var Venstres trafikordfører, der nævnte, at vi får sløjfet alle de niveaufri overskæringer og dermed øget trafiksikkerheden betragteligt.
Vi har i de senere år set nogle tragiske ulykker i de her jernbaneoverskæringer, hvor vej og bane krydses.
Nu får vi fjernet dem, og det er i sig selv også et løft.
Så alt i alt er det et rigtig, rigtig godt delelement af transportaftalen.
Også en stor tak til de andre partier, der har været med til at bakke op omkring det her.
Jeg tror, det er vigtigt for det nordlige Sjælland, at vi også tænker på den region, og at det hele ikke bare render mod Femern.
Line Barfod (EL), 2009-12-15:
Vi håber, at man i Skatteudvalget kan få fastlagt, hvordan man nærmere skal se på det, og hvad det skal være for en slags undersøgelse – advokatresponsum, eller hvad det er, man skal have ud af det.
Jeg synes, det er væsentligt at få afklaret det helt principielle spørgsmål, som må være afgørende for os som lovgivere, og som for mig at se ikke har noget med den konkrete sag, der verserer, at gøre: Når et ministerium på et område laver en bekendtgørelse eller nogle andre administrative regler, og man så på et andet område ikke er opmærksom på det, hvilke konsekvenser har det så?
Hvad betyder det, hvis en borger får en forkert behandling, på grund af at der er nogle uklarheder om regler?
Der kommer et væld af regler ud på alle områder, og jeg kender til masser af tilfælde på det sociale område, hvor man ikke aner, hvad der ligger af bekendtgørelser – ikke engang på ens eget område – og hvor borgerne masser af gange ikke får det, de har ret til, fordi sagsbehandlerne overhovedet ikke kender de regler, der er.
Hvis det har økonomiske konsekvenser for borgerne, kan de gå til domstolene og få erstatning, men her drejer det sig altså om regler fra et andet ministerium, der har betydning.
Det mener jeg er væsentligt at få en principiel afgørelse af, og det håber jeg man kan arbejde videre med i Skatteudvalget, så man kan finde ud af, hvordan man så nærmere kan få den principielle afklaring.