runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-19:
De Konservative kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det går ud på, at Socialdemokraterne vil lave en pulje på 5 mio. kr., som landets 98 kommuner skal søge for at få penge til at genoprette nedlagte afstemningssteder til folketings- og kommunalvalg.
Det er et helt håbløst forslag, og jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte argumentationen.
Men jeg vil egentlig starte positivt og sige, at intentionen om at få stemmeprocenten op selvfølgelig er anerkendelsesværdig.
Det er jo dejligt, at Socialdemokraterne støtter demokratiet, ligesom det er dejligt, hvis de går ind for andre gode ting.
Men det undskylder ikke, at man kommer med et så ubehjælpsomt forslag som det, vi behandler her i dag.
For det første er der ikke anvist nogen finansiering.
Det er 5 mio. kr. ekstra, man vil bruge, og som man vil finansiere ved højere skatter.
Det er, som om man mener, at pengene falder ned fra himlen.
En pris på 5 mio. kr. svarer faktisk til, at en produktiv borger skal bruge 9 år af sit liv på at arbejde uafbrudt, fordi venstrefløjen lige har fået en fiks idé.
9 år af sit liv skal en håndværker arbejde, fordi venstrefløjen vil trykke ja under en afstemning.
Som en anden farao vil man med et vink med sin højre pegefinger tvinge en borger til at arbejde for sig i store dele af vedkommendes liv, fordi man simpelt hen ikke har respekt for borgernes tid og penge.
Jeg synes, det er fantasiløst, at løsningen, hver gang man står over for et problem, er, at man vil udskrive en check, og det må jeg tage dyb afstand fra.
Det er også centralisering, som flere andre ordførere har været inde på.
Hr. Rasmus Prehn mangler åbenbart fuldstændig tillid til vores kommunalbestyrelser, med hensyn til at de kan træffe de gode beslutninger ude i kommunerne.
Noget som det, der er så oplagt en beslutning, som skal træffes ud fra et lokalkendskab til demografien og til, hvor borgerne bor henne, og hvilke steder i kommunerne der er oplagte at bruge som afstemningssteder, vil man nu beslutte her på Christiansborg, hvor vi fuldstændig mangler det lokalkendskab.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at den slags beslutninger skal træffes centralt i stedet for decentralt ude i kommunerne, hvor man har den nødvendige indsigt til at træffe bedre beslutninger.
Så er det også ekstremt besværligt administrativt.
98 kommuner skal søge en pulje på 5 mio. kr., hvilket jo altså giver 51.000 kr. i gennemsnit til hver kommune.
Vi skal afholde os fra at lave alle de her små puljer.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at vi – for lige at hejse et flag og markere en mærkesag, nemlig at vi går ind for demokrati – finder på, at vi skal lave en pulje her på så stort et beløb for den enkelte borger, men så lille et beløb i de store budgetter, som kommunerne arbejder med.
Så alt i alt må jeg give ministeren ret i den meget hårde afvisning, som kom.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Men den tillid, som Socialistisk Folkeparti har til kommunernes decentrale selvstyre, er jo også utrolig stor.
Den er faktisk så stor, at vi ikke skal mere end et par måneder tilbage, hvor SF var ude at støtte, at man ville tvinge alle offentlige institutioner til at købe økologisk frugt.
Man ville simpelt hen lave en centralistisk beslutning på Christiansborg om, at der skulle være økologisk frugt på plejecentre, i daginstitutioner, til børnenes mad på skolerne og alle andre steder, hvor der var offentlige institutioner, som havde indkøb af frugt.
Hvorfor ikke lade det være decentralt også?
Det er sådan nogle ting, som man går meget op i hos Socialistisk Folkeparti.
Det er noget, man gerne vil lave forbud imod, det er noget, man gerne vil diktere fra Christiansborg at sådan skal det foregå ude i kommunerne.
Jeg synes godt nok, at der er nogle, der går i meget, meget små sko her i Folketingssalen.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-19:
Vi støtter forslaget om, at man holder hånden under de små valgsteder.
Vi ved, at kommunerne er økonomisk trængt, og det skyldes bl.a. en borgerlig regering gennem 10 år.
Hvis det her kan understøtte, at man opretholder valgsteder, så man kan få en bedre valgdeltagelse, vil vi gerne støtte det.
Vi har også sagt, at vi er åbne over for andre måder at gøre det på, men at vi principielt er enige i den dagsorden, som er på det her.
Den ordførertale, jeg holdt, handlede jo ikke om konkurrenceudsættelse.
Den handlede om princippet om – princippet om – at man det ene øjeblik siger, at det jo ikke kan være sådan, at en minister bare kan bemyndiges til at gøre hvad som helst, vi skal have tillid til kommunerne, og så i øvrigt i andre diskussioner går ind og gør det, som man siger er forfærdeligt, nemlig at man giver en minister bemyndigelse til at gøre hvad som helst, hvis kommunerne ikke makker ret – en diametral modsætning af tillid til kommunerne.
Jeg synes, at der er nogle partier i Folketinget, der ikke har ret meget at være stolte af på den konto.
Jeg får sådan en deja-vu-agtig oplevelse, når jeg hører det her, for det her er nogle emner, vi også har diskuteret i andre sammenhænge, når vi har diskuteret andre lovforslag og beslutningsforslag.
Jeg har tidligere sagt, og jeg gentager det gerne en gang til til ære for hr. Hans Kristian Skibby, at det er klart, at vi også har en holdning til, hvad vi skal bestemme centralt og decentralt.
Men der er en forskel på, hvad det er, vi mener der skal bestemmes centralt og decentralt.
Vi siger til gengæld, at kommunerne ikke skal have tvungen konkurrenceudsættelse.
Vi siger, at kommunerne ikke skal have så meget detailkontrol og så meget afrapportering.
Vi siger, at kommunerne godt selv kan finde ud af at lave en aktivering.
De skal ikke adfærdsstyres på detailstyring omkring refusionsopgørelser eller afregninger.
Vi har sagt, at kommunerne selv kan finde ud af en lang række punkter, hvor regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke vil være med.
Så selvfølgelig er vi uenige, så lad os da diskutere den politiske forskel, så folk kan se, hvad de får af kommunalt selvstyre med den ene og den anden regering.
Det synes jeg ville være rigtig interessant.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo egentlig, at det er ganske interessant, at fru Meta Fuglsang bruger nærmest hele sin tid på at diskutere konkurrenceudsættelse i kommunerne under et beslutningsforslag, som har med noget helt andet at gøre, netop at man ønsker at give 51.000 kr. til hver af de danske kommuner.
Det er sådan set det, der står i det her beslutningsforslag, nemlig at man vil lave en ramme, som kommunerne kan søge inden for på de her omtalte 5 mio. kr. Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er argumentet for at støtte det her forslag, som jeg kan forstå at Socialistisk Folkeparti gerne vil gøre, når der helt klokkeklart i bemærkningerne til det her forslag står, at det er et virvar af centralisme ud over alle grænser?
Hvorfor er det lige, at SF er så fokuseret på, at det her skulle være en berigelse frem for det modsatte?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-19:
Jeg synes simpelt hen, at det er nogle utrolig dårlige argumenter, der kommer for dagen.
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at de her 5 mio. kr. er 51.000 kr. til Københavns Kommune, det er 51.000 kr. til Frederikshavn Kommune osv. – det er 51.000 kr. til hver kommune, hvis vi omregner det i kommuner.
Så spørger jeg: Hvis man bare kigger på en kommune som min egen, som måske har et budget på 4 mia. kr. om året,
Det vil simpelt hen gå op i papirarbejde og være papirpenge, det vil gå op i hat og briller og ikke andet.
Det er det, vi gør i Dansk Folkeparti.
Vi har faktisk tillid til vores egne folkevalgte byrådsmedlemmer rundtomkring i kommunerne.
Men det har hr. Rasmus Prehn åbenbart ikke til sine egne.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Men det citat ligger en årrække tilbage, så må jeg ikke bare afæske Dansk Folkepartis ordfører et svar på, hvor lang tid det er rimeligt at vente – 5 år, 10 år, 15 år? – på at komme i gang med at få løst et problem, som ordføreren har erkendt er der, og som ordførerens politiske chef har sagt at der skal gøres noget ved hurtigst muligt?
Hvad er hurtigst muligt i Dansk Folkepartis optik?
Er det 5 år, er det 10 år, eller er det 15 år?
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Jeg vil som det første sige til hr. Frank Aaen, at det er muligt, at hr. Frank Aaen var aktiv på det møde og i udvalget, men hr. Frank Aaen var ikke mere aktiv end den konservative ordfører, for han er præcis lige så optaget af den her problemstilling og af, at vi får rettet de eventuelle fejl, der måtte være, men vi er bare nødt til at have bevis for, at der er fejl og mangler ved den indsats, der ydes i dag, før vi skrider til handling.
Hr. Frank Aaen ved jo også godt, at på det møde den 17. april fortalte den nye minister, hvad der var på vej.
Og jeg er sikker på, at også den tidligere skatteminister ville have udskudt iværksættelse af ny lovgivning på det møde, hvis det er det, der skal til for at lukke hullet og for at afsløre, at nogle laver svindel og humbug og ikke betaler det, de skal.
Men jeg synes måske nok, at det ville være mere rigtigt, hvis hr. Frank Aaen adresserede det spørgsmål til netop skatteministeren.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-24:
For et par uger siden vedtog Folketinget et forslag til vedtagelse fremsat af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, hvor man karakteriserede den danske selskabsskat som robust.
Jeg gjorde vrøvl over det dengang, og det mener jeg er fuldt berettiget, for selskabsskatten er under pres fra store selskaber, fra globaliseringen, kan man sige, og derfor vil jeg også sige tak til Enhedslisten, fordi man bringer spørgsmålet til debat her i Folketinget.
Det er vigtigt, at Folketinget lægger pres på, vi må jo sige skiftende skatteministre, for at få deres fulde opmærksomhed henledt på de vanskeligheder, som ikke mindst multinationale selskaber skaber for vores selskabslovgivning.
Det er vigtigt at presse på, og fra radikal side deltager vi gerne i det pres.
Når det drejer sig om multinationale selskabers skatteforhold, forekommer det mig tit nemmere at holde gode kritiske taler om dem, end det er at anvise de praktiske løsninger.
Det er der mange gode grunde til.
Skatteregnskabsforhold er stærkt komplicerede, og det er ikke så nemt at anvise de rigtige praktiske løsninger.
Så meget des vigtigere er det at have opmærksomheden henledt på spørgsmålet.
Jeg er ikke i tvivl om, at skal vi på længere sigt finde bedre løsninger for et område som dette, kræver det øget internationalt samarbejde.
Det kræver samarbejde om det, der foregår i OECD, og det kræver samarbejde inden for EU for at finde frem til bedre løsninger end dem, vi har i øjeblikket.
Jeg var ked af, da det blev publiceret, at skatteministeren nu ikke ville gennemføre den handlingsplan, som hans forgænger havde fremlagt, men jeg er i al fairness nødt til at sige, at der faktisk er lovende takter i det arbejde, der er i gang i SKAT, og at jeg tror, at det er et arbejde, der i de kommende år kan give gode resultater.
Der er for mig ingen forhåbninger om, at der på dette område sker noget på denne side af et folketingsvalg.
Forhåbentlig får folketingsvalget et udfald, der gør, at der kan lægges et meget større pres på i dette spørgsmål efter valget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-24:
Jeg synes simpelt hen, at noget af det groveste, jeg nogen sinde har hørt, er, at man står og beskylder de borgerlige partier for at være blevet bestukket til at give skattefritagelse til bestemte selskaber.
Hvis man gad lytte lidt til de taler, der er blevet holdt i dag, ville man være fuldstændig klar over, at alle sådan set er enige i det synspunkt, at selvfølgelig skal multinationale selskaber betale skat i Danmark.
Problemet er af teknisk karakter, og det er meget kompliceret i forhold til beskatningsregler, transfer pricing osv.
At lave så grov en forsimpling og komme med så grov en beskyldning, som Enhedslisten gør mod de borgerlige partier, synes jeg burde være under Enhedslistens værdighed.
Det er det åbenbart desværre ikke.
Så vil jeg bare spørge, om ikke Enhedslisten kan anerkende, at en af de allerbedste ting, man kan gøre for at løse det her problem, ville være at gøre det, som regeringen har foreslået i dag, nemlig at sænke selskabsskatten, således at det ikke kan betale sig at spekulere i at undgå at betale skat i Danmark.
Mike Legarth (KF), 2011-05-24:
Det Konservative Folkeparti er præcis lige så optaget af at afsløre det, hvis folk snyder.
Så der er der ingen uenighed.
Selvfølgelig skal vi kontrollere, om folk betaler det, de skal.
Vi vil bare ikke være med til på forhånd at kriminalisere nogen, fordi de ikke har evnet at tjene penge.
Man skal jo huske, at en virksomhed, der er placeret i Danmark, som måske godt nok ikke genererer et overskud, der kan betales skat af, måske har flere hundrede medarbejdere, der jo betaler skat af den løn, de har, og hele den omsætning, der er, bliver der også betalt moms, skat og afgifter af.
Så alene der betales der jo dog skat.
Men vi synes også, at der er nogle situationer, der ser underlige ud.
Det er også derfor, der er gennemført det her analysearbejde.
Men jeg synes overhovedet ikke, det er underligt, at en ny skatteminister først sætter sig grundigt ind i tingene og i øvrigt på det møde, som også hr. Frank Aaen var indkaldt til den 17. april, gør opmærksom på, at vi er i gang med et grundlæggende arbejde, der vil blive præsenteret for ordførerkredsen og udvalget, sådan at vi har et ordentligt grundlag at arbejde ud fra.
De forberedende arbejder er i gang med at undersøge, hvorfor det er, at virksomhederne ikke betaler den skat, altså hvad årsagen bag det er, og det analysearbejde, der pågår vedrørende de underliggende elementer, skal vi selvfølgelig først kende, inden vi skrider til ny lovgivning eller tilfører ressourcer, som kan afhjælpe den problemstilling.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Ja, så hørte vi det igen: at nogle selskaber i enkelte år ikke har betalt skat.
Det er sagt før.
De undersøgelser, jeg og Enhedslisten har lavet, har påvist, at der er selskaber, der i årtier ikke har betalt skat.
Det er altså en anden problemstilling.
Men mit enkle spørgsmål er: Når nu en skatteminister har undersøgt en sag, fået etableret en handlingsplan og indbyder til forhandlinger om, hvordan man kommer videre med den handlingsplan, er det så ikke lidt underligt, at de forhandlinger på en uge bliver skrottet af en ny minister?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Hurtigst muligt er hurtigst muligt.
Jeg har haft den fornøjelse at være skatteordfører i 9½ år, og i alle de år har vi arbejdet med det her område under fire forskellige ministre, og til enhver tid har vi taget de initiativer, som vi på det tidspunkt mente var det rigtige at gøre.
Jeg husker, at den daværende skatteminister, Svend Erik Hovmand, var meget optaget af det og kom med en række initiativer, som Dansk Folkeparti støttede.
Det har vi også gjort siden hen, når efterfølgende ministre har gjort det, og det har vi også tænkt os at gøre denne gang.
Jeg mener, at man i alle tilfældene har gjort det, som man har fundet rigtigt på tidspunktet, og det står jeg helt inde for.
Nu er der så den situation, at problemerne åbenbart ikke er løst til fulde, og derfor har skatteministeren også igangsat et arbejde med at tilvejebringe nogle nye oplysninger og nogle nye initiativer.
Jeg har ikke ændret mening, i forhold til hvad jeg sagde for, jeg ved ikke hvor lang tid siden, i det, hr. Nick Hækkerup læste op fra.
Det mener jeg stadig væk.
Jeg kan selvfølgelig ikke sige, at det gør sig gældende for alle selskaber.
Der kan være seriøse grunde, alvorlige grunde til, at man ikke betaler skat, f.eks. at man ikke har overskud, men hvis man driver virksomhed her i landet i 15 år, 20 år, 25 år og ikke betaler en krone i skat, er det, fordi der er noget galt.
Og det er det, som vi alle sammen – tror jeg – er enige om at der skal gøres noget ved.
Det er så det arbejde, som foregår i SKAT, og som vi alle sammen bliver indbudt til møde om, når de i SKAT er færdige med deres undersøgelse af området.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-24:
Grunden til, at der ikke er nogen, der vil støtte Enhedslisten, er, at alle kan indse, at Enhedslistens økonomiske politik er så katastrofal for samtlige samfundsgrupper i det danske samfund, at der ikke er nogen interesse i at hjælpe Enhedslisten.
Det er sådan set det, der er grunden til det, og det er jo selvfølgelig ærgerligt for Enhedslisten, men det burde måske give anledning til nogle overvejelser om den økonomiske politik, som Enhedslisten har.
Som borgerlig er der ingen som helst grund til ikke at ville have de multinationale selskaber til at betale skat.
Vi går ind for, at danskerne skal betale mindre i skat, og eftersom vi selvfølgelig anerkender, at det er nødvendigt at få skattekroner i kassen, ville det selvfølgelig hjælpe os med at opnå det mål, hvis vi kunne få multinationale selskaber til at betale noget mere i skat.
Der er ingen fornuftige grunde til ikke at ønske, at multinationale selskaber skal betale skat, og det er derfor en underlig og populistisk, forsimplet beskyldning at komme med, at det sådan er med vilje, at man ikke har fået multinationale selskaber til at betale noget mere.
Det er rent pop, det er ren populisme, det har intet at gøre med de holdninger, som findes i det danske politiske system.
Mogens Jensen (S), 2011-05-24:
Fra Socialdemokraternes side er vi naturligvis altid villige til at drøfte finansieringen af vores public service-medier, for det ligger os utrolig meget på sinde, at vi i Danmark har et stærkt og et godt medieudbud til danskerne med indhold for enhver smag og et udbud, som også er uafhængigt af politiske, erhvervsmæssige og økonomiske interesser. Enhedslistens beslutningsforslag rejser en række relevante problemstillinger, som der er god grund til at drøfte: Hvordan sikrer vi en socialt retfærdig betaling for vores public service-medier, og hvordan sikrer vi en betaling, der er mindst muligt bureaukratisk, samtidig med at vi opretholder et armslængdeprincip i forhold til public service-stationerne?
Dette er helt relevante spørgsmål, som der er grund til at debattere, men alligevel kan vi ikke tilslutte os det konkrete forslag om skattebetaling af licensen.
Socialdemokraterne og SF har for mere end et år siden fremlagt en skattepolitik, og det er en skattepolitik, vi vil realisere i den første periode, hvis vi måtte få regeringsmagten.
Og den skatteplan står vi ved, og den indeholder ikke en skatteforhøjelse til erstatning for licensbetaling.
Men det er altså ikke ensbetydende med, at vi ikke ønsker at indgå i en diskussion om, hvordan vi i fremtiden finansierer public service.
Tværtimod.
Det er der god grund til, det er en diskussion, der foregår over hele Europa og også i vores nordiske søsterlande.
Derfor giver vi her i dag et klart tilsagn om, at vi i den kommende tid gerne vil medvirke til, at vi får en god og grundig gennemgang og drøftelse af fremtidens finansiering af public service, bl.a. med udgangspunkt i nogle af de punkter, som Enhedslisten rejser.
Men vi kan altså ikke her i dag støtte det konkrete beslutningsforslag.
Så vil jeg godt give Enhedslisten ret i – i forhold til nogle af de begrundelser, der her i dag er fremført i beslutningsforslaget – at det er mærkværdigt at se i den nye public service-kontrakt, som er lavet for Danmarks Radio, at man med den ene hånd nu vil fjerne detailregulering og med den anden hånd indfører deciderede bemærkninger i public service-kontrakten, hvor man decideret forholder sig til, at enkeltprogrammer skal forblive i DR's programvirksomhed.
vi i en public service-kontrakt sådan begynder at regulere DR's virksomhed ned på enkeltprogramniveau, er det jo udtryk for en detailstyring, som hidtil ikke er set, samtidig med at man jo klart politiserer i public service-kontrakten for DR, når man f.eks. fjerner sætninger, som tidligere har stået i public service-kontrakten, om, at DR skal medvirke til at fremme integration i samfundet.
Når det bliver hevet ud, så er det jo helt klart udtryk for et ønske om at politisere i forhold til DR, og det synes jeg selvfølgelig er en sørgelig udvikling, som jo altså også kan forekomme, selv om vi har en licensfinansiering af stationen.
Så på det punkt er jeg fuldstændig enig i Enhedslistens betragtninger i beslutningsforslaget.
Men som sagt kan vi ikke støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-24:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det kan vi ikke af de årsager, som kulturministeren har ridset op.
Vi ønsker ikke, at licensen skal gøres til genstand for årlige politiske prioriteringer, som kan have med helt andre områder at gøre end det, licensen er tiltænkt.
Dernæst er der også spørgsmålet om det fordelingspolitiske i det her forslag.
Enhedslistens formål er jo altid at øge beskatningen af danskerne.
Man ønsker, at danskerne skal være verdens hårdest beskattede folk.
Det er vi i forvejen, men Enhedslisten ønsker, at der skal være en endnu højere beskatning af danskerne.
Man er imod brugerbetaling, og man ønsker ikke, at det skal være muligt for borgerne at fravælge bestemte ydelser.
Der har vi i Det Konservative Folkeparti en anden holdning.
Vi går ind for lavere skat, og vi går ind for brugerbetaling.
Hvis man følger Enhedslistens beslutningsforslag og flytter licensen over på finansloven, vil det i praksis betyde, at licensen vil blive betalt på den måde, at dem med de bredeste skuldre, dvs. dem, der betaler mest i skat, skal betale endnu mere og en større andel af licensen.
Der er jeg fuldstændig enig i det, som kulturministeren sagde, nemlig at det er rimeligt, at når man modtager den samme ydelse, betaler man også det samme beløb.
Vi ønsker ikke en højere marginalskat i Danmark.
Tværtimod har vi jo gennem hele vores partihistorie kæmpet hårdt for at få sænket marginalskatten, og vi fik for et år siden sænket den højeste marginalskat fra 63 pct. til 56 pct.
Vi ønsker ikke at hæve den igen.
Tværtimod har vi et mål om, at den skal endnu længere ned.
Så ideen om at flytte licensen over på finansloven kan vi altså ikke støtte.
Det er dels set i forhold til mediernes uafhængighed, dels fordi det i praksis vil betyde en øget beskatning og især en øget marginalbeskatning.