runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Altså de ord, som hr. Thomas Danielsen bruger her, om, hvad debatten handlede om, sidste gang vi diskuterede det, er hans egne ord.
Det er ikke mine.
Det må jeg jo sige, for jeg har aldrig sagt, at det var det mest ambitiøse.
På det tidspunkt var det noget af det, der var vigtigst at lægge mærke til.
Det mener jeg stadig væk – også i fortsættelse af det, jeg sagde før.
Der er netop kommet en beskrivelse af det.
Der har siddet gode folk, der har beskrevet, hvordan en udvikling kan være i en landsby med gennemkørsel.
Der har de jo fremsat nogle scenarier og har spurgt: Hvad kan man gøre?
Man kan sætte sig ned og vente, og så sker der ingenting, men der kommer til at ske noget alligevel.
Eller man kan være aktiv og gøre nogle forskellige ting.
Det er fremlagt i nogle scenarier.
Det kan ordføreren formentlig ikke være uenig i.
Der har man jo mulighed for – og jeg mener også at det er det, der bliver nødvendigt – at tage stilling til, hvad man vil, for der sker noget uanset hvad.
Vil man så selv være med til at styre det, eller venter man bare på, at tingene sker?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-05-09:
Tak for det.
Landdistriktsredegørelsen er regeringens øjebliksbillede af, hvordan det ser ud i landdistrikterne.
Den giver via analyser og statistikker her et billede af landdistrikterne på en række områder såsom uddannelse, beskæftigelse, kønsfordeling, aldersfordeling osv.
Den politiske del af landdistriktsredegørelsen er de første 16 sider, som alene er en selvforherligelse af alle de mange initiativer, som regeringen selv mener den har taget for landdistrikterne.
Her vil jeg godt nævne et par eksempler.
Flere ordførere har været inde på netop Togfonden DK, hvor der er taget initiativ til den såkaldte timekørsel, og det vil sige, at det ikke skal tage mere end 1 time at komme fra København til Odense, 1 time fra Odense til Aarhus og 1 time fra Aarhus til Aalborg.
Det giver jo meget mening, at vi kan komme hurtigere frem og tilbage på den strækning, men som landdistriktsredegørelsen også gør opmærksom på, ligger de mest udsatte landdistriktsområder milevidt fra den strækning, som man her forkorter transporttiden på.
Udviklingspakken er den, der vedrører de små og mellemstore virksomheder.
Det, at de overhovedet er med her i landdistriktsredegørelsen, giver nogenlunde lige så meget mening, som hvis man havde taget skolereformen med i landdistriktsredegørelsen, for der findes jo også skoler i landdistrikterne.
Som sagt er analyserne og statistikkerne lavet ud fra nogle parametre, der vedrører uddannelsesniveau, beskæftigelsesniveau, aldersfordeling, kønsfordeling.
Og ud fra de parametre skal redegørelsen så give et billede af landdistrikterne.
Jeg kan bare ikke lade være med at tænke: Øv, øv altså –
Hvad er skilsmissegraden på landet i forhold til i byerne?
Hvad er kriminalitetsgraden på landet i forhold til i byerne?
Hvad er graden af frivilligt arbejde på landet i forhold til i byerne?
Hvis regeringen nu også havde målt på de parametre, kan jeg love for, at det var kommet frem i lyset, at det er nogle stærke og glade og pålidelige og stolte mennesker, der bor i vores landdistrikter.
Vi politikere har al mulig grund til at være stolte af dem, og vi har al mulig grund til at sørge for, at der bliver mange flere af dem derude.
Det er mennesker, der tager ansvar for deres eget liv.
De tager ansvar for deres måde at behandle andre og deres måde at behandle samfundet på.
Og de engagerer sig i meget højere grad i deres omgivelser.
De fortjener al mulig anerkendelse herfra.
Men det øjebliksbillede, som vi får, peger også på de udfordringer, som vi er nødt til at handle på som politikere.
Vi skal sikre flere statslige arbejdspladser i provinsen.
Den fordeling må vi bare kunne gøre mere fair.
Og vi skal tage det alvorligt, at affolkningen på øerne og på småøerne galoperer af sted i meget højere tempo end selv i de mest udsatte landdistriktsområder på fastlandet.
Derfor er vi nødt til at se på initiativer, der er med til at ligestille transporten mellem øerne og fastlandet.
Så lad os love hinanden, at vi tager det billede, vi her har fået af landdistrikterne, meget alvorligt, og at vi øjeblikkelig skrider til handling, så vi på den måde kan få liv i hele Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2014-05-09:
Det var med hensyn til ordførerens bemærkning om – det er jo næsten blevet et helt selvstændigt emne her i dag – Togfonden DK, og om den har nogen betydning for landdistriktsudviklingen.
Ordførerens parti er jo med i forligskredsen bag Togfonden DK, og jeg tror da, at ordføreren vil bekræfte, at Togfonden DK også handler om, at der er afsat 1,2 mia. kr. til opgraderinger af regionalbanerne rundtomkring, ikke mindst i Midtog Vestjylland, som jo da i høj grad hører til yderområderne.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Vi Konservative lancerede jo et vækstudspil med en række konkrete initiativer, som også kommer ind og berører landdistriktsområderne.
Det er eksempelvis at prioritere nedrivningspuljen, det er en bedre mulighed for bredbånd i landdistrikterne, et øget bloktilskud til Ærø, Læsø og Samsø og så ikke mindst en forbedret boligjobordning, som jo, kan man sige, kan komme alle til gavn.
Det socialdemokratiske svar var sådan lidt tilbageholdende, og derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig en uddybning af det socialdemokratiske svar, for det var sådan lidt lunkent, sådan lidt svævende – og kunne man overhovedet tage det ind i en vækstforhandling?
Så det første korte spørgsmål må egentlig bare være: Mener Socialdemokratiet ikke også, at det er vigtigt at skabe vækst i landdistrikterne, og vil Socialdemokraterne afvise at tage landdistrikterne og vækst ind i en vækstpakkeforhandling?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Nu synes jeg, at hr. Peter Juel Jensen er lige lovlig negativ over for, hvad der står i redegørelsen.
F.eks. tror jeg, at det, der handler om uddannelse, har rigtig, rigtig meget betydning for, hvad der sker på Bornholm.
Nu kommer spørgeren jo selv fra Bornholm, og jeg kan sagtens forstå, at han lige skal være ambassadør for Bornholm i dag.
Det er nu sådan, at Togfonden DK ikke løser alle problemer i Danmark.
Den løser så ikke noget for dem, der bor på Bornholm.
Det er fuldstændig rigtigt.
Med hensyn til pendlingen fra Bornholm til København eller til andre dele af Danmark har vi jo i udvalget haft besøg af Pendlergruppen.
Og vi får jævnligt besøg af folk om færgedrift og alt muligt andet.
Og jeg vil sige, at den problematik med at bo på en ø – nu er Bornholm en lidt større ø – og skulle pendle til fastlandet, uanset hvor man nu er i Danmark, er jeg og vi i Socialdemokratiet opmærksomme på.
Det er ikke en problematik, vi kan løse fra den ene dag til den anden.
Og vi kan ikke løse den specielt for Bornholm, fordi vi ved, at der er nøjagtig den samme problemstilling, hvis man bor på Læsø eller på Ærø eller på en anden af de øer, vi har i Danmark.
Der skal en større løsning til.
Men det er glimrende, at problemstillingen bliver rejst, og vi tager gerne diskussionen om, hvordan vi får løst det her i fremtiden.
Jeg ved jo, at der er mulighed for at have samarbejder hen over kommunegrænser, også ind over grænser til kommuner, som ikke er LAG-kommuner.
Der har man mulighed for at lave fælles projekter, så derfor kan man jo godt række ind over de grænser, som hr. Henning Hyllested taler om her, til nabokommuner, som så er LAG-områder.
Men jeg vil godt vende tilbage til det andet og sige, at jeg virkelig er af den overbevisning, at hvis man smører det her tyndere ud, end man gør i dag, så vil det betyde, at de kommuner, der f.eks. er i økonomisk fremdrift og har økonomisk mulighed for selv at understøtte deres landdistrikter, skal have penge fra kommuner, der for at sige det rent ud virkelig er på den.
Jeg kan bare nævne Lolland, hvor jeg selv kommer fra, og Guldborgsund Kommune.
De vil så skulle aflevere penge til Esbjerg, som i virkeligheden selv har penge til at føre en landdistriktspolitik.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Tak for det.
Ordføreren var inde på, at Venstre ikke ville være med til at sætte penge af til landdistrikterne.
Vi har netop lige før jul siddet og forhandlet en aftale på plads ovre i ministeriet, hvor Venstre jo klart har været med til at sætte penge af til landdistrikterne både i 2014 og 2015, og det vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte som det første.
Når vi så kan konstatere, at der er penge på området, gælder det om at få det til at fungere så effektivt som muligt, og der er det jo velkendt, at administrationen af området har, om jeg så må sige, en række mangler, og derfor har vi også opfordret til at få den forenklet.
Men det gør ikke, at man nødvendigvis skal ændre landkortet, for så er det, man lige præcis trækker, om jeg så må sige, initiativerne væk, som vi jo også hører fra flere forskellige.
Så var det ikke en idé at prøve at lade landkortet se ud, som det gør nu, og bevare den inddeling, der er nu, og så prøve at få et fokus på at få administrationen forenklet, sådan at det kommer til at fungere mere effektivt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at jeg ikke tror, at der overhovedet er nogen, der er uenige i, at der skal være en meget bedre og mere effektiv administration af de her midler.
Der bliver også arbejdet benhårdt – det kan ministeren nok redegøre meget bedre for – for at få det meget mere på plads og få det til at fungere effektivt og smidigt, så alle får en bedre behandling, en hurtigere sagsbehandling og også får svarene hurtigere.
Men til det første, som spørgeren spørger ind til, vil jeg sige, at jeg lige har siddet og lyttet til ordføreren fra Venstre.
Han bliver spurgt direkte, om Venstre ville være klar til at flytte midler.
Man kan sige, at det her område jo både dækker landbrugsstøttemidler og LAG.
Dybest set handler det om, hvordan pengene skal fordeles, og det er jo korrekt, at Venstre har siddet med ved forhandlingsbordet og har været med til at lave aftalen.
Det er fuldstændig rigtigt, men jeg hører jo også, at ordføreren siger, at man ikke er indstillet på at flytte flere midler over til LAG-området, så der er de penge, der er, og Venstre vil ikke være med til at flytte flere.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at Venstre har været med til at sætte penge af for 2014 og 2015, som det ligger nu.
Det er jo en klar understregning af, at Venstre er med til at finansiere landdistriktsprogrammet.
Sådan er det.
Med hensyn til knasten og problemet venter vi jo sådan set på regeringen, for vi vil ikke være med til at udhule landbrugets konkurrenceevne yderligere og jage arbejdspladser ud af landet og så bare være med til at finansiere miljøprojekter, som burde finansieres på anden måde.
På den måde skader man jo sådan set landdistrikterne indirekte.
Så bliver det jo gyngerne og karrusellerne med et negativt slutresultat.
Det må regeringen stå på mål for, så vi venter.
Det burde jo være muligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg tror godt, at den her regering kan finde ud af at gøre to ting på en gang, nemlig både at sørge for, at vi får en bedre måde at administrere på, og samtidig også lave, sådan som det også er lagt frem, en anden inddeling.
Jeg forstår slet ikke, at man kan sige, at det hele kommer til at dø i de kommuner, der er nævnt her.
Jeg ved godt at jeg ikke må nævne Danske Kommuner, som vi har fået her i dag, men nu tager jeg det frem alligevel, for der er en glimrende artikel, der beskriver, hvordan man i Kolding Kommune, som aldrig nogen sinde har haft del i LAG-midlerne, har en fuldstændig klar politik for, hvordan man sikrer, at der er et liv i landdistrikterne, hvordan man sikrer, at de enkelte landsbyer rundtomkring er aktive.
De har masser af beskrivelser af, hvordan tingene foregår.
For mig at se er det ikke sådan en eller anden jubelhistorie, men det handler i virkeligheden om, at man som kommune skal tage et ansvar for, hvordan ens landdistrikter udvikler sig, og det kan man også godt gøre, selv om man ikke får LAG-midler.
Peter Juel Jensen (V), 2014-05-09:
Jeg hørte jo også, hvordan ordføreren i meget fine vendinger skamroste Togfonden DK.
Jeg har et lillebitte spørgsmål til ordføreren: Hvordan kommer Togfonden DK til at gavne Bornholm?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Jeg tror faktisk, at hvis man kun kigger på Bornholm, kommer Togfonden DK ikke til at gavne Bornholm.
Der tror jeg at det er andre ting, der skal til.
Jeg forstår godt, hvad spørgeren vil ind til, men nu kan han jo få lov til at fortsætte sit spørgsmål, når jeg nu stopper.
Peter Juel Jensen (V), 2014-05-09:
Jeg synes bare, at ordføreren i sin tale kom ind på, at Togfonden DK vil være med til udvikle og sikre beskæftigelsesmuligheder og muligheder for at bo ude i landdistrikterne.
Og så tænkte jeg, at et typisk landdistrikt vel er Bornholm.
Det er vel nok et af de steder i landet, som har de største udfordringer, og som opfylder flest af kriterierne for at være et typisk landdistrikt.
Men jeg er meget enig med ordføreren i, at regeringen, da den lavede Togfonden DK, fuldstændig så bort fra, hvad der kunne være med til at skabe vækst og arbejdspladser på Bornholm.
Bornholm har jo sådan ad flere omgange prøvet at sige: Når nu resten af landet får bedre tog gennem Togfonden DK, kunne man så ikke i et appendiks til Togfonden DK sikre, at der blev nogle bedre forhold for de pendlere, der nu pendler frem og tilbage mellem Bornholm og den nærmeste kommune, nemlig København?
Det er blevet fejet fuldstændig af bordet af regeringen.
De er ved at miste et slagteri derover, fordi transporten simpelt hen er for dyr.
Det er 450 arbejdspladser, og det svarer til ca. 6.000 arbejdspladser i København, hvis man sådan skal gøre det op størrelsesmæssigt.
Der har borgmesteren bedt om, at man kunne få kigget lidt på de meget høje fragtpriser.
Der er et turismeerhverv, der også ligger ned, fordi priserne er for høje.
Der er jo ikke nogen vækst og ikke nogen beskæftigelse overhovedet i den her redegørelse, tværtimod har man taget nogle få punkter ind, som gavner og fortæller en nogenlunde positiv historie, men de store landdistrikter har man overhovedet ikke taget fat på.
Thomas Danielsen (V), 2014-05-09:
Jeg ved ikke helt præcis, hvad spørgsmålet var.
Men i forhold til det indledningsvise om det administrative vil jeg sige, at det er lidt paradoksalt, at private fonde, også store private fonde, sagtens kan håndtere de her bagateller, som man ikke kan finde ud af at håndtere ved LAG'erne.
Det synes vi der skal gøres noget ved, det er ikke holdbart, og det er jeg sikker på at både regeringen og ordføreren er enig med mig i.
I forhold til at regeringen nu går ind og siger, at der hverken findes landdistriktsområder i Herning eller Esbjerg eller i andre områder, tror jeg, at de lige skal kigge tilbage til deres bagland, for der er man i hvert fald uforstående over for, at regeringen lige pludselig mener, at man ikke skal kunne lave LAG-projekter i de områder.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Nej, jeg mener, det hænger sammen.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg må så sige, at jeg er helt uenig med ordføreren i, at det handler om kædeansvar.
Men så vil jeg gerne sige, at ordføreren lægger meget stor vægt på at beskytte den danske model.
Kan jeg få en forklaring på, hvordan det her kan være at gå imod den danske model?
Jeg mener, at det her forslag beskytter den danske model, fordi man kræver, at der skal være danske løn- og arbejdsvilkår for det arbejde, der bliver udbudt.
Hvordan kan et sådant udbud med en sådan betingelse være at gå mod den danske model?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Der er den helt fundamentale forskel i hr. Eigil Andersens og min tilgang til arbejdsmarkedet, at jeg mener, at arbejdsmarkedets parter må aftale sig ud af det og må opstille de sanktioner, der er nødvendige, hvis man ikke kan aftale sig ud af det, og på den måde regulere arbejdsmarkedet.
Jeg troede egentlig, at vi var enige om det basale princip.
Hr. Eigil Andersen ønsker at lovgive på området.
Det er hans sag, det ønsker Venstre ikke.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Ordføreren havde i sin ordførertale et langt indlæg vendt imod kædeansvar.
Kædeansvar er en god idé, men det er ikke det, der er på dagsordenen.
Det, der er på dagsordenen, er spørgsmålet om, hvorvidt man skal pålægge kommunerne, at de skal kræve danske løn- og arbejdsvilkår efter den skik, der er på egnen, når de udbyder et arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-09:
Jeg var egentlig lidt forundret over hr. Jakob Engel-Schmidts retorik som liberal.
Altså, det er jo sådan på det danske arbejdsmarked, at der er overenskomster private.
De gælder for dem, som har tiltrådt dem.
Hr. Jakob Engel-Schmidt havde en retorik, hvor han talte imod det at underbyde, men der er vel ikke noget forkert i at underbyde overenskomstmæssige vilkår på et arbejdsmarked, hvor aftalerne er private.
Det er jo ekstremt liberalt.
Så jeg vil bare lige høre, om det virkelig er ordførerens holdning, at hvis man sælger et produkt til under overenskomstmæssige vilkår, så er det at underbyde.
Er det ikke bare fri konkurrence?
Jeg er glad for at høre, at det blev rettet, for det ville da på alle måder være meget uliberalt at kalde det, at man tilbyder et produkt til en fornuftig pris, dvs. en lavere pris end den, andre kan tilbyde det til, at underbyde, hvilket jeg tror de fleste mennesker synes lyder grimt.
Men jeg er glad for, at ordføreren rettede den misforståelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg ved nu ikke, om der er tale om en misforståelse.
Jeg påpegede tidligere, at 84 pct. af de virksomheder, der kommer fra andre lande og bedriver byggeprojekter i Danmark, er medlem af en arbejdsgiverorganisation og følger overenskomstmæssige vilkår.
Det er deres frie valg, det vil jeg ikke blande mig i.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man vælger at være medlem af en arbejdsgiverorganisation, hvis man kan se fordelen i det, men det er op til virksomheden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til Enhedslisten for at rejse den her debat.
Som socialdemokrat mener jeg, det er vigtigt, at vi bekæmper social dumping.
Det handler ene og alene om at skabe et bæredygtigt arbejdsmarked med fair behandling, ordentlig behandling af arbejderne og gode muligheder for vækst i virksomhederne.
Det er det offentliges særlige rolle at sikre ordnede forhold, så der ikke benyttes underbetalt udenlandsk arbejdskraft ved udførelse af offentlige bygge- og anlægsprojekter.
Social dumping er et alvorligt problem, som vi Socialdemokrater vil gøre alt for at stoppe, vel at mærke inden for de parlamentariske rammer.
Regeringen er i en konstant dialog med arbejdsmarkedets parter om, hvordan vi bedst muligt bekæmper social dumping, og der er taget mange initiativer, som skal begrænse og bekæmpe social dumping i Danmark, herunder benyttelse af arbejdsklausuler på statslige arbejdspladser og byggerier.
Den tidligere tærskelværdi på 37,5 mio. kr. for brug af arbejdsklausuler på de statslige bygge- og anlægsopgaver er blevet fjernet, og det betyder, at alle statslige myndigheder skal benytte arbejdsklausuler ved alle udbud på bygge- og anlægsområdet og ikke udelukkende ved opgaver over tærskelværdien som tidligere.
Dertil kommer, at vi har indført et krav om, at flere statslige selskaber skal benytte arbejdsklausuler ved udbud af bygge- og anlægsopgaver.
Vi har endvidere – i øvrigt i et godt samarbejde med Enhedslisten – medvirket til en styrkelse af Arbejdstilsynet og en styrket myndighedsindsats.
Det er
alt sammen med fokus på at bekæmpe social dumping ved bl.a. at sikre, at udenlandske virksomheder lever op til de danske regler om arbejdsmiljø og registrering i RUT.
I Socialdemokratiet mener vi, at den udvidede brug af kontrol og arbejdsklausuler er effektive værktøjer mod social dumping.
Så langt er vi enige med Enhedslisten, og det har også været en del af de tidligere drøftelser mellem regeringen og Enhedslisten.
Men den model, som foreslås her, vil, som ministeren også redegjorde for, kræve et lovfastsat lønniveau og lovfastsatte arbejdsvilkår, og det er efter vores opfattelse et brud på den decentrale styring af kommunerne så vel som på den danske model, hvor parterne aftaler løn- og arbejdsvilkår.
Det betyder ikke, at vi ikke ønsker kædeansvar i kommunerne, men vi ønsker, at sådanne tiltag falder inden for de decentrale styringsopgaver.
Det vil sige, at Socialdemokraterne ved flere lejligheder har udtrykt sig positivt om kædeansvar i kommunerne, men vi vil ikke støtte op om en underminering af den decentrale styring og den danske model.
Og så vidt jeg er orienteret, er det heller ikke noget, som hverken LO, DA eller KL har efterspurgt, så derfor kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
I sin form har hr. Joachim B. Olsen ret.
Det er fri konkurrence.
Min bemærkning lå i forlængelse af det tilfælde, hvor en bygherre, der ønsker at følge de overenskomstmæssige forhold, opretter byggeråd.
Jeg mener, fri konkurrence skaber fordele, både idet vi får mere for pengene, og idet vi udnytter samfundets ressourcer mere effektivt, hvilket kommer skatteborgerne og brugerne til gavn, så der kan jeg ikke være uenig i hr. Joachim B. Olsens konklusion.
Det vil jeg sådan set gerne være med til.
Jeg mener bare ikke, vi skal lovgive på området.
Med det forslag, jeg præsenterede før omkring byggeorganisationer, sørger bygherren for at udstikke overordnede retningslinjer for arbejdet, krav til løn, arbejdsforhold osv. osv.
Det synes jeg er en bedre måde at løse problemet på.
Vi ved jo også, at langt de fleste uoverensstemmelser løses lokalt ved forhandling, og jeg mener også, at eventuelle udfordringer med social dumping kan løses på den måde.
Men det er jo en generel forskel i den tilgang, vi har til politik.
De to ordførere, der har ytret korte bemærkninger, mener, vi skal lovgive.
Jeg mener, at vi skal lægge ansvaret decentralt.
Jeg mener, at vi skal sørge for, at kommunerne vælger de leverandører og bygherrer, der gør det ordentligt, og skride ind over for dem, der ikke gør det ordentligt.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Nu vil jeg på intet tidspunkt påstå, at jura er min spidskompetence.
Men hvis jeg forstår det korrekt, forholder det sig jo således, at vi tilsluttede os ILO-konventionen, før vi overhovedet havde en EU-ret at skulle forholde os til.
Det, ILO-konventionen omhandler, er statens brug af arbejdsklausuler.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Enten vil ordføreren ikke forstå beslutningsforslaget, eller også kan han ikke forstå det.
Begge dele er jo lige galt.
I hvert fald må jeg sige, at ordføreren overhovedet ikke har forstået det.
Det her forslag handler om at skabe lige vilkår for dem, der byder på offentlige opgaver.
Der vil nemlig være et krav om, at man skal aflønne, sådan som ordføreren fra SF citerede, og det er jo det, der står i konventionen: at det altså ikke skal være muligt at lave unfair konkurrence ved at underbyde det normale danske niveau, som fremgår af overenskomsterne.
Det er jo det, det hele handler om.
Det udelukker jo ikke nogen fra at byde.
Der er ikke indløbet nogen protester fra små håndværksmestre i den anledning, tværtimod kan ordføreren gå hen til håndværksmesteren i Aarhus, hvor der været en stor debat om det, og de er meget tilfredse med, at kommunen har gennemført det.
Det her forslag handler om at sikre, at skatteydernes penge ikke bliver misbrugt til socialt dumping, og mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis ordføreren ikke vil støtte det her forslag, gennemføre det ved lov og pålægge kommunerne det ved lov, hvordan vil ordføreren så sikre, at skatteydernes penge ikke bliver misbrugt til social dumping?
Hvordan vil ordføreren sikre, at alle kommuner i det her land stiller krav om ordentlige løn- og arbejdsvilkår?