runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2011-12-08:
Jeg røber vel ikke nogen hemmelighed ved at sige, at Socialdemokratiet varmt støtter det her lovforslag.
Det er meget ofte skidt for forbrugerne, og det er også meget ofte skidt for miljøet, også i tilfælde af at det så bliver bortskaffet, meget ofte desværre ulovligt, men det er jo også noget af det, som man forsøger at få hanket op i andre steder.
Med det her lovforslag sikres jo så, at det elektroniske og elektriske udstyr, der er, med enkelte undtagelser bliver omfattet af direktivet, og at vi så forhåbentlig slipper for bly og cadmium og kviksølv og flammehæmmere osv. i det her udstyr.
Der er også nogle skærpede håndhævelsesregler samt et større krav til egenkontrol for producenter, importører og forhandlere.
Jeg synes, at det er glimrende, at man også får egenkontrollen med ind i det her, og at der bliver skærpede krav.
Det tror jeg da også og håber på at der kan være en bred opbakning til i Folketinget.
Socialdemokratiet er, som vi altid har været, ekstremt meget optaget af, at der ikke findes sundheds- og miljøfarlige produkter på de hylder, hvor danskerne køber ind, og at det heller ikke findes ude i virksomhederne, så derfor synes vi, at det her er et meget rigtigt og meget vigtigt skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi jo selvfølgelig også det her rigtige og skærpede skridt.
Henrik Høegh (V), 2011-12-08:
Jeg savnede lidt ordførerens stillingtagen til overimplementeringen, mulighederne for også på det her område at miste arbejdspladser, miste omsætning i Danmark ved at lave den skærpede tilgang til bureaukrati og til kontrol og bruge det her direktiv til at implementere det i samtlige regler om håndtering af disse produkter i Danmark i forhold til blot at holde sig til det, der ligger i direktivet.
Har Socialdemokraterne slet ingen nervøsitet på det område?
Per Clausen (EL), 2011-12-08:
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke han kan sige lidt mere præcist, hvor det er det her lovforslag vil koste arbejdspladser i Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Det, som vi mener er vigtigt at sige, er jo at spørge, hvad det er, man gør af overimplementering over for de andre lande.
Hvis de får bedre og gunstigere vilkår til deres produktionsenheder, til det, de importerer, jamen så kan man sige, at så bliver den danske forbruger jo ladt i stikken her.
Derfor er det vigtigt ligesom at fastholde, at overimplementerer vi, er det lig med, at vi også vil tabe arbejdspladser.
Torben Hansen (S), 2011-12-08:
Nej, det har vi faktisk ikke.
For det første er det her et direktiv, der skal gennemføres på EU-plan, og det er jeg også sikker på at Venstres ordfører er bekendt med.
For det andet kan man også se omme bagi, at det har meget begrænsede samfundsøkonomiske konsekvenser.
For det tredje har jeg lidt svært ved at se, at der er en overimplementering af direktivet i det her lovforslag, og så vil man jo ofte se, at dem, der får sig bevæget først, dem, der rent faktisk går ind og siger, at nu laver vi også en aktiv miljøpolitik på det, vi gør det måske lidt hurtigere end andre, rent faktisk går ind og vinder arbejdspladser, går ind og vinder konkurrencekraft og går ikke ind og taber konkurrencekraft.
Dem, der taber konkurrencekraft – det kan vi se, hver gang vi har sådan noget her – er rent faktisk dem, der altid er den sidste dreng i klassen, og dem, der ikke kan få den bageste del af legemet med, og derfor synes jeg, at det er glimrende, at der nu bliver rykket på det her, og at der bliver rykket i overensstemmelse med det direktiv, der ligger.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Der synes jeg jo, at man ligesom skal se på, hvad de gør i de andre lande, hvad vilkår de arbejder under.
Det kan betyde, at man mister de arbejdspladser, fordi nogle siger: Så vil vi hellere lægge vores fabrik, vores investering syd for grænsen i stedet for at have den i Danmark.
Så man kan sige, at det er en overimplementering, som vil have en konsekvens.
Men det betyder åbenbart ikke noget for den røde blok, at det koster arbejdspladser – det er de såkaldt små konsekvenser, som man ikke lige kunne læse ud af lovforslaget her, men som vil betyde, at færre er beskæftiget i Danmark i den her økonomiske situation, hvor alle jo egentlig gerne vil have et job, men hvor det måske ikke bliver muligt i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2011-12-08:
Det kunne vi godt diskutere.
Men jeg spurgte hr. Jørn Dohrmann om noget andet, nemlig om han ikke bare kunne give et konkret eksempel på et element i det her lovforslag, der vil føre til, at der forsvinder arbejdspladser i Danmark.
Torben Hansen (S), 2011-12-08:
Tak, hr. formand.
Jeg bliver nødt til lige at sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det her og den her gennemførelse jo ikke kommer til at betyde, at der er nogle produkter, der er lovlige i Tyskland, men ikke er det i Danmark, og omvendt.
Der, hvor man måske kan tale om overimplementering, er i forbindelse med håndhævelsen, altså det, at man forsøger at få fanget dem, der rent faktisk overtræder reglerne.
Og der må Dansk Folkeparti da være tilfreds med, at vi rent faktisk her prøver at få fat på dem, som måske bevæger sig noget på kanten af, hvad reglerne egentlig er.
Så det med, at håndhævelsen lige pludselig bliver til et spørgsmål om, at arbejdspladserne så sejler ud af landet, er skudt fuldstændig ved siden af,
er jeg ked af at sige.
Det er i forbindelse med håndhævelsen af det, vi taler om her, at der måske kan være noget, hvor man kan tale om overimplementering.
Det synes jeg at man skal være glad for i et retssamfund og i et lov og orden-samfund, og det må da også gælde for Dansk Folkeparti.
Så skulle vi ikke tage at parkere den der og sige: Miljøkravene er de samme over hele EU, og det er de også, efter at det her er blevet gennemført, og dér er der ikke tale om nogen overimplementering?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Jeg synes, at man skal lægge mærke til, at når vi taler om overimplementering, er det jo egentlig fuldstændig ligegyldigt, hvor den her overimplementering finder sted, hvis der er tale om, at det her kommer til at koste arbejdspladser.
Man gør noget mere i Danmark, end man gør i alle de andre lande, og det giver en ulige konkurrence.
Det synes jeg er væsentligt.
Hvis man vil have det her EU-system, som alle er så glade for herinde, selv hr. Per Clausen nu, må man jo ligesom forholde sig til det, at man så egentlig skulle have de samme regler på det her område.
Jeg mener ikke, at vi skal tillade, at man så lige pludselig kommer i den situation, at nogle af de produkter, som er tilladt i ét land, ikke er tilladt i et andet land.
Så derfor er det vigtigt at sige, at det her ikke skal være en overimplementering; sådan ser jeg på det.
Torben Hansen (S), 2011-12-08:
Når man hører på Dansk Folkepartis ordfører, er det lige før, man tror, at fædrelandet synker i havet, når det her bliver gennemført.
Vi andre kan bare konstatere, de danske forbrugere slipper for bly, cadmium og kviksølv og sådan noget i flere produkter.
Men nu taler hr. Jørn Dohrmann hele tiden om overimplementering.
Kan hr. Jørn Dohrmann ikke her over for Folketinget gøre opmærksom på, hvor det helt præcist er, at overimplementeringen ligger?
Er det i forbindelse med kravene, eller er det i forbindelse med håndhævelsen over for dem, der så ikke lever op til kravene?
Det er jo vigtigt at få den diskussion ind, også når der hele tiden bliver talt om arbejdspladser: Er det i forbindelse med kravene eller håndhævelsen?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-12-08:
Jamen jeg mener, at det helt taler for sig selv, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Altså, når man overimplementerer i forhold til alle andre steder, de andre lande i EU, så vil det betyde, at folk f.eks. køber varerne i eksempelvis Tyskland, og dem, der så sælger i de her butikker, hvis det er der, så er det selvfølgelig arbejdspladserne i Tyskland, der bliver – hvad skal man sige – fremmet i stedet for i det danske.
Så man kan sige: Vi skal have ens regler, der gælder i hele EU, hvis det er, at vi ligesom skal have bekæmpet det her problem.
Det mener jeg at vi skal.
Selvfølgelig skal vi bekæmpe det.
Men vi skal bare passe på med, at vi ikke går for langt foran selv her og dermed udflager nogle af arbejdspladserne.
Det synes jeg er et væsentligt argument for, at man skal passe på med bare at overimplementere.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Jeg vil ganske kort indledningsvis godt lige begrunde, hvorfor Dansk Folkeparti har rejst den her forespørgselsdebat, for nogle vil selvfølgelig sige, at nu har regeringen jo taget nogle tiltag, den har jo sat penge af i finansloven, og det vil vi også meget gerne komme med en anerkendelse af her fra talerstolen i dag.
Jeg tror, at der er behov for at gøre meget mere.
Der er massive problemer i transportsektoren.
Der er brud på køre-hvile-tids-reglerne, der er trafiksikkerheden, ulovlig cabotagekørsel, løndumping, konkurrenceevne – der er ikke nogen, der er bange for konkurrence, men det skal bare foregå på lige vilkår – og så ikke mindst noget af det, jeg i hvert fald berører meget i dag, og det er, hvordan får vi øget kontrollen med al det her.
Jeg tror ikke, at de 20 millioner gør det.
Det er et rigtig godt skridt på vejen, og det anerkender jeg, men jeg tror, at der er et større behov, så jeg glæder mig til en god og konstruktiv debat.
Besvarelse
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
, så i princippet burde det være således.
Det er også derfor, jeg efterlyser en øget kontrolindsats.
Men når man nu ligger i skarp konkurrence med udenlandske firmaer, kan det altså være svært at bevare de danske arbejdspladser på danske hænder.
Når man skal have noget fragtet, går man udelukkende efter prisen.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at vi skal give op.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-12-13:
Ordføreren kalder det uundgåeligt, at et større og større antal lastbiler på de danske veje kører med udenlandsk nummerplade.
Jeg må indrømme, at jeg ikke rigtig forstår ordførerens ordvalg, når ordføreren kalder det uundgåeligt, for lovgivningen sikrer jo, som vi kender det i dag, at hvis man kører i Danmark, er det på danske løn- og arbejdsvilkår.
Er det ikke korrekt, og anerkender ordføreren ikke, at ifald man forbedrer kontrollen, sådan som vi gør med finansloven for 2012, vil det ikke være uundgåeligt, men derimod sikre, at de danske vognmænd også har en fremtid på de danske veje?
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Nu var jeg meget glad for den tale, som ministeren holdt, fordi der i den faktisk var en række nye initiativer, men det forslag til vedtagelse, jeg har set fra Socialdemokratiet, hægter sig op på det lovforslag, som blev førstebehandlet i dag, L 47, og der er alt for mange uafklarede spørgsmål til, at vi vil gå ind og acceptere dele af det, før vi kender svarene.
Vi har en fælles aftale, det såkaldte RUT-register, og ministeren åbnede også lidt op for, at vi eventuelt kunne kigge på noget af det.
Og så roste jeg i min tale de øgede kontrolforanstaltninger, som netop også skal sikre, at vi arbejder under lige vilkår.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2011-12-13:
Det er blot et uddybende spørgsmål til ordføreren.
Hvad ønsker Venstre så helt konkret at der skal ske på det her område for at dæmme op for problemet med social dumping på transportområdet?
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Tak, formand.
Denne forespørgsel, vi behandler her i dag, viser udfordringerne for et åbent arbejdsmarked.
Der er i den grad pres på konkurrencen.
Danske chauffører skal leve op til regler om køre-hvile-tid, arbejdstidsdirektiver, overenskomster, og sådan må det være.
Men når chauffører fra andre lande kan arbejde i Danmark, bør det også ske på vilkår, der nærmer sig de danske.
Der skal stilles krav til kontrol af hensyn til en fair konkurrence, men også af hensyn til resten af samfundet, da arbejdet som chauffør kan få fatale konsekvenser for andre trafikanter, såfremt reglerne ikke overholdes.
Jeg er ikke 100-meter-mester på international transport, men ved, at stort set al udenrigskørsel, dvs. transport af gods ud af Danmark, efterhånden bliver udført med udenlandske biler og dermed med udenlandske chauffører.
Det er en meget beklagelig udvikling, da det er umuligt for danske virksomheder at konkurrere på lønniveauet for udenlandske chauffører.
Danske virksomheder, der eksporterer eller importerer, foretrækker at købe den billigst mulige transport og er stort set ligeglade med, hvilken nationalitet bil og chauffør har, og det kan man vel ikke fortænke nogen i.
Det er en beklagelige udvikling, men også en uundgåelig udvikling.
Ser man på omkostningsstrukturen for en dansk bil i dag, så går ca. en tredjedel af omkostningerne til forrentning af bil, forsikringer m.v., en tredjedel går til diesel, og den sidste tredjedel går til løn.
Omkostningerne til diesel og bil er nogenlunde de samme over hele EU, og det efterlader lønnen som det eneste konkurrenceparameter, og lønnen i Danmark ligger væsentligt over lønningerne i resten af EU.
Danmark kan ikke konkurrere på løn, og det skal vi heller ikke gøre, men vi skal sikre, at danske arbejdere ikke er i unfair konkurrence i forhold til kollegaer fra andre lande.
Derfor hilser vi også velkommen, at der kommer et øget fokus, et fokus, der efter vores mening bør udmøntes i, at de vilkår, der pålægges danske arbejdspladser, også er vilkår, der pålægges udenlandske virksomheder, samt at vi fra Folketingets side er opmærksomme på, at vi ikke gør det dyrere at være dansker, for hver gang vi gør det, bliver det fulgt op af et lønkrav og med tab af arbejdspladser til følge.
Jeg ved, at der er to forslag til vedtagelse i omløb her i dag.
Venstre kan ikke stemme for nogen af de to forslag til vedtagelse.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at jeg hørte rigtigt.
Er det sådan, at Venstre står fuldstændig alene, helt isoleret her i Folketinget og som det eneste parti ikke er villig til at lave en indsats i forhold til at bekæmpe social dumping?
Er Venstre sat uden for indflydelse?
Er der ikke noget fælles fodslag med de andre partier i oppositionen om det her?
Har man isoleret sig selv fuldstændig og sat sig uden for indflydelse på det her område?
Kører man helt solo og har ikke andre partier, man arbejder sammen med?
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Nu har jeg redegjort for, hvorfor vi ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som de regeringsbærende partier har lagt frem, og det er, fordi der er nogle uafklarede spørgsmål, i forbindelse med at vi har førstebehandlet L 47 i dag.
Så det kan vi ikke.
Vi kan heller ikke stemme for det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat af Dansk Folkeparti, da vi kommer i konflikt med nogle af de ting, som vi mener at EU bør interessere sig for.
Så hvis ordføreren vil udlægge det, som at vi står fuldstændig isoleret, er det ordførerens udlægning.
Jeg mener bare, at det, vi siger før et valg, siger vi også efter et valg, og så bukker vi ikke.
Når man så laver et forslag til vedtagelse, hvor L 47 er en af de bærende kræfter, så må hr. Andreas Steenberg da være klar over, at det er svært for os at give håndslag på.
Når det kommer til kontrolindsatsen, er vi meget med, men det betyder dog ikke, at vi kan spise hele det forslag til vedtagelse, som det ligger.
Der skulle vist nok være, var det 11 spørgsmål, der var ubesvarede i forbindelse med drøftelsen af L 47, så der er helt klart noget at tale om, og det må vi så se på i det videre udvalgsarbejde.
Men lige nu og her vil jeg ikke stå og give håndslag på noget og binde et parti til noget, når vi ikke kender svarene på de spørgsmål.
Det synes jeg også hører med til det brede samarbejde, nemlig at vi kender de svar og har de svar, inden vi laver en aftale.
Andreas Steenberg (RV), 2011-12-13:
Det Radikale Venstre går meget ind for det brede samarbejde, det har vi jo snakket meget om i valgkampen, og jeg synes, jeg hører, at ordføreren egentlig er meget positiv over for det forslag til vedtagelse, som regeringen og Enhedslisten prøver at få igennem her.
Det eneste, man har, er nogle spørgsmål til det her med bøder i relation til et lovforslag, men hvis Venstre får afklaret de spørgsmål, kan jeg så forstå det sådan, at Venstre stemmer for det forslag til vedtagelse, som ligger?
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Noget helt konkret fik jeg jo først, da ordføreren gik på talerstolen, for i ordførerens forslag til vedtagelse kommer man da ikke med nogle konkrete bud på, hvad det kunne indeholde.
Så hvis ordføreren virkelig ville have det gode brede borgerlige samarbejde, havde man vel taget det med i sit forslag til vedtagelse, således at vi kunne have fået det forhandlet på plads fra starten af.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Nu er Dansk Folkeparti jo kun Danmarks tredjestørste parti, og det er vi meget ydmyge over for, men derfor kan vi jo godt have nogle klare holdninger og nogle løsninger på nogle problematikker, i hvert fald have nogle forslag til det.
Og jeg må da indrømme, at jeg havde forventet i sådan en debat her, at Venstre som Danmarks største politiske parti ville komme med nogle helt klare bud på, hvordan vi imødegår social dumping.
Jeg har hørt ordføreren sige: mere kontrol.
Jo, jo, men hvad skal den bestå i?
Er ordføreren enig med Dansk Folkeparti i, at vi skal have et egentligt vejpoliti?
Er det det, der er løsningen, eller hvad?
Jeg mangler noget helt konkret fra Danmarks største parti.
Nu har jeg diskuteret forslaget til vedtagelse med ordføreren, hr. Peter Juel Jensen, og når jeg så hører talen, bliver jeg selvfølgelig lidt skuffet over, at Venstre ikke kan være med på vores forslag til vedtagelse.
Det er jeg lidt skuffet over, men det er jo, som det er.
Til gengæld hørte jeg en konstatering af, at vi ikke kan gøre noget, at den danske transportsektor er døende, at vi ikke kan klare os i konkurrencen, og derfor er det åbenbart liberal politik, at vi så lige så godt kan slå op i banen og lade være med at gøre noget overhovedet; det er så også det, Venstre har valgt i dag ved ikke at forholde sig til nogen af forslagene til vedtagelse.
Men er det Venstres politik, at vi bare skal lade transportsektoren sejle på må og få og lade os presse af udenlandsk arbejdskraft og i øvrigt bare lade stå til?
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Altså jeg må bare gentage mit svar fra før: Det må være ordførerens konstatering.
Vi har det gode princip i Venstre, at vi gerne vil vide, hvad det er, vi stemmer for.
Og når vi ikke kan få det at vide, kan vi da ikke bakke regeringen op i den politik, som regeringen agter at føre.
Vi siger ikke én ting i en valgkamp og noget andet, når vi sidder og stemmer i Folketingssalen.
Sådan er vi skruet sammen som parti, og det kunne andre partier faktisk lære utrolig meget af.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Så Venstre er altså isoleret.
Der er ikke nogen, man samarbejder med i Venstre; Venstre er helt alene i det her spørgsmål.
Man kunne vælge at stemme sammen med regeringspartierne og få en ambitiøs politik på det her område, et ambitiøst forslag til vedtagelse, som bekæmper social dumping med alle de problemer, der er, eller i det mindste at støtte de sædvanlige samarbejdspartnere i Dansk Folkeparti og dog komme med et forslag til vedtagelse, der går lidt i den rigtige retning.
Men næh, Venstre har sat sig helt uden for indflydelse, vil ikke samarbejde med andre partier.
Det er da interessant; det er da en nyhed.
Peter Juel Jensen (V), 2011-12-13:
Nu ved jeg ikke, hvad ordføreren har hørt, og hvad ordføreren ikke har hørt.
Jeg synes, at jeg i min ordførertale netop var inde at sige, at der er behov for en øget og en skærpet kontrolindsats.
Det vil vi gerne have.
Jeg synes også, at jeg i min besvarelse her har sagt og refereret til, at der faktisk er fokus på det her, også i forbindelse med indgåelsen af RUT-aftalen osv.
Og der er drøftelser blandt parterne på området om, hvordan vi får lukket det her, således at danske virksomheder konkurrerer på nogle fair og ordentlige vilkår.
Det synes jeg er meget liberalt: at man sætter sig ned og snakker med dem, det vedrører, og at de er med til at lukke det her ned.
Så hvis ordføreren for Dansk Folkeparti synes, at det er en opgivende holdning, er jeg ikke enig med ordføreren for Dansk Folkeparti.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Nu mener jeg ikke, at eksempelvis det havnelovsudvalg, der blev nedsat for at kigge på et udkast til en ny havnelov, var noget tungt udvalg.
De kom ret hurtigt med en betænkning.
Jeg mener heller ikke, at det luftfartsudvalg, der sidder i øjeblikket, er noget tungt udvalg.
Vi har selv en mand siddende der.
Jeg tror, at de arbejder meget hurtigt og meget effektivt, og jeg tror, at det er et godt og konstruktivt arbejde, de udfører.
Det var egentlig bare det samme, vi gerne ville i forhold til jernbanetransporten.
Jeg er bange for, at det her simpelt hen bare skyldes, at det her forslag har groet i den forkerte have.
Men med hensyn til det konkrete spørgsmål vil jeg da godt sige til hr. Rasmus Prehn, at der jo intet er til hinder for, at vi også kan diskutere det i en samlet forligskreds.
Det gør jeg meget gerne, også gerne når det gælder delelementer.
Men jeg er bare bange for, at vi så bare får flere delaftaler, og at vi får flere småanalyser.
Det, jeg bare lagde op til, var, at vi kunne have fået samlet det hele i én mere langsigtet plan.
Men jeg diskuterer meget gerne delelementer fra det her beslutningsforslag.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Nu plejer det at være sådan, at man siger, at man skal kende sin historie for at kunne træffe kloge beslutninger i fremtiden.
Man kan lære af historien.
Det er da noget af en erkendelse, hvis Dansk Folkeparti siger, at det der med historien bruger de ikke til noget.
De går bare frisk til værks uden at tænke over at lære af deres erfaringer.
Dansk Folkeparti foreslår her nogle spørgsmål, der skal undersøges.
Hvilke af de spørgsmål kan man ikke foreslå bliver undersøgt eller kigget på i en forligskreds?
Hvad er det, der gør det nødvendigt at lave et nyt, tungt, bureaukratisk udvalg?
Hvorfor kan man ikke bare undersøge det i regi af forligskredsen på området?
Hvorfor skal man etablere noget helt nyt og tungt?
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Nu er der jo et ordsprog, som jeg godt kunne bruge, men det må jeg ikke her fra talerstolen, så ville jeg blive irettesat.
Det er noget med hvis og hvis.
Man kunne have gjort rigtig mange ting.
Man kunne have ladet være med at stoppe den elektrificering, der tilbage i 1998 affødte en fatal beslutning om at bestille de dieseltog.
Man kunne have gjort mange ting, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Det her er jo ikke for at være bagstræberisk.
Det er jo ikke en syltekrukke, vi kommer og laver forslag om.
Vi er med på at lave al den brandslukning og alt det, der skal til nu, for at løse materielsituationen, for at få elektrificeret der, hvor det er muligt og vi har penge til det, og i øvrigt fremme den kollektive trafik mest muligt af hensyn til pendlerne.
Men det gjorde jo ikke noget, hvis vi fremadrettet tog beslutningerne på et lidt mere oplyst grundlag end det, vi har i dag.
Det er egentlig bare det, vi har lagt op til.
Så er vi egentlig ikke så optaget af historikken og af, hvem der har ansvaret, og hvad man kunne have gjort for mange år tilbage, for det kan vi ikke bruge til noget.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Jeg er simpelt hen nødt til at stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Det, der er situationen med det her forslag, er, at Dansk Folkeparti i 10 år har haft maksimal indflydelse, maksimal indflydelse på transportområdet.
Hvis Dansk Folkeparti havde villet det, kunne man virkelig have forandret noget.
Men efter 10 år er man kommet i opposition, og der er kommet en ny regering, der siger, at vi vil handling, vi vil elektrificering og gøre en masse for at løfte den kollektive trafik.
Oven i købet inviterer vi Dansk Folkeparti med til at lave de her løsninger, men Dansk Folkepartis allerbedste forslag på det her område er, at vi skal vente lidt, holde hestene og sende det i udvalg.
Er det det, der er Dansk Folkepartis forslag på det her område?
Det virker altså noget defensivt i forhold til at komme med konkrete, fremadrettede forslag som dem, vi bl.a. skal forhandle i morgen.