runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo klart med hensyn til starthjælpen – når nu hr. Torsten Schack Pedersen nævnte tallene – at det så modsat betyder, at 70 pct. af dem, der er på de lave satser, ikke er kommet i job.
Så langt er vi formentlig også enige.
Det, de har fået ud af det, er så nogle ekstremt lave levevilkår, som ikke er sammenlignelige med nogen som helst andres i det her samfund.
Det andet er, at det jo er selvindlysende, at i en periode, hvor beskæftigelsen udvikler sig gunstigt, og hvor der er stor efterspørgsel, gælder det jo ikke kun for folk på starthjælp, men også for folk på dagpenge og folk på kontanthjælp, at det er lettere at komme i arbejde i en periode, hvor der er opgangskonjunktur.
Så man kan jo ikke lave statistik på den måde.
Så er der det sidste spørgsmål om skattehullerne.
Jeg forstår ikke, at hr. Torsten Schack Pedersen synes, det er så indviklet.
Når man som den her regering afvikler dele af skatteligningen, sådan at ligningen ikke fungerer effektivt, er der en fantastisk mulighed for at unddrage sig beskatning for dem, der kan.
En almindelig lønmodtager har stærkt begrænsede muligheder.
Det er det, vi godt vil have stoppet.
Jeg kan egentlig ikke forstå, at et parti som Venstre ikke også synes, at vi skal have en retfærdig og fair skatteligning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-31:
Jeg skal starte med at sige, at hr. Villy Søvndal og SF mener, at et snedigt skattearrangement er, når man betaler den selskabsskat, man skal.
Det er interessant, men det vil jeg vende tilbage til.
Jeg hæftede mig meget ved, at hr. Villy Søvndal talte om, hvor forfærdelig starthjælpen var.
Kan hr. Villy Søvndal ikke bekræfte, at det i 1999 var sådan med hensyn til irakiske asylansøgere, der havde fået opholdstilladelse, at der efter 3 år var 3 pct. af dem, der var i beskæftigelse?
Efter indførelsen af starthjælpen er der i 2005 30 pct. af de irakiske asylmodtagere, der er i arbejde.
Anerkender hr. Villy Søvndal overhovedet ikke, at starthjælpen betyder, at flere folk kommer i arbejde?
Det var den ene ting.
Derefter vil jeg gerne spørge: Kan vi ikke få en lidt mere skarp definition af det med skattehuller?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Et skattehul er et sted, hvor man har mulighed for at unddrage sig beskatning ved forskellige snedige arrangementer, flytninger af overskud, eller hvad man ellers kan lave, som er meget kreativt.
Det er skattespekulation, som vi godt vil have lukket for.
Og der er utrolig mange muligheder, som vi gerne vil have kigget igennem.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Men hvad er definitionen?
Hvad er definitionen på et skattehul set med SF's øjne?
For jeg kan forstå, at flere af de eksempler, som der nu bliver linet op her, er nogle, som er i gældende lov.
Altså, det er jo ikke noget, som man kan sige er uhensigtsmæssigt i forhold til det, som er gældende lov, eksempelvis loftet over pensionsindbetalinger eller at rulle en selskabsskat tilbage til et andet, tidligere niveau.
Hvad er SF's definition på et skattehul?
Kan vi ikke få det helt klart beskrevet?
Erling Bonnesen (V), 2007-05-31:
Nu har fru Marianne Jelved jo i løbet af dagen sådan et par gange været i nærheden af arbejdsmarkedsområdet, og det at få fremskaffet, kan vi sige, fremtidens nye medarbejdere er sådan et meget vigtigt og interessant emne.
Derfor vil jeg godt have fokus på det og prøve at dreje debatten lidt ind på de nye jobcentre.
Det synes jeg kunne være interessant lige at prøve at få rørt lidt ved.
I forbindelse med kommunalreformen blev der jo oprettet nye jobcentre – de er ikke ens over hele landet – og også de nye forsøgscentre, som vi jo sådan i daglig tale kalder dem.
Og nu viser det sig jo heldigvis, at de begynder at fungere bedre og bedre.
Man er ved at komme lidt over indkøringsvanskelighederne.
Også i systemet er der jo efterhånden en opfattelse af, at det nok er måden at gøre det på i fremtiden, at man får sammenlagt det statslige og kommunale system for netop at få sat fokus på tingene.
Og så er det jo, at jeg vil dreje spørgsmålet ind på det.
Vi har hørt tidligere meldinger fra Det Radikale Venstre om, at hvis man får magt, som man har agt, vil man rulle tilbage til det gamle system.
Det håber jeg så ikke man vil.
Men spørgsmålet går på, om man, hvis erfaringerne synes at blive positive med det nye system, så vil bakke op om at få gennemført det nye system overalt i landet, når der nu skal evalueres på det.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Svaret er ja.
Men vi vil have en skattereform.
Vi taler ikke om skattelettelser.
Vi taler om, at man omlægger systemet, nøjagtig som Velfærdskommissionen og vismændene beskriver det, men ikke specielt efter den metode, de har anlagt.
Det, der jo er virkelig mærkeligt, er, at vi sidder med et flertal lige nu, som er parat til at smøre løs glasur ud over hele Danmark med skattelettelser på sammenlagt op til omkring 30 mia. kr. i de næste år.
Tænk, hvad vi kunne have fået af strukturændringer i skattesystemet, der fik det til at fungere på en helt anden hensigtsmæssig måde, hvis man havde gjort det på en anden måde end ved at dele nogle milliarder ud om året.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Hvordan harmonerer det med Det Radikale Venstres ønske, og hvordan harmonerer det med et samarbejde mellem Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Svaret er ja.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne høre fru Marianne Jelved, om Det Radikale Venstre stadig væk går ind for en skattelettelse på arbejdsindsatsen og dermed en sænkning af, hvad man betaler for det arbejde, man udfører.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Jacob Jensen kender opfattelsen hos et flertal i befolkningen.
De målinger, der er foretaget bare inden for det sidste år, viser jo, at der ikke er hundrede procent opbakning blandt socialdemokratiske vælgere omkring skattestoppet.
Det er måske halvdelen, der går ind for det.
Vi aflæser de målinger, der i øvrigt er af vælgernes præferencer, som at der er skred hos vælgerne i sympatien for eller opbakningen til skattestoppet og opbakningen til den nuværende udlændingepolitik.
Det er jo et led i demokratiet.
Og vi vil da blive ved med at arbejde for at skabe opbakning bag den politik, som vi synes er den rigtige.
Og det opgiver vi ikke før et valg.
Og vi stiller ikke nogen krav om at vide, præcis hvordan vi kan indgå et samarbejde efter et valg.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Nu er der ikke nogen grund til at tro, at de skulle løbe fra det løfte, der kom fra Socialdemokraternes formand her tidligere om, at Socialdemokraterne arbejder for og står ved, at skattestoppet også efter et valg står ved magt, hvis det står til Socialdemokraterne.
Det har jeg ikke nogen grund til at tro, men derfor vil jeg godt spørge fru Jelved, om det ikke er afgørende for De Radikale at kende konditionerne for at kunne indgå et sådant samarbejde.
En ting er, hvad man ønsker, og en anden ting er, hvad man håber på, men man kan vel også konstatere af de faktiske forhold i jernindustrien, at vi i Folketinget såvel som i befolkningen har et massivt flertal, der bakker op omkring skattestoppet.
Så derfor vil jeg spørge helt konkret: Er det et ultimativt krav fra De Radikales side, at skattestoppet skal væk efter et valg, hvis De Radikale skal kunne indgå i en regering sammen med Socialdemokraterne på baggrund af den udmelding, vi har hørt fra formanden for Socialdemokratiet her i dag?
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvordan regeringsdannelsen kommer til at se ud specifikt efter et valg, for der mangler jeg valgresultatet, men bare gøre opmærksom på, at hvis ikke der er et flertal med Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, så synes jeg, det er meget svært.
Og derfor synes jeg, det er klogt, at statsministeren ikke har villet garantere et skattestop efter et valg.
Men hvis der ikke er det flertal, så kan der jo kun skabes et flertal på det her punkt, hvis der indgås en alliance mellem V, K og O og Socialdemokraterne, og den alliance vil jeg rigtig gerne se.
Det, vi vil gøre, er at søge indflydelse på at fremme den politik, Det Radikale Venstre slås for.
Og jeg synes, det er klogt, hvis man ikke kan sikre sig på forhånd eller se, at der er et flertal for ens politik, så at sige: i det omfang det er muligt at skaffe flertal for det.
Det er jo fair nok.
Men der er stor forskel på det og så på at garantere et skattestop.
Og vi vil arbejde alt, hvad vi kan, for at få det flertal væk, der er i dag, fordi det låser mange ting, og vi vil gerne have indflydelse på den politik, der skal føres, på en anden måde, end vi har haft nu.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Nu var fru Marianne Jelved i sit indlæg her lidt efter, hvorvidt statsministeren og dermed regeringen kunne garantere et skattestop efter valget.
Jeg kan se rundt i Folketingssalen her, og jeg kan også se uden for disse tykke mure og konstatere, at der i hvert fald er bred opbakning i regeringspartierne og Dansk Folkeparti og vistnok også hos Socialdemokraterne, selv om det måske ikke er helt helhjertet for næste valgperiodes vedkommende.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Marianne Jelved i forhold til det, De Radikale lægger op til, nemlig om fru Marianne Jelved føler, at det er et solidt politisk grundlag eventuelt at gå ind i et regeringssamarbejde på baggrund af, for jeg går stadig væk ud fra, at De Radikale med fru Marianne Jelved i spidsen arbejder på at kunne danne en SR-regering.
Føler fru Jelved så, at det er et solidt politisk grundlag at gå ind på, når man nu hører, at Socialdemokraterne melder ud i dag, at de under ingen omstændigheder kan stemme for skattelettelser, men at skattestoppet i øvrigt står ved magt også i næste periode, i forhold til det, som De Radikale går til valg på på skattepolitikken?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Sådan hører jeg det desværre ikke.
Jeg er meget enig i det grundsynspunkt, at det f.eks. for syge mennesker handler om at blive behandlet og blive behandlet rettidigt på et højt kvalitativt niveau.
Det er det, det drejer sig om.
Og det var præcis derfor, at vi Konservative satte os i spidsen for en behandlingsgaranti, som skulle lægge et maksimalt pres på det offentlige sygehusvæsen, og som skulle sikre, at patienten havde hånds- og halsret, sådan at hvis ikke det offentlige sygehusvæsen kunne levere inden for en lægefagligt fastsat tid, jamen så kunne man gå til private, til udlandet eller andre steder.
Og det gav et pres, det gav samtidig også en samlet udvidelse af kapaciteten.
I dag står vi med et fælles problem.
Vi skal rekruttere flere læger, og vi skal rekruttere flere sygeplejersker.
Og her har vi en stor opgave, når vi skal have udvidet sygehuskapaciteten yderligere, hvad enten det er i privat eller i offentligt regi.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Nej, det mener jeg nu ikke er den rigtige beskrivelse.
Hovedforskellen er en anden.
Vi vil jo først og fremmest have de her opgaver løst.
Altså, hvis man ikke vil have, at det sker, at en patient ligger og venter på en gang på et hospital i hovedstadsområdet eller et andet sted i Danmark, så er man også nødt til at tilføre de ressourcer, uanset hvilken model man vælger, der gør, at det ikke sker.
Og der nytter det ikke med de der alenlange kolonner om, hvad man har gjort.
Jeg vil gerne kvittere for, at den her regering har sendt penge ud i det offentlige – langt færre end det skete tidligere, men den har sendt penge ud.
Men det hjælper jo ikke den stakkels patient, der ligger og venter, og derfor forstår jeg ikke, at ambitionerne ikke er højere i en periode, hvor vi er så rige, som vi er, nemlig at vi ikke vil finde os i det.
Der er vi langt mere praktiske folk i SF.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg kan ikke anerkende fremstillingen.
Det er ikke historie, det er nutid, vi her forholder os til.
Så derfor burde hr. Villy Søvndal ulejlige sig med at kigge ordentligt efter, hvordan tingene ser ud i det virkelige liv.
Der er ikke tale om, at timetallet er nedsat ude i skolerne; der er ikke tale om, at vi har sparet på ældreomsorgen; der er ikke tale om, at vi har sparet på sundhedsområdet.
Tværtimod har vi pumpet milliarder ud i sundhedsområdet, vi har fået op imod næsten 100.000 flere operationer gennemført siden 2001.
Der er virkelig en lang række massive forbedringer på det offentlige område, som har understøttet menneskers oplevelse af, at vi faktisk har et samfund, der prioriterer velfærdsfunktionerne højt.
Men en af forskellene på Det Konservative Folkeparti og SF er jo, at vi først og fremmest ser på, hvor en opgave kan blive løst mest smidigt og mest effektivt.
SF vil først og fremmest have opgaverne løst i et offentligt regi, det er forskellen.
Og derfor bliver det et ubalancesamfund, SF's politik vil føre til.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg vil først kvittere for den historiske gennemgang af SF.
Den var mangelfuld, men fru Pia Christmas-Møller har jo heller ikke oplevet glæden ved den fornyede historieundervisning i folkeskolen, så det var formentlig derfor.
Men jeg synes dog alligevel, at fru Pia Christmas-Møller havde fået fat på en afgørende pointe i forhold til SF, nemlig at SF er tilhænger af en meget stærk offentlig sektor.
Det er helt rigtigt set.
Og det er jo dér, vi synes den nuværende regering ikke gør tilstrækkeligt, forstået på den måde, at så længe folk ligger og venter på sygehusene, som de gør, så længe et så rigt samfund skærer ned på de ældre, så længe man øger lukkedagene på daginstitutionerne og sænker elevtimetallet i folkeskolen, så har vi ikke en tilstrækkelig stærk offentlig sektor.
Er fru Pia Christmas-Møller ikke enig i det grundsynspunkt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg mener helt alvorligt, at vi har den forpligtelse at varetage samfundets interesser ud fra bedste evne, værdier, visioner og holdninger.
Det siger Dansk Industri så sent som i dag, det siger vismændene, det siger OECD.
Det koster os indtægter, at vi har et skattesystem, som hæmmer væksten frem for at understøtte den.
Derfor er det utrolig vigtigt for os Konservative, at vi får lettet skatten på den sidst tjente krone.
Det kan være i toppen, det kan være mellemskatten, det kan være bundskatten.
Det kan være
hvor som helst, hvor mennesker bliver brandskattet af at yde en ekstra indsats, af at tage en lille smule overarbejde.
Vi skal have vendt udviklingen.
Vi skal have et skattesystem, som understøtter vores vækst og dermed vores velfærdsmuligheder.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-31:
Jeg konstaterer bare, at den der skattereform, som regeringen har gennemført, jo ikke har øget arbejdsudbuddet, som ordføreren påstår.
Det er jo ikke korrekt.
Det er korrekt, at vi har et opsving, der har gjort, at der er kommet flere i beskæftigelse.
Det ændrer sådan set ikke ved, at der ikke findes historisk belæg for at sige det, som De Konservative siger, nemlig at når man letter på skatten i toppen, øger man arbejdsudbuddet.
Derfor må vi bare konstatere i dag, at det altså er vigtigere for Det Konservative Folkeparti med skattelettelser i toppen end at sikre, at der rent faktisk er penge til vores velfærdssamfund.
Lad mig så sige, at jeg ikke synes, der er nogen grund til at blive vred, for debatten her er vel for at afdække holdningerne.
Jeg er meget interesseret i at vide, hvad Det Konservative Folkeparti går og tænker, det tror jeg også befolkningen er, så vi behøver ikke hidse os op.
Men når nu det er så vigtigt for Det Konservative Folkeparti at få gennemført skattelettelser – jeg har læst mig til i Børsen, at den konservative skatteordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, mener, at det er meget vigtigt, og at det vil være et nederlag for De Konservative, hvis ikke det bliver gennemført – må jeg så ikke spørge: Hvad vil konsekvensen for Det Konservative Folkeparti være, hvis ikke man får gennemført skattelettelser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Lige her.
Lige her i Danmark.
Hr. Thomas Adelskov behøver slet ikke at rejse så langt eller læse alle de udenlandske aviser osv.
Hr. Thomas Adelskov kan slå ørerne ud og øjnene op og konstatere ved selvsyn, at forårspakken, der kom i rette tid og i rette dosis, netop understøttede væksten i samfundet, øgede arbejdsudbuddet og har medført, at det er lykkedes os at få arbejdsløsheden markant ned under det, man hos Socialdemokraterne og andre stivsindede økonomer kaldte den strukturelle bund, for så vidt angår arbejdsløsheden.
Vismændene kommer i dag og siger: Skatten på arbejdsindkomst, skatten på den sidst tjente krone skal lettes.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-31:
Nu har vi jo her i dag i hvert fald fået slået fast med syvtommersøm, at det er vigtigere for De Konservative med skattelettelser i toppen end at sikre, at der er penge til daginstitutionerne, til ældreområdet og til folkeskolerne.
Jeg har et enkelt spørgsmål til den konservative ordfører: Hvor i det virkelige liv finder De Konservative nogen som helst dokumentation for, at skattelettelser på nogen som helst måde skulle øge arbejdsudbuddet?
Det er mig bekendt sådan, at der er to steder, hvor man har eksperimenteret med at øge skatten og så har troet, at det på den måde ville øge arbejdsudbuddet.
Det var i USA under Reagan, og så var det i Sverige under den forrige borgerlige regering under en konservativ statsminister, hvor det jo sådan set nærmest havde den modsatte effekt, fordi borgerne derovre sagde: Nu behøver vi ikke at arbejde så meget, for nu har vi nok til dagen og vejen.
Så hvor i det virkelige liv, altså ikke i teorien hos De Konservative og i det konservative grupperum, har man belæg for at sige, at det vil øge arbejdsudbuddet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Ja, det er præcis opgaven.
Når vi nu ønsker at satse så målrettet på vækststrategier, er det for at skabe baggrund for, at vi kan øge velfærden.
Og det er igen forudsætningen for, at mennesker, som ikke umiddelbart kan klare sig selv, kan få den nødvendige og tilstrækkelige håndsrækning.
Det er også forudsætningen for, at vi kan opbygge de fællesskaber, som fru Line Barfod taler om.
For os handler det om, at forskelligheden er en selvstændig værdi, som vi har glæde af.
Det er ikke et nødvendigt vilkår, som skal bekæmpes, og den forskellighed skal også rummes, når vi giver forskellige offentlige tilbud.
I virkelighedens verden er det jo sådan, at de private muligheder, frit valg-ordningen f.eks. på hjemmehjælpsområdet, kun er udnyttet af 10-15 pct., men bare det, at tilbuddet er der, har øget tilfredshedsgraden betydeligt blandt alle, også dem, der bruger det offentlige.
Det samme gælder sygehusområdet med behandlingsgarantien og de private sygehuse som et supplerende alternativ.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Jeg er fuldstændig enig i, at man ikke kan beordre folk til at blive lykkelige, og det hjælper slet ikke at skrive i en lov, at nu skal alle være lykkelige.
Jeg synes heller ikke, man skal begynde at dele lykkepiller ud eller andet.
Men det, der er det afgørende, er jo, om man tror på, at man kan skabe nogle rammer for, at folk har mulighed for at få et bedre liv.
Der er det afgørende jo, om man tror på, at de rammer handler om fællesskaber.
Den politik, som fru Pia Christmas-Møller og De Konservative har været med til at stå for, har jo gået på det stik modsatte af at styrke fællesskaberne.
Den har jo i stedet gået på, at hvis nogle gerne vil have nogle ordentlige vilkår, skal de vælge dem individuelt.
I stedet for at vi fælles skal arbejde for at have en god ældrepleje, fælles skal arbejde for at have gode børnehaver osv., skal det overlades til folk at have et større privat råderum og så med brugerbetaling kunne købe sig til noget ekstra.
Derfor vil jeg gerne høre, om fru Pia Christmas-Møller faktisk mener det, hun siger, om, at folk skal have mulighed for at søge lykke i fællesskaber, og at vi derfor skal sikre mulighed for, at de offentligt ansatte i fællesskab kan få nogle ordentlige rammer til også at gøre det godt både for syge og ældre og børn.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Politik kan ikke skabe lykken.
Det er måske værd at notere sig for en ærkesocialist som fru Line Barfod.
Det er i hvert fald Det Konservative Folkepartis livserfaring, og derfor gør vi os ikke forestillinger om, at vi herinde kan opstille et utopia, hverken bredt for et samfund som helhed eller for den enkelte.
Lige så evident er det, at enhver ikke er sin egen lykkes smed.
Det er højst en halv sandhed, fordi ulykkerne kan ramme når som helst.
Sygdom er hver mands herre, og andre tildragelser kan komme.
Så det, politik kan – og det er det, vi skal bruge de politiske instrumenter til – er at begrænse ulykkerne og dæmme op for virkningerne af de ulykker, der uvægerlig kommer.
Det er, hvad politik kan og skal.
Der har fru Line Barfod fuldstændig ret i at vi har behov for et fællesskab, og præcis derfor går Det Konservative Folkeparti også så aktivt ind for, at vi har en offentlig sektor på et højt kvalitativt niveau.
Vi søger at forbedre de offentlige servicetilbud på en lang række områder.
Det er jo i virkeligheden også ideen med kvalitetsreformen.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Fru Pia Christmas-Møller talte om, at det, hun ønskede, var et samfund, hvor man selv kan søge lykken.
Det kan selvfølgelig være meget godt, hvis man er rig og rask, selv at gå ud og søge lykken.
Men for rigtig mange mennesker er det nødvendigt at være sammen med andre i et fællesskab, bl.a. mange af de offentligt ansatte, som er ude at protestere i dag og prøver at råbe politikerne op om, at der er brug for flere ressourcer.
Hvis de skal søge lykken, handler det om, at de har tid til at gøre deres arbejde, fordi det faktisk er noget af det, der kan gøre dem mere lykkelige: at de kan få lov til at gøre deres arbejde, at de har tid til at gøre det ordentligt, og at de også kan holde til at gøre det.
For i dag er der jo faktisk mange af dem, som er slidt ned, allerede før de når pensionsalderen, og som måske ikke engang vil nå at opleve den pensionsalder, som fru Pia Christmas-Møller har været med til at udskyde.
Så jeg vil gerne høre, om fru Pia ChristmasMøller kun vil være med til at skabe muligheder for, at man kan få lykke, når man er rig og rask, eller om der også skal være mulighed for dem, der gerne vil søge lykken i fællesskab med andre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
At man fra EU's side har stillet nogle spørgsmål til planen, er helt naturligt og ikke, som hr. Clausen udlægger det, et problem i forhold til, om planen vil virke.
Vi er til sinds at efterleve Kyotoaftalen, vi er til sinds fortsat at være drivende kræfter på internationalt, europæisk og også nationalt niveau.
Det understøttes af de energiplaner, vi har lagt frem.
Det understøttes af, at Danmark er blandt de fremmeste lande, når det drejer sig om andelen af vedvarende energi.
Og vi har sat yderligere ambitiøse mål op på området.
Ja, jeg mener faktisk, at Det Konservative Folkeparti anført af konservative miljø- og energiministre har været helt i front her, så vi er ganske godt tilfredse, selv om det selvfølgelig er meget store udfordringer, vi som samfund står over for i disse år.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det synes jeg godt nok er svært uden videre at svare på.
Indtil videre er vi i hvert fald meget skuffede over det, vi ser i jobcentrene.
Vi er især meget skuffede over – og vi har beklaget det meget over for en af ministrene, som vi i øvrigt har et rigtig fint samarbejde med, nemlig beskæftigelsesministeren – at der er lavet et umanerlig kraftigt bureaukrati, hvor man har nedsat udvalg, og jeg ved ikke hvad, der skal kontrollere de indberetninger, kommunerne skal komme med til staten, bare for at tage et eksempel, som jeg lige kan huske her.
På vores rejse rundt i landet for at blive klogere på, hvordan hverdagen fungerer i de offentlige institutioner,
har vi også besøgt nye jobcentre.
Og vi er imponerede over den indsats, der lægges for dagen fra medarbejdernes side, ingen tvivl om det.
Men vi kan se, at der virkelig er ekstremt meget bureaukrati.
Det bliver vi nødt til først og fremmest at rense ud i.