runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2007-11-30:
Diskussionen om Tangeværkets fremtid, om laksebestanden i Gudenåen og Tange Sø har stået på i mange år, og der er mange forskellige interesser i denne sag.
Nogle vil have stoppet Tangeværkets virke, så der ikke længere produceres el, og andre vil bevare Tangeværket, så der fortsat kan produceres el.
En gruppe kæmper for laksen i Gudenåen, og andre det kan måske være de samme - vil have tømt Tange Sø.
Det går hårdt for sig i den sag, og det er en sag, der har været diskuteret i mange år.
Der har været et udredningsarbejde, som skulle belyse forskellige løsningsmodeller for en fremtidig faunapassage ved Tangeværket og Tange Sø, men det førte ikke til nogen enighed i sagen.
I 2002 blev der lavet en lovændring, som skulle give mulighed for at få belyst uenigheden og for at få klarlagt finansieringsspørgsmålet.
Det viste sig, at der heller ikke her kunne blive enighed om en fælles løsning.
Da koncessionen for Tangeværket udløber den 8. januar 2008, skal der nu træffes beslutning om, hvad der skal ske efter denne dato, og det er derfor, vi står her i dag.
I første omgang foreslår regeringen, at Tangeværkets koncession forlænges med 6 år.
Perioden vil blive opdelt i to gange 3 år, og de første 3 år skal gå med at få klarlagt, hvad der skal ske med området i relation til miljømålsloven.
I miljømålsloven er det fastsat, at der skal foreligge vandplaner ved udgangen af 2009, og disse vandplaner skal opfylde målene for en god vandkvalitet i EU’s vandrammedirektiv.
Det er de nye kommuner, som skal udarbejde handleplaner for områderne inden udgangen af 2010.
Det betyder, at vi ikke kender den endelige vandplan for Gudenåen før udgangen af 2009, og derfor kan man ikke vide, hvilke konsekvenser det vil have for Gudenåen, Tangeværket og Tange Sø.
Det vil sige, at først efter de første 3 år vil det være muligt at tage stilling til, hvilke løsningsmodeller der kan være forenelige med vandrammedirektivet mål, og det vil samtidig være muligt at bedømme Tangeværkets placering i denne sammenhæng.
Det er derfor, regeringen foreslår at forlænge koncessionen med 6 år, altså 3 år til undersøgelser i relation til miljømålsloven og 3 år til at implementere konsekvenserne af det, vi finder frem til.
Jeg håber derfor, at de næste år vil bringe os nærmere på en løsning, som flest mulige vil være tilfredse med, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Det Radikale Venstre støtter også dette lovforslag, som jo er en del af den samlede aftale om pensionsbeskatning.
Det siger sig selv, at også vi vil interessere os for udvalgsbehandlingen og se, om der dukker problemer op, som fortjener at blive overvejet.
Steen Gade (SF), 2007-11-30:
Ja, tak for det, og tillykke med jobbet.
Jeg synes, det er fint, at ministeren vil tage over og se på Tangeværket og søen, men det, jeg vil hæfte mig ved her, er, at vi skal have et ordentligt beslutningsgrundlag om 3 år - siger ministeren jo selv.
Synes ministeren ikke, punkt 1, at det netop er et godt argument for, at der kun gives 3 års forlængelse?
Punkt 2: Hvis vi skal have et oplyst beslutningsgrundlag om 3 år, skal der så ikke iværksættes en undersøgelse af det forslag, som Danmarks Naturfredningsforening har fremlagt på området, et forslag, som nogle er meget imod og nogle andre kan være for osv., men som jo aldrig er ordentligt undersøgt?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-11-30:
Nu synes jeg faktisk, at jeg netop i den afholdte ordførertale gjorde klart opmærksom på, at vi har brug for at få vandrammeplanerne endeligt på plads, inden vi når dertil, hvor man kan diskutere løsningsmodeller.
Det er altså den måde, som jeg mener at man sagligt skal gå til den her debat på.
Christine Antorini (S), 2007-11-30:
Socialdemokraterne kan selvfølgelig varmt støtte det forslag, der ligger her, og som hæver undervisningspligten fra 9 til 10 år.
Det er jo sådan, at Grønland adskiller sig lidt fra Danmark, ved at børnehaveklassen er obligatorisk.
Derudover slutter man i Grønland efter 8. klasse, og lovforslaget betyder, at 9. klasse også bliver obligatorisk.
Vi synes, det er den helt rigtige vej at gå, at der skal være en længere undervisningspligt, for vi ved, at det er viden, som er forudsætningen for, at alle får lige chancer i fremtidens samfund.
Det er vigtigt for grønlænderne, og det er vigtigt for os i den danske del af rigsfællesskabet.
Det får mig så til at minde om, at det måske kunne inspirere de øvrige ordførere, der er til stede her i salen, til at se velvilligt på det forslag, Socialdemokraterne har, om at udvide undervisningspligten her i Danmark yderligere til mindst 12 år, måske til inspiration for Grønland siden hen.
Peter Juel Jensen (V), 2007-11-30:
Ifølge lov om folkeskolen i Grønland er der i dag 9 års undervisningspligt i Grønland.
Undervisningspligten ophører efter den gældende lov om folkeskolen i Grønland efter 9 år - eller efter 9. klasse, idet eleven begynder direkte i 1. klasse uden forudgående børnehaveklasse.
Det betyder, at elever kan vælge at forlade skolen efter 9. klasse uden at have gennemført hele det 10-årige undervisningsforløb, der er udgangspunktet i folkeskoleforordningen.
Disse elever bliver stillet ringere end elever, der afslutter efter et 10-års undervisningsforløb, såvel kundskabsmæssigt som dannelsesmæssigt med hensyn til reelle og formelle muligheder for efterfølgende uddannelse.
Misforholdet mellem undervisningspligtens og undervisningsforløbets længde har været fastlåst, idet lov om folkeskolen i Grønland ikke har indeholdt mulighed for at forlænge undervisningspligten.
Så længe Grønland er en del af rigsfællesskabet, bør vi støtte Grønlands hjemmestyres intentioner om at styrke folkeskolens tilbud og udvide bemyndigelsen til at udvide undervisningspligten med 1 år.
Venstre anbefaler derfor en vedtagelse af forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-11-30:
Det er bestemt ikke intentionen at skabe en forventning, man ikke kan leve op til, men hr. Torben Hansen skal jo glæde sig over, at jeg som miljøminister med stor interesse har gennemlæst den sidste debat i Folketinget, og derfor er det netop en imødekommelse, at jeg i min ordførertale i dag lægger vægt på, at der skal træffes en beslutning, som jeg ved at Socialdemokratiet også er meget opmærksom på.
Derfor skulle hr. Torben Hansens se min ordførertale som en udstrakt hånd til Socialdemokratiet på, at der skal træffes en politisk beslutning, for jeg mener ikke, at det er rimeligt, at Tangeværket og hele området omkring Tangeværket skal blive ved med at leve i uvished om, hvad der måtte ske i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2007-11-30:
Det forstår jeg så udmærket godt, men det er sådan, at der ifølge vandrammedirektivet faktisk skal være målopfyldelse i 2015.
Det vil sige, at i 2015 skal Gudenåen og vandmiljøet deromkring leve op til det mål, der bliver fastlagt i 2009, og som der laves planer for i 2010.
Når der er målopfyldelse i 2015, synes ministeren så ikke, at det er lidt underligt, at man i dag giver en koncession, hvis regeringen får flertal for sit forslag, frem til 2014?
Så bliver der reelt kun ganske få måneder til at nå målopfyldelsen, efter at koncessionen udløber i 2014.
Er det ikke at skabe en forventning hos nogen, som man ikke kan leve op til?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-11-30:
Jeg glæder mig meget til debatten om, hvad der måtte ske efter de 3 år, som - om man så må sige – er det, som er udgangspunktet for at skabe et beslutningsgrundlag.
Jeg vil også sige, at jeg netop i min ordførertale i dag klart har tilkendegivet, at der nu skal træffes en beslutning om, hvad fremtiden for Tange Sø skal være.
Derfor mener jeg sådan set ikke, at det er i dag, der skal være en politisk drøftelse af, hvilke løsningsmodeller der skal være.
Med hensyn til at svare på spørgsmål er det jo klart, at nogle af de løsningsmodeller, der lægges op til, ville betyde - hvis man skulle gå ind i en detaljeret debat, som jeg så i dag ikke ønsker at gå ind i - at der er brug for en VVM-godkendelse, så i den periode kan det være ganske fornuftigt, at Tangeværket stadig væk har mulighed for at eksistere.
Det er derfor, at der i lovforslaget bliver lagt op til, at koncessionen gælder for 6 år.
Torben Hansen (S), 2007-11-30:
Først tillykke med ministertitlen.
Det her drejer sig netop om, hvor lang den her koncessionsforlængelse skal være, for alle er jo enige om, at der kommer nationale vandplaner i 2009, og at der skal være kommunale indsatsplaner i 2010.
Det vil sige, at vi om 3 år ved, hvor vi henne i det her.
Hvorfor så give en 6-årig forlængelse, når man allerede i den 6-årige periode med meget, meget stor sandsynlighed - det håber jeg i hvert fald - skal i gang med anlægsarbejder?
Skaber man ikke en forventning hos koncessionshaver frem til 2014, selv om man allerede i 2011 og 2012 laver væsentlige indgreb, sådan at der ikke længere er vand til værket?
Ville det ikke være mest ærligt og fair også over for værket at sige: Vi ved, hvor vi er om 3 år; derfor er koncessionsforlængelsen kun 3 år og ikke de 6 år, som kan gå hen og blive noget frygteligt noget til sidst?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-11-30:
Det er helt korrekt, at vi har haft en lang debat om netop Tangeværket, og det er også helt korrekt, at der blev givet en forlængelse i 2002.
Derfor har jeg også i min ordførertale i dag klart betonet, at når vi senest i 2010 har et fornuftigt beslutningsgrundlag, tager vi en politisk beslutning om det.
Det er netop også, for at vi ikke skal komme ind i debatten om, hvorvidt der skal gå 3, 4, 7 eller 10 år.
Nu er jeg indstillet på, at der skal tages en beslutning, men jeg mener, at der er en lang række muligheder for at tage den politiske drøftelse, uden at der skal laves en undersøgelse.
Der er mange forskellige hensyn, der skal tages, og jeg vil også i dag gerne slå fast, at jeg som miljøminister selv vil have mulighed for at sætte mig ordentligt ind i det her stof.
Det er bl.a. derfor, jeg nu besøger Tangeværket; det er for at få en drøftelse med de mange interessenter, som opholder sig der og er en del af Tangeværkets historie og fremtid.
Steen Gade (SF), 2007-11-30:
Jamen hvorfor skulle vandrammeplanerne ikke f.eks. tage stilling til, om søen må være der eller den ikke må være der, om den skal laves til en flod og sådan noget?
Det kan da godt være, at vandrammedirektivet vil kræve det, altså at Kommissionen vil kræve det, for jeg synes, at det der er en lidt mærkelig konstruktion.
Men det går jeg ikke ud fra, jeg går ud fra, at den diskussion er noget, vi også selv må forberede os på.
Vi ved, den eksisterer, den har eksisteret i 10 år, men det har aldrig været ordentligt undersøgt.
Hvorfor vil ministeren ikke sætte den undersøgelse i gang?
For det, ministeren lige har svaret, er, at han ikke vil sætte den undersøgelse i gang.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Er jeg nu også på den rigtige plads?
Først og fremmest er jeg glad for, at skatteministeren er indstillet på at lukke flere huller.
Jeg vil tage ham på ordet i den kommende tid, og jeg ser frem til, at vi kan få lukket endnu flere skattehuller.
Jeg har mærket mig dine ord, skatteminister.
Nu skal vi tilbage til det med bilerne, og jeg synes, det er en fin tilkendegivelse fra skatteministeren, at vi nu har vist, at der rent faktisk virker at differentiere afgifterne med hensyn til at få folk til at vælge biler, der forurener mindre.
Jeg glæder mig til, at vi kan tage skridtet fuldt ud også på andre områder og sørge for, at det bliver endnu mere attraktivt at købe en bil, personbil eller varebil, der forurener mindre.
Det synes jeg også er en god tilkendegivelse, vi har fået ud af denne debat om et forslag, vi i øvrigt alle er enige om at støtte.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-30:
Jeg skal også bare kort meddele, at Ny Alliance kan støtte forslaget.
Huller er til for at blive lukket.
Kristian Jensen (V), 2007-11-30:
Tak, hr. formand.
Se, det er jo egentlig ikke nogen ny udmelding, at vi fra regeringens side er klar over, at ændringer i skatter også ændrer adfærd.
Jeg er sådan set bare glad for, at SF nu også er med på, at hvis man ændrer skatter, ændrer man også adfærd.
Det håber jeg er en erkendelse, der også vil brede sig til andre dele af skatteområdet.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det her er jo lidt den omvendte verden, lige pludselig: Det er mig, der svarer, og hr. Frank Aaen, som spørger.
Men jeg ville egentlig gerne have, at hr. Frank Aaen svarede på det, jeg spurgte om.
Nu svarede jeg jo pænt på hr. Frank Aaens spørgsmål før, og derfor ville jeg gerne have haft svar på, om det ikke var til kundernes fordel, at de kan vælge frit.
Så vil jeg sige med hensyn til spørgsmålet om bankerne i Luxembourg: Jeg har meget tillid til bankerne i Luxembourg, for de er jo regulerede, ligesom alle andre banker i hele Europa er det, og derfor er der tilsyn med dem.
Derfor kan kunderne som regel egentlig godt være trygge ved dem.
Men hvis man som kunde ikke er tryg ved en bank i Luxembourg, så kan man jo bare lade være med at vælge den.
Vi gennemfører ikke det her lovforslag, for at folk skal tage udenlandske pengeinstitutter.
Vi gennemfører det, for at folk får valgfrihed til det.
Hvad har hr. Frank Aaen imod, at folk får valgfrihed?
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Det har jo ikke noget at gøre med at beskytte danske selskaber, for det eneste store pensionsinstitut i Danmark er Nordea.
Der er jo masser af udenlandske selskaber, der konkurrerer i Danmark, og det skal de da have lov til.
De skal bare lave et selskab i Danmark.
Jeg spørger igen: Hvorfor skal vi ikke bare fjerne fradragsretten, så ville vi være fri for alt det bureaukrati?
Så ville vores indtægter i år vokse med 56 mia. kr., som vi er sikre på at få, i stedet for at de skal ud og svæve ude i EU, hvor vi skal lave alle mulige mærkelige krumspring for at være sikker på, at vi ikke bliver snydt af en bank nede i Luxembourg.
Jeg har altså ikke tillid til bankerne i Luxembourg - jeg undskylder meget - men det har jeg altså ikke.
Jeg er sikker på, der sidder nogle i bankerne nede i Luxembourg, som allerede nu spekulerer alt, hvad de kan, på, hvordan de kan sørge for, at deres kunder slipper billigere i skat, så banken kan tjene lidt mere, og så kunden kan få lidt større afkast.
Det kan man være fuldstændig sikker på.
Det er derfor, det er et system, som simpelt hen er så uholdbart.
Jeg kan også godt sige herfra, at vi bliver nødt til at lave det om.
Det kan ikke lappes, det er nødt til at blive lavet om, for ellers fosser pengene ud af statskassen.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Nu har vi et system baseret på fradrag for at give folk et incitament til at spare op.
Det er til samfundets fordel, det er til kundernes fordel, det er til borgernes fordel.
Men til gengæld kunne jeg forstå på hr. Frank Aaen før, at hvis fradragsretten blev ophævet, ville hr. Frank Aaen indføre skattefrihed bagefter.
Det giver jo det samme provenutab.
Så den logik holder jo ingen steder, når man kritiserer fradragsretten.
Cayman Islands eller Borneo.
Man kunne vælge mange steder, hvor man gerne ville sætte sine penge ind.
Realiteten er jo, at vi har et indre marked i EU, og det er derfor, vi taler om regler i EU her.
Derfor vil jeg gerne igen bede hr. Frank Aaen om at svare på: Er det ikke til kundens, til borgerens, til forbrugerens fordel, at man kan vælge et pensionsinstitut et andet sted i Europa, der kan give en nogle bedre vilkår, end man synes man kan få fra et dansk institut?
Skal vi ikke gøre det så godt som muligt for forbrugerne i stedet for at beskytte danske selskaber, så der ikke er så meget konkurrence i den finansielle sektor?
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-30:
Ny Alliance kan også helt klart tilslutte sig lovforslaget her.
Vi synes, det er meget, meget fornuftigt, at man sikrer, at der sker en ligestilling af forsikringsselskaber, pensionskasser og pengeinstitutter i EU-landene og EØS-landene, sådan som det sker her.
Det giver rigtig god mening set fra borgerens synsvinkel, at der bliver denne ligestilling, og da vi ikke længere lever i 1864, men lever i 2007, er det set med vores øjne helt oplagt, at det må være sådan, at man som forbruger ikke skal stilles i den dårlige situation, at der reelt ikke er lige og fair konkurrence.
Det gives der nu mulighed for her, og vi er overbevist om, at det i den sidste ende helt klart bliver til gavn den enkelte forbruger, den enkelte borger.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Det er lidt morsomt at høre hr. Frank Aaen gøre indvendinger mod polemik.
Det er jo ikke det, vi normalt forstår ved hr. Frank Aaens indsats i salen, den plejer at være yderst polemisk.
Det er et meget indviklet problem, og det ikke et problem, som vi kan afgøre her.
Det må man diskutere indgående i Europaudvalget, og det vil jeg da meget gerne opfordre til at man gør.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Jeg fik jo ikke noget svar på mit spørgsmål.
Jeg fik et lidt polemisk indlæg, men det, jeg spurgte om, var: Skal vi ikke overveje, om det skal være sådan, at princippet om kapitalens frie bevægelighed kan udstrækkes af Domstolen til at omfatte indretningen af det danske pensionssystem, indretningen af det danske skattesystem og indretningen af det danske velfærdssystem?
Er det ikke for vidtgående, og bør vi ikke prøve at tilpasse reglerne i stedet for bare at bøje os for dem?
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen er tilhænger af alt det, han er tilhænger af, men ikke modstander af alt det, han er modstander af.
I hr. Frank Aaens bevidsthed er internationalt samarbejde en slags a la carte-butik, hvor man tager alt det, man godt kan lide, men er ude af stand til at leve med forpligtende systemer.
Det er den lære, jeg drager af hr. Frank Aaens indstilling, så her er der en fundamental uenighed.
I Det Radikale Venstre føler vi os meget forpligtede, når f.eks. Sikkerhedsrådet i enighed vedtager anmodninger til medlemslandene.
Det betyder ikke, at vi altid skal imødekomme disse anmodninger, men det betyder, at vi skal tage dem alvorligt.
Frank Aaen (EL), 2007-11-30:
Det er ikke noget problem med fri konkurrence på den måde.
Men når man skal begynde at spekulere rundtomkring i verden med skatteborgernes penge, for det er jo det, det drejer sig om, så er vi nødt til at have mere kontrol.
Det er det, den bog, vi i dag behandler, går ud på.
Det er, hvordan vi sikrer kontrol med skatteborgernes penge, og det er jo tåbeligt at skulle sidde og lave så tyk en bog, som er fyldt med huller, vi har bare ikke set dem endnu, men de kommer.
Derfor skulle vi i stedet for prøve at ændre hele det der system fundamentalt, og så kan jeg bare love for, at det godt kan være, at borgerne kan have tillid til banker i Luxembourg og i Schweiz, men skatteborgerne kan ikke, for de lande og de banker i de lande har systematisk gjort, hvad de kunne for at spekulere mod det danske skattesystem, og det vil de blive ved med.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-11-30:
Først lige til det, som sagen drejer sig om: Jeg synes, hr. Frank Aaen overser, at for at få mulighed for at konkurrere skal udenlandske institutioner jo indgå en aftale med danske myndigheder, hvori det er specificeret, hvorledes forholdene er indrettet.
Men det, der egentlig bringer mig til at komme med en kort bemærkning, er hr. Frank Aaens betragtninger om miljølovgivningen.
Nu har vi en række miljøspørgsmål, som er grænseoverskridende, skal vi ikke samarbejde om det?
Det hørte jeg slet ikke hr. Frank Aaen sige, det glemte han måske, men et af de kerneområder, hvor det er vigtigt med internationalt samarbejde, er da netop miljøområdet.
Lars Barfoed (KF), 2007-11-30:
Det er vigtigt, at vi sikrer, som vi gør med det lovforslag, som vi lige har behandlet, at fradragsret hænger sammen med beskatning ved udbetalingen.
Vores system er jo sådan, at vi vælger at sige, at man ikke behøver at betale skat af de penge, som man sætter ind på sin pensionsopsparing, bare man betaler skat af dem på et senere tidspunkt.
Når vi nu gør det og også sikrer det ved indbetalinger til udenlandske pensionsselskaber, må der selvfølgelig også i øvrigt være lige konkurrencevilkår mellem danske og udenlandske pensionsudbydere.
Derfor skal der naturligvis ske den samme form for beskatning og være samme beskatningssats af afkastet fra danske institutter og udenlandske institutter.
Det er så det, vi sikrer med det lovforslag, som vi nu behandler, altså L 10.
Jeg synes, at der er gjort et overordentlig dygtigt stykke arbejde og også et ganske omfattende stykke arbejde med at få lovforslaget udarbejdet.
Jeg synes, at det ser meget tilfredsstillende ud, som det foreligger, og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Vi er opmærksomme på, at der fra branchens side stadig er ganske få indvendinger, hvor der peges på nogle problemstillinger, bl.a. dobbeltbeskatningsproblemstillingen.
Jeg må dog, for så vidt angår dobbeltbeskatningsproblemstillingen, sige, at har jeg svært ved at se, at problemet er særlig stort og vil påføre nogen en skattebyrde, der er mærkbar.
Men det kan være, at jeg tager fejl.
Vi vil som sagt se nærmere på det under udvalgsarbejdet og bidrage til en løsning, hvis det er sådan, at det er nødvendigt. Vi kan i øvrigt støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2007-11-30:
Tak, hr. formand.
Jeg har lidt langt herop nede fra bageste række, men jeg nåede frem!
SF er også en del af aftalen bag det her forslag og vil fortsat bakke op om, at vi får gennemført det.
Som flere andre har nævnt, hænger det her forslag meget sammen med det forslag, som vi behandlede for et øjeblik siden.
Jeg vil som den socialdemokratiske ordfører også nævne den krølle med de kundeejede pensionsselskaber, PensionDanmark, PFA Pension og andre, der kan blive ramt af en dobbeltbeskatning af de investeringer, som de foretager i udenlandske værdipapirer.
Skatteministeren har i dag omdelt et notat om problemet og mener, at det kan løses.
Består det fortsat, efter at loven træder i kraft i 2010, må vi se på det igen.
Jeg synes, at det er et fremskridt, at der er en erkendelse af, at der her er et problem, som vi er nødt til at tage fat på.
For det tilfælde, at det ikke er løst med det lovforslag, der ligger her, er det noget, som vi vil blive nødt til at se på igen i 2009.
SF er en del af aftalen og støtter fortsat gennemførelsen af det her forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2007-11-30:
Her er det så pensionsafkastbeskatningsloven, der er til behandling.
I den aftale om pensionsopsparing, der blev indgået af Folketingets partier med undtagelse af Enhedslisten og Ny Alliance her i juni måned, var et de ret vigtige elementer vedrørende pensionsafkastbeskatningen, at man flytter beskatningen fra institutniveau til individniveau.
Det er en ret omfattende ændring, og derfor er lovforslaget her også ret omfattende; det er i alt på over 160 sider, som jeg selvfølgelig har brugt de sidste par dage på at gennemlæse grundigt, siden det blev fremsat.
Da der jo er tale om aftalestof og Dansk Folkeparti er med i aftalen, skal jeg sige, at vi selvfølgelig støtter vedtagelsen af lovforslaget. Jeg vil da sige, at det i den her sammenhæng gør sig gældende, at det jo ikke er med vores gode vilje, at vi har måttet lave det her pensionsopsparingssystem om, men at det jo er den her dom, der kom fra EU her i januar måned, som har givet anledning til, at vi har måttet kigge på det danske pensionssystem. Derfor har vi så, synes jeg, fundet frem til en udmærket løsning, da vi jo ikke kunne holde fast i det gamle system, og jeg skal derfor sige, at vi støtter, at lovforslaget her vedtages.