Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Tak, det gør jeg så, hr. formand.
På vegne af Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti og Inuit Ataqatigiit og Sjúrður Skaale fra Javnaðarflokkurin skal jeg fremsætte følgende Forslag til vedtagelse Folketinget udtrykker stor glæde over rigsfællesskabet og understreger behovet for en løbende dialog om muligheder og udfordringer i rigsfællesskabet.
En god dialog er forudsætningen for et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde mellem rigsfællesskabets parter.
Med henblik på fortsat at fremme udviklingen af rigsfællesskabet opfordrer Folketinget til, at samarbejdet mellem regeringen og landsstyrerne på Færøerne og i Grønland styrkes.
Folketinget ønsker derfor, at Grønlands og Færøernes reelle medbestemmelse og medindflydelse på rigsfællesskabets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samtidig styrkes og fremmes, samt at ens standarder på sagsområder varetaget af staten i henholdsvis Færøerne og Grønland søges opnået.
Folketinget konstaterer, at Færøerne og Grønland står over for økonomiske udfordringer, bl.a. i forhold til at sikre en finanspolitisk holdbar udvikling.
Folketinget opfordrer regeringen til at holde sig orienteret om den økonomiske situation på Færøerne og i Grønland og inden for rammerne af og med respekt for hjemmestyre- og selvstyreordningerne at tilbyde samarbejde og administrativ bistand, såfremt Færøernes Landsstyre og Naalakkersuisut ønsker det.
Folketinget konstaterer, at rigsfællesskabet giver kongeriget en vigtig position og et stort ansvar internationalt, ikke mindst i forbindelse med udviklingen i Arktis.
Med dette følger også et ansvar indad, således at der i alle beslutninger, der tages i forbindelse med det arktiske samarbejde, tages hensyn til alle rigsfællesskabets tre lande.
Folketinget anerkender endvidere nytten af en årlig forespørgselsdebat i Folketinget, hvor rigsfællesskabets muligheder og udfordringer kan debatteres samlet og fordomsfrit.
[Der henvises til den kortere tekst, som kl. 15.48 blev læst op som forslag til vedtagelse nr. V 49].
Inuit Ataqatigiit vil indledningsvis takke statsministeren for, at vi igen i år i Folketinget får mulighed for at debattere anliggender af betydning for rigsfællesskabet og for forholdet mellem Danmark og henholdsvis Færøerne og Grønland.
Det er en passende anledning til at se på de problemstillinger og udfordringer, som rigsfællesskabet aktuelt står i.
Som redegørelsen peger på er den grønlandske økonomi voldsomt udfordret i disse år og de næstkommende mange år, primært på grund af vigende fiskeri, aftagende råstofaktivitet og fald i turismen samt investering i bygge- og anlægsprojekter.
Der er fortsat tilbagegang i den økonomiske aktivitet i Grønland, altså i modsætning til Færøerne.
Der er derfor i høj grad brug for politiske reformer til at understøtte en erhvervsudvikling og til at løse velfærdssamfundets finansieringsproblemer.
Fra Inuit Ataqatigiit er vi glade for, at alle partier i Grønland nu klart vedkender sig behovene for reformer.
Under vores tid i regering igangsatte vi forberedelserne af en række reformer, bl.a. med nedsættelsen af Skatte- og Velfærdskommissionen.
Forarbejdet er således lavet.
Det, der udestår, er politiske drøftelser.
Den nuværende og den forrige Naalakkersuisut har desværre forsømt disse politiske drøftelser.
Under den af Aleqa Hammond-ledede Naalakkersuisut blev reformarbejdet stort set sat i stå, men som nævnt er viljen der nu i hvert fald.
Men samtidig er uligheden i Grønland stigende i en skræmmende grad, og der er ingen vilje hos den nuværende Naalakkersuisut til at gøre op med denne ulighed.
Vi har fortsat ikke udsigt til f.eks. en progressiv beskatningsform.
Vi har stadig væk en flad beskatning.
Vi skal sikre en stabil og positiv erhvervsmæssig og økonomisk udvikling, som kan fremme investeringslysten i alle sektorer i det grønlandske samfund.
Vi mener i Inuit Ataqatigiit, at en stærk økonomi er helt central for opretholdelsen af et solidarisk velfærdssystem i fremtiden.
Derfor er det centralt for os, at indsatsen på erhvervsområdet går hånd i hånd med den uddannelsesmæssige og sociale indsats.
Alt for mange af vores unge er ledige, og alt for mange af vores ledige er ikke arbejdsdygtige grundet sociale og misbrugsmæssige forhold.
Der skal samles bredt op, og vi skal gøre op med den sektorielle opdeling af indsatserne.
Inuit Ataqatigiit mener, at det er af stor vigtighed, at vi sammen internt i Grønland, men også gerne i et samarbejde med Danmark finder sammen om strategier og lovgivningsmæssige rammer, som igen kan skabe økonomisk stabilitet og en erhvervsmæssig og uddannelsesmæssig udvikling i Grønland.
Inuit Ataqatigiit er af den overbevisning, at Grønland kommer til at indhente meget ved at sikre, at langt flere af vores unge får kompetencegivende uddannelser.
Lad os sammen også se på mulighederne inden for uddannelse og skabelse af praktikpladser – for det haster.
Det haster, fordi den økonomiske udvikling i Grønland også i høj grad er påvirket af udefra kommende faktorer og begivenheder.
Et eksempel på dette er den amerikanske militære tilstedeværelse i Grønland, og Grønlands økonomiske udfordringer hører ubetinget sammen med Pituffik, Thulebasen.
Sagen om den nye servicekontrakt på Pituffik udstiller også den udfordring, rigsfællesskabet netop står i, som bl.a. den forrige taler var inde på, hvor vi indtil nu har været vidner til et fællesskab præget af en dårlig intern kommunikation og manglende koordination med den konsekvens, at sager ikke varetages i Grønlands fulde interesse.
Vi mener, at enhver sag omhandlende Pituffik, Thulebasen, altid bør have den til enhver tid siddende danske regerings fulde opmærksomhed.
For befolkningen i Grønland har Pituffik en ganske særlig placering i den historiske bevidsthed, og basen har stor økonomisk betydning for det grønlandske samfund i kraft af arbejds- og lærepladser og skatteindtægter til det grønlandske samfund.
I betragtning af de store økonomiske udfordringer, som Grønland som tidligere nævnt står over for, er udfaldet af en udbetaling på Pituffik, Thulebasen, derfor stærkt bekymrende.
Det er ærgerligt og burde have været undgået.
Den amerikanske militære tilstedeværelse i Grønland skal naturligvis være til gavn for Grønland og grønlænderne og ikke bare være en brik i Danmarks udenrigspolitik og forhold til USA.
Det er vel netop også det, som folketingsvedtagelsen fra den 22. januar i år handler om.
Sæler og sælfangst er en meget vigtig del af vores dagligdag og kultur i Grønland, og sådan har det været i årtusinder.
Sælbestanden ved og omkring Grønland er ikke udryddelsestruet, og der er tale om hundrede procent bæredygtig udnyttelse af sælressourcen, hvor dyrevelfærden også er tiptop.
Alligevel oplever vi i disse år, at EU ønsker at indføre yderligere stramning af importen af sælprodukter til EU.
Når det sker, vil det få meget alvorlige konsekvenser for det grønlandske samfund og især over for mange fangerfamilier i rigtig mange bygder og yderdistrikter i Grønland.
I Inuit Ataqatigiit er vi derfor også meget glade for, at alle gode danske og grønlandske kræfter netop i denne sag står sammen i en fælles kamp om en mere fornuftig tilgang til den grønlandske sælfangst.
Vi skal have EU til at anerkende, at Grønland har ret til sin kulturelle identitet, sine traditioner og ikke mindst til økonomisk udvikling.
Det er kommet frem, at Sundhedsstyrelsen i Danmark siden 1992, da Grønland hjemtog ansvaret for sundhedsområdet, har undladt at advare Grønland om sundhedspersoner, som har fået frataget deres autorisation i Danmark.
Men i et nyt svar til Inuit Ataqatigiit forklarer den danske sundhedsminister, at Grønland indtil marts i år kun i særlige tilfælde er blevet underrettet.
Her er der tale om et klart tillidsbrud i rigsfællesskabet.
Inuit Ataqatigiit kræver vished og ansvarsplacering, så vi kan få genoprettet tilliden til samarbejdet med Sundhedsstyrelsen i Danmark.
Inuit Ataqatigiit ønsker derfor en formaliseret aftale, så Grønland garanteres underretning, når sundhedsfagligt personale mister deres autorisation og derfor ikke bør virke i Grønland.
Inuit Ataqatigiit er i Folketinget optaget af at fremme Grønlands interesser inden for de nuværende rammer, som rigsfællesskabet udstikker.
Det vil bl.a. sige, for det første at sikre en fornuftig implementeringsproces af selvstyreaftalen, for det andet at sikre reel medbestemmelse og ens standarder på sagsområder varetages af staten, for det tredje at fortsætte arbejdet for at forbedre livsvilkårene for grønlændere i Danmark, og for det fjerde at arbejde for, at borgere i Danmark og de folkevalgte får bedre kendskab til grønlandske forhold.
Men vi vil også fra Inuit Ataqatigiit fortsat insistere på, at Grønland sikres øgede udenrigs- og sikkerhedspolitiske kompetencer i forhold til i dag.
For det er jo vores unge mennesker, der mister praktikpladser og jobmuligheder, når servicekontrakten ved Pituffik, Thulebasen, er elendig og overladt til amerikanernes forgodtbefindende.
Det er også vores fangere og dermed en væsentlig del af vores kultur, der taber, hvis vi ikke får sikret et EU-marked for vores bæredygtige sælskind.
Her til slut vil jeg også på vegne af Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, mit eget parti IA, Inuit Ataqatigiit, og Sjúrður Skaale fra Færøerne fremsætte et forslag til vedtagelse.
Der vil jeg gerne lige gøre opmærksom på, at til det forslag til vedtagelse, der blev læst op herfra af hr. Flemming Møller Mortensen, har vi nogle tilføjelser, og derfor vil jeg kun koncentrere mig om de tilføjelser, vi gerne vil have indflettet i forslaget til vedtagelse. Vi vil gerne have tilføjet ... eller skal jeg læse det hele?