runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-22:
Venstre finder jo så, at forslaget, som vi ser her i dag, måske nok er lavet i den bedste mening, men det virker bare ikke.
Den bagvedliggende intention og idé giver jo mening, fordi vi skal nå 95-procents-målsætningen for vores ungdomsuddannelsesdeltagelse, og vi har også målsætningen på de 50 pct. for videregående uddannelse.
Det er jo ambitiøse mål, som fortjener og kræver, at vi behandler dem meget seriøst.
Vi har lige stået her i salen, nu tør jeg dårligt sætte timer på, skal vi sige for 2 timer siden, og behandlet tre lovforslag, der vedrørte den store aftale om ungepakke 2 fra den 5. november 2009.
Det er en bred forligskreds, og det er en rigtig god flerårsaftale, vi der har lavet.
Jeg mener dog, at vi må vise så megen respekt, at vi så også har den tålmodighed, der skal til, for af gode grunde kan vi altså ikke se effekten af vores initiativer, eftersom vi har drøftet det for første gang her for 2 timer siden.
Det må jo give en stor effekt, at vi laver mentorordninger, og at uddannelsesgarantien bliver ved, og at vi får målrettet vejledningen.
Hvor vi jo også førhen måtte vente med at se, hvad vi kunne gøre, kan vi i hvert fald nu handle meget hurtigt og aktivt med vores uddannelsesparathedsvurderinger og med vejledningen af de unge og dermed være sikre på, at vi tager hånd om det og undgår, at der bliver så stort et frafald.
Vi mener ikke, at oprettelsen af endnu et råd i rækken af de råd, som eksisterer, er det værktøj, der lige nøjagtig vil være nøglen.
For vi synes faktisk, vi har samtlige nøgler, der hører til for at finde de løsninger, vi skal bruge.
Venstre er som sagt på ingen måde uenig i, at vi har et mål, vi skal nå.
Venstre mener også, det er vigtigt, at vi i globaliseringsforligskredsen løbende evaluerer de initiativer, vi sætter i gang, og vi har også planlagt en evaluering og en opfølgning og status her i 2010.
Så eftersom vi har sat disse mange ting i værk, må vi bare konstatere, at midlerne til at nå målet ikke er enslydende for Venstre og for oppositionen, og Venstre vælger derfor ikke at støtte dette beslutningsforslag.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-22:
Selv om den konstatering, som hr. Rasmus Jarlov kommer med nu, skulle være rigtig, er det jo ikke ensbetydende med, at der på alle områder i den offentlige sektor har været en bestemt type vækst.
Der er kommet flere gamle, der er kommet flere elever i nogle kommuner end i andre kommuner osv., så der er ikke den totale, indlysende sammenhæng, som hr. Rasmus Jarlov gerne vil have.
Det kan godt være, at de samlede offentlige udgifter er steget og aldrig har været højere, men det er ikke ensbetydende med, at skolen f.eks. har fået flere midler pr. elev.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-22:
Socialdemokraternes ordfører, fru Christine Antorini, gennemgik rigtig godt de mange gode argumenter, der er for det her forslag.
Jeg vil bare lige gennemgå de tre hovedårsager til, at SF er med til at fremsætte det her forslag.
Den første er, at vi alle sammen taler om de her 95-procents- og 50-procents-målsætninger, men at det desværre ikke går så godt med at nå dem, som det burde.
Men vi er slet ikke så godt på vej, som vi burde være.
Vi behandler hele tiden en masse enkeltforslag, nålestik, men de to mål vil være de to største uddannelsesrevolutioner siden 1960'erne i Danmark, og hvis de skal nås, kræver det altså et lidt mere systematisk arbejde.
Jeg tror, vi skal gøre os klart, at det altså er ret omfattende mål, vi har sat os, og hvis vi skal nå dem, skal vi virkelig have en sammenhængende indsats sat i gang.
Det leder mig så videre til den anden grund til, at vi er med til at fremsætte det her forslag, og det er, at vi synes, man mangler at se på uddannelsessystemet i sin helhed.
I dag har vi behandlet et forslag, der handler om overgangen fra folkeskolen til ungdomsuddannelserne, et område, der har haltet lidt bagefter, og der er jo bred enighed om, at vi ikke er gode nok til at behandle f.eks. overgangen mellem uddannelserne.
Og det forslag, vi behandlede i dag, er jo et rigtig godt eksempel på, at man nogle gange skal hæve sig op over de sektorer, der ellers præger både uddannelsessystemet og uddannelsesdebatten ganske meget; der er rigtig meget sektor- og kassetænkning.
Der er flere organisationer, der har efterlyst, at man netop får noget mere sammenhængende tænkning på uddannelsesområdet.
AC og FTF har sammen fremlagt et forslag, som ligner det her rigtig meget, og Dansk Erhverv, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, SFI, 3F, kommunernes børne- og kulturchefer osv. har også fremlagt forslag om, at man gerne vil have en uddannelseskommission, der kan se på, hvordan vi maler med den brede pensel, hvordan vi når vores uddannelsesmålsætning, og hvordan vi ser uddannelsessystemet i en helhed.
Så der er altså bred opbakning til ideen om mere tænkning i bredden.
Det tredje og sidste, jeg vil nævne, er, at vi rigtig gerne vil sikre inddragelse af praktikere og inddragelse af den virkelighed, som vi alle sammen taler så meget om.
Vi har for nylig i Folketingets Uddannelsesudvalg været i Kina og Singapore, og i Singapore er det sådan, at embedsmændene i ministeriet faktisk roterer rigtig meget; mange af dem kommer lige fra uddannelsesverdenen, kommer ind i ministeriet og tager ud til uddannelsesverdenen igen, og det sikrer både, at der er en sammenhæng i politikken, sådan at lovgivningen og de initiativer, man sætter i gang i ministerierne, er i overensstemmelse med de behov, der er i frontlinjen, og det sikrer også, at de intentioner, der er i ministeriet, bliver forankret ude på institutionerne.
Så det er de tre hovedårsager til, at SF er med til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-22:
Det sidste, der blev sagt her fra SF's ordførers side, synes jeg var rigtig fornuftigt, nemlig det her med at sørge for, at vi også får lærere inddraget mere i udarbejdelsen af de nationale skolestrategier, og at vi sørger for, at der er nogle gode karriereveje for lærerne, så de kan komme ind og arbejde i ministerier osv.
Det fik jeg også talt en del med de andre ordførere om, da vi var af sted på vores studietur, og det synes jeg klart er noget, vi skal arbejde videre med.
Det Konservative Folkeparti er ikke enig med Dansk Folkeparti, som siger, at det er ligegyldigt, om vi når 49 eller 50 pct. i forhold til vores strategi om, at unge mennesker skal have en videregående uddannelse.
Vi betragter de her målsætninger som minimumskrav, og det vil sige, at det er mindre vigtigt, om vi når 51 eller 52 pct., men vi skal altså over de 50 pct. En enkelt kommentar til Socialdemokraternes talkrig: Jeg er bare nødt til at sige, at når man starter med at beskylde regeringen for at have skåret ned, er man nødt til at kunne bakke det op.
Og det kan man selvfølgelig ikke, fordi det ikke er rigtigt.
Hver gang Socialdemokraterne eller andre kommer med den slags beskyldninger om, at der er skåret ned, er vi nødt til at gå i rette med dem.
Det er blevet sådan lidt rituelt, at man fra de socialistiske ordføreres side lige bemærker, at der i øvrigt er skåret ned, som alle ved.
Det passer simpelt hen ikke, og det er vi nødt til at gå i rette med.
Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig ikke beslutningsforslaget, vi mener ikke, der skal nedsættes flere råd og nævn end nødvendigt.
Vi mener sådan set, at der er godt styr på den nationale uddannelsesstrategi, som ligger godt forankret i Folketingets Uddannelsesudvalg og hos undervisningsministeren, støttet af en lang række allerede eksisterende råd, således som ministeren har redegjort for.
Vi synes også, at der bliver taget en masse gode initiativer, hvoraf tre lovforslag jo har været til behandling her i dag, og vi er rigtig godt tilfredse med den strategi, der er udarbejdet.
Vi er enige i, at man trænger til at få gjort noget ved det.
Det er også derfor, der bliver taget alle de initiativer, og at der er lavet sådan en kæmpesatsning, som ungepakken er, og som jo er et meget, meget stort initiativ, og hvor der i øvrigt også er sat rigtig mange penge af til at gøre noget ved det her problem.
Så man må sige, at problemstillingen bliver taget ganske alvorligt af både Folketinget og af ministeren, og vi mener ikke, at der er behov for endnu et overorgan, som sådan skal sidde og være dommer over de her uddannelsesstrategier.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-22:
Jeg noterede mig, at den radikale ordfører ønsker at fortsætte talkrigen, og det kan hun godt få lov til, det er jeg frisk på.
Der blev påstået fra den radikale ordførers side, at de offentlige udgifter bare har fulgt BNP-udviklingen.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-22:
Jeg beklager, at hr. Rasmus Jarlov hørte mig på den måde, for det var ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde: Selvfølgelig har de offentlige udgifter også udviklet sig, eftersom væksten i samfundet har udviklet sig.
Men jeg sagde ikke, at der var en speciel sammenhæng mellem væksten i samfundet og væksten i de offentlige udgifter.
Det har jeg overhovedet ikke forholdt mig til.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-22:
Men det harmonerer bare ikke særlig godt med de her påstande – nu er det jo ikke specielt De Radikale, der kommer med de påstande, det skal jeg så anerkende – om, at der bliver skåret ned i den offentlige sektor, når det faktisk er sådan, at det offentlige forbrug i Danmark er verdens højeste og aldrig har været højere, end det er i år.
Er ordføreren enig i, at det harmonerer meget dårligt med de påstande?
Colette L. Brix (DF), 2010-04-22:
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at det er vigtigt, at unge får sig en uddannelse.
Når det gælder målsætningen om, at 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse og 50 pct. en videregående uddannelse, er vi ikke fuldstændig religiøse – om det f.eks. bliver 49 pct. eller 50 pct., som får en videregående uddannelse, er ikke afgørende.
Men selvfølgelig skal vi gøre alt for at bestræbe os på at nå det mål, der er sat.
Det er afgørende, at der er kvalitet i uddannelserne, og at der er arbejdspladser til at modtage de unge, for meget af den læring og erfaring og efteruddannelse, som kommer efter skolen og universitetet, er mindst lige så vigtig.
Kvaliteten af uddannelserne er altså vigtig, og her hører vi heldigvis til i toppen.
Vi tror ikke, at endnu et råd er vejen frem, hvis flere unge skal have en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse.
Der gøres i forvejen meget, bl.a. ved vejledning i folkeskolen, og det er nok her, at man skal starte.
En bedre folkeskole, hvor eleverne får bedre staveog regnekundskaberne samt bedre muligheder for at tilegne sig viden, er den bedste motivationsfaktor, når det gælder ungdomsuddannelserne og senere de videregående uddannelser.
Her er regeringen i gang med at satse massivt på en bedre folkeskole, og så skal der også være vækst i økonomien til at få skabt de arbejdspladser, hvor de unge kan bruge deres uddannelse.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-04-22:
I Venstre er vi helt trygge ved, at staten ejer 51,1 pct. af aktierne i DONG og dermed også har kontrollen med selskabet.
Dertil vil jeg også godt tilføje, at det jo ikke er DONG Energy, der fastsætter den danske energipolitik og sørger for, at vi har energisikkerhed i Danmark.
Det gør vi her i Folketinget igennem vores energipolitik.
Karin Nødgaard (DF), 2010-04-22:
Det var da et rimelig klart svar fra hr. Per Clausen.
Men jeg kunne så også godt tænke mig at spørge om noget i forhold til det her forslag til vedtagelse, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat, og som hr. Per Clausen jo sådan set siger er en lovprisning.
Det ved jeg sådan set ikke om det er, men måske er man realistisk, i forhold til hvordan billedet kan komme til at se ud, også fremadrettet, og der er nogle aftaler, man gerne vil have ført igennem.
Og der vil jeg da gerne høre hr. Per Clausen, om Enhedslisten kunne være indstillet på, at man sagde: Der er altså de ressourcer, der nu engang er, vi kan prøve at omfordele dem: Vi kan godt tillade os at turde tage noget fra nogle og måske give til nogle andre.
Ville det være en mulighed i Enhedslistens optik?
Per Clausen (EL), 2010-04-22:
Altså, jeg vil jo ikke afvise, at der på kunst- og kulturområdet er støtteordninger, som i virkeligheden mest antager symbolsk karakter, fordi de rammer nogle, som har en ganske god økonomi i forvejen.
Det kedelige ved det er bare, at når man går ind og kigger på de tal, der så er der, viser det sig, at man så ikke ved at hente lidt der kan gennemføre et egentligt løft i forhold til de kunstnere, som virkelig har brug for at forbedre deres økonomiske vilkår.
Og det er jo svært at pege på nogle institutioner inden for det kunstneriske område, hvor man, hvis man ikke laver grundlæggende om på deres betingelser, kan hente nogle penge, som man kan bruge til noget andet, for så skulle vi altså beslutte, at Det Kongelige Teater f.eks. skulle holde op med at vise forestillinger på Gamle Scene, som nogle har foreslået – ikke Dansk Folkeparti – og det er vi uenige i at man skal gøre; så der er meget store begrænsninger for, hvad man kan hente, uden at det vil give ubodelige skadevirkninger.
Villum Christensen (LA), 2010-04-22:
Tak for det.
Jeg føler mig dog ikke kaldet til at forlænge en lang kulturpolitisk debat fra i formiddag, men i højere grad til at bifalde en særdeles kvalificeret, synes jeg, og meget nuanceret redegørelse fra den nye kulturminister – selv om der naturligvis udestår nogle initiativer.
Jeg er specielt glad for vægtningen af det globale perspektiv, som også er med i teksten i forslaget til vedtagelse, og jeg tror, ministerens formuleringer var noget i retning af, at det jo ikke er nok at være verdensberømt i Danmark.
Det er som bekendt i mødet med det fremmede, man finder ud af, hvem man er, og om de værdier, man repræsenterer, kan stå sin prøve.
Jeg er også glad for ministerens forsikring om at lette de administrative byrder for kulturinstitutionerne, og med hr. Jørgen Poulsens ord, hvis det tillades, er det vel en af de allervigtigste politiske opgaver – med streg under politiske opgaver – at sætte kunsten fri, altså ikke at være politisk.
Det gør man jo ikke med det kontrolhelvede, som i hvert fald rigtig mange kommunale ildsjæle oplever, og vi synes bestemt ikke, at politikerne skal blande sig i, hvor udfordringerne, hvor provokationerne stopper rent kunstnerisk – heller ikke, når det handler om lort på dåse.
Vi støtter selvfølgelig det forslag til vedtagelse, vi er medforslagsstillere af.
Pernille Frahm (SF), 2010-04-22:
Mange tak.
Ministeren startede med at sige, at han sandelig havde ytringsfrihed.
Jeg tror da overhovedet ikke, at der er nogen, der vil sige andet, end at man naturligvis har sin ytringsfrihed i det her land.
Det er jo grundlovsfæstet og alt det dér, ikke?
Men spørgsmålet er, hvad man bruger den til ud fra den funktion, man sidder i.
Det, som jeg husker debatten gik på, var, hvorvidt ministeren skulle afgøre, om noget var kunst eller ikke kunst.
Om man kan lide det eller ikke lide det, om man synes, det er godt eller dårligt, er noget andet.
Men med hensyn til, hvorvidt det er kunst eller ikke er kunst, vil jeg sige, at vi jo har kørt sådan et armslængdeprincip, og det håber jeg da at ministeren også fremover vil være enig med os i at man skal fastholde.
Så det var den ene ting.
Den anden ting var: Ja, der er penge til MGK, men problemet er, at vi altså har en akut krise, og jeg håber som sagt meget, at ministeren vil hjælpe med at finde en løsning i stedet for bare at remse nogle tal op.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-22:
Altså, jeg synes, det er fuldstændig absurd, at fru Pernille Frahm siger, at en minister ikke må svare på et spørgsmål.
Hvis man får et klart spørgsmål om, hvad man synes om en ting, må man sandelig også have lov til at ytre sig om, hvad man synes om den.
Det kan ikke være sådan, at ytringsfrihed gælder for alle undtagen ministre.
Det afgørende er her, at man har et armslængdeprincip, som betyder, at man ikke nødvendigvis skal rette ind efter det.
Pernille Frahm (SF), 2010-04-22:
Ministeren kan bare høre efter, så skal det nok komme.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at ministeren ikke må, men om, hvorvidt det egentlig passer meget godt til den position, når man nu er kulturminister, at man respekterer det der armslængdeprincip og dermed ikke gør sig til dommer over det.
Altså, en justitsminister går jo heller ikke ud og siger, hvem der skal sættes i fængsel, og hvem der ikke skal sættes i fængsel; det har vi domstolene til.
Der er sådan nogle ting, ministre ligesom må forholde sig til.
Det var egentlig det, jeg ville nå frem til.
Så vil jeg bare lige for en sikkerheds skyld tilføje, at jeg sætter meget pris på, at vi passer på Jellingestenene.
Det var ikke de to ting, der var sat op imod hinanden der, men det var et eksempel på, at Dansk Folkeparti siger ét, men gør noget andet.
Man siger, at man går meget ind for børn og unges musikudfoldelser, men så ender det alligevel et helt andet sted, som jeg i virkeligheden slet ikke tror på at kulturordføreren har styr på.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-22:
Dansk Folkeparti har været med til både at redde Jellingestenene og sikre, at der var midler til digitaliseringen.
Så man kan faktisk godt gøre både-og, det er ikke et enten-eller.
Så vil jeg sige, at jeg da så sandelig også håber, at justitsministeren siger, hvad justitsministeren mener om ting, der optager offentligheden.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-04-22:
Der ville ikke være noget, der lå os mere fjernt.
Nej, det, jeg anker imod, er, at politikerne vil udfylde rammerne for den kunststøtte, som ydes af Folketinget.
Det er ikke politikernes opgave, det er kunstnerens opgave, om vi kan lide det eller ej.
Det var min pointe.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-22:
Det punkt er vi jo ikke uenige om.
Jeg erklærede mig også enig med hr. Mogens Jensen med hensyn til den detailstyring – og det betyder også den politiske detailstyring – som ligger her, hvor Folketinget jo sandelig ikke holder sig tilbage, når man laver resultatkontrakter og forlanger det ene og det andet af Det Kongelige Teater, Danmarks Radio osv.
Der har jeg aldrig hørt Det Radikale Venstre holde sig tilbage.
Så jeg glæder mig meget til medieforhandlingerne og kan registrere, at der er en stor vilje til ikke at være så detaljeret, som man har villet være tidligere, med styring af f.eks. Danmarks Radio, og at det også vil gøre sig gældende, når vi skal drøfte Det Kongelige Teater.
Det ser jeg frem til.
Det har jeg ikke mødt før fra Det Radikale Venstre.
Per Clausen (EL), 2010-04-22:
Altså, jeg kunne tale meget længe og meget positivt om mange af de kulturelle og kunstneriske aktiviteter, der er i gang i Danmark.
Og da en meget stor del af de aktiviteter jo forudsætter økonomiske bevillinger enten fra kommunerne eller fra staten, er det klart, at der gives penge til mange rigtig, rigtig gode aktiviteter, og det synes jeg da er en positiv og god ting.
Det, jeg bare kan konstatere, er, at forholdene på en række områder er blevet ringere i den her regerings tid.
De er blevet ringere, mens Dansk Folkeparti har haft indflydelse, og det er sådan set det, jeg holder hovedvægten på.
Ellers har fru Karin Nødgaard nok ret i, at Enhedslisten nok sådan generelt set er mere kritisk over for den siddende regering og det siddende flertal end så mange andre.
Karin Nødgaard (DF), 2010-04-22:
Jeg synes jo, det er sådan, at hver gang vi hører Enhedslisten, kommer det til at lyde sådan meget kritisk, så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Per Clausen, om der overhovedet ikke er noget positivt i forbindelse med den førte kulturpolitik, i forbindelse med det, der er sket igennem de seneste mange år, og de finanslove, der er vedtaget.
Jeg synes jo, der er taget mange initiativer, og jeg synes, der er mange ting, man har sørget for at bevare osv., og noget, man har bygget op.
Det handler også om kommunernes rolle.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Per Clausen måske komme med nogle positive kommentarer i forhold til det, der egentlig foregår på kulturens område, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten ikke er med i ret meget af det, der faktisk bliver lavet af aftaler, forlig osv.
Så nogle kommentarer til det synes jeg kunne være interessant.
Mogens Jensen (S), 2010-04-22:
Det, jeg bare ønsker at slå fast, og det bekræfter ordføreren så her, er jo altså, at regeringens nulvækstplan og den spareplan, der ligger for de kommende år, også kommer til at ramme kulturinstitutioner, kulturlivet og danskernes og ikke mindst børn og unges muligheder for at opleve kunst og kultur, ligesom de kommer til at ramme på hjemmehjælps-, ældrepleje- og daginstitutionsområdet.
Så det er jo fint, at ordføreren erkender det her i dag.
Men det er jo forkert, når ordføreren siger, at flere danskere i den forgangne periode er begyndt at bruge kunst- og kulturtilbud.
Det passer ikke.
Der er stadig væk, og det har der været de sidste 10 år, en tredjedel af danskerne, som ikke er med, og som ikke har mulighed for at bruge samfundets kulturtilbud, og det er det, vi ønsker at gøre noget ved, bl.a. i vores forslag til vedtagelse.
Men det, jeg også lige ville høre ordføreren om, er: Hvorfor kan ordføreren ikke støtte det forslag til vedtagelse, der ligger fra oppositionen her i dag?
Hvad er det for punkter konkret, ordføreren er uenig i?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-22:
Jeg er bl.a. uenig, når man skriver, at vi skal lave en handlingsplan.
Det kan jeg ikke se bringer noget som helst bidrag til kunsten.
Jeg er også meget uenig, når hr. Mogens Jensen siger, at den tredjedel af befolkningen, som ikke bruger kunsten, skal vi sætte flere ressourcer af til.
Jeg vil netop sige, at hvis der er noget, som regeringen har gjort, så er det lige præcis at bruge ressourcer på kunst til alle med henblik på at ramme den tredjedel, som ikke bruger kulturtilbuddene.
Men jeg synes søreme også, at vi har en forpligtelse til at sikre og arbejde for de to tredjedele, som rent faktisk bruger kunsten og kulturen.
Og det er så dér, vi i den borgerlige lejr ikke er bange for at prioritere og sige, at fordi man en gang har fået, er det ikke ensbetydende med, at man altid skal have.
Det synes jeg er en fin politik.
Pernille Frahm (SF), 2010-04-22:
Nu ved vi jo, at det fra regeringens side i stigende grad har lydt, at kommunerne må påtage sig et større ansvar for den lokale kultur, og så ved vi også, at ordføreren, hr. Henrik Rasmussen, om meget kort tid skal til at være borgmester ude i en kommune og på den måde vil komme til at se det fra den anden side.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne høre, hvordan hr. Henrik Rasmussen stiller sig til, at man herindefra synes, at hvis der skal være et godt og stærkt kulturliv i Vallensbæk Kommune, må det ske for midlerne i hr. Henrik Rasmussens egen kasse.
Eller er hr. Henrik Rasmussen enig med mig i, at det må være et fælles ansvar, at der er kultur til folk i hele landet?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-22:
Det spørgsmål er jeg meget glad for.
Dertil kan jeg åbent sige, at jeg ikke er enig med fru Pernille Frahm.
Jeg er tværtimod stolt af, at vi har en masse lokal kultur i Vallensbæk, som vi kan vise frem, og det kan vi gøre ved at prioritere og støtte det lokalt.
Det skammer vi os på ingen måde over.
Idrætten er blevet nævnt.
Vallensbæk er et godt eksempel på, hvordan og hvorledes man både har breddeidrætten, og man også tilskynder eliten til at være der.
Ved at have eliten får vi også bredden, og det skammer vi os på ingen måde over.
Så nej, en gang imellem er det altså godt at have nogle lokale flagskibe, hvorom man kan sige, at det her er noget, vi er stolte af, for det kan få en masse andre til at få øjnene op for den rige kunst- og kulturliv, som er lokalt.