Jens Joel (S), 2014-05-06:
Tak for det.
Der er mange forskellige ændringer og tiltag, men det er omvendt relativt klart, hvad der er formålet med det her, nemlig at skabe en mere velfungerende konkurrence på elmarkedet og samtidig sikre, at vi ikke går på kompromis med forbrugerbeskyttelsen.
Allerede i dag kan man jo vælge, hvor man køber sin elektricitet, men der er ikke ret mange, der gør det, og hvis man gør det, får man to forskellige regninger.
Det kan være lidt svært at gennemskue, hvordan priserne er, og hvad beskyttelsen er, og der er tit for lidt at vinde.
Derfor kan der være god grund til at kigge på elmarkedet, og Elreguleringsudvalget har jo i 2013 fremlagt deres anbefalinger, og det er dem, vi så at sige i dag tager udgangspunkt i med det her lovforslag.
Vi afskaffer forsyningspligten og prisreguleringen på elmarkedet og indfører en konkurrence, der skal komme forbrugerne til gode.
I den situation er vi selvfølgelig også nødt til at indføre en række regler, der sikrer forbrugerne, at der er elektricitet i stikkontakten, og sikrer, at man er beskyttet på markedet, selv om konkurrencen er større.
Vi indfører en forsyningspligt, der betyder, at alle leverandører skal forsyne forbrugerne med elektricitet, når de anmoder om det, altså kan man ikke sige nej til kunderne i det nye system.
Forbrugerne vil fremover blive bedt om aktivt at vælge et elselskab, f.eks. hvis de skifter adresse.
I den situation er det selvfølgelig vigtigt, at vi også tager et ansvar for at hjælpe dem på vej.
Når forbrugerne selv skal vælge, hvad de lægger vægt på, er de selvfølgelig nødt til at have de rigtige oplysninger.
Det kunne være prisen, men det kunne også være andelen af vedvarende energi i det energimiks, man ønsker at købe.
Derudover skal forbrugerne selvfølgelig sikres i tilfælde, hvor f.eks. elhandelsfirmaet går konkurs.
Men selskaberne har jo også ret til at sikre sig, at forbrugerne rent faktisk kan betale, og få dækket deres omkostninger og få minimeret deres risiko.
Derfor er det lavet sådan, at hvis det vurderes, at der er risiko for, at en forbruger er en dårlig betaler og ikke kan betale, så har selskabet mulighed for at forpligte kunden til at stille sikkerhed, præcis som det også er muligt for forsyningsselskabet i dag.
Vi er hos Socialdemokraterne meget opmærksomme på, at vi har et særligt ansvar for også at tage hensyn til de mindre ressourcestærke forbrugere, når vi udsætter elmarkedet for konkurrence.
Elektricitet er en forudsætning for stort set alt, hvad vi foretager os i dagligdagen, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt at slå fast, at det efter vores opfattelse er rigtigt, at alle har krav på at få adgang til billig og stabil strøm.
Og i den situation skal man selvfølgelig også hjælpe de forbrugere, som ellers er udsatte i en markedssituation i den frie konkurrence.
Engrosmodellen skal sikre et mere velfungerende marked, den er en del af den her pakke, men det er bestemt hverken ukompliceret eller nemt at få lavet den omstilling, som vi nu er i gang med.
Derfor har det vist sig nødvendigt at udskyde engrosmodellens indførelse med 1 år.
Det er velbegrundet, men det er også dyrt, og derfor skal vi også sikre, at vi ikke oplever yderligere forsinkelser efterfølgende.
Der er flere områder, hvor vi efter det her lovforslag skal være særlig opmærksomme.
Der skal fortsat stilles krav til distributionsselskaberne til netvirksomhederne, så vi sikrer, at forbrugerne i fremtiden også får de gavnlige effekter, som vi tror der er, altså den billige el, en stabil elektricitet til den bedst mulige pris.
Men vi synes, at vi med lovforslaget har fundet en god balance, hvor vi sikrer yderligere konkurrence på elmarkedet uden at gå på kompromis med beskyttelsen af forbrugerne, og på den baggrund er Socialdemokraterne positivt indstillet over for forslaget.