runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2013-03-12:
Jamen hvorfor er hr. Kristian Pihl Lorentzen så så forbeholden over for, at der nu er taget et initiativ for den del af det, der hedder kollektiv trafik – for den del af den, der drejer sig om jernbanen?
Man kan ikke sige andet, end at det udspil, regeringen har foretaget sig med Togfonden DK, jo er et boost af den del af vores trafik herhjemme.
Hvorfor så være så forbeholden?
Er det, fordi regeringen pludselig har taget initiativretten, eller hvad skyldes det?
Det virker sådan lidt mærkeligt, at man lidt surt stiller sig over i hjørnet og siger: Nej, der skulle også være givet noget til vejene og sådan noget, det er noget pjat – og hist op og kom herned.
Hvorfor ikke tage imod det med en vis begejstring og sige: O.k., så får jernbanen og den kollektive trafik et ordentligt hug nu, og det er godt, og så er det det, og det bidrager vi til, og det støtter vi op om?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-03-12:
Jamen jeg tror, at hr. Henning Hyllested skal granske den store, brede trafikaftale for 2009.
Så vil han finde, at Venstre og alle andre partier i Folketinget undtagen Enhedslisten har lagt ryg til meget, meget store investeringer i den kollektive trafik.
Faktisk bruger vi omkring to tredjedele ud af knap 100 mia. kr. på den kollektive trafik.
Det synes jeg er en ret god prioritering af den kollektive trafik, så jeg synes, at det er noget sniksnak, hvis man siger, at Venstre ikke kerer sig om den kollektive trafik.
For os at det ikke et enten-eller, det er et både-og.
Vi har brug for en velfungerende kollektiv trafik, vi har brug for en velfungerende togdrift i Danmark.
Men vi har også brug for et bedre vejnet, for uanset hvordan man vender og drejer det, er det altså sådan, at de medarbejdere, der er ude i de enkelte virksomheder, har brug for gode veje for at kunne pendle til og fra arbejde.
Det der med, at alle bare kan tage toget, er noget romantisk sludder.
Sådan er det ikke, når man kommer et godt stykke uden for Valby Bakke.
Det samme gør sig gældende med hensyn til godstransporten, som alle virksomheder har brug for.
Det er på vejene, langt hovedparten kører, uanset hvor mange penge man så måtte investere i jernbanen.
Derfor er det ikke et enten-eller for os, det er et både-og, og det er det, der er ledetråden i vores trafikpolitik.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Nej, men det er selvfølgelig rigtigt, og jeg havde jo også forventet, at vi havde fået nogle svar på nogle af alle de spørgsmål, vi har stillet i forlængelse af samrådet.
De er så ikke kommet, og så er det jo klart, at jeg benytter lejligheden til at få skatteministeren ud af busken alligevel.
Jeg er enig i, at vi ikke skal bruge spørgetiden her til noget sådan meget teknisk, men vi er vel enige om, at når man har nogle vurderinger af, hvad det er for et system, man skal bruge – dels selve det tekniske system, dels hvor omfattende det skal være, og hvad det skal bruges til osv. – så får det trods alt også indflydelse på økonomien.
Hvor meget af vejnettet vil man lade være omfattet osv.?
Det er klart, at det jo får indflydelse på økonomien.
Og når man så, og det er det, jeg anholder, hele tiden kommer ud med en argumentation, der lyder, at det ikke hang sammen økonomisk i sidste ende, hvad er det så for en vurdering, man har lagt til grund for, at det ikke hænger sammen?
Jeg kan godt opstille et regnestykke, hvor det hænger fint sammen.
Jeg vil gerne hjælpe Skatteministeriet, hvis det er, men jeg konstaterer bare, uden at jeg som sagt skal opfattes som talsmand for nogle firmaer, at der er nogle firmaer, der har siddet og regnet på det her, og de har altså nogle regnestykker, hvor tingene hænger udmærket sammen.
Fatma Øktem (V), 2013-03-13:
Jeg kan her berolige ministeren med, at jeg er helt bekendt med, at Venstre er med i satsforhandlingerne.
Med hensyn til de tre tiltag har jeg ikke andet end rosende ord at sige om i hvert fald de to første, for rettighedskampagnen var noget, vi selv startede, og som ministeren her viderefører.
Så jeg har ikke noget at sige om det.
Det synes jeg er ganske glimrende.
Det er heller ikke det, mit spørgsmål går ud på.
Mit spørgsmål udspringer af, at ministeren igennem rigtig mange år har advokeret for, at indvandrerkvinder var svigtet af den tidligere regering.
Og vi er vel ikke i tvivl om, at der er et meget stort kønsligestillingsproblem blandt etniske minoriteter.
Så undrer det mig, at ministeren i sin perspektiv- og handlingsplan ikke kommer med noget nyt, ud over at der skal være en mobiltelefonapp.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er svaret fra ministerens side, og ikke, hvad alle de andre gør.
Nu har ministeren jo i alle de år selv været integrationskonsulent og brugt enhver lejlighed til at sige, at der ikke blev gjort nok, og at det her var et ligestillingsproblem.
Så er det, jeg spørger ministeren om det, når ministeren sidder der som ligestillingsminister i dag.
Manu Sareen (RV), 2013-03-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder, om jeg mener, at en mobiltelefonapp, en undersøgelse af kønsroller og en udvidelse af en oplysningskampagne – tiltag, der nævnes i redegørelsen om perspektiv- og handlingsplan 2013 – kan mindske den ekstreme grad af social kontrol og få indvandrerkvinderne ud på det danske arbejdsmarked.
Jeg siger tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at jeg undrer mig en lille smule over noget af spørgsmålet, fordi det ikke på nogen som helst måde har været meningen, at det skulle hægtes sammen med arbejdsmarkedet.
Men når det er sagt, må jeg sige, at virkeligheden jo også er sådan, at ingen af de tre initiativer kan stå alene, og det har heller ikke været meningen.
Så vil jeg også gerne lige gøre opmærksom på, at forslaget om de tre aktiviteter har været sendt i høring i satspuljekredsen, og kredsen har godkendt forslagene.
Det burde fru Fatma Øktem også vide, da Venstre er en del af den kreds, ligesom fru Fatma Øktem selvfølgelig også ved, at regeringen står bag en omfattende indsats, når det kommer til at modvirke social kontrol og at få indvandrerkvinder ind på arbejdsmarkedet.
Bekæmpelsen af social kontrol og andre æresrelaterede konflikter ligger regeringen meget på sinde, og som det må være fru Fatma Øktem bekendt, lancerede social- og integrationsministeren i juli 2012 en national strategi mod æresrelaterede konflikter, herunder social kontrol.
Der er afsat 24 mio. kr. af satspuljemidlerne til strategien over 4 år, og der er i alt 30 konkrete initiativer i strategien.
Strategiens fokusområder og initiativer er drøftet i og godkendt af satspuljekredsen, som er enig om, at det er vigtigt at prioritere indsatsen mod social kontrol og andre æresrelaterede konflikter.
Derudover offentliggjorde regeringen i november 2012 strategien mod parallelle retsopfattelser og et opgør med tvang og undertrykkelse i forbindelse med religiøse vielser.
Formålet med strategien er at forebygge, at religiøse skikke på det familieretlige område begrænser borgernes frihed og rettigheder.
Strategien indeholder i alt 15 initiativer.
De tre initiativer i perspektiv- og handlingsplanen er således en del af en massiv satsning på at modvirke social kontrol i særligt indvandrermiljøer.
Konkret ønsker vi med de tre tiltag at sætte fokus på de kvinder med indvandrerbaggrund, som er særlig udsat for at leve isoleret og uden mulighed for at få viden om ligestilling og deres rettigheder i familien og det danske samfund.
Og resten skal jeg nok læse op, når formanden har sat sig ned igen.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Det er da klart, at hvis man som hr. Henning Hyllested på samrådet siger, at vi tager 4 kr. pr. kilometer, så kan det da godt hænge sammen, eller 10 kr. pr. kilometer, så bliver det en ren pengemaskine.
Det er jeg da med på.
Men jeg tror også godt, at vi kan være enige om, at så ville det være så stor en belastning på transport her i Danmark, og det er noget af det, som jeg også synes er vigtigt at have i baghovedet her, simpelt hen forskellen mellem Danmark og Tyskland.
Det var en af grundene til, at der i Udkantsdanmark jo var en fantastisk modstand imod det her.
Det var jo netop, fordi man sagde, at det så betyder, at de produkter, der kommer derud, bliver dyrere, og at det bliver vanskeligere at få et job derude og arbejdspladser osv.
Det er jo en angst for, at transportomkostningerne ude i de yderste distrikter vil blive for høje.
Så det er også noget, man skal have med i baghovedet, synes jeg, når man diskuterer de her ting.
Det betyder ikke, at vi synes, at det er en dårlig idé, for det er en god idé.
Det er en god idé, at forureneren betaler, det er jeg helt med på.
Men vi skal også have et system, der kan hænge sammen, og det sker altså ikke med 10 kr. pr. kilometer, heller ikke med 4 kr. pr. kilometer.
Manu Sareen (RV), 2013-03-13:
Jeg synes, det lige er at stramme den en anelse at sige, at jeg ved enhver lejlighed har sagt, at der ikke skete noget som helst.
Med hensyn til mobilappen synes jeg, det er vigtigt at have den tilgang, at man selvfølgelig ønsker at prøve noget nyt og prøve at nå også en ny målgruppe.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at vi sidste år støttede LOKK i udvikling af netop en app til f.eks. kærestevold, som unge mennesker har taget rigtig, rigtig godt imod.
Jeg kan også oplyse ordføreren om, at der har været omkring 1.500 downloads af den app.
Hvis det bare har hjulpet få unge mennesker med at komme ud af et problem, hvis det bare har hjulpet få unge mennesker med at få hjælp, så synes jeg, at en app er en rigtig, rigtig god idé.
Det er jo ikke noget, vi bare finder på.
Det er jo et værktøj, som skal være en del af en massiv, bred strategi med masser af initiativer.
Det her – og det burde ordføreren jo egentlig også vide – er nogle penge, der blev tilovers, som vi har brugt, og så har vi fundet nogle initiativer, som vi lægger oven i de allerede eksisterende initiativer.
Så vi burde klappe i hænderne, for det her er rigtig, rigtig godt.
Jeg synes, det er et problem for de kvinder og også for det danske samfund, at vi ikke kan få gjort gavn af alle de gode kræfter.
Nu håber jeg da helt klart, at fru Fatma Øktem hørte på fru Inger Støjberg og også beskæftigelsesministeren, som netop talte om en kontanthjælpsreform, og også om, hvordan Venstre kan få indflydelse på den kontanthjælpsreform, som også bliver forhandlet – det er så bare ikke her og lige nu.
Så jo, jeg synes, det er et problem.
Men jeg synes også, det er et problem, at ordføreren udlægger det, som om den her app bare er noget tilfældigt, der bliver taget ud.
Det her er rent faktisk noget, som er en del af en massiv strategi, og som i øvrigt har været til høring hos de forskellige partier.
Og jeg har ikke før lige nu hørt, at det skulle være et problem for Venstre.
Lige pludselig er det et problem, og det undrer mig i den grad.
Så det står jeg uforstående over for.
Men jeg synes, at vi skal glæde os over, at vi har fået lavet de strategier her – 30 initiativer i den ene, 15 i den anden.
Det er da fantastisk, det skal vi da glæde os over.
For vi vil da vel det samme, nemlig at løse de udfordringer, der er.
Fatma Øktem (V), 2013-03-13:
Det lød meget flot, og det er fuldstændig korrekt, at vi i hvert fald gerne vil løse nogle af de udfordringer, der er, og helst dem alle sammen.
Men vi er også realistiske, og vi ved, at udfordringer og problemer kræver konkrete løsninger, og vi havde faktisk et middel, som mange af de her kvinder, som står længst fra arbejdsmarkedet, som lever under social kontrol, kunne bruge over for deres mænd og over for deres familier, nemlig 225-timersreglen.
Vil ministeren fortælle mig, hvad der er af direkte og konkrete tiltag, og ikke komme med store floskler?
Jeg nævner her et konkret middel, som vi havde indført, og som den nuværende regering valgte at fjerne, og jeg vil gerne høre ministeren, om det ikke var et middel for nogle kvinder til at komme på arbejdsmarkedet, der blev fjernet?
Manu Sareen (RV), 2013-03-13:
Nu er det god latin herinde, at man forholder sig til det spørgsmål, man har stillet.
Det må man gøre.
Ellers skulle man også have stillet det andet spørgsmål, og det har man ikke gjort i denne sammenhæng.
Jeg vil lige læse spørgsmålet op en gang til – og det er det, jeg svarer på: Hvordan mener ministeren, at en mobiltelefonapp, en undersøgelse af kønsroller og en udvidelse af en oplysningskampagne – tiltag, der nævnes i redegørelsen om perspektiv- og handlingsplan 2013 – kan mindske den ekstreme grad af social kontrol og få indvandrerkvinderne ud på det danske arbejdsmarked? Det, jeg siger, er, at det ikke har været meningen med de tre tiltag – det handler ikke om arbejdsmarkedet.
Til gengæld er det fuldstændig rigtigt, at det er tiltag, der har været penge tilovers til, og vi har skrevet ud til satspuljepartierne, som Venstre er en del af, og der har ikke været nogen problemer, man har nikket og sagt ja til det, og vi har sat det i gang med accept fra Venstre.
Dengang virkede det, og det har jeg faktisk også tiltro til at det gør denne gang.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at ordføreren selv siger, at det lyder flot, for det er jo lige præcis det, det er – det er rigtig, rigtig flot – og det skal vi glæde os over.
Kim Andersen (V), 2013-03-13:
Er der noget, jeg skal trykke på?
Jeg vil gerne spørge handels- og investeringsministeren, hvad regeringen har af overvejelser i forhold til at tilføre vores eksportfremmesystem flere ressourcer samlet set – ikke bare flere midler.
I en tid, hvor vi har problemer med væksten og problemer med at få skabt job hjemme, er det jo vigtigt, at vi giver vores eksportvirksomheder optimale muligheder for at udvikle sig.
Her tænker jeg i særdeleshed på det, vi kalder SMV'erne, altså små og mellemstore virksomheder, som jo er dem, vi har flest af herhjemme, og som rummer et ganske stort potentiale i forhold til at udvikle sig og skabe værditilvækst og dermed også job.
Men det er også den slags virksomheder, der har en struktur, som måske ikke tager sigte på at nå til udlandet – hverken til nærmarkederne eller til BRIKS-landene.
Der synes jeg vi har set, at regeringen har skåret ned på bevillingerne til eksportfremmeindsatsen.
Det synes jeg er meget beklageligt, og jeg vil gerne høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre i den sammenhæng.
Så vil jeg gerne spørge, hvad regeringen i øvrigt gør internationalt for at begrænse den omsiggribende protektionisme, som vi desværre oplever i de her år, og som er i strid med WTO-intentionerne og EØS-traktaten, og som i det hele taget ikke er fremmende for en international arbejdsdeling.
Endelig vil jeg som det tredje også gerne have ministerens bud på, hvordan vi – gerne i fællesskab – får brudt den fastlåste situation omkring Norge, der har indført nogle eksorbitant store toldforhøjelser på landbrugsprodukter og gartnerivarer.
Blomster fra EU og særlig fra Danmark bliver ramt.
Jeg ved, at ministeren har været stærkt engageret i det spørgsmål, og jeg vil gerne rose ministeren og hendes ministerium for den indsats, der har været gjort indtil nu.
Men vi er jo ikke i mål, vil jeg sige til ministeren, og derfor må vi klø på med den sag, for den koster altså danske arbejdspladser, og den er i åbenlys strid med nogle dyrebare principper for frihandel.
Fatma Øktem (V), 2013-03-13:
Det er imponerende, at ligestillingsministeren ikke kan lave noget som helst, uden at det skal lyde, som om det er det helt store columbusæg.
Det er en app, vi taler om.
Og vi taler om de socialt udsatte, vi taler om nogle kvinder, som er styret af social kontrol, og at den her app nærmest kommer som en løsning på det hele.
Men lad nu det ligge.
Vi har rigtig mange kvinder uden for arbejdsmarkedet med en anden etnisk oprindelse end dansk.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han synes, det er et problem, at vi har så mange, der står uden for arbejdsmarkedet.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Det er klart, at der da har været forskellige præmisser for alt det her, ikke?
Der har været nogle politiske præmisser om, hvor omfattende det her system skulle bygges op, hvor fintmasket vejnettet, som skulle omfattes af det her, skulle være, og hvor store takster man skulle tage.
Det er sådan mere, kan man sige, nogle politiske prioriteringer, som måtte komme ind.
Der synes jeg i og for sig at man fra Henning Hyllesteds side kunne tage alle mulige ting med, som skulle undersøges, men det interessante og det, som jeg kan forstå at hr. Henning Hyllested er optaget af, er sådan de mere tekniske ting i det.
Hvordan er vi kommer frem til de resultater, vi er kommet frem til?
Der vil jeg da anbefale, at han stiller nogle mere præcise spørgsmål gennem Skatteudvalget, og hvis der ikke er kommet svar på dem, der er stillet, så beklager jeg det, og så må vi tage den derfra.
Jeg tror, at det er uhensigtsmæssigt, at vi står i Folketingets spørgetid og går ind i en meget, meget grundig sådan teknisk diskussion om, hvordan regnestykkerne er lavet her og der.
Så jeg vil anbefale, at vi får det udredt på den måde.
Vi har intet at skjule i Skatteministeriet, vi har intet at skjule omkring beregningerne på det her – det vil jeg bare sige.
Henning Hyllested (EL), 2013-03-13:
Så kunne man lade de pågældende firmaer, som jo også driver systemerne i udlandet, drive systemerne, så man havde, hvad skal man sige, en kombination, men altså således at etableringsomkostningerne blev betalt af staten.
Så ville det jo trods alt, alt andet lige,
i sidste ende efterlade nogle flere penge, som jeg siger, enten til statskassen eller f.eks. til den kollektive trafik.
Men jeg synes stadig væk, vil jeg sige til skatteministeren, og det gælder jo på samrådet, og jeg har nævnt det i det tidligere spørgsmål, at der er en frygtelig mangel på tal og på regnestykker, når vi snakker om det her.
Vi får bare hele tiden at vide, at det er frygtelig dyrt, og at det slet ikke kan hænge sammen, og at der er alt for lidt penge i den sidste ende.
Men vi har ikke set nogen tal på det for alvor.
Skatteministeren siger, at vi har regnet på det, men regnestykkerne har vi ikke set.
Vi mangler jo hele spørgsmålet om, hvad det så er for nogle vurderinger, for jeg kan forstå på skatteministeren, at der er nogle vurderinger af, hvad det så er for noget, vi skulle have gjort, hvor omfattende det skulle have været – bla, bla, bla, ikke?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-03-13:
Altså, jeg er jo glad for den positive indstilling, der er til Eksportrådets indsats rundtomkring i verden.
Og jeg tager hr. Kim Andersens ord for det, når han siger, at han ønsker, at vi skal bruge flere ressourcer generelt på eksportindsatsen.
Hvis vi kigger på vores bevillinger, kan vi se, at det jo desværre har været sådan, at man fra 2001 til 2011 beskar bevillingerne til Eksportrådet med 27 pct. – det er næsten en tredjedel af bevillingerne.
Det er så lykkedes os fra 2011 til 2012 og fra 2012 til 2013 at bevare det samme niveau for bevillingerne, nemlig 490 mio. kr., der bruges til eksportfremme.
Så det ikke korrekt, at der er skåret i bevillingerne til eksportfremme rundtomkring i verden.
Udfordringen er selvfølgelig, at vi godt ved, at det, Danmark lever af, er eksport, og at man jo altid kan have et ønske om at sætte flere penge af.
Men i den nuværende økonomiske situation, hvor vi er hårdt spændt for – det tror jeg også at Venstre anerkender – er det ikke sådan, at der er flere penge til rådighed.
Det interessante er jo, at det alligevel med det, der var lagt op til af besparelser år efter år, og som lå i de planer, der var tilbage fra den tidligere regeringens tid, er lykkedes at beholde et bevillingsniveau på det samme, altså 490 mio. kr.
Heraf kommer lidt over 100 mio. kr. fra den timebetaling, som virksomhederne betaler for at bruge vores tjenester ude i verden.
Det var den ene del.
Den anden del er i forhold til de små og mellemstore virksomheder.
Jeg er meget opmærksom på, at nogle af dem, der leverer arbejdspladser her i Danmark, er de små og mellemstore virksomheder.
Derfor kigger vi også meget nøje på, hvad det er for nogle indsatser, der virker over for dem.
Det er ikke alt, der virker over for dem.
De kan i øjeblikket bevilges gratis hjælp bl.a. til at finde ud af, hvordan et marked er – det kunne jo være det kinesiske.
Men noget af det, vi ved virker rigtig godt, er, når vi holder dem i hånden, fra de får ideen om, at de gerne vil ind på et vækstmarked, som jo ofte er det, der er det svære at komme ind på for en lille virksomhed, til de faktisk får ordren i den sidste ende.
Det er det, vi kalder Vitusprogrammet, og det har vi sat flere ressourcer af til, fordi vi netop er opmærksomme på, at det virker i sidste ende og skaber arbejdspladser.
Nu nåede jeg ikke at svare på de to andre spørgsmål, men det er ikke af manglende vilje.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-03-13:
Da den tidligere VK-regering overlod ansvaret for kørselsafgiften til os, var der ikke truffet beslutning om, hvilken teknologisk løsning der skulle tages i anvendelse.
Vi valgte derfor at se på, hvad de gør i landene omkring os.
Regeringen valgte i sin tid at arbejde videre med en løsning, der er baseret på de valg, der er truffet i Tyskland, Slovakiet og Frankrig.
Vi havde med andre ord ikke intentioner om at være et foregangsland.
Ved at se på løsninger i andre lande kunne vi bl.a. minimere statens risiko ved et projekt, hvor der ikke er tidligere danske erfaringer at trække på.
Samtidig var vi fra regeringens side interesserede i at arbejde med en teknisk løsning, der uden de store udfordringer kunne anvendes til at opkræve kørselsafgift på de dele af vejnettet, som Folketinget måtte ønske omfattet af afgiften.
Det er i dag kun den løsning, der bygger på modtagelse af signaler fra forskellige satellitsystemer, GNSS, der kan tilbyde den fleksibilitet.
Omkostningerne vedrører bl.a. investeringer i det tekniske udstyr i forbindelse med afgiften såsom de betalingsbokse, der skal sidde i alle lastbiler, og de kontrolporte, der skal opstilles.
Derudover kommer den løbende drift af ordningen.
Samlet set er de administrative omkostninger på nuværende tidspunkt på et så højt niveau, at omkostningerne ikke står mål med de fordele, som afgiften medfører.
For det andet skal regeringens beslutning om ikke at indføre kørselsafgifter for lastbiler selvfølgelig også ses i sammenhæng med, at der er brug for at styrke erhvervslivets rammevilkår og dermed væksten og jobskabelsen i den private sektor.
I Europa går udviklingen p.t. i retning af, at flere lande implementerer kilometerbaserede kørselsafgifter for lastbiler.
Det kan give et skub til udviklingen og udbredelsen i retning af, at løsningen bliver det, der kan kaldes en standardiseret hyldevare.
Det er stadig regeringens holdning, at kørselsafgiften overordnet set er baseret på et sundt princip om, at forureneren betaler.
Hvis det på et tidspunkt viser sig muligt at indføre kørselsafgiften for lastbiler uden væsentlige økonomiske omkostninger, vil regeringen igen tage bestik af situationen og overveje mulighederne for at anvende kørselsafgifter.