Irene Simonsen (V), 2007-01-10:
Fremtidens velfærd må og skal sikres, men det sker ikke bare sådan af sig selv.
Det er nødvendigt, at vi tager visse forholdsregler, hvis vi også fremover skal have et velfærdsniveau i Danmark.
Det er en af årsagerne til, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti sidste sommer indgik en aftale om fremtidig indvandring.
Vi har simpelt hen brug for at få flere indvandrere i beskæftigelse, og vi har brug for at få flere kvalificerede udlændinge ind på det danske arbejdsmarked.
Det konkrete lovforslag er et direkte resultat af aftalen om fremtidig indvandring.
Lad mig her fra talerstolen fremhæve nogle af dem.
Det danske samfund har en naturlig interesse i, at de personer udviser en vis velvilje over for det land, hvor de ønsker opholdstilladelse.
I mine ører lyder det derfor kun rimeligt, at man skal kunne en lille smule dansk, samtidig med at man skal have lidt kendskab til de danske samfundsforhold.
En basal viden om, hvordan det danske arbejdsmarked og demokrati fungerer, kan vist ikke skade den efterfølgende integrationsproces, tværtimod.
En anden vigtig ingrediens, som L 93 indeholder, er kravet om, at udlændinge skal bestå en såkaldt integrationseksamen, såfremt de ønsker at få en tidsubegrænset opholdstilladelse og adgang til kontanthjælp.
Formålet er at sende et klart signal om, hvor vigtigt det er at komme i beskæftigelse og derved også lære det danske sprog.
For alle flygtninge og indvandrere, der er kommet til Danmark efter den 1. juli 2006, gælder et krav om ordinær fuldtidsbeskæftigelse i 2½ år, såfremt man ønsker en tidsubegrænset opholdstilladelse eller mulighed for kontanthjælp i stedet for starthjælp.
Hovedvægten i integrationseksamen ligger på danskkundskaber.
I Venstre mener vi, at dansk er en vigtig forudsætning for at kunne begå sig i samfundet.
Derfor er det afgørende, at man behersker det danske sprog i en sådan grad, at man kan bestå prøve i dansk 2 eller prøve i dansk 1 og en engelskprøve på et niveau svarende til en prøve i dansk 2.
Jeg tror, at vi på sigt kan få hævet flygtninges og indvandreres beskæftigelsesniveau, eftersom incitamenterne til at komme i arbejde i høj grad er der.
Det er vigtigt for mig at understrege, at hverken integrationseksamenen eller indvandringsprøven er skabt for at holde antallet af indvandrere nede.
Tværtimod er det to redskaber, som blot sikrer, at indvandrerne er bevidste om, at det kan betale sig at gøre en indsats.
To dele af lovforslaget, som vi i Venstre er særdeles tilfredse med, er indførelsen af greencardordningen og udvidelsen af jobkortordningen.
I Danmark er der i øjeblikket massivt mangel på kvalificeret arbejdskraft.
Dansk Arbejdsgiverforening vurderer, at der p.t. er 25.000 ubesatte stillinger.
Det står i kontrast til lande som USA og Canada, der i mange år med fordel har kunnet tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra hele verden grundet en målrettet greencardordning, der til enhver tid sikrer en vis fleksibilitet på deres arbejdsmarked.
Det giver konkurrencefordele, og det sikrer virksomhederne bedre muligheder for at kunne rekruttere, når behovet opstår.
Vedtager vi dette lovforslag, vil vi have taget et skridt i den rigtige retning
, et skridt, vi efter min mening må og skal tage.
Derudover udvides den nuværende jobkortordning også med vedtagelsen af L 93.
Det bliver således nemmere at komme ind i Danmark, hvis man har nogle særlige kvalifikationer, som er efterspurgt af danske virksomheder.
Endelig kan man også få opholds- og arbejdstilladelse i Danmark, hvis man har et konkret jobtilbud på hånden, hvor man årligt tjener 450.000 kr. eller derover.
At man kan klare sig selv er en forudsætning for at opnå at få et ophold både via greencardordningen og jobkortordningen.
Alt i alt står vi med et godt og solidt lovforslag, som vi i Venstre er yderst tilfredse med.
Derfor kan jeg varmt anbefale Folketingets partier at støtte op om forslaget.
Det vil gavne integrationen, beskæftigelsen, virksomhederne og ikke mindst det samlede danske samfund.