Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-06:
Mange tak.
Jeg vil gerne have lov at takke ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Det er jo et forslag om afskaffelse af forsyningspligten og indførelse af leveringspligt, og det er jo konsekvensen af det, at vi i foråret 2013 fra Elreguleringsudvalget fik fremlagt en anbefaling til fremtidig regulering af forsyningspligten på elmarkedet.
De anbefalinger gennemfører vi med det lovforslag, vi behandler i dag.
Formålet med ændringerne er jo altså, som det også har været fremført, at fremme konkurrencen på elmarkedet til gavn for forbrugerne og samtidig sikre et fortsat højt forbrugerbeskyttelsesniveau.
Kernen af lovforslaget er således forslaget om at afskaffe forsyningspligten og prisreguleringen på elmarkedet og i stedet indføre en leveringspligt til fordel for alle husholdningsforbrugere.
Leveringspligten indebærer, at alle husholdningsforbrugere på anmodning og mod betaling får ret til at modtage et hvilket som helst elprodukt fra en hvilken som helst elhandelsvirksomhed på markedet.
I forlængelse heraf indeholder lovforslaget regler om en leveringspligtig virksomheds håndtering af dårlige betalere.
Reglerne tager udgangspunkt i de principper, som i dag er gældende for de forsyningspligtige virksomheder.
Endvidere er det med afskaffelsen af de forsyningspligtige virksomheder nødvendigt med regler om betaling for elforbrugerne, når elforbrugerne flytter adresse.
Det er også indeholdt i forslaget.
Energitilsynet vil også få til opgave at gennemføre årlige undersøgelser af elpriserne på markedet og offentliggøre resultatet af sine undersøgelser.
Derudover vil Energitilsynet skulle føre statistik med forsyningsafbrydelser, og hermed vil der skabes et datagrundlag for at undersøge, i hvor høj grad forsyningsafbrydelser rammer socialt svage forbrugere.
Lovforslaget er jo sammensat.
Det indeholder også en udskydelse af engrosmodellen til den 1. oktober 2015, og det skyldes, at opgaverne med implementering af engrosmodellen har vist sig mere komplekse end først antaget.
Det anses således ikke som muligt at gennemføre engrosmodellen til 1. oktober 2014, til trods for at alle relevante aktører har arbejdet målrettet på gennemførelse af modellen siden dens vedtagelse i 2012.
Der er også ændringer af naturgasforsyningen og lov om Energinet.dk.
Efter naturgasforsyningsloven kan ministeren fastsætte regler for naturgasselskabernes indtægtsrammer m.v. Alle indtægter betragtes i den forbindelse som driftsmæssige indtægter i det år, de modtages.
Siden er der opstået den situation, at nogle naturgasforsynede områder overgår til fjernvarmeforsyning, og når det sker, får naturgasselskaberne en kompensation for manglende fremtidige driftsindtægter.
Derfor indeholder lovforslaget en ændring af naturgasforsyningsloven, hvorefter klima-, energi- og bygningsministeren gives hjemmel til at fastsætte regler for distributionsselskabernes anvendelse og den regnskabsmæssige håndtering af beløb, der modtages som økonomisk kompensation.
Formålet med denne øvelse er altså at sikre, at beløbene kan anvendes til at nedbringe selskabernes gæld og bidrage til at holde tarifferne lavest muligt for de tilbageværende forbrugere, så frem for at man giver et takstfald et enkelt år, får vi altså nedbragt den langsigtede gæld i naturgasselskaberne, når der tages kunder ud af disse selskaber.
Endelig indeholder lovforslaget ændringer af lov om Energinet.dk, som bl.a. indebærer en hjemmel for Energinet.dk til at varetage forundersøgelser og efter pålæg at anskaffe koblingsanlæg, hvis det vurderes nødvendigt i forbindelse med udbud af store havvindmølleparker.
Ligeledes vil Energinet.dk få hjemmel til at fusionere helejede datterselskaber ind i moderselskabet, hvis datterselskabernes aktiviteter lovligt kan varetages i moderselskabet.
Der kom fra Dansk Folkepartis side og sådan set også fra SF's side nogle spørgsmål om det her forhold, at folk nu skal finde sig til rette på et marked, og i tilfældet Dansk Folkeparti specifikt om ældre mennesker.
Hvordan skal ældre finde sig til rette med at være aktive elforbrugere?
Det er selvfølgelig et interessant spørgsmål.
Det forventes, at der vil blive gennemført informationskampagner om overgangen til leveringspligt inden afskaffelsen af forsyningspligten i oktober 2015.
Opgaven med at vælge elhandelsvirksomhed ventes at blive lettet betydeligt ved hjælp af den nye elprisportal, som giver borgerne mulighed for nemt at sammenligne alle elprodukter ud fra objektive kriterier og i forbindelse med overgangen til obligatorisk digital selvbetjening for borgerne.
Det vil sige, vi i forvejen har forudsat, at borgerne skal kunne noget her.
Regeringen har sammen med forligspartierne bag satspuljen afsat 28 mio. kr. til at styrke digitale færdigheder blandt ældre med begrænsede eller ingen it-forudsætning samt blandt socialt udsatte borgere.
Det forventes således, at it-færdighederne blandt ældre og socialt udsatte vil være forbedret i oktober 2015, hvorfor elprisportalen også vil være til stor hjælp for denne gruppe af borgere.
Det er i hvert fald vores ønske og håb.
Hr. Thomas Danielsen spurgte til ændringer i PSO-lempelsen til energiintensive virksomheder.
Der er tale om rettelse af en fejl i elforsyningsloven.
Det var i forbindelse med Folketingets behandling af lovforslaget til lov nr. 641 af 12. juni 2013, at en henvisning til § 36 i VE-loven ved en korrekturfejl udgik – en simpel korrekturfejl.
Den betyder så, at energiintensive virksomheder med et årligt forbrug over 100 GW pr. forbrugssted ikke kan få PSO-fritagelse for de omkostninger, som er omfattet af § 36 i VE-loven.
Med det her forslag retter vi op på fejlen, så hurtigt som det overhovedet har været muligt.
Det er først for ganske nylig, vi har opdaget det her.
Fra lovens forventede ikrafttræden, 30. juni 2014, kan vi igen yde fritagelse til energiintensive virksomheder for betaling af omkostninger til ydelser efter § 36.
For en god ordens skyld vil jeg nævne, at lovforslaget blev fremsat sent i april.
Den sene fremsættelse skyldes bl.a., at det på grund af lovforslagets kompleksitet var nødvendigt med flere drøftelser med andre ministerier og branchen.
Lovforslagets behandling kan ikke udskydes til næste samling, og det skyldes bl.a., at lovforslaget indebærer væsentlige ændringer af elmarkedet, der vil kræve ændringer i Energinet.dk's foreskrifter, og som skal understøttes af omfattende tilpasninger af Energinet.dk's datahub og it-systemer i netvirksomheder og elhandelsvirksomheder.
Aktørernes arbejde med at tilpasse foreskrifterne og it-systemer forudsætter, at lovgrundlaget kendes.
I øvrigt forudsætter udskydelsen af engrosmodellen en lovændring i indeværende samling, og derfor er jeg glad for, at det er lykkedes at få behandlingen i dag. Lad mig igen takke for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget, og jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om de enkelte elementer i udvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af forslaget.