runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-12:
Danmark skal være verdens bedste iværksætterland.
I den forbindelse betyder likviditet, finansiering selvfølgelig en stor del.
Det handler om administrative byrder, og at vi får høvlet dem af.
Desværre har regeringen slækket på ambitionen med hensyn til finansielle byrder og har fjernet det procentvise krav, som vi stillede i den tidligere regering, og vi kan allerede nu mærke ude i virksomhederne, at de føler, at der kommer flere byrder og det bliver mere problematisk at være virksomhed.
Et andet element, der betyder noget for, om man starter ny virksomhed og bliver ved med at have den nye virksomhed, er hele spørgsmålet om økonomien, altså skatter og afgifter.
Da den nuværende regering tiltrådte, kom de med nye skatter og afgifter for 5 mia. kr.
Heldigvis er der lavet nogle ganske fornuftige aftaler med de borgerlige partier, som betyder, at skatten også falder på nogle områder for virksomhederne.
Det betyder meget.
Et tredje element, der betyder noget, er det, vi diskuterer her i dag, nemlig finansieringen for specielt SMV'er.
De har selv kunnet udstede erhvervsobligationer, de har selv kunnet være ude på lånemarkedet, mens SMV'erne har haft kolossale problemer med at skaffe finansiering.
Selv i dag er der en form for likviditetsklemme, som man ikke kan se af de rigtige nøgletal, når man går ind og kigger på Finansrådets statistikker eller på Erhvervsministeriets statistikker for øvrigt.
Men når man kommer ud til virksomhederne, siger de, at de mangler muligheden for at låne penge til investering, til innovation, til eksport, til i det hele taget at udvikle sig, så de kan blive store og stærke og klare sig selv.
Derfor er finansieringselementet et afgørende element i at sikre, at vi stadig væk har små og mellemstore virksomheder i Danmark, selv om de økonomiske rammebetingelser er barske i Danmark i forhold til alle andre lande.
Derfor er det også vigtigt, at der nu bliver skabt mulighed for at få erhvervsobligationer.
Der bliver bedre mulighed for større erhvervsobligationsudstedelser, så det ikke kun er de rigtig, rigtig store virksomheder, som kan gå ind og gøre det – men også for de store virksomheder bliver det nemmere i det hele taget.
Det er godt for virksomhederne, og det er godt for Danmark.
Så det er altså vigtigt, at der er en form for paraply, også fra statens side, for at man kan få skabt de partnerskaber, så erhvervsobligationer bliver den store succes, som jeg egentlig synes det skulle være.
Så det rigtigste ville være, hvis staten gik ind i konstruktionen her, ligesom vi gør med Dansk Vækstkapital og Vækstfonden.
Så tror jeg, det vil blive en succes.
Det her håber jeg på
bliver en succes.
Jeg tvivler bare på, at det virkelig vil hjælpe SMV'erne, det må jeg sige, når man skal pulje sig på den måde, man gør her.
Og da det her kun kan være et plussumsspil, hvor det kun kan blive bedre, så vil Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-12:
Lovforslaget baserer sig på de anbefalinger, som udvalget om erhvervsobligationer som finansieringskilde for små og mellemstore virksomheder kom med i november 2012.
Formålet er at styrke virksomhedernes adgang til finansiering ved at skabe bedre rammer for udviklingen af markedet for erhvervsobligationer.
Siden krisen er erhvervsinvesteringer i Danmark faldet mere end i lande, vi normalt sammenligner os med.
Færre investeringer medfører et forældet eller nedslidt kapitalapparat med lavere produktivitet og lavere reallønninger til følge.
Den udvikling kan forsøges vendt på flere måder.
I Liberal Alliance ønsker vi, at man tager alle redskaber i brug.
Et effektivt værktøj er lavere selskabsskat.
I OECD-rapporten »Taxation and Economic Growth« fra 2008 findes det, at lavere selskabsskat er den skattelettelse, der påvirker BNP pr. capita mest.
Derfor ønsker vi, at selskabsskatten bliver reduceret til 12,5 pct. Men det er naturligvis også meget vigtigt at fjerne eventuelle barrierer i lovgivningen, som hindrer, at virksomheder kan skaffe likviditet via andre kanaler end f.eks. traditionelle banklån.
I lande som f.eks. USA, England, Frankrig, Holland, Sverige og Norge er erhvervsobligationer mere udbredte end i Danmark.
Specielt i England udgør erhvervsobligationer en langt større andel af de samlede udeståender i procent af BNP end i Danmark – godt 40 pct. mod knap 8 pct. i Danmark.
Vi ser dette lovforslag som et forsøg på at fjerne nogle af de barrierer, og derfor hilser vi det velkommen.
Lovforslaget gør det muligt at anvende repræsentanter ved udstedelse af erhvervsobligationer.
Repræsentanter anvendes f.eks. i Norge, USA og England.
Vi er enige i, at en forudsætning for, at erhvervsobligationer bliver mere udbredte i Danmark, er, at det bliver juridisk muligt at anvende repræsentanter, som kan agere på vegne af et flertal af obligationsejere, repræsentere obligationsejere i retten og holde pant på vegne af obligationsejere.
Forslagets andel del lægger op til en model, hvor små obligationslån bliver lagt sammen i puljer, der danner grundlag for udstedelsen af obligationerne.
Risikoen bliver dermed spredt, og det bliver derfor i teorien muligt for mindre virksomheder at få adgang til ny likviditet.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-12:
Da hr. Frank Aaen ikke kan være til stede her, skal jeg på hans og Enhedslistens vegne læse følgende op: L 46 løser ikke de generelle problemer, der er for små og mellemstore virksomheder, der har svært ved at få de lån, de har brug for for at kunne udvikle deres virksomhed og beskæftigelse.
Vi ser altså helst en anden løsning, men vi kan ikke udelukke, at vi ender med at støtte dette forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Det synes jeg faktisk er en rigtig spændende diskussion – også mere spændende nogle gange end diskussionen om nogle af de teknikaliteter, som vi kan fedte rigtig meget rundt i.
Hvorfor har vi ikke mere iværksætteri i Danmark, og hvorfor er der så mange, der på den lange bane ikke overlever?
Og svaret må jo være, at der altid vil være nogle, der ikke lever i lang tid, fordi ideen simpelt hen ikke kunne holde.
Og der må vi også være ærlige og sige, at der er nogle, der ikke kan få lån i Danmark i dag, hvilket de kunne i de brølende 00'er, for dengang blev der måske givet for mange usikre lån.
Så det er jo også en del af det.
Men det er helt klart svært i Danmark at være iværksætter, og der prøver vi hele tiden at sige, at der, hvor vi på en fornuftig måde kan bidrage til, at det ikke skal være så besværligt, vil vi rigtig gerne hjælpe til.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-12:
Den fælles interesse deler jeg naturligvis fuldstændig med ordføreren.
Og når ordføreren remser alle de herlige tilbud fra offentlig hånd op, kan jeg jo ikke lade være med at bemærke – både i forhold til tilhørerne og de tilskuere, der netop er gået – at ud af næsten 19.000 cvr-numre lykkes det jo kun at skabe 95 vækstvirksomheder om året, hvilket netop motiverer mit spørgsmål.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Det her er jo en del af aftalen, som vi lavede i foråret med »Vækstplan DK«, og jeg tror, at det er ét skridt sammen med mange andre for at lette adgangen til kapital og for at få mere gang i hjulene.
Tidligere spurgte hr. Jakob Engel-Schmidt jo: Hvad er der ellers på bordet?
Og der vil jeg sige, at vi jo sammen med Venstre har lavet rigtig mange ting, men jeg vil da gerne remse dem op – også for dem, der kigger med, og som tænker: Hvorfor gør politikerne ikke noget, når hjulene ikke kører så stærkt, som vi gerne vil have?
Vi har Fonden for Entreprenørskab, som ordføreren kender rigtig, rigtig godt, vi har Markedsmodningsfonden, vi har Grøn Omstillingsfond, vi har Proof of Business, vi har socialøkonomiske virksomheder og grønne iværksætterhuse, vi har Vækstkaution, grønne vækstlån, Eksportrådet, innovationsmiljøer, videnkuponer, innovationskonsortier og meget, meget mere, som lige på det her område, inden for det her ministerium og med den her minister gør, at vi i fællesskab jo har en interesse i at få vækst i Danmark, sund og bæredygtig vækst, og understøtte iværksætteri.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-12:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil blot spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, om hun har en forventning til, at det her bliver en succes og vil løse en betydelig del af SMV'ernes finansieringsbehov.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-12:
Fra SF's side har vi længe ønsket, at der skulle være flere og bedre lånemuligheder for de mange virksomheder, der har svært ved at låne penge.
Når vi ønsker en større udbredelse af erhvervsobligationer, skyldes det også, at man i andre lande langt mere anvender erhvervsobligationer som et markedsbaseret alternativ til traditionel bankfinansiering.
Med andre ord er der nogle uudnyttede muligheder i Danmark.
Der er blevet sagt en masse ting om det tekniske i det her, så det vil jeg springe let hen over.
Men grundlæggende letter lovforslaget adgangen til bankers sekuritisering af erhvervslån, og derfor gøres det også mere attraktivt for banker at låne penge til virksomheder.
Lovforslaget er en del af regeringens initiativ til styrkelse af markedet for erhvervsobligationer.
Regeringen har haft et udvalg til at kigge på det område, og de kom frem til, at muligheden for at kunne sekuritisere erhvervslån er godt for at opnå bedre adgang til finansiering.
Lovforslaget gør også op med den usikkerhed, der tidligere har været ved, at sikkerheden er blevet stillet direkte over for långiverne.
Det giver fuldmægtige og andre repræsentanter i syndikerede lån mulighed for at holde sikkerheder på vegne af kreditorerne.
Det betyder bl.a. at repræsentanten vil kunne blive tinglyst som panthaver, og det betyder også, at der ikke skal iagttages nye sikringsakter ved udskiftning af långivere.
Anvendelsen af repræsentanter betyder nemlig, at erhvervsobligationer bliver et relevant alternativ for flere virksomheder.
Vi sætter de her skibe i søen, fordi vi vil lette adgangen til kapital.
Der har været et par år med ganske dyb krise, og dermed år, hvor det ifølge virksomhederne har været meget svært at få finansieret sunde aktiviteter.
Om der er en kreditklemme eller ej bliver diskuteret mange steder i øjeblikket.
Den diskussion vil jeg ikke kaste mig ind i her.
Men uanset om kreditklemmen findes eller ej, vil vi gøre det så let som muligt for virksomhederne at finde penge til sunde projekter.
Hvis der er profitable investeringer, der kan skabe vækst og sikre økonomisk genopretning i Danmark, som ikke bliver til noget, så har vi et problem.
Det er også derfor, vi i »Vækstplan DK« aftalte, at der skal skabes bedre rammer for erhvervsobligationer.
Det synes jeg vi gør med dette lovforslag, og SF kan støtte det.
Mette Gjerskov (S), 2013-11-12:
Hvad handler lovforslaget, vi står med i dag, egentlig om?
Ja, det handler om, at vi i offentlighedsloven har sagt, at hvis der er nogen områder, som skal undtages fra offentlighedsindsigt, skal det fastsættes ved lov her i det her Folketing.
Det er ikke nok, at det står i en bekendtgørelse, som kan skrives i et ministerium, det skal ind over Folketinget.
Og det er så det, vi gør i dag, fordi de her investeringsfonde har været undtaget for aktindsigt via en bekendtgørelse.
Hvorfor er de undtaget for aktindsigt?
Det er, fordi det handler om forretning, det handler om forretningshemmeligheder.
Hvis ikke der er den her undtagelse for aktindsigten, er vi bekymret for, at der ikke er mange, der har lyst til at investere, og det vil sige, at vi har brug for den her undtagelse for aktindsigten.
Den er meget indsnævret, den handler kun om forretningsområdet, den handler ikke om miljøoplysninger, den handler ikke om alle mulige andre oplysninger, men lige præcis snævret ind til der, hvor der kan være en konkurrencesituation med andre virksomheder.
Det synes jeg sådan set er fornuftigt, det synes vi i Socialdemokratiet er fornuftigt, og derfor kan vi støtte det her lovforslag og samtidig også understrege, at retstilstanden overhovedet ikke har ændret sig i forhold til i går eller i morgen, eller før eller efter det her lovforslag måtte blive vedtaget, for det eneste, det handler om nu, er, at vi skriver det ind i en lov, i stedet for at det står i en bekendtgørelse.
Det er vi trygge ved og glade for Folketinget har fået lejlighed til at forholde sig til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Det står meget klart i lovforslaget, at pædagogerne har afgrænsede opgaver, ligesom lærerne også har afgrænsede opgaver, når det drejer sig om indskolingsklasserne.
Det står meget klart, så jeg ved ikke rigtig, hvorfor Liberal Alliances ordfører anklager mig for at komme med usandheder.
Jeg kunne jo sende bolden tilbage til ordføreren, for vedkommende er lidt polemisk i dag.
Men det er blevet afgrænset.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Hr. Alex Ahrendtsen bevæger sig på kanten af sandheden, når han taler om pædagogernes rolle, for det er jo bare sådan med det her forlig, at pædagoger kan komme til at stå alene i klasselokalet i en hvilken som helst time med 0. til 3. klasse og i den understøttende undervisning på alle klassetrin, og det er sandelig nyt.
DF vil gerne have ro i lokalet og respekt for lærerne, men helt ærligt: Er det respekt for lærerne og for læring og det faglige at indsætte pædagoger alene i klasselokalet?
Så kan det godt være, at de har gjort det i Hjørring Kommune, men nu får vi det over hele landet.
Og når inklusion ramler sammen med den her længerevarende, varierede skoledag, får vi det modsatte af ro i lokalet.
Hvor i alverden er Dansk Folkepartis rygrad blevet af?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Allerede i dag kan pædagoger jo stå alene med undervisningen.
Det har vi en række eksempler på, bl.a. i min egen kommune, hvor man har ladet pædagoger stå alene med undervisningen med henvisning til § 28.
Med det nuværende lovforslag bliver de muligheder indskrænket, så pædagogen står med understøttende undervisningsopgaver.
Det borgerlige værdigrundlag mener jeg da i høj grad vi har bevaret, men selvfølgelig giver og tager man jo i et forlig.
Altså, hvis Dansk Folkeparti skulle have lavet den her skole, havde vi jo ikke opereret med understøttende undervisning.
Så havde vi sagt, at al tid i skolen skal bestå af undervisning, at alle timer skal være fagtimer, og så må skolerne selv finde ud af, om de vil bruge, hvad der svarer til understøttende undervisning, eller om der skal være mere bevægelse eller der skal være lektiehjælp.
Vi ville bare have sagt: Det skal være fra kl. 8 til 14, og så må I altså selv finde ud af det, bare I løser opgaven, nemlig at øge fagligheden, og at eleverne bliver dygtigere.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Meget gerne.
Dansk Folkeparti er gået med i en reform, der indskrænker familiernes egen tid.
Dansk Folkeparti er gået med i et forlig, der gør det muligt for pædagoger at stå alene i klasselokalet og varetage en dansktime i 2. klasse.
Dansk Folkeparti er gået med i et forlig, der passer som fod i hose med undervisningsministerens og finansministerens vision om, at borgerne er små brikker i konkurrencestaten, og derfor er det oplagt at lægge lektier, fritidsaktiviteter, oplevelser og bevægelser ind i skoledagen.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har fået lidt musikundervisning, men mener ordføreren, at Dansk Folkeparti har måttet give afkald på sit borgerlige værdigrundlag for at komme med i reformen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Vi får ikke en heldagsskole, vi får maksimalt en skoledag fra kl. 8 til 15.
Allerede med den eksisterende lovgivning kan kommunerne jo i indskolingen lave en skoledag fra kl. 8 til 15, og der er ingen begrænsninger ellers bortset fra lærernes undervisningstid.
Det, vi har gjort, er, at vi har sagt, at en skoleuge maksimalt må være på 35 timer, så vi har faktisk skærpet lovgivningen i forhold til i dag, så det ikke er muligt at lave en heldagsskole fremover, medmindre der kommer en dispensation.
Nu har jeg ikke engang tid til at svare på det med fritid, det beklager jeg.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Man skulle jo mene, at det er det indhold, man bliver enige om, der er det vigtige, og ikke hvor bred en aftalekreds er, men lad nu det ligge.
Jeg har bare ét opfølgende spørgsmål.
Dansk Folkepartis kritik af heldagsskolen har ikke kun tidligere gået på, at børn ligesom mister en ret stor del af deres fritid, men den har også gået på, at man ikke kunne tvinge en heldagsskole ned over alle skoler, fordi kommuner er forskellige og folkeskoler er forskellige.
Hvordan kan Dansk Folkeparti så nu lige pludselig synes, at det er en god idé, at vi tvinger en heldagsskole eller helhedsskole – jeg er sådan set ligeglad med, hvad vi kalder den – og altså den samme model ned over alle landets folkeskoler?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Vi gik til forhandlingerne med det sigte at få en skoledag, der gik fra kl. 8 til 14.
Det synes jeg er svært at kalde en heldagsskole.
En heldagsskole går fra kl. 8 til 16 eller kl. 8 til 17, som man kender det fra en lang række andre lande.
Så vi har ikke ændret holdning i dette spørgsmål.
Vi havde helst set en skoledag fra kl. 8 til 14 hele vejen igennem.
Vi er seks partier, der spænder fra Det Radikale Venstre til Dansk Folkeparti, og der har været ønsker fra alle seks partier.
Det her er et stort forlig, et bredt forlig.
Jeg tror, det er til gavn for folkeskolen generelt, at der er så stort et flertal, der bakker op om folkeskolen.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Alex Ahrendtsen.
I 2010 var Dansk Folkeparti meget kritiske over for heldagsskoler.
Hvad er det, der har gjort, at man har ændret holdning på det punkt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Læreren har den generelle undervisningskompetence for 1.-10.
klasse
I indskolingen er der nogle særlige afgrænsninger, så pædagogen i afgrænsede tilfælde kan undervise, og på samme måde er der også afgrænsninger over for læreren i forhold til det pædagogiske arbejde.
Indskolingsdefinitionerne hviler jo på de evalueringer, vi har haft i forhold til skolestartsforsøgene.
Men læreren har den generelle undervisningskompetence, og pædagogens opgaver er afgrænset.
Det er understøttende undervisning, de skal støtte lærerne i deres faglighed, så lærerne kan udøve deres undervisning på den bedste måde.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Netop det engagement og det drive, der skal til for at skabe god undervisning, er det, der er truet med den her reform.
Vi er ude i en meget, meget alvorlig situation ude i folkeskolen – det er i hvert fald det, jeg igennem mine mange kontakter i folkeskolen får at vide.
Ordføreren lægger også meget vægt på kvalitet i undervisningen, og det anerkender jeg.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er gode resultater, ordføreren har fået på to områder: for det første i de yngste klasser, hvor man som pædagog uden fagdidaktisk uddannelse kan undervise i alle fag, og for det andet i den situation, hvor der i stedet for den lange spændende skoledag sættes to voksne på.
Og det er to voksne, for der stilles ingen uddannelseskrav til nr. 2. Er det den form for kvalitet, ordføreren efterlyser i folkeskolen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Det svarede vi allerede på dengang i salen: Vores begrundelse for at stemme ja var at få afsluttet den her konflikt, der ikke kunne blive ved med at køre.
Vi havde selvfølgelig helst set, at regeringen og KL havde samarbejdet med lærerne, for det er klart det bedste.
Der er mange lærere, som stadig væk er kede af det, og der foreligger et stort oprydningsarbejde og reparationsarbejde for regeringen og KL.
Hvis vi ikke får engagerede lærere, der tager hånd om eleverne, kan vi lave nok så mange systemændringer og forandringer i folkeskolen; det, der foregår mellem eleven og læreren er det afgørende for, hvad de lærer, og det ved hr. Lars Dohn jo alt om, fordi hr. Lars Dohn selv er skolelærer.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Tak til ordføreren for en præcis beskrivelse af, hvad det egentlig var, der foregik med hensyn til det der med at tage ud og lade sig inspirere og så tage hjem og lave et overgreb.
Jeg mangler bare lige svar på: Hvordan forholdt Dansk Folkeparti sig til overgrebet, da det kom til afstemning her i salen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Erfaringerne fra Norge viser, at de svageste elever går hjem, når de har mulighed for det, i stedet for at tage imod lektiehjælpen.
Og det er den løsning, vi har før valget, fordi De Konservative ikke vil være med.
Det, der kommer til at ske – og det ved vi jo – er, at de svageste elever ikke tager imod det.
Derfor er det sådan efter valget, at de skal blive på skolen, og der får lærere og pædagoger så bedre mulighed for at tilbyde den lektiehjælp, som de svageste elever har gavn af.
Det er erfaringen, og det vidste vi, allerede inden den undersøgelse om Norge blev offentliggjort i Berlingske.
Med hensyn til Det Danske Suzuki Institut: Ja, vi vil meget gerne være med til at finde en løsning.
Man kunne jo forestille sig, at en skole eller en kommune kunne ansøge ministeriet om dispensation i hvert enkelt tilfælde.
Så kunne vi løse den her problemstilling, som vi har, for de bliver klemt.
Og vi har også påtalt det.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Det var en kreativ ordførertale, det vil jeg lade ordføreren, og skal jeg være lidt ondsindet, må jeg sige, at det var lige før, ordføreren havde brug for det, at der ikke er loft over antallet af elever på holddannede hold, i sin eksemplificering af antallet af elever.
Da jeg gik i skole, var det noget med »28 skal der stå«.
Men der var jo en lærer med inde til sidst.
Jeg vil spørge, hvad det er, der er sket med det gamle radikale lærerparti.
Tidligere var det 15 pct. af lærerne, der ville stemme på De Radikale.
Det er jo en markant overrepræsentation af den faggruppe.
Nu er det svundet ind til 2 pct.
Jeg tror godt, at alle kender forklaringen, men jeg vil gerne have ordførerens overvejelser over den forklaring.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg har et enkelt spørgsmål til fru Pernille Vigsø Bagge.
I valgkampen i 2011 havde SF et ret godt slogan – det synes jeg i hvert fald – som hed: Fra danske banker til danske børn.
For det gav for mig at se rigtig god mening, at de danske banker skulle betale for, at vores børn kunne få det lidt bedre i folkeskolen – det var en glimrende finansieringskilde til at gøre folkeskolen bedre.
Hvorfor ændrede SF holdning til, hvordan vi bedst finansierer den danske folkeskole?
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
På ingen måde, for når man nu indfører en forholdsvis pænt stor pulje af tid til understøttende undervisning, hvor andre med relevante kompetencer kan bidrage til den type undervisning, der foregår der, så er det en mulighed for at gå lidt ud over det, man måske i dag har omtalt som klassisk katederundervisning.
Det skal heller ikke forstås sådan, at den almindelige fagopdelte undervisning ikke kan foregå andre steder end lige i klasseværelset.
Men helt generelt tror jeg det ville gavne også Enhedslisten at se på de muligheder, der rent faktisk skabes, ved at man både har fagopdelt undervisning og nu har et begreb, der hedder tid til den understøttende undervisning, hvor man selvfølgelig hele vejen igennem er fokuseret på læringsmålene for den enkelte elev, så alle elever i den danske folkeskole bliver så dygtige, som de overhovedet kan.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Med fare for at komme til at sige det samme en gang til vil jeg sige, at vi jo netop har gjort os umage med at få indsnævret det.
For det var jo sådan, at man ude på skolerne, med de regler, vi havde før, godt nok havde den her 50-procentsregel, men det var jo ikke, fordi den som sådan blev kontrolleret; omvendt var det ret åbent med hensyn til holddeling i 8.-10. klasse.
Og der synes vi faktisk at vi har fundet en meget fin balance ved at sige: Lad os give skolerne friheden til den pædagogisk begrundede holddeling, som kan give god mening, hvis man f.eks. arbejder aldersintegreret eller arbejder med at opdele i emner og en gang imellem også i niveau; man må bare ikke lave en fast niveaudeling, for så sænker man forventningerne til de svageste elever, og så går det ud over dem.