runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Jeg er jo meget enig med hr. Henrik Dam Kristensen i kritikken af det her lovforslag, hvad angår både den indholdsmæssige side og processen omkring det.
Nu har vi forstået på justitsministeren, at formålet her er at sikre, at de folk, der er på tålt ophold, er til stede med henblik på udsendelse.
Vi har i samrådet forstået på integrationsministeren, at pointen med lovforslaget er at forhindre tuneseren i at komme tæt på Kurt Westergaard.
Og nu har vi så forstået på fru Karen Ellemann, at pointen bare er, at man vil have en mulighed for at pålægge opholdspligt og daglig meldepligt, hvilket man har i forvejen i den gældende lovgivning.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Henrik Dam Kristensen: Kan Socialdemokratiet gennemskue, hvad formålet med det her lovforslag er?
For jeg synes, det sejler fuldstændig fra regeringens side.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-16:
Nu bemærkede jeg efter høringen i torsdags, at hr. Henrik Dam Kristensen både i TV 2 Nyhederne og i DR TV-avisen på en, vil jeg sige, lettere eksalteret måde hidsede sig fantastisk meget op over grundlovsbrud.
Det var meget, meget alvorligt - der var en professor, Henning Koch, som jeg overhovedet ikke mener man kan stole på i denne sammenhæng, hvilket såvel masser af medieomtale som sager, jeg selv personligt har haft med ham, og som jeg meget gerne kommer tilbage til, beviser.
Men hr. Henrik Dam Kristensen hidsede sig i hvert fald meget op.
Så kunne man i går, den 15. december kl. 11.38, på Ritzau se overskriften: »Henrik Dam stoler på Brian Mikkelsen«.
Det synes jeg er en cadeau til justitsministeren, og det ærgrer mig næsten, at han ikke lige er her p.t., men han sidder forhåbentlig og hører det et eller andet sted.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokratiet ikke vil bruge grundlovsbestemmelserne som en tom demonstration, som hr. Henrik Dam Kristensen udtalte.
Altså, var al den der hysteriske retorik fra hr. Henrik Dam Kristensen bare til ære for tv-seerne, hvorefter han her fra Folketingets talerstol, hvor der nok er knap så mange seere, toner den ned?
Man kan jo aldrig nogensinde regne med Socialdemokratiet i udlændingepolitikken.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet ikke kan konkurrere med Dansk Folkeparti, når det handler om hysterisk retorik i udlændingespørgsmål
Der fører Dansk Folkeparti med mange mil, så det er uden konkurrence.
Så er der spørgsmålet om grundloven.
Det er sådan, at der er en tofemtedelsregel i grundloven, som åbner mulighed for, at man kan udskyde en sag i 12 søgnedage.
Jeg synes, det er sådan, at der er to ting, der skal være opfyldt, hvis man skal bruge den regel.
Den første er, at der skal være væsentlige principielle spørgsmål, der ikke er blevet givet svar på, og den anden er, at man skal tro på, at det nytter noget at udsætte noget i 12 dage.
Jeg ved ikke, om man kan sige, at man så stoler på Justitsministeriet, men det, man i hvert fald må sige, er, at justitsministeren meget præcist har sagt det i udvalgssammenhæng, og derfor er det så regeringens ansvar, at det også lever op til internationale konventioner og ikke mindst vores grundlov.
Pia Kjærsgaard (DF), 2008-12-16:
Det vil altså sige, at vi med Socialdemokratiets billigelse kan sige, at det her forslag ikke er grundlovsstridigt.
Det har vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig aldrig nogensinde tvivlet på, men Socialdemokratiet må altså mene det samme, og det vil jeg godt have en bekræftelse af.
Jeg synes bare, det er utåleligt, at Socialdemokratiet - i øvrigt sammen med Det Radikale Venstre - den ene gang efter den anden først støtter terrorlovgivningen, og det er jo egentlig pudsigt at høre den megen ballade, de to partier har lavet i forbindelse med det her, og når det så virkelig begynder at snerpe til, springer man altså fra.
Det gjorde man i forbindelse med den stemning, der var efter terrorangrebet i New York, hvorefter man faldt fra, fordi man simpelt hen ikke ville stå ved det, man selv havde gjort.
Jeg vil have lov at sige, at jeg bare synes, at det er så gement af Socialdemokratiet, at de ikke tager denne sag alvorligt, hvilket de på ingen måde gør.
Nu henviser man til arbejdsgruppen, som skal barsle i februar 2009.
Jeg tror godt, jeg allerede tør sige, at når den arbejdsgruppe kommer med et eller andet, vil Socialdemokratiet heller ikke være med til noget som helst.
Sådan er det med Socialdemokratiet - sådan har det altid været med Socialdemokratiet, når det drejer sig om udlændingeloven.
Man kan simpelt hen ikke i det parti finde sammen om at have en stram udlændingelovgivning, der tager hensyn til danskerne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg vil sige til fru Pia Kjærsgaard, at jeg tror, at det gemene er noget, Dansk Folkeparti står for i den her sag som i så mange andre.
Hvad er egentlig grunden til, at vi står her i dag?
Det er, at der opstod en konkurrence mellem fru Pia Kjærsgaard og lederen af Det Konservative Folkeparti om, hvem der en søndag kunne være mest hysterisk i stemmen.
Det er grunden til, at vi står her i dag med en lovgivning, som ikke virker.
Fru Pia Kjærsgaard er jo med til nu at vedtage en lovgivning, som betyder, at tuneseren, som er anklaget for at ville Kurt Westergaard til livs, nu får Justitsministeriets ord for, at han kan være i og omkring Århus en tredjedel af tiden.
Så det hysteriske står fru Pia Kjærsgaard for.
Med hensyn til grundloven vil jeg sige, at det jo er regeringens ansvar.
Vi har nu rejst grundlovsspørgsmålet, en professor har rejst grundlovsspørgsmålet - man kan ikke påstå, at det ikke er blevet grundigt undersøgt både i grundloven og i internationale konventioner.
Så havde vi justitsministeren i et langt samråd, hvor justitsministeren meget klart og præcist svarede, at der efter hans mening ikke er nogen problemer med hensyn til grundloven og internationale konventioner, og så er der bare at sige, at det jo så er regeringen selv, som må påtage sig det ansvar.
Eftertiden kan så vise, om de havde ret eller ej - det kan jeg ikke gøre mig til dommer over, men når justitsministeren udtaler sig så præcist i et samråd, må jeg tage det til efterretning.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Det er jo ikke en sag, der handler om regering, opposition, borgerlige, venstrefløj.
Den er en sag, der handler om noget grundlæggende, og det er retsstatens grundlæggende principper.
Jeg er meget enig i hr. Henrik Dam Kristensens tale og kritikpunkter i forhold til lovforslaget.
Men det, der undrer mig rigtig meget, og som skuffer mig rigtig meget, er, at Socialdemokraterne er ved at trække i land med hensyn til at samle de 72 underskrifter.
Det skuffer mig virkelig, for det at udsætte lovbehandlingen handler ikke kun om, om det nu er grundlovsbrud eller ej; det er jo ikke det, der er det centrale.
Det er også det, at der sidder en arbejdsgruppe, der er i gang med at se på hele lovgivningen, og så vil man lave en lov, inden arbejdsgruppen kommer med sine anbefalinger den 1. februar.
Der er så megen usikkerhed omkring selve lovforslaget, L 69, at det fordrer en udsættelse, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at Socialdemokraterne, når det kommer til stykket, ikke vil være med til at samle de 72 underskrifter, sådan at vi kan udsætte lovbehandlingen i mindst 12 arbejdsdage.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg må sige til hr. Naser Khader, at jeg er fuldstændig enig i argumentationen om, at vi burde vente, til den rapport, som det udvalg, som regeringen selv har været med til at nedsætte, jo barsler med her omkring den 1. februar, så var blevet udmøntet til lov - fuldstændig enig.
Jeg har bare ikke et øjeblik en tro på, at en udsættelse af loven ville betyde, at regeringen så kom til fornuft, og at Dansk Folkeparti kom til fornuft; det er der intet der tyder på.
Så derfor er der, hvis man skal bruge tofemtedelsreglen, to principper, som er vigtige.
Det ene er, at der skal være væsentlige spørgsmål, herunder i forbindelse med grundloven og internationale konventioner, som man ikke har fået svar på.
Jeg forklarede før, at det efter vores samråd nu er justitsministerens ansvar.
Det andet er, at man selvfølgelig skal tro på, at det nytter noget.
Når man hører ordførertaler i dag, ser den måde, som der er skrevet betænkning på, vil jeg sige, at jeg ikke tror på, at det nytter noget.
Jeg tror ikke, at man kan få flertallet til at være besindige og komme til fornuft i den her sag; det er der intet der tyder på.
Hvis det ikke giver mening, vil vi selvfølgelig ikke bruge den.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Det opfatter jeg som udenomssnak og dårlige undskyldninger for ikke at ville være med til at samle de 72 underskrifter.
De to begrundelser, som hr. Henrik Dam Kristensen kommer med, mener jeg ikke er det centrale i forhold til at få udskudt denne lovbehandling.
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvorfor man trækker i land.
Hvad er man bange for?
Og det der med, at det ikke nytter noget, er da noget underligt noget at sige, inden vi afprøver det.
Sidste gang, det skete, var i 1994, da fru Birthe Rønn Hornbech samlede underskrifter imod loven om de bosniske flygtninge.
Så jeg giver ikke meget for de argumenter, som Socialdemokraterne kommer med i forhold til ikke at ville være med til at samle de underskrifter.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Naser Khader, at jeg ikke forstår den her tale.
Socialdemokratiet er parat til, hvis det er nødvendigt, at bruge underskrifterne.
Vi har faktisk også samlet dem ind, i tilfælde af at det var nødvendigt.
Vi ville ikke risikere, hvis det var nødvendigt, at vi på grund af clearing osv. ikke kunne levere vores andel.
Vi har nøje vurderet, om det nytter noget at bruge dem, og om vi har fået svar på de der principielle spørgsmål.
Der må jeg sige, at nu har regeringen givet de svar, og så er det regeringens ansvar.
Vi stemmer imod den her lov, men det er regeringens ansvar i forhold til det samråd, der har været med ikke mindst justitsministeren.
Så vil jeg sige - jeg kan godt se, at det er gammeldags - at jeg rent faktisk har det sådan med hensyn til at bruge den type bestemmelser, som hr. Naser Khader jo selv siger meget sjældent bliver benyttet, at det ikke er noget, man skal gøre, uden at der er overbevisende argumenter, og jeg har ikke fået overbevisende argumenter.
Jeg vil bare sige til hr. Naser Khader, at jeg fra dag et, da det her blev rejst, lige præcis nævnede, at det var de to principielle ting, som skulle være i orden, for at Socialdemokratiet ville medvirke til at bruge tofemtedelsreglen.
Så det kan ikke være overraskende, og der kan heller ikke være noget nyt i det, for det har jeg sagt fra første sekund, da tofemtedelsreglen blev nævnt.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Men kan man ikke det i dag?
Jo, det kan man godt.
Derfor må man sige, at efter hr. Morten Østergaard, hr. Naser Khader, hr. Astrid Krag, fru Johanne Schmidt-Nielsen og også jeg selv har været oppe på talerstolen, kan fru Karen Ellemann stadig ikke svare på spørgsmålet om, hvorfor det er, vi skal have det her lovforslag.
Jeg får mere og mere den mistanke, at Venstres integrationsordfører faktisk ikke ved, hvorfor vi skal have den her lov.
Man kender ikke svaret.
Nu har man fået spørgsmålet fem gange, og man har ikke svaret på det.
Det er det, der er det faktuelle i den her sag.
Det er meget, meget trist, at Venstres integrationsordfører kun kan komme med noget floromvunden snak, men ikke vil give et svar.
Så jeg prøver igen: Hvad er det, der er nyt, og som man kan opnå med dette lovforslag?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Tak for et enkelt spørgsmål.
Jeg skal gerne give et enkelt svar.
Vi har fundet det nødvendigt at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold, således at de kan meldes pligt om at tage ophold i Center Sandholm og de kan få en daglig meldepligt.
Det har været nødvendigt for os at få præciseret, at det er noget, man har mulighed for.
Det har også været nødvendigt for os at få præciseret, at det vil bero på en konkret og individuel vurdering.
Mikkel Dencker (DF), 2008-12-16:
Jeg skal blot sige, at i Dansk Folkeparti bakker vi naturligvis op om regeringens fairplay-initiativer, og lovforslaget her har jo til formål at dæmme op for den svindel og afgiftsunddragelse, der foregår mange steder i detailhandelen, hvor forretningsdrivende bl.a. foretager ulovlig import af afgiftspligtige varer og sælger dem videre uden at have afgiftsberigtiget dem.
Det er selvfølgelig et formål, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Derfor vil jeg også sige, at vi gerne vil takke det brede flertal her i Folketinget, som bakker op om de ændringsforslag, vi har stillet, og som jeg synes forbedrer lovforslaget, så det bliver endnu bedre end i den form, det oprindelig blev fremsat i.
Det vil jeg bare takke det brede flertal for og sige tak for, at vi nu kan vedtage et endnu bedre lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2008-12-16:
Jeg skal bare sige, at jeg er glad for, der er bred opbakning til den linje, vi har kørt over for skattesnydere på området her.
Vi har haft en drøftelse af, hvorvidt det var nødvendigt at flytte nogle af tingene fra bemærkningerne ind i selve lovteksten, og det er det, der gøres med en del af ændringsforslagene.
Men det ændrer ikke noget ved den praksis, vi efterfølgende vil følge.
Så vil jeg bare anerkende, at det også kort tid inden behandlingen her har været muligt at finde en rigtig formulering af de ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet, og som jeg forventer at rigtig mange i Folketingssalen støtter.
Det drejer sig om forslag om en bagatelgrænse, og vi har fået en rigtig afvejning af det at sikre, at der sker konfiskation, og at vi ikke sander SKAT's arbejde til med arbejde med relativt små beløbsgrænser.
Så stor ros til forslagsstillerne for de ændringsforslag, der er stillet.
Eigil Andersen (SF), 2008-12-16:
Der er en række situationer, hvor firkantede regler er af det onde.
Det har vi lige oplevet et aktuelt eksempel på, nemlig beskæftigelsesministerens store fiasko i forbindelse med retningslinjerne om, at hver arbejdsløs skulle sende fire jobansøgninger pr. uge.
Det var en firkantet retningslinje, som var alt for bureaukratisk, og det var spild af tid for både arbejdsløse og arbejdsgivere.
Det bureaukratiske misfoster, som den her retningslinje var udtryk for, blev da heldigvis også afskaffet af ministeren selv i fredags efter et meget langvarigt pres.
Nu står vi så over for et lovforslag, som rummer en ny firkantet regel, nemlig at der kun skal være mulighed for at få et jobtilbud med løntilskud hos en privat arbejdsgiver, hvis man forinden har været arbejdsløs i mindst 6 måneder.
Jeg er overbevist om, at det vil være en stor fordel for medarbejderne i jobcentrene i forbindelse med visse grupper arbejdsløse, som den socialdemokratiske ordfører også har nævnt, nemlig de grupper, der er truet af langtidsarbejdsløshed, at man får mulighed for at kunne give dem et jobtilbud, inden de har været arbejdsløse i 6 måneder.
Det kan være mennesker, der er arbejdsløse og over 50 år - det er nogle af dem - mennesker, der tilhører etniske mindretal eller ufaglærte.
Man kan spørge sig selv: Hvorfor er det så vigtigt, at den ledige selv skal have haft en karriere som arbejdsløs i 6 måneder, inden man kan sætte noget konstruktivt i gang?
Fra SF's side er det her ikke udtryk for, at vi mener, at man generelt skal bruge jobtilbud med løntilskud over for en masse arbejdsløse.
Der er nogle klare misbrugsproblemer, fordi man kan risikere, at en arbejdsgiver kan finde på at tage imod et tilskud, selv om den pågældende ville have oprettet jobbet til den ledige alligevel.
På den måde er verden jo nuanceret, og vi er overbevist om, at det vil være et godt redskab at have i skuffen i en række tilfælde, at man altså kan tilbyde et jobtilbud hos en privat arbejdsgiver med løntilskud til visse arbejdsløse, der er over 50 år, til etniske grupper og til ufaglærte.
Og der tror jeg, at det er helt sikkert, at det vil opleves som en stor spærrebom, hvis lovforslaget bliver vedtaget i den udformning, det har nu, nemlig at ingen kan få jobtilbud med løntilskud hos private før efter 6 måneders arbejdsløshed.
Så derfor vil jeg også anbefale ændringsforslaget fra Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-16:
Nu er der jo først juleferie på fredag, så vi har masser af tid til at debattere - og det er vel et parlament - hvad det er for nogle retningslinjer, de arbejdsløse skal have.
Det andet, vi debatterer, er, om arbejdsgivere, når de skal ansætte medarbejdere, der måske ikke er på fuld omdrejningshøjde, kan få løntilskud.
Jeg synes, det er en væsentlig ting, vi står med.
Og en af de ting, der har undret, er jo, at man i en situation, hvor ledigheden var historisk lav, kørte videre med løntilskud.
Det har man gjort.
Og nu står vi foran, at det her værktøj kan få en renæssance - desværre, kan man sige.
Vi synes bare, der er grund til at kigge på, at der er nogle bestemte områder, hvor vi kan tage fat.
Men jeg synes, det er beskæmmende, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke tager ordet i dag - og ministeren gør heller ikke - og svarer på, hvorfor man ikke kan tage fat i de tre punkter, som vi har valgt med objektive kriterier for, at folk ikke behøver at kvalificere sig via ledighed, inden der er gået 6 måneder.
Hvorfor kan man ikke tage fat i de tre grupper her?
Det er det, det her lovforslag handler om.
Det er en fantastisk mulighed for ministeren.
Det vil ministeren ikke have.
Han vil have, at de skal gå ledige så lang tid som muligt, inden man kan bruge det bedste redskab, og ministeren siger også selv, at det er det bedste redskab.
Det er da helt uforståeligt.
Der er da ikke særlig meget bøvl ved, at det er personer på over 50 år, det er etniske minoriteter og ufaglærte.
Det er da lige til at gå til.
Hvorfor vil regeringen ikke supplere sit lovforslag med de her tre ting?
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Så kom vi frem til det, der var afgørende for mig, nemlig at meddele, at Det Radikale Venstre efter nøje overvejelser kan støtte forslaget med de ændringsforslag, som er stillet.
Det, der var vores betænkelighed ved førstebehandlingen, var, om den her adgang til at få oplysninger i udlændingesager var for vidtgående.
Vi har jo igennem udvalgsbehandlingen kunnet konstatere, at det alene er i meget alvorlige sager, der falder inden for forretningsområdet for Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesager, at den her adgang nu gives, og det betyder altså, at man får adgang til oplysninger om sager, der er led i anklagemyndighedens efterforskning af forbrydelser, som vedrører forbrydelser mod menneskeheden m.v., og hvor strafferammen er over 6 år.
Det synes vi er en fornuftig lempelse i et internationalt retssystem, der skal være effektivt, også fordi det fremgår meget tydeligt af svarene, at enhver udlænding, der søger asyl i Danmark, bliver gjort bekendt med, at de her oplysninger kan videregives i forbindelse med sagernes påbegyndelse.
Endelig har integrationsministerens præciserende ændringsforslag nr. 3 tilstrækkeligt godtgjort, at den udvidede adgang ikke kan anvendes diskretionært, men kun når anklagemyndigheden over for udlændingemyndighederne godtgør, at oplysningerne har betydning for strafforfølgning af gerningsmænd eller identifikation af ofre eller vidner.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Det lovforslag, vi nu skal andenbehandle i dag, er jo et lovforslag, der har fået en meget, meget massiv kritik.
Til det har jeg blot følgende korte bemærkning, og den er, at det er vigtigt for mig i dag at understrege, at der ikke er tale om, at der er blevet dispenseret fra forretningsordenen, så al kritik vedrørende hastebehandling osv. forekommer meget hul.
Det er et lovforslag, som der på nuværende tidspunkt er stillet 182 udvalgsspørgsmål til, spørgsmål, som er besvaret.
Der er foretaget en høring, der har varet i 3 timer, og i fredags var udvalget også til et samråd i 3 timer.
Så med det vil jeg blot sige, at Venstre mener, man har fået en meget, meget grundig udvalgsbehandling, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Det lød jo meget flot, da fru Karen Ellemann sagde, at udvalget godkendte en tidsplan.
Det var jo altså sådan, at der var et stort mindretal i udvalget, der fra starten syntes, at tidsplanen var både urealistisk og uønskelig.
Det synes jeg dog også lige at man skylder folk, der sidder derude og følger med, at sige.
Men jeg har et spørgsmål, som jeg mener stadig blafrer i vinden, og som jeg ikke har fået godt nok svar på, men som fru Karen Ellemann jo så må kunne svare på, når hun mener, at vi har fået alle de svar, der skal til, nemlig: Når nu det her lovforslag er så nødvendigt, hvad er det så, lovforslaget egentlig gør?
Kommer det til at ændre noget i praksis?
Kommer vi til at følge lovens bogstav, som vil bringe os i knibe i forhold til bl.a. proportionalitetsprincippet, fordi man går hen og behandler alle på tålt ophold ens, selv om de har gjort noget meget forskelligt, og giver restriktioner med hensyn til retten til familieliv og bevægelsesfrihed, og hvor man i strid med proportionalitetsprincippet rammer alle?
Eller vil man faktisk i praksis varetage loven, som man gør i dag?
Hvad gør den her lov i praksis?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Til den første del af spørgsmålet om, hvorvidt det var et stort eller et lille mindretal i udvalget, der var imod tidsplanen, kan jeg svare, at det jo ikke desto mindre var et flertal i udvalget, som var for tidsplanen, og det var sådan set det, der var væsentligt, og derfor vi godkendte den tidsplan, der var.
Jeg medgiver, at oppositionen også var fuldstændig imod tidsplanen - ganske givet bundet i, at man generelt er fuldstændig imod lovforslaget, hvilket jeg stadig væk er dybt forundret over.
Jeg kan ikke forstå, at fru Astrid Krag er i tvivl om, hvad det er for muligheder, der gives med det her lovforslag.
Der gives mulighed for at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold og kræve daglig meldepligt og kræve, at man tager ophold i Center Sandholm.
Og det er det, der har været væsentligt for os, nemlig at det også giver mulighed for at forvalte det således.
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Lovforslaget giver mulighed for at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold, men det giver jo kun mulighed for det inden for de begrænsninger, som grundloven og de internationale konventioner osv. pålægger os, eller hvad?
Jeg vil sige, at vi senest har spurgt ministeren, om hun vil redegøre for, hvordan hun mener at vi kan vurdere lovforslagets konsekvenser.
Hvordan vil det blive anvendt i praksis i forhold til den proportionalitetsafvejning, som man er forpligtet til at lave?
I det svar, vi har fået, er vi blevet henvist til syv andre svar, som efter min bedste overbevisning peger i syv forskellige retninger.
Derfor vil jeg bare meget gerne bede Venstres ordfører om igen at fortælle mig, hvad det er, det her lovforslag kommer til at gøre i praksis, kommer det til at gøre ingenting?
Dermed vil hele det skuespil, vi gennemspiller i dag, være fuldstændig til grin.
Eller kommer forslaget til at bringe os på kant med konventionerne og grundloven osv., fordi man har tænkt sig at følge lovens bogstav og ikke de forskellige praksisanvisninger, som vi så har fået en hel masse forskellige svarhenvisninger til?
Jeg må sige, at min forvirring om det her er omtrent lige så total nu, som da vi startede lovbehandlingen.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Jeg kan jo kun beklage, at SF's ordfører fru Astrid Krag her under andenbehandlingen står og udtaler, at der er total forvirring, efter at der er blevet stillet 182 spørgsmål, givet 182 svar, afholdt en 3 timer lang høring og afholdt et 3 timer langt samråd med begge de relevante ministre, altså både med justitsministeren og integrationsministeren.
Så jeg er sådan set bekymret over det, for hvordan kan det være, at Socialistisk Folkepartis ordfører ikke er klar over, hvilke muligheder lovforslaget giver?
Lovforslaget giver de muligheder, vi har fundet nødvendige, nemlig at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold, således at de kan forpligtes til at tage ophold i Center Sandholm og også få pligt til dagligt at melde sig.