Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Fra den 1. januar i år har universitetslandkortet i Danmark ændret sig drastisk.
25 forskningsenheder, 12 universiteter og 13 sektorforskningsinstitutioner reduceres til 11.
Disse 11 institutioner dækker 97 pct. af aktiviteterne, og de resterende 3 pct. fordeler sig på fire mindre institutioner.
Det nye danmarkskort giver stabilitet i universitetsstrukturen og vil bidrage til at fremtidssikre universiteterne i Danmark og styrke dem i den globale konkurrence.
Når sektorforskningsinstitutionerne indfusioneres i universiteterne, skal det fremgå af universitetsloven, at universiteterne kan udføre myndighedsbetjening.
Det forhold, at universiteterne i fremtiden skal varetage forskningsbaseret myndighedsbetjening, medfører ikke ændringer i forskningsfriheden.
Det er væsentligt at slå fast til at begynde med, og det fremgår af lovforslaget, hvor der står: »Forskningsfriheden er uanfægtet af dette lovforslag.«
Ud over bestemmelserne som følge af fusionerne indeholder lovforslaget en række ændringer, som løser konkrete problemer på universitetsområdet.
Forslaget giver videnskabsministeren mulighed for at sikre, at kommunikationen helt eller delvis kan eller skal foregå elektronisk mellem den studerende og institutionen.
Det er et ønske, som universiteterne har fremlagt, og lovforslaget giver nu denne mulighed.
Lovforslaget skal være med til at højne kvaliteten i undervisningen, og derfor skal de studerendes evalueringer kunne offentliggøres.
Der er en klar beskyttelse mod, at den enkelte underviser hænges ud på nettet.
Offentliggørelsen styrker de studerendes beslutningsgrundlag for, hvilke fag de skal vælge, men det vil i høj grad også være et instrument til at gribe ind, hvor noget måtte fungere mindre hensigtsmæssigt.
Så er værktøjet der helt klart.
I 2006 evaluerede et internationalt forskerpanel ph.d.-uddannelserne i Danmark, og på baggrund af den evaluering lægges der nu op til en række ændringer for at sikre en klarere opgaveog ansvarsfordeling for ph.d.-uddannelser.
Det er regeringens mål, at vi fordobler antallet af ph.d.-studerende i 2010.
Den udvikling er lagt på skinner, og målet nås.
Derfor er det endnu mere afgørende, at vi sikrer den bedst mulige kvalitet for ph.d.-uddannelserne, og etableringen af ph.d.-skolerne er det svar, som blev efterlyst i evalueringerne sidste år.
Aftagerpanelerne får til opgave at rådgive universiteter om uddannelsernes kvalitet og relevans.
I dag har en række universiteter etableret disse aftagerpaneler, som rådgiver om uddannelsernes kompetenceprofiler i forhold til arbejdsmarkedets behov, således at nyuddannede har de bedste kort på hånden til at få beskæftigelse efterfølgende.
Fremover vil alle universiteter forpligtes til at sikre denne rådgivning.
Det faglige skal naturligvis være i orden, det er ikke til diskussion, men jeg tror, at vi er mange, der har det indtryk, at de studerende er blevet mødt med megen idérigdom af dårlige undskyldninger for ikke at kunne få merit.
Med nedsættelsen af meritankenævn styrkes de studerendes retssikkerhed, og forhåbentlig fører etableringen af meritankenævn til en bedre procedure for at få merit for de studerende.
I det forslag, der blev sendt til høring, var der lagt op til en afskaffelse af det nuværende censorkorps.
Det gav anledning til en række kritiske høringssvar, og på den baggrund blev den del af lovforslaget taget ud, og i stedet vil der i løbet af i år blive foretaget et analysearbejde vedrørende den fremtidige censorordning.
Det ser vi i Venstre meget frem til.
Alt i alt er der tale om et forslag, der rummer en lang række nødvendige og tiltrængte initiativer på universitetsområdet, og det bakker vi i Venstre varmt op om.