runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Tak for det.
Det lyder jo udmærket, at ministeren får beføjelse til at holde øje med opgørelse af udgifter til opgradering og rensning af biogas.
Vi synes, at der i udvalgsbehandlingen nok er brug for en lidt nærmere redegørelse for omfanget af de regler, som ministeren har bemyndigelse til at fastsætte.
Og da det er et område, hvor der er udsigt til, at der måske kommer en tredobling af biogasmængden frem mod 2020, så er der grund til at følge området tæt og holde øje med, hvad det er for nogle udgifter, som i givet fald kunne være stigende.
Vi støtter lovforslaget.
Det synes jeg er lidt tankevækkende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Vi skulle have haft et møde, der desværre ikke blev til noget, for at redegøre nærmere for priserne på finansielle produkter.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Som jeg markerede i mit første svar, synes jeg, det er lidt skidt, hvis man har den tilgang til det, at man har absolut fastlåste forudindtagede holdninger til det.
EFSA synes jeg ikke man skal stå sådan og kritisere her på nuværende tidspunkt, men jo se på helheden, og deri indgår selvfølgelig også EFSA, så som udgangspunkt skal man da have tillid til de institutioner, som vi selv har etableret.
Skulle der så være nogle enkeltsager, skal jeg ikke blande mig i det lige herfra nu, men vi skal se på sagsbehandlingen hele vejen rundt, sådan at vi får et helt beslutningsgrundlag at tage stilling til.
Sådan er det jo.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Jeg synes selvfølgelig, det er helt fair at være for dele af beslutningsforslaget og imod den del, der handler om uagtsom voldtægt.
Det var den samme diskussion, der var i foråret, og jeg synes, det er helt fair, at man er imod den del.
Men jeg synes, fru Trine Bramsen får det til at lyde, som om hensigten med SF's forslag er at dømme nogen, der ikke har begået voldtægt.
Og det synes jeg ikke er i orden.
Det handler jo om, at vi har set nogle sager, hvor en person har sagt: Jamen jeg ville ikke voldtage hende.
Jeg kom bare gående ned ad gaden, der stod damen, jeg hev hende i håret ind i en gyde og voldtog hende, men det var ikke min hensigt.
Fru Trine Bramsen har jo været i det her længere tid end jeg og har jo hørt nogle af de her historier omtalt rigtig mange gange i medierne.
Der er jo sager og har været sager, hvor der ikke har været bevis på vold, f.eks. fordi vedkommende har været sanseløst beruset.
Så kan vi ikke bare have en rimelig diskussion om det her.
Trine Bramsen (S), 2015-11-19:
Med beslutningsforslaget her pålægges regeringen i indeværende folketingssamling at fremsætte forslag om ændring af straffeloven og tage række nye initiativer, der vil forbedre vilkårene for voldtægtsofre.
Vi diskuterede også forslaget i foråret, hvor den daværende regering igangsatte et arbejde vedrørende muligheder for forbedringer på området, herunder et bedre datagrundlag, og vi har noteret os, at justitsministeren har fulgt op på det arbejde og igangsat yderligere undersøgelser.
For det er naturligvis en forudsætning for at kunne forbedre, at man kender problemerne og deres årsag.
Og der er nu et vidensgrundlag, som det giver rigtig god mening at handle på, for nu ved vi rent faktisk, hvor problemerne ligger.
I Socialdemokratiet ser vi med stor bekymring på, at alt for mange udsættes for det massive overgreb, som en voldtægt er.
Derfor giver vi også vores støtte til at forbedre forebyggelsen af voldtægter.
Vi giver vores støtte til voldtægtsofrene og til politiets muligheder for at retsforfølge de skyldige, og vi giver også vores støtte til domstolenes straffemuligheder, dog ikke i forhold til den del af det, der handler om uagtsom voldtægt.
Enten begår man en voldtægt, eller også gør man ikke, så vi vil gerne se på den del, der handler om at forbedre mulighederne for at stille dem, der har begået voldtægten, til ansvar, og forbedre domstolenes muligheder for at retsforfølge dem.
Men hos os Socialdemokrater er det altså sådan, at enten begår man en voldtægt, eller også gør man ikke.
Så hvis vi kan få diskuteret den del ud, vil Socialdemokraterne gerne støtte det foreliggende beslutningsforslag, men ikke med den ordlyd, som det har her.
Søren Pind (V), 2015-11-19:
Det er jeg fuldstændig enig i alt sammen.
Og det er jo også derfor, at jeg sådan lidt mod min regerings natur prøver på at omfavne beslutningsforslaget.
Vi har en reel uenighed omkring uagtsom voldtægt, og det er, hvad det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Jeg takker for de pæne ord.
Det er en genfremsættelse af et beslutningsforslag, og det er jo også en diskussion, vi har haft i flere år.
Ministeren var jo rigtigt nok ude med en melding tidligere, hvilket fik en række organisationer til at skrive et åbent brev til ministeren, som han selvfølgelig har set, hvor de skriver: »Vi hilser din udmelding om, at du sætter retfærdighed og retsfølelse helt centralt i dit virke som justitsminister, meget velkommen.
Men et smalt fokus på straframme og længde, specifikt i forhold til voldtægtsforbrydelser, løser ikke problemerne.
De stikker langt dybere og kræver et bredere perspektiv.«
En af deres pointer er noget, som også har været diskuteret meget og har været dækket i medierne, nemlig at der er utrolig mange voldtægtssager, der slet ikke bliver anmeldt.
Vi har også diskussionen om undersøgelsesnumre og henlæggelser osv. og om hele kulturen, og at der er så stor forskel på, hvad der sker i de forskellige politikredse.
Jeg hører også ministeren sige, at det ikke kun handler om højere strafferammer – for hvis sagerne ikke kommer for retten, så hjælper det i hvert fald ikke noget – men at det også handler om at få ændret en kultur og få en ensartet praksis og sikre mere hjælp, samtidig med at retssikkerheden for de anklagede selvfølgelig sikres.
Og det er det, jeg egentlig gerne vil have bekræftet.
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Liberal Alliance har i den her forbindelse heller ikke noget at indvende imod, at ministeren tildeles bemyndigelsen.
Der er jo ikke nogen af os, der har nogen som helst form for interesse i, at der sker en overkompensation på et område, hvor der i forvejen er rigtig høje tilskud.
Derfor kan Liberal Alliance også tilslutte sig forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-19:
Tak, formand, og tak til ordførerne for de positive bemærkninger til lovforslaget.
Som det er fremgået, er lovforslagets formål at skabe hjemmel til, at Energinet.dk kan indhente og opgøre omkostningerne til produktion af biogas og tilførsel af biogas til naturgas- og bygasnettet.
I den eksisterende lovhjemmel er der kun hjemmel til, at ministeren kan foretage overkompensationsvurdering, men der mangler hjemmel til, at der kan indhentes de nødvendige oplysninger, samt hjemmel til, at Energinet.dk kan udarbejde en opgørelse på baggrund af disse oplysninger.
Lovforslaget giver disse hjemler, som der er behov for, for at ministeren kan foretage en vurdering af, om den eksisterende støtte kan føre til overkompensation.
Lovforslaget skal sikre, at Danmark overholder vilkårene i Europa-Kommissionens afgørelse fra november 2013 om godkendelse af støtteordninger til opgraderet og renset biogas m.v.
Vilkåret er, at Danmark skal overvåge, hvordan driftsbesparelserne for de berørte biogasanlæg, herunder opgraderings- og rensningsanlæg, udvikler sig for at sikre, at der ikke bliver tale om overkompensation.
Det forventes, at lovforslaget træder i kraft den 1. februar 2016, og de specifikke regler om opgørelse og indhentede oplysninger om produktions- og tilførselsomkostninger træder i kraft den 1. juli 2016.
Det forventes, at vurderingen af, om støtten til opgraderet og renset biogas kan føre til overkompensation, vil blive foretaget for første gang i efteråret 2016.
Jeg takker for Folketingets interesse for lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2015-11-19:
Jeg er født og opvokset i det jyske, og selv om jeg ikke bor der længere, sidder de gode jyske sparegener stadig væk i mig.
Derfra har vi lært, at en krone sparet er en krone tjent.
Så vi synes naturligvis også fra konservativ side, at det er ganske udmærket, hvis vi kan give de redskaber, der skal til, for at være fuldstændig sikre på, at der ikke sker den her overkompensation.
Så vi støtter også fra konservativ side lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-11-19:
SF støtter også forslaget, for det giver god mening, at man sørger for at regulere støttesatsen i forhold til markedsprisen på naturgas.
Men når det er sagt, vil jeg stadig væk efterlyse den afgiftsanalyse, som regeringen for længst har udarbejdet, og som egentlig stadig væk er holdt tilbage.
Det kunne være nyttigt, i forbindelse med hvordan udviklingen bliver i priserne på naturgas og biogas i forhold til f.eks. priserne på biomasse.
Men det må vi jo spørge ind til i det videre udvalgsarbejde.
Jeg ved, at ministeren, dengang han var i opposition, stillede adskillige udvalgsspørgsmål, og jeg har så efterfølgende, da han blev minister, spurgt ham om det samme.
Det ser ikke ud, som om vi får den afgiftsanalyse foreløbig, men jeg mener sådan set, det vil være nyttigt, så vi får et fornuftigt marked og det bliver de brændstoftyper, som vi ønsker at støtte på grund af grønne elementer og ikke bare af historiske årsager.
Så jeg vil endnu en gang efterlyse afgiftsanalysen, men selvfølgelig støtte lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-19:
Jeg skal heller ikke trække tiden unødigt.
Vi støtter også lovforslaget, som giver ministeren hjemmel til at opgøre omkostningerne, så vi kan være på den sikre side i forhold til EU's regulering.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
I al sin korthed: Alternativet kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Jeg takker for de pæne ord.
Nu kan man sige, at nogle gange kan det at fremsætte et beslutningsforslag jo også sætte en proces i gang.
Og jeg takker også justitsministeren for at sætte fokus på det her arbejde.
Nogle gange kan man jo i fællesskab skubbe noget på vej, kan man sige, så det er jo helt fair, at ordføreren ikke vil støtte forslaget, når der nu også foregår et arbejde i Justitsministeriet.
Men vi er trods alt et Folketing, og nogle gange er det jo meget godt at sige fra Folketingets side til regeringen, at vi gerne vil have, at de kigger på det.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-19:
Det er ikke tanken med det, jeg siger, at underkende den debatskabende virkning, som politisk arbejde og som Folketinget også har.
Men når det så er sagt, er meningen jo også, at der skal komme noget god og gennemtænkt lovgivning ud af det alt sammen, som kan beskytte samfundet, og som kan beskytte ofrene, og som kan føje sig ind i det lovværk, som vi har i forvejen.
Så jeg anerkender naturligvis behovet for at have den her debat, men i henseende til at få den bedst mulige lovgivning vil jeg opfordre til et bredt politisk samarbejde.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Jamen i dag importerer vi jo massevis af gmo-majs og -soya, så vi har jo flyttet os i forhold til det, kan man sige.
Der foregår en voldsom udvikling ude i verden, så lad os kigge på de muligheder, det kan give, og om det kan bidrage til det danske samfund.
Det er vi helt åbne over for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak for besvarelsen.
Jeg forstår det således, at på nuværende tidspunkt kan Dansk Folkeparti ikke se, at der er nogen steder, hvor vi på et solidt grundlag kan bruge gmo til noget fornuftigt, og at vi nu skal kigge på det, og det kan være, at Dansk Folkeparti skifter mening, men på nuværende tidspunkt kan Dansk Folkeparti ikke pege på en bestemt afgrøde, en bestemt anvendelse, et bestemt formål, hvor gmo er fornuftigt.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Det kan vi jo ikke afvise her og nu, og det er jo derfor, vi ser frem til det her kæmpe udvalgsarbejde, den høringsperiode, der kommer, og hvad de her studieture måtte bibringe.
Altså, det er jo en udvikling, der har stået på i rigtig, rigtig mange år, og der sker også en udvikling her.
Og hvis der er noget, som kan bruges fremadrettet, så er vi jo ikke mere imod det, end at vi godt kan være med til det.
Men som det er blevet sagt, skal det ske på et sikkert grundlag.
Jeg ved ikke, om Fyn skal stå for igen.
De har før skullet være skattefri, og nu skal de så være gmo-fyldte, så jeg ved ikke lige, om det er den vej, vi skal gå.
Men vi skal i hvert fald sikre os, at det, vi foretager os, gør vi, så det er så sikkert som muligt i forhold til fødevarer og naturen osv.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Og tak for talen.
Jeg deler fuldt ud Dansk Folkepartis skepsis, og jeg er enig i, at der forestår et meget vigtigt udvalgsarbejde, hvor vi alle sammen, alle os folketingsmedlemmer, der i sidste ende skal tage stilling til det her lovforslag og til, hvordan det konkret skal udmøntes, skal blive klogere.
Jeg hæfter mig ved, at Dansk Folkepartis ordfører siger, hvad Dansk Folkeparti er imod ved gmo.
Er der noget ved gmo, som Dansk Folkeparti er for?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Formålet med lovforslaget er at gennemføre Europa-Parlamentet og Rådets direktiv, for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo på deres område.
Hensigten er at få mulighed for at begrænse eller forbyde dyrkning af genetisk modificerede frø og andet planteformeringsmateriale i Danmark, og det er jo den rigtige vej, kan man sige.
Beslutningen kommer hjem til Danmark, og vi er nok de bedste til at beslutte den slags.
Så det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Vi forudser et kæmpestort udvalgsarbejde i forbindelse med det her med den høringsproces, der kommer, hvor man jo, som det er blevet sagt, selvfølgelig skal ud i andre lande, hvor de dyrker det her, og kigge på, hvordan man gør, og få nogle erfaringer.
Det er jo ikke noget, der skal stemmes hjem nu og her inden den her jul, det er først engang til næste år.
Det er helt sikkert, at vi i Dansk Folkeparti stadig væk er kritiske over for brugen af gmo.
Sådan noget som antibiotikamarkører er vi jo imod i dag, og jeg vil sige, at det er vi faktisk, indtil solen brænder ud.
Så vi ser frem til det arbejde, der må ligge i forbindelse med det arbejde, der måtte komme, men som sagt med en kritisk tilgang til det
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jamen jeg tror da, det er en god debat, vi får, og hvis vi skal tage den sagligt, som ordføreren lægger op til, så er der jo forskellige udviklingsveje.
Det økologiske landbrug er én udviklingsvej, og den er faktisk rimelig velafprøvet, og vi kan godt gå ind og måle på, hvad miljøbelastningen er på det økologiske landbrug, kontra hvad man har set på et gmo-landbrug i udlandet.
Jeg vil godt høre ordføreren, om han vil uddybe, om der er behov for tørkeresistente afgrøder i Danmark, som han var inde på i sit første indlæg.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Ja, det er ordføreren meget bekendt med.
Fødevareudvalget har også foretaget visse inspektioner, også uden for landets grænser, netop med det her formål, og det er rigtig godt, for at blive klogere på, hvad det er.
Og det er helt klart et synspunkt, at vores drikkevand er unikt, og der skal vi ikke gå på kompromis med noget som helst, fordi man måske kan dyrke 5 pct. mere ved at skifte om til gmo-produkter, eller hvad ved jeg.
Så der ville være en alt for stor risiko, hvis ikke vi har sikkerhed for det.
Men der er problemer, og uanset hvilken form for produktion vi har, påvirker det miljøet.
Hvis vi skal diskutere det ud fra en saglig vinkel, må det være det, der er forskellen på det, vi dyrker i dag, og hvis vi så begynder at indføre noget gmo, og der er det klart, at vi også skal inddrage de erfaringer, der ligger fra udlandet. Men vi synes allerede, det er godt, også fordi de 28 EU-lande er så forskellige, og det er jo også derfor, man har bedt Europa-Parlamentet om at træffe en afgørelse om det her, således at vi kan renationalisere det.
Og så må vi efterfølgende gøre op med os selv, om vi i det hele taget skal bruge den genvundne ret til at bestemme over den danske jord.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-19:
Jeg synes, at jeg godt vil opfordre ordføreren til at kigge på, hvad der er af erfaringer fra andre lande.
Nu har vi jo det særlige i Danmark, at vi har forholdsvis rent drikkevand, og vi skal tage vare på vores drikkevand fremover, og derfor er det vigtigt, at vi begrænser pesticidforureningen i Danmark.
Så det er altså den erfaring.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man skal til at tage en ø i Danmark som gidsel i et eller andet forsøg.
Jeg mener altså ikke, vi behøver at afprøve alt i Danmark, som er gået skævt i andre lande.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om han er bekendt med de problemer, der er i USA og Canada med superukrudt og herbicidresistent ukrudt.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Nej, det forestiller jeg mig ikke.
For på Læsø – det ved vi alt om – har vi taget de brune bier og de gule bier.
De brune bier er fredede, dem har vi taget os af.
Jeg tror heller ikke, at Samsø vil gå ind i den her del.
Det var derfor, jeg kom til at tænke på Fyn.
Det ligger sådan godt midt i, og der er langt til næste ø, så hvis man derfor skulle lave det, så kan man overholde alle afstandskriterierne.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Nu hygger vi os jo tit med, at alle de gode ting slås vi om, hvorvidt vi skal have til Nordjylland eller til Fyn.
Hvis der nu skulle vise sig en afgrøde, der sådan er rigtig, rigtig god, så jeg er da sikker på, at så vil Bjarne Laustsen da også sørge for at argumentere for, at den kunne komme til Nordjylland.
Kunne hr. Bjarne Laustsen ikke se for sig, at hvis det nu er klarlagt, og at sagen er i orden, så kunne det vel godt indgå i overvejelserne, så vi kunne nå til den situation, hvor man siger o.k.?
Det vil ordføreren formentlig ikke udelukke.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Det er den slags ting, man aldrig skal afvise.
Altså, vi har set mere og mere ekstremt vejr osv., og hvis vi kommer ind i lange tørkeperioder, kan det jo godt være, at vi skal ændre på det.
Der kommer hele tiden nye sorter til.
I forhold til det økologiske synes jeg, det er rigtig godt, at man har en blandet produktion, sådan som vi også havde det hjemme på husmandsstederne i gamle dage, for der var jo harmoni i bedriften, og det er jo ikke det, vi ser i dag.
Der er jo steder i verden, f.eks. i Rusland, hvor der er 150 km til den nærmeste ko, og der er helt andre forhold i forhold til dyrkning og udnyttelse af de planter og produkter, man dyrker.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
I princippet er EFSA jo ikke en politisk organisation.
I princippet skulle det jo være en myndighed, der skulle sikre sundhed, der skulle sikre vores natur, der skulle sikre, at vi ikke godkender afgrøder, der kan have negative effekter på natur, sundhed, miljø osv.
Det har de ikke levet op til.
Alligevel er det stadig væk EFSA, vi sætter vores lid til, når vi skal have godkendt nye gmo'er.
Hvad er det, der gør, at ordføreren, når man kan se, de har taget fejl, nu har tillid til, at EFSA fremadrettet vil indstille nogle gmo'er, som man har overblik over og har styr på, til dansk godkendelse?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Nu er det jo meget sjældent, at Venstre og Enhedslisten når til de samme politiske vurderinger af en sag, og fremtiden må så vise, om vi vil komme til det, men jeg kan bare sige, at jeg kan høre, at Enhedslisten har de forudindtagede holdninger og konklusioner i den her sag.
Det skal jeg ikke blande mig i, det er jo så bare en konstatering.
Jeg synes, at det er fint, at vi så går ind i, at vi får undersøgt det her fra sag til sag.
Det er lige præcis det, der er meningen med det, og mere konkret kan man næsten ikke tackle det, når vi skal til at tackle de her forskellige ting, der kommer.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Jeg hører, at ordføreren siger, at vi skal godkende de her gmo'er, hvis det sker på et godt og sikkert grundlag – godt, ordentligt og sikkert.
Så nævner ordføreren nogle forskellige gode perspektiver ved gmo, bl.a. at de kan blive modstandsdygtige over for skadedyr og de kan reducere pesticidforbruget.
Med al respekt lyder det lidt, som om ordføreren læser op fra sådan en salgsbrochure fra Monsanto eller Syngenta eller nogle af dem, der producerer de her gmo'er, for ude i den virkelige verden kan vi jo se, at de risikovurderinger, der er lavet af EFSA, slet ikke har været gode nok.
Man troede ikke, at det ville skade naturlige arter, at man inkorporerede et Bt-toksin.
Det gjorde det.
Man troede, at det ville reducere pesticidforbruget.
Det gjorde det ikke.
Det var det modsatte, der var tilfældet.
Har ordføreren virkelig tillid til, at det, der kommer fra EFSA, er et godt og solidt og ordentligt grundlag?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Jamen det er meget enkelt, og det har jeg også svaret fuldstændig præcist på, for det er det, der er hele ideen og grundlaget her, nemlig at vi kan gå ind og se på det fra sag til sag.
Og hvis det er, at man kommer frem til, at det er en god sag, at den er undersøgt så at sige fra ende til anden, og at man kan gøre det, uden at der er nogen betænkeligheder ved det på den ene eller den anden måde, altså kommer frem til, at det er godt at gøre det, så skal man selvfølgelig sige ja.
Og hvis man ikke kommer frem til det, skal man selvfølgelig sige nej.
Det er jo det, hele øvelsen går ud på.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Jeg er helt bekendt med, at der er de udfordringer.
Det er også derfor, at jeg nu opfordrer til, at vi under det her udvalgsarbejde skal tage på studietur for at kigge på det, og jeg ved ikke, om USA bliver aktuelt, men altså, det er jo de udfordringer, der er der, og det er dem, vi skal være opmærksomme på.
Det er klart, at vi ikke skal ud og sprøjte mere, fordi vi har gmo-afgrøder.
Det er helt tydeligt, helt klart.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Jo, men jeg skal bare lige høre, om ordføreren er helt i overensstemmelse med sin minister, som jeg mange gange har hørt sige, at det er okay, at vi godt kan gå i gang med at producere
Men det er ikke sikkert, den besked er gået videre.
Sådan oplever vi det jo nogle gange.
Det er jo lidt underligt, at et regeringsbærende parti, der har stærk tilknytning til landbruget, ikke har afklaret sin holdning til, om man vil sige ja eller nej til det her, og hvad det i givet fald er for nogle krav, man vil stille, for at de i landbruget kan give sig til at dyrke gmo-afgrøder.
Det er derfor, det er vigtigt at vide, hvad Venstre mener – hvis de mener noget – i den her sag.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Jamen det kan jeg svare meget enkelt på, for det bliver fra sag til sag.
Hvis man efter at have fået det her undersøgt fuldstændig til bunds – og hvis der ligger et fuldstændig klarlagt beslutningsgrundlag – kommer frem til, at det er godt, så skal man jo sige ja, og hvis man på et sagligt grundlag kommer frem til, at det er skidt, skal man sige nej.
Derfor vil det jo blive fra sag til sag.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Tak for en rigtig, rigtig lang tale, som ikke fortalte noget som helst – sådan hørte jeg det – om, hvordan Venstre egentlig vil bruge den genvundne frihed til, at man selv kan beslutte.
Jeg synes jo, det er en kærkommen lejlighed, når man har den fornemste talerstol i hele landet, til at fortælle, hvad man mener om det her.
Skal vi have gmo eller ej?
I givet fald, hvad kan det løse?
Jeg kan lige så godt spørge med det samme: Havde ordføreren tænkt sig, at det skulle foregå på Fyn?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Ja, der kan også være nogle udfordringer med foder, og det er vi helt bekendt med, og hvis der er nogle resultater, der viser nogle uhensigtsmæssigheder, nogle ulemper for dyrene og for dyrevelfærden, jamen så er vi jo villige til også at kigge på det.
Det er jo ikke ligesom i EU, hvor vi, når vi er gået et skridt videre, aldrig kan gå tilbage.
Altså, når vi bestemmer ting herinde, har vi stadig væk mulighed for at gå tilbage, hvis vi ser, at noget af den lovgivning, vi har foretaget, ikke er hensigtsmæssig.
Så hvis der er et problem her, tager vi selvfølgelig også det med i den diskussion, vi måtte få.
Jeg ser frem til en livlig debat mellem vore to partier.