runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Hvis vi troede på, at der kunne være et problem i forhold til grundloven, var vi bestemt også parate til at bruge Folketingets juleferie på at diskutere det, helt sikkert.
Det ville vi meget gerne.
Og vi har jo sagt, at vi tager det med oprejst pande, hvis det er, at Socialdemokraterne vil skrive under på den her underskriftkampagne, fordi de mener, at der måske kan være tale om grundlovsbrud, der kunne udsætte sagen.
Men det har de jo ikke villet.
Det har Enhedslisten ikke kunnet få Socialdemokraterne med på indtil nu, selv om de i starten gerne ville.
Det er et meget, meget uskønt forløb, men det er så en anden sag.
Så altså, ingen problemer.
Det kunne vi sagtens gøre, hvis det var det.
Men generelt må jeg bare sige, at Enhedslisten ikke har nogen konkrete forslag til, hvad man skal gøre.
Man har ikke tillid til Politiets Efterretningstjeneste, og det har man aldrig haft.
Og Politiets Efterretningstjeneste siger jo, at de ikke kan fremlægge de beviser, de har, for dermed ville de afsløre kilderne, og dermed ville man få det problem.
Det er så min konklusion, at man ikke fremover ville kunne bekæmpe terror godt nok.
Det ved jeg ikke, om Enhedslisten er interesseret i.
Det kan godt være, men det er jeg i hvert fald ikke interesseret i.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Man skal selvfølgelig ikke trække en debat unødvendigt ud, men nu har man jo hørt så meget om hastværk, og at det hele er gået så hurtigt, men jeg fristes til at spørge: Hvorfor skal det gå så langsomt?
Det er jo trods alt helt tilbage under den tidligere SR-regering, at der ikke har været godt nok styr på området, og nu får man så endelig strammet lidt mere op igen under VKO-flertallet, og man kunne godt ønske sig at gå videre.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge fru Astrid Krag, hvad det er, der sådan er uklart for Socialistisk Folkeparti, når der er kommet svar på næsten 200 spørgsmål, og når der har været en 3-timers-høring og 3 timers samråd.
Hvad er det så, der står uklart for Socialistisk Folkeparti?
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Tak for det spørgsmål.
Hvis jeg ikke fik det udtrykt klart nok i ordførertalen, kan jeg da få lejlighed til at gentage, hvad det er, der står uklart.
Helt grundlæggende mener jeg stadig, at formålet med den her lovgivning står uklart, og det bliver sådan set kun mere uklart af, at vi havde hr. Peter Skaarup heroppe i krydsild, hvor vi måtte konstatere, at der med den her lov sådan set intet ændres i den praksis, det er muligt at have over for farlige udlændinge på tålt ophold.
Så derfor må man jo bare stå tilbage og være ét stort spørgsmålstegn om formålet med at få presset den her lov igennem.
Det er i hvert fald helt grundlæggende.
Så er der spørgsmålet om konventioner og grundlov - hvor vi er i strid, hvor vi er på kant.
Og der må vi jo bare sige, at de svar, vi har fået indtil videre, peger på, at loven sådan set er i strid med alle disse ting, og det kommer man så ud over ved at have en anderledes praksis.
Men der er jo blevet rejst spørgsmål om denne praksis af Dansk Folkeparti, af hr. Martin Henriksens eget parti.
Man vil ikke finde sig i, at meldepligten kan være kl. 9.00 om morgenen.
Det skal være senere hen på dagen osv.
Så der mener jeg jo også at vi står med en lang række ubesvarede spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Det giver jo ingen mening.
Der er ikke nogen ændringer, og de ændringer, som efter fru Astrid Krags overbevisning ikke er der, er så i strid med menneskerettighederne.
Det er en lidt pudsig måde at argumentere på.
Jeg kan så også forstå, at ifølge Socialistisk Folkepartis måde at tænke på, skulle det, at der efter Socialistisk Folkepartis opfattelse ikke er nogen ændringer, også være i strid med grundloven.
Det er en lidt underlig opfattelse, men jeg vil bare henlede fru Astrid Krags opmærksomhed på lovforslaget, hvor der står, at lovforslaget i hovedtrækkene - i dag er det jo sådan, at udgangspunktet er, at der er meldepligt en gang om ugen - indebærer følgende: Udlændinge på tålt ophold skal pålægges meldepligt til politiet dagligt, medmindre særlige grunde taler derimod.
Hvis udlændingen er pålagt at tage ophold i Center Sandholm, skal den daglige meldepligt ske personligt til politiet i centeret efter politiets nærmere bestemmelse.
Hvis udlændingen ikke er pålagt at tage ophold i Center Sandholm, skal den daglige meldepligt ske personligt til det lokale politi efter politiets nærmere bestemmelse.
Man kunne også læse bemærkningerne i lovforslaget, side 2, 3, 4, 5 og 6, så ville fru Astrid Krag på svar på alle de spørgsmål, som fru Astrid Krag rent faktisk har fået svar på en gang.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jamen det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ikke er forlovet med de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig - ikke sådan at forstå, at vi ikke går ind for, at vi eksempelvis skal hjælpe flygtninge i nød, eller at vi skal hjælpe borgere med at få deres lande til at være med på, at man skal overholde almindelig lov og ret for dem -
det tror jeg alle går ind for.
Men vi har i forbindelse med den her sag sat spørgsmålstegn ved, om vi på alle punkter føler os dækket ind af nogle konventioner, hvis vedtagelse efterhånden ligger rigtig langt tilbage.
Flygtningekonventionen af 1951, menneskerettighedskonventionen, og der kan være andre, blev jo vedtaget lige umiddelbart efter anden verdenskrig, og de problemer og udfordringer, vi har nu til dags, kan være nogle andre efter globaliseringen, efter verden er blevet mindre, og det kan også godt være, der er nogle steder, hvor vi synes, at noget ikke er helt rimeligt i forbindelse med danske forhold.
Der har jeg da glædet mig over, at Venstres retsordfører, hr. Kim Andersen, også har sagt, at der godt kan være noget, vi skal have kigget på en gang til.
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Nu kan det vist snart ikke blive meget tydeligere, at det her lovforslag er et spil for galleriet, at det her lovforslag ikke kommer til at betyde noget i praksis, medmindre vi altså skal bringe os totalt på kant med vores egen grundlov og internationale konventioner.
Jeg er sådan set meget enig med hr. Peter Skaarup i, at der ikke er tale om, at vi med det her lovforslag får en løsning.
Derfor er det jo også så sært, og det må være så sært for alle dem, der sidder derhjemme og hører den her diskussion, at se Dansk Folkeparti puste sig op og lade som om, at det her lovforslag er en stor sejr, og nu stemmer man for det med glæde.
Det rykker ikke en tøddel i forhold til det helt grundlæggende spørgsmål eller det problem, vi står med.
Jeg hæftede mig da også ved, at hr. Peter Skaarup brugte det meste af sin taletid i sin indledende tale på at foregribe den arbejdsgruppe, der kommer.
Derfor skal mit sidste spørgsmål til hr. Peter Skaarup også bare være: Hvorfor kan man så ikke afvente de forslag og de løsninger, som den arbejdsgruppe kommer med?
Vi deltager gerne i diskussionen om at løse problemet med, hvad vi stiller op med farlige udlændinge på tålt ophold, udlændinge på tålt ophold, som er til fare for statens sikkerhed osv.
Det deltager vi meget gerne i, men vi deltager simpelt hen ikke i det her paradespil, som hele behandlingen af det her lovforslag har været.
Men hvad med Dansk Folkeparti, hvorfor vil man ikke være med til at vente, til den her arbejdsgruppe barsler?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Hvis man gjorde det i alle livets situationer, ville det gå rigtig galt.
Det er rigtigt, at det ikke er den ideelle løsning.
Det er det ikke, og det er derfor, at jeg nævnte udvalgsarbejdet.
Jeg vil gerne kigge fremad.
Det synes jeg er en god ting som politiker at man kigger fremad.
Men jeg har slet ikke her under debatten hørt, hverken at Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti eller for så vidt andre ville være med til - hvis det var, at udvalget fandt ud af, at man kunne udvise med de her sikringsaftaler - at udvise tuneseren.
Det er ikke lykkedes, og det er heller ikke lykkedes at få et tilsagn om, at man vil være med til elektronisk fodlænke for tuneseren eller andre.
Det er heller ikke lykkedes.
Så der er ikke noget alternativ fra nogen i den her sag.
Men der er altså det i forslaget her, og der forstår jeg simpelt hen ikke at fru Astrid Krag ikke kan læse indenad, at man ifølge lovgivningen nu dagligt har meldepligt.
Der er nogle sanktioner, hvis man ikke overholder den meldepligt.
Det synes jeg trods alt er et skridt i den rigtige retning; det må man sige.
Der ligger ikke noget i, at Dansk Folkeparti puster sig op, men vi gør det, vi kan, og jeg kan konstatere, at Kurt Westergaard, efter at vi har været indeover, hele tiden har sagt, at nu er han tryg.
Det er det, vores formål er.
Han skal være tryg, ligesom andre skal være trygge.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Æres den, der æres bør.
Derfor synes jeg også, at jeg skulle tage ordet under hr. Peter Skaarups ordførertale, da det her jo i virkeligheden i langt højere grad er Dansk Folkepartis forslag, end det er regeringens forslag.
Det var jo et krav for at stemme for finansloven, kunne man forstå.
Det, jeg til gengæld ikke helt forstår, og det, der ærgrer mig utrolig meget, er, at Dansk Folkeparti ikke har haft fokus på at sikre Kurt Westergaards tryghed, sådan som man har sagt i offentligheden, at man ville.
Det ærgrer mig, at Dansk Folkeparti tilsyneladende er fuldstændig ligeglad med, hvordan Kurt Westergaards situation er, og hvad man kan gøre for at hjælpe ham i den virkelige verden.
at kriminelle skulle fanges og dømmes og sættes bag lås og slå.
Hvad vil man gøre for at skaffe egentlig tryghed og ikke bare komme med sådan nogle paradeforslag?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Ja, det gør vi jo faktisk rigtig meget - heldigvis, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Kriminelle kommer for en dommer, de bliver dømt.
Men i den her sag handler det om statens sikkerhed, og det parti, som hr. Simon Emil Ammitzbøll oprindelig kom fra, er et parti, der netop støttede den lov, der handler om administrative udvisninger, det gjorde Socialdemokraterne også.
Men det er så det.
Det, der er formålet, er at sikre Kurt Westergaard mere tryghed, og som jeg sagde lige før til fru Astrid Krag, er det, vi har hørt fra Kurt Westergaard siden BT's omtale og siden det, der skete i forbindelse med finanslovforhandlingerne, at Kurt Westergaard har udtrykt sig på en måde, som gør, at man ikke kan være tvivl om, at han føler en større tryghed nu, end han gjorde før, da det viste sig, at den pågældende tuneser boede tæt på ham.
Og det er egentlig det vigtige for os, ligesom det selvfølgelig er vigtigt, at det her forslag bliver vedtaget.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-16:
Hvis hr. Peter Skaarup vil lade være med at holde mig til regnskab for Det Radikale Venstres meriter, skal jeg undlade at holde hr. Peter Skaarup ansvarlig for Fremskridtspartiets meriter, så tror jeg, vi har en o.k. deal dér - eller aftale, man skal jo tale dansk.
Jeg synes, at det her er et typisk eksempel på, at Dansk Folkeparti springer op som løve, men falder ned som lam.
Man vil ikke hjælpe Kurt Westergaard, det er det, der står tilbage.
Man vil ikke sørge for, at de, der planlægger den slags uhyrligheder, bliver sat bag lås og slå, hvor mordere selvfølgelig hører hjemme.
Derimod vil man gerne lave paradeforslag, som vi kan bruge en hel eftermiddag på her.
Vi kan ændre tingene, men det hjælper ikke, der bliver ikke skabt mere tryghed.
Dansk Folkeparti vil åbenbart ikke medvirke til at skabe tryghed.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jamen jeg synes bestemt, at det er hyggeligt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll stadig væk blander sig i debatterne som løsgænger herinde.
Men det, der bliver sagt, synes jeg så måske savner en vis form for saglighed.
Saglighed kan være godt, og sagligheden vil jo være, at man lyttede til det, som jeg har sagt tidligere fra talerstolen, og til det, som tegneren Kurt Westergaard har sagt, nemlig at han føler sig tryg nu.
Jeg ved ikke, hvor hr. Simon Emil Ammitzbøll får det fra, men han har altså fået det indtryk, at tegneren føler sig meget, meget utryg, og at andre skulle føle sig meget utrygge.
Jeg må sige, at vi er meget mere trygge nu, og det kan jeg forstå at Kurt Westergaard også er.
Det synes vi er en vigtig del af den her sag.
Jeg synes egentlig ikke, at der er meget mere at sige til det, for det er det, der er det afgørende.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Peter Skaarup læste på tavlen og så, hvad det er for et forslag, vi er ved at behandle.
Det er L 69, og fodlænker og sikringsaftaler er ikke en del af det forslag.
Det er bare én lang afledningsmanøvre, så Dansk Folkeparti undgår at forklare, hvorfor man har villet haste det her lovforslag igennem, som overhovedet ikke sikrer Kurt Westergaard på nogen som helst måde.
Jeg synes også, det er meget, meget slående, at Kurt Westergaard selv har udtalt, at han er fuldstændig tryg ved PET's bevågenhed i den her sag.
Det her lovforslag er slet ikke nødvendigt.
Hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti synes de har opnået med det her lovforslag?
Har de sikret Kurt Westergaard, ja eller nej?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Det bliver så et ja.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Ja, det må man jo sige var et kort og præcist svar.
Men synes Dansk Folkeparti selv, at de har opnået noget med det her forslag?
Hvad er det, der er så meget bedre med det her forslag?
Hvorfor er det, man ikke afventer den arbejdsgruppe, som er nedsat, og som kan sikre Kurt Westergaard mod den her tuneser, hvis han virkelig har begået noget kriminelt?
Hvad er det, Dansk Folkeparti synes at de opnår med det her forslag?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg tror, det er italienerne, der siger »manana« - nå, det er spanierne.
Vi kan ikke tage alting i morgen.
Et halvt år
mindst vil der gå, før man kan forestille sig, at der kan komme noget ud af det udvalgsarbejde, som foregår.
Den 1. februar er udvalget færdigt, så skal vi i Folketinget diskutere, hvad det er, der skal ske efterfølgende, og med det tempo, som Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Socialdemokraterne har, når det drejer sig om at stille spørgsmål, kræve høringer, kræve udsættelser, måske bruge grundlovsparagraffer om at udskyde tingene igen, måske sige, at der er tale om grundlovsbrud eller brud på de internationale konventioner - uden her i dag at kunne give tilsagn om, at man vil være med til nogen af de ting, som sådan et udvalg har sat sig for at undersøge - ja, så synes jeg, det er vigtigt at vise rettidig omhu.
Det er så det, vi gør, uden at Socialistisk Folkeparti vil være med til det.
Det kan jeg ikke forstå at de ikke vil.
Margrethe Vestager (RV), 2008-12-16:
Ordføreren gjorde i sin ordførertale en del ud af at minde om, at Tunesien har underskrevet og dermed forpligtet sig på menneskerettighederne.
Det står også i det betænkningsbidrag, som Dansk Folkeparti har lavet til betænkningen.
Jeg vil tro, det skal ses i forhold til det, som hr. Peter Skaarup også har sagt fra talerstolen i dag: så man kan gøre det, der skal til.
Er det de liberale frihedsrettigheder?
Er det religionsfriheden, ytringsfriheden, forsamlingsfriheden, retten til familie, eller hvad er det for nogen menneskerettigheder, som Dansk Folkeparti ikke længere synes at Danmark skal efterleve?
Jeg synes, det er meget vigtigt i den her debat, så vi kan få frem, hvad det er, Dansk Folkeparti mener der skal til, men som forhindres i øjeblikket.
Astrid Krag (SF), 2008-12-16:
Jeg må jo bedrøve hr. Martin Henriksen med, at jeg ikke føler, at jeg er blevet godt nok oplyst om nogle af de grundlæggende ting, som jeg også kom ind på i min tale, og som jeg mener er problematiske ved den her lovgivning.
Og vi bliver netop med den her lovgivning nødt til at kigge på, både hvad der står i lovgivningen, og hvad der står i alle de mange svar, vi har fået om praksis.
Det var lige præcis lovgivningsteksten, der gjorde, at der blev rejst de her grundlæggende spørgsmål, og det er også en meget, meget underholdende manøvre, man har foretaget fra ministeriets side for at redegøre for fakta, så man ikke lægger sig ud med grundlov og internationale konventioner.
Derfor er det her altså på bundlinjen et forfærdeligt makværk, som Dansk Folkeparti også må være enig i ikke løser det grundlæggende problem, vi står med, nemlig, at folk, som er mordmistænkte, kan gå frit omkring på gaderne i dag.
Nu laver man et lovforslag, som vil sætte en masse harmløse mennesker, som i øvrigt ikke kan vurderes at være til fare for rigets sikkerhed, under en masse øget kontrol og restriktioner.
Men det grundlæggende problem står jo sådan set præcis så uantastet, som det gjorde, inden den her fadæse kom i gang, ligegyldigt hvad Dansk Folkeparti så ellers prøver at sige.
Men fru Helle Sjelles egen partiformand var jo i starten af hele det her forløb, som endte med, at vi fik det her lovforslag, ude at sige, at der måtte gøres noget i forhold til det grundlæggende problem, som alle har været inde på i dag, nemlig at mordmistænkte kan gå frit rundt uden at blive stillet for en dommer.
Jeg har bare et helt konkret spørgsmål til fru Helle Sjelle: Hvordan stiller det her lovforslag Kurt Westergaard bedre?
Kunne fru Helle Sjelle eventuelt også komme ind på, hvordan der med det her lovforslag tages hånd om de to andre mordmistænkte?
Og på bundlinjen ville jeg bare gerne have et svar på, om fru Helle Sjelle mener, at hendes egen partiformand med det her lovforslag har levet op til sit løfte om at tage hånd om problemer med mordmistænkte, der kan gå frit rundt uden at have fået en dom og uden at blive fængslet.
Nu siger fru Helle Sjelle, at den her lov rammer og gælder alle, der er på tålt ophold, og det er jo sådan set rigtigt, hvis man ser bort fra alle de svar, der har været, i forhold til hvordan praksis skal være.
Jeg vil så bare i forlængelse af fru Line Barfods spørgsmål om grundloven, hvorefter man i udgangspunktet har sin frihed, indtil det kan begrundes konkret, at den skal indskrænkes, spørge: Var det ikke bedre, at man havde lavet et lovforslag, hvor man foretog en konkret farevurdering, så vi ikke kom ud for det, vi kommer ud for nu, nemlig at man straffer den kinesiske abortlæge på præcis samme måde, som man straffer en, man har mistænkt for mord, og for fremtiden vil straffe en, man har mistænkt for terror efter begrundet mistanke fra PET's side?
Er det ikke lige præcis dybt problematisk, at man har valgt at lave det her lovforslag, som rammer alle på tålt ophold lige meget?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Så kan jeg godt høre på fru Astrid Krag, at jeg nu bliver nødt til at gøre det meget klart og udtrykke mig mere klart, end jeg gjorde tidligere.
For det her omhandler altså ikke kun én mand - den mand, som har noget med Kurt Westergaard at gøre.
Den omhandler alle, der er på tålt ophold, og det var det, som fru Astrid Krag prøvede på ligesom at indikere: at det slet ikke havde noget at gøre med Kurt Westergaard og den mand, som havde noget med ham at gøre.
Det har det selvfølgelig også, men det er altså ikke en lex tuneser, som nogle prøver på at gøre det her til.
Jeg synes endnu en gang, det er fornuftigt, at man skærper de her vilkår, og hvis der så er behov for yderligere stramninger på et senere tidspunkt, må vi selvfølgelig se på det.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg har to korte spørgsmål.
Det første er: Hvem fik ideen til L 69 - var det De Konservative eller Dansk Folkeparti?
Det andet spørgsmål er: Kan fru Helle Sjelle garantere, at Kurt Westergaard fra på fredag, når L 69 desværre bliver vedtaget, kan sove trygt om natten?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Nu sad jeg ikke med ved finanslovforhandlingerne, for det gør integrationsordførerne altså ikke.
Så jeg kan altså ikke svare på, hvem det præcis var, der i første sekund fik den afgørende idé om, at det her forslag skulle fremsættes.
Jeg har indtryk af, at det var noget, som regeringen blev enig med Dansk Folkeparti om var en god idé, og at det var derfor, man fremsatte det her forslag.
Så håber jeg selvfølgelig, at Kurt Westergaard kan sove trygt om natten, ikke mindst ved hjælp fra PET, også fremover velvidende, at vi gør, hvad vi kan, for netop at holde øje med den mand, som også er på tålt ophold, og som også har noget med Kurt Westergaard at gøre.
Naser Khader (LA), 2008-12-16:
Jeg blev ikke klogere på, hvem der fik ideen.
Der er to partier, der hævder, at de fik ideen, men det er også i orden.
Med hensyn til tuneseren, som PET betragter som værende farlig, så tror jeg på dem, når de siger, at han er farlig.
Hvorfor overlader man det ikke til dem at passe på Kurt Westergaard og holde øje med tuneseren indtil efter den 1. februar, hvor arbejdsgruppen kommer med en rapport, der kan gøre, at vi kan udarbejde en lov, der bygger på et bedre og mere oplyst grundlag?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Jeg synes egentlig, det er meget naturligt, at man, når man har en debat som den, der har været om Kurt Westergaard, så sætter sig ned og overvejer, om der ikke var nogle ting, man kunne gøre bedre generelt, hvad angår at skærpe vilkårene for de mennesker, som er på tålt ophold.
Det er jo netop det, man gør med det her lovforslag, og det er også derfor, jeg ikke umiddelbart synes, at der er nogen grund til, at man venter på den arbejdsgruppe, som kommer med sin redegørelse engang i det nye år.
Man skal jo også huske på, at vi ikke præcis ved, hvornår arbejdsgruppen er færdig, hvad det er, arbejdsgruppen kommer med, og i det hele taget hvornår drøftelserne om indholdet af arbejdsgruppens redegørelse er færdige.
Så jeg synes egentlig, det er rimeligt, at man tager et første skridt her ved at fremsætte det her lovforslag.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Det her lovforslag skulle egentlig være et led i effektiv terrorbekæmpelse.
Jeg tror ikke, der er noget parti på Christiansborg, som ikke vil være med til at bekæmpe terrorister.
Men fru Helle Sjelle må da give mig ret i, at hele miseren er opstået, fordi man har vedtaget en terrorlovgivning, som gør det umuligt i praksis at dømme terrorister for deres forbrydelser.
Er fru Helle Sjelle ikke enig med mig i, at det er et problem?
Helle Sjelle (KF), 2008-12-16:
Nu kommer det til at lyde, som om at vi ved at vedtage det her lovforslag nærmest er på vej mod at blive en politistat.
Nej, det mener jeg bestemt ikke at vi er.
Vi er slet, slet ikke på vej til det, og heldigvis.
Det mener jeg heller ikke at vi skal være.
Men vi har jo altså også meget klart fået at vide, at vi ikke med meldepligt eller med de andre ting, som der bliver indført ved det her lovforslag, går ind og siger, at der er tale om frihedsberøvelse.
Som jeg også påpegede ved første behandling, støtter vi Konservative forslaget om, at der sker en opstramning af reglerne for udlændinge, der befinder sig her i landet på tålt ophold.
Vi er af den opfattelse, at vi har haft en grundig udvalgsbehandling, hvor vi har fået vendt alle de problemer, der måtte være med forslaget, bl.a. jo også om forslaget skulle stride mod vores grundlov og de internationale konventioner, noget, som regeringen dog meget klart har tilkendegivet ikke er tilfældet.
Der er således ikke noget, der i løbet af behandlingen har fået os til at ændre holdning til det her forslag.
Vi er fortsat af den opfattelse, at det er hensigtsmæssigt, at der sker den her form for opstramning af reglerne, og det er derfor, at vi støtter forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Som det vist også har stået klart i debatten hidtil, er der jo skabt en eller anden form for klarhed over, hvad der i hvert fald ikke kommer til at ske med den så berømte tuneser, der ifølge bl.a. justitsministeren får lejlighed til at færdes frit i samfundet som andre borgere.
Nu var det jo egentlig ikke Dansk Folkeparti, som ellers får meget af opmærksomheden, men Det Konservative Folkeparti, som stod fadder til lovforslaget her.
Det var den konservative formand, der ligesom lancerede det og sagde: Nu tager vi fat om nældens rod.
Der vil jeg bare spørge, om det så lever op til de forventninger, Det Konservative Folkeparti havde, da man lavede den her aftale i forbindelse med finansloven - da man afbrød forhandlingerne for at lave en aftale om tuneseren - at den konservative justitsminister nu har slået fast, at det her ikke får nogen betydning.
Han er ikke frihedsberøvet, men kan færdes frit omkring i samfundet som alle andre borgere.