runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Nej, det var ikke en forkert prioritering, og jeg tror, at jeg har forklaret det mange gange i dag.
Det var ikke en forkert prioritering.
Og samtidig – det skal vi jo ikke glemme – har hele velfærdsområdet fået et gevaldigt milliardløft.
At der stadig væk er områder, der skal løftes, er vi slet, slet ikke uenige om, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Jeg står jo ikke her i dag og påstår, som nogle siger, at alt er rosenrødt, og at alt er lykkeland.
Nej, der er bestemt områder, som skal løftes, hvilket vi har set med egne øjne, f.eks. områder inden for plejesektoren, hvor der er blevet vist tv-udsendelser med skjult kamera.
Man kan have sympati eller ikke sympati for brugen af skjult kamera, men i de her tilfælde er vi jo blevet indviet i nogle ting, som vi ellers ikke var blevet indviet i, hvad angår psykiatriske patienter.
Det er jo nok sådan nogle ting, der i virkeligheden har fået hele den her debat op at stå, som det hedder på nudansk, og vi er så begyndt at gå ind i, at vi nu skal have en kvalitetsreform, for det kan ikke være rigtigt, at det med de mange, mange penge, vi betaler i skat, ikke fungerer bedre – samtidig med at der skal gives flere penge til området.
Det står vi ved i Dansk Folkeparti.
Men jeg synes ikke, at man bare kan sige det, for Dansk Folkeparti er jo ikke noget nedskæringsparti.
Det tror jeg ikke nogen overhovedet vil beskylde os for at være.
Tværtimod har vi jo på adskillige områder inden for sundheds- og socialområdet været med til at bevilge flere penge.
Jeg tror egentlig, at vi er kommet igennem med meget, meget mere, hvor Dansk Folkeparti har haft indflydelse i forhold til en borgerlig regering, end SF havde på en socialdemokratisk ledet regering.
Det er ikke ret meget, SF kan prale med, dengang SF sad igennem mange år og var parlamentarisk støtte for en SR-regering.
Ole Sohn (SF), 2007-05-31:
Jeg er også glad for, at fru Pia Kjærsgaard bekymrer sig om det minuttyranni, der er i ældreomsorgen, den kortere og dårligere service, vi kan give ældre borgere.
Jeg er også glad for, at fru Pia Kjærsgaard bekymrer sig om de mange medicinske patienter, der ligger på gangene på hospitalerne.
Det er et godt udgangspunkt.
Men nu har Dansk Folkeparti jo haft et medansvar for den førte politik i næsten 6 år, og det kan der stilles et spørgsmål om.
Pressen er stort set gået fra salen, så nu kan vi i en sådan lukket kreds måske få et svar.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg har i dag været meget forundret over, at Socialdemokratiet nu pludselig har fundet en ny taktik, ikke særlig snedigt synes jeg, i form af at tale om skattelettelser, altså forårspakken, som i den grad var en succes, og som Socialdemokratiet burde have været med i, fordi pengene jo præcis ikke gik til de velstillede, som hr. Mogens Jensen sagde.
Hr. Mogens Jensen er helt forkert på den.
De gik til folk i bunden af indkomstskalaen, de gik til jobfradrag, og de gik til mellemindkomsterne.
Pengene gik ikke til de mest velstillede, det er forkert.
Det var faktisk LO-arbejderne, som fik allerallermest ud af det, og det gav luft til hele systemet.
Det var et godt initiativ, det var et godt tidspunkt.
Og står jeg ved det?
Jamen jeg plejer at stå ved alt, hvad jeg gør.
Noget er jeg måske mindre stolt af, noget prøver jeg sådan at skubbe lidt til side, men når nu hr. Mogens Jensen selv fremhæver det, så vil jeg da gerne sige det igen: Det, der skete dengang, var genialt.
Mogens Jensen (S), 2007-05-31:
Det er rart at høre fru Pia Kjærsgaard erkende, at der virkelig er store problemer i vores velfærdssamfund, som skal løses, og som jo ikke mindst skyldes den politik, som fru Pia Kjærsgaard har været med til at lægge stemmer til.
Jeg kan jo slet ikke få det til at passe med, at fru Pia Kjærsgaard her tidligere nærmest har stået og pralet med, at man har været med til at gennemføre skattelettelser for 10 mia. kr.
Hvorfor er det noget at prale med, når man samtidig kan se, at der i store dele af den offentlige sektor virkelig er behov for hjælp og indsats og ydelser?
Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti har prioriteret at give skattelettelser, hvoraf de fleste gik til de mest velhavende i det her samfund, når man samtidig kan konstatere, at der ude i den offentlige sektor er et behov for oprustning og for yderligere ressourcer?
Jeg forstår jo, at fru Pia Kjærsgaard bl.a. har været på Frederikssund Dagcenter, hvor man står over for at skulle fyre to fuldtids- og to deltidsmedarbejdere, hvilket blot er ét eksempel.
Jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvordan kan det være, at man vil lægge stemmer til en masse skattelettelser, samtidig med at man gennemfører nedskæringer sammen med regeringen i den offentlige sektor?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Nej, det er jeg overhovedet ikke enig i, og hvis hr. Mogens Jensen havde fulgt lidt med, ville han have hørt, at jeg klart tilkendegav min holdning, da socialministeren var ude med den melding.
Og det blev der også rettet op på.
Jeg synes, at det var en dårlig melding, og det vil jeg godt gentage her.
Nej, det er jeg overhovedet ikke enig i.
Jeg synes, at det er en underlig sammenblanding.
Men vi har jo fra Dansk Folkepartis side gjort det – nok lidt i modsætning til f.eks. hr. Mogens Jensens partiformand – at vi faktisk har brugt meget tid de steder, vi har været.
Vi har ikke bare været en tur igennem det på et kvarter eller 20 minutter.
Vi har brugt 2 timer hvert sted på at tale med lederne, på at tale med de ansatte, på at tale med brugerne og beboerne for virkelig at få et indtryk af: Hvad er det her for noget?
Det har jeg ikke givet indtryk af overhovedet.
Tværtimod har jeg sagt, at den her sektor virkelig trænger til et løft.
Nej, alt er ikke rosenrødt.
Så var der jo slet ikke nogen grund til, at vi stod og diskuterede den her kvalitetsreform, hvis vi bare kunne sige, at alt er rosenrødt.
Så var der da ingen grund til, at statsministeren tog rundt, at fru Marianne Jelved tog rundt, at fru Helle ThorningSchmidt tog rundt, og at jeg sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl har taget rundt.
Jeg skal understrege meget, at vi virkelig har gjort os umage for at sætte os ind i problemerne de steder, vi har været.
Det har altså ikke bare været sådan en photo opportunity, vi har været ude til.
Det har været grundige samtaler, det har været oprigtigt de steder, vi har besøgt, og man har været glad for at få lejlighed til igennem flere timer at fortælle om, hvad der foregik lige netop der.
Mogens Jensen (S), 2007-05-31:
Man er kommet så langt væk fra virkeligheden, at man har måttet tage på turné, og den turné har åbenbart også været så topstyret, at man ikke rigtig har været helt ude i virkeligheden og har skullet forholde sig til nogen af problemerne.
Har fru Pia Kjærsgaard ikke set nogen eksempler på den stigende ulighed, der er opstået i Danmark, og den stigende forringelse af vores velfærdssamfund, som er opstået i Danmark i de år, hvor Dansk Folkeparti har lagt stemmer til regeringens politik?
Har alt bare været rosenrødt?
Sådan måtte man jo forstå fru Pia Kjærsgaard.
Vi har jo her i år set, hvordan antallet af familier, der bliver sat på gaden, fordi de ikke har råd til at betale husleje, er steget, mens den borgerlige regering har siddet.
Er det ikke noget, der betyder noget for fru Pia Kjærsgaard?
Betyder ulighed noget, eller er hun enig med socialministeren i ...
Det skifter lidt her med hensyn til mikrofonen.
Vi er både på højre og venstre kanal.
Nu prøver jeg venstre kanal.
Er fru Pia Kjærsgaard enig med socialministeren i, at ulighed og den stigende ulighed i Danmark ikke er noget problem?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg er meget, meget enig med fru Line Barfod i den argumentation, som hun her har fremført.
Det kunne såmænd lige så godt have været min egen.
Men det plejer jo at være sådan, hvilket jeg også tror man vil erkende, at hvis Dansk Folkeparti er meget opsat på at få nogle ting igennem, så får vi dem også igennem.
Men først og fremmest synes jeg, at KL skal opfange det her budskab.
Det er jo ikke altid, at KL har været lige meget oppe på dupperne i forhold til at forhandle en aftale hjem, og jeg er ganske overbevist om, at Kommunernes Landsforening selv er meget interesseret i, at der skal komme en portion penge til kommunerne.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Nu er det jo sådan, at det er Dansk Folkepartis stemmer, der skal stemme kommuneaftalen igennem i Finansudvalget.
Derfor er det ret afgørende, om det for Dansk Folkeparti er så vigtigt at leve op til det, man har været ude at sige til de mange lavtlønnede offentligt ansatte, om, at de har behov for højere løn, og at de skal have flere penge, at der faktisk også bliver sat penge af til det.
Det er jo ret afgørende at vide, om Dansk Folkeparti bare står og siger en masse pæne ting, eller om man også rent faktisk vil leve op til det der, hvor man sidder med muligheden for at gøre det, fordi man er en del af et flertal.
Hvis vi skal have offentligt ansatte i fremtiden, så kræver det, at de får ordentlige arbejdsvilkår – det er nok svært med denne regering – men det kræver også, at de skal have en højere løn.
Det har Dansk Folkeparti så muligheden for at sikre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Sådan er det.
Jeg tror nok, at jeg klart og tydeligt i min ordførertale, men også i besvarelsen efterfølgende til hr. Per Clausen, har sagt, hvor meget det her ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Det ville jo være nøjagtig det samme, som hvis jeg gik ind nu og blandede mig i trepartsforhandlingerne.
Det synes jeg heller ikke jeg skal gøre.
Men efterfølgende er der jo den her kvalitetsreform, som meget af debatten i dag har drejet sig om.
Og der er det meget, meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi får flere til at tage del i plejen af vores ældre, og at vi får tilført flere midler til sundhedssektoren.
Jeg synes, at jeg har sagt det så tydeligt, som jeg overhovedet kunne, men at gå ind nu inden en kommuneaftale, og mens der er trepartsforhandlinger, og sige, at sådan vil vi altså have det, mener jeg faktisk er forkert.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Der er blevet snakket en del om velfærd i dag.
Hvis vi skal have god velfærd i fremtiden, kræver det, at der også er nogle til at udføre arbejdet, og det er jo meget tydeligt for de mange offentligt ansatte, at de har brug for mere tid og brug for en højere løn.
Hr. Per Clausen spurgte i første runde fru Pia Kjærsgaard, om Dansk Folkeparti vil love, at de vil stille som betingelse for at stemme for kommuneaftalerne i Finansudvalget om en måneds tid, at der bliver afsat penge til, at man kan sikre et lønløft til de lavestlønnede offentligt ansatte, bl.a. de mange i ældreplejen.
Det var ikke helt klart, hvad fru Pia Kjærsgaard svarede, og derfor vil jeg gerne høre, om vi nu kan få det fuldstændig krystalklart, at det for Dansk Folkeparti vil være en betingelse for at stemme for kommuneaftalerne, at der bliver afsat betydelige midler til et lønløft til bl.a. de lavtlønnede i ældreplejen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Villy Søvndal.
Det er jo meget ofte, hr. Villy Søvndal tager mig i forsvar, men det sker altid på en meget, meget polemisk måde – altid.
Og der har vi så ligesom lært, at sådan er hr. Villy Søvndals stil, og det er også bare helt i orden.
Men altså, jeg skal jo ikke stå her og sige, hvem der har fået ideer til hvad, og bare give hr. Villy Søvndal ret eller uret i det ene eller det andet.
Hvis vi er interesseret i at indgå forlig eller aftaler, jamen så forsøger vi jo som oftest også selv at få noget ud af det til gavn for vores vælgere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-31:
Problemet er jo, at fru Helle Thorning-Schmidt ikke korrigerer for eksporten.
Det er jo et tal, hvor der ikke er korrigeret.
Og så går fru Helle ThorningSchmidt op og siger, at det er første gang i 17 år, CO2-udslippet er steget.
Det hænger jo ganske enkelt ikke sammen.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Vi har jo taget initiativ til en kvalitetsreform, som vi nu også får lejlighed til at diskutere med Folketingets partier.
Det har vi gjort, fordi vi gerne vil gøre det endnu bedre og udvikle den offentlige sektor.
Når statsministeren nævner en lang række personer og en lang række ansatte, er det selvfølgelig, fordi vi går hele vejen rundt.
Derfor vil jeg give det tilsagn til fru Margrethe Vestager, at skulle Det Radikale Venstre have nogle meget visionære bud på, hvad man skal gøre, så indsamler vi dem, ligesom vi indsamler alle andre gode forslag, og så vil de indgå i det arbejde, som vi nu har igangsat.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne kvittere for fru Helle ThorningSchmidts udtalelse om, at der er stor interesse i Socialdemokratiet for energi- og miljøpolitikken.
Sådan har vi det også i regeringen, som netop har fremlagt en meget ambitiøs plan.
Netop i forbindelse med spørgsmålet om CO2-udslippet må jeg sige, at der kom en melding fra fru Helle Thorning-Schmidt, som jeg gerne vil sætte et spørgsmålstegn ved.
Fru Helle Thorning-Schmidt siger meget klart, at det er første gang i 17 år, CO2-udslippet er steget, men jeg står faktisk med tallene fra Energistyrelsen, der viser, at der var en markant stigning i 1997, da fru Helle Thorning-Schmidts partikollega, hr. Svend Auken, var miljøminister, og at der var en lille stigning i 2000.
Der er mange faktorer, der spiller ind på CO2udslippet og energiforbruget, og det går lidt op og ned.
Vil fru Helle Thorning-Schmidt trække den bemærkning om, at det er første gang i 17 år, at CO2-udslippet er steget, tilbage?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Nu synes jeg måske, man skulle tage afsæt i virkeligheden.
Det giver jo ingen mening at diskutere en folkeafstemning eller ej, før vi kender resultatet af de forhandlinger, der kommer til at være i juni måned, og derfor vil jeg sige, at før vi kender det resultat, giver det jo ikke mening, at jeg skal stå og forholde mig til det.
Så jeg tror også, han deler det fornuftige udgangspunkt, at når man ved, hvordan situationen er, så tager man en politisk beslutning.
Men at tage en politisk beslutning, før vi ved, hvordan virkeligheden ser ud, er forkert.
Martin Henriksen (DF), 2007-05-31:
Jamen jeg beder jo netop Venstres ordfører om at forholde sig til virkeligheden og de spilleregler, som jeg forstår at den danske regering sådan set er gået ind på i EU-samarbejdet.
Det er det, der er relevant.
Så bare til det om, at vi har behov for et nyt traktatgrundlag eller forfatningsgrundlag, eller hvad det kan være: Man hører jo tit, at EU-samarbejdet er sat i stå, det kan ikke gå hurtigt nok.
Men sidste år, så vidt jeg erindrer, fremsatte Europa-Kommissionen noget i retning af 400 forslag, så EU-samarbejdet kører jo på skinner derudad, og nogle af os mener sådan set, at det går en tand for hurtigt.
Men igen: I forlængelse af de her demokratiske principper kunne man så ikke forestille sig, at Venstre nu her ved Folketingets afslutningsdebat sagde, at man gerne vil have en folkeafstemning om den minitraktat, miniforfatning, der kommer.
For det er trods alt klart, at det er regeringens holdning, at der skal være flere flertalsbeslutninger, og det vil sige, at Danmark kan blive stemt ned på flere områder.
Så var det ikke noget med en folkeafstemning om den kommende traktat, eller hvad det bliver?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Der skylder man vel at tage afsæt i den virkelighed, der er, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Vi har jo sagt, at vi ikke forholder os til en EUtraktat, før vi kender resultatet af de forhandlinger, som foregår.
De forhandlinger kommer jo til at foregå her i løbet af juni måned.
Jeg synes, det er glædeligt, at EU-samarbejdet er kommet på rette spor igen, efter at vi har set en ny fransk præsident, efter at vi også har hørt nye toner fra Holland.
I Venstre er vi meget varme tilhængere af et tæt europæisk samarbejde.
Vi mener også, det er nødvendigt, at vi indretter EU til den virkelighed, der er i dag, nemlig at vi har 27 medlemslande.
Derfor bliver vi selvfølgelig også nødt til at se på, hvorvidt der skal laves en ny traktat eller noget andet, og det er jo det, vi kommer til at diskutere på topmødet i juni måned.
Når vi så kender udfaldet af den debat, kommer regeringen selvfølgelig også tilbage til Folketinget, hvad enten det bliver i den ene eller den anden form.
Martin Henriksen (DF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne kvittere for regeringens forslag til en demokratikanon, som man kan læse om i dag i bl.a. Berlingske Tidende.
Dansk Folkeparti er sådan set enig i regeringens tankegang på det her område, men når nu V og K lægger så meget vægt på demokratiske principper, fristes man til at spørge ind til noget, som egentlig ikke har været diskuteret i dag.
Hvorfor agter regeringen, sådan som jeg forstår det, at fortsætte med en implementering af EU-forfatningen, når den i realiteten er faldet ved to folkeafstemninger i Frankrig og Holland?
Så i forlængelse af de her fornuftige ord om demokratiske principper vil jeg sige: Hvorfor agter regeringen så at fortsætte med en implementering af EU-forfatningen?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Det er jo ikke sådan, at regeringen i dag ikke har givet svar på, hvad det er, den vil.
Nu er det så tilfældigvis sådan, at jeg kommer fra det samme parti som statsministeren, og så er der jo ikke nogen grund til, at jeg skal stå og gentage det samme mange gange.
Det kan være nødvendigt, erkender jeg, at gentage det flere gange, fordi der er nogle, der måske ikke ønsker at forstå, hvad der bliver sagt.
Men der har været en lang række konkrete forslag til og visioner om, hvor vi skal bevæge os hen.
Men der er vel ikke noget unaturligt i, at vi, lige før regeringen præsenterer en kvalitetsreform, er lidt optaget af den debat.
Derfor vil jeg sige helt åbent til hr. Morten Østergaard, at han skal være mere end velkommen til også at sende sine forslag.
Han må sågar sende dem til mig personligt, og så vil jeg se på, hvor mange af dem vi kan bruge.
Jeg vil ikke udelukke, at der kan være forslag fra hr. Morten Østergaard, der kan være så fornuftige, at de vil nyde fremme, og så vil hr. Morten Østergaard blive orienteret om det, og så vil der være en stor sejr til hr. Morten Østergaard som politiker.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-31:
Ja, hvis det er Venstres måde at give udtryk for, at gode ideer modtages med kyshånd, kan jeg måske bedre forstå, at det er lidt småt med ideerne, for jeg synes ikke, det er en voldsomt varm modtagelse, gode ideer får.
Det er selvfølgelig en idé.
Jeg synes måske, man skulle overveje, og det kan man så tage imod med kyshånd eller med en anden hånd, eller hvad man har lyst til: Er det klogt, at man bruger de offentligt ansattes tid på at løbe rundt og tælle håndvaske på sygehusene?
Er det klogt, at vi nu laver en optælling af alle pc'er på folkeskolerne?
Er det den måde, Venstre mener vi sikrer kvalitet i den offentlige sektor på?
Eller var det bedre, at man fandt tid til en tillidsreform, hvor man gav magten tilbage til dem, som hr. Troels Lund Poulsen kalder hverdagens eksperter?
Se, det var en idé, man kunne tage imod med kyshånd, og så ville der måske blive råd til, at man kunne vie lidt flere ord til fremtiden og lidt mindre til fortiden, næste gang hr. Troels Lund Poulsen skal udtrykke sig.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil sige tak for den minutiøse gennemlæsning, som hr. Morten Østergaard har udsat min ordførertale for.
Det takker jeg for, men vil blot anmode hr. Morten Østergaard om at gennemlæse den igen, for der er faktisk en lang række forslag, der er også en lang række opremsninger af, hvad den nuværende regering har taget af initiativer.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at det kan være vanskeligt for hr. Morten Østergaard helt at følge med, for Det Radikale Venstre har jo valgt den strategi, der hedder de korslagte armes strategi.
Man ønsker slet ikke at få indflydelse, fordi man har parkeret sig selv på sidelinjen, og så skal jeg blive beskyldt for, at når jeg beder Det Radikale Venstre – som jo pr. natur er et parti, der er helt vildt efter at få indflydelse – om at komme med forslag og konstaterende siger, at dem vil vi gerne se på, så er det også et problem.
Men jeg noterer mig, at Det Radikale Venstre ikke synes, de har lyst til at bidrage i det politiske arbejde og søge den politiske indflydelse.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-31:
1.679 ord tror jeg nok nøjagtig var det, som hr. Troels Lund Poulsen kunne formå at sige i sin første ordførertale, og så tror jeg, at hr. Troels Lund Poulsen senere var inde på, at der er nogle, der mener, at ordføreren fra Venstre ikke er morsom.
Dertil vil jeg sige, at jeg synes, at ordføreren fra Venstre er klar til Bakkens Hvile, hvor han kunne optræde med sangen: »Sådan var det ikke i 90'erne«, for når man kigger på, hvad indholdet i talen var, var der 67 ord ud af de 1.600 ord, der handlede om ting, der ikke er sket endnu, enten fordi det er ting, som Socialdemokraterne ikke havde gjort i 1990'erne, eller ting, som regeringen gerne vil bryste sig af.
67 ord om ting, der skal ske i fremtiden.
Jeg tror, at de vigtigste handlede om kvalitetsreformen, som det står lysende uklart for befolkningen hvad går ud på.
Det var altså det, de 67 ord handlede om.
Jeg tror, man må fokusere på de sidste 6 ord, og de var: Alle gode ideer modtages med kyshånd.
Er det ikke en falliterklæring fra Venstres ordfører, at det i dag ikke kunne blive til mere konkret politik end 67 ord?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Ja, men det, der er virkeligheden, er jo netop, at vi har taget en lang række initiativer med baggrund i de tal, som hr. Rasmus Prehn nævner, så hr. Rasmus Prehn omgås jo sandheden meget lemfældigt, når han siger, at regeringen ikke er optaget af det her.
Regeringen er bestemt optaget af at sikre, at vi også bekymrer os om dem, der har det svært i det danske samfund; derfor er det simpelt hen ikke en korrekt fremstilling.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-31:
Det ryster mig noget at høre Venstres ordfører tale om, at han ikke kan dele et sortsyn, når der er tale om børn, der bliver sat på gaden.
Det mener hr. Troels Lund Poulsen ikke giver grund til sortsyn.
Det gør det så sandelig for mig.
Jeg bryder mig ikke om, at vi i kongeriget Danmark sætter børn på gaden, og det er jeg faktisk rystet over at høre at Venstres ordfører opfatter som et sortsyn.
Vi tog det her op fra socialdemokratisk side allerede for 2 år siden i 2005, og i mellemtiden er det meget begrænset, hvad Venstres socialminister har foretaget sig på området.
Det er minimalt.
Man lægger ansvaret ud til kommunerne i stedet for selv at tage ansvar for det her.
Jeg synes ikke, man kan være det bekendt.
Jeg synes, man skylder en bedre forklaring end den, man giver her.
Selv om man har sat ind med mindre initiativer og undersøgelser osv., har vi set, at Domstolsstyrelsen senest for en måned siden kunne oplyse nye tal, der viser, at tallene for folk, der bliver sat på gaden, herunder børn, stiger, stiger og stiger.
Der skal en helt anden forklaring til.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg kan tillade mig at sige med baggrund i, hvordan virkeligheden er, at vi har taget en lang række initiativer, som sikrer, at nogle af de personer, der før var på passiv overførsel, i dag ikke længere er på passiv overførsel.
Lad mig give et konkret eksempel: Bl.a. er det lykkedes at nedbringe antallet af kontanthjælpsmodtagere, således at der i dag er færre kontanthjælpsmodtagere, end der var i 2004.
Det tager jo helt klart sit sigte på, at vi også gerne vil gøre en særlig indsats for at sikre, at nogle af dem, der er parkeret på passiv overførsel, kommer ind på arbejdsmarkedet og bliver aktive.
Derudover synes jeg også, det er vigtigt at slå fast, at regeringen jo netop har taget initiativ til at sige til kommunerne gennem et lovforslag, at der er en pligt til at genvurdere hjælpen til personer, som udsættes af beboelseslejemål.
Det har vi jo netop gjort, fordi vi bekymrer os om de her mennesker, for vi er også opmærksomme på, at man sætter folk på gaden.
Men jeg deler ikke det meget store sortsyn, som hr. Rasmus Prehn giver udtryk for.