runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2015-04-08:
Tak til spørgeren.
Min holdning til det her problem er ganske klar.
Vi kan ikke være bekendt, at så mange ældre patienter bliver indlagt med sygdomme, som kunne have været undgået, hvis vi havde taget hånd om dem tidligere.
Det kan og skal vi som samfund gøre bedre.
Jeg vil gerne have lov til at fremhæve tre initiativer, som regeringen har igangsat, og som skal forebygge præcis det her med, at ældre borgere får behov for en sygehusseng.
Først og fremmest har regeringen med sidste års økonomiaftaler med kommunerne afsat hele 950 mio. kr. til et målrettet løft af den forebyggende indsats, som foregår ude i kommunerne.
Det er her i kommunerne, f.eks. ved hjemmeplejens indsats i borgerens eget hjem, at det virkelig batter at sætte ind, så borgerne ikke bliver så syge, at de får behov for at komme på hospitalet.
For det andet har vi afsat 725 mio. kr. på finansloven for 2015 til at styrke indsatsen generelt over for ældre medicinske patienter, og de penge skal bruges til målrettet at forebygge netop indlæggelser af ældre og udsatte borgere i kommunerne, men også til at sikre, at der er tilstrækkelig med kapacitet og personale på sygehusene, når de ældre så bliver nødt til at blive indlagt.
For det tredje er et velfungerende samarbejde mellem kommunerne, sygehusene og almenpraksis et afgørende element, så der kan tilrettelægges et ordentligt forløb omkring svækkede ældre borgere.
Her synes jeg, der er grund til at fremhæve de fem spritnye sundhedsaftaler, hvor der i alle regioner er fokus på at passe bedst muligt på ældre borgere.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Men nu er det jo ikke nok, at man bare laver nogle aftaler og sætter nogle penge af.
Det er jo også vigtigt, at man sikrer, at det virkelig så bliver den enkelte ældre, der møder noget, der er bedre, end det var.
Derfor vil jeg godt spørge i forlængelse af ministerens svar: Hvad gør regeringen for at følge op på, at de tiltag, der blev iværksat, så rent faktisk kan vise sig over for de ældre og kan vise sig i statistikken?
For vi kan jo se af statistikken, at der stadig væk er stor, stor forskel fra kommune til kommune, og der er et meget, meget stort antal ældre, der bliver indlagt unødigt.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan følger regeringen op på det, så man sikrer, at der sker en mærkbar forandring og forbedring?
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Jamen jeg kan så oplyse, at jeg har talt med nogle, også fra Det Kongelige Teaters Balletskole, som, ja, er bekymret for den her del, fordi, som de siger, deres elever bruger jo egentlig rigtig meget af dagen på netop at dyrke motion, altså at dyrke ballet.
Og de er selvfølgelig nervøse for, om de nu er tvunget til faktisk at indsætte decideret idrætsundervisning i deres skema for at kunne leve op til og stå mål med folkeskolens fag.
Det er egentlig så det, de spørger ind til, for, som de læser det, ser de ikke nogen mulighed for at kunne få en generel dispensation for skolen på det her område.
Og det er egentlig det, jeg gerne vil spørge ind til, nemlig om ministeren vil være villig til at prøve at kigge på det.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Jamen det klæder ikke ministeren at være polemisk, for det er jo ikke noget, der lige er blevet sat i gang, altså er en sag, som er dukket op, fordi der er et folketingsvalg lige om lidt; det er en sag, som vi har diskuteret igennem flere år, og derfor er det jo useriøst, at ministeren prøver at feje det af bordet.
Der er medarbejdere i arresthusene, som har oplevet adskillige fangeflugter over den seneste tid, senest hen over julen og nytåret, hvor der var en voldelig fangeflugt med en hjemmelavet kniv og en direkte trussel mod medarbejderne.
Justitsministerens tidligere justitsministerkollega har dertil svaret, at der er lavet net over gårdarealerne; så nu havde man ligesom taget hånd om nogle af problemerne.
Vi står jo med nogle akutte problemer, som ikke bare kan vente til efter 2016, og jeg vil bare gerne høre ministeren:
Når ministeren siger, at man skal have blik for hele landet, mener ministeren så, at der ikke er behov for et nyt arresthus i det sydlige Jylland, på trods af at vi også har en grænseoverløberproblematik, som forudsætter, at der også er en arresthuskapacitet i Sydjylland?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Nej, det siger ministeren selvfølgelig ikke.
Jeg sagde derimod vel faktisk nærmest det modsatte, nemlig at når det handler om den samlede kapacitet i kriminalforsorgen, så kræver det et blik for hele landet, herunder selvfølgelig også den sydjyske del af Danmark.
Jeg tror ikke, vi på nogen som helst måde skal feje den her problematik af bordet, tværtimod; det er en alvorlig problemstilling.
Det er ikke den allerstørste, vi har i vores retssamfund,
vil jeg dog gerne sige, men selvfølgelig udgør den et problem, og vores medarbejdere i Kriminalforsorgen er Kriminalforsorgens allerallervigtigste ressource.
Det er også dem, der står helt derude ved nogle af de medborgere, som det er allersværest at arbejde med, og derfor skal deres tryghed, sikkerhed og arbejdsmiljø selvfølgelig være i top, og derfor arbejdes der, kan man sige, her og nu med relationsarbejdet indsatte og ansatte imellem, og det, som man kan kalde de nære sikkerhedsforanstaltninger.
Men der er et problem med nogle af arresthusene, og det er derfor, analysen er sat i gang.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Ja, analysen er sat i gang, og den har jeg også talt med ministerens forgængere om i et par år.
Jeg synes bare, det er enormt ærgerligt, at vi har en regering, som ikke vil kigge på de udfordringer, der er her og nu, men at man henviser til en rapport, der kommer i 2016; så har man selvfølgelig heller ikke finansieringsansvaret for at finde løsningerne bagefter, og det er vel det, det handler om.
Når regeringen i hele den her regeringsperiode har afvist at kigge på de massive problemer, der er med forældede arresthuse, usikkerhed for de medarbejdere, der arbejder i arresthusene, der, som ministeren selv fremhæver det også, kan være med til at udfordre vores retssikkerhed, fordi vi ser fanger, der flygter, så handler det måske nærmere om, at ministeren bare vil skubbe det over til en kommende regering at finansiere det og løse de her udfordringer.
Det synes jeg egentlig ikke klæder ministeren, når alle ved, at der også er behov for et arresthus i Sydjylland fremadrettet, både hvad angår grænseoverløbere, men også de generelle arresthusproblemer.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Hvis vi nu foretager en åben og ærlig analyse af, at vi er udfordret på nogle af de fysiske faciliteter i kriminalforsorgen, så skulle det være mærkeligt, hvis hele forældelsesprocessen er opstået siden 2011; det er den nok ikke.
Vi har nok i virkeligheden den problemstilling med hensyn til gamle, forældede faciliteter, herunder arresthuse, der ligger på en fysisk placering i byer, der gør det svært at sikre dem, og at det er et problem, som skiftende regeringer har kendt til igennem rigtig mange år.
Det er også sådan, at der har været fangeflugter tidligere; der er ikke noget, der tyder på, at fanger flygter på grund af farven på en regering, der er gode år, og der er dårlige år, og sådan vil det nok være i fremtiden.
Jeg tror, vi skal løse den her opgave i fællesskab.
Jeg tror, vi skal være ret nøgterne og realistiske deromkring, men min anbefaling vil være, at det foregår på et oplyst og nøgternt grundlag.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Overvejer ministeren, at der bør kunne gives dispensation i forhold til folkeskolens afgangseksamen i idræt?
Christine Antorini (S), 2015-04-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er simpelt hen lidt i tvivl om, hvorfor spørgeren stiller det.
Jeg håber så, at spørgeren vil uddybe det i sit næste spørgsmål, for det er jo sådan, at vi dels i enighed i forligskredsen, hvor Venstre er med, har besluttet, at der skal være en prøve i idræt, som starter i indeværende år, og dels er det sådan, som det er med alle prøver, at der er mulighed for under særlige omstændigheder at få dispensation.
Nu gætter jeg bare lidt på, hvad det er, ordføreren er interesseret i.
Jeg vil bare sige, at reglerne er sådan, at hvis man f.eks. har betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber, kan man fritages for at aflægge folkeskolens obligatoriske prøver, alt efter hvad den nu har af karakter.
Så der er allerede i dag dispensationsmuligheder, men jeg har simpelt hen brug for noget hjælp for at finde ud af, hvad spørgeren er optaget af her.
Anni Matthiesen (V), 2015-04-08:
Ja tak.
Jeg hjælper gerne ministeren på det her område.
Jeg tænker, at der jo bl.a. er nogle frie skoler, som har særlig fokus på forskellige områder, som egentlig i deres dagligdag, kan man sige, har et stort fokus på at dyrke motion.
Lad mig give et eksempel: Det er Det Kongelige Teaters Balletskole, som bruger rigtig mange timer på at undervise i ballet.
Til gengæld kan de så nu være tvunget til at droppe noget af balletten for at være nødt til at undervise i traditionel idræt.
Det er egentlig det, jeg gerne vil spørge lidt ind til.
Burde der ikke i sådan en sammenhæng kunne gives dispensation?
Christine Antorini (S), 2015-04-08:
Det er sådan, at de frie grundskoler skal stå mål med, hvad der er undervisning i folkeskolen, og det vil især sige stå mål med de fælles mål.
Om der skulle være et konkret problem for balletskolen, har jeg svært ved at se.
De har faciliteter, og der indgår en række af de discipliner, der indgår i den brede fagbeskrivelse, som der også er for faget idræt.
Jeg er i hvert fald ikke bekendt med, at der skulle være et problem, men hvis der er nogen, der henvender sig, kigger vi selvfølgelig på det.
Nick Hækkerup (S), 2015-04-08:
Må jeg ikke have lov til at anholde den der bemærkning om, at det ikke skulle betyde noget med aftaler og med penge.
Altså, jeg har godt noteret mig, at Venstre i sit finanslovsudspil ikke har sat en krone – ikke en krone – af til at imødekomme den her problemstilling.
Jeg har oven i købet noteret mig, at man i finanslovsudspillet siger, at de penge, som man siger man vil bruge på sundhed, enten skal gå til privathospitaler eller/og skal finansieres, ved at man laver besparelser i regionerne og i kommunerne.
Så det der med at sige til os: Hvad er det for en evaluering, I vil lave, af de penge, I har sat af?
– når man selv skylder overhovedet at gøre noget som helst ved problemet – synes jeg faktisk er en anelse fattigt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Det var slet ikke noget svar på det, jeg spurgte om.
Og det nytter ikke noget, at ministeren her prøver på at tale udenom, for det handler om mennesker.
Det handler om den enkelte ældre, som unødigt bliver indlagt.
Det er mange ældre, der på den måde bliver fjernet fra deres vante og trygge omgivelser for at blive behandlet for et problem, der kunne have været løst hjemme eller have været løst på det plejecenter, hvor de nu bor.
Det er derfor, det er så vigtigt at få frem, hvordan regeringen sikrer, at der bliver fulgt op på de tiltag, der bliver taget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om hele Danmark ved det, men de, der følger med, er nok opmærksomme på det.
Ministeren tager jo altid meget store ord i sin mund, men det er også fint nok.
Jeg tror ikke, at alle i Danmark lige præcis kender alle trafikprognoser, men jeg tror, at ministeren vil sige, at det er et meget akut problem.
Og han skal have ros for, at han for en gangs skyld er nået frem til noget, der lyder fornuftigt.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Det er så godt, når hr. Troels Lund Poulsen stiller spørgsmål, og der kom faktisk lidt ros med.
Men det blev pakket så godt og grundigt ind i sproglige finurligheder, så jeg tror bare, jeg vil kvittere for det lillebitte gran af en mulig anerkendelse, der var i det indlæg fra hr. Troels Lund Poulsens side.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Hvad mente ministeren, da han i spørgetiden onsdag den 14. maj 2014 gav tilsagn om at gå videre med det meget store lokale ønske om at få nødsporene i brug på dele af E45?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Jeg mente, at jeg ville bringe det på dagsordenen i et kommende forhandlingsforløb i den grønne forligskreds.
Det har vi så overstået for længst, for det er jo et år siden.
Men jeg kan så også konstatere, at det jo er sket, og med trafikaftalen fra juni 2014 – som vi lige var inde på før – blev der afsat 5 mio. kr. til en undersøgelse af muligheden for kørsel i nødspor på de mest trængselsramte motorvejsstrækninger rundtomkring i landet, bl.a. på den strækning af E45, som jeg nævnte tidligere.
Og der er faktisk også afsat 5 mio. kr. ekstra til at undersøge mulighederne for kørsel i nødsporene på Motorring 3-korridoren, men det er en anden sag.
Undersøgelsen vil, som jeg nævnte her, være færdig mod slutningen af i år, og det vil give os et billede af, hvilke effekter kørsel i nødsporene vil have på de trafikale forhold, og hvad en tilpasning af de belyste strækninger vil koste.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for de to svar, der nu er givet, og ikke nødvendigvis forlænge debatten.
I Venstre er vi meget glade for, at der nu er enighed om at få det her undersøgt.
Det tager så lidt tid, og det må vi leve med.
Men jeg forstår ministeren på den måde, at i efteråret 2015 vil man være i stand til at træffe en beslutning om, hvorvidt man vil tillade kørsel i nødsporene med de økonomiske udgifter, der så måtte være forbundet med at åbne for det.
Det må man så finde pengene til, hvis man kan blive enige om det i trafikforligskredsen.
Det er Venstre helt indstillet på at vi skal.
Der er et meget, meget akut behov for at lette trafikken på dele af E45, så det vil jeg sådan set gerne kvittere for, og denne gang er det ikke engang en lille ros.
Det er faktisk en uforbeholden ros, for det ser ud til, at vi kan løse et meget stort problem for Østjylland her.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Jamen det er jo netop også formålet, altså at vi kan forsøge at blive enige om noget.
Og der er ingen tvivl om, at E45 er et af de steder, som lider under trængslen, og det er jo fint, hvis de store partier kan blive enige om at investere der, hvor der er mest behov, og der, hvor der er mest trængsel – om det så er landskendt, eller det er lokalt kendt eller regionalt kendt.
Det jo ikke kun dem, der sidder i køen hver dag, men sådan set også erhvervslivet og kommunerne og bosætningsmulighederne og udviklingsmulighederne, som møder stopklodsen de steder, hvor der er trængsel.
Og det her er et af de steder i Danmark, hvor der er mest trængsel.
Der findes også andre steder, som har det på tilsvarende måde, men det er klart et af de største eksempler.
Det vil sige, at hvis vi kan blive enige om det de store partier imellem, kan man sådan set gøre noget rigtig godt for samfundet, og det er jo fint.
Ja, det kan jeg bekræfte.
Nu kender vi jo ikke økonomien i det, og det vil selvfølgelig kræve, at der kommer noget samfundsøkonomi i det.
For når vi investerer trafikalt, kigger vi meget på samfundsøkonomien.
Men i og med, at vi begge to ved – det ved hele Danmark jo – at det er en af de allermest trængselsplagede motorvejsstrækninger, kan man gætte på, at samfundsøkonomien i projektet er ret god.
Men vi kender ikke det samlede projekt endnu, og derfor kan regeringen ikke tage stilling til det, ud over at vi synes, at det er særdeles interessant, og at et bredt, bredt flertal i Folketinget er enig i, at vi har sat det her forarbejde i gang.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Det vil så betyde, som jeg forstår ministeren, at man til efteråret vil kunne tage en beslutning i trafikforligskredsen om, hvorvidt man skal lave et anlægsprojekt, så nødsporene kan tages i brug på dele af strækningen mellem f.eks. Vejle og for den sags skyld Aarhus, hvis det er det, man når frem til.
Og så kommer der så en anlægsperiode derefter.
Nick Hækkerup (S), 2015-04-08:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at det handler om mennesker, og det er fuldstændig rigtigt, at 67.000 indlæggelser er et alt, alt for højt tal.
Men det ændrer bare ikke på, at den her regering sådan set har gjort noget ved det, at den her regering sådan set i økonomiaftalerne med kommunerne har afsat 950 mio. kr. til et målrettet løft af den forebyggende indsats, og at vi med finansloven har afsat yderligere 725 mio. kr. til at sikre, at vi kan gøre noget målrettet mod de her indlæggelser.
Jeg synes faktisk, det er en anelse fattigt – men vi oplever jo gang på gang med Venstre for tiden – at man ikke kan få noget som helst svar på, hvad det er, Venstre har tænkt sig at gøre ved problemerne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-08:
Ministeren svarer stadig væk udenom, og nu er det jo sådan med spørgetiden her, at det er spørgsmål fra Folketingets medlemmer til regeringen og ikke spørgsmål fra regeringen til Folketingets medlemmer, vil jeg godt lige understrege.
For mig er det meget vigtigt, at vi ser på, hvordan de enkelte ældre bliver behandlet rundtomkring i samfundet, og her har regeringen et ansvar for, i samarbejde med kommunerne vel at mærke, at sikre, at vi ikke har så stort et antal, der bliver indlagt uden grund – altså hvor det kunne være klaret ved en ordentlig behandling derhjemme eller på plejecenteret.
Derfor vil jeg igen spørge: Hvad gør regeringen for at følge op på de tiltag?
Nick Hækkerup (S), 2015-04-08:
Mange af os, der er gået ind i politik, er gået ind i politik med et ønske om at fortælle om, hvad der faktisk er vores politik, hvad det er, vi gerne vil, hvad det er for et samfund, vi gerne vil have.
Derfor er jeg da ked af, hvis jeg er kommet til at spørge til Venstres politik og man så føler sig trådt over tæerne, fordi man skal fortælle om, hvad der er ens politik.
Det skal jeg prøve at holde mig fra, selv om det jo er en problemstilling, som for tiden er så udtalt på så mange områder, når man møder Venstre.
Det er det her med, at der ikke er noget svar, at man ikke ved, hvad det drejer sig om.
Jeg kan bare konstatere, at på det spørgsmål, som spørgeren er mødt op med i dag, har regeringen handlet, sat penge af, sikret, at der bliver lavet aftaler, hvor der, som jeg redegjorde for, konsekvent tages fat på den problemstilling.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Joh, joh, men nu er det jo sådan, at ud over at man kan have sådan et sikkert godt blik for et lokalt element i vores samlede retssystem, er det nok en fordel for landet, at justitsministeren prøver at have et blik for hele landet, herunder hele landets kapacitet, hvad angår arresthuse og både åbne og lukkede fængsler.
Det er klart, at hvis vi skal igennem et større arbejde med at renovere arresthuse og måske lukke yderligere, bliver vi selvfølgelig nødt til at kende kapacitetsbehovet i hele landet, og det kræver nok en lidt større analyse end det, man måske har tid til, når man er valgt i Sønderjylland og der er et folketingsvalg lige rundt om hjørnet.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Har ministeren ændret holdning, siden han i spørgetiden onsdag den 14. maj 2014 kaldte kørsel i nødsporet for »særdeles interessant« i forhold til at fremme mobiliteten på E45 mellem Vejle og Aarhus?
Tak for det.
Har ministeren ændret holdning, siden han i spørgetiden onsdag den 14. maj 2014 kaldte kørsel i nødsporet for »særdeles interessant« i forhold til at fremme mobiliteten på E45 mellem Vejle og Aarhus?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Tak for det.
Nej, jeg mener fortsat, at muligheden for at inddrage nødsporet som kørespor er en meget interessant måde at afhjælpe trængsel på.
Vi har jo allerede gode erfaringer fra forsøget på Hillerødmotorvejen, hvor bilisterne oplever mindre trængsel og kommer hurtigere frem i morgenmyldretiden.
Men det kræver selvfølgelig et grundigt forarbejde, før man kan åbne for kørsel i nødspor på motorveje med stor trængsel.
Man skal bl.a. undersøge de trafikale forhold, hvad en tilpasning til kørsel i nødsporet vil koste og selvfølgelig ikke mindst konsekvenserne for trafiksikkerheden.
Sidste sommer, kan jeg oplyse spørgeren om – men det ved han jo nok godt, for Venstre er med i forliget –
besluttede vi i den store grønne forligskreds netop at få foretaget en undersøgelse af mulighederne for at bruge nødsporene til kørespor på præcis de her motorveje med trængsel.
Undersøgelsen omfatter bl.a. strækningen hele vejen mellem Randers og Vejle, altså den motorvej, som der bliver spurgt om her i dag.
Den undersøgelse vil efter det, der er oplyst til mig, være færdig i slutningen af i år og vil indgå i beslutningsgrundlaget, der skal drøftes i forligskredsen.
Jeg ser naturligvis frem til færdiggørelsen af undersøgelsen og de efterfølgende politiske drøftelser af dens resultater.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Tak for svaret.
Hvornår er den her undersøgelse sat i gang?
Magnus Heunicke (S), 2015-04-08:
Undersøgelsen er jo blevet besluttet i den trafikaftale fra 2014, som blev indgået omkring sommer.
I efteråret blev den så sat i gang, og det tager ca. 1 år at lave den, det vil sige, at den er færdig i slutningen af 2015.
Så skal jeg lige sige, at der formentlig – det ved vi jo ikke endnu, men det viser erfaringen – vil være en del anlægsarbejde.
Der kan være broer, der skal ændres og udvides lidt, og det kan tage op til 1-2 år, fra man beslutter det her og har et færdigt projekt, og til at man rent faktisk kan åbne for trafik i nødsporene.
Hvis det ender med det.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-04-08:
Jeg har ikke yderligere, men vil blot sige tak for et meget fint svar fra ministeren.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Også mange tak for det spørgsmål.
Og lad mig da starte med bare helt klart at fastslå, at det jo er min faste og bestemte holdning, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark.
Det er både i den enkelte lønmodtagers og jo også i fællesskabets interesse, at der er en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde, og det er og har i øvrigt altid været en grundlæggende værdi for mit parti, Socialdemokratiet, og for den regering, jeg er medlem af.
Heri ligger selvfølgelig også, at jeg er helt uenig i, at Venstre på den ene eller den anden måde skulle have taget patent på det standpunkt, at det kan betale sig at arbejde.
Og helt ligesom LO's formand kan jeg da godt ærgre mig over det, hvis nogle fejlagtigt skulle have fået den opfattelse, for det er jo et udsagn, der nærmest dementerer sig selv, hvis man lige ulejliger sig med at se på virkningen af regeringens politik.
Og derfor skylder jeg hr. Jacob Jensen en forholdsvis stor tak for at få den her lejlighed til at få slået nogle grundlæggende forhold fast, nemlig at den her regerings økonomiske politik har betydet, at det for langt de fleste almindelige danske lønmodtagere bedre kan betale sig at arbejde i dag, end det har kunnet tidligere, også bedre end dengang, vi havde en VK-ledet regering.
Regeringen gik med skattereformen fra 2012 meget målrettet efter, at det bedre skulle kunne betale sig at have et job, og det skulle gælde for alle lønmodtagere, ikke kun for dem, der tjener allerbedst.
Og det har haft stor betydning for den økonomiske gevinst ved at være i beskæftigelse.
Tager man f.eks. udgangspunkt i det såkaldte forskelsbeløb, er gevinsten for en enlig kontanthjælpsmodtager med to børn, som kommer i beskæftigelse i 2015, øget med ca. 600 kr. om måneden eller over 7.000 kr. om året siden 2011.
Og for en tilsvarende enlig dagpengemodtager er gevinsten øget med ca. 500 kr. om måneden eller ca. 6.000 kr. om året.
Og for et par på dagpenge er gevinsten øget med 300 kr. om måneden eller ca. 3.600 kr. om året.
Og det er altså i forhold til de dårlige gamle dage, hvor vi havde en borgerligt ledet regering, og det er bare virkningerne i 2015.
Skattereformen er jo stadig ved at blive indfaset, og det betyder, at den økonomiske gevinst ved at være i arbejde stiger yderligere hele vejen frem mod 2023.
Man kan også måle virkningerne af regeringens politik på antallet af personer med forholdsvis lave forskelsbeløb, dvs. personer med forskelsbeløb på under 2.000 kr. om måneden, og det antal skønnes at falde fra 139.000 personer i 2013 til ca. 100.000 personer, når skattereformen er fuldt indfaset.
Så sammenfattende vil jeg sige, at den her regering fra dag et har haft det som en central prioritet, at det skal kunne betale sig at arbejde, og regeringen har leveret i forhold til den dagsorden.