runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Det glæder mig, hvis vi nu er ved at have en situation, hvor den politiske diskussion tager udgangspunkt i den samme regnemaskine, men jeg frygter jo nok, at det er en meget selektiv tilgang, vi har at gøre med, når hr. Nick Hækkerup tager ordet.
For ellers vil jeg da gerne høre svarene på – også efter debatten her – hvordan man har tænkt sig at få den såkaldte røde plan til at hænge sammen.
For nu at bruge hr. Niels Helveg Petersens bemærkninger er der i hvert fald tale om luftig finansiering.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Det giver mig så bare anledning til at konstatere, at så kan vi mane den polemik, der har været om størrelsen af den aktieomsætningsafgift, som S og SF har foreslået, i jorden en gang for alle.
For der er jo et svar fra Skatteministeriet, fra skatteministeren selv, om, at provenuet ved at indføre den aktieomsætningsafgift, som vi har foreslået, efter diverse adfærdsreguleringer vil være 4 mia. kr. og ikke alle de andre beløb, som Venstres ordfører eller De Konservatives ordfører eller andre friske borgerlige politikere indimellem får omskrevet det til.
Det takker jeg for.
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Det er helt klart, at man kan det, og det er ikke kun tal, der fremlægges af Skatteministeriet.
Det er også tal og vurderinger af økonomiske udspil, der kommer fra Finansministeriet.
Det er i det hele taget de økonomiske vurderinger, der bliver kørt over den samme regnestok, som altid bruges, uanset hvilken farve regeringen har.
Derfor kan hr. Nick Hækkerup sådan set også være bekymret over, at når Finansministeriet går ud og laver vurderinger af Socialdemokratiets økonomiske udspil og siger, det overhovedet ikke hænger sammen, så bygger det sådan set på en saglig økonomisk vurdering.
Men jeg vil gerne bekræfte, at det her er Skatteministeriets absolut bedste skøn, og at det er et skøn, som det ganske ofte er, når man taler om både begunstigende og opstrammende forslag.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Indledningsvis vil jeg sige, at det jo må være trist at være den konservative ordfører, når ministeren fra talerstolen lige har sagt, at installation af jacuzzi ikke er med.
Vi har jo lige hørt den konservative ordfører sige, at det her handlede om at have tillid til borgerne.
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, som hr. Jesper Petersen også var inde på, nemlig om der er styr på økonomien.
Måske er det helt utilstrækkeligt.
Det er i hvert fald, som det er blevet sagt nogle gange, meget usikkert.
Det, jeg bare gerne vil spørge skatteministeren om, er, om skatteministeren har den opfattelse, at når vi har økonomiske debatter, kan vi lægge de tal, vi får fra Skatteministeriet, til grund som saglige, velbegrundede, realistiske og fornuftige bud i forhold til den økonomiske politik.
Peter Christensen (V), 2011-05-24:
Som jeg svarede tidligere, er provenuvurderingerne foretaget ud fra den samme måde at regne på, som vi gør i alle andre skattesammenhænge.
Der er ganske ofte tale om skøn, og vi har tænkt os at køre den her ordning som en forsøgsordning frem til og med 2013 og så tage den op til evaluering og se, hvilke effekter den har haft.
Så det er det, som aftalepartierne har i sinde at gøre.
Jeg mener sådan set ikke, at jeg helt kan genkende de indledende bemærkninger, der kom om, at vi alle er optaget af at få bragt sammenhæng i landets økonomi.
Det har jeg meget svært ved at genkende.
Der var også en bemærkning tidligere fra hr. Jesper Petersen om, at man gerne ville have været med til at forhandle om den her ordning.
Ja, det kræver jo sådan set, at man vil være med til at tage ansvar i det hele taget for den økonomi, vi står med, men det her forslag har bare ikke ændret sig synderligt på den måde, som i øvrigt efterhånden er SF's tilgang til politik, nemlig at man vil være positiv over for det at bruge penge, og lige så snart det skal finansieres, er man enten meget upræcis eller imod.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Så er der fuldstændig isnende ro omkring, at det her ikke kommer til at slå et stort hul i statskassen.
Det er jo bare bemærkelsesværdigt, at der bliver henvist fra skatteministeren selv til erfaringerne fra Sverige, når lige præcis erfaringerne fra Sverige er omtalt så usikkert, om jeg så må sige, i lovforslagets bemærkninger, altså at finansieringsbehovet skønnes at flugte nogenlunde med de hidtidige og sparsomme erfaringer fra Sverige.
Det er jo ikke ligefrem hovedet på blokken-betragtninger, der er i lovforslagets bemærkninger, men jeg synes, det er fint, at skatteministeren så på den måde lægger hovedet på blokken og siger, at der ikke bliver noget stort hul i statskassen.
Det må vi tage for gode varer.
Jeg synes måske bare, at det kunne være fornuftigt, at vi sagde til hinanden, at vi laver en evaluering om f.eks. et år og ser, hvor stort trækket er på udgifterne, og om det er blevet meget større, end vi frygtede, eller om der er blevet slået hul i statskassen, og om vi måske så skal gøre noget.
Måske skal vi gøre noget, hvis ikke der er blevet ledet nok hen til energirenoveringer osv.
Kan vi ikke finde hinanden der og aftale sådan en evaluering om et år og lave de justeringer, der måtte være nødvendige til den tid?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-24:
Forslag til lov om ændring af ligningsloven og lov om hjemmeservice.
Der bliver givet et fradrag – hvad skal man sige til det?
Tja, det er da sådan set udmærket, det er sådan set en meget fin lille idé, men det er jo, som en enkelt ordfører også allerede har været inde på, kun et forslag, der bærer præg af, at man ikke ønsker at tage fat på de egentlige udfordringer, som det danske samfund står over for, når det drejer sig om det skattemæssige område.
Det her forslag er jo noget, der gør, at der bliver lappet lidt på systemet – et system, vi ikke bryder os meget om, som det er i dag – men selvfølgelig er det altid fint at kunne lappe lidt, så vi støtter da naturligvis forslaget.
Men vi mener, at det desværre er udtryk for, at der ikke er tilstrækkeligt mod i Folketinget eller i regeringen til at tage fat på spørgsmålet om skat på arbejdsindkomster, som er det, vi i virkeligheden burde se på.
Der står jo i forslaget, at det handler om at mindske det sorte arbejde.
Hvis det nu var sådan, at skatterne ikke var så høje, at folk skulle tjene så frygtelig meget for at kunne købe serviceydelser, så ville det også mindske det sorte arbejde.
Samtidig ville man sørge for, at Danmark blev mere konkurrencedygtigt i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med på skatteområdet, sådan at vi kunne få gang i væksten her i landet.
Men vi skal nok stemme for.
Jeg var lige ved at sige, at vi såmænd stemmer for ethvert fradrag, der måtte blive foreslået – og indført, hvis der ellers kan blive flertal for det.
Ellers vil jeg bare bemærke, at denne dag alligevel også vil blive lidt særlig set fra Liberal Alliances synspunkt, og jeg beklager, men det skyldes sådan set ikke regeringens forslag; det skyldes, at hr. Nick Hækkerup i forbindelse med diskussionen om, hvor mange udgifter der ville være, med en vis troværdighed citerede bankøkonomerne for at bruge det udtryk, som hr. Nick Hækkerup selv brugte.
Det glæder mig, at hr. Nick Hækkerup nu fremadrettet ser bankøkonomer som nogle, man skal tage alvorligt, da jeg tidligere har forstået, at det ikke er noget, Socialdemokratiet lægger særlig stor vægt på.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Er det ikke sådan, at lejerne gennem den husleje, de betaler, faktisk har en udgift til, at den bolig, de bor i, bliver vedligeholdt?
Det har de jo.
Det er de jo med til at finansiere.
Jeg synes bare, at det er forkert, når man kommer med noget her, som jeg synes er vældig godt, nemlig at få skabt noget beskæftigelse og få gjort sort arbejde hvidt, at man så en gang til skal gøre det sådan, at det er boligejerne og ikke lejerne, der får gavn af det, der handler om renovering.
Hvis der var politisk vilje til det, kunne vi vel godt finde en form for løsning, hvor lejerne rent faktisk også fik gavn af det, så de ikke igen fik en lang næse.
Vi har da også brug for at få højnet boligstandarden og få lavet energirenoveringer og alle mulige andre gode ting f.eks. i vores almennyttige boligmasse.
Hvorfor begunstiger Dansk Folkeparti igen boligejerne frem for lejerne?
Tak for det.
Alt vrøvlet – undskyld mig – om oppositionens plan osv., som det her blev pakket ind i, vil jeg lægge til side og nøjes med det, der handler om forslaget her, fordi når det kommer til sådan noget med at kunne sætte streger under, have stor sikkerhed, ingen luftighed og sådan noget, synes jeg jo, at det er nogle lidt andre ord, vi den her gang finder i lovforslaget fra regeringen.
Der står, at provenuskønnet er behæftet med stor usikkerhed, at skønnet på de 1,75 mia. kr. i finansieringsbehov vurderes at flugte nogenlunde med de hidtidige og sparsomme erfaringer fra Sverige, og at usikkerheden på skønnet er specielt stor vedrørende fradrag på reparationer.
Der er ikke noget præcist grundlag for at vurdere udgifterne ved at indføre fradrag på serviceydelser i hjemmet.
Man må altså sige, at der er en meget, meget stor usikkerhed omkring provenuberegningerne på det her lovforslag.
Jeg vil bare være sikker på, at skatteministeren med fuldstændig kølig ro kan sige: Vi kommer ikke til at slå et stort hul i statskassen med det her forslag, der er tjek på det, vi betragter det her som to streger under, selv om man har alle de her usikkerhedsbetragtninger i lovforslaget.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
I forhold til det sidste er min forhåbning da, at det modsatte kommer til at ske, for man kender netop ikke den effekt, det vil have på sort arbejde, når man laver sådan en ordning her.
Vi har jo i landene omkring os set, at det har en kæmpe effekt på det sorte arbejde, men det er jo så en gevinst, vi forhåbentlig kan høste, når vi har set den her ordning fungere i et par år.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Hr. Mads Rørvig svarer jo overhovedet ikke på, hvad der bliver spurgt om.
Altså, der skal skæres i Forebyggelsesfonden, og der er nogle besparelser i staten, som man forventer skaber fyringer i Arbejdstilsynet.
Jeg er med på, at vi forhåbentlig får skabt en masse job i håndværksbranchen, men her handler det om Arbejdstilsynet.
At der ikke er et ordentligt arbejdstilsyn, og at der er ringere forebyggelse, er begge områder, som kan føre til mere nedslidning.
Det finansierer man det her forslag med, og undtaget de mange gode intentioner, der kan være i det, så synes jeg bare, at finansieringen halter noget, og at det er en underlig måde at finde finansieringen på.
Til det her med, om der skulle være nogen som helst form for sikkerhed i det her, uanset hvilken regnemaskine man bruger, vil jeg bare sige, at det på baggrund af regeringens egen regnemaskine jo i hvert fald fremgår af bemærkningerne, at det er højst, højst usikkert, om de provenuberegninger, der ligger, rent faktisk kommer til at holde, og at vi risikerer at stå med noget, som fører til væsentlig højere udgifter.
Men det må regeringen jo stå på mål for.
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Men kan sige, at Venstre desværre ikke besidder S og SF's regnemaskine.
Det er i øvrigt en spændende regnemaskine, som kan få en aktieomsætningsafgift på 0,25 pct. til at give 4 mia. kr.
Man kan hente gevinster på 5 mia. kr. på hurtigere gennemført uddannelse allerede i 2015, og man kan få folk til arbejde 12 minutter mere med et fingerknips og få 15 mia. kr. ind på det.
Den regnemaskine besidder vi ikke – vi laver konkret finansiering af de løfter, vi giver.
Så må jeg sige i forhold til 3F, som er bekymret for, at det her lovforslag kommer til at koste arbejdspladser: Det er jo netop det, jeg startede med at sige, og som efter min mening burde være logik, nemlig at hvis du laver den her ordning, vil det komme til at medføre mange flere personer i arbejde.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Tværtimod valgte man jo de mest ineffektive løsninger på finanskrisen og den stigende arbejdsløshed, da man havde chancen dengang; at sætte gang i offentlige investeringer ville man jo ikke.
Man har i stedet for givet nogle ineffektive og skæve skattelettelser.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes egentlig, at det er meget relevante spørgsmål, der bliver rejst.
Det, der er lagt op til, er at skære på aktiveringsindsatsen, som i forvejen er beskåret meget, og så på f.eks. Forebyggelsesfonden og de puljer, der arbejder med at udvikle velfærdsteknologi, som er noget af det, der skal give fremtidens arbejdspladser.
Tag nu bare det, der handler om forebyggelse.
3F melder også i dag, at man forventer, at jobplanen her kommer til at koste fyringer i Arbejdstilsynet på grund af nedskæringer der.
Altså, er det helt klogt at finansiere det her forslag med noget, som mindsker forebyggelsen, som mindsker udviklingen af arbejdspladser inden for velfærdsteknologi, og som måske koster fyringer i Arbejdstilsynet, så vi dermed kan risikere, at flere bliver ramt af arbejdsskader, når regeringen lige har beskåret efterløn og pension og har sagt, at folk kan arbejde, til de er langt over 70?
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Jeg mener bestemt ikke, at det her lovforslag øger antallet af syge på arbejdsmarkedet.
Jeg vil meget angribe den præmis, som hr. Frank Aaen lægger til grund for sin argumentation, nemlig at den her regering har som mål at øge arbejdsløsheden.
Det er da noget værre vrøvl, og det er da absolut ikke et mål, den her regering eller Venstre har.
Hvis der er noget, den her regering har gjort, så er det da netop at få arbejdsløsheden bragt ned.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Det er klart, at der også fyres nogle mennesker i statsadministrationen.
Det er jo den måde, som regeringen synes vi skal løse de økonomiske problemer på, nemlig ved at øge arbejdsløsheden, og det gør man jo så ved f.eks. at fjerne offentligt ansatte.
Men jeg vil gerne lige igen vende tilbage til, at en af grundene til, at arbejdsstyrken i Danmark ikke er optimal, er, at flere hundrede tusind mennesker er syge og er blevet tvunget ud af arbejdsmarkedet på grund af dårligt arbejdsmiljø.
Det er lige præcis indsatsen for at begrænse udstødningen fra arbejdsmarkedet på grund af sygdom og nedslidning, man sparer på.
Det vil sige, at der er flere, der bliver syge og udstødte.
Det øger da vist ikke arbejdsudbuddet – gør det det?
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Det genererer omkring 20.000 arbejdspladser, viser beregningerne fra interesseorganisationer, plus øger arbejdsudbuddet med op til 1.200 personer, så det hænger glimrende sammen med regeringens tidligere indgåede aftaler.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Jeg skal vende tilbage til, hvad jeg mener om selve forslaget, men finansieringen forekommer mig at være meget mærkelig, for det er tydeligt, at finansieringen bl.a. vil gå ud over arbejdsmiljøindsatsen og forebyggelsesindsatsen.
Det er jo altså en regering, der lige har besluttet at fjerne efterlønnen for at sikre mere arbejdskraft på arbejdsmarkedet, som så samtidig skærer ned på den indsats, der skal forhindre, at så mange bliver syge, og at folk har mulighed for at arbejde længere tid.
Hænger det sammen?
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-24:
Den konservative ordfører har jo været inde på, at vi, når vi gennemfører lovgivning, vurderer fra sag til sag eller fra lovgivning til lovgivning, om vi synes, det er rimeligt med det, som lovgivningen indeholder af overvågning, stramninger, eller hvad ved jeg, i de konkrete sager.
Og vi er ikke enige.
Det er selvfølgelig også klart, at Folketinget ikke nødvendigvis er enig i den forstand, at der er enstemmighed om det.
Vi har f.eks. stemt imod en del af lovgivningen.
Sådan er det, men det, der er kernen i det her forslag, er jo også, at man skal prøve at få en lidt mere samlet vurdering af den generelle overvågning, plus at man går ned i de konkrete områder.
Det er flere år siden, den blev gennemført, og det ville være utrolig nyttigt at få en analyse af, hvordan det så er gået.
Vi har så også tidligere haft et forslag fremme om, at vi skulle have en terrorkommission, sådan at man fik nogle nye, præciserende undersøgelser og også nogle forslag vedrørende terrorlovgivning.
Så vi synes, at det her forslag er nyttigt.
Vi synes, det er godt, at vi prøver på at foretage en samlet drøftelse af overvågningen.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man kun har forholdt sig til de konkrete ting, som Liberal Alliance har fremsat.
Jeg synes, at vi mere overordnet skulle kigge på, om det er for meget overvågning, vi samlet set har her i landet, og om der derfor er grund til, at vi ændrer på lovgivningen nogle forskellige steder.
Som sagt synes vi, det er fint, hvis vi kan få en dialog om det her forslag i udvalgsarbejdet, og jeg skulle sige fra Enhedslistens fru Line Barfod, som har måttet gå til et samråd et andet sted her i huset, at hun og Enhedslisten også støtter en dialog, kan man kalde det, om forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Jeg må jeg jo sige, at jeg synes, at det ville være ret usædvanligt, hvis vi indførte en ordning, hvor folk kunne få fradrag for nogle udgifter, de ikke har.
Nu er det jo sådan, at man som lejer inden for det almene byggeri ikke har vedligeholdelsesudgiften til bygningsvedligeholdelsen af sin bolig, og derfor kan man jo ikke få fradrag for den udgift.
Til gengæld støttes det almene byggeri jo på andre måder, i og med at de på opførelsestidspunktet jo er blevet støttet med offentlige midler til opførelsen af bygningerne, så på den måde er lejere af almene boliger jo også begunstiget på andre måder, nemlig med offentlige midler til at deres bolig oprindeligt er blevet opført.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Og i de kommende år vil globaliseringen og den teknologiske udvikling få efterspørgslen efter kortuddannet arbejdskraft til at falde yderligere.«
Det tror jeg sådan set er rigtigt.
Kan man ikke sige, at så mister efterlønsindgrebet helt sin værdi, fordi den arbejdskraft, der tilvejebringes med efterlønsindgrebet, jo netop i høj grad er den kortuddannede og lavere uddannede arbejdskraft?
Mads Rørvig (V), 2011-05-24:
Minimum 20.000 nye job er ifølge Dansk Erhvervs beregninger, hvad vi kan forvente af boligjobordningen.
Det er oven i købet job, der for en stor dels vedkommende henvender sig til den del af arbejdsstyrken, der har sværest ved at finde beskæftigelse, og det er job inden for bygge og anlæg, der i særdeleshed har været hårdt ramt af den internationale krise.
Men boligjobordningen er mere end det, for med ordningen giver vi familierne mulighed for at vælge tidskrævende gør det selv-arbejde eller rengøring fra til fordel for mere tid sammen med børnene.
I dag bruger de danske familier utrolig meget tid på at sætte huset i stand, på at reparere små og store ting, og når de bliver spurgt om, hvorfor de vælger at udføre arbejdet selv, er det ofte prisen, de nævner som årsagen til, at de har fravalgt professionel hjælp.
Boligjobordningen gør det indirekte billigere at hyre en fagmand frem for selv at kaste sig ud i tømrer-, maler- eller murerarbejdet.
Ordningen giver nemlig familierne mulighed for at trække en del af udgiften fra i skat.
For en dansker i en gennemsnitskommune betyder det et tilskud på ca. 1/3 af lønudgiften til en håndværker, dog maksimalt 15.000 kr.
Det vil med andre ord sige, at en familie med to voksne kan få et tilskud på op til 30.000 kr., hvis de f.eks. vælger at skifte taget ud eller hyre en udefra til at gøre rent eller pudse vinduer, for boligjobordningen giver ikke alene hjælp til at hyre fagfolk, hvis vandhanen drypper eller tagrenden skal skiftes, ordningen omfatter ligeledes hjælp til at løse huslige opgaver såsom rengøring.
Skattefradraget forudsætter naturligvis, at udgifterne kan dokumenteres ved hjælp af regninger, og derfor vil folk i højere grad vælge en lovlig løsning, når de skal have gjort rent eller renoveret deres carport.
I Sverige har de en lignende ordning, og her er resultatet, at mere arbejde udføres hvidt.
Samlet set gør ordningen sort arbejde hvidt, øger beskæftigelsen og giver mere tid til familien.
Det her er vækst, så det batter og på den rigtige måde.
Her er ingen fugle på taget, ingen tro, håb og gældsætning, det her er et konkret initiativ med en reel og dokumenteret effekt.
I Venstre sætter vi stor pris på aftalen bag boligjobordningen og ikke mindst de konstruktive forhandlinger, som er gået forud for det.
Mere tid til familierne, øget beskæftigelse og en reduktion af den sorte arbejdskraft er mål, vi prioriterer højt, og Venstre kan støtte dette lovforslag.
Når vi har lavet et efterlønsindgreb, er det jo for at sikre et større arbejdsudbud, og hvis hr. Nick Hækkerup kigger frem i horisonten, vil han også kunne se, at hver gang der er fem, der forlader arbejdsmarkedet, så er der kun fire, der kommer ind.
Derfor har vi lavet de nødvendige justeringer af efterlønsordningen.
Det er en aftale, der er indgået.
Jeg er da overbevist om, hvad hr. Nick Hækkerup også er enig i, at de kortuddannede vil blive presset som følge af globaliseringen, men det mener jeg også bliver imødekommet af det lovforslag, vi ser her.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-24:
Det var egentlig rart nok at få mejslet ud, at Dansk Folkeparti synes, at det er o.k., at der bliver færre mennesker i Arbejdstilsynet, at man skærer ned på forebyggelsen på arbejdsmarkedet.
Så kan det godt være, at der er nogle flere, der bliver syge og måske kunne have fået behov for efterløn, som partiet jo har været med til at fjerne – men det var i det mindste et klart svar, godt at få det frem, der skal måske snart være valg.
Det, jeg vil spørge til, er egentlig en opfølgning på hr. Nick Hækkerups spørgsmål fra før, som jeg synes at ordføreren kommer lidt let omkring, når det handler om lejerne.
Kan man ikke forestille sig ordninger, hvor man gør det muligt for lejerne at pulje deres fradrag sammen med deres udlejere, sørge for, at der også bliver fradrag for nogle af de opgaver, de skal have udført, for at deres boliger bliver bedre, så det ikke kun er boligejerne, det her kommer til gavn?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Altså, jeg må sige, at jeg slet ikke er enig med hr. Frank Aaen i, at den her ordning og finansieringen af den vil medføre, at der er flere mennesker, der bliver syge eller bliver ramt af arbejdsulykker.
Som jeg sagde før: Hvis Dansk Folkeparti er med til at ændre ressourcetildelingen til forskellige offentlige områder, er det, fordi vi mener, at opgaven kan løses tilfredsstillende med den ressourcetildeling, man får efter omfordelingen.
Og vi mener, at de opgaver, som hr. Frank Aaen sigter til, sagtens kan løses med det budget, som bliver stillet til rådighed.
Frank Aaen (EL), 2011-05-24:
Jo, men det betyder altså fyringer i den statslige sektor, det betyder nedskæringer på forebyggelse, og det betyder nedskæringer på Arbejdstilsynet.
Og det betyder uden nogen tvivl, at der er flere, der bliver syge, at der er flere, der bliver nedslidte, og at der er flere, der bliver udsat for arbejdsulykker.
Jeg tænker bare på, at de 2 mia. kr., som man siger at det her koster, jo nøjagtig svarer til de skattelettelser, som man vil give til de allerrigeste ved en yderligere sænkning af topskattegrænsen.
Altså, der gives penge til de allerrigeste, og når man så skal finansiere et forslag, man synes er godt, så tager man pengene fra indsatsen for, at folk ikke bliver udsat for arbejdsulykker og ikke bliver så nedslidte, som de bliver i dag.
Jeg vil gerne spørge, hvorfor Dansk Folkeparti synes, det er en god idé at skære ned på forebyggelse og på Arbejdstilsynet, som skal beskytte ansatte og hjælpe til med, at der bliver mindre sygdom og færre arbejdsulykker.
Er det virkelig en god måde at finansiere det her initiativ på?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-24:
Altså, det hænger jo sådan sammen, at den almindelige bygningsvedligeholdelse i almene boliger ikke påhviler den enkelte lejer selv, så derfor falder det jo noget uden for den her ordning.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-24:
Så det vil sige, at den del af ordningen, der handler om hjemmeservice, må lejerne i de almene boliger godt få adgang til, men at Dansk Folkeparti med støtte til det her lovforslag bevidst har valgt at sige, at den del, som handler om istandsættelse af boligerne, ikke skal stilles til rådighed for lejerne i de almene boliger.