runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Med en ny velafbalanceret landdistriktspakke, den hidtil største, en innovationslov, en ny fiskerifond og en globaliseringspulje mener vi i Venstre, at vi giver en god hjælp til nogle af de udfordringer, som landdistrikterne står over for, nemlig færre, men større brug, der koncentrerer sig om traditionel produktion og samtidig får mulighed for en satsning på oplevelser, gårdbutikker, landboturisme og naturpleje, og at mekanikeren, læreren, sygeplejersken eller direktøren, som har valgt at bo på landet, har en mulighed for at få hjælp til udvikling af deres ideer, eventuelt med andre ildsjæle.
Det er en landdistriktspakke på 560 mio. kr. pr. år, som udmøntes i en akse 1 med 142 mio. kr. til kompetenceudvikling, en akse 2 med 308 mio. kr., der, som jeg sagde, anvendes til økologi og miljø, og endelig en akse 3 med 110 mio. kr. til lokale aktionsgrupper, kulturaktiviteter og aktiviteter for børn og unge.
Som en særlig indsats i forbindelse med programmet gennemføres følgende aktiviteter: Regeringens flerårsplan for bæredygtig og miljørigtig husdyrproduktion; en gartneriindsats på 10 mio. kr. i både 2007 og 2008; den nuværende østøtteordning videreføres uændret; der etableres en særlig LAG for Ærø, Læsø og Samsø; der etableres ligeledes en særlig LAG for de øvrige 28 småøer, der indgår i østøtteordningen; der udformes en særlig indsats for markedsføring af kvalitetskartofler under kvalitetsmærkningsordningen.
Alt i alt mener vi i Venstre, at det med de vedtagne love og pakker og med den lov, som jeg lige lægger frem her, giver gode muligheder for de 800.000 mennesker, der frivilligt har valgt at bo i landdistrikter, men det kræver en medleven fra alle andre i samfundet.
Jeg vil også gerne sige her, at vi i forbindelse med landdistriktsordningen ligesom skal have in mente, at det jo ikke er den, der i fremtiden skal sørge for alt liv på landet.
Den skal være en hjælp til nogle landsbyer og områder i landdistrikter, men det må og skal være de enkelte kommuner, der skal sørge for, at alle i en enkelt kommune har det godt, uanset om man bor på land eller i by.
Venstre støtter lovforslaget.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er jo en konsekvens af den aftale, som er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Igen har oppositionen ikke haft mulighed for at være med i en fælles aftale; der køres blokpolitik, og det må vi jo leve med.
Så vi har hverken lod eller del i den her aftale.
Fra radikal side er vi meget imod aftalen, for vi mener overhovedet ikke, at det, som burde være i højsædet, nemlig at sikre et bæredygtigt fiskeri, bliver tilgodeset i tilstrækkelig grad.
Vi mener også, at det her rammer specielt de mindre fiskere.
På kort sigt bliver de rigere, fordi de nu kan sælge deres fiskerfartøjer til en højere pris, men på lang sigt er de altså uden arbejde.
Vi mener, det giver en koncentration af fiskerierhvervet, som gør, at sårbarheden for de fiskere, som overlever, bliver betydelig større.
Det viser sig ved, at de firmaer, som ejer disse fiskerfartøjer, bliver nødt til at optage store lån, og store lån giver en stor økonomisk sårbarhed og bliver en del af det omkostningsniveau, som skal gå til at betale renter og afdrag.
Det vil sige, at det bliver økonomisk nødvendigt, at man bliver mere stringent med hensyn til, hvad man lander.
Jeg bruger netop udtrykket lander, og ikke hvad man fisker, for det kunne godt være, man fiskede noget, som man ikke kunne se det økonomisk hensigtsmæssige i at lande, og derved er risikoen efter vores vurdering større for, at udsmidet bliver større.
Dermed skader man faktisk den fiskebestand, som vi jo alle sammen er optaget af at bevare, men hvor nogle åbenbart er sat i en økonomisk situation, hvor de ikke synes de har mulighed for at gøre det.
Nu skal jeg ikke trække forbindelser til landbruget i denne sammenhæng, men det kan vi jo komme ind på senere.
Vi er enige i, at der er behov for en regulering af puljefiskeriet, fordi det i sig selv giver anledning til en uklar ansvarsfordeling og en stor risiko for overfiskning.
Vi er enige i ministerens fjernelse af det objektive ansvar, som var med i det første lovudkast, men vi er generelt betænkelige ved ordningen.
Vi ser en række problemer i det forhold, men vil følge det nøjere.
Er der virkelig proportioner i den politik, man her lægger op til: at forfølge fritids- og amatørfiskere meget voldsomt og true med hårde straffe?
Er konsekvensen af de ulovligheder, de begår, så voldsom for fiskeriet?
Det vil vi gerne have belyst nøjere under udvalgsarbejdet.
Vi har forståelse for Sportfiskerforbundets principielle holdning til at indføre regler: Hvis man gør det, så skal man også vurdere mulighederne for at kontrollere dem, og man bør følge dem op, hvis man har lavet dem.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nej, det kan hr. Jens Kirk ikke bekræfte over for hr. Per Clausen.
For er miljøvenligt jordbrug noget, man får tilskud til, fordi man får en større avl, eller er det noget, man får kompensation for, fordi man ikke må udnytte jorden, kan vi sige, optimalt, som man måske gerne ville?
Det er en kompensation.
Og sådan er det jo også på andre områder.
På økologiområdet er det noget, man f.eks. får til omlægning i omlægningsperioden for ligesom at gå i gang med en anden produktion, som så i fremtiden gerne selv skulle kunne bære sig via højere priser og en højere betaling for varerne.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Hr. Jens Peter Vernersen var inde på, at Danmarks Naturfredningsforening har været inde på, at der var mindre til naturen.
Man fristes jo til at spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han helt har glemt, at der er gennemført en CAP-reform, som vil medføre, at der også gives tilskud til vedvarende græsmarker i fremtiden.
Mener hr. Jens Peter Vernersen virkelig, at den græsmark fortsat skal have dobbeltstøtte?
Er det ikke rigtigt, at vi fjerner noget af det tilskud for disse marker, som jo bliver liggende på samme niveau, og så giver det til andre ting?
Er det en forringelse af naturen, når man ved, at det bliver liggende i de samme arealer, som det har gjort hidtil?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Igen må jeg slå fast, at der ikke findes svage øjeblikke for Dansk Folkeparti.
Men igen må jeg også slå fast, at Socialdemokratiet havde lagt sig fast på noget med modulation, og så gad man egentlig ikke drøfte andet.
Man havde egentlig ikke andre visioner, og da man ikke kunne få det igennem, forlod man forhandlingsbordet.
Det var den strategi, man valgte, hvorimod vi i Dansk Folkeparti anerkender, at det er sådan i politik, at man ikke kan få alt igennem.
Man er nødt til at tage, og man er nødt til at give, og i Dansk Folkeparti synes vi, at vi har præget det her i en rigtig god retning.
Vi er faktisk stolte af aftalen, og derfor er det en rigtig god dag i dag.
Jeg synes egentlig, at vi i stedet for at bruge en masse tid her i Folketingssalen på at snakke om, hvor negativt det er, og at det godt kunne have været lidt bedre, skal glæde os og se at få afsluttet behandlingen, så ministeren kan komme videre og man hurtigst muligt kan få glæde af det her ude i landdistrikterne, for det har man fortjent.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Ja, det er selvfølgelig meget, meget trist, hvis man skal erkende, at man har haft et svagt øjeblik.
Men der er jo ikke nogen som helst, der står udenfor, som ikke kan se, at den aftale kunne være blevet meget, meget bedre, hvis det ikke var sådan, at Dansk Folkeparti som sædvanlig bare løb over til regeringen.
Her havde man en mulighed for at stå en smule fast, men det fravalgte man altså, og derfor blev aftalen, som den blev.
De gør jo klart opmærksom på, hvad det er for nogle problemer, der bliver fremover med naturgenopretningen, som i allerhøjeste grad bliver svigtet af aftalen.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Det er et faktum.
Et andet faktum er, at hvis man kigger på de midler, der er afsat til LAG'erne, kan man konstatere, at den tidligere regering afsatte 23 mio. kr., og at denne regering afsætter 95 mio. kr. Jeg kan godt se, at hvis man gerne vil prøve at vende det til noget negativt, skal man tale i lang tid herinde, for jeg tror, at en af de ting, som folk har forståelse for, er, at hvis man kigger på tallene, altså 23 mio. kr. til LAG'erne fra den tidligere regering og 95 mio. kr. fra den nuværende regering, kan man godt regne ud, at 23 mio. kr. er altså mindre end 95 mio. kr. Altså er der tale om en forbedring.
Må jeg så lige sige om økologien, at her var regeringen svag.
Den ville give 15 mio. kr. til økologien, men det er endt med 27 mio. kr., så ja, det er et rigtig dårligt resultat, vi er kommet ud med.
Det kan jeg godt se.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Hr. Christian H. Hansen kunne jo have fået en bedre aftale, hvis det havde været sådan, at han ikke i et svagt øjeblik havde hældet mod ministeren, men var blevet ovre hos den rigtige opposition.
Hvorvidt regeringen ønsker at bruge pengene – ja, det ved vi ikke.
Man kan selvfølgelig se tilbage på, hvordan det gik i den sidste periode, men én ting er helt sikker: Det har man ikke nogen som helst vished for, før perioden er udløbet.
Dansk Folkeparti kunne have fået en bedre aftale, det ved hr. Christian H. Hansen, men i et svagt øjeblik valgte man den anden side under finanslovforhandlingerne.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Denne aftale kører jo frem til 2013, og jeg tror også, vi skal lige så langt frem i historien, før vi kan begynde at tale om en ny regering.
Det er jo således, at den fulde ramme bliver brugt.
Det er et faktum, det kan ikke modsiges, sådan er det bare, og det er også sikkert, at det kommer til at betyde udvikling i landdistrikterne; det er jeg overbevist om at det gør.
Noget andet er, at man bliver ved med at hænge sig op på denne modulation, og det skal man da også have lov til.
Vi skal måske ikke drøfte den så meget nu, for vi skal jo drøfte den lidt senere i dag, men faktum er jo, at hvis man virkelig lytter til alle de ord, der kommer fra de partier, som nu går i gang med at stille mig spørgsmål – det er de partier, der ikke er med i aftalen, og det er meget naturligt, sådan er det altid – kan man vel se, at det ville være forfærdeligt, hvis det, som de partier ønsker, nemlig en fuldstændig fjernelse af landbrugsstøtten, blev indført i Danmark.
Det ville betyde, at landbruget i Danmark simpelt hen døde, og det ville betyde, at der blev nedlagt arbejdspladser.
Det kan befolkningen ude i landsbyerne tænke over frem til den anden side af 2020, når der skal vælges en ny regering.
Jeg tror, vi skal så langt ud i fremtiden, for der er simpelt hen ingen, der tør gå med i en sådan politik, som ville betyde enorm arbejdsløshed i Danmark, og som ville betyde, at vi mistede arbejdspladser.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Ordføreren siger, at man jo kan, hvad man vil, og at SF jo kunne være blevet ved bordet.
Det kunne SF selvfølgelig godt, men når det samlede resultat blev så elendigt for rigtig mange mennesker i landdistrikterne, som det er blevet, og det oven i købet er sådan, at regeringen og forligspartierne nøjes med at tage 60 pct. af det, man selv har sagt man vil bruge, de første 2 år, og holder fast i, at der ikke skal røres ved den frivillige modulation, bliver resultatet så ringe, at man bliver nødt til at gå fra bordet og håbe, at når vi snart får en ny regering, kan spørgsmålet tages op igen, så der kan laves en bedre løsning for dem, der bor i landdistrikterne.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Man kan jo, hvad man vil, og SF kunne jo også have gjort, hvad de havde lyst til, nemlig gå konstruktivt ind i forhandlingerne, være blevet ved bordet og være med til at udvikle landdistrikterne, men det valgte SF altså ikke at gøre.
Det har regeringen fastslået, sådan er det, det kan ikke ændres, og derfor er det stadig væk – tralalala – en rigtig god dag, vi har i dag.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
I modsætning til hr. Christian H. Hansen så tror jeg ikke, at de der 600.000-700.000 mennesker, der lever ude på landet, og som ikke har noget med landbrug at gøre, synes, det er helt så god en dag, som hr. Christian H. Hansen startede med at sige i sit indlæg. Jeg fik intet svar fra hr. Jens Kirk, så jeg vil godt spørge ordføreren: Ville man have kunnet afsætte et væsentlig større beløb til akse 3, altså til de mennesker, jeg taler om her, hvis man havde ønsket det?
Eller sagt på en lidt anden måde: Er det de minimumsregler, EU har udstukket, der er gældende, eller ville man have kunnet flytte et meget større beløb over til akse 3, hvis forligspartierne havde ønsket det?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jeg synes, det er helt afgørende også der at lægge mærke til, hvad der f.eks. er skrevet af økologerne ovre i Dansk Landbrug.
De skriver, at hvis det er sådan, at man skal udvikle økologien i forhold til fremtidens behov, så er det, der er afsat, alt for sparsomt.
Jeg har godt set synspunkter fra økologer om, at det her er en forbedring.
Det kan jeg godt forstå de er glade for med den forventning, de havde, for nu er det jo ofte sådan, at det er forventningen, der afgør ens stillingtagen til et spørgsmål.
Det ændrer ikke noget ved, at økologerne i Dansk Landbrug har sagt, at hvis man skal have en udvikling på det her område, som skal svare til de nye krav, der er til økologien, så er det alt for sparsomt, det, der er afsat.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Jeg taler sandelig næsten dagligt med miljøministeren, så jeg ved godt, hvordan den sag ser ud.
Jeg kunne godt tænke mig at høre en anden ting fra hr. Jens Peter Vernersen.
Nu siger man jo, at man i udvalgsarbejdet vil se på, hvordan man vil stille sig i den her sag.
Jeg synes, det kunne være meget, meget spændende at høre, om Socialdemokratiet virkelig er indstillet på eller kunne forestille sig at stemme imod den samlede økologipakke.
Det synes jeg kunne være meget interessant at høre.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at hvis det er sådan, at der skal noget mere i landdistrikterne, så skal der meget mere til, og det er også derfor, at der sker en stigning.
Regeringen starter så meget sparsomt, fordi man jo bruger cirka halvdelen af det, der var muligt her i 2007 og 2008, og endvidere siger regeringen også, at man ikke vil gøre brug af andre muligheder for at tilføre landdistrikterne midler.
Det er der jo mulighed for i forbindelse med landbrugsstøtten, og det har man afvist fuldstændigt.
Altså, jeg vil glæde mig til, at de forskellige grupper kommer ind og giver udtryk for deres synspunkter.
Som sagt tror jeg, at vi får besøg – det kan jeg i hvert fald se på høringssvarene – af nogle, som ikke er så begejstrede, som hr. Allan Niebuhr i den her sag.
Så synes jeg i øvrigt, at hr. Niebuhr skulle tale med miljøministeren om hendes tilfredshed med det, der sker omkring skovbruget.
Det tror jeg faktisk man kan få en interessant samtale om i Det Konservative Folkeparti.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Nu har Socialdemokratiet og hr. Jens Peter Vernersen jo meget travlt med at nedgøre det beløb, der er afsat til direkte brug i LAG'erne, altså ude i de lokale aktionsgrupper.
Jeg har lige brugt tiden til at kigge efter, og det beløb, der var til LAG'erne til direkte brug i det landdistriktsprogram, der lå i SR-regeringen, hed 23 mio. kr. pr. år.
Hvis man regner om, så bliver der altså 95 mio. kr. pr. år de første 2 år til direkte brug ude de lokale aktionsgrupper.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jens Peter Vernersen: Kan jeg ikke få en forklaring på, hvorfor man synes det er så urimelig let at bruge 95 mio. kr., når der i det program, SR-regeringen havde, var 23 mio. kr. til grupper, der vel at mærke havde langt større områder at skulle dække?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Der ligger et fuldstændig klart svar fra fødevareministeren, hvor man kan se, at landbrugsstøtten er steget over de sidste 4 år fra omkring 5,6 mia. kr. til omkring 7 mia. kr.
Det er en ganske betydelig stigning.
Jeg ved ikke, hvad det var, hr. Jens Kirk mente med Storåen, men jeg kan da sige, at f.eks. Holstebro Kommune for mange år siden lavede en stor indsats for at rense spildevandet, og det har borgerne betalt.
Det er jo ikke sådan, at når borgerne forurener, så skulle vi også have samfundet til at betale.
Det har vi borgere betalt og betaler fortsat hver eneste dag, når vi udleder spildevand.
Jeg går da ud fra, at hr. Jens Kirk er fuldstændig på det rene med, at det hænger sådan sammen der.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg håber da, at det er hr. Jens Peter Vernersen bekendt, at Storåen, som jo er ham ret bekendt, også modtager ting – det, vi kalder forurening – fra andre steder end landbruget.
Jeg håber da også, at når hr. Jens Peter Vernersen snakker om støtten, der stiger, er han klar over, at der er noget, der hedder direkte og indirekte støtte.
Det kan så besvares med et ja eller nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-19:
Nu ved jeg jo godt, at hr. Jens Kirk har den opfattelse – det var også det, der kom til udtryk tidligere – at landbruget skal have tilskud for at holde op med at forurene.
De har ikke den der holdning, som man har andre steder i samfundet, at det er forureneren, der betaler; tværtimod skal man have tilskud, hvis man lader være med det.
Det er jo noget, som man åbenbart har vundet hævd på, og som jeg forstår hr. Jens Kirk med sit udgangspunkt er ganske glad for.
Jeg kan også se, at ministeren, når han er ovre i Dansk Landbrug til nytårskur, bliver rost meget, fordi han sikrer, at de i hvert fald opretholder alle privilegier derovre.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Altså, når jeg læser det her – også hvis jeg sad som borger og landsbybeboer – så får jeg nogle forventninger om, at når man gennemfører det her program, så vil sandsynligheden for, at skolerne bevares, alt andet lige blive større.
Nu er det sådan, at der er foretaget en kommunalreform, og man må forvente, at de økonomiske rammer er sådan, at den kommende tid vil medføre mange skolenedlæggelser.
Så tror jeg, det er meget forståeligt, at borgerne bliver dybt frustrerede over, at man udsender sådan nogle signaler, som man gør her, for der er jo ikke noget indhold i dem.
Og hr. Jens Kirk siger jo også, at det er noget, man selv må gøre.
Hvorfor skriver man så sådan noget?
Hvorfor vil regeringspartierne og Venstre ikke fremme, at man laver en konkret landdistriktspolitik, som forholder sig til, at der kommer noget dynamik?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Det er sådan set ikke nødvendigt at skære ned andre steder for at sætte beløbene op både til livet på landet og til natur og miljø og økologi.
For som jeg sagde i min ordførertale: Forligspartierne har besluttet i de 2 første år kun at bruge 60 pct. af gennemsnittet af de her midler, man vil bruge i alt.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg kan berolige hr. Per Clausen med, at det spørgsmål, hr. Per Clausen stiller, er endevendt meget og mange gange i Fiskeridirektoratet, og jeg er helt sikker på, at hvis det skulle være sådan, at hr. Per Clausen ønsker et notat, eller at de skal komme i Fødevareudvalget og forklare, hvad de har gjort for at undgå det her, så vil Venstre ikke være imod det.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Jeg er glad for, at hr. Jens Kirk har det udgangspunkt, at det her nok er et rigtigt og reelt problem.
Jeg skal så bare spørge hr. Jens Kirk, om han i udvalgsarbejdet er indstillet på, at vi kan bede fødevareministeren om at komme med en lidt mere grundig redegørelse for, hvad der er gjort, end fødevareministeren indtil nu har været villig til at gøre – i hvert fald i svarene på de spørgsmål, som jeg har stillet til ham.
For jeg mener faktisk, at det her er et spørgsmål om, hvorvidt vi overhovedet kan regne med, at den tildeling af fisk, der nu sker, sker på et rimeligt, retfærdigt og ordentligt grundlag.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nu er jeg sikker på, at man i Fiskeridirektoratet har vendt papirerne for hver enkelt fisker op til flere gange og har gennemgået det meget nøje og også er klar over, at der nok er nogle jollefartøjer eller små fartøjer, der har fisket knap så meget.
Derfor er det jo også helt klart, at ved tildelingen af FKA'erne er det lavet sådan, at det især er de sidste år, der tæller mest i forhold til de foregående år.
Om der er en enkelt svipser, tør jeg ikke svare på, men jeg tror det ikke.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Nu tegner der sig jo en udvikling inden for fiskeriet, som minder meget om landbrugets, nemlig at vi ender med at have få fiskere, formentlig med store både, og så forsvinder kystfiskeriet og det miljømæssigt rigtige fiskeri.
Det har hr. Jens Kirk jo ingen problemer med, og det er sådan set ikke så overraskende, så det er ikke det, jeg vil bore i.
Jeg vil spørge: Når vi nu tager det konkrete lovforslag, hvordan vil hr. Jens Kirk og Venstre så sikre sig, at der ikke kommer en masse – hvad skal man sige? – ulovligt optjente fiskerettigheder ind i det her?
Ude blandt fiskerne snakker man jo meget om de her kvotejoller, som er både, som ikke har været ude at sejle i mange år, men som alligevel har fanget forbløffende mange fisk.
Hvordan vil man, når man går over til den her nye ordning, sikre sig, at det ikke bliver trukket med ind og derfor skævvrider fordelingen af fiskene til skade for de hæderlige?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nej, det gør ordføreren for Venstre ikke, for det vil altid være sådan, at jeg med glæde ser på, at alle får noget godt ud af fiskeriet, og det vil også være sådan, at jeg ser med glæde på, at en mand laver et budget, som han mener er et godt budget, og som han har fået lavet ved hjælp af, at han har skaffet sig nogle flere fisk.
Så jeg ser ikke den bekymring, som fru Lene Hansen ser på det område her.
Det var en nødvendighed, at der skete noget med hensyn til at få gang i fiskeriet, så den enkelte ved, hvad man har at fiske efter i fremtiden, og det er også helt klart, at det er en stor fordel, at man kan tage på havet, hvornår man vil, og det er også en fordel, at man, hvis man er med i et puljefiskeri, kan sige: Lad de andre fiske; jeg har et andet erhverv, jeg kan lave penge på og få en lønindtægt.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Med formandens tilladelse må jeg måske have lov til at citere et par linjer fra Fiskeri Tidende her fra den 18. januar, og så vil jeg da gerne høre ordførerens kommentar til de linjer.
Det er formanden for Færøernes Økonomiske Råd, der siger følgende: »Der bliver i disse år trukket betydelige midler ud af det færøske fiskerierhverv i forbindelse med salg og belåning af fiskerettigheder.
Og det bekymrer os.
Fiskererhvervet trækker veksler på fremtiden; veksler, som vi for sent ved, om der er dækning for.«
Det er altså formanden for Det Økonomiske Råd på Færøerne, der har den bedømmelse af en udvikling, som Venstre har været med til at igangsætte her i Danmark.
Ser ordføreren en mulig paralleludvikling her hen ad vejen?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Nej, der et intet i den ordning her, der får hr. Jens Kirk til at ryste på hånden.
Jeg er sikker på, at hver eneste fisker, der går i banken, har et budget med, og nu kan man lave et budget og banken kan se på det med en banks øjne og se: Det her er en god forretning.
Det eneste, de ikke kan se, er selvfølgelig, hvor mange fisk der bliver de kommende år, men det vil gælde, uanset om vi har den ordning eller ikke har den ordning.
Med hensyn til kapitalisering eller ikke kapitalisering, må vi jo sige, at hverken fru Lene Hansen eller hr. Jens Kirk har kunnet begynde at fiske før; det var jo dem, der havde fiskerettighederne, der kunne fiske før, og som havde ret til at fange fisk.
Så det er der jo ikke ændret på.
Det mener ordføreren for Venstre absolut at det gør, for det her giver jo en mulighed for, at fiskeren nu kan tage på havet, når han mener, det er mest fordelagtigt.
Det er jo ikke olympisk fiskeri mere, hvor det er med at være hurtigst muligt i en periode.
Nu kan man hver især tilrettelægge det.
Jeg kan sågar, hvis jeg ønskede at sælge is om sommeren i stedet for, give puljen, jeg er med i i et puljefiskeri, til en anden fisker i min pulje.
Så det giver en masse muligheder og mere lyst på livet.