runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2010-01-12:
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis varmt op om lovforslaget her, som jo er oprettelse af en fond, en grøn fond, til omstilling og erhvervsmæssig fornyelse, og som har til formål at gøre det lidt nemmere for vores erhvervsliv at få produceret nye teknologier og nye produkter, som kan være med til, at vi når vores målsætning på energi og klima, så vi i det hele taget bliver et renere land.
Det, der sker her, og som er sket i forbindelse med fordelingen af globaliseringsmidlerne, som er en målsætning om, at vi skal være bedre til innovation og iværksætteri som land også på lang sigt, er, at vi opretter en fond med 760 mio. kr., som først og fremmest og med henblik på de små og mellemstore virksomheder skal have fokus på anvendelse og formidling af brugerdrevet innovation, markedsmodning og kommercialisering – et fint ord – som betyder, at man gør teknologierne og produkterne salgsmodne og salgsbare og gør opmærksom på, hvad de kan bruges til i stort og vidt omfang.
Det er jo bl.a. udkantsområderne, hvor man er hårdt ramt nogle steder.
Her kan man have fokus på nogle særlig innovative virksomheder og produkter og give en hjælpende hånd dér, for vi er selvfølgelig meget optaget af, at man ikke taber beskæftigelse i udkantsområderne.
Det har vi løbende fokus på.
Vi har i anden sammenhæng fuldstændig afvist tanken om at oprette en statsbank med eksempelvis 2-3 mia. kr., som oppositionen har foreslået, for
hvad er værdien af, at man bruger 3 mia. kr. af skatteydernes penge på noget, som 150 pengeinstitutter har afvist?
Det tror vi kunne give alt for store tab for skatteyderne, og derfor er det ikke den vej, vi skal gå.
Vi mener, der er mere intelligente måder at løse den udfordring på, og den her er en af dem.
Så er det i øvrigt til markedsudvikling af offentlige sundheds- og velfærdsløsninger, som vi også har meget fokus på.
Vi er også sikre på, at midlerne bliver godt fordelt på en professionel måde, eftersom det er en erhvervsprofessionel bestyrelse, der sidder, med bredt kendskab til erhvervslivet, som vil sikre, at pengene bliver brugt så godt og så rigtigt som overhovedet muligt, og det skal samlet set medvirke til, at virksomhederne får lidt nemmere ved at skabe innovation og iværksætteri, at udvikle produkter, der gør Danmark renere, at udvikle den grønne teknologi, som vi tror vi skal leve af fremover, og altså med fokus på små og mellemstore virksomheder, og det giver en positiv effekt på den udledning og det energiforbrug, man har i virksomhederne.
Det er en hastesag.
Vi vil gerne have den her sag afviklet så hurtigt som muligt som hastesag, for pengene skal bruges derude, så vi får så stor gavn af dem som muligt.
Derfor skulle vi gerne have det her vedtaget allerede inden den 4. februar, og det er der stor og solid opbakning til fra Det Konservative Folkeparti.
Frank Aaen (EL), 2010-01-12:
Når nu hr. Morten Østergaard kommer ind på, at der er skaffet penge til det her, er det jo lidt efter den samme metode, som jeg har set at man har markedsført sig med de sidste par dage, hvor man har sagt, at hvis vi bare fjerner efterlønnen og halverer dagpengeperioden, vil vi skabe 133.000 nye arbejdspladser og få 30 mia. kr. lige ned i foret.
Det er ren fantasi, og det kan vi jo prøve at konkretisere i dag: Hvor er der skabt en eneste krone i forbindelse med de ting, man aftalte i globaliseringsforliget?
Hvor er der kommet en eneste krone ud af det?
Forudsætningen var, at globaliseringsforliget skulle få beskæftigelsen til at vokse, men det er vist ikke sket.
Morten Østergaard (RV), 2010-01-12:
Altså, globaliseringsforliget blev indgået i 2006, og som det vil være hr. Frank Aaen bekendt, gik det jo efterfølgende endda rigtig godt – for godt, kan man næsten sige – med udviklingen i dansk økonomi.
Vi kom i en situation, hvor der var en stor mangel på arbejdskraft.
Vi kan i horisonten se, at den situation vil opstå igen, når vi er nået over på den anden side af den økonomiske krise, og det er jo derfor, vi har følt et behov for at sige, at det, vi gjorde med velfærdsaftalen, var godt, men at det ikke var godt nok.
Vi kommer til at stå i en situation, hvor der vil være alt for mange at forsørge og alt for få til at gøre det, hvis ikke vi er villige til at indføre de her reformer.
Hvor er der så skabt arbejdspladser?
Det, der blev skabt med nogle af de initiativer, der blev taget på arbejdsmarkedet, var jo, at flere kom til at stå til rådighed og dermed, kan man sige, tog noget af den overophedning, som så alligevel indtraf, fordi der ikke blev lavet tilstrækkeligt med reformer.
Men jeg mener bestemt, at vi kan tilskrive velfærdsaftalen, at der ikke kom den ekstra overophedning, fordi vi på en lang række områder fik gjort ting i arbejdsmarkedssystemet, såsom indførelsen af rådighedsregler og andre elementer, der fik bragt folk nærmere arbejdsmarkedet.
Frank Aaen (EL), 2010-01-12:
Må jeg så lige høre: Hvordan skaber det flere arbejdspladser, at der er flere, der gerne vil have et arbejde eller bliver tvunget til at arbejde?
Jeg mener, hvordan skaber det, at man fjerner efterlønnen, en eneste ny arbejdsplads?
Det synes jeg Det Radikale Venstre mangler at forklare befolkningen.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-01-12:
Sikke en gang sludder eller pludder, eller hvad man nu vil kalde det.
Det er jo helt klart, at det, man prøver på at signalere, er, at EU forbyder, at vi skal kunne skabe en ligeværdig udvikling for et lige Danmark i stedet for et skævt Danmark.
Må jeg forstå det sådan, at der ikke er et eneste initiativ ud over det, som vi er blevet enige om her, når man fra Venstres side taler om disse ting i Folketinget, altså at vi ikke kan forvente, at der er nogen mulighed for, at man kan finde frem til nogle løsninger på, hvordan man kan sikre, at man får et mere lige Danmark i stedet for et skævt Danmark?
Jeg må gøre opmærksom på, at det er udkantsområderne, der er ramt af globaliseringen.
Det er de områder, som virksomheder flytter ud fra.
Det er de områder, som kvinderne flytter væk fra, de flytter ind til universitetsbyerne, fordi de skal studere og der ikke er studiemuligheder i de områder.
Det er det livsgrundlag, der faktisk skal være til stede, for at man kan få liv derude, og det skøjter man fra Venstres side let hen over.
Skal det virkelig forstås sådan, at det er Venstres politik, når det drejer sig om at fjerne Det Skæve Danmark?
Jacob Jensen (V), 2010-01-12:
Vi er da bestemt interesseret i, at der skal ske noget i yderområderne, og det er jo bl.a. det, som det her er med til at understøtte.
Det er sådan set det, der ligger til grund for måden, altså et af de kriterier, som Den Grønne Fond skal operere under, nemlig at man faktisk følger EU-retten og ikke, som Socialdemokraterne senest har været ude med, går imod EU-retten.
Det er vi ikke tilhængere af, men vi er selvfølgelig tilhængere af, som jeg også forstår hr. Ole Vagn Christensen er, at støtte op om de initiativer, der skal ligge vedrørende udkantsområderne.
Lone Dybkjær (RV), 2010-01-12:
Også Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Det er jo, om jeg så må sige, gammelt radikalt tankegods.
Vi synes også, det vil være godt, hvis de lovforslag, vi vedtager, kan leve, men vi synes dog, det er vigtigere, at det bliver de rigtige forslag.
Derfor går vi så også ind for, at der skal ske en evaluering undervejs.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Men som sagt: Overordnet støtter vi forslaget.
Det er radikal tankegang, og vi har faktisk fremsat det gang på gang i de seneste efterhånden mange år.
Vi synes også, det er vigtigt, at der er tillid til systemet, og også, at man får mulighed for at lave konfliktmægling, når der er basis for det.
Vi synes, det er vigtigt for politiet, at der er tillid til politiet.
Vi synes også, det er vigtigt, at man anerkender, at politiet indimellem er i nogle vanskelige situationer og skal stå over for nogle måske ubehagelige valg.
Derfor er det godt med en dialog.
Vi synes så også, at man skal lære af de fejl, der begås.
Selv et politisystem er jo ikke ufejlbarligt, selv om vi godt kunne ønske det.
Det er der ingen mennesker der er.
Derfor tror vi, det er vigtigt, at man lærer af de fejl, der begås.
Vi har foreslået, at de fik et nummer på uniformerne – det er vi godt klar over der er stor modstand mod hos politiet – men så kunne man måske gøre det samme, som man gør inden for sundhedsvæsenet, netop lave en indberetning, altså anonyme indberetninger, sådan at de på den måde kunne tage ved lære af det, når der begås fejl, altså der, hvor de har godt af at gå nærmere ind i sagerne af den ene eller den anden grund. Så vil jeg sige, at en meget vigtig ting i den her sammenhæng jo er sagsbehandlingstiden.
Derfor er det vigtigt, at der faktisk kommer tilstrækkelige ressourcer til området, for ellers vil selv det her system ikke kunne fungere hensigtsmæssigt, og vi ved jo, at der i dag er meget store problemer med lange sagsbehandlingstider.
Vi har sagen om de svenske fodboldfans, som trak ud i evigheder, og der er også andre sager, som har trukket ud i evigheder.
Som sagt støtter vi forslaget, men vi vil selvfølgelig gerne gå nærmere ind i det.
Jeg har ikke hørt andre tale om sagsbehandlingstiden, men den vil vi være ret fokuseret på, for det er altså vigtigt, at man faktisk også de facto kan huske ret konkret, hvad der er sket.
Og det kan jo meget få mennesker, når der er gået rigtig lang tid.
Frank Aaen (EL), 2010-01-12:
Det er jo også derfor, vi synes, at det er et udmærket forslag.
Men det er interessant at lægge mærke til, at man altså kommer her og bruger nogle penge, man ikke har, for forudsætningen for puljen var, at man ville øge beskæftigelsen, og da det ikke er sket, kan man rolig sige, at pengene ikke er kommet i puljen.
Jeg synes bare, det er en rigtig dårlig vane, den her regering har, med hele tiden at bruge penge, den ikke har, ikke?
Det er jo det, der er pointen.
Her bruges de så til noget fornuftigt i modsætning til de ufinansierede skattelettelser til de rige, der er noget skidt.
Her kan de føre til noget godt.
Men jeg synes bare, man skal erkende, at man bruger nogle penge, man ikke har.
Jacob Jensen (V), 2010-01-12:
Det er helt utroligt at skulle høre en kritik fra Enhedslisten af, at vi satser og investerer på det her felt.
Jeg hørte også godt de positive toner fra hr. Frank Aaen, det glæder mig selvfølgelig, bestemt, og jeg håber, der bliver meget bred opbakning til forslaget.
Det undrer mig.
Men jeg noterer mig også de positive meldinger, som glæder mig.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-01-12:
Jeg faldt over den bemærkning, som hr. Jacob Jensen fremkom med angående Det Skæve Danmark.
Og jeg blev meget, meget ængstelig for den udvikling, som vi virkelig ser træde mere og mere frem i det, som er omtalt som udkantsområderne netop – man kunne også kalde det yderkanten af Danmark, eller hvad man nu vil bruge af udtryk.
Man skal lave en forstærket indsats i disse områder.
Og jeg forstår slet ikke, hvorfor man vil føre det ind i en debat, for vi har jo sådan set været enige om, hvordan og hvor anderledes vi skulle håndtere den pulje, der nu er lagt op til her.
Men jeg forstår, at det er sådan en lille politisk finte.
Kan vi ikke blive fri for dem?
Eller kan vi få dette at vide: Er Venstre ikke interesseret i, at den udvikling, som faktisk i øjeblikket er for nedadgående i yderkantsområderne af Danmark, skal der gøres noget ved?
Frank Aaen (EL), 2010-01-12:
Pengene til det her forslag, der er meget tilforladeligt, kommer fra globaliseringspuljen.
Så vidt jeg kan huske om globaliseringspuljen, så kom der penge i den pulje, ved at man lavede forskellige tiltag, der skulle øge beskæftigelsen.
Nu er det jo ikke gået så godt med beskæftigelsen, kan man vist rolig sige.
Hvor kommer pengene i virkeligheden fra, når den forudsætning, man havde for at skaffe penge til puljen, ikke er opfyldt?
Morten Østergaard (RV), 2010-01-12:
Det vil jeg så lige bruge et minut på her.
Det afgørende er, at det, vi snakker om her, er den strukturelle udvikling, og det gør påstanden om, at det her kommer af ingenting, helt absurd.
Så er det jo rigtigt, at konjunkturerne går op og ned, og ønsket er selvfølgelig, at der bliver ført en økonomisk politik, der gør, at toppene bliver så lave som overhovedet muligt.
Men det, der har været tale om her, er altså, at man har leveret et bidrag.
At vi så fik en økonomisk overophedning alligevel, skyldtes jo bl.a. skattestop, boligboble og andre ting, fordi man ikke førte en tilstrækkeligt ansvarlig økonomisk politik.
Det er en anden diskussion.
For så at svare på det med efterlønnen vil jeg sige, at situationen jo er den, at hvis de private virksomheder ikke kan få arbejdskraft, så bliver der ikke skabt vækst, så bliver der ikke skabt skatteindtægter, så bliver der ikke penge til velfærd.
Og det er jo derfor, at alle, tror jeg – måske med undtagelse af hr. Frank Aaen – er enige om, at der er et gigantisk hul i samfundsøkonomien, som skal lukkes på den ene eller den anden måde.
Det kan være, hr. Frank Aaen mener, at vi kan lukke det ved at hæve skatterne enormt meget, det kan også være, hr. Frank Aaen pønser på at skære dramatisk ned i velfærden – vi vil ingen af delene, vi vil gerne reformere, sådan at vi har råd til at tage os ordentligt af de ældre, af børnene i skolerne og af de syge på hospitalerne.
Kim Andersen (V), 2010-01-12:
Tak for ordet.
Det forslag, vi her behandler, L 88, drejer sig om at indføre en ny politiklageordning.
Vi har jo hidtil haft en udmærket politiklageordning, hvor det efter de gældende regler primært var statsadvokaterne, der behandlede klager over politifolks adfærd og de sager, som politifolk måtte blive involveret i.
Vi har ingen grund til overordnet set at rette kritik mod det nugældende system.
Det er jo imidlertid en politisk opgave hele tiden at sørge for at forny samfundet og gøre det parat til fremtiden, og det gælder også for samfundets institutioner og myndighedsfunktioner.
Og der har fra tid til anden været rejst diskussioner om det nuværende systems upartiskhed og uafhængighed.
Jeg tror ikke, der er baggrund for at forfølge det ræsonnement, men det ændrer ikke ved, at det er vores opgave hele tiden at sørge for at have bedst mulig folkelig legitimitet omkring vores myndighedsfunktioner og instanser og således også vedrørende klager over politifolk.
Derfor hilser vi i Venstre med tilfredshed, at der igennem lang tid har været arbejdet med den her problemstilling, og at der er kommet en betænkning, nr. 1507/2009, om behandling af klager over politiet.
Det foreslås i lovforslaget på baggrund af denne betænkning, at der laves en helt ny myndighed, Den Uafhængige Politiklagemyndighed, som vil blive kaldt Politiklagemyndigheden, og som overtager statsadvokaternes opgaver med at undersøge og træffe afgørelse i sager om politifolks adfærd i tjenesten.
Det synes vi er yderst fornuftigt, og det vil vi gerne give vores støtte og arbejde konstruktivt videre med i Folketingets Retsudvalg.
En følge af forslaget og den følgende nye ordning er også, at der oprettes et politiklageråd, som får en dommer som formand, og hvor der er offentlighedsrepræsentanter i.
Vi synes, at dette forslag viser vejen til en nymodernisering af politiklagesystemet, som vil fastholde den værdighed og den tiltro og tillid, der er og også fremover skal være i befolkningen til det organ, som håndterer den slags klager, og vi synes, det er en naturlig udvikling og rettidig omhu fra regeringens side at justere den nuværende ordning med denne nye uafhængige politiklagemyndighed.
Det vil vi gerne anerkende og tilsige vores støtte og så i øvrigt se frem til et positivt udvalgsarbejde.
Line Barfod (EL), 2010-01-12:
Jeg synes også, der er mange positive ting i forslaget.
En af de ting, jeg er blevet rigtig glædeligt overrasket over, er, at man lægger op til et forsøg med konfliktmægling.
Jeg tror, det vil have stor betydning, at de, der har klaget over politiet, og de politifolk, der er klaget over, kan møde hinanden og snakke sammen.
Men det er ret begrænset, hvad der lægges op til i lovforslaget, og derfor vil jeg høre, om Venstre under udvalgsarbejdet vil være med til at se på at give det en større vægt og også til at se på, om der kan komme nogle ressourcer til, så der for alvor kan laves konfliktmægling, sådan at man får den direkte kontakt og i større omfang kan snakke sammen om, hvad det var, der gik galt, og så man forhåbentlig kan lære noget af, hvordan man fra begge sider skal håndtere situationer i fremtiden.
Kim Andersen (V), 2010-01-12:
Som jeg netop har nævnt, er Venstre positivt indstillet over for det forslag, der her foreligger fra regeringen.
Jeg er meget enig i, at konfliktmæglingsordningen givet også i denne sammenhæng kan have en værdi, og det er der så også sat nogle rammer op for.
Det er vi meget positive over for.
Hvis der i udvalgsarbejdet fra anden side skulle blive stillet nogle spørgsmål vedrørende spørgsmålet her, er vi naturligvis med på at studere de svar, der kommer heraf, og overveje konsekvenserne.
Tom Behnke (KF), 2010-01-12:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her, også selv om den eksisterende politiklageordning jo faktisk fungerer udmærket.
Den gældende politiklageordning, altså den, der gælder i dag, kan jeg huske blev indført under SR-regeringen, og begrundelsen for, at man lavede den ordning, vi har i dag, var, at der efterhånden var manglende tillid til, at den gamle ordning fungerede.
Dengang var man også enige om, at den gamle ordning sådan set var velfungerende, men tilliden var ved at vige, og derfor var man alene af den grund nødt til at lave en ny ordning, og det gjorde man så.
Det er så den ordning, som vi har til debat i dag.
Nu er det blevet den gamle ordning, som der er en vigende tillid til bredt set, hvilket så bevirker, at vi nu laver en ny ordning.
Det er egentlig ikke, fordi den eksisterende ordning fungerer dårligt, det gør den ikke, men fordi det er vigtigt, at der er tillid til, at den ordning, vi har for klager over politiet, er velfungerende.
Så når vi nu ændrer systemet og indfører en helt ny uafhængig politiklagemyndighed, håber jeg, at vi den her gang får en længere levetid end for de forrige, for det, der har været en tendens til, er, at de her ordninger lever 10-12 år, og så, uanset om det er strengt nødvendigt at ændre den eller ej, ændrer man den, for så får vi ligesom rørt lidt rundt i gryden, og så får vi igen dialogen, vi får dialogen med borgerne, og vi får lavet et system, hvor vi alle sammen kan have tillid til hinanden.
Det er selvfølgelig udmærket at have, men jeg håber, at den ordning, vi nu laver, hvor vi går ind og laver Den Uafhængige Politiklagemyndighed, har en karakter og en kaliber, der gør, at den kan leve noget længere, for jeg synes faktisk, at det udvalg, der har siddet og lavet betænkningen og er kommet med forslaget her, har været utrolig grundige i deres arbejde.
Jeg synes, at det er et meget, meget flot forslag, der er blevet fremsat, hvor man er kommet hele vejen rundt om problemstillingen.
Så vi kan fra konservativ side støtte forslaget, fordi der til enhver tid er behov for at have et klagesystem, som både nyder tillid blandt borgerne og blandt politifolkene.
Det er meget vigtigt, at der på begge sider er en tillid til, at det klagesystem, der er, er et godt system, og at det er et retfærdigt system.
Retssikkerheden skal naturligvis også gælde for politifolk, og politiet skal som alle andre have tillid til, at man får en retfærdig behandling.
Derfor har det også været afgørende for os fra konservativ side, at den nye uafhængige politiklagemyndighed får opbakning fra politiet, og det gør den.
Politiet har nemlig også selv en interesse i, hvis det er sådan, at der har været en hændelse og der er nogle borgere, der føler anledning til at klage over den, at borgerne så har en tillid til, at den klage bliver behandlet ordentligt og seriøst, og at den afgørelse, der bliver truffet, objektivt set er den rigtige afgørelse.
Det har alle jo en interesse i.
Så der er opbakning fra konservativ side til den nye ordning.
Line Barfod (EL), 2010-01-12:
Det mener jeg jo konfliktmægling i høj grad kan være med til at bidrage til.
Derfor vil jeg høre, om den konservative ordfører under udvalgsarbejdet vil være med til at se på, at vi udvider de muligheder for konfliktmægling, som der er lagt op til i forslaget, hvor det jo kun er taget med som forsøg, og at vi også ser på, at der skal være ressourcer til at sikre en ordentlig konfliktmægling, så man får den direkte kontakt mellem den, der føler sig dårligt behandlet, og de politifolk, der har været i situationen, altså får en snak om, hvor det måske var tingene gik galt, så man fra begge sider kan få en bedre forståelse af hinandens oplevelse af situationen og dermed forhåbentlig undgå, at det samme sker igen.
Er det noget, som De Konservative vil være med til at se på?
Tom Behnke (KF), 2010-01-12:
Jeg er meget enig i, at der næsten altid er tale om, at man er gået skævt af hinanden.
Man har oplevet situationerne helt forskelligt.
Politifolkene har disponeret på én måde, fordi de oplevede situationen, som de nu gjorde, mens klageren har stået på den anden side og måske oplevet noget helt andet.
Jeg tror, at mange af de her klager meget nemt kunne håndteres og ordnes, ved at parterne talte sammen og fik fjernet den misforståelse, der typisk ligger til grund for en klage.
Det er jo misforståelser, ja, i næsten alle tilfælde.
Det er det selvfølgelig ikke i alle tilfælde, men i næsten alle tilfælde er der tale om misforståelser.
Men jeg tror, at vi skal prøve at starte, som forslaget her lægger op til.
For hvis man forestiller sig, at der i de små banale sager både skal være en overordnet politimand, der sidder for bordenden, og så den politimand, der bliver klaget over, og så klageren, så vil klageren måske også sidde der og tænke: Hov, nu er det to politifolk mod mig.
Er det en lige situation at sidde og mægle i?
Og det er det måske ikke.
Alternativet er så, at vi siger, at det er politiklagemyndigheden, der skal sidde for bordenden, og så betjenten, der bliver klaget over, og så klageren.
Men hvis det skal være sådan, synes jeg, at den nye uafhængige politiklagemyndighed lige skal have lov til at træde i kraft og fungere og finde sine egne ben.
Og så kunne vi diskutere det til den tid.
Da kunne det være relevant at tage den diskussion op igen.
Vi er fra konservativ side åbne over for det, fordi det er relevant, at vi får ryddet misforståelserne af vejen.