runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2008-10-21:
Til hr. Gade vil jeg sige: Jo, jeg kan sagtens se, at man kan sammenligne.
Selvfølgelig kan jeg det.
Men jeg synes, der er meget forskel på den økonomiske aktivitet, som rigtig mange har interesse i af rigtig mange gode grunde, og så synes jeg, at vi når til et punkt, hvor det bliver pjat og bare ekstraordinære byrder, for virksomhederne skal jo altså også leve og fungere.
Vi hørte jo selv diskussionen for lidt siden om, hvor langt man skal gå ned, og hvor små virksomhederne skal være.
Det er den lidt komiske tilgang, jeg også synes man skal kigge på.
Det er jo ikke alt i en årsrapport, der er superrelevant for alle mennesker.
Men vi skal da ikke foranledige, at der kommer sådan halvkomiske ting ind, og at små virksomheder skal sidde og fedte med sådan nogle ting.
De skal gøre det, hvis de selv har lyst.
Så er det jo sådan lidt til udvortes brug, at man siger, at det er frivilligt.
Jeg synes, det er en hård omgang for virksomhederne at skulle ind i den her tankegang.
Orla Hav (S), 2008-10-21:
Det er i sandhed en skønsom blanding, dette lovforslag dækker: varemærkning, straffelov, lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, designret, patentret, brugsmodelregistrering, indberetningspligt og faktisk registrering af byggesagstider.
Hvordan vi som almindelige borgere skal finde rundt i et sådant lovmæssigt bunkebryllup, forekommer ikke helt logisk.
Når det er sagt, vil vi gerne fra Socialdemokraternes side gå konstruktivt ind i drøftelserne om, hvordan man skaber bedre vilkår for den enkelte og for samfundet, når det drejer sig om at beskytte mod snyd, svindel, plat og pirateri.
Vi deler opfattelsen af, at snyd, svindel, plat og pirateri skal bekæmpes i et retssamfund.
Så langt er vi helt på linje med lovforslaget.
Vi er også indstillet på at se på strafskærpelser, hvor det giver mening.
Vi synes, der er behov for visse afklaringer, før vi kan tilslutte os lovens endelige vedtagelse.
Afklaringerne knytter sig til de fakta, at vi jo lever i en verden, som bliver mere og mere globalt sammenhængende, og hvor udviklingen i høj grad skabes gennem inspiration fra forgængerne eller gennem videndeling, som det blev omtalt før.
Jeg vil blot give et enkelt - ganske vist historisk - eksempel herpå: De flotte gotiske buer i kirkebyggeri kunne ikke være udført uden et tilbundsgående kendskab til forgængerne, de noget mere bastante romanske buer.
Hvad ville patentrettigheder her have betydet?
Her sættes skel og hjemles straf for overtrædelserne.
Det er altså helt afgørende, at de rettigheder, der udformes, meget klart afgrænses i forhold til de trin i udviklingen, så det enkelte menneske ikke kommer i klemme i retsmaskineriet, og så samfundet ikke går i stå eller stivner i sin fornyelsesevne.
Derfor mener vi, at det er helt afgørende, at de danske regler sikrer ejerne af de konkrete varemærker, design, patenter og lignende, så de har muligheder for at udfolde sig og få nye initiativer.
Et forhold, der synes uklart i forbindelse med det, er den forskellighed, som lovforslaget indeholder, i forholdet mellem patentkrav, der kan formidles på dansk, og patentbeskrivelsen, som med lovforslaget kan nøjes med at være på fremmedsprog.
Det forudsætter, at udvikleren af nye kirkebuer - i anførselstegn - både skal beherske dansk, et fremmedsprog og evnen til at lave sammenligninger mellem disse to skriftlige kilder, der tilsammen udgør det regelsæt, brugere og udviklere skal overholde.
Med vedtagelsen af lovforslaget falder hammeren hårdt over for den, som krænker de samlede rettigheder.
Vil vi som samfund afskære os fra at købe parallelimporterede produkter, vel vidende, at der her kan opnås betydelige besparelser for den enkelte borger og for samfundet?
Det skal understreges, at vi her taler om medicintyper, der er forsvarligt lægeligt afprøvet og dokumenteret, og som i daglig tale kaldes kopiprodukter.
Dette bør og skal klart udredes i forbindelse med det videre arbejde med lovforslaget inden en eventuel vedtagelse.
Vi vil gerne gå aktivt ind i det videre stykke arbejde med lovforslaget og gøre vores stilling op, når vi ser viljen til at skabe klarhed om borgernes og samfundets interesser.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Tillykke med talen.
Det, jeg tager ordet for, er jo ikke kun for at sige tillykke.
Det er, fordi jeg faktisk bliver forundret over, at Ny Alliance eller Ny Liberal Alliance, eller hvad det nu er, har det synspunkt.
Hr. Villum Christensen siger, at interessenterne jo har et berettiget krav til at gå ind i et almindeligt årsregnskab.
Det er præcis derfor, at det er kommet ind i årsregnskabsloven, fordi flere og flere interessenter mener, at de har et berettiget krav om at kunne se ind i det her.
Kan hr. Villum Christensen ikke forstå den - kan man sige -
sammenligning?
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Dansk Folkeparti mener, at piratkopiering er til skade for det danske samfund.
Danske virksomheder taber hvert år milliarder som følge af piratkopiering.
Dansk Folkeparti mener derfor, at det er et nødvendigt skridt, ministeren tager for at bekæmpe den form for piratkopiering.
Forrige Pkt. 1
Piratkopiering rammer alle former for virksomheder, men specielt mindre virksomheder kan blive meget hårdt ramt.
Hvis en lille virksomhed, som kun har et patent, bliver udsat for piratkopiering, kan det få fatale konsekvenser for den pågældende virksomhed.
Med loven bliver strafferammen hævet fra 1 år og 6 måneder for grov krænkelse af henholdsvis varemærke-, design-, patent- og brugsmodelloven.
Dansk Folkepartis ser positivt på dette, da piratkopiering dermed bliver sidestillet med almindeligt tyveri.
Det betyder også, at politiet får bedre muligheder for at efterforske sager af særlig grov karakter.
Derudover er det også positivt, at virksomheder, der bryder loven, kan blive dømt større bøder end hidtil.
Men i Dansk Folkeparti glæder vi os også over, at familien Danmark, når de rejser ud til andre lande, kommer til en markedsplads og køber en gave eller noget til sig selv, stille og roligt kan tage gaven med hjem uden at føle, de er kriminelle.
Dansk Folkeparti støtter ligeledes, at toldmyndighederne med forslaget gives mulighed for at videregive oplysninger om piratkopiering til den pågældende patenthaver.
Det giver patenthaverne bedre mulighed for at følge, i hvilket omfang deres rettigheder bliver krænket.
Sluttelig finder Dansk Folkeparti det fornuftigt, at man fjerner en mindre administrativ byrde for virksomhederne ved at fjerne kravet om at skulle dokumentere oversættelse til dansk i forbindelse med ansøgningen om patent.
Det bliver dermed nemmere for danske virksomheder at meddele deres patent internationalt.
Vi støtter forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Man må jo sige, at det så ikke rigtig er lykkedes for regeringen.
Det er det jo rent faktisk ikke.
For når man ser på, hvor lang tid det er, patienterne venter, så venter de altså nu ½ år.
Det er den gennemsnitlige ventetid.
Og det er jo helt indlysende, at hvis nu alle de patienter, der har ventet ½ år, skulle gøre brug af det udvidede frie valg, altså tage over på et andet hospital eller tage over på et privathospital, så ville det jo være ganske umuligt, når det er så mange, det drejer sig om.
Man må vel sige, at det, der har været så højprofileret, nemlig hele ventetidsproblematikken, virkelig ikke er lykkedes, når det ikke er lykkes at bringe ventetiden ned fra 2002 til 2007 med mere end 2 uger og fra 2007 til 2008 stiger den så med 5 uger.
Det er jo næsten et halvt år, man i gennemsnit venter på disse 18 operationer, der er tale om.
Nogle behandlinger venter man faktisk et helt år på.
57,5 uger er den længste ventetid, man har.
Det er jo ikke et udtryk for, synes jeg, regeringens succes med at bringe ventetiden ned, når der ligger papirer her fra Sundhedsstyrelsen, der viser, er det faktisk er gået så forfærdelig slemt, som det er.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Tak for det.
Det er fuldstændig korrekt, at der på mange diagnoseområder er for lang ventetid, i hvert fald set med vores øjne.
Men det, vi har hæftet os ved, er, at man faktisk i Danske Regioner har gjort en kæmpe indsats.
På den sidste generalforsamling kunne vi jo høre formanden for Danske Regioner udtale, at produktiviteten var steget med 9 pct. i 2007, og det synes vi faktisk er ret flot.
Vi synes så også, at det er en god idé, at man har det udvidede frie valg, for det her er jo en mulighed for den enkelte patient til at gå et andet sted hen, hvis man så synes, at ventetiden er for lang.
Men det er jo også et udtryk for, at der er rigtig mange danskere, der har stor tillid til det offentlige sundhedsvæsen og venter, til der så er tid til behandling på et offentligt sygehus.
Vi skal jo altid arbejde for, at forholdene gøres bedre i den danske sundhedssektor, og det er jo det, Venstre arbejder for.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Nu sagde ordføreren, at det var en konsekvens af strejken, og det er det jo også, i og med at det er en del af den aftale, der er indgået mellem Danske Regioner og ministeren i foråret.
Men når man ser på udviklingen i ventetiderne, kan man godt spørge, om det kun er strejken, der er årsagen til det her.
Regeringen har jo rost sig rigtig meget af, at den har fået ventetiden ned, men man kan jo se på ventetidsoversigten over disse 18 væsentlige operationer, som vi arbejder med, at der stort set ikke er sket noget som helst fra 2002 til 2007.
Og så er der et hop til 2008.
Så det er vel ikke kun et problem på grund af strejken, det er vel et problem i det hele taget, når man har ½ års ventetid i gennemsnit - ½ års ventetid i gennemsnit - på disse 18 udvalgte operationer.
Det er vel et problem for det danske sundhedsvæsen, men især et problem for patienterne, som altså må vente i så lang tid.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Fra det tidspunkt, det fremsatte lovforslag vedtages, suspenderes det udvidede frie valg for alle patienter på sundhedsområdet.
Det, der sker, er, at vi fjerner nogle grundlæggende patientrettigheder, og det har, inden vi overhovedet behandler det her lovforslag, affødt mange spørgsmål til os i Venstre om, hvordan vi kan tillade os det.
Men jeg vil sige, at når Venstre går med til, at vi suspenderer det udvidede frie valg, er det, fordi vi også synes, at vi er forpligtet til at sikre, at de, der er driftsansvarlige på sundhedsområdet, kan agere som gode arbejdsgivere.
For grunden til, at vi gør det, er jo, at der er et stort, stort antal danskere, der står og venter på behandling som konsekvens af den strejke, der var på sundhedsområdet i foråret.
Men det er jo besynderligt at stå her og fjerne nogle patientrettigheder, når vi i juli måned kunne konstatere, at vi blev kåret som europamestre i patientrettigheder.
I Venstre var vi nemlig meget stolte af, at ministeren for forebyggelse og sundhed den 13. juni kunne modtage prisen som europamester i patientrettigheder og information til patienter.
Men vi ser frem til, at vi når frem til den 1. juli 2009, hvor vi så igen forhåbentlig kan erobre europamesterpladsen, da det for os er meget vigtigt og grundlæggende, at patentrettighederne eksisterer.
Men vi vil som sagt gerne være de gode arbejdsgivere, og derfor siger vi ja til forslaget, der ligger her i dag. Da De Konservatives ordfører ikke kunne være til stede, har jeg lovet at sige, at De Konservative ligesom Venstre støtter det fremsatte forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-10-21:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
At styrke indsatsen mod piratkopiering virker jo helt igennem fornuftigt, og vi har også hørt her fra talerstolen beskrevet stribevis af eksempler på, hvor skadelig piratkopiering kan være og er for virksomheder.
Så der kan være god fornuft i at søge at styrke indsatsen imod piratkopiering gennem højere strafferammer og bødeniveauer.
Vi hæfter os ved, at der så bliver tale om et mere ensartet grundlag for at komme efter piratkopiering, uanset om der er tale om krænkelse af de her forskellige love på området, dvs. varemærkeloven, designloven, patentloven og brugsmodelloven, så det virker samlet set fornuftigt, som vi ser det.
Hvorfor henholdsvis patenter og byggelovgivning skal rodes ind i det her lovforslag, står så lidt hen i det uvisse for vores vedkommende, men begge dele er jo isoleret set helt fornuftige tiltag, så det kan vi heller ikke have noget at indvende imod isoleret set, andet end den lille krølle, at der måske ikke ligefrem er tale om ting, der hænger logisk sammen, og hvor der løber en rød tråd igennem.
Alt det her for at sige, at vi synes, at der er meget fornuft i det, der er fremsat her, så vi kan støtte for lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Piratkopiering er et problem, der griber om sig.
Alt kopieres - lige fra mærkevaretøj til håndtasker, lægemidler, legetøj, mobiltelefoner, elektronik og motordele til biler, blot for at nævne nogle eksempler.
Der er allerede set en række fatale eksempler på, at piratkopierede produkter kan medføre alvorlige sundheds- og sikkerhedsmæssige risici for forbrugerne.
F.eks. kan man i EU’s toldrapporter finde et skræmmende eksempel med et falsk lægemiddel mod hjerte-kar-sygdomme, som indeholder murstøv og er overtrukket med den slags gule maling, som bruges til vejstriber.
Pillerne var overtrukket med møbellak; et forfærdeligt eksempel.
Dertil kommer, at piratkopiering underminerer erhvervslivets incitamenter til innovation, hvilket er meget uheldigt i et samfund som det danske, hvor vi skal leve af vores viden.
Udviklingen i omfanget af piratkopiering gør, at vi må gribe ind og styrke indsatsen mod denne form for kriminalitet.
Samtidig skal vi sørge for, at vi sætter ind, så vi bruger ressourcerne på den mest hensigtsmæssige og effektive måde.
Regeringen har udarbejdet en handlingsplan med en række initiativer, der skal bekæmpe piratkopiering.
Vi mener, at sanktionerne skal skærpes, forbrugerne skal have mere information, virksomhederne skal rustes bedst muligt til at værne mod piratkopiering, og myndighederne skal samarbejde med struktureret viden for at dele de erfaringer, der er, og for at koordinere indsatsen både nationalt og internationalt.
Som en del af medieaftalen 2007-2010 vil vi også slå hårdere ned på fremstilling og brug m.v. af ulovlige fjernsynsdekodere.
Derfor omfatter lovforslaget også, at tv-pirateri bliver omfattet af straffeloven.
Vi arbejder løbende på, at det skal være så nemt og billigt som muligt at beskytte immaterielle rettigheder.
Endelig indeholder lovforslaget en justering af gebyrhjemmelen i patentlove og en række mindre ændringer af byggeloven, som retter op på nogle tekniske fejl.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget.
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Lad mig starte med at sige, at der intet er i lovforslaget, der stadfæster, der skal være tale om centralt smurte madpakker.
Det er naturligvis op til enhver kommune at beslutte, hvorledes man ønsker at lave de her madtilbud.
Og med den finansiering, der er, ved at man kan hæve forældrebetalingen med 5 procentpoint, er der altså en økonomi, der følger med.
Og det, at vi mener, at det er forældrenes ansvar at betale for mad til egne børn, betyder, at vi er ganske uenige i det, fru Line Barfod altså har et ønske om, nemlig at enhver dansk skatteyder skal betale for, at vores børn får mad.
Jeg kan blot konstatere, at deri er vores politiske uenighed.
Det er en ganske kompliceret måde at spørge på.
Jeg antyder, at 45 mio. kr. er på ønskesedlen fra den tidligere spørger, fordi man åbenbart vil indrette et storkøkken i enhver daginstitution.
Når vi kigger på lovforslaget, er der lige præcis det, som vi jo må konstatere vi er uenige om: Vi mener, at det er forældrenes ansvar; det er forældrene, der skal betale for madordningen.
Og det, der er i lovforslaget,
Om det er en varm mad, om det er økologisk mad, om det kommer fra centralt hold, om en kommune, f.eks. Hvidovre, vælger at bruge 50 mio. kr. på at bygge et køkken i enhver daginstitution, fordi man så i Hvidovre Kommune ønsker at slå sig op som en kommune, hvor børnene kan medvirke til at lave mad i enhver daginstitution, er naturligvis op til det kommunale selvstyre, og det blander det her lovforslag sig ikke i.
Men hold øje med og bemærk venligst, at der er finansiering i forhold til den øgede forældrebetaling.
Det er en forældrebetalt madordning.
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Jeg forstår svaret sådan, at det alligevel ikke er uansvarligt af Hvidovre Kommune at ville bruge 45 mio. kr. til at forny køkkenerne.
Det glæder mig, fordi der jo er et udstrakt kommunalt selvstyre i det her land, og jeg er fuldstændig enig i, at det naturligvis må være den enkelte kommune, der fastlægger, hvorledes den her indretning skal se ud.
Men problemet er vel, at der ikke er fulgt en eneste ny krone med i det her lovforslag.
Altså, her pålægger vi kommunerne en ny udgift, uden at der dermed er fulgt den nødvendige økonomi med.
Det er endnu et lovforslag i den lange række, som vi ser påføre kommunerne ekstra udgifter, uden at økonomien samtidig følger med.
Jeg hørte ordføreren svare på et spørgsmål fra min kollega, at det var uansvarligt at ville bruge mellem 40 og 45 mio. kr. til at indrette nye køkkener i Hvidovre Kommune.
Hvis Venstre har så faste meninger om, hvad der er ansvarligt og uansvarligt, kunne man så ikke foranledige regeringen - man er jo tæt på regeringen - til at fremkomme med et lovforslag, der var noget mere detaljeret, således at kommunerne vidste, i hvilken retning de skulle gå.
For på den ene side er det ikke centralt smurte madpakker, vi skal have, men på den anden side er det heller ikke op til kommunerne, kan jeg forstå, selv at fastlægge serviceniveauet på området.
Et eller andet sted midt imellem må sandheden jo så ligge for Venstre.
Måske kunne den åbenbares.
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Jeg har svært ved at høre spørgerens spørgsmål, men jeg er helt med på, hvori uenigheden mellem Enhedslisten og Venstre består, for Enhedslisten ønsker mig bekendt, at det skal være en skattefinansieret madordning, altså at enhver skatteyder i det danske land skal betale for, at vores børn får mad i daginstitutionerne.
Her må jeg blot konstatere, at vi er uenige.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Jeg synes altså, at det her bliver sjovere og sjovere!
Der er ingen tvivl om, at vi er rigtig mange, der synes, at det er vigtigt, at vores børn kan få mad i daginstitutionerne.
Enhedslisten har kæmpet for det i årevis, og Venstre har været indædte modstandere.
Nu kan jeg så forstå, at forslaget fra Venstre i stedet for at sikre, at alle vores børn får en god og sund mad og kan opleve, hvor dejligt det er at være med til at lave mad, går ud på, at der skal være nogle centrale køkkener, hvor man står og smører madpakker og sender dem ud i daginstitutionerne.
Jeg har altså svært ved at se, at det skulle være det store fremskridt.
Det vil det selvfølgelig være for dem, der slet ikke får madpakke med hjemmefra, eller som får en meget dårlig madpakke med hjemmefra.
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Lad mig svare ganske kort på et ganske konkret spørgsmål: Mad på ældreplejeområdet handler jo om varme aftensmåltider, så jeg er ganske overbevist om, at en frokostaftale til 20-25 kr. fuldt ud dækker, hvad en frokost måtte koste til et barn og en barnemave med den madmængde, der spises af børn.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren på en anden måde.
I Hvidovre Kommune har vi besluttet, at maden skal sendes ud fra centralt hold.
Det vil sige, at anlægsudgifterne kommer ned på 10 mio. kr., men hvor skal de penge tages fra ud af et samlet budget på 100 mio. kr.?
Ved at lave det på den måde, ved at sætte forældretaksten op med de 5 pct., giver det ekstra 25 kr. pr. måltid mad pr. barn inklusive transport, men hvordan kan det hænge sammen?
Når vi ved, at mad til f.eks. pensionisterne koster lidt over 80 kr., hvordan kan det så være, at man kan få mad til kun 25 kr. inklusive transport på børneområdet?
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Det kan glæde mig at konstatere, at spørgeren er på orlov fra kommunalbestyrelsen, for det ville da i hvert fald bekymre mig, hvis man i Hvidovre Kommune ville bruge 40-45 mio. kr. på at anlægge køkkener i samtlige de kommunale daginstitutioner.
Det er ikke nødvendigt for at servere sund og nærende kost til vores børn i daginstitutionerne, at der er fuldt udstyrede køkkener i enhver daginstitution.
Det er naturligvis en lokal prioritering, om man finder det nødvendigt at anlægge store producerende køkkener i enhver daginstitution, men hvis man anvender 45 mio. kr. til at etablere det, anser jeg det for lidt uansvarligt.
Det er således, at i de institutioner, der i dag tilbyder forældrebetalte madordninger, er der nogle steder, hvor det bliver produceret i huset, i velfungerende køkkener i de store huse; der er også andre mindre institutioner, der køber madordninger fra centrale køkkener.
Så der er mange muligheder, og muligheden er ikke alene at etablere store fuldt udstyrede industrikøkkener i enhver daginstitution.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Jeg har derfor lidt svært ved at forstå, hvad problemet er i også at sikre, at alle i samfundet er med til at betale for, at vores børn får et godt måltid mad, og hvorfor Venstre åbenbart synes, at centralt smurte madpakker skal være det tilbud, der skal være til vores børn.
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Lad mig igen understrege, at der i lovforslaget jo er tale om en forældrebetalt frokostordning.
Netop det skal vi holde i fokus, nemlig at hele Kvalitetsfonden jo netop er etableret med henblik på at løfte de fysiske rammer, også for vores børn og unge - og særlig for vores børn i dagtilbuddet.
Så der er altså økonomi til også at bygge køkkener, hvis det er det, man ønsker.
Ordføreren var inde på, at man var bekymret over forskellen i forbindelse med valg af dagpleje og daginstitution.
Der vil jeg da starte med at komme med en serviceoplysning, nemlig at den maksimale forældrebetalingsandel på de 25 pct., som kan hæves til 30 pct., jo altså kun vedrører daginstitutioner.
For dagpleje må der fortsat kun opkræves en forældrebetaling på 25 pct.
Derfor vil jeg lige bede ordføreren om måske at gentage, hvad den del af ordførertalen handlede om i forhold til frygten for en forskelsbehandling, eller hvad det var.
Det var jeg lidt i tvivl om.
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Jeg kan ikke se for mig, at der overhovedet er nogen kommuner, der alene vil kunne nøjes med en fantasifuld indretning, som samtidig er billig.
Det her koster penge.
Og hvis man er i tvivl om, hvor meget det kan koste, kunne man indtil for ganske nylig gå ind på Fødevarestyrelsens hjemmeside, altomkost.dk, og der se en meget detaljeret udregning af, hvad et overslag fra Fødevarestyrelsens side var på, hvad det ville koste at indføre madordninger.
Den hjemmeside er på mystisk vis forsvundet her inden for de sidste dage, men jeg har i hvert fald bemærket mig, at det ikke er gratis på noget som helst område at få indført en madordning ude i kommunerne.
Der er nemlig nogle myndighedskrav, der er nogle hygiejnekrav, som man skal opfylde, og det koster.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-22:
Jeg er jo glad for det meget klare svar fra ordføreren om, at det faktisk kun er fantasien i opgaveløsningen, der sætter grænsen for det her.
Når vi ser os lidt omkring - ikke så meget på dem, der sådan bruger deres tid på at brokke sig, men på dem, der kort og godt prøver at gå i gang med at få løst det her -
så behøver man jo ikke lige præcis at gøre som i Hvidovre, der prøver at male en masse skræmmebilleder af, hvor meget det kunne risikere at komme til at koste, for der er da også en masse andre måder at få det her tilrettelagt på, således at man lige præcis får de ønsker gennemført, man lokalt gerne vil have.
Det var en konstatering.
Det andet, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er med hensyn til finansieringen, for der er jo lige præcis også lagt en meget stor fleksibilitet ind.
Jeg kunne forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det nærmest skulle lyde, som om det var en tvangsforhøjelse af brugerbetalingen for børnepasningen.
Men er ordføreren ikke enig i, at det rent faktisk forholder sig sådan, at hvis en kommune ønsker at prioritere sådan, at man ikke ønsker at forhøje børnetaksten, altså pasningstaksten, i kommunen, så har man rent faktisk muligheden for at håndtere det på den måde?