Helge Sander (V), 2007-02-09:
Jeg vil gerne sige tak for debatten, både til dem, der er med i teleforligskredsen, og dem, der er uden for.
Jeg vil også gerne understrege, som det er fremgået, at forsyningspligten jo som udgangspunkt er vigtig.
Generelt er behovet for forsyningspligt i dag dog anderledes, end det var tidligere, og lovforslaget tilpasser således også forsyningspligten på en række punkter, der afspejler den teknologiske og markedsmæssige udvikling.
Med lovforslaget kan der bl.a. ske en gradvis udfasning af ISDN og faste kredsløb i takt med, at alle borgere nu efterhånden har bredbånd eller kan få mulighed for at få det.
Samtidig giver lovforslaget jo også den nødvendige fleksibilitet, og her ville jeg selvfølgelig gerne have lov til også – det er nævnt fra flere ordføreres side – at understrege, at der bliver mulighed for at udvide forsyningspligten af hensyn til personer med handicap.
Lovforslaget giver mulighed for, at personer med handicap kan få stillet en bredbåndsforbindelse til rådighed til brug for videotelefoni, der er velegnet til at kommunikere ved hjælp af tegnsprog.
Jeg vil også gerne bekræfte, at den bekendtgørelse, der skal udarbejdes senere i år, vil blive udarbejdet i samarbejde med handicaporganisationerne, som det også blev understreget fra flere ordførere i teleforligskredsen.
Jeg bliver også nødt til lige at knytte et par bemærkninger til debatten omkring bredbånd, for især hr. Per Clausen var jo skuffet over, at han ikke kunne få et præcist svar for flere år siden fra min side, for så vidt angår et tidspunkt, hvor vi kan have 100 pct. dækning.
Jeg vil gerne sige, at om der er noget, jeg har haft utrolig meget fokus på, så er det netop 100 pct. dækning af bredbånd, fordi det er forudsætningen for, at vi får en ligelig udvikling i hele landet.
Det tror jeg også står mere og mere klart for alle.
Men det er også rigtigt, at det selvfølgelig er et spørgsmål om ressourcer, og når hr. Magnus Heunicke siger, at oppositionen presser på for, at det skal gå endnu hurtigere, end regeringen ønsker, kan jeg ikke helt forstå det synspunkt, i betragtning af at vi jo i teleforligskredsen har diskuteret, hvor langt vi skulle gå.
For det er jo et spørgsmål om, hvor meget man vil betale, og der tror jeg nok, vi synes, at det vil være i overkanten at skulle op på 1 mia. eller 1,5 mia. kr. for at dække de sidste.
Det er omkring 40.000, som det vistnok drejer sig om; det er vi lige ved at afdække i disse uger.
Det er jo hele tiden en afvejning af, hvordan og hvorledes vi skal nå de 100 pct.
At det ikke er en helt enkel opgave, understreges også af, at der jo ikke er nogen steder i verden, hvor der er 100 pct. dækning i dag.
Men den nye teknologi gør jo, at vi har meget, meget store forhåbninger og også velbegrundede forhåbninger, vil jeg gerne sige til hr. Per Clausen, om, at det i hvert fald senest bliver i 2010.
Det hele sker så hurtigt, at det er ganske umuligt at svare på i øjeblikket.
Jeg kan bare sige, at for så vidt angår den trådløse bredbåndsdækning, som vi nu udbyder her senere i år, fordi der er blevet en ledig frekvens, som kan bruges til formålet, var teknologien, som jeg erindrer det, sådan, at for et års tid siden, da vi diskuterede det i teleforligskredsen, var det ikke muligt at gå den vej.
Siden er der så kommet nye bud på en ny teknologi, som er blevet lanceret af selskabet 3, og vi ser også, hvilket hr. Jørn Dohrmann jo indirekte berørte i sit spørgsmål, at der er en række elselskaber, som udlægger fiberkabler i stor, stor udstrækning.
Alt sammen fører til, at vi bevæger os hen imod at få dækket også de sidste ca. 40.000 husstande.
Så jeg kan forsikre både medlemmer af teleforligskredsen og de, der står uden for, for, at det ikke skorter på regeringens og ej heller videnskabsministerens ønske om, at vi hurtigst muligt når op på de 100 pct. – som det første land i verden, vil jeg tro.