runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg tager det, at fru Karen Ellemann ikke vil svare på den første del af spørgsmålet som udtryk for, at fru Karen Ellemann er enig i, at der ikke bliver nogen forandring for den pågældende tuneser med den lovgivning, vi har i dag, i forhold til den lovgivning, som nu bliver vedtaget, ud over at den pågældende tuneser nu har fået Justitsministeriets ord for, at han kan være i Århus cirka en tredjedel af tiden.
Han kan være der ved ramadanens afslutning og begyndelse; han kan være der på weekendophold; og han kan være der, når der er børn, der har fødselsdag osv.
Cirka en tredjedel af tiden kan den pågældende person være i Århus tæt på hr. Kurt Westergaard.
Så jeg bliver nødt til at spørge fru Karen Ellemann: Hvad er det helt konkret, der bliver pålagt den pågældende tuneser - som er skyld i, vi har den her lovgivning - med den lovgivning, som vedtages i dag, i forhold til den lovgivning, vi har nu?
Hvad er det helt konkret, der bliver af ændringer for den pågældende tuneser?
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Jeg bliver nødt til at spørge Venstres ordfører om noget, jeg endnu ikke har fået svar på; jeg spurgte integrationsministeren under samrådet, og jeg har stillet spørgsmål, men der er ikke kommet svar på det.
Kan Venstres ordfører redegøre for, hvad forskellen er på den frihedsberøvelse, der ligger i at afsone på en af Kriminalforsorgens pensioner, og så de forhold, der efter forslaget her pålægges personerne på tålt ophold?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Nu skal jeg jo beklage, at jeg ikke har taget hele den halve regnskov med herop, men jeg erindrer ganske tydeligt, at spørgsmålet er stillet, endda i tre eller fire eller måske otte varianter, og der er svaret fyldestgørende på det i forhold til det administrative og i forhold til en dom.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-16:
Der er aldeles ikke svaret fyldestgørende på det spørgsmål, så jeg skal hjælpe fru Karen Ellemann med at få udfoldet det en lille smule.
Det handler om, at når man afsoner på Kriminalforsorgens pensioner, er der et pålæg om, at man skal opholde sig der.
Hvad er forskellen på det og så det, som lovforslaget pålægger personer på tålt ophold?
Er der i virkeligheden ikke tale om en form for frihedsberøvelse her med de forhold, som man pålægger de personer?
Og er der så ikke tale om en grundlovsstridig lov?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Jeg erindrer som sagt at have set spørgsmålet stillet skriftligt i flere variationer.
Jeg erindrer også spørgsmålet stillet mundtligt på samrådet i fredags, og at der blev redegjort for svaret, meget detaljeret, både fra justitsministerens og fra integrationsministerens side.
Og svaret er: Nej, der er ikke tale om en frihedsberøvelse.
Naturligvis står vi i Venstre fast på de principper, som fru Line Barfod redegør for.
Men det er også vigtigt at slå fast her, at det her altså også handler om statens sikkerhed, om danske borgeres sikkerhed.
Vi taler altså om en flok mennesker, som for nogles vedkommende vil begå det værst tænkelige, bl.a. terrorangreb, i Danmark, og derfor er det vigtigt, at vi værner om vores eneste mulighed for at beskytte os, og her har vi bl.a. vores efterretningstjeneste til at hjælpe med den opgave.
Det er derfor, vores efterretningstjeneste skal have de vide muligheder, den har, for at kunne forfølge eventuelle terrorsager, uden at den bliver tvunget ud i at skulle afsløre sine kilder eller fremmede sikkerhedstjenester.
Jeg medgiver, at her har vi dilemmaet, for ja, jeg er bestemt også tilhænger af, at folk skal stilles for en dommer, hvis de beskyldes for noget, som er ulovligt.
Sådan erindrer jeg det, men nu står jeg jo ikke med hele den her halve regnskov, som det her lovforslag har afstedkommet indtil videre.
Jeg føler lige anledning til at rette hr. Simon Emil Ammitzbølls opremsning af ordførerrækken og sige, at det var fru Astrid Krag, som stillede et spørgsmål.
Ole Sohn (SF), 2008-12-16:
Jeg synes i virkeligheden, man skal være imponeret over fru Karen Ellemann, som forståeligt nok ikke har det så godt med at skulle forsvare et lovforslag, som ingen kan forsvare.
Og når man ikke kan forklare et lovforslag, kan man selvfølgelig heller ikke forsvare det.
Så enkelt hænger det sammen.
Da statsministeren i Berlingske Tidende den 11. december sagde: »Det haster, fordi jeg tror, at langt de fleste mennesker synes, at det er en lidt underlig situation, at der går en mand rundt, som PET har begrundet mistanke om at ville myrde tegneren Kurt Westergaard.« Det er jeg fuldstændig enig i.
Er der så meget som et gran af sandhed i Efterretningstjenestens anklager, skulle denne mand sidde bag lås og slå.
Så er mit spørgsmål: Er man kommet et skridt nærmere med dette lovforslag, som forhindrer tuneseren endsige den danske statsborger, som der overhovedet ikke er blevet gjort noget som helst ved, og som bor og går rundt i Århus, i at komme i nærheden af Kurt Westergaard, med det her lovforslag?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Jeg kan ikke forstå, hvordan jeg kan fejlfortolkes sådan af hr. Ole Sohn, så det er, som om jeg skulle stå og forsvare et lovforslag, jeg ikke går ind for.
Jeg går bestemt ind for det her.
Jeg synes, det er et meget, meget vigtigt og væsentligt lovforslag, og det er et skridt i den rigtige retning i forhold til at kunne holde styr på personer på tålt ophold.
I forhold til ønsket om at stille folk for en dommer vil jeg sige, at vi er ganske enige i det, og at det er noget, jeg også støtter og gerne så var en mulighed.
Det, der så er vigtigt at slå fast i det her tilfælde, når nu der bliver spurgt helt konkret til en tuneser, er: Jeg har ikke til hensigt at stå her og tale om hver enkelt sag, de her 18 personer nu engang repræsenterer.
For mig handler det om, at vi skal værne om de muligheder, vi har, og at vi skal sikre os, at vi i forbindelse med eventuelle terrorsager ikke risikerer at få afsløret vigtige kilder, som Politiets Efterretningstjeneste har al mulig god grund til at ville holde hemmelige.
Ole Sohn (SF), 2008-12-16:
Jeg vil sige, at den talestrøm, der kom fra fru Karen Ellemann, dokumenterer, at det, man ikke kan forklare, kan man ikke forsvare.
Statsministeren har sagt det, og integrationsministeren sagde under samrådet forleden, at baggrunden for forslaget er at forhindre, at tuneseren kan komme i nærheden af Kurt Westergaard og begå uret mod Kurt Westergaard.
Så er det simple spørgsmål: Hindrer dette lovforslag, som vi behandler, tuneseren i at nærme sig Kurt Westergaard?
Det kan man jo svare ja eller nej til.
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Baggrunden for det her lovforslag er, at vi skal have muligheden for, at personer på tålt ophold kan få skærpet meldepligten og kan få skærpet opholdspligten.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-16:
Det ændrer det her lovforslag ikke en tøddel på.
Det er en kendsgerning, som også ordføreren for Venstre har erkendt for et øjeblik siden.
Jeg har derfor et meget konkret spørgsmål til fru Karen Ellemann
: Hvad er baggrunden for, at man ikke kan vente 1 måned og 12 dage på, at den arbejdsgruppe, som regeringen selv har nedsat, færdiggør sit arbejde og på det grundlag kommer med et gennemarbejdet lovforslag?
Hvad er baggrunden for, at man ikke kan vente 1 måned og 12 dage?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål er meget på linje med hr. Naser Khaders spørgsmål.
Hvorfor er der hastværk i forhold til lovforslaget her?
Hvorfor ikke vente, til en arbejdsgruppe kommer med nogle anbefalinger, som forhåbentlig gør vilkårene endnu mere skærpede, end vi har mulighed for at gøre dem med det her lovforslag?
Der har jeg svaret hr. Naser Khader, og jeg gentager gerne, at det her er første skridt på vejen, og at vi også afventer i spænding, hvad arbejdsgruppen kommer med den 1. februar.
Men når arbejdsgruppen kommer med noget den 1. februar, er det jo ikke på det tidspunkt blevet til et lovforslag, og så går der yderligere tid.
Vi har fundet det nødvendigt at finde yderligere redskaber, der kan skærpe vilkårene for personer på tålt ophold.
Problemet er lige nu, er jeg sådan set ikke nåede at få spørgsmålet, men så vælger jeg bare at kommentere på den talestrøm, der kom fra fru Pia Christmas-Møller, og som handler om, at det er dybt bekymrende, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti udviser ansvarlighed og udviser handlekraft over for personer, som truer landets sikkerhed.
Det kan da ikke være bekymrende.
Det er da det eneste rigtige, vi kan gøre.
Det her handler ikke om, at vi hænger en arbejdsgruppe til tørre på en knage og siger, at den er vi ligeglad med.
Nej, tværtimod er det her første skridt på vejen, og jeg er i virkeligheden meget bekymret over, at både Socialdemokraterne og Radikale Venstre, som i sin tid også har været med i antiterrorpakken, nu i dag åbenlyst går imod det og siger: Vi stemmer ikke for stramninger for personer på tålt ophold.
Det synes jeg er bekymrende.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det var jo fantastisk at høre fru Karen Ellemann udtrykke bekymring for personer, der er til fare for landets sikkerhed.
Jeg må sige, at det lovforslag, vi behandler i dag, jo kom i forbindelse med, at der var finanslovforhandlinger, hvor der var en avisartikel, og så var der et par ministre og fru Pia Kjærsgaard, som hidsede sig op og sagde, at nu skulle der styr på den her tuneser, som boede i Århus.
For det første: Er det ikke rigtigt, at i dag har den pågældende tuneser både opholdspligt og meldepligt i Center Sandholm?
Hvad vil være forandret for den pågældende tuneser, når man får vedtaget det her lovforslag, i forhold til det, der er i dag?
For det andet er der et lidt interessant spørgsmål, som jeg også gerne vil have et svar på.
Hvornår mener fru Karen Ellemann, at man skal udføre sin meldepligt, hvis man er pålagt at være på Center Sandholm?
Er det kl. 9.00 om morgenen, eller er det, som hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti mener, mellem kl. 12 og 14 om eftermiddagen?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Jeg synes egentlig, at fru Karen Ellemann har svaret meget tålmodigt på stort set de samme spørgsmål, der er blevet stillet gang på gang her i debatten, og jeg synes egentlig, at man kan undre sig over, hvorfor det samme spørgsmål bliver stillet gang på gang, når svaret står i lovforslaget.
Men derfor vil jeg alligevel, lige for at sætte sagen her på plads, da alle nu har spurgt om det og har haft ordet, godt lige spørge fru Karen Ellemann, om ikke det er korrekt, at når det har været nødvendigt at lave det her lovforslag, fremsætte det og forhåbentlig få det vedtaget i denne uge, inden jul, hænger det sammen med, at man ved lovforslaget sikrer, at der sker en daglig meldepligt for personer på tålt ophold.
Det vil så sige, at den tuneser, der har været meget omtalt, dagligt skal melde sig i Center Sandholm, tage ophold i Center Sandholm, og overnatte i Center Sandholm.
Og hvis det brydes, følger det også af lovforslaget, at det kan imødeses, at folk kan blive straffet inden for en strafferamme på op til 1 års fængsel mod tidligere 4 måneders fængsel.
Det er to klare, gode stramninger, som ligger i det her lovforslag, og som har været helt nødvendige.
Kan fru Karen Ellemann ikke bekræfte, at det i virkeligheden er sagens kerne?
Karen Ellemann (V), 2008-12-16:
Jeg takker for bemærkningen fra hr. Peter Skaarup og bakker naturligvis fuldstændig op om den her klare udmelding, som jeg også håber fremgik de mange gange, jeg nu har gentaget det her svar med de muligheder, der er i det lovforslag, og de stramninger, som vi i fællesskab har fundet nødvendige.
Så jeg kan blot nikke bekræftende til bemærkningen.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-16:
Med formandens tilladelse vil jeg så bare konstatere, at vi i hvert fald er enige om, at formålet med det her lovforslag er fuldstændig uklart.
Så synes jeg, der er en anden meget væsentlig uklarhed.
Vi har diskuteret meget om det her med beskyttelsen af retten til familieliv ifølge konventionerne, som jo er det andet store spørgsmål.
Der vil jeg bare høre, om hr. Henrik Dam Kristensen er blevet klogere på det i forhold til det, som Jonas Christoffersen sagde ved vores høring i sidste uge i onsdags.
Det er i hvert fald ikke noget, man har skrevet ind i lovforslaget i 2008, så hvor er den her forudsætning blevet af, og har man respekteret den i praksis?
Altså, er det sådan, som jeg har sagt, at de, der har familie, i de 6 år, der er gået, ikke har fået pålagt opholdspligt i Center Sandholm, eller hvad er der sket med det?
Citat slut.
Det er altså et spørgsmål om, hvorvidt den forudsætning, der var for loven i 2002, om, at der normalt ikke pålægges opholdspligt til folk med familier, er opretholdt.
Der vil jeg bare spørge hr. Henrik Dam Kristensen: Er det Socialdemokraternes vurdering, at det fremover fortsat vil være sådan, at man ikke vil blive pålagt opholdspligt på Center Sandholm, hvis man er en familie med mindreårige børn?
Eller er det det modsatte, der er Socialdemokraternes opfattelse?
For jeg er i ægte tvivl.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at der er grund til at være ægte i tvivl, for når man kigger på kvaliteten af de svar, vi har fået, stritter de jo i mange forskellige retninger.
Han kendte altså lige præcis de argumenter, som hr. Morten Østergaard lægger frem.
Det var justitsministeren, og derfor vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at så er det ikke mit eller oppositionens ansvar, om det her er hundrede procent i orden i forhold til grundloven og internationale konventioner.
Det påhviler justitsministeren, for det har vi haft så meget fokus på, at man ikke på nogen måde kan sige sig fri for det; det gør det altid, men der har været ekstra meget fokus på det.
Så det ansvar må regeringen påtage sig sammen med støttepartiet.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Fru Pia Kjærsgaard sagde, at man ikke kan regne med Socialdemokratiet i udlændingepolitikken, og så svarede hr. Henrik Dam Kristensen: Det er rigtigt - efterfulgt af en kunstpause.
Jeg synes, at man skal gå ind og se i referatet, at oppositionen også gør meget i at referere, hvad folk har sagt i debatten.
Det var da i hvert fald interessant.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Socialdemokraternes sådan forskellige argumenter i den her sag.
: »Det afgørende for Socialdemokratiets indstilling til lovforslaget er, at regeringen er i stand til at godtgøre, at der er en nødvendighed fra myndighedernes side for at føre skærpet kontrol med udlændinge på tålt ophold.«
Ved førstebehandlingen var den socialdemokratiske ordfører i tvivl om behovet for stramningerne, der var VOK-flertallet for hårde ved de udviste udlændinge.
Efterfølgende gik Socialdemokraterne så over til at beklage sig over, at udviste udlændinges menneskerettigheder blev krænket.
Så mente Socialdemokraterne, at grundloven blev brudt.
Nu var L 69 pludselig for slapt, selv om det var for hårdt ved førstebehandlingen, og derfor ville man stemme imod.
Socialdemokraterne vil lige pludselig gå endnu videre, forstår man.
Men hvordan kan man det, når man allerede mener, at både menneskerettighederne og grundloven er brudt med det, der ligger, og hvorfor har man ikke stillet et ændringsforslag, der strammer op, hvis man mener, at lovforslaget ikke er stramt nok?
Hvis Socialdemokraterne mener, at der er behov for at diskutere yderligere stramninger, er vi selvfølgelig også klar til at diskutere det fra Dansk Folkepartis side.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Jamen det er fuldstændig korrekt, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Jeg tilkendegav klart, at Socialdemokratiet ikke kan slå Dansk Folkeparti, når det handler om at være hysterisk i stemmen.
Det kan vi ikke, der fører I så langt og så meget, at vi overhovedet ikke har nogen chance for at indhente jer, og det har vi sådan set heller ikke nogen problemer med.
Så det er den hysteriske del, som jo ikke mindst partiformanden indimellem står for.
Så spørger hr. Martin Henriksen om nødvendigheden af det her lovforslag, og der må jeg bare sige, at det nu den ene gang efter den anden er blevet godtgjort, at det, Dansk Folkeparti og regeringen får ud af den her lovgivning, er, at den person, som efter justitsministerens opfattelse er til fare for nationens sikkerhed, nu får justitsministerens garanti for at kunne være i Århus cirka en tredjedel af tiden.
Det er altså det, Dansk Folkeparti har opnået med den hysteriske stemning, som bredte sig i lokalerne den søndag, hvor man skulle overgå hinanden i at være mest skarp på det her område.
Jeg synes, at det havde klædt regeringen og Dansk Folkeparti meget mere, hvis det var sådan, at man havde sørget for reelt at få fat på de mennesker, som er til fare for nationens sikkerhed.
Så tror jeg faktisk, at man ville kunne samle et ret bredt flertal i Folketinget for en sådan indsats.
Men det har man jo ikke ønsket.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-16:
Meget belejligt svarer hr. Henrik Dam Kristensen jo slet ikke på spørgsmålet, hvilket man ellers førhen beskyldte Venstres ordfører for ikke at gøre.
Når hr. Henrik Dam Kristensen klandrer, at personer på tålt ophold under særlige forhold og efter en konkret vurdering kan have mulighed for at besøge eksempelvis familie, er det jo deres menneskerettigheder, der gør sig gældende.
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne sådan set gik meget op i, at deres menneskerettigheder blev overholdt.
Menneskerettighederne var sådan set de samme, før det her lovforslag bliver vedtaget, og de vil sådan set også være de samme, efter at det her lovforslag bliver vedtaget.
Så den socialdemokratiske argumentation hænger jo slet ikke sammen.
Man lagde ud med at sige, at det her var for hårdt.
Så blev de udviste udlændinges menneskerettigheder brudt, og det var så forfærdeligt, det kunne vi ikke være bekendt.
Så brød vi grundloven, indtil man fandt ud af, at vi vistnok ikke gjorde det alligevel.
Så ville Socialdemokraterne indsamle nogle underskrifter og indlevere dem, fordi man var bange for, at vi brød grundloven.
Nu mener Socialdemokraterne så, at lovforslaget lige pludselig er blevet for slapt, selv om det var for hårdt til at begynde med.
Altså, kan hr. Henrik Dam Kristensen ikke erkende, at det ser sådan lidt skidt ud?
Det eneste, der sådan set står klart efter i dag, er, at Socialdemokraternes udlændingepolitik er fuldstændig klar: Man er for og imod den stramme udlændingepolitik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det er jo et velkendt trick, at hvis man har en rigtig dårlig sag, skal man bruge mange og indviklede argumenter, og så skal man gerne lyde meget overbevisende.
Jeg vil sige, at det sådan set lykkes til fulde for hr. Martin Henriksen.
Det, der bare er problemet, er, at de mange, lange og indviklede argumenter, som så skulle ende med et angreb på Socialdemokratiet, dækker jo over, at hr. Martin Henriksen nu er med til at vedtage et lovforslag, som tilfældigt rammer nogle mennesker, som er på tålt ophold, som giver dem nogle strammere vilkår, og som slet ikke løser det problem, som blev adresseret i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det løser overhovedet ikke det problem.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Det var jo en, synes jeg, lidt ynkelig omgang fra Socialdemokraterne, desværre.
Socialdemokraterne vil ikke være med til at lave de stramninger i meldepligten, som man gør med det her forslag.
Socialdemokraterne vil ikke være med til at give en højere straf, hvis man bryder meldepligten, som er indeholdt i det her forslag.
Det var en stor skandalesag dengang.
Nu melder spørgsmålet sig så for at finde ud af det her socialdemokratiske morads, som jeg synes det er, at man ikke vil gøre det, der skal til: Hvad vil man så, når udvalgsarbejdet er overstået?
Hvis udvalget finder ud af, at man godt kan lave ordninger med diplomatiske forsikringer, sådan at man f.eks. kan udvise tuneseren til Tunesien - hvad Dansk Folkeparti jo synes er det ideelle; vi skal ikke have personer i Danmark, der er farlige for omgivelserne, som tuneseren er - vil Socialdemokraterne så være med til at udvise den pågældende til Tunesien?
Det synes jeg er to klare spørgsmål, som vil være relevante at få svar på nu, i og med at Socialdemokraterne jo altså ikke vil gøre noget på nuværende tidspunkt.
Man siger nej til det her forslag, kan jeg forstå.
Men vil man sige ja til udvisning?
Vil man sige ja til elektronisk fodlænke?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Det interessante i den måde, hr. Peter Skaarup pakker det her ind på og lidt sørgelige - er, at man skal tilbage, oven i købet mange år tilbage i tiden for at finde argumentationen vedrørende et aktuelt problem.
Det virker lidt fattigt, undskyld jeg siger det, det virker lidt fattigt at skulle så langt tilbage.
Jeg vil bare sige: Meldepligten er her jo i dag.
Det kan være, at hr. Peter Skaarup senere på et tidspunkt i sin ordførertale kan forklare, hvad forskellen er - bortset fra 4 måneders og op til 1 års fængsel, hvis man ikke overholder sin meldepligt - til den tuneser, det hele drejer sig om?
Der er ingen.
Socialdemokratiet er dybt optaget af det her; vi var selv med til at få igangsat det udvalgsarbejde.
Vi lyttede meget interesseret til, hvad Jonas Christoffersen, som er den kommende direktør for Institut for Menneskerettigheder, gav udtryk for på den konference.
Det betyder jo rent faktisk, at man, hvis man laver et ordentligt, gennemarbejdet lovforslag, kan få en lovgivning, som ikke betyder, at man generer en hel masse mennesker, som der ikke er nogen grund til at genere, og så kan man få ordentlig fat på dem, som der er grund til at få fat på, nemlig dem, der er til fare for enkeltpersoner eller nationernes sikkerhed.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-16:
Hr. Henrik Dam Kristensen sagde, at vi ikke skulle tale om det her bagudskuende.
Jeg tror bare, jeg brugte det som optakt til det, der egentlig var spørgsmålet, og sagde, at der ikke havde været styr på tingene under den socialdemokratisk-radikale regering i sin tid.
Men jeg brugte det egentlig bare til at spørge Socialdemokraterne om to ting, og jeg vil gerne gentage spørgsmålene, for jeg fik ikke svar.
Det udvalg, som nu sidder, er færdige, siger man, 1. februar, hvorefter der måske kan komme lovgivning.
Det vil sige, at der går omkring et halvt år, inden der kan ske noget nyt i sagen - og det er så igen fuldstændig grotesk, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at stramme nu.
Men det er så, hvad det er.
Mine spørgsmål gik på: Vil man være med til elektronisk fodlænke til dem, der er på tålt ophold, så man kan følge med i deres bevægelser?
Og vil man være med til det, synes vi, reelt vigtige, nemlig udvisning, hvis det er sådan, at der kan laves diplomatiske forsikringer eksempelvis med Tunesien?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-16:
Ifølge Folketingets forretningsorden ophører hr. Peter Skaarups og min udveksling af synspunkter nu, men jeg glæder mig så til hr. Peter Skaarups ordførertale, for så kan vi jo fortsætte med den diskussion.
Jeg vil gerne sige, at vi er dybt optaget af, at vi får sikret, at der bliver et ordentligt arbejde om to så vigtige ting, som at vi har styr på folk, der er anklaget for at ville slå mennesker ihjel eller være til fare for nationens sikkerhed, og at vi får en domfældelse ind over det.
Jeg synes, det er vigtigt, når der er folk, der er på tålt ophold, og som er til fare for nationen eller enkeltpersoner, at vi har så præcise og gode muligheder for at have styr på, hvor de er henne, som overhovedet muligt.
Og det handler lige præcis det udvalgsarbejde om, som vi bad om, som blev sat i gang i april måned, og som er færdigt til februar.
Derfor virker det så hult, når hverken hr. Peter Skaarup eller nogen fra regeringen har kunnet fortælle noget om, hvordan man med den her lovgivning får bedre styr på den tuneser, som det handler om.
Det gør man nemlig ikke.
Men man ville heller ikke vente på, at vi fik et ordentligt gennemarbejdet materiale.
Så det her viser, som jeg var inde på i min samtale med fru Pia Kjærsgaard for et øjeblik siden, at det her først og fremmest handler om Dansk Folkepartis hysteri.
Jeg vil sådan set bare sige, at hr. Morten Østergaard på fremragende vis sammenføjede de bemærkninger, som jeg også selv kunne have til lovforslaget og den debat, som vi har haft indtil nu.
Jeg er fuldstændig enig i den sammenfatning.
Det bliver mere og mere uforståeligt, hvad man vil med det her lovforslag.
Det løser ikke nogen problemer.
Og hvad angår den måde, den er blevet behandlet i Folketinget, er den jo heller ikke specielt smuk.