Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Formålet med dette lovforslag er at skabe et juridisk grundlag for gennemførelsen af EU's landdistriktsprogram.
Og man kan sige, at når EU har et sådant landdistriktsprogram, er det jo, fordi udviklingen i landdistrikterne igennem en lang periode – i hvert fald de sidste 50 år, og selvfølgelig udvikler alt sig, også længere tilbage – har gjort, at mange af dem har mistet en lang række centrale funktioner, som har været med til at skabe et erhvervsliv og et socialt og et kulturelt liv, hvor man ligefrem kunne tale om, at man var i et skæbnefællesskab.
I og med at vi er gledet fra at tale om landsbyer over til landdistrikter, er diskussionen også blevet fjernet fra de centrale ting og de centrale forhold, der afgør, om landsbyer kan udvikle sig, og forudsætningen for, at de beboere – og jeg vil tillade mig at bruge et større tal end det, der har været brugt tidligere, nemlig 1,5 millioner mennesker, som bor i landsbyer og landdistrikter – får nogle levevilkår, der er gunstige og kan være med til at skabe et socialt og et aktivt kulturelt liv, er i høj grad også et spørgsmål om, hvordan landsbyen fungerer, og hvordan den fungerer med sine nære omgivelser.
Der læser man jo i forslaget til loven, at det er meget vigtigt.
Der er en masse udmærkede udtryk, og vi er jo sådan som politikere, at vi ofte bruger udtryk, som ingen rigtig logisk kan argumentere imod.
Der skal skabes varierede landskaber, ren natur og et rent miljø, og der skal skabes mange arbejdspladser i landdistrikterne.
Vi er jo i den situation, at vi fra Det Radikale Venstres side har fremsat forslag om, at hvis man virkelig ville skabe en udvikling i landdistrikterne, hvor landbruget og landsbyen kunne leve sammen, ville det være at satse på økologisk landbrug.
Derfor har vi foreslået, at man skulle afsætte et ganske betydeligt beløb i størrelsesordenen 120-130 mio. kr. ekstra om året til udvikling af økologisk landbrug.
Vi har nemlig den opfattelse, at hvis vi her fra Folketingets side siger og regeringen siger, at vi vil denne udvikling, kan vi også i høj grad være med til at skabe en tillid i erhvervslivet til, at det kan betale sig at gå i den retning.
Når jeg siger det, er det, fordi det har vi faktisk erfaringer for.
Dette Folketing har tidligere besluttet sig f.eks. på energiområdet for at sige, at man ville støtte vedvarende energi, det var under den forrige regering, og det satte f.eks. gang i en vindmølleproduktion, som gør, at Danmark er et af de førende lande på vindmølleområdet i øjeblikket.
Det drejer sig somme tider i politik om at være foran udviklingen, og det er, som om denne regering frygter at komme foran udviklingen.
Derfor har den ikke villet udmønte lovgivningen, som det her lovforslag giver mulighed for, på en måde, så vi kunne få et andet Danmark, hvor de mange forbrugere, der efterspørger økologiske varer, kunne se, at der også var en produktion ved de landmænd, der synes, at det måske bliver problematisk at udvikle landbrugsproduktionen mere og mere i retning af industri og mindre og mindre i retning af dyrevelfærd, og at de kunne få det bedre i maven og i hjertet ved at lave en produktion, der også indebar en bedre dyrevelfærd.
Om lovforslaget her har flere ordførere sagt, at det er vigtigt, at det kommer hurtigt igennem og man venter på det.
Selvfølgelig er der betydelige midler i det her program, som kan være med til at lappe på nogle løsninger.
Og jeg ønsker ikke at tage modet fra folk i landsbyerne, for det er der sandelig nok andre udviklinger, der gør.
Jeg mener bestemt, at der er noget positivt i det her forslag, ligesom der var i det, som blev vedtaget under den tidligere regering.
Jeg vil heller ikke bestride, at der er afsat flere midler i det her forslag.
Det, jeg siger, er bare, at problemerne er blevet så meget større i den periode, så de midler, der er afsat, ikke er tilstrækkelige.
Det positive, som vi har i forhold til selve lovforslaget, dækker bestemt ikke en positiv holdning over for den aftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Efter vores opfattelse indeholder den aftale nogle meget væsentlige mangler.
Den indeholder bl.a. – og det synes jeg er overraskende – at man vælger at nedprioritere støtten de første 2 år, sådan at den nye regering og forhåbentlig anden regering, der kan komme efter den periode, skal samle op for at udnytte de ressourcer, der er fra EU.
Og det vil sige, at regeringen, den nye og forhåbentlig anden regering, skal skaffe flere midler.
Derfor siger jeg, at vi åbent går ind i udvalgsarbejdet, og i forbindelse med det vil vi da også lige se på problemstillinger omkring Dansk Skovforenings kritik.