runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
For sagen er jo, at han faktisk er citeret i bemærkningerne til forslaget for nogle synspunkter, som er fuldstændig i overensstemmelse med det, som Dansk Folkeparti også mener.
Således udtalte benævnte medlem af Folketinget altså til Ritzaus Bureau den 17. juli sidste år
: »Jeg synes, at man det sidste halve års tid har kunnet se, at EF-Domstolen er gået i gang med en politisering. Jeg kan ikke lide, hvor man hele tiden går ind og tester vandene for, hvor langt man kan gå i forhold til de nationale parlamenter«. Der tales også om en glidebane, og i det hele taget må man sige et sprogbrug, som minder utrolig meget om den kritik, som Dansk Folkeparti retter mod EF-Domstolen.
Og derfor er det jo en tanke, om årsagen til Venstres ordførers fravær i dag ganske enkelt er, at han ikke tør stå ved de ord, som han tidligere udtalte til den danske presse.
Kan fru Gitte Lillelund Bech måske løfte sløret for det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-24:
Nu vil jeg jo sige, at den tale, jeg læste op, lige præcis er skrevet af hr. Michael Aastrup Jensen, så derfor er det også hr. Michael Aastrup Jensens ord, jeg her har fremført.
Hvis vi så skal tage substansen, for jeg synes måske, at det er det, der er interessant, vil jeg sige til hr. Messerschmidt, at så er substansen i hr. Michael Aastrup Jensens og Venstres, og det vil sige også i mit svar, at hvis der er domme, som vi er uenige i, så må vi jo politisk få præciseret enten lovteksten - det er jo også, hvad vi gør i Folketinget - eller vedtage nogle forholdsregler.
Vi må præcisere inden for traktaterne, hvad det er for et rum, Domstolen skal agere inden for.
Og det er sådan set det, vi er fortalere for.
Så det skal bestemt ikke på nogen måde ses, som om hr. Michael Aastrup Jensen løber fra det, han har sagt - tværtimod.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Nej, det har han nu gjort efterfølgende i pressen, hvor han efter et møde med EF-Domstolens dommere til Ritzau altså udtalte, at nu havde han forstået problemet, og derfor trak han sine udtalelser tilbage.
Det kunne have været rart at have haft lejlighed til at eksaminere ham lidt i, hvad det var for nogle overvejelser, han var blevet belært om af EF-Domstolens dommere.
Men når nu det så er kommet til den erkendelse, at man altså skal ændre på rammerne for EF-Domstolen, således at man ikke i fremtiden risikerer de her politiske domme, så ville det jo være rart, om fru Gitte Lillelund Bech måske ville delagtiggøre os andre i, hvad for nogle overvejelser man så havde gjort sig i forbindelse med den nys udformet Lissabontraktat.
Sagen er jo, at man lige har haft lejlighed til præcisere i traktaten, at man rent faktisk ikke ønsker en politisk domstol.
Har man brugt den lejlighed?
Hvad har den danske regering, hvad har Venstre så gjort i den forbindelse for at få det ind i traktaten?
Per Stig Møller (KF), 2009-04-24:
Med hensyn til det om konfliktretten fortalte jeg netop i min tale, at det jo er løst.
Arbejdsmarkedets parter og regeringen har præcis løst det.
Men der er jo altså her tale om, at vi har det indre marked og forskellige andre områder, og der skal man så afveje, hvad der skal beskyttes, og hvad der skal fremmes.
Og der har vi jo sagt, at vi ikke ønsker hindringer for det indre marked, og det er så Domstolen, der skal se på, om nogle alligevel gør det mere eller mindre indirekte.
Det er jo da ganske udmærket, at vi har en domstol til at sikre, at man ikke kan snyde på vægten.
Men der vil ofte være modstridende interesser, og der må man så afveje, hvad lovgivers hensigt er.
Jamen lovgivers hensigt har været at fremme det indre marked.
Den danske befolkning stemte faktisk også meget, meget klart for det indre marked, oven i købet ved en folkeafstemning.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-24:
Først og fremmest stor tak til udenrigsministeren for en nuanceret og præcis tale om regeringens syn på EF-Domstolen.
Papegøjemetoden, som Dansk Folkeparti helt åbenlyst benytter sig af, virker imidlertid ikke på os i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener fortsat, at EU er noget af det bedste, hvis ikke det allerbedste, der er sket for Europa.
Europa var før i tiden skueplads for to altødelæggende verdenskrige og derefter en opdeling i Øst og Vest, og begge dele havde uhyrlige menneskelige omkostninger til følge.
Kontrasten til Europa i dag kunne næppe være større.
Samarbejdet har selvfølgelig også sine problemer, og dem skal vi sammen med de øvrige 26 EU-lande gøre en aktiv indsats for at løse, men vi skal samtidig have de store linjer og vigtigheden af det europæiske projekt for øje.
Det siger sig selv, at EU på grund af sit omfang og sine opgaver ikke kan fungere på helt samme måde som Danmark.
Der findes - og her er vi Konservative så enige med Dansk Folkeparti - eksempler på domme fra EF-Domstolen, der er udtryk for en aktivistisk fortolkningsstil, og som vi ikke er enige i.
Derfor er det også yderst tilfredsstillende, at regeringen i de sager arbejder aktivt for at løse de problemer, som de uheldige eller ugunstige domme skaber for Danmark.
Men ved at deltage konstruktivt i EU kan Danmark få indflydelse også på Domstolens praksis.
Det får vi ikke ved at stå surmulende udenfor med vores fire forbehold i hånden eller ved at kræve traktatændringer, der skal pålægge Domstolen en særlig fortolkningsstil, sådan som Dansk Folkeparti lægger op til i beslutningsforslaget.
Der er tværtimod god grund til at sætte en tyk streg under to kendsgerninger:
For det første er de fleste afgørelser fra EF-Domstolen til Danmarks og hele Europas fordel.
De styrker de politiske værdier, som EU bygger på.
Det drejer sig bl.a. om ligestilling, det indre marked og åbenhed i EU's institutioner.
Vi Konservative mener, at en stærk Domstol er blandt forudsætningerne for EU og EU's arbejde.
For det andet er langt de fleste afgørelser fra EF-Domstolen ikke udtryk for domstolsaktivisme, men derimod for en arbejdsform, der er både solid og jordbunden, som også professor Hjalte Rasmussen, som Dansk Folkeparti henviser til i sit beslutningsforslag, påpeger det.
Aktivistiske domme er altså undtagelsen frem for reglen.
Reglen er derimod domme, der er udtryk for en solid og jordbunden fortolkningsstil svarende til den, danske domstole praktiserer.
Alt i alt er vi Konservative imod beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
I EU får vi efter vores opfattelse kun indflydelse, hvis vi deltager aktivt og helhjertet.
At kræve traktatændringer i en tid, hvor EU-landene har vanskeligt ved blot at ratificere en ny traktat, vil næppe give Danmark øget indflydelse.
Det må og skal vi holde fast i.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Jeg er sådan set meget enig med fru Sjelle i, at Danmark skal deltage aktivt og konstruktivt, særlig set i lyset af det, som fru Helle Sjelle tidligere har udtalt, og jeg citerer: EU-landene bør drøfte EF-Domstolens retspraksis, som er blevet mere aktivistisk de seneste år.
Sådan udtalte fru Helle Sjelle til B.T. sidste sommer, den 29. juli.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, når nu fru Helle Sjelle siger, at vi skal være mere konstruktive i EU-sammenhæng, og at vi samtidig hører, at man altså oplever en retspraksis, som er mere aktivistisk, om det så betyder, at Det Konservative Folkeparti faktisk godt kan se et problem i den aktivisme, som man så vil bruge sin konstruktivisme på at ændre, eller hvad betyder det?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Nu skal jeg jo ikke forsvare Venstres ordfører, men hvis jeg skal tale ud fra egne erfaringer, hænder det jo, at man er forhindret, fordi man har lavet en anden aftale, inden forslaget var kommet på dagsordenen i Folketinget.
Så jeg synes måske ikke, at det er særlig fint.
Så vil jeg gerne sige til det med en stadig snævrere union, at jeg ikke sagde det, som hr. Morten Messerschmidt siger.
Jeg sagde: Derfor var det ærgerligt, at vi ikke fik vedtaget forfatningstraktaten.
For der var en stadig snævrere union gået ud, men det er det derimod ikke i Lissabontraktaten.
Så derfor var jeg også tilhænger af forfatningstraktaten, og det var en af grundene til, at vi kunne stemme for den.
Så bliver der sagt, at Lissabontraktaten ikke løser Domstolens problemer.
Det, jeg sagde, var, at Lissabontraktaten er bredere, hvilket tvinger - hvis den engang kan blive gennemført, det vil jeg jo stadig væk håbe - Domstolen til at tage et bredere hensyn, fordi der er meget mere omkring hele det sociale, bæredygtighed osv. inde i Lissabontraktaten.
Så sagde hr. Morten Messerschmidt, at han var beskyldt for at tale latin.
Næ, han talte latin.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Lad det så være en bebrejdelse, og det er en bebrejdelse, jeg til fulde tager på mig.
Men når man i den grad føler, at man taler for døve ører, når man taler dansk, gør det måske ikke så stor forskel, hvilket sprog man i virkeligheden taler.
Må jeg så ikke sige i forhold til Lissabontraktaten, at det jo er fuldstændig rigtigt, som fru Lone Dybkjær siger, at socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik nu som noget nyt bliver direkte indskrevet i traktaten som EU-anliggender.
Nu er det ikke bare strafferet, arbejdsret og udlændingeret, Domstolen kan blande sig i.
Næh, efter Lissabontraktaten er det også socialpolitik, velfærdspolitik og uddannelsespolitik.
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Nej, jeg har ikke erkendt det, som hr. Per Clausen siger.
Jeg har derimod erkendt, at hvis teksterne er uklare, er det Domstolen, der går ind og fortolker.
Og derfor er det helt afgørende, at vi har politisk klare tekster.
Derudover har jeg sagt - og det er utrolig vigtigt for mig - at vi får Lissabontraktaten vedtaget, for alt andet lige er Lissabontraktaten mindre markedsorienteret, end det vi ser med den eksisterende traktat.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Det er et vældig godt citat.
Jeg har faktisk selv tidligere anvendt det i forhold til EU.
Man må så sige, at i EU vælger man slet ikke at løbe i hvert fald ikke risikoen - for man holder ganske enkelt ikke afstemningerne.
Så man har jo ingen anelse om, hvilken lyd der måtte komme, når man knalder hovedet ind mod folkets hårde dom, hvilket i sig selv for mig at se udgør et ganske stort problem.
Jeg er enig i, at vi kan overlade diskussionen om Lissabontraktaten til forhandlingerne i den følgende uge.
Nu er det ikke kun indre marked så at sige, man vil have mulighed for at agere inden for.
Næh, nu vil alle grundrettighederne også være et EU-anliggende, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfrihed osv.
Der er snart ikke det anliggende, som EF-Domstolen ikke vil kunne blande sig i, og dermed er Folketinget vel nærmest dømt til 12 måneders sommerferie.
Frank Aaen (EL), 2009-04-24:
Jeg er glad for, at ministeren fremhæver vores energiske indsats på det her område, som går ud på, at arbejdstageres rettigheder og menneskerettighederne skal overholdes.
Jeg er også glad for, at ministeren fremhævede GSP+-aftalerne, der er forpligtende bestemmelser på det område og er blevet brugt over for Burma og over for Hviderusland.
Jeg forstod også, at ministeren var enig i, at det var godt at have det redskab.
Problemet er jo, at de GSP+-aftaler, der er i dag, og som har forpligtende krav vedrørende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, nu bliver erstattet af nye aftaler uden de forpligtende krav.
Det kan jeg ikke forstå at ministeren synes er en god idé.
Jeg kunne forstå på ministeren, at det var, fordi det var gensidige aftaler.
Skal det forstås sådan, at ministeren for at få nogen ting igennem i den gensidige aftale så samtidig har afstået fra forpligtende aftaler vedrørende menneskerettigheder?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Jeg tænker lidt bredere omkring Lissabontraktaten og ikke kun på artikel 9.
For det første er artikel 2 jo en klar ændring i forhold til tidligere artikler, og formålet er også præciseret på en helt anden måde.
Så jeg tænker meget bredere og ser, at hele det grundlæggende, hele traktatgrundlaget er ændret fra at være meget strikt markedsorienteret til at være noget bredere.
Og så har vi på et eller tidspunkt, har jeg forstået, i næste uge, eller hvornår det nu er, endnu en diskussion om, om vi skal til folkeafstemning eller ej om Lissabontraktaten, og så kan vi jo tage den der. Så vil jeg bare slutte med at sige, at hvis hr. Morten Messerschmidt synes, at han taler for døve ører, kunne det være, at han skulle tænke lidt over, hvorfor han taler for døve ører.
Per Clausen (EL), 2009-04-24:
Men pointen her er vel, at fru Lone Dybkjær siger, at hvor hun tidligere har fremført det synspunkt, at det kunne være, man skulle ændre på EF-Domstolens magt i forhold til traktaten, så siger hun nu: Nej, vi skal følge EF-Domstolens afgørelser nøje; vi skal sørge for, at Danmark forholder sig til sagerne på et tidligt tidspunkt. Dermed siger fru Lone Dybkjær vel også, at hun sådan set bare har erkendt, at EF-Domstolen spiller en politisk rolle, og derfor er EF-Domstolens afgørelser ofte politiske, og derfor handler det bare om, at vi bruger den danske regering til at få indflydelse på EF-Domstolens afgørelser ud fra nogle politiske synspunkter.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-24:
Jamen som jeg også sagde i det citat, som hr. Morten Messerschmidt jo var så venlig at læse op, så synes vi selvfølgelig, at man skal følge Domstolens arbejde nøje og også drøfte arbejdet indimellem.
Det er jo bl.a. også, hvad man har gjort i forbindelse med den Metockdom, som der faldt tidligere.
Der er man jo netop gået ind i EU og har sagt: Hvad er det her for noget?
Vi er ikke enige i den her dom, og vi søger nu at ændre på direktivet.
Vi mener ikke, at det var en rimelig dom, der faldt i den sag.
Det synes jeg egentlig er en god og konstruktiv måde at gøre tingene på, men vi er altså ikke tilhængere af, at vi bare lægger armene over kors og siger, at Domstolen kan vi ikke bruge til noget.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Så skal jeg bare lige forstå det rigtigt.
Altså, det, som er konservativ konstruktivisme, er, at man bliver præsenteret for et problem og så diskuterer problemets omfang, men i øvrigt ikke gør noget ved det.
Så bliver man kort tid efter præsenteret for et nyt problem, altså en ny dom, og den kan man så diskutere, men ikke gøre noget ved.
Det må være sådan, jeg skal forstå det, som fru Helle Sjelle siger, nemlig, at vi bliver præsenteret for en Metockdom, der anfægter vores udlændingepolitik, et område, som vi aldrig nogen sinde har overdraget til EU.
Det kan vi godt diskutere og elaborere, eller, som fru Helle Sjelle sagde til B.T., drøfte, men man kan ikke drøfte selve grunden til, at EF-Domstolen går ind og anfægter et område, som vi aldrig nogen sinde har givet EU kompetence på.
Jeg skal bare lige forstå, om det er det, som fru Helle Sjelle og Det Konservative Folkeparti mener, når de gerne vil være konstruktive.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-24:
Nej, det er ikke den måde, vi mener at det skal gøres på.
Og hvad kan vi så gøre ved den sag?
Ja, der kan vi faktisk gå ind og søge at ændre direktivet, og det er så også det, man gør, og så tager man sagen op og siger, at vi ikke mener, at det, Domstolen gav udtryk for i den her dom, var sådan, at den dom burde falde i den her sag.
Så jo, jeg mener bestemt, at man skal følge op, og jeg mener bestemt også, at man skal gøre noget ved det.
Man skal ikke bare sætte sig med armene over kors og lade som ingenting.
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Man må jo næsten komplimentere hr. Morten Messerschmidt for hans aktive valgkamp.
Når den føres inde i Folketingssalen, må vi andre tage stilling til, om vi ønsker at deltage i den eller ej; der er jeg måske knap så interesseret.
Der er nogle, der siger, at det nok ikke er sidste gang, hr. Morten Messerschmidt kommer med Domstolens arbejde.
Jeg tror, at hr. Morten Messerschmidt i sit stille sind regner med, at det er sidste gang, fordi han jo nok bliver valgt.
Det tror jeg da også at han bliver, vil jeg gerne sige - ikke, fordi han får min stemme, men alt muligt andet tyder jo på, at der er andre, der vil give ham deres stemme.
Det er jo interessant, at det var en af de ting, der var taget ud af forfatningstraktaten, og derfor var jeg også lidt ked af, at forfatningstraktaten ikke blev til noget, for jeg havde sådan set gerne set, at det var taget ud.
Jeg synes selvfølgelig heller ikke, at Domstolen skal være en drivende kraft.
Men i modsætning til hr. Morten Messerschmidt mener jeg, det er politikernes skyld, at vi ikke har præciseret tingene godt nok og dermed overlader det til Domstolen at fortolke mere, end man måske havde forestillet sig.
Der er jo heller ikke noget mærkeligt i, at Domstolen kommer på større arbejde i dag, end den har været tidligere, al den stund at traktaterne løbende er blevet udvidet.
Så med dette skal jeg som så ofte før afvise dette forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Det kommer ikke som nogen stor skuffelse, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte Dansk Folkepartis forslag, men jeg er lidt forundret, må jeg sige - ikke over de i øvrigt venlige bemærkninger om mit kandidatur til Europa-Parlamentet, men over, at man ikke forholder sig til, om der overhovedet foreligger et problem.
Altså, som jeg har forstået fru Lone Dybkjær, har hun jo tidligere i Europaudvalget udtrykt kritik af den måde, som EF-Domstolen har ageret på.
Her tænker jeg ikke på Metockdommen, og man må jo juble i Det Radikale Venstre, fordi man kan få EF-dommere til at gennemføre, hvad man ikke kan få befolkningen med på, men derimod på den såkaldte Festersendom, hvor EF-Domstolen jo gik ind og anfægtede den politiske aftale, som den danske regering - oven i købet med radikal deltagelse havde forhandlet igennem tilbage i 1970'erne om bopælspligten på landbrugsejendomme.
Da var fru Lone Dybkjær ude og sige, at det faktisk var et held i uheld, at Holland og Frankrig havde sagt nej til forfatningen, for så kunne man endenlig få det præciseret.
Er det ikke rigtigt?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Jo, det er sikkert rigtigt, at jeg har sagt det, men det, jeg så også har taget konsekvensen af med Festersendommen, er, at Danmark skal være mere proaktiv og se, om der er nogle problemer.
Det er jo også derfor, vi er gået ind i det arbejde i Europaudvalget fordi vi skal gøre os klart, at der er en domstol.
Vi har nu gode eksempler på, hvordan domstolen agerer, og det har nogle gange været i retning af noget, jeg synes er rigtig fedt, andre gange noget, der er knap så fedt, men under alle omstændigheder har min konklusion været, at det er svært, for ikke at sige umuligt, at få de der traktater ændret, og derfor synes jeg, at facit er, at Danmark må være meget proaktiv, og det er jo også det, vi har lavet aftaler med regeringen om.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-24:
Men når nu fru Lone Dybkjær siger, at al erfaring viser, at det praktisk talt er umuligt at få ændret traktaterne, hvad mente hun så, da hun til Ritzaus Bureau udtalte, at det var held i uheld, at Frankrig og Holland havde sagt nej til forfatningen, fordi der så nu var et momentum, hvor vi kunne få præciseret i den kommende traktat eller forfatning, at vi altså ikke ville have en domstol, der kunne anfægte de danske regler på landbrugsområdet?
Hvad mener fru Lone Dybkjær - at det er umuligt at ændre traktaterne i den retning, som vi gerne vil, eller at det var held i uheld, som hun udtalte til Ritzau, at Frankrig og Holland sagde nej, så vi endelig kunne få ændret noget i traktaterne?
Et af de to synspunkter må man ligesom vælge imellem, for der er tale om en contradictio in se imellem de to.
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Altså, nu er jeg jo ikke jurist, og derfor har jeg lidt svært ved at forstå nogle af de ord, som hr. Morten Messerschmidt bruger, men hvis han ville anvende almindelig dansk tale, så kunne det være, at det gjorde kommunikationen lettere.
Men o.k., jeg anerkender - og tillykke med det - at hr. Morten Messerschmidt er blevet jurist, og derfor håber jeg også, at vi kan anvende et andet sprog i Folketingssalen i den periode, som hr. Morten Messerschmidt har tilbage, sådan at vi ikke eksaminerer hinanden og den type af ting.
Det er vel ikke noget, vi plejer at sige på den måde.
Vi prøver at vurdere hinandens politiske synspunkter og diskuterer ud fra det.
Vi bestiller jo ikke andet end at ændre traktater.
Det, jeg fandt ud af efter at have diskuteret det her, var, at det, som domstolen gjorde, sådan set var fuldstændig ordentligt.
Det var Danmark, der ikke havde været proaktiv, og det er derfor, jeg synes, at det er det, vi skal være.
Det kan vi jo have forskellige vurderinger af, men det var det, der blev min konklusion.
Per Clausen (EL), 2009-04-24:
Nu er dansk jo et fortolkningsbegreb, men jeg prøver at udtrykke mig på en sådan måde, at fru Lone Dybkjær i hvert fald ikke kan bruge det som en bortforklaring, hvis der skulle være ord, hun ikke forstod.
Jeg vil gerne spørge fru Lone Dybkjær, om jeg skal forstå fru Lone Dybkjærs ord på den måde, at det, hun nu mener, er, at der sådan set ingen grund er til at diskutere EF-Domstolens kompetence - heller ikke hvad fru Lone Dybkjær tidligere har sagt om, at der kunne være grund til at diskutere, om EF-Domstolen ikke havde for meget magt.
Hun har også tidligere sagt, at der kunne være grund til at diskutere, om vi ikke i al for stor udstrækning var underlagt det indre marked som det, der var altafgørende og bestemmende i EU.
Betyder det, fru Lone Dybkjær siger nu, at hun har forladt alle de synspunkter, og at hun sådan set nu synes, at det traktatgrundlag, der ligger for EU, er det helt rigtige?
Lone Dybkjær (RV), 2009-04-24:
Altså, jeg mener ikke, jeg bortforklarede, for jeg svarede faktisk på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål.
Nej, jeg synes, man skal holde Domstolen under løbende kontrol, og det er jo også det, vi har sagt i vores aftale med regeringen, dækket af japartierne.
Og jeg synes selvfølgelig også, at vi løbende skal sikre og kigge på, om der er for meget indre markedsvilkår, og om der er tilstrækkeligt med sociale paragraffer i det.
Og derfor synes jeg også, det er fantastisk vigtigt, at vi får den Lissabontraktat vedtaget.
Det er jo der, det står, at der også skal være en social sammenhæng i Europa, og at det også skal være socialt bæredygtigt og ikke bare økonomisk bæredygtigt.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-24:
Jeg blev lidt glad for fru Marlene Harpsøes besvarelse, for sidste fredag var det sådan, at hvis man var imod Dansk Folkepartis forslag, udstedte man en blankocheck til mord, og derfor er jeg da glad for, at der i dag er en lidt bredere accept af, at ligesom alle er imod mord, er vi også alle sammen enige om, at vi skal bekæmpe pædofili.
Men det, jeg er lidt optaget af, er, at selv om det jo er en vigtig del af debatten, synes jeg ikke, vi hørte så meget om: Er Dansk Folkeparti enig i, at uanset om man er tilfreds med virkeligheden, som den er, eller vil vedtage virkeligheden på ny i Dansk Folkeparti forslag, er det sådan, at en forudsætning må være, at der er en slags de facto-behandlingsgaranti for pædofilidømte, altså at enhver pædofilidømt og for så vidt også folk, der ikke er dømt, men bare synes de har behov for behandling, bør kunne få behandling, første gang de henvender sig?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-24:
Jeg vil hjertens gerne have, at der er flere, som tager cyklen.
Jeg vil også gerne have, at de, der tager cyklen, tager en cykelhjelm på.
Men jeg tror ikke, at påbud og lov og bødeskræk ændrer ved det, for så tror jeg, at der bare er færre, der vil tage cyklen.
Det er jo i dag sådan, at også 12-årige, 13-årige og 14-årige heldigvis også bruger cykelhjelm, fordi de godt ved, at de skal passe på deres hoved, og fordi forældrene altså giver dem nogle gode vaner.
Det er det, vi skal fortsætte med.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-24:
Jeg synes jo egentlig også, at man bør forholde sig til det seneste tal, og det gjorde ministeren også lige i sin tale.
De seneste tal, jeg har kunnet finde, er udviklingen fra 2006-07, som viser, at der næsten var en fordobling af antallet af trafikdræbte cyklister.
Nu kan det være, at nogle af dem var involveret i typer af uheld, hvor en cykelhjelm ikke havde gjort en forskel, men man ved jo også, at det i mange andre af de alvorlige ulykker kan gøre en forskel.
Og der har i samme periode også været en stigning af alvorlige ulykker for de 0-15-årige.
Men jeg vil egentlig bare stille sådan en helt anden type spørgsmål for at udfordre ministeren lidt: Hvorfor skal det egentlig være påbudt at køre med lygter på cyklen?