runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg synes, det er meget sjældent, at man møder politikere, der fremstår med en total mangel på fornemmelse for virkeligheden, som det er tilfældet med fru Pia Kjærsgaard lige nu.
Når fru Pia Kjærsgaard siger, at Keld kan få seniorførtidspension, må jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, at det ikke er rigtigt.
Der er jo ikke ændret en millimeter på kriterierne for tilkendelse af førtidspension i de regler, der er vedtaget.
Det er rigtigt, at sagerne skal behandles lidt hurtigere, og det er rigtigt, at man får sit afslag hurtigere, end man gjorde før.
Derfor vil jeg bare bede fru Pia Kjærsgaard om at redegøre for, på hvilken måde man har ændret kriterierne for tildeling af førtidspension, så en mand, der har ondt i knæ og ryg, kan få førtidspension.
Jeg kan garantere for, at alle, der følger den her debat, ryster på hovedet over så eklatant en mangel på viden om, hvordan man får tilkendt førtidspension, altså det som fru Pia Kjærsgaard giver udtryk for lige nu.
Det er simpelt hen rystende.
Det er også rystende, at man på den måde forsøger at bilde folk noget ind, som ikke holder stik, og det er jeg sikker på fru Pia Kjærsgaard godt ved.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det synes jeg sådan set heller ikke.
Når fru Mette Frederiksen drager et konkret eksempel frem – det er jo så nemt at gøre det, der findes mange af dem, det er der ingen tvivl om – lyder det faktisk, som om at Kjeld skal på en seniorførtidspension.
Jamen det lyder jo, som om at det ikke er efterløn, Kjeld skal på, men tværtimod en seniorførtidspension.
Sådan som fru Mette Frederiksen beskriver det, virker det jo, som om Kjeld faktisk ikke rigtig er i stand til at arbejde.
Man har åbenbart været så ordentlig på hans arbejdsplads, og det synes jeg er meget, meget fint, at man har flyttet ham til et nemmere arbejde.
Det synes jeg er godt.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt, hvis det er sådan, at der er noget, der ikke helt fungerer.
Så det synes jeg bare er rigtig godt.
Men igen vil jeg sige til fru Mette Frederiksen, at man kunne have fundet noget andet, og spørgsmålet blæser bare i vinden: Hvad er det, man kunne have fundet?
For jeg tror, at der er rigtig mange politikere, der gerne havde været det her foruden.
Det tror jeg da bestemt.
Men hvad er det, man kunne have gjort?
Vi har overhovedet ikke fået noget bud fra Socialdemokratiet.
Hvis det er de der 12 minutter mere om dagen, så er det ligesom om, den er ude.
Den fungerer ikke, der er ikke rigtig nogen, der tror på det længere.
Er det ikke lidt komisk?
Er det ikke lidt komisk eller lettere komisk i hvert fald?
Den fungerer ikke rigtigt.
Stadig væk må jeg sige, at Socialdemokratiet klart har givet udtryk for, at vi ikke kunne få besked fra fru Helle Thorning-Schmidt.
Man kan egentlig godt bruge de 18 milliarder på sit eget budget, hvis man skulle komme til magten.
Pengene mangler, og det er det, der er det store, store problem.
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti stadig væk vil kæmpe for de ældre, men jeg tror bare ikke lige, det er det, vi diskuterer lige nu.
Det er efterlønsmodtagere, vi diskuterer, og jeg tror egentlig ikke, at efterlønsmodtagere bryder sig om at blive betragtet som ældre, så det tror jeg er forkert, meget forkert.
Så må jeg igen sige til fru Maja Panduro, at vælgerne skal forholde sig til det, vi lægger frem, det, vi siger, det, vi gør, og der er en valgkamp, der er en sommer nu, til at vælgerne kan dømme os, og det skal de være så hjertelig velkomne til.
Det er faktisk derfor, som jeg sagde før, at vi selvfølgelig ikke kunne drømme om at vedtage det på den her side af et folketingsvalg, at vi lægger det hen over et valg, hvor det selvfølgelig bliver en del af diskussionen.
Jeg tror ikke, det bliver en folkeafstemning, som nogle har lagt op til, det tror jeg ikke det gør, men det bliver selvfølgelig en del af diskussionen, og så er det op til vælgerne, om de vil have, at man har en sund økonomi, så man kan sikre velfærden i fremtiden, at der ikke skal være usikkerhed omkring, om renten stiger, boligskatterne osv.
Det synes jeg er meget, meget væsentligt, og der har jeg tillid til danskerne, utrolig stor tillid, og det er dem, der afgør det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg ked af at måtte skuffe ordføreren, men jeg kan desværre ikke garantere, at valget kommer på det rigtige tidspunkt, at vi får tid nok til at ændre de regler, som jeg mener er dybt uretfærdige.
Jeg håber, vi får mulighed for det efter et valg.
Jeg håber, vi får et flertal, så vi kan gå i gang med den her opgave, men jeg kan desværre ikke garantere, at valget bliver udskrevet tidsnok til, at vi får mulighed for at gøre det.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Det er jo rigtigt, at vi skal have et helt nyt dagpengesystem efter næste valg, hvis vi får et flertal, og det må vi håbe på.
Men det er også rigtigt, at det godt kan tage lidt tid.
Socialdemokraterne og SF har jo gjort meget ud af, at det skal foregå efter grundige drøftelser med arbejdsmarkedets parter osv., og det kan være fornuftigt nok, men mens tiden går, risikerer de her mennesker at komme tættere og tættere på at ryge ud af dagpengesystemet.
Så mit spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt er: Vil Socialdemokraterne garantere, at der ikke er nogen, der falder ud af dagpengesystemet på grund af de forringelser, som VKO og Det Radikale Venstre gennemførte sidste år, inden man har fået gennemført en egentlig revision af det dagpengesystem, vi kender i dag, altså en sikkerhed for, at det, der var hensigten med VKO-planen om at forringe dagpengene, ikke lykkes, hvis vi får et nyt flertal.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Vi har fremlagt en tilbagetrækningsreform, som sikrer arbejdsudbuddet i Danmark med 65.000 personer, som sikrer balance i den offentlige økonomi, og som sikrer en meget stor stigning i vores bruttonationalprodukt på 47 mia. kr.
Hvis vi kigger på selskabsskatten og skattepolitikken helt specifikt, kan vi se, at regeringen jo allerede i den tid, vi har siddet med regeringsmagten, har sænket selskabsskatten fra 30 pct. til 25 pct., og nu har vi et mål om at sænke den fra 25 pct. til 20 pct., for det er vigtigt, at vi har gode rammevilkår for de danske virksomheder, sådan at de kan skabe job i det danske samfund, sådan at de kan skabe eksport, og sådan at de dermed kan tjene penge ind til vores fælles samfundskasse.
Det er jo derfor, vi lægger reformer frem.
Vi har lagt de reformer frem, som der er behov for, i modsætning til, hvad vi ser fra rød blok, hvor der jo er en laden stå til, og hvor der ikke er et eneste bud på, hvordan man kan reformere og vækste sig ud af den krise, som også har ramt Danmark.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Jeg bliver altså nødt til at sige det, som det er.
Det her er et kæmpemæssigt bluffnummer.
Der er stadig væk efterløn i 3 år, vi har udsigt til for 21 mia. kr. højere skatter.
Det kan man se, hvis man kigger i regeringens Økonomisk Redegørelse fra i går på side 190.
Med 21 mia. kr. i højere skatter kan man da godt skabe balance i økonomien, men hvad med væksten?
Hvad med vækstpolitikken?
Ja, der siger man så, at man vil nedsætte en eller anden form for udvalg eller kommission, der skal undersøge, om man på den lange bane engang om mange år kan nedsætte selskabsskatterne fra 25 til 20 pct. Der er ikke noget håndfast i det.
Vi har stadig væk verdens højeste skattetryk.
Vi har de højeste marginalskatter.
Vi har udsigt til, at flere kommer til at betale de højeste marginalskatter.
Er det borgerlig-liberal politik – ja eller nej?
Nu er der blevet svaret på det med tolderne.
Fint nok.
Lad os så lige få svaret på, om det her er den borgerlig-liberale reformpolitik, som statsministeren efterlyste?
Er det ambitionsniveauet?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Ja, vi har fået flere toldere, fordi der er behov for at sikre, at Danmark ikke bliver et indgangsland for kriminelle og for indsmugling.
Jeg har været på besøg hos tolderne i Billund lufthavn, og det, de sagde til mig og de andre, der var på besøg i Billund lufthavn, var, at Danmark lige nu er indgangsport i Europa for designerdrugs og for narko.
Med den toldkontrolaftale, vi laver, holder vi os jo inden for Schengens rammer, og vi sikrer også, at vi på den måde har en fri og åben bevægelighed for almindelige mennesker og også for varer, men samtidig strammer op der, hvor der er nogle, der vil udnytte de muligheder, som det globale samfund giver.
Jeg synes sådan set, at de reformer og de reformforslag, som regeringen har vedtaget og lagt frem sammen med partier i Folketingssalen, er meget fremadrettede, og jeg synes sådan set, at de er et svar på en meget stor del af den udfordring, vi står over for.
Vi skaber balance i den offentlige økonomi, vi sikrer, at vi får eksporten i gang, og vi sikrer, at vi får et øget arbejdsudbud, for det er fundamentet for, at det danske samfund også kan være stærkt i årene fremover.
Anders Samuelsen (LA), 2011-05-31:
Liberal Alliance var ikke på noget tidspunkt inviteret med til de forhandlinger, som der nu er gennemført, og derfor kan vi også prøve at løfte os op over det og kigge på, hvad der så blev resultatet af al den rumlen, der har været igennem de sidste halvanden til to måneder.
Sat sådan lidt på spidsen må vi sige, at der er kommet flere toldere, at vi får højere skatter, at vi har 3 års efterløn, og at vi så har fået Ritt Bjerregaard som regeringens svar på vækstpolitik.
Er det borgerlig-liberal politik?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Det rigtige svar er at gennemføre reformer, det rigtige svar er at gennemføre en målrettet vækstplan, som sikrer, at danske virksomheder får mulighed for at eksportere mere, udvikle sig mere, skabe flere job.
Og det er et udtryk for, at det begynder at lysne, at Danmark over de sidste 7 måneder har haft et fald i arbejdsløsheden, at vi har set, at 7.700 flere mennesker er kommet ind på arbejdsmarkedet, og at vi kan se, at eksporten stiger.
Det er jo også netop derfor, det er nu, der er behov for, at vi gennemfører reformer, for hvis vi ikke gør det, hvis vi bare lader stå til, så skal jeg love for, at vi sætter den danske økonomi over styr og velfærdssamfundet over styr.
Og derfor kan det jo undre såre, at opskriften for SF og S er at lade stå til og styrke det offentlige forbrug.
Det er ikke opskriften på udvikling og vækst i samfundet.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Nu har jeg jo så stor respekt for fru Ellen Trane Nørby – som jeg har mødt i politiske debatter, før hun blev degraderede til at være politisk ordfører i Venstre – at jeg er sikker på, hun godt selv ved, at hun ikke svarede.
Men jeg gentager spørgsmålet: Er det udtryk for, at der kommer gang i væksten, når BNP falder, når antallet af beskæftigede falder, og når det eneste, der stiger, er mængden i arbejdskraftreserven – når der altså bliver flere og flere mennesker, der gerne vil have et arbejde, som ikke kan få det.
Så stillede jeg et andet spørgsmål, som der også må kunne svares ret enkelt på: Er det rigtige svar i den situation – altså med faldende BNP, faldende beskæftigelse, stigning i arbejdskraftreserven – at afskaffe efterlønnen?
Og hvis det er: Hvorfor?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Men det er jo den opskrift, som partierne i rød blok har valgt: ikke at gøre noget, men bare gældsætte det danske samfund.
Og man kan være helt sikker på, at hvis der er noget, der ikke skaber vækst, hvis der er noget, der ikke skaber beskæftigelse, hvis der er noget, der ikke skaber håb og positivitet i det danske samfund, så er det bare at lade stå til, sådan som vi ser det fra rød bloks side.
Der er behov for, at vi handler nu, og det er også derfor, vi har gennemført en lang række aftaler, for det er vigtigt, at vi sørger for, at Danmark reformerer og vækster sig ud af den krise, som har ramt hele verden.
Per Clausen (EL), 2011-05-31:
Nu har hr. Villy Søvndal jo taget den bedste sætning i statsministerens tale, så jeg må nøjes med den næstbedste.
Den har fru Ellen Trane Nørby så også lige gentaget, nemlig den der med, at der er ved at komme gang i væksten.
Jeg vil gerne spørge fru Ellen Trane Nørby, om det er sådan, at når bruttonationalproduktet falder, når antallet af beskæftigede falder, og når det eneste, der stiger, er arbejdskraftreserven, altså antallet af mennesker, der gerne vil have et arbejde, men ikke kan få det, er det så udtryk for, at der er kommet gang i væksten?
Og når antallet af beskæftigede falder, når arbejdskraftreserven vokser, og når BNP falder, er det så sådan, at afskaffelse af efterlønnen er løsningen på de udfordringer?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Tak for det.
Når jeg sådan hører statsministeren sammenligne bygning af og investering i de nye supersygehuse med middelalderens kirkebyggerier, kan jeg jo ikke som udkantsdansker andet end i hvert fald glæde mig over, at vi trods alt har vorherre tilbage.
For den utryghed, vi oplever i yderområderne, i Svendborg, i Sønderborg, i Nordvestjylland og i det sydfynske, skyldes jo netop, at man ikke har adgang til rigtig velfærd, at man ikke bor i et trygt Danmark, men tværtimod at afstandene gør, at der bliver en enorm utryghed.
Jeg er nødt til at spørge Venstre: Hvad er Venstres svar til alle de her mennesker i yderområderne, som meget berettiget, synes jeg, føler sig utrygge netop på grund af den centralisering, vi har set på sygehusområdet?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Men så skal man også bare vide, at man med sikkerhed ikke får nogen kvalitet.
Vi ønsker at sætte patienterne i centrum.
Det er også derfor, vi bygger nogle supersygehuse, hvor man altså har specialerne, hvor man har specialisterne, hvor man har de læger, der kan sørge for, at de danskere, som har behov for hjælp, får en førsteklasses behandling.
Jeg tror, at dem, der har behov for hjælp, hellere vil have, at vi har flere lægeambulancer, at vi har flere paramedicinere, at vi har lægehelikoptere, som sørger for, at de kan blive hentet hurtigt der, hvor de er kommet til skade, at vi har en stærk præhospital indsats, og at vi så enten får dem hentet eller kørt hurtigt til et specialsygehus, hvor der er mulighed for, at man kan håndtere lige præcis det, de fejler.
Det er også derfor, vi har udvidet antallet af lægeambulancer i Danmark fra 4 i 1999 til langt over 50 nu.
For det, hr. Per Ørum Jørgensen siger, er, at man får god kvalitet ved at have et sygehus alle steder, og det er det, han vil have, men det er ikke en løgn, som vi vil binde de danske patienter på ærmet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Jeg vil gerne henlede fru Ellen Trane Nørbys opmærksomhed på, at der jo nu kører en debat her i formiddag om et telegram, som omtaler et fald i bruttonationalproduktet, og at det skulle gøre, at Danmark sådan teknisk set er i recession, fordi der er tale om et fald to kvartaler i træk.
Er det ikke lige præcis derfor måske rigtigt, at vi i fællesskab gennemfører det her fradrag for hjælp i folks eget hjem, i deres bolig, for f.eks. serviceydelser, man får, fordi det lige præcis kan være noget af det, der skubber privatforbruget i gang, så vi netop undgår sådan en situation, som der her er tale om?
Kan fru Ellen Trane Nørby også bekræfte, at det af samme historie fremgår, at der er en overraskende stigning i eksporten i første kvartal 2011 på 4,3 pct., og at der dermed er en stigning det seneste år på hele 10,3 pct., og at der derfor er noget, der tyder på, at det, fru Ellen Trane Nørby har været inde på i sin tale tidligere, er rigtigt, nemlig at der er nogle underliggende ting i vores økonomi, der faktisk tegner positivt?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg synes, det er trist, at Socialdemokraternes sigte altid er, at det er en lykke for folk at komme væk fra arbejdsmarkedet.
Vi ønsker sådan set at skabe et rummeligt arbejdsmarked, hvor der er mulighed for, at de, der har mulighed for det og lyst til det, kan blive en længere tid på arbejdsmarkedet.
Vi vil sådan set gerne sikre, at der er arbejdspladser i de virksomheder, som vi understøtter med vores vækstpakke.
Vi vil sådan set gerne med vores seniorførtidspensionsordning sikre, at den 57-årige, som ikke har indbetalt til efterlønsordningen, også har mulighed for at trække sig tilbage, hvis vedkommende er nedslidt.
Derfor er det noget sludder, når fru Karen Hækkerup siger, at der ikke er mulighed for det inden for seniorførtidspensionordningen.
Den ordning, der er lavet, giver mulighed for, at man i løbet af maksimalt 6 måneder kan få en afklaring.
Den ordning, der er lavet, gør, at man ikke længere skal ud i arbejdsprøvning, men at seniorførtidspensionen kan tildeles på baggrund af eksisterende medicinoplysninger, arbejdsoplysninger og andre oplysninger.
På den måde sikrer vi et let og enkelt system for dem, der er nedslidte, og som har behov for at trække sig tilbage.
Og vi gør det for alle, i modsætning til det forslag, som Socialdemokraterne og SF har, hvor man kun kigger på dem, der har forsikret sig, og som selv har indbetalt til den.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-31:
Jeg synes, at Venstres ordfører taler udenom.
Faktum er, at den seniorførtidspensionsordning, som regeringen vil lave, ikke ændrer på de kriterier, der skal være opfyldt, for at man kan blive berettiget til at få seniorførtidspension.
Der skal fortsat være tale om en permanent, varig nedsat arbejdsevne.
Det løser ikke problemet for den 57-årige kvinde, der havde troet, at hun snart kunne gå på efterløn.
Arbejdspladsen er forsvundet, og hun har ikke mulighed for eller tid til at udvikle nye kompetencer, som arbejdsmarkedet gerne vil have.
Hvad skal hun gøre?
Hun kan sætte sit hus til salg, for når først dagpengene er væk efter 2 år, kan man jo ikke få kontanthjælp, hvis man er formuende eller er gift.
Det er der rigtig mange mennesker der ikke ved.
De tror, at vi har et sikkerhedsnet, der opfanger folk.
Men hvad nu, hvis man bor på Als og ikke kan sælge sit hus, og man ikke kan få kontanthjælp?
Men så kommer vi til det nye problem, ud over at man ikke ændrer kriterierne – det vil sige, at man skal være fuldstændig fysisk nedslidt for at komme i betragtning til den – nemlig at denne ordning er ægtefælleafhængig.
Hvad vil Venstres ordfører sige til den kvinde, der nu skal se i øjnene, at hun i fremtiden ingen indtægt har?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Man kan i hvert fald sige til den unge nyuddannede, at svaret fra Socialdemokraterne er, at hvis vedkommende tager et job i udlandet, skal der betales en uddannelsespant og penge tilbage til samfundet.
Seniorførtidspensionen indfører vi jo, fordi det system, der er i dag, jo ikke tager højde for, at der er nogle, der er nedslidte og har behov for at kunne trække sig tilbage.
38 pct. af de unge ufaglærte betaler ikke til efterlønsordningen.
Derfor vil vi gerne indføre et system, hvor vi sikrer, at alle, der har behov, ligegyldigt om de har indbetalt til en efterlønsordning eller ej, kan få hjælp.
Der får man mulighed for at kunne trække sig tilbage, hvis man er nedslidt og ikke længere kan klare sig på arbejdsmarkedet.
Så har vi jo iværksat en række initiativer for at sikre, at der er flere arbejdspladser i Danmark.
Det er jo der, vi også skal sikre, at vores seniorer får del i arbejdspladserne, nemlig ved at sikre, at vi gennem aktive seniorindsatser sørger for, at der er job også til den 55-årige og også til den 57-årige og for den sags skyld til den 72-årige, som jeg i sidste uge mødte ude på grønttorvet, og som hjertens gerne vil blive på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi gør med en aktiv politik.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-31:
Jeg har siddet og lyttet til Venstres ordførers svar, og jeg har prøvet at sætte mig ind i, hvordan det mon må føles, hvis man sidder derude bag skærmen og følger med og er en af de unge, der har taget en uddannelse, men som ikke kan få et arbejde, hvis man er en af dem, der er havnet i køen af langtidsledige, eller hvis man er blandt den næsten halve million mennesker, som regeringen og Dansk Folkeparti nu har valgt at trække sikkerhedsnettet fuldstændig væk under ved fra den ene dag til den anden at ville forhøje tilbagetrækningsalderen.
Når jeg så lytter til Venstres ordfører, synes jeg ikke, at jeg får noget svar.
Hvis det var mig, der sad derude, var 55 år og kunne se, at min arbejdsplads lukkede, at jeg ikke havde mulighed for at kunne opkvalificere mig, at jeg ikke længere kunne komme på dagpenge, at muligheden for at komme på efterløn forsvandt, og at jeg kunne se, at det eneste, regeringen havde at give mig, var mulighed for en seniorførtidspension, ville mit gode spørgsmål
være: Hvad er det, man vil med den seniorførtidspension?
Som jeg forstår det, ændrer man ikke ved kriterierne for, hvad der skal til for at få førtidspension.
Der skal fortsat være en permanent, varig nedsat arbejdsevne.
Det vil sige, at der vil være hundredtusindvis af mennesker, som måske havde regnet med at gå på pension eller på efterløn, som ikke kan kvalificere sig til at kunne trække sig tilbage med en førtidspension.
Hvad er Venstres svar til de mennesker?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Derfor kan vi selvfølgelig ikke have et partikelterapicenter på alle sygehuse i Danmark.
Derfor kan vi jo ikke have alle specialer på alle sygehuse i Danmark.
Derfor er der behov for, at vi sikrer, at i den sundhedsstruktur vi har i Danmark, har vi også nogle områder, hvor der er speciallæger, hvor der er specialister, der kan tage sig af de alvorligt syge, og som kan sikre, at man får en førsteklasses behandling, når man kommer ind på et dansk sygehus, sådan at vi ikke risikerer, at man bliver fejlbehandlet.
Jeg tror også, at det er det, der bliver udtrykt, når 96 pct. af de danske patienter siger, at de er godt tilfredse med den behandling, de får, nemlig at vi har et sundhedsvæsen i Danmark af høj kvalitet, et sundhedsvæsen, som vi har investeret rigtig mange penge i.
Det, vi gerne vil, er at kombinere den specialiserede behandling på nogle store sygehuse med en tæt nærhed ved hjælp af lægehuse, akuthuse, ude i nærområderne, ved at vi har styrket antallet af lægeambulancer, ved at vi har fået indsat lægehelikoptere de steder, hvor der er langt til det nærmeste sygehus.
Og jeg tror sådan set, at folk på Ærø eller Strynø eller i det sydfynske øhav hellere vil have, at der er en helikopter, der henter dem og flyver dem ind til hospitalet inde i Odense, end at de vil have, at de kommer ind i en skal af et sygehus, hvor de så ikke kan få en førsteklasses behandling.
Så vi går på to ben.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Nej, Kristendemokraternes svar er sådan set, at borgerne maksimalt skal have 30 minutters kørsel til enten en skadestue eller en fødeafdeling.
Og det synes jeg sådan set er et rimeligt serviceniveau, i forhold til den velfærd man vil tilbyde borgerne.
Men der er så en uenighed om det, for jeg ser ikke, at der er et modsætningsforhold mellem nærhed og kvalitet.
Men jeg tror, at alle, som har bevæget sig i de områder og har talt med borgerne, også er klar over, at det her har skabt en enorm utryghed, ikke bare på egne vegne, men også i forbindelse med bosætning, erhvervslivets vilkår, i forbindelse med rigtig mange ting, som også måske lige rækker videre i forhold til den udvikling, som man gerne også så i yderområderne.
Det er også en politisk prioritering.
Jeg mener faktisk ikke, der er det modsætningsforhold, men det er jeg nødt til at få lidt flere ord på.
Er der et modsætningsforhold mellem nærhed og kvalitet?
Og hvorfor er det, at det giver mening, at man skal transporteres 90 km, hvis man har brækket en arm?
Det kan da ikke være rigtig velfærd.